type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
68/2016. (XII. 22.) HM utasítása az egyes állami célú légiközlekedéssel összefüggő kiadmányozási jogkörök átadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 5. §
(3) bekezdése és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés
a) pontja alapján – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást
adom ki:
1. § (1) A  Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasításban
meghatározott kiadmányozási és jogkörgyakorlási szabályoktól eltérően – a Honvédelmi Minisztérium átalakításával
összefüggő egyes feladatokról szóló 5/2016. (II. 10.) HM utasítás 3/C. § (3) bekezdés a) pontjára, 3/D. § (2) bekezdésére,
valamint 5. § (2) bekezdés b) pontjára figyelemmel – a honvédelemért felelős miniszter nevében és megbízásából
a) az  állami célú légiközlekedéssel összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozók előkészítésében
a  HM Állami Légügyi Főosztály (a továbbiakban: HM ÁLF) Légügyi Osztály feladatkörét illetően a  HM ÁLF
főosztályvezetője;
b) az állami célú légiközlekedéssel összefüggő, a HM ÁLF Légügyi Projektkoordinációs Osztály feladatkörét illető
eljárásokban a HM ÁLF főosztályvezetője;
c) a HM ÁLF Repülésfelügyeleti Osztály feladatkörét illető katonai légügyi hatósági és szakhatósági eljárásokban
a HM ÁLF Repülésfelügyeleti Osztály osztályvezetője;
d) a  HM ÁLF Repülőműszaki Felügyeleti Osztály feladatkörét illető katonai légügyi hatósági és szakhatósági
eljárásokban a HM ÁLF Repülőműszaki Felügyeleti Osztály osztályvezetője
átruházott jogkörben gyakorolja a kiadmányozás jogát.
 (2) Az  (1)  bekezdés c) és d)  pontjában felsorolt eljárásokban a  kiadmányozás jogát a  kiadmányozó távolléte esetén,
átruházott jogkörben a HM ÁLF főosztályvezetője is gyakorolhatja.
2. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1260/2011. (VII. 27.) Korm. határozata az állami vagyon gyarapításáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
az állami vagyon gyarapításához szükséges forrás megteremtése érdekében a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére a melléklet szerinti átcsoportosításokat rendeli el
a) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások
jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím, valamint
b) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 1. Tanácsadók, értékbecslők és jogi képviselők díja
jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. tevékenységével kapcsolatos egyéb kiadások jogcím
javára elszámolási és a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
408/2016. (X. 28.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára – Tasnádi László rendőr vezérőrnagyot 2016. október 23-ai hatállyal rendőr
altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2016. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2016. (HK 1/2017.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelemi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven, teljes terjedelemben bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 70/2016. (HK 3.) HVKFH szakutasításban fenntartás nélkül elfogadott STANAG 3703 (EDITION 9) –
AIR MARITIME CO-ORDINATION (AMC) –
AJP-3.3.3 (ATP-34) – Haditengerészeti repülőműveletek
koordinálása című NATO egységesítési egyezményt a
következők szerint:
a) témafelelős: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
b) témakezelő: az MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
c) a bevezetés időpontja: 2017. február 1.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre. 4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
8/2014. (III. 7.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Jordán Hásimita Királyság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 32/2014. (II. 14.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 32/2014. (II. 14.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2014. február 14-i, 21. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a  Jordán Hásimita Királyság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló
megállapodás 9. Cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás az  utolsó értesítést követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, mikor a  Szerződő Fél
diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a másik Szerződő Felet a Megállapodás belső jogszabályok szerinti
jóváhagyásáról.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2014. február 15.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. március 17.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  32/2014. (II. 14.) Korm. rendelet 4. § (3)  bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Jordán Hásimita Királyság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről
szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 32/2014. (II. 14.) Korm. rendelet 2. és 3.  §-a 2014. március 17-én, azaz
kettőezer-tizennégy március tizenhetedikén hatályba lép.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
153/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Peimli Károlyt kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté. Budapest, 2009. november 11.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2015. (VI. 15.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség hivatásos állományú tagjai esetében a technikai ellenőrzés szabályairól.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI.  6.)
Korm. rendelet 21.  § 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (2) bekezdésében biztosított véleményezési
jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A technikai eszköz és a helymeghatározó eszköz alkalmazásának általános feltételei
1. § (1) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka rendelheti el az  Országgyűlési Őrség hivatásos állományú (a továbbiakban:
hivatásos állomány) a tagja vonatkozásában
a) a  szolgálatteljesítésre kijelölt helyiségben vagy a  közterületen az  ott tartózkodók számára nyilvánvalóan
észlelhető módon elhelyezett képrögzítő, hangrögzítő, valamint kép- és hangrögzítő eszköz (a továbbiakban:
technikai eszköz) vagy
b) a  szolgálati gépjárműben, illetve a  rendvédelmi szerv által rendelkezésre bocsátott telekommunikációs
eszközben működő, a  tartózkodási hely megállapítására és nyomon követésére alkalmas technikai
berendezés (a továbbiakban: helymeghatározó eszköz)
alkalmazását állandó vagy eseti jelleggel.
 (2) Technikai eszköz állandó jellegű alkalmazása a közterületen szolgálatot teljesítők esetében rendelhető el.
 (3) Technikai eszköz vagy helymeghatározó eszköz eseti alkalmazása legfeljebb harminc napra rendelhető el. Az eseti
alkalmazás kezdőnapjáról a hivatásos állomány tagját előzetesen írásban tájékoztatni kell.
2. § (1) A  technikai ellenőrzést úgy kell végrehajtani, hogy az  alkalmas legyen a  szolgálatteljesítésre vonatkozó szabályok
megsértésének dokumentált rögzítésére, az adatok bizonyítási eszközként való felhasználására.
(2) A  technikai ellenőrzés végrehajtása során a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 104.  § (2)  bekezdésében meghatározott követelményeket
különösen úgy kell teljesíteni, hogy a  technikai ellenőrzés ne terjedjen ki a  hivatásos állomány technikai
ellenőrzéssel érintett tagja (a továbbiakban: érintett) szolgálaton kívüli tevékenységére, az e tevékenységgel érintett
helyre, illetve sor kerülhessen a technikai ellenőrzés keretében végzett adatrögzítés megszakítására.
2. Az érintettek tájékoztatása 3. § (1) A  technikai eszköz vagy a  helymeghatározó eszköz eseti alkalmazásának lehetőségéről, illetve a  technikai
eszköz vagy a  helymeghatározó eszköz állandó alkalmazásáról az  érintettet a  munkaköri leírásában, illetve annak
kiegészítésében előzetesen, írásban tájékoztatni kell. Az adatkezelést érintő változásról az érintettet tájékoztatni kell.
(2) A  tájékoztatásnak ki kell terjednie minden olyan technikai eszközre és helymeghatározó eszközre, ezek
alkalmazásának részletes szabályaira, amelynek használatára a  hivatásos állomány tagja esetén feladat- és
hatáskörének ellátásával összefüggésben sor kerülhet.
(3) A tájékoztatásnak ki kell terjednie:
a) az adatkezelő megnevezésére és elérhetőségére,
b) az adatkezelés jogalapjára, céljára és a kezelhető adatok fajtáira,
c) az adatkezelés időtartamára,
d) az érintettnek az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvényben (a továbbiakban: Infotv.) biztosított jogaira, illetve azok gyakorlásának módjára,
e) az információs önrendelkezési jog megsértése esetén a jogérvényesítési lehetőségekre,
f ) az alkalmazott adatbiztonsági intézkedésekre,
g) az adatok megismerésére jogosult személyek és szervek körére, illetve az adattovábbítás jogalapjára.
4. § (1) Technikai eszköz alkalmazása esetén a  kamerák pontos elhelyezésére, valamint az  általuk megfigyelt területre
vonatkozó kiegészítő tájékoztatás az  érintett munkaköri leírásában foglaltakon kívül más módon, például
figyelemfelhívó felirat elhelyezésével, belső hálózaton elérhető információk rendelkezésre bocsátásával is
megadható.
(2) Technikai eszköz alkalmazása esetén az  annak működtetésére vonatkozó figyelemfelhívó feliratot a  hivatásos
állomány tagja szolgálatteljesítésével érintett helyiség bejáratánál kell elhelyezni.
(3) Ha a  technikai eszköz alkalmazása a  hivatásos állomány tagjain kívül más személyek személyes adatainak
a  kezelésével is járhat, akkor a  tájékoztatásáról az  Infotv. 20.  § (2)  bekezdésében meghatározott módon is
gondoskodni kell.
3. A technikai ellenőrzés során rögzített adatok megőrzése
5. § A technikai eszköz és a helymeghatározó eszköz alkalmazási rendjét és a  rögzített adatok kezelésének folyamatát
olyan módon kell kialakítani, hogy az  érintett személyes adatainak kezelésére csak az  adatkezelés céljának
megvalósulása érdekében szükséges ideig kerüljön sor, és az  adatok megőrzési idejének lejártát követő törlés
dokumentált módon történjen.
6. § A technikai eszköz és a  helymeghatározó eszköz által rögzített személyes adatok letöltése, feldolgozása,
továbbítása, szükséges esetben kiértékelése, megőrzése, tárolása, törlése, a szükséges tárolókapacitás rendelkezésre
állásának figyelemmel kísérése az Országgyűlési Őrség parancsnoka által kijelölt személy feladata. A kijelölt személy
feladatait, jogait és kötelezettségeit a munkaköri leírásában kell rögzíteni.
4. A technikai ellenőrzés során rögzített adatok felhasználása
7. § Az Országgyűlési Őrség parancsnoka köteles meghatározni a technikai ellenőrzés során rögzített személyes adatok
megismerésére jogosultak, illetve az  adattovábbítási kérelmek elbírálására feladat- és hatáskörrel rendelkező
személyek körét.
8. § Az Infotv. szerint vezetett adattovábbítási nyilvántartás adatait az  Országgyűlési Őrség a  rögzítést követő öt évig
köteles megőrizni.
5. Adatbiztonsági intézkedések 9. § Az Országgyűlési Őrség parancsnoka köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy
biztosítsa az adatok biztonságos és sérülésmentes kezelését, gondoskodik továbbá arról, hogy a kezelt adatokhoz
illetéktelen személy ne férhessen hozzá, ne hozhassa nyilvánosságra, ne továbbíthassa, valamint azokat ne
módosíthassa.
6. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
11. § Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a már alkalmazott technikai eszköz és helymeghatározó eszköz tekintetében
a munkaköri leírások kiegészítésére e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül köteles intézkedni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
40/2014. (X. 29.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank előtti egyes engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint bejelentéseknél alkalmazandó formanyomtatványokról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX.  törvény 173.  § d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény (a  továbbiakban: Hpt.) hatálya alá tartozó,
a  hitelintézetet, valamint az  önkéntes betétbiztosítási, intézményvédelmi alapot érintő alábbi engedélyezési,
jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint bejelentéseknél a  Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát az 1. melléklet tartalmazza:
 1. hitelintézet alapításának engedélyezése,
 2. hitelintézet egyesülésének engedélyezése,
 3. hitelintézet szétválásának engedélyezése,
 4. hitelintézet alapszabályának módosítása,
 5. hitelintézet befolyásoló részesedése megszerzésének és növelésének engedélyezése,
 6. hitelintézet, harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe vezető állású személye megválasztásának,
kinevezésének, újraválasztásának engedélyezése,
 7. hitelintézet működése megkezdésének engedélyezése,
 8. hitelintézet tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 9. hitelintézet által kiemelt közvetítő (zálogközvetítő) – hitel és pénzkölcsön nyújtása pénzügyi szolgáltatás
meghatározott köre, kézi zálog kikötésével és ellenében történő kölcsönnyújtási tevékenység
(zálogkölcsönzés) keretében történő – igénybevételének, valamint a  zálogközvetítővel kötött megbízási
szerződés módosításának engedélyezése,
10. hitelintézet által kiemelt közvetítő – pénzváltási tevékenység keretében történő – igénybevételének,
valamint a pénzváltási tevékenységet végző kiemelt közvetítővel kötött megbízási szerződés módosításának
engedélyezése,
11. hitelintézet által kiemelt közvetítő – zálogkölcsönzésen és pénzváltáson kívüli pénzügyi szolgáltatás
keretében történő – igénybevételének, ilyen közvetítővel kötött megbízási szerződés módosításának,
a  hitelintézet által többes kiemelt közvetítő igénybevételének, valamint többes kiemelt közvetítővel kötött
megbízási szerződés módosításának engedélyezése,
12. hitelintézet képviseletének, fióktelepének, leányvállalatának (hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, egyéb
vállalkozás) harmadik országban történő létesítésének engedélyezése,
13. hitelintézet által devizakülföldinek minősülő vállalkozásban befolyásoló részesedés megszerzésének
engedélyezése,
14. hitelintézet, harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe betétállománya és pénzeszköz visszafizetésére
irányuló szerződésállománya átruházásának engedélyezése,
15. hitelintézet működése megszüntetésének engedélyezése,
16. hitelintézet jogszabály alapján készített hitelbiztosítéki érték-megállapítási szabályzatának, valamint
a szabályzat módosításának engedélyezése,
17. önkéntes betétbiztosítási, intézményvédelmi alap létesítő okirata, valamint a  létesítő okirat módosításának
jóváhagyása,
18. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe alapításának engedélyezése,
19. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe működésének engedélyezése,
20. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
21. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe által kiemelt közvetítő, többes kiemelt közvetítő
igénybevételének, valamint a  kiemelt közvetítővel, többes kiemelt közvetítővel kötött megbízási szerződés
módosításának engedélyezése,
22. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe működése megszüntetésének engedélyezése,
23. hitelintézetben fennálló befolyásoló részesedésszerzés húsz, harminchárom vagy ötven százalékos határérték
alá csökkentésével, valamint megszüntetésével kapcsolatos bejelentés és nyilvántartásba vétel,
24. hitelintézet bankképviseletének áthelyezésével, megszűnésével, a  képviseletet ellátó személyének
változásával kapcsolatos bejelentés és nyilvántartásba vétel,
25. bankszünnap tartásával kapcsolatos bejelentés,
26. hitelintézet jegyzett tőkéjének felemelésére vonatkozó bejelentés és nyilvántartásba vétel,
27. kiszervezésre vonatkozó bejelentés,
28. összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet szoros kapcsolat létrejöttével, megszűnésével,
módosulásával kapcsolatos bejelentése,
29. hitelintézet pénzváltási tevékenységhez kapcsolódó bejelentése,
30. hitelintézet függő kiemelt közvetítője egyes adataiban történt változás, kiemelt közvetítői és többes kiemelt
közvetítői jogviszony megszűnésének bejelentése.
 (2) A Hpt. hatálya alá tartozó, a pénzügyi vállalkozást érintő alábbi engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi
eljárásokban, valamint bejelentéseknél az  MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát
a 2. melléklet tartalmazza:
 1. pénzügyi vállalkozás alapításának és működése megkezdésének engedélyezése,
 2. pénzügyi vállalkozás tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 3. pénzügyi vállalkozás átalakulásának, egyesülésének engedélyezése,
 4. pénzügyi vállalkozás szétválásának engedélyezése,
 5. pénzügyi vállalkozás vezető állású személye megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának
engedélyezése,
 6. pénzügyi vállalkozásban befolyásoló részesedés megszerzésének és növelésének engedélyezése,
 7. pénzügyi vállalkozás által kiemelt közvetítő (zálogközvetítő) – hitel és pénzkölcsön nyújtása pénzügyi
szolgáltatás meghatározott köre, kézi zálog kikötésével és ellenében történő kölcsönnyújtási tevékenység
(zálogkölcsönzés) keretében történő – igénybevételének, valamint a  zálogközvetítővel kötött megbízási
szerződés módosításának engedélyezése,
8. pénzügyi vállalkozás által kiemelt közvetítő – zálogkölcsönzésen kívüli pénzügyi szolgáltatás keretében
történő nem zálogkölcsönzés keretében történő – igénybevételének, ilyen közvetítővel kötött megbízási
szerződés módosításának, a pénzügyi vállalkozás által többes kiemelt közvetítő igénybevételének, valamint
többes kiemelt közvetítővel kötött megbízási szerződés módosításának engedélyezése,
9. pénzügyi vállalkozás működése megszüntetésének engedélyezése,
10. pénzügyi vállalkozás egyes adataiban történt változás bejelentése,
11. pénzügyi vállalkozásban történő befolyásoló részesedés megszerzésére, elidegenítésére, módosulására
vonatkozó bejelentés,
12. pénzügyi vállalkozás könyvvizsgálójának bejelentései,
13. pénzügyi vállalkozás függő kiemelt közvetítője egyes adataiban történt változás, kiemelt közvetítői és többes
kiemelt közvetítői jogviszony megszűnésének bejelentése.
 (3) A  Hpt. hatálya alá tartozó, a  független közvetítőt érintő alábbi engedélyezési eljárásokban az  MNB részére
benyújtandó kérelem formanyomtatványát a 3. melléklet tartalmazza:
 1. többes kiemelt közvetítői tevékenység engedélyezése,
 2. többes ügynöki tevékenység engedélyezése,
 3. alkuszi tevékenység engedélyezése,
 4. többes ügynök tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 5. független közvetítői engedély visszaadásának engedélyezése,
 6. független közvetítő egyes adataiban történt változás bejelentése.
2. § A befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló törvény (a  továbbiakban: Bszt.), a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes
pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvény (a  továbbiakban: Kbftv.), a  tőkepiacról szóló törvény
(a  továbbiakban: Tpt.) hatálya alá tartozó, a  befektetési vállalkozást, az  árutőzsdei szolgáltatót, befektetési
alapkezelőt (ÁÉKBV-alapkezelő/ABAK), a  tőzsdét, az  elszámolóházi, értéktári tevékenységet végző szervezetet,
központi szerződő felet érintő alábbi engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint
bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 4. melléklet tartalmazza:
 1. befektetési vállalkozás tevékenységének engedélyezése,
 2. befektetési vállalkozás tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 3. befektetési vállalkozás és árutőzsdei szolgáltató állomány-átruházásának engedélyezése,
 4. árutőzsdei szolgáltató tevékenységének, tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 5. befektetési vállalkozásban, ÁÉKBV-alapkezelőben minősített befolyás megszerzésének és növelésének
engedélyezése,
 6. ÁÉKBV-alapkezelő tevékenységének engedélyezése,
 7. ÁÉKBV-alapkezelő tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 8. alternatív befektetési alapkezelő (ABAK) tevékenységének engedélyezése,
 9. alternatív befektetési alapkezelő (ABAK) tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
10. befektetési alapkezelőnél ügyvezető, igazgatóság elnöke, felügyelőbizottság elnöke megválasztásának,
kinevezésének, újraválasztásának engedélyezése,
11. tőzsde, elszámolóházi és értéktári tevékenységet végző szervezet, központi szerződő fél szabályzatának,
szabályzata módosításának jóváhagyása,
12. befektetési vállalkozásnál és árutőzsdei szolgáltatónál bejelentés köteles személy megválasztásának,
kinevezésének, újraválasztásának bejelentése és nyilvántartásba vétele,
13. befektetési alapkezelőnél bejelentés köteles személy megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának
bejelentése és nyilvántartásba vétele,
14. befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató, befektetési alapkezelő (ÁÉKBV-alapkezelő/ABAK)
kiszervezésének bejelentése,
15. tőzsdénél vezető állású személy megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának bejelentése és
nyilvántartásba vétele,
16. elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, központi szerződő fél, központi értéktár, tőzsde, befektetési
vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató, piacműködtető és befektetési alapkezelő elnevezésének, székhelyének
bejelentése és nyilvántartásba vétele,
17. elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, központi szerződő fél, központi értéktár, tőzsde, befektetési
vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató és befektetési alapkezelő telephelyének, fióktelepének, képviseletének
megnyitása és megszűnése, valamint fióktelep létesítésének időpontja és helye bejelentése és
nyilvántartásba vétele,
18. befektetési vállalkozás, befektetési alapkezelő, kollektív befektetési forma, elszámolóházi tevékenységet
végző szervezet, központi értéktár, pénzügyi intézmény, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, foglalkoztatói
nyugdíjszolgáltató intézmény, magánnyugdíjpénztár, biztosító tevékenység megkezdését megelőző
értékpapír-kölcsönzési tevékenységének bejelentése és nyilvántartásba vétele,
19. Bszt. szerinti függő ügynök és további közvetítő nyilvántartásba vétele,
20. Kbftv. szerinti közvetítő és további közvetítő nyilvántartásba vétele.
3. § (1) A  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló törvény (a  továbbiakban: Bit.) hatálya alá tartozó, a  biztosítót
érintő alábbi engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint bejelentéseknél az  MNB
részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát az 5. melléklet tartalmazza:
 1. biztosító alapításának engedélyezése,
 2. biztosítási tevékenység megkezdésének engedélyezése,
 3. biztosítási tevékenység módosításának engedélyezése,
 4. biztosítási tevékenység megszüntetésének engedélyezése,
 5. biztosító vezető állású személyének, egyéb vezetőjének engedélyezése,
 6. biztosítási tevékenységgel közvetlenül összefüggő tevékenység megkezdésének engedélyezése,
 7. biztosítási állomány átruházásának engedélyezése,
 8. biztosító átalakulásának (egyesülés, szétválás, részvénytársasággá történő átalakulás) engedélyezése,
9. harmadik országban működő biztosító, független biztosításközvetítő alapításának, harmadik országban
székhellyel rendelkező biztosítóban, független biztosításközvetítői tevékenységet folytató gazdasági
társaságban történő részesedés megszerzésének, harmadik országban fióktelep létesítésének engedélyezése,
10. biztosító szavatoló tőkehiánya másik biztosítási ágból történő pótlásának engedélyezése,
11. biztosító biztosítástechnikai tartalékai törvényben meghatározott mértéket meghaladó befektetésének,
az eszközkategóriáktól való eltérés engedélyezése,
12. biztosítóban történő minősített részesedésszerzés megszerzésének és növelésének engedélyezése,
13. vezérügynök foglalkoztatásának engedélyezése,
14. biztosítóban történő, öt százalékot meghaladó, de engedélykötelesnek nem minősülő részesedésszerzés
bejelentése,
15. biztosító külföldi állandó képviselete megnyitásának, megszüntetésének, adatváltozásának bejelentése,
16. biztosító alapszabálya módosításának bejelentése,
17. biztosító kárrendezési megbízottjával kapcsolatos bejelentése,
18. biztosítóban, viszontbiztosítóban, hitelintézetben, pénzügyi vállalkozásban, befektetési alapkezelőben tíz
százalékot el nem érő mértékű részesedésszerzésének bejelentése,
19. biztosító saját jegyzett tőkéjének tíz százalékát meghaladó mértékben történő részesedésszerzésének
bejelentése,
20. biztosító tagállami fióktelep létesítésének, megszüntetésének bejelentése,
21. biztosító tagállami fióktelepe adataiban bekövetkezett változás bejelentése,
22. biztosító határon átnyúló tevékenységével kapcsolatos bejelentése,
23. biztosító részvénytársaságban fennálló minősített befolyással kapcsolatos bejelentés,
24. biztosító részvénytársaságban fennálló tulajdoni részesedéshez, szavazati joghoz kapcsolódó, előnyöket
biztosító megállapodással kapcsolatos bejelentés.
 (2) A Bit. hatálya alá tartozó, a független biztosításközvetítőt érintő alábbi engedélyezési eljárásokban az MNB részére
benyújtandó kérelem formanyomtatványát a 6. melléklet tartalmazza:
 1. független biztosításközvetítői tevékenység engedélyezése,
 2. független biztosításközvetítői tevékenység felfüggesztésének engedélyezése,
 3. független biztosításközvetítői tevékenység irányítójának engedélyezése,
 4. független biztosításközvetítő által más, független biztosításközvetítői tevékenységet folytató gazdasági
társaság alapításának és ilyen tevékenységet folytató gazdasági társaságban történő minősített befolyás
megszerzésének engedélyezése,
5. független biztosításközvetítő által harmadik országban működő biztosító, független biztosításközvetítő
alapításának, harmadik országban székhellyel rendelkező biztosítóban, független biztosításközvetítői
tevékenységet folytató gazdasági társaságban történő minősített befolyás megszerzésének, harmadik
országban fióktelep létesítésének engedélyezése.
(3) A  Bit. hatálya alá tartozó, a  biztosítási szaktanácsadót érintő alábbi nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint
bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 7. melléklet tartalmazza:
 1. biztosítási szaktanácsadó nyilvántartásba vétele,
 2. biztosítási szaktanácsadó gazdálkodó szervezeten belül a szaktanácsadói tevékenységet irányító természetes
személy (vezető szaktanácsadó) nyilvántartásba vétele,
 3. biztosítási szaktanácsadó gazdálkodó szervezeten belül a  szaktanácsadói tevékenységet irányító (vezető
szaktanácsadó) személyében történt változással kapcsolatos bejelentés,
 4. biztosítási szaktanácsadó székhelyváltozásra vonatkozó bejelentése.
4. § (1) Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény (a továbbiakban: Öpt.) hatálya alá tartozó, az önkéntes
kölcsönös biztosító pénztárat érintő alábbi engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban,
valamint bejelentéseknél az  MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a  8.  melléklet
tartalmazza:
 1. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár tevékenységének engedélyezése,
 2. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár átalakulásának engedélyezése,
 3. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár tevékenysége lezárásának engedélyezése,
 4. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár kiegészítő vállalkozási tevékenyégének engedélyezése,
 5. önkéntes nyugdíjpénztár választható portfóliós rendszere bevezetésének, módosításának engedélyezése,
 6. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár ingatlanértékelővel kötött szerződésének jóváhagyása,
7. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár ügyvezetőjének a  felsőfokú végzettség és szakmai gyakorlat
követelménye alóli felmentése engedélyezése,
8. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár vezető tisztségviselőre, ügyvezetőre, kötelező alkalmazottra vonatkozó
bejelentése,
9. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár megszüntetésére irányuló szándék bejelentése,
10. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár által az Öpt. 37. § (5) bekezdése szerinti tulajdoni részesedés átmeneti
megszerzésére vonatkozó bejelentés,
11. önkéntes nyugdíjpénztár választható portfóliós rendszere működtetésének megszüntetésére vonatkozó
bejelentése,
12. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár tárgyi feltételeiben bekövetkezett változásra vonatkozó bejelentése,
13. önkéntes nyugdíjpénztár választható portfóliós rendszerének működtetése szüneteltetésére, folytatására
vonatkozó bejelentése.
 (2) A  magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény (a  továbbiakban: Mpt.) hatálya alá tartozó,
a magánnyugdíjpénztárat érintő alábbi engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint
bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 9. melléklet tartalmazza:
 1. magánnyugdíjpénztár átalakulásának engedélyezése,
 2. magánnyugdíjpénztár tevékenysége lezárásának engedélyezése,
 3. magánnyugdíjpénztár ingatlanértékelővel kötött szerződésének jóváhagyása,
 4. magánnyugdíjpénztár aktuáriusának a szakképesítés és a gyakorlati idő követelménye alóli felmentése,
 5. magánnyugdíjpénztár vezető tisztségviselőre, ügyvezetőre, kötelező alkalmazottra vonatkozó bejelentése,
 6. magánnyugdíjpénztár által az Mpt. 67. § (1) bekezdése szerinti tulajdoni részesedés átmeneti megszerzésére
vonatkozó bejelentés,
 7. magánnyugdíjpénztár számára letétkezelői szolgáltatást végző hitelintézet nevének és befektetési
számlaszámának bejelentése,
 8. magánnyugdíjpénztár megszüntetésére irányuló szándék bejelentése.
5. § Az e  rendelettel előírt formanyomtatvány szerinti kérelmet, illetve bejelentést a  kérelem benyújtására jogosult,
illetve a bejelentésre kötelezett az 1–4. §-ban hivatkozott jogszabályoknak az adott kérelemre, illetve bejelentésre
vonatkozó rendelkezésében meghatározott mellékletekkel, postai úton az  MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777
levelezési címére vagy személyesen az MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán
nyújtja be, illetve teljesíti az MNB részére.
6. § Az e  rendelet szerinti formanyomtatványokat az  MNB a  honlapján elektronikusan letölthető formátumban
közzéteszi, valamint ügyfélszolgálatán papír alapon elérhetővé teszi.
7. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1238/2011. (VII. 11.) Korm. határozata a nemzeti filmipar megújítása érdekében szükséges feladatok kiegészítő támogatásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a nemzeti filmipar
megújítása érdekében szükséges feladatok kiegészítő támogatására, valamint a Magyar Mozgókép Közalapítvány
tartozásállományának megvásárlása érdekében 1500,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság
2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport, 1. Az
MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, elszámolási kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Felelős: az átcsoportosításért a nemzetgazdasági miniszter az elszámolási kötelezettség teljesítéséért a nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosításra azonnal az elszámolási kötelezettségre 2011. október 31.
2. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a Magyar
Mozgókép Közalapítvány kötelezettségállományának rendezésére, valamint az ehhez kapcsolódó egyéb kiadásokra
970,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el a költségvetési törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 2. Hasznosítással
kapcsolatos folyó kiadások alcím, 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára, a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott feladatok és általuk fenntartott
intézmények támogatása alcím, 2. Kulturális alapítványok, közalapítványok jogcímcsoport, 1. Magyar Mozgókép
közalapítvány programja jogcím és a 2. Magyar Mozgókép Közalapítvány működése jogcím terhére, a 2. melléklet
szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti erőforrás miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1597/2014. (XI. 3.) Korm. határozata a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyéhez szükséges forrás biztosításáról és a kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének kialakításáról szóló
1435/2014. (VII. 31.) Korm. határozat alapján 2669 millió forint forrás biztosításáról a 2015. évi központi költségvetés
tervezésével egyidejűleg gondoskodjon a Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. annak érdekében, hogy a  Millenáris területén, valamint a  környezetében tervezett beruházások előkészítése és
megvalósítása a leghatékonyabban valósulhasson meg,
a) egyetért azzal, hogy a  Millenáris Tudományos Kulturális Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
1024 Budapest, Kis Rókus utca 16–20.) és a Millenáris Széllkapu Beruházó, Fejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft.
(székhelye: 1024 Budapest, Kis Rókus utca 16–20.) társaságokban az államot megillető társasági részesedés felett
a tulajdonosi jogokat és kötelezettségeket a Miniszterelnökség gyakorolja, és
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3.  §
(2a) bekezdés b) pontja alapján gondoskodjon az a) pontban foglaltak végrehajtásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 31.
3. a Millenáris területén megvalósítandó mélygarázs és közösségi tér kialakításával összefüggő beruházáshoz
kapcsolódó feladatok finanszírozása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2015. évi központi
költségvetés tervezése során gondoskodjon 1900 millió forint biztosításáról a  Millenáris Széllkapu Beruházó,
Fejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. részére a Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a  3.  pontban megjelölt beruházáshoz, illetve azok előkészítéséhez a  hazai forráson felül szükséges európai uniós
források biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 15. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2007. (HK 12.) HM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére történő kifizetések finanszírozásáról és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 109/A. §-ában foglaltakra, valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben előírtakra – a következő utasítást
adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a feladatfinanszírozás és
központi kezelésű előirányzatok körébe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok tervezéséért, felhasználásáért,
illetve elszámolásáért felelős gazdálkodó szervezetekre
(a továbbiakban: gazdálkodó szervezetek) az alábbiak
szerint:
a) a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási
Programjához”, valamint a „Hozzájárulás a Kutatási és
Technológiai Innovációs Alap támogatásához” jogcímcsoportok tekintetében a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökségre;
b) a „Társadalmi szervek támogatása” jogcímcsoport
tekintetében a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztályra;
c) a „Közhasznú Társaságok által ellátott állami feladatok finanszírozása” jogcímcsoport esetében a HM Védelemgazdasági Főosztályra;
d) az „MH Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott
feladatok támogatása” jogcímcsoport tekintetében a HM
Személyzeti Főosztályra;
e) a „Válságkezelő és békeműveletek keretében felajánlott alegységek (NRF és Battle Group)”, a „Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez”, az „Egyéb uniós befizetések”, „A fejezeti kezelésű előirányzatokkal összefüggésben felmerült, a Magyar Államkincstár által nyújtott szolgáltatások díjai” jogcímcsoportok, valamint a „Fejezeti
egyensúlyi tartalék” és a „Hozzájárulás a hivatásos katonák kedvezményes nyugellátásának kiadásaihoz” jogcímek vonatkozásában a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Ügynökségre (a továbbiakban: HM KPÜ);
f) a „Nemzetközi kártérítés” jogcímcsoport vonatkozásában a HM Jogi Főosztályra (a továbbiakban: HM JF).
Általános szabályok 2. § A gazdálkodó szervezeteknek az Ámr. 109/A. §-ában
előírtak értelmében éves előirányzat-finanszírozási tervet
kell készíteniük. Az előirányzat-finanszírozási terv összeállítása kiterjed a Magyar Köztársaság éves költségvetéséről szóló hatályos törvényben (a továbbiakban: Költségvetési tv.) a XIII. fejezet 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok
költségvetési címen jóváhagyott eredeti kiadási és bevételi
előirányzatokra, továbbá valamennyi módosított előirányzatra, beleértve a saját hatáskörben felhasználható bevételi, valamint az előző évi előirányzat-maradványként jóváhagyott előirányzatokat is.
3. § (1) Az előirányzat-finanszírozási tervet úgy kell elkészíteni, hogy alapja legyen a kötelezettségvállalási jogkör
gyakorlásának és a likviditás biztosításának.
(2) A teljesítésarányos finanszírozás megvalósulása érdekében arra kell törekedni, hogy az előirányzat-finanszírozási terv szerinti kiadásoknak megfelelően teljesüljenek
a vonatkozó időszak tényleges kifizetései.
4. § Az előirányzat-finanszírozási terv összeállítása során
figyelemmel kell lenni az Ámr. 138/C. §-ában foglalt adatszolgáltatási kötelezettségre. Biztosítani kell az előirányzat-finanszírozási terv, valamint az Ámr. 138/B. §-a szerinti előirányzat-felhasználási terv közötti összhangot.
Eljárási szabályok 5. § (1) Az 1. § a)–d) pontjaiban nevesített gazdálkodó szervezetek a melléklet szerinti adatszolgáltatást teljesítenek
havonta a tárgyhónapot megelőző hó 18-ig a HM KPÜ részére.
(2) A HM JF – a HM KPÜ nemzetközi kártérítési ügyekért felelős szervezeti egységével együttműködésben – a
várható kifizetéseket megelőző hó 18-ig teljesít adatszolgáltatást.
(3) Az adatszolgáltatás tartalmazza az éves kiadási előirányzatot és annak forrásait (bevétel, maradvány, támogatás), illetve ezek negyedéves és havi bontásait, valamint a
tárgyhónap dekádonkénti bontását.
(4) A dekádonként 100 millió forintot elérő, vagy azt
meghaladó kiadási ütemet kötelezettségenként részletezni
és indokolni kell.
(5) A kifizetési ütem tárgyhónapon belül csak részletes
indoklással módosítható, melyhez az adatszolgáltatást a
kiadás várható teljesítésének időpontját megelőző 12. napig kell felterjeszteni.
(6) Tárgyévre vonatkozó adatszolgáltatást a jóváhagyott előirányzat 100%-os teljesülését követően már nem
kell felterjeszteni.
6. § Az előirányzat-finanszírozási terveket a gazdálkodó
szervezetek adatszolgáltatása alapján, illetve az 1. § e) pont
vonatkozásában a HM KPÜ nyújtja be a Kincstárhoz az
Ámr. 27. melléklete szerint meghatározott formában.
7. § A „Honvéd Művészegyüttes támogatása” jogcímcsoport vonatkozásában az érintett fejezetek közötti előirányzat-átadáshoz kapcsolódó előirányzat-finanszírozási terveket a HM KPÜ a fejezetek közötti megállapodás alapján
nyújtja be.
Záró rendelkezés 8. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
132/2013. (XI. 4.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, a külügyminiszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján:
 1. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és az  Indonéz Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával történő –
végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2012. (XII. 20.) NGM rendelete a Pénzügyi Jogok Biztosáról.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 56. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § f) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések
1. § (1) A Pénzügyi Jogok Biztosa Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) működésének részletszabályait, belső és külső
kapcsolatrendszerét a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által
vezetett minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata és a Hivatal ügyrendje határozza meg.
(2) A Hivatal ügyrendjét a pénzügyi jogok biztosa készíti elő és a miniszter hagyja jóvá.
(3) A Hivatal éves költségvetése a miniszter által vezetett minisztérium igazgatási költségvetésén belül, elkülönítetten
kerül megállapításra. 2. § E rendelet alkalmazásában pénzügyi szervezet: a pénzügyi intézmény, a pénzforgalmi szolgáltató, a pénzügyi
közvetítő, a befektetési vállalkozás, a befektetési szolgáltató függő ügynöke, az árutőzsdei szolgáltatók, a befektetési
alap, a befektetési alapkezelő, a kockázati tőkealap, a kockázati tőkealap kezelő, a biztosító, a biztosításközvetítő, az
önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, a pénztár részére tagszervezést végző személy és
a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény. 2. A Pénzügyi Jogok Biztosa eljárásának általános szabályai
3. § A pénzügyi jogok biztosa eljárásának tárgya a pénzügyi szervezet azon – pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel
összefüggő – tevékenysége vagy mulasztása, amely a pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos fogyasztói
jogokat és törvényes érdekeket (a továbbiakban: védett jogok) sérti, vagy a sérelem közvetlen veszélyét idézi elő.
4. § (1) A pénzügyi jogok biztosa kérelemre vagy hivatalból kivizsgálja a védett jogokkal kapcsolatban tudomására jutott
visszásságokat, orvoslásuk érdekében intézkedéseket tehet. (2) A pénzügyi jogok biztosa nem járhat el
a) a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény hatálya alá tartozó
versenyfelügyeleti ügyben, b) olyan ügyben, amelyben a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvényben
meghatározott fogyasztóvédelmi eljárás lefolytatásának van helye. (3) A pénzügyi jogok biztosa eljárása során figyelembe veszi a Pénzügyi Békéltető Testület (a továbbiakban: PBT)
joggyakorlatát. 3. A kérelemre induló eljárás 5. § (1) Egyedi ügyben – írásbeli beadvánnyal – a pénzügyi jogok biztosához fordulhat a fogyasztó (a továbbiakban:
kérelmező), ha megítélése szerint védett jogait sérelem érte, vagy azokra nézve a sérelem közvetlen veszélye áll fenn
(a továbbiakban: kérelemre induló eljárás). (2) A pénzügyi jogok biztosához a fogyasztó abban az esetben fordulhat, ha a pénzügyi szervezetnél közvetlenül
megkísérelte a vitás ügy rendezését, azonban a panaszára nem kapott választ, a panasz kivizsgálása nem
a törvényekben előírtak szerint történt, vagy a szervezet válaszából egyéb fogyasztói jogot sértő körülményt vélelmez.
(3) A beadvány kötelező tartalmi elemei: a) a kérelmező neve, lakóhelye vagy tartózkodási helye (székhelye),
b) a jogvitával érintett személy vagy szervezet neve, székhelye,
c) a kérelmező panaszának rövid leírása, az azt alátámasztó tények és bizonyíték megjelölésével,
d) a kérelmező bizonyítékokkal alátámasztott nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy az 5. § (2) bekezdésében
foglaltaknak eleget tett és e) a kérelmező nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy a 10. § (2) bekezdés f)–h) pontjában meghatározott elutasítási,
illetve eljárást megszüntető okok nem állnak fenn. (3) A beadványhoz csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a kérelmező
bizonyítékként hivatkozik. (4) A beadványhoz csatolni kell a képviselő meghatalmazását, ha a kérelmező meghatalmazott útján jár el.
(5) A cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személy helyett és nevében törvényes képviselője is jogosult
a pénzügyi jogok biztosához fordulni. 6. § (1) A kérelemre induló eljárás a beadványnak a pénzügyi jogok biztosához történő megérkezése napján kezdődik.
(2) A hiányos beadványt a pénzügyi jogok biztosa hiánypótlásra tizenöt napos határidő megjelölésével visszaadhatja.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott határidő szükség esetén egyszer meghosszabbítható.
7. § (1) Kérelemre induló eljárás a fogyasztónak a 3. §-ban meghatározott tevékenységről vagy mulasztásról történő
tudomásszerzésétől számított egy éven belül, a tevékenység vagy mulasztás bekövetkezésétől számított hároméves
jogvesztő határidőn belül kezdeményezhető. (2) A kérelemre induló eljárás díjtalan.
8. § A kérelmező figyelmét fel kell hívni arra a tényre, hogy a pénzügyi jogok biztosa a kérelmező személyes adatait az
információs önrendelkezési jogról szóló törvénynek megfelelően kezeli. 9. § A pénzügyi jogok biztosához benyújtott kérelme miatt senkit sem érhet hátrány.
10. § (1) A pénzügyi jogok biztosa a beadványt köteles megvizsgálni.
(2) A pénzügyi jogok biztosa érdemi vizsgálat nélkül elutasítja a beadványt, illetve az eljárást megszünteti, ha
a) a beadványt nem az arra jogosult nyújtotta be,
b) a beadványt határidő lejárta után nyújtotta be a kérelmező,
c) a kérelmező a 6. § (2) és (3) bekezdése szerinti határidőben nem tett eleget a hiánypótlási felhívásnak,
d) a kérelmező az 5. § (2) bekezdése szerint a pénzügyi szervezetnél közvetlenül nem kísérelte meg a vitás ügy
rendezését, e) az ügyben a 4. § (2) bekezdése alapján a pénzügyi jogok biztosa nem járhat el,
f) az ügyben bírósági eljárás vagy a PBT eljárása indult,
g) az ügyben már jogerős bírósági határozat született vagy a PBT az ügyben döntést hozott,
h) ugyanabban az ügyben a pénzügyi jogok biztosa már eljárt, és a beadvány nem tartalmaz új tényeket,
i) a beadvány nyilvánvalóan alaptalan. (3) A pénzügyi jogok biztosa a beadványt elutasíthatja, ha az abban szereplő jogsérelem, vagy annak közvetlen veszélye
csekély jelentőségű. (4) A pénzügyi jogok biztosa a beadvány elutasításáról, illetve az eljárás megszüntetéséről – annak indokolásával –
a beadvány beérkezésétől számított harminc napon belül a kérelmezőt értesíti.
(5) Ha az ügy e rendelet alapján nem tartozik a pénzügyi jogok biztosa hatáskörébe, a (4) bekezdés szerinti értesítésben
megjelöli az ügyben hatáskörrel rendelkező szervet, továbbá a 20. § rendelkezéseinek megfelelően jár el.
11. § (1) A pénzügyi jogok biztosa azt a beadványt, amelyet nem utasított el a 10. § (2) bekezdése alapján, a kérelmezővel és
a pénzügyi szervezettel egyezteti. (2) Az (1) bekezdés szerinti egyeztetés során a beadványt – harminc napos határidő megjelölésével – nyilatkozattételre
megküldi a pénzügyi szervezetnek. A pénzügyi szervezet nyilatkozatát a pénzügyi jogok biztosa a kérelmezőnek
továbbítja harminc napos válaszadási határidő megjelölésével. (3) A pénzügyi jogok biztosa a kérelmező beadványa, a pénzügyi szervezet írásban közölt nyilatkozata és a kérelmező erre
vonatkozó válasza alapján a megoldásra javaslatot tesz. A pénzügyi jogok biztosa – indokolt esetben – személyes
egyeztetésre is felhívhatja a kérelmezőt és a pénzügyi szervezetet.
(4) A beadvány alapjául szolgáló tényeket a kérelmezőnek, a nyilatkozatának alapját jelentő tényeket a pénzügyi
szervezetnek kell bizonyítania. 12. § (1) Amennyiben az ügyben a védett jogok tiszteletben tartásával megegyezés születik, a pénzügyi jogok biztosa erről
jelentést készít, amelyet az érdekeltek részére megküld. (2) A kérelmező és a pénzügyi szervezet közötti megegyezés hiányában az egyeztetés eredményéről jelentést készít,
amelyet az érdekeltek részére megküld, szükség esetén kezdeményezi a védett jogokkal kapcsolatos sérelemnek
a pénzügyi szervezet saját hatáskörében történő megszüntetését (a továbbiakban: kezdeményezés).
(3) A pénzügyi jogok biztosa – amennyiben a kezdeményezés nem vezetett eredményre, vagy ésszerűtlenül hosszú idő
múlva vezetne eredményre – a 14. § rendelkezései szerint jár el.
4. A hivatalból induló eljárás 13. § (1) A pénzügyi jogok biztosa hivatalosan ismert, illetve köztudomású tények alapján hivatalból is jogosult eljárni.
(2) A hivatalból induló eljárás feltétele, hogy a pénzügyi szervezet tevékenysége vagy mulasztása súlyos legyen, vagy
alkalmas arra, hogy a fogyasztók széles körét érintő jogsérelmet okozzon, vagy annak közvetlen veszélyét idézze elő.
(3) Hivatalból induló eljárás a 3. §-ban meghatározott tevékenységről vagy mulasztásról történő hivatalos
tudomásszerzéstől számított egy éven belül, a tevékenység vagy mulasztás bekövetkezésétől számított hároméves
jogvesztő határidőn belül indítható. (4) A pénzügyi jogok biztosa a hivatalból indult eljárás során a feltárt tényekről jelentést készít, amelyet megküld a vizsgált
pénzügyi szervezetnek, szükség esetén kezdeményezéssel él. (5) A pénzügyi jogok biztosa – amennyiben a kezdeményezés nem vezetett eredményre vagy ésszerűtlenül hosszú idő
múlva vezetne eredményre – a 14. § rendelkezései szerint jár el.
(6) A pénzügyi jogok biztosa e §-ban meghatározott eljárását éves munkaterv, illetve eseti döntés alapján végzi.
(7) A pénzügyi jogok biztosa a munkatervét a honlapján teszi közzé.
5. A pénzügyi jogok biztosának intézkedései 14. § (1) Ha a pénzügyi jogok biztosának megítélése szerint a kezdeményezés nem vezetett, vagy ésszerűtlenül hosszú idő
múlva vezetne eredményre, a pénzügyi jogok biztosa a jogsérelem, illetve annak közvetlen veszélye megszüntetése
céljából ajánlást tesz (a továbbiakban: ajánlás) a pénzügyi szervezetnek.
(2) A pénzügyi szervezet a kezdeményezésre, vagy ajánlásra vonatkozóan állásfoglalást tehet.
(3) A pénzügyi szervezet a kezdeményezésre, illetve az ajánlásra vonatkozó, (3) bekezdés szerinti állásfoglalásáról és
a megtett intézkedésről a kezdeményezés, illetve az ajánlás közlésétől számított harminc napon belül értesíti
a pénzügyi jogok biztosát. 15. § A pénzügyi jogok biztosa a kezdeményezés, illetve az ajánlás eredményéről az eljárás lefolytatásának rövid
összefoglalását is tartalmazó zárójelentést készít. 16. § Ha a pénzügyi jogok biztosa megállapítja, hogy a védett jogok sérelme, illetve azok közvetlen veszélyeztetése a jogi
szabályozás hiányosságaira vezethető vissza, a jogsérelem elkerülése, illetve megszüntetése érdekében
a miniszternek javaslatot tehet (a továbbiakban: javaslat) jogszabály kiadására, módosítására vagy hatályon kívül
helyezésére. 6. A pénzügyi jogok biztosának kapcsolata más szervekkel
17. § (1) A pénzügyi jogok biztosa a kérelemre vagy hivatalból lefolytatott eljárások tapasztalatairól, a kezdeményezések és
ajánlások eredményességéről, jelentéseiről, zárójelentéseiről, állásfoglalásairól és javaslatairól éves beszámolót készít
a miniszternek. (2) Az éves beszámolót a miniszter legkésőbb a tárgyévet követő naptári év első negyedévének végéig a kormányzati
portálon közzéteszi. (3) A pénzügyi jogok biztosa – a (2) bekezdésben meghatározott közzétételre tekintettel – az éves beszámoló készítése
során a személyes adatok védelmére, a banktitokra, fizetési titokra, az értékpapírtitokra, a pénztártitokra, a biztosítási
titokra, foglalkoztatói nyugdíjtitokra és az üzleti titokra vonatkozó jogszabályokat köteles betartani.
18. § A pénzügyi jogok biztosa a feladat- és hatáskörét érintő döntések és jogszabályok előkészítése során véleményalkotási
joggal rendelkezik. 19. § Amennyiben a pénzügyi szervezet 11. § (2) és (3) bekezdés szerinti válaszai vagy az egyeztetés alapján a pénzügyi
jogok biztosa úgy látja, hogy a beadványban szereplő ügy vitarendezési fórum igénybevételével megoldható,
javasolja a kérelmezőnek, hogy a PBT-hez forduljon. 20. § A pénzügyi jogok biztosa értesíti a határkörrel és illetékességgel rendelkező hatóságot, így különösen a PSZÁF-ot vagy
a Gazdasági Versenyhivatalt, amennyiben működése során olyan tényről értesül, amely megalapozhatja az adott
hatóság eljárását. 7. A pénzügyi jogok biztosának szerepe a pénzügyi kultúra fejlesztésében
21. § A pénzügyi kultúra fejlesztése érdekében a pénzügyi jogok biztosa – tevékenységének tapasztalatait felhasználva –
közreműködik a pénzügyi kultúra széleskörű terjesztését szolgáló kiadványok, publikációk készítésében, a pénzügyi
rendszer intézményeinek, működési rendszerének széleskörű megismertetésében. 22. § A pénzügyi jogok biztosa együttműködik:
a) az oktatási intézményekkel a fogyasztók jogainak, a pénzügyi rendszer intézményeinek, a pénzügyi termékeknek
diákokkal, hallgatókkal való megismertetésében, b) a pénzügyi kultúra fejlesztésében szerepet vállaló intézményekkel, szervezetekkel, valamint a fogyasztóvédelmi
civil szervezetekkel, c) a pénzügyi szervezetekkel a felelős pénzügyi döntéseket megalapozó ismeretek terjesztésében.
8. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
24. § A pénzügyi jogok biztosa az e rendelet hatálybalépését megelőző egy éven belül keletkezett jogsérelem miatt indíthat
eljárást. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
135/2011. (XII. 20.) HM utasítása a 2011. decemberi munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
– figyelemmel a 2011. évi munkaszüneti napok körüli
munkarendről szóló 7/2010. (XII. 14.) NGM rendelet, valamint a 2011. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 9/2011. (I. 25.) HM utasítás rendelkezéseire – a
2011. évi decemberi munkaszüneti napok körüli munkarenddel kapcsolatban a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A 2011. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 9/2011. (I. 25.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.)
rendelkezéseit a 2011. decemberi munkaszüneti napok körüli munkarendre vonatkozóan a jelen §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezeteknél 2011.
december 27. és 2011. december 30. között
a) a hivatásos és szerződéses katonák a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 77. § (1) bekezdés f) pontja alapján mentesülnek a szolgálatteljesítési kötelezettség alól,
b) a kormánytisztviselők, közalkalmazottak és munkavállalók a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény 107. § h) pontja, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 71. § (2) bekezdés
a) pontja, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 2. § (1) bekezdése alapján
mentesülnek a munkavégzési kötelezettség alól.
(3) A HM-ben és a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó HM-szervezeteknél csak a hivatali
ügyintézéshez minimálisan szükséges létszámot – szervezeti egységenként (titkárság, főosztály, csoportfőnökség)
legalább 1 fő – vezető beosztású – hivatali ügyeletest és
1 fő ügyintézőt – kell a szolgálati vagy munkahelyen biz
tosítani. A hivatali ügyeletes szükség esetén legyen képes
az adott szervezet személyi állományának kiértesítésére.
(4) A (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezetek
vezetői biztosítják telefonon történő elérhetőségüket.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott hivatali ügyeleti
feladatokat ellátó állomány részére a (2) bekezdés szerinti
időszakban végzett munka ellentételezéseként a szolgálatteljesítési, illetve munkavégzési kötelezettség alóli mentesítést 2012. január 31-ig kell biztosítani.
(6) A Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása
alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám- racionalizálásának feladatairól szóló 103/2011. (IX. 23.) HM
utasítás szerinti szervezeti változásokban érintett, a (2) bekezdésben meghatározott időszakban felmentési idejét töltő és a szolgálatteljesítés alól nem mentesített állományra a
fenti rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a (2) bekezdésben meghatározott időszakra tervezett
szabadságot legkésőbb 2012. első negyedévében ki kell adni.
3. § Felhatalmazást kap a Honvéd Vezérkar főnöke, az MK
Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatója, az MK Katonai
Felderítő Hivatal főigazgatója, valamint a Zrínyi Miklós
Nemzetvédelmi Egyetem rektora, hogy az alárendelt szervezetei 2011. decemberi munkarendjét – különös tekintettel az általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatottak munkarendjére – ezen utasítással összhangban
részletesen szabályozza.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2012. február 1-jén hatályát veszti.
(2) Hatályát veszti az Ut. 3. §-a. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
474/2014. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vég Tímea Zsófiát
2015. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1442/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a Külhoni Magyar Oktatási Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány annak érdekében, hogy a  külhoni magyar tannyelvű nevelés-oktatás területén elősegítse a  határon
túli magyarság anyanyelvű iskolahálózatának és intézményrendszerének építését, megerősítését és megtartását,
integrálódását az  egyetemes magyar oktatási rendszerbe, az  egységes Kárpát-medencei oktatási térbe,
létrehozza a  Külhoni Magyar Oktatási Tanácsot (a  továbbiakban: KMOT). A  KMOT a  diaszpórában, a  szórványban
és a  Kárpát-medencében az  anyanyelvű oktatásban résztvevő pedagógusok képzésével és továbbképzésével,
a  szakmai segédanyagok, tankönyvek, folyóiratok elkészítésével kapcsolatos javaslatok, prioritási rendszerek
kidolgozásával, a  kétoldalú oktatási programok kisebbségeket érintő kérdéseinek rendezéséhez nyújtott
javaslatokkal segíti a szakterület munkáját.
2. A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján, a  köznevelésért felelős államtitkár külhoni magyar
nevelés-oktatás fejlesztését és a  határon túli magyar tanulók és hallgatók tanulmányait elősegítő ösztöndíjazó
tevékenységét támogató javaslattevő, véleményező, tanácsadói tevékenységet végző tanácsként működteti
a KMOT-t.
3. A KMOT feladatai:
a) a nevelés-oktatás különböző szintjeit átfogva az  Emberi Erőforrások Minisztériuma köznevelésért
felelős államtitkára által irányított egyes szervezeti egységek (a  továbbiakban: tárca) szakmai tanácsadó
testületeként segíti a  szakmai munkát valamennyi, a  határon túli magyar nyelvű nevelés-oktatással
kapcsolatos kérdésben;
b) a tárca döntés-előkészítő testületeként működik a  határon túli anyanyelvű képzés stratégiájának
kialakításában régiója érdekeit képviselve, de az egységes oktatási tér alapelvei szerinti javaslatokkal;
c) közreműködik a  szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001.  évi LXII.  törvény 11.  §-ában foglalt
feladatok végrehajtásában;
d) biztosítja a régiók közötti (beleértve az anyaországot is) információcserét, kapcsolattartást;
e) biztosítja a  határon túli magyar oktatási ösztöndíjazásoknak és a  külhoni magyar közösségek értelmiségi
utánpótlásához fűzött átfogó oktatáspolitikai céloknak a  konkrét szülőföldi képzési igényeknek történő
megfeleltetését;
f ) segíti a  tárcát, mint ösztöndíjazót a  határon túli (a szülőföldi) köz- és felsőoktatási sajátosságok
feltérképezésében, hozzájárul a  meghirdetendő pályázatok szakmai megalapozottságához és
a  pályázatoknak a  határon túli magyar közösségek körében történő minél nagyobb elfogadottságához,
a szubszidiaritás elvéből fakadó hitelességéhez;
g) javaslataival közreműködik abban, hogy a  tárca milyen ösztöndíjformákat hirdessen meg, részt vesz
az  ösztöndíj pályázatok szakmai előkészítésében, a  célcsoportok pontos meghatározásában, a  pályázatok
tanulmányi, tudományos-kutatói szempontú feltételrendszerének és az  elbírálási pontrendszerek főbb
tartalmi elemeinek kialakításában;
h) bizottságai révén az ösztöndíj-pályázatok elbírálási folyamatában előértékelő és döntés-előkészítő (értékelő)
feladatokat is ellát.
4. A KMOT tagjai:
a) elnök (1 fő), akit a köznevelésért felelős államtitkár kér fel és nevez ki a határon túli magyar oktatás elismert
külhoni szakértői közül;
b) 7 fő a  Külhoni Magyar Közoktatási Bizottság tagjai közül (a bizottság többségi döntéssel hozott
delegálásával);
c) 3 fő a Külhoni Magyar Tankönyv- és Taneszköz Bizottság tagjai közül (a bizottság többségi döntéssel hozott
delegálásával);
d) 6 fő a  Regionális Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Bizottságokból (6 regionális albizottság részéről 1-1 fő,
az albizottságok elnökei). 5. A KMOT és a  bizottságok ülésein a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Nemzetpolitikáért Felelős
Államtitkárság kijelölt képviselője állandó meghívottként, tanácskozási joggal vesz részt.
6. A KMOT elnöke, amennyiben valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további szakértőket
hívhat meg. Az eseti meghívottakat a KMOT elnöke kéri fel a KMOT ülésén való részvételre.
7. A KMOT szükség szerint, de évente legalább két alkalommal ülésezik, üléseit a  köznevelésért felelős államtitkár
hívja össze. Az  üléseket a  KMOT elnöke vezeti, titkársági teendőit a  köznevelésért felelős államtitkár által kijelölt
szervezeti egység látja el.
8. A KMOT működésének részletes szabályait a  KMOT által elfogadott ügyrend tartalmazza, amit első ülésén maga
állapít meg és amelyet a köznevelésért felelős államtitkár hagy jóvá.
9. A KMOT működésének költségeit a  központi költségvetés Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
költségvetésében (a továbbiakban: költségvetés) kell biztosítani.
10. A KMOT munkájában tagként vagy meghívottként részt vevő személy a  testületben való részvételéért díjazásban
nem részesül. A  KMOT és bizottsági tagjai jogosultak úti- és szállásköltségeik, illetve reprezentációs kiadásaik
megtérítésére, ezeknek a fedezete a tárca költségvetésben rendelkezésre áll.
11. A jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel létrehozott testületek felülvizsgálatáról szóló 1158/2011.
(V. 23.) Korm. határozat 6. pontjában foglaltaknak megfelelően a KMOT működéséről az oktatásért felelős minisztert
folyamatosan tájékoztatja.
12. A KMOT három bizottságot működtet:
a) Külhoni Magyar Közoktatási Bizottság
 A külhoni magyar neveléssel-oktatással kapcsolatos kérdésekben a  tárca tanácsadó testülete, döntés
előkészítő, javaslattevő, tanácsadó és véleményezési jogkörrel. Szavazati joggal rendelkező tagjai:
aa) Ausztriából: Ausztriai Magyar Egyesületek és Szervezetek Központi Szövetsége (a nyugati magyarság
képviseletében is) (1 fő);
ab) Felvidéki magyar egyházak (közös megegyezés alapján) (1 fő);
ac) Horvátországból: Horvátországi Magyar Pedagógusok Fóruma (1 fő);
ad) Romániából: Romániai Magyar Pedagógusok Szövetsége (2 fő), Romániai magyar egyházak (közös
megegyezés alapján) (1 fő);
ae) Szerbiából: Vajdasági Magyar Pedagógusok Egyesülete (1 fő), Észak-Bácskai Magyar Pedagógusok
Egyesülete (1 fő), Vajdasági magyar egyházak (közös megegyezés alapján) (1 fő);
af ) Szlovákiából: Szlovákiai Magyar Pedagógusok Szövetsége (2 fő);
ag) Szlovéniából: Muravidéki Pedagógusok Egyesülete (1 fő);
ah) Ukrajnából: Kárpátaljai Magyar Pedagógusszövetség (2 fő), Kárpátaljai magyar egyházak (közös
megegyezés alapján) (1 fő).
b) Külhoni Magyar Tankönyv- és Taneszköz Bizottság
 A határon túli magyar tankönyv- taneszköz írással és kiadással, az  elektronikus tankönyvtárral, pedagógiai
módszertani folyóiratokkal kapcsolatos területen a  tárca szakmai tanácsadó testülete, döntés előkészítő,
javaslattevő, tanácsadó és véleményezési jogkörrel. Szavazati joggal rendelkező tagjai:
ba) Ausztriából: Ausztriai Magyar Egyesületek és Szervezetek Központi Szövetsége (a nyugati magyarság
képviseletében is) (1 fő);
bb) Horvátországból: Horvátországi Magyar Pedagógusok Fóruma (1fő);
bc) Magyarországról: Taneszközbemutatók Információs Egyesülete (1 fő);
bd) Romániából: Romániai Magyar Pedagógusok Szövetsége (2 fő);
be) Szerbiából: Vajdasági Magyar Pedagógusok Egyesülete (2 fő), Észak-Bácskai Magyar Pedagógusok
Egyesülete (1 fő);
bf ) Szlovákiából: Szlovákiai Magyar Pedagógusok Szövetsége (2 fő);
bg) Szlovéniából: Muravidéki Pedagógusok Egyesülete (1 fő);
bh) Ukrajnából: Kárpátaljai Magyar Pedagógusszövetség (2 fő).
c) Regionális Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Bizottságok
 A külhoni magyar felsőoktatással és ösztöndíjazással kapcsolatos kérdésekben a  tárca szakmai tanácsadó
testületei, döntés előkészítő, javaslattevő, tanácsadó és véleményezési jogkörrel. A bizottságok szavazati és
tanácskozási jogú tagjait a külhoni magyar tannyelvű oktatás szakértői, illetve a határon túli magyar oktatási
szervezetek képviselői közül három éves időtartamra a köznevelésért felelős államtitkár kéri fel.
A tanácsnak 6 regionális felsőoktatási és ösztöndíj albizottsága működik:
ca) Horvátországi Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Albizottság;
cb) Kárpátaljai Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Albizottság;
cc) Muravidéki és a Nyugati Szórvány Magyarság Felsőoktatási és Ösztöndíj Albizottság;
cd) Romániai Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Albizottság;
ce) Szlovákiai Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Albizottság;
cf ) Vajdasági Magyar Felsőoktatási és Ösztöndíj Albizottság.
13. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (IV. 20.) ONYF utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatal nyugdíjbiztosítási igazgatósága területi szakellenőrzési feladatainak ellátásáról szóló 1/2014. (III. 21.) ONYF utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a  fővárosi és megyei kormányhivatal nyugdíjbiztosítási igazgatósága területi szakellenőrzési
feladatainak ellátásáról szóló 1/2014. (III. 21.) ONYF utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
343/2012. (XII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
vállalkozásfejlesztői és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként dr. Kiss Zoltán, az UNIVERSITAS Vállalkozásszervező Szövetkezet ügyvezetője részére,
Perlusz László, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége ügyvezető igazgatója részére,
Török Árpád, a Trigránit Fejlesztési Zrt. vezérigazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. december 6.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1828/2017. (XI. 9.) Korm. határozata az Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről szóló 1123/2017. (III. 17.) Korm. határozat megvalósításához szükséges éven túli kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy az  emberi erőforrások minisztere – az  Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről szóló
1123/2017. (III. 17.) Korm. határozat rendelkezéseinek teljesítése céljából – a  Magyarország 2018.  évi központi
költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím, 12. Erzsébet gyermek- és ifjúsági táborok
támogatása jogcímcsoport terhére 25 000 000 000 forint (amelyből 2018.  évre 8 550 000 000 forint, 2019.  évre
16 450 000 000 forint) összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében eljárva
a  2019.  évre vonatkozóan az  Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztésével összefüggésben a  XX.  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4.  Köznevelési feladatok támogatása
alcím, 12. Erzsébet gyermek- és ifjúsági táborok támogatása jogcímcsoport terhére vállalható éven túli
kötelezettségvállalás felső korlátját 16 450 000 000 forintban állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (II. 9.) TM rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvénynek a nemzet- és kisebbségpolitikáért felelős miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervnél történő végrehajtásáról.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 85. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter feladat- és hatásköréről szóló 88/2009. (IV. 13.) Korm.
rendelet 1. § c), d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a 4–6. § tekintetében a Kjt. 85. § (4) bekezdés d) pontja
alapján a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel és a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről
szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya a Szülőföld Alap Irodánál (a továbbiakban: Iroda) foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára
terjed ki. (A Kjt. 20/A. §-ához) 2. § A pályázat kiírása nem kötelező az Irodánál a pályázati referensi munkakör tekintetében.
(A Kjt. 22. §-ához) 3. § A gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatosan az Iroda alaptevékenységének ellátásával
összefüggő munkakörnek minősül a pályázati referens munkakör. (A Kjt. 23. §-ához)
4. § Magasabb vezető az Iroda tekintetében a külön jogszabályban meghatározott személyek.
5. § Magasabb vezetői kinevezés feltétele, hogy a magasabb vezető
a) szakirányú egyetemi vagy főiskolai végzettséggel vagy nem szakirányú egyetemi végzettséggel és szakirányú
szakképesítéssel és b) legalább hároméves szakmai gyakorlattal, valamint
c) vezetői tapasztalattal rendelkezzen. (A Kjt. 23. §-ához, valamint a 61. §-ához)
6. § Az Iroda vonatkozásában az ágazatban betölthető közalkalmazotti munkaköröket, valamint a munkakörhöz
kapcsolódó fizetési osztályokat külön jogszabály tartalmazza. 7. § A Kjt. 61. § (1) bekezdés g) és i) pontjával összefüggésben a munkakör betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgával
egyenértékűnek kell elismerni a jogi szakvizsgát, mérlegképes könyvelő szakképesítést vagy ezzel egyenértékű
képesítést, okleveles könyvvizsgálói képesítést, doktori fokozatot (PhD, DLA), a tudomány(ok) kandidátusa,
a tudomány(ok) doktora, illetve külföldön szerzett és honosított vagy elismert tudományos fokozatot.
(A Kjt. 40. §-ához) 8. § A Kjt. 1. számú mellékletében meghatározott minősítési szempontokon túl további szempontként kell figyelembe
venni a) a kapcsolatteremtő képességet, b) a csapatmunkára való alkalmasságot,
c) a szervezőképességet, valamint d) az önállóságot, kezdeményezőkészséget.
(A Kjt. 66. §-ához) 9. § A kinevezésben feltüntetett további szakképesítés hasznosításának mértékétől függetlenül illetménynövekedés illeti
meg a közalkalmazottat, ha a) informatikus, számítógéphálózat-üzemeltető munkakörben foglalkoztatják, és a besorolás alapjául szolgáló
felsőfokú iskolai végzettsége és szakképzettsége mellett közgazdasági, b) referensi, szakreferensi, tanácsadói, szaktanácsadói, és a besorolás alapjául szolgáló felsőfokú iskolai végzettsége
és szakképzettsége mellett számviteli, pénzügyi, jogi, közigazgatási szakképzettséggel rendelkezik.
10. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél történő végrehajtásáról szóló 1/2009. (I. 30.) MeHVM rendelet
(a továbbiakban: R.) 1. § c) pontjában a „(a továbbiakban: NIIF Intézet), valamint” szövegrész helyébe
a „(a továbbiakban: NIIF Intézet).” szövegrész lép. (3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a R.
c) 3. § (4) bekezdése, d) 4. § (1) bekezdés d) pontja,
e) 7. § (2) bekezdése. (4) E rendelet kihirdetését követő nyolcadik napon hatályát veszti e rendelet 10. § (2) és (3) bekezdése.
Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
46/2006. (XII. 27.) EüM rendelete a várólista adatainak honlapon történő közzétételére vonatkozó szabályairól.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.
évi LXXXIII. törvény 83. §-a (4) bekezdésének g) pontja
alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A külön jogszabály szerinti várólistán szereplő adatok közül az Országos Vérellátó Szolgálat Központja
(a továbbiakban: OVSZK), illetve az egészségügyi szolgáltató honlapján – a külön jogszabályban meghatározottak szerint közzétett – egyedi azonosítón, valamint az ellátás igénybevételének várható időpontján és helyén túl közzé kell tenni a várólistán elfoglalt aktuális helyet, és a várólistára történő felkerülés időpontját is. A várólistán szereplő betegek külön jogszabály szerinti személyazonosító
adatai nem nyilvánosak.
(2) A várólista közzététele – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – történhet a mellékletben meghatározott statikus
html oldalon, továbbá várólista-kezelő számítógépes programmal, valamint intézményi integrált informatikai rendszer várólista-kezelő moduljának felhasználásával.
(3) A külön jogszabály szerinti központi várólistát az
OVSZK várólista-kezelő számítógépes program felhasználásával teszi közzé.
(4) A várólista személyes adatokat is tartalmazó változata nem helyezhető el olyan számítógépre, amely nincs
ellátva operációs rendszer szintű jelszavas védelemmel,
tűzfalas védelem nélkül az internetre csatlakozik, továbbá
amelyen a várólista kezeléséhez tartozó állományok a várólista kezelésére fel nem jogosított személyek számára is
hozzáférhetőek. A várólistát kezelő számítógép minden
felhasználójának személyesen azonosítottnak kell lennie.
(5) A várólista kezelésére vonatkozó, az egészségügyi
szolgáltató sajátosságainak megfelelő szabályokat – a
mellékletben meghatározottak figyelembevételével – az
egészségügyi szolgáltató adatvédelmi szabályzata tartalmazza.
(6) A külön jogszabály szerinti intézményi várólista az
egészségügyi szolgáltató által szerkesztett és a szolgáltató
nyitó honlapjáról elérhető felületen is közzétehető.
2. § A kezelőorvos a várólistán szereplő beteget – kérésére –
legkésőbb 5 napon belül tájékoztatni köteles a várólistának a honlapon közzétett, az adott betegre vonatkozó tartalmáról.
3. § Az OVSZK a külön jogszabály szerinti transzplantációs
várólistához kapcsolódó allokációs szempontokat tartalmazó szoftver leírását közérthető módon honlapján közzéteszi.
4. § (1) Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba azzal,
hogy az egészségügyi intézmény adatvédelmi szabályzatát
e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül kell
a várólista kezelésére vonatkozó szabályokkal kiegészíteni.
(2) Az OVSZK a 3. §-ban foglalt közzétételi kötelezettségének e rendelet hatálybalépésétől számított 60 napon
belül tesz eleget.
Dr. Molnár Lajos s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1139/2019. (III. 18.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelésével,
 2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1.,
2. és 4. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök