text:
3/2016. (II. 10.) LÜ utasítása a kegyeleti gondoskodásról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  ügyészségi alkalmazottról és a  nyugdíjas ügyészségi alkalmazottról (a továbbiakban együtt: ügyészségi
alkalmazott) halálakor az  ügyészi szervezetben kifejtett tevékenysége, teljesítménye által indokolt hivatali
tiszteletadással kell megemlékezni.
(2) Az ügyészségi alkalmazott halálakor a végtisztesség
a) ha a közvetlen hozzátartozók egyetértésével találkozik, és az elhunyt végakaratával sem ellentétes,
aa) az ügyészi szervezet,
ab) a Legfőbb Ügyészség,
ac) a fellebbviteli főügyészség,
ad) a főügyészség vagy
ae) az OKRI
saját halottjaként történő eltemettetéssel,
b) részvétnyilvánítással,
c) a temetésre koszorú küldésével,
d) a temetésen a munkáltató (szolgálati hely) képviseletével,
e) a gyászlobogónak a hivatali épületre történő kifüggesztésével,
f ) ha az elhalálozásról az elektronikus vagy az írott sajtóban közlemény jelent meg, vagy a közvetlen hozzátartozók
hozzájárulásukat adták, az ügyészség gyászközleményének az ügyészség hivatalos lapjában és belső honlapján
való megjelentetésével,
g) a temetés megszervezésében való szükséges mértékű közreműködéssel
adható meg.
(3) Az ügyészi szervezet saját halottjának tekinti az elhunyt ügyészségi alkalmazottat, ha
a) ügyészségi szolgálata teljesítése közben vagy az  állam alkotmányos rendje vagy a  közrend, közbiztonság
védelmében vagy más jogszerű hivatali eljárása miatt ért támadás következtében vesztette életét,
b) Kozma Sándor-díjban vagy Vargha Ferenc-díjban vagy a  2015. évet megelőzően Ügyészségért Díjban vagy
kimagasló ügyészségi szolgálatáért az Országgyűlés által alapított kitüntetésben részesült,
c) kiemelkedő szakmai teljesítményével hozzájárult az  ügyészség eredményes működéséhez, és legalább
huszonöt évig ügyészségi szolgálati viszonyban állt, vagy
d) a legfőbb ügyész egyéni elbírálása szerint kiemelkedő szakmai teljesítménye alapján erre érdemes.
(4) A legfőbb ügyészségi alkalmazottak esetében a legfőbb ügyész, az általa vezetett vagy irányított szervezeti egység
alkalmazottai esetében a  fellebbviteli főügyész, a  főügyész, az  OKRI igazgatója a  fellebbviteli főügyészség,
a főügyészség, illetve az OKRI saját halottjának tekintheti az elhunyt ügyészségi alkalmazottat, ha
a) Magyar István-díjban vagy Ügyészségi Emlékgyűrű elismerésben vagy a  2015. évet megelőzően Legfőbb
Ügyészi Elismerő Oklevélben részesült, vagy
b) kiemelkedő szakmai teljesítményével hozzájárult az ügyészség eredményes működéséhez, és legalább húsz
évig ügyészségi szolgálati viszonyban állt.
 (5) A  nyugdíjas ügyészségi alkalmazott saját halottként akkor temethető el, ha a  (3)–(4)  bekezdésben foglaltakon túl
– a nyugdíjazását követő életszakaszát is tekintetbe véve – e kiemelt végső tiszteletadásra érdemes.
 (6) Nem illeti meg hivatali tiszteletadás az  elhunyt ügyészségi alkalmazottat, ha arra érdemtelenné vált, illetve ha
ez a társadalmi közmegítéléssel ellenkezne.
 (7) Az ügyészi szervezet saját halottjaként történő eltemettetésre a munkáltatói jogkört gyakorló vezető a (3) bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott esetben a Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztálya
útján a  legfőbb ügyészhez tehet indokolt előterjesztést. Egyéni elbírálásra nem tehető előterjesztés; az  egyéni
elbíráláshoz a munkáltatói jogkör gyakorlója – a  legfőbb ügyész, illetve nevében a Személyügyi, Továbbképzési és
Igazgatási Főosztály vezetőjének felhívására – haladéktalanul véleményt ad.
2. § (1) A saját halottnak nyilvánított ügyészségi alkalmazott eltemettetéséről, illetve a kegyeleti teendőkről – a munkáltatói
jogkört gyakorló vezetők eltérő megállapodásának hiányában – az elhunyt ügyészségi alkalmazott utolsó szolgálati
helye szerint illetékes munkáltatói jogkört gyakorló vezető, a Legfőbb Ügyészségen a Személyügyi, Továbbképzési és
Igazgatási Főosztály – a Gazdasági Főigazgatósággal együttműködve – intézkedik. A temetést a társadalmi és helyi
szokásoknak megfelelő ünnepélyes gyászszertartással kell megtartani az elhunyt ügyészségi alkalmazott életében
tett rendelkezésének és a közvetlen hozzátartozók kívánságának megfelelően. A temetésről az elhunyt ügyészségi
alkalmazott tisztelőit megfelelő formában, a lehetőségekhez mérten kellő időben tájékoztatni kell.
(2) A saját halottként történő temetés költségeire
a) az 1. § (3) bekezdésében meghatározott esetben az ügyészi illetményalap 100%-a,
b) az 1. § (4) bekezdésében meghatározott esetben az ügyészi illetményalap 25%-ától 50%-áig terjedő összeg
használható fel; az ezt meghaladó költség külön legfőbb ügyészi engedéllyel fizethető ki.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott keretbe nem számít be
a) a gyászértesítés közzétételének,
b) az  ügyészi szervezet vagy a  Legfőbb Ügyészség (fellebbviteli főügyészség, főügyészség, OKRI) nevében
elhelyezett koszorúnak és
c) az elhunyt ügyészségi alkalmazottal közös háztartásban élőknek, ilyenek hiányában az intézkedésre jogosult
hozzátartozónak a gyászszertartásra történő szállítási
költsége. (4) A temetés költségeinek rendezése az 1. § (2) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontja esetében a Gazdasági Főigazgatóság,
az  1.  § (2)  bekezdés a)  pont ac)–ae)  alpontja esetében a  fellebbviteli főügyészség, a  főügyészség, illetve az  OKRI
gazdasági feladatokat ellátó szervezeti egységének feladata. A felmerült, engedélyezett és az utasításnak megfelelő
költségek kifizetése a szolgáltató által kiállított – az 1. § (2) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontja esetében a Legfőbb
Ügyészség, az 1. § (2) bekezdés a) pont ac)–ae) alpontja esetében a fellebbviteli főügyészség, a főügyészség, illetve
az OKRI nevére és címére szóló, az elhunyt ügyészségi alkalmazott nevét is tartalmazó – számla alapján történhet.
3. § Az  utasítás alkalmazásában közvetlen hozzátartozó alatt a  Polgári Törvénykönyvben közeli hozzátartozóként
megjelölt személyt és az élettársat kell érteni.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő második hónap első napján lép hatályba.
5. § Az  ügyészi szervezetben adományozható elismerésekről szóló 1/2015. (I. 21.) LÜ utasítás Elismerések alcíme
a következő 2/A. §-sal egészül ki:
„2/A.  § Az  ügyészségi alkalmazottról és a  nyugdíjas ügyészségi alkalmazottról halálakor az  ügyészi szervezetben
kifejtett tevékenysége, teljesítménye által indokolt hivatali tiszteletadással kell megemlékezni a  kegyeleti
gondoskodásról szóló legfőbb ügyészi utasításban foglaltak szerint.”
6. § Hatályát veszti az ügyészségi alkalmazottak egyes költségtérítéseiről és juttatásairól szóló 8/1996. (ÜK. 7.) LÜ utasítás
41/A. §-a és az azt megelőző alcím cím.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2000/2013. (XII. 29.) Korm. határozata az informatikai és hírközlési közszolgáltatások ellátásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  elektronikus útdíjrendszer kialakításához kapcsolódó, a  rendszer biztonságos
üzemeltethetőségét biztosító beruházások, hálózati kommunikációs infrastruktúra kialakítása, valamint
a  bírságbevételek kezelését ellátó központ kialakítása érdekében történő fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról szóló 1348/2013. (VI. 19.) Korm. határozat 1.  pontja alapján az  elektronikus útdíj rendszer
hírközlési hálózati elemeinek a  kormányzati célú hálózatokhoz illesztése, az  útdíjrendszer biztonságos, hosszú
távú üzemeltethetősége feltételeinek megteremtése, valamint a  korszerű fizetési módok biztosítása érdekében
átcsoportosított forrásból fel nem használt 1238,0 millió forint az  informatikai és hírközlési közszolgáltatások
2013. évi működési finanszírozására kerüljön felhasználásra;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1148,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 34. Infokommunikációs ágazati programok és
kormányzati informatikai rendszerek alcím, 1. Infokommunikációs szolgáltatások, konszolidáció jogcímcsoport
javára a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 8. Elektronikus útdíjrendszer kiépítése
jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1118/2012. (IV. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. tőkeemelésével kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése és a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 6. § (1) bekezdése alapján a Nemzeti
Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. tőkéjének 6000,0 millió forint összegű megemelése érdekében 5000,0 millió forint
átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet, XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások,
ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím, valamint a XLIII. Az
állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
5. Fejezeti tartalék alcím terhére, XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések
növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 2. Az MFB Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos
kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az állami vagyonnal kapcsolatos többletkiadások ellentételezése érdekében egyetért azzal, hogy a tulajdonosi
joggyakorló a Magyar Állam nevében 6000,0 millió forinttal csökkentse az Állami Autópálya Kezelő Zrt. alaptőkéjét
a társaság szabad pénzeszközeinek terhére, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a szükséges tulajdonosi
intézkedések meghozatalára; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a Kvtv. olyan tartalmú módosításának előkészítésére, amely lehetővé teszi
az állami vagyonnal kapcsolatos kiadásoknak a tőkekivonásból származó többletbevételnek megfelelő mértékű
növelését. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
991/2017. (HK 10.) HVK SZCSF szakutasítása a szolgálati idő kezdő napok megállapításával kapcsolatos egyes személyügyi szakfeladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 20. § (3) és (4) bekezdésében foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, vala
mint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: állományilletékes
szervezet).
2. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy az NKE-re vezényelt hivatásos és szerződéses állományra vonatkozóan biztosítsa
a szakutasításban meghatározottak végrehajtását.
3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy a KNBSZ
állományára vonatkozóan biztosítsa a szakutasításban
meghatározottak végrehajtását.
4. A szakutasítást
a) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. tör
vény (a továbbiakban: Hjt.) 92–93. §-ai szerinti szolgálati
viszonyban töltött idő számításával és
b) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Hjtvhr.)
20. § (3)–(4) bekezdéseiben foglaltak figyelembevételével, a szolgálati idő kezdő napok megállapításával és módosításával
kapcsolatos egyes személyügyi szakfeladatok végrehajtására kell alkalmazni.
2. A szakutasítás szerinti személyügyi
szakfeladatok végrehajtásával kapcsolatos
általános követelmények 5. A szakutasításban foglaltakat a hatályos jogszabályokkal, közjogi szervezetszabályozó eszközökkel és belső rendelkezésekkel együtt kell alkalmazni.
6. A szakutasításban meghatározott személyügyi szakfeladatok egységes végrehajtásának elősegítése érdekében
a szakutasítás 1. mellékleteként a korábbi jogviszonyok
különböző szolgálati időként történő minősítéséhez, a Hjt.
92. §-ában meghatározottak szerinti szolgálati idő kezdő
napok helyes megállapításához általános iránymutatásul
szolgáló Útmutató kerül kiadásra.
7. A szolgálati idő kezdő napok megállapításához szükséges korábbi foglalkoztatási, biztosítási jogviszonyokra
vonatkozó adatok elektronikus nyilvántartásának helye
a Honvédelmi Minisztérium Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) Humán Erőforrás–gazdálkodási alrendszere.
3. Az állományilletékes szervezet
személyügyi feladatok végrehajtásáért felelős
szervezeti elemének a feladatai 8. A szolgálati viszony létesítését követően az állományba vett személy által a korábbi jogviszonyairól szóló,
benyújtott hiteles igazolások, okmányok alapján az állományilletékes szervezet személyügyi feladatok végrehajtásáért felelős szervezeti elemének személyügyi referens
jogosultsággal rendelkező szakembere (a továbbiakban:
személyügyi referens) a HM KGIR alkalmazásban rögzíti
a Hjt. 92. §-ában meghatározott szolgálati idő kezdő napok megállapítása szempontjából beszámítható szolgálati
időkre vonatkozó adatokat.
9. A személyügyi referensek a beszámított szolgálati
időkre vonatkozó adatok HM KGIR alkalmazásban történő rögzítését, minősítését valamint a szolgálati idő kezdő
napok megállapítását az MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban:
MH KIKNYP) által összeállított – a HM KGIR Útválasztó/Kiakweb MH KIKNYP HR információs portálon a Személyügyi tájékoztató menüpont alatt elhelyezett – technikai útmutatóban meghatározottak szerint hajtják végre.
10. A szolgálati idők minősítését követően a HM KGIR
alkalmazásból elő kell állítani az „Adatlap a beszámítható
szolgálati időkről” nyomtatványt (a továbbiakban: Adatlap), amely tartalmazza a hatályos jogszabályok alapján
rögzített, beszámított szolgálati időket, illetve a HM KGIR
alkalmazás által megállapított szolgálati idő kezdő napokat és időtartamokat.
11. Az állomány tagja a korábbi jogviszonyok különböző szolgálati idők szempontjából történő minősítésének elfogadásáról az Adatlap aláírásával nyilatkozik.
12. A szolgálati idő kezdő napok és időtartamok megállapítására vonatkozó – Hjt. 2. § 17. pontja szerinti –
jognyilatkozatot (a továbbiakban: Jognyilatkozat) a HM
KGIR alkalmazásból kell előállítani, az érintett személlyel
történő egyeztetés, valamint az Adatlap aláírását követően.
13. A Jognyilatkozatot két eredeti példányban kell előállítani, a levéltár és az érintett személy részére. A levéltári
értékű, aláírt példány digitalizált (szkennelt) változatát
a HM KGIR alkalmazásba kell feltölteni, rögzíteni.
4. A vezetői állomány szolgálati idő kezdő napjainak
megállapításával kapcsolatos feladatok
14. A Hjtvhr. 20. § (4) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott személyi állomány vonatkozásában – a KNBSZ
főigazgatója kivételével – a szolgálati idő kezdő napok
megállapításával kapcsolatos feladatokat a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
SZCSF) központi személyügyi szakfeladatait támogató
– az MH KIKNYP, Központi HR Adminisztratív Osztály
(a továbbiakban: MH KIKNYP KHRAO) állományába
tartozó – szakállomány készíti elő.
15. Az állományilletékes szervezet személyügyi feladatok végrehajtásáért felelős szervezeti eleme az MH
KIKNYP KHRAO részére elektronikusan, a HM KGIR
Outlook rendszeren felterjesztett igazolásokkal kezdeményezi az állományilletékes szervezet vezetője és a személyügyi szerv vezetője szolgálati idő kezdő napjainak
megállapítását.
16. Az MH KIKNYP KHRAO szakállománya – a 3. alcímben leírtak alapján – a HM KGIR alkalmazásban
a szolgálati idő adatokat rögzíti, minősíti és az érintett vezetővel történő egyeztetés valamint az Adatlap aláíratását
követően a HM KGIR alkalmazásból előállított Jognyilatkozatot felterjeszti kiadmányozásra a Hjtvhr. 20. § (4) bekezdésében meghatározott személy részére.
17. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság, valamint az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban
együtt: Középirányító szerv) szolgálati alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyügyi szervének vezetője az illetékes Középirányító szerv személyügyi szervének vezetője részére elektronikusan, a HM KGIR Outlook
rendszeren felterjesztett igazolásokkal kezdeményezi
az állományilletékes szervezet vezetője vonatkozásában
a szolgálati idő kezdő napjainak megállapítását.
18. A Középirányító szerv személyügyi referense
a szolgálati idő adatokat rögzíti, minősíti és az érintett vezetővel történő egyeztetés, valamint az Adatlap aláírását
követően, a HM KGIR alkalmazásból előállított Jognyilatkozatot kiadmányozásra felterjeszti a HVK SZCSF
részére.
5. A szolgálati idő kezdő napok megállapítása 19. A Hjt. 92–93. §-a alapján figyelembe vehető szolgálati idő kezdő napok
a) a hivatásos állomány vonatkozásában
aa) a pótszabadság mértéke szempontjából,
ab) a felmentési idő szempontjából,
ac) a jubileumi jutalom szempontjából,
ad) a végkielégítés szempontjából,
ae) a szolgálati jel szempontjából,
af) a honvédelmi szolgálati díj szempontjából, és
ag) a rendelkezési állomány szempontjából,
b) a szerződéses tiszti és altiszt állomány vonatkozásában
ba) a pótszabadság mértéke szempontjából,
bb) a felmentési idő szempontjából,
bc) a jubileumi jutalom szempontjából,
bd) a végkielégítés szempontjából,
be) a szolgálati jel szempontjából, és
bf) a honvédelmi szolgálati díj szempontjából,
c) a szerződéses legénységi állomány vonatkozásában
ca) a pótszabadság mértéke szempontjából,
cb) a felmentési idő szempontjából,
cc) a visszailleszkedési támogatás szempontjából,
cd) a szolgálati jel szempontjából és
ce) a honvédelmi szolgálati díj szempontjából
kerülnek megállapításra. 6. A szolgálati idő kezdő napok módosításával
kapcsolatos feladatok
20. A szolgálati idő kezdő napok módosítása során
– a Hjtvhr. 20. § (4) bekezdése figyelembevételével –
a 8–13. pontban, a vezetői állomány vonatkozásában
a 14–18. pontban meghatározottak szerint kell eljárni.
7. Záró rendelkezések 21. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
22. A szakutasítás hatálybalépését követő állományba
vétel esetén, valamint a szolgálati idő kezdő napok megállapításakor, módosításának kezdeményezésekor a jelen
szakutasításban foglaltak szerint kell eljárni.
23. A szakutasítás hatályba lépésekor már állományban
lévők esetében a Hjt. 92. §-ában foglalt szolgálati idő
kezdő napok felülvizsgálatára külön ütemterv alapján
intézkedem.
24. A szakutasítás hatályba lépését követően a személyügyi okmányok és nyilvántartási iratok kezelésének
rendjéről szóló 145/2002. (HK 1/2003.) HVK SZÜCSF
intézkedés 8., 9. és 14. pontjában foglaltak nem alkalmazhatók.
Zsiga Tamás ezredes s. k.,
csoportfőnök


text:
82/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Polgár Csillát
2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1061/2012. (III. 12.) Korm. határozata a Nemzeti Lovas Programban meghatározott feladatokról és a kiemelt feladatok végrehajtásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a lovaságazat működőképességének fenntarthatósága, és jelenlegi állapotának javítása érdekében felhívja a nemzeti
lovas stratégia kialakításáért és a végrehajtás koordinálásáért felelős miniszterelnöki megbízottat (a továbbiakban: miniszterelnöki
megbízott), hogy a Nemzeti Lovas Programban meghatározott célok elérése érdekében szükséges jogalkotási lépésekre tegyen
javaslatot az érintett minisztereknek, és a végrehajtás koordinálásában vegyen részt, különös tekintettel az alábbi pontokra:
1. A Kormány egyetért azzal, hogy kiemelt jelentőségű az állami ménesek egységes és hatékony állami irányítása, ezért
felhívja az érintett minisztereket egy állami ménesekről szóló törvény előkészítésére és annak a Kormány elé
terjesztésére, a miniszterelnöki megbízott javaslata alapján.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. november 1.
2. A Kormány felhívja az érintett minisztereket a lovaságazat támogatási rendszerének felülvizsgálatára.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. június 1.
3. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert a lovaságazat hatósági intézményrendszerének megerősítésére, és
egységes informatikai rendszerének továbbfejlesztését szolgáló intézkedések lehetőségének megvizsgálására.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 1.
4. A Kormány egyetért azzal, hogy a nemzeti lovaskultúra és kapcsolódó történeti helyszíneinek megismertetése,
oktatása megjelenhessen a köznevelés rendszerében. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy
a bevezetés ütemezésére, feladataira, költségeire vonatkozó részletes akciótervet készítse elő, és terjessze a Kormány
elé a miniszterelnöki megbízott javaslata alapján.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. június 1.
5. A Kormány felhívja az érintett minisztereket Magyarország lovastúra-hálózatának kialakítására, és digitális térképének
elkészítésére a Bejárható Magyarország Keretprogram célkitűzéseivel összhangban, amely tartalmazza a jelentős
múltra visszatekintő lovaskultúrához, lótenyésztéshez, lótartáshoz kapcsolódó épített örökség elemeket is.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2012. október 31.
6. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy teremtsék meg a szabad terephasználat törvényi biztosításának
feltételeit.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2012. március 31.
7. A Kormány egyetért azzal, hogy szükséges a lovaságazat önfinanszírozó képességének megteremtése.
A fenntarthatóság érdekében indokolt a lóverseny fogadási rendszer és -hálózat fejlesztése. A Kormány felhívja az
érintett minisztereket – a Magyary Program deregulációs céljainak figyelembevételével – egy önálló lóverseny törvény
előkészítésére és annak a Kormány elé terjesztésére.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. június 1.
8. A Kormány felhívja az érintett minisztereket a lovaságazatot érintő képzési rendszer felülvizsgálatára, valamint felhívja
a miniszterelnöki megbízottat, hogy a felülvizsgálatot követően tegyen javaslatot a képzési rendszer átalakítására az
érintett minisztereknek.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 1. 9. A Kormány felhívja az érintett minisztereket az egységes vagyongazdálkodás érdekében, egy állami lovaságazati
vagyonkataszter elkészítésére.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
honvédelmi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. június 1.
10. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy értékeljék a lovaságazati vagyonkataszter elemeinek szervezeti
működését, és szükség szerint tegyenek javaslatot hatékonyabb megoldások kialakítására.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
honvédelmi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. október 1.
11. A Kormány felhívja az országmárka szerves részét képező lovaságazati marketing célok elérésének érdekében az
érintett minisztereket, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinációja mellett készítsék el a lovaságazati
marketing akció tervét.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 1.
12. A Kormány felhívja a miniszterelnöki megbízottat, hogy kezdeményezzen egyeztetéseket a nemzeti erőforrás
miniszterrel és a nemzetgazdasági miniszterrel a lovasterápia hazai terápiás kezelésekbe történő beépítéséről, és az
egészségbiztosítási rendszerbe való befogadás lehetőségéről.
Felelős: miniszterelnöki megbízott
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 1.
13. A Kormány egyetért a lovaságazathoz kapcsolódó jelentős épített örökségi helyszínek teljes körű feltárásával, azok
újrahasznosítási, és felújítási lehetőségeinek megvizsgálásával, valamint elrendeli egy ehhez kapcsolódó átfogó
forrástérkép elkészítését.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. június 1.
14. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg a kiemelt létesítményfejlesztések keretében
a Szilvásváradi Lovasközpont, Nemzeti Lovarda, Ludovika Lovarda, Lovasberényi Lovasközpont, Bábolnai Nemzeti
Ménesbirtok, Mezőhegyesi Állami Ménes, és a Kincsem Park fejlesztésére rendelkezésre álló forrásokat, azok
igénybevételének lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 15.
15. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2013. (V. 17.) HM utasítása a Magyar Honvédség személyi állománya alkohol hatása alatti állapotának, illetve alkoholfogyasztásának ellenőrzéséről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
a következő utasítást adom ki.
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban:
Hvt.) 40. § (1) bekezdése szerinti, Magyarországon foglalkoztatott személyi állományára (a továbbiakban: személyi
állomány) terjed ki.
(2) Jelen utasítás alkalmazásában
a) alkohol: minden olyan termék, amely 1,2 térfogatszázaléknál több alkoholt, így tömény szeszt vagy szeszes
italt oldott vagy oldatlan állapotban tartalmaz,
b) területileg illetékes egészségügyi szolgáltató: az az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § f ) pontja
szerinti egészségügyi szolgáltató, amely a  vizsgálat elrendelésének helyéhez a  legközelebb esik vagy
az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 1. § (2) bekezdés m) pontja szerinti
ellátási területen az n) pont szerinti területi ellátási kötelezettséggel terhelt.
2. § (1) Az állományilletékes parancsnok, munkahelyi vezető, munkáltatói jogkört vagy felügyeletet gyakorló elöljáró, továbbá
a közvetlen elöljáró (a továbbiakban együtt: intézkedésre jogosult elöljáró) a személyi állomány tagja alkohol hatása
alatti állapotának észlelése esetén haladéktalanul rendelkezik az alkohol kimutatására irányuló vizsgálat elvégzésére.
(2) Az  (1) bekezdésben meghatározott eseten kívül az állományilletékes parancsnok vagy munkahelyi vezető alkohol
kimutatására irányuló, véletlenszerű mintavétellel történő szűrővizsgálatot rendelhet el az  alárendelt állománya
vonatkozásában
a) a személyi állomány szolgálatteljesítésre, illetve munkavégzésre képes állapotának ellenőrzése céljából, vagy
b) a  katonai fegyelem és biztonság fenntartása és fokozása érdekében, általános megelőzési célból, a  Hvt.
40.  § (2)  bekezdése szerinti MH tényleges állományának esetileg kijelölt csoportjára kiterjedően, az  adott
szervezetnél tapasztalt helyzethez igazított gyakorisággal.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  szűrővizsgálatot véletlenszerű mintavétellel annyi személynél kell elrendelni,
amelynek révén általános érvénnyel felderíthető, hogy az állomány alkoholos vagy alkoholmentes állapotban teljesít
szolgálatot.
3. § (1) A  vizsgálatot az  egészségügyi szolgálat tagja, ennek hiányában vagy távollétében a  feladat végrehajtására
kijelölt és kiképzett személy szakmai szempontból megfelelő és megbízható, hitelesített, központilag beszerzett
alkoholszondával hajtja végre, a jogi és igazgatási szolgálat állományába tartozó, ennek hiányában vagy távollétében
erre a feladatra munkaköri leírásában kötelezett személy ellenőrzése és felügyelete mellett.
(2) A vizsgálat elrendelését a vizsgálat megkezdése előtt az érintettel ismertetni kell. Az ismertetésnél a vizsgálat alá vont
személynél alacsonyabb beosztású és rendfokozatú vagy alárendeltje nem lehet jelen, kivéve az érintett szervezet jogi
és igazgatási szolgálata, illetve egészségügyi szolgálata állományába tartozó vagy a feladatra munkaköri leírásában
kötelezett személyt.
(3) A  vizsgálat elrendelésének ismertetéséről, valamint a  vizsgálat lefolytatásáról és a  vérvételről minden esetben
jegyzőkönyvet kell készíteni, az 1., 2. és 3. mellékletek szerint.
(4) A  vizsgálat lefolytatásáról szóló jegyzőkönyvben a  vizsgálat alá vont személy egészségi állapotára vonatkozó
különleges személyi adatokat és az azokhoz kapcsolódó személyes adatokat csak a törvényes cél eléréséhez szükséges
esetekben és mértékben lehet kezelni.
(5) A vizsgálat elrendelésének ismertetését a jogi és igazgatási szolgálat állományába tartozó vagy a feladatra munkaköri
leírásában kötelezett személy, a  vizsgálat lefolytatásának tényét, körülményeit és eredményét az  egészségügyi
szakszemélyzet dokumentálja, illetve aláírásával hitelesíti.
(6) A vizsgálatok végrehajtásáról a naplót az egészségügyi szolgálat vezeti, amelyben a folyószám feltüntetése mellett,
rögzíteni kell a  vizsgálatot elrendelő intézkedésre jogosult elöljáró nevét, az  elrendelés jogcímét, a  vizsgálatra
kötelezett adatait, valamint a  vizsgálat eredményét. A  napló, valamint a  jegyzőkönyv megőrzési ideje – a  Magyar
Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a  Honvédelmi Minisztérium és a  Magyar
Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló
20/2008. (HK 6.) HM utasítással hatályba léptetett, a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának 1. számú
melléklete alapján – 5 év.
4. § (1) A vizsgálatot kilélegzett levegőből, hitelesített és a gyártó által előírás szerint időközönként bevizsgált alkoholszondával
kell végrehajtani. Az  alkoholszondázás eredményéről a  vizsgálatot végző személy azonnal jelentést tesz a  mintát
adó személy intézkedésre jogosult elöljárójának, aki ezt követően az érintettet az eredményről szóban és írásban,
a jegyzőkönyv egy példányának átadásával tájékoztatja.
(2) Ha az  alkoholszonda alkoholfogyasztást mutat ki, az  alkoholos befolyásoltság pontos megállapítása és szakértői
véleményezése céljából vérmintavételt kell végezni, a  központilag beszerzett vérmintavételi egység csomag
alkalmazásával.
(3) Orvost nem foglalkoztató objektumok esetében vagy az orvos távollétében az érintett személyt vérmintavételre a 6. §
(1)  bekezdésében meghatározottak szerint, a  területileg illetékes egészségügyi szolgáltatóhoz kell kísérni. Egyéb
esetekben a vérmintavételre az orvos jogosult.
(4) A vérmintát elsősorban az MH EK erre kijelölt vagy indokolt esetben a területileg illetékes egészségügyi szolgáltató
intézmény akkreditált laboratóriumába kell szállítani vizsgálat céljából.
(5) A vérminta eredményéről a vizsgálatot végző értesíti a vérmintát adó személy intézkedésre jogosult elöljáróját, aki
az érintett személyt az eredményről szóban és írásban, vérvételi jegyzőkönyv egy példányának átadásával tájékoztatja.
(6) A  vérminta levételének és vizsgálatának költségeit a  munkáltató viseli. A  vérminta pozitivitása esetén a  kiállított
számlákon feltüntetett összeget az érintett személy köteles megtéríteni a munkáltatónak.
5. § (1) Ha az érintett személy a vizsgálatnak önként nem veti alá magát, ezt a tényt a jegyzőkönyvben külön rögzíteni kell,
és a jegyzőkönyv erre vonatkozó részét az érintett személynek, a vizsgálatot végző egészségügyi szolgálat tagjának,
továbbá a jogi és igazgatási szolgálat állományába tartozó, vagy a feladatra munkaköri leírásban kötelezett személynek
alá kell írnia.
(2) Ha az érintett személy a vérminta szolgáltatásának megtagadására vonatkozó jegyzőkönyv aláírását is megtagadja,
nyilatkozatát a jegyzőkönyvben szintén rögzíteni kell.
(3) Az intézkedésre jogosult elöljáró az alkoholfogyasztást igazoló, megerősített vizsgálati eredmény vagy az elrendelt
vizsgálat megtagadása esetén intézkedik az  érintettnek a  jogállásárára vonatkozó törvény szerinti fegyelmi
felelősségre vonása iránt.
6. § (1) Ha a  vérmintavételre és a  vérmintavizsgálatra a  területileg illetékes egészségügyi szolgáltatónál és a  területileg
illetékes egészségügyi szolgáltató akkreditált laboratóriumában kerül sor, a  vérmintavételi egységcsomagot
az érintetett kísérésére kijelölt személy rendelkezésére kell bocsátani.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eljárás esetén a  vérmintavételi egységcsomag összetételével és használatával
kapcsolatos előírásokat a vizsgálatot végző határozza meg.
(3) Az  alkoholszondák, vérmintavételi egységcsomagok beszerzéséhez, valamint a  vérminta vételéhez, vizsgálatához
és szállításához szükséges költségek fedezetéhez a  központi költségvetésből biztosított forrás terhére, az  MH
Egészségügyi Központ tervezi az előirányzatot.
7. § (1) Az  állományilletékes parancsnok vagy munkahelyi vezető az  egészségügyi szolgálat, valamint a  jogi és igazgatási
szolgálat állományával együttműködve köteles a  személyi állomány szolgálati, valamint munkahelyen történő
alkohol hatása alatti állapota, továbbá alkohol fogyasztása felderítése, illetve megelőzése érdekében
a) a munkavédelmi oktatással egyidejűleg tájékoztatni a személyi állományt az alkoholnak minősülő anyagok
fogyasztása ellenőrzésének, valamint az  alkoholfogyasztás bizonyossága esetén a  felelősségre vonásnak
a szabályairól,
b) biztosítani a vizsgálatokban közreműködő személyzet az eljáráshoz kacsolódó képzéseken való részvételének
lehetőségét,
c) tervezni a biológiai mintából az alkoholnak minősülő anyagok és metabolitjaik gyors, minőségi és mennyiségi
kimutatására alkalmas eszközök mennyiségét, az igényt szolgálati úton továbbítani,
d) a  megelőzés céljából elrendelt szűrővizsgálatok esetén a  vizsgálat alá vonni kívánt személyek, csoportok
elfogulatlan, véletlenszerű mintavétellel történő kiválasztását biztosító rendszert működtetni,
e) helyi szinten a  területileg illetékes egészségügyi szolgáltatókkal és akkreditált laboratóriumokkal, indokolt
esetben a rendőri szervekkel együttműködést kialakítani.
(2) Az  alkohol hatása alatti állapot ellenőrzésének szakmai irányítását, a  szükséges képzések szervezését az  MH
Egészségügyi Központ látja el. Az  MH Egészségügyi Központ e  feladatok végrehajtását a  honvédelmi szervezetek
székhelye szerint területileg illetékes egészségügyi szolgáltatók és akkreditált laboratóriumok közreműködésével,
velük együttműködésben végzi.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
217/2009. (X. 2.) Korm. rendelete az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok kijelöléséről.
A Kormány, a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §
a) pontjában, a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Tt.) 59. és 65. §-ában, illetve a lakások és helyiségek
bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 87/A. §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
1. § A Kormány az üzletszerű társasházkezelői, és ingatlankezelői tevékenység tekintetében
ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságként körzetközponti feladatokat ellátó települési önkormányzat jegyzőjét jelöli
ki. A jegyző az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatósági eljárásban az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi
területéről szóló kormányrendeletben meghatározott illetékességi területen jár el.
2. § A Kormány az üzletszerű ingatlanközvetítői, illetőleg ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység tekintetében
ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságként megyeszékhely szerinti városi önkormányzat jegyzőjét, Pest megyében
a megyei önkormányzat főjegyzőjét, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat Főjegyzőjét jelöli ki. Az
ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatósági eljárásban a jegyző, illetve a főjegyző a megye, illetve a főváros területére
kiterjedő illetékességgel jár el. 3. § (1) A Kormány a Tt. 7. § (3) bekezdésében meghatározott esetben az első fokú használatbavételi engedélyezési eljárás
lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező építésügyi hatóságot a társasház ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésére irányuló eljárás tekintetében közreműködő hatóságként jelöli ki.
(2) Ha a használatba vételi engedély az építési engedélytől nem tér el, és az ügyfél a társasház ingatlan-nyilvántartási
bejegyzéséhez szükséges kérelmet, valamint annak mellékleteit a használatbavételi engedélyezési eljárás során
benyújtotta, a közreműködő hatóság a jogerős és végrehajtható használatbavételi engedély megküldésével együtt az
ingatlan-nyilvántartási bejegyzés iránti kérelmet továbbítja az ingatlanügyi hatósághoz.
(3) A Kormány a Tt. 21. § (4) bekezdésében meghatározott esetben az első fokú használatbavételi engedélyezési eljárás
lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező építésügyi hatóságot a változás ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésére irányuló eljárás tekintetében közreműködő hatóságként jelöli ki.
(4) Ha az ügyfél a változás ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez szükséges kérelmet, valamint annak mellékleteit
a használatbavételi engedélyezési eljárás során benyújtotta, a közreműködő hatóság a jogerős és végrehajtható
használatbavételi engedély megküldésével együtt az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés iránti kérelmet továbbítja az
ingatlanügyi hatósághoz. (5) A közreműködő hatóság az ügyfelet az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés iránti kérelem tárgyában hiánypótlásra – az
igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A közreműködő
hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény már nem áll fenn.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § A rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 27-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
275/D/2006. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panaszok tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Ítélőtábla székhelyének és illetékességi területének megállapításáról, valamint az igazságszolgáltatás működését érintő egyes törvények módosításáról szóló 1999. évi CX. törvény 165. §
(1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában az eljárást megszünteti.
2. Az Alkotmánybíróság a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 18. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában az eljárást megszünteti.
I. A beadványozó a Fővárosi Ítélőtábla másodfokon hozott, 9. Pf. 21.062/2005/5. sz. jogerős ítéletével szembeni
alkotmányjogi panasz keretében kérte megsemmisíteni az
Országos Ítélőtábla székhelyének és illetékességi területének megállapításáról, valamint az igazságszolgáltatás működését érintő egyes törvények módosításáról szóló 1999.
évi CX. törvény (a továbbiakban: Itv.) 165. § (1) bekezdését, amely szerint az Itv.-nek a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) módosításáról szóló rendelkezéseit – bizonyos kivételekkel – csak
az adott rendelkezés hatálybalépése után indult ügyekben
lehet alkalmazni. A beadványozó szerint, minthogy a jogalkotó késedelmesen alkotta meg „az alapvető jogok védelmére szolgáló jogszabályokat”, aminek következtében
ő nem tudta érvényesíteni a Pp. 2. § (3) bekezdése szerinti
kártérítési igényét, a támadott jogszabály sérti az Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdése szerinti alapvető jogokat.
Értesítette az Alkotmánybíróságot, hogy az ügyben „felülvizsgálati és elfogultságra alapított, kizárási kérelmet
nyújtott be a Legfelsőbb Bírósághoz”.
Ezt követően a beadványozó a Legfelsőbb Bíróság által
– felülvizsgálati eljárás során – hozott Pk.III.24.621/2006/2.
számú elutasító végzése kapcsán „kiegészítette” alkotmányjogi panaszát és a Pp. 18. §-ának alkotmányossági vizsgálatát kérte, arra hivatkozással, hogy ez „a jogszabály, az ügy
érdemi döntésére kihatással levő kérdésben, kizárásra vonatkozó kérelem elutasítása esetére nem biztosít jogorvoslati
jogot”. Hiánypótlásra felhívást követően az indítványozó elismerte, hogy a Pp. 18. § (4) bekezdése nem zárja ki a fellebbezés lehetőségét, de ezen jogi szabályozással kapcsolatban
„újabb alkotmányjogi panaszt nyújt[…] be”, mert „az ügy
érdemében hozott határozat elleni fellebbezésben biztosított
jogorvoslati lehetőség nem hatékony”.
II. 1. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy az alkotmányjogi panaszok megfelelnek-e az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 48. § (1) és (2) bekezdéseiben meghatározott követelményeknek.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése kimondja: Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi
panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a
jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit
már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerint
alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
Mind az eredeti, mind az „újabb” alkotmányjogi panasz
kapcsán az Alkotmánybíróság megállapította, hogy 60 napon, azaz határidőn belül érkezett meg az Alkotmánybíróságra.
2.1. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint alkotmányjogi panasz keretében kizárólag azokat a
jogszabályokat vizsgálhatja, amelyeknek a jogerős határozatban történő alkalmazása során az indítványozó vélt jogsérelme bekövetkezett, ezért az eredeti alkotmányjogi panasz tárgya kizárólag a Fővárosi Ítélőtábla jogerős ítéletében alkalmazott jogszabályi rendelkezések lehetnek. Az
eljáró bíróság akkor alkalmazta az Itv. támadott jogi rendelkezését, amikor vizsgálta a felperes (jelen ügyben indítványozó) által a munkaügyi perben okozott kárra hivatkozással előterjesztett keresetének alaposságát, és megállapította, hogy arra alapítva (minthogy a munkaügyi per 2000.
november 7-én indult) a Pp. – 2003. július 1-jétől hatályos
– 2. § (3) bekezdése szerinti kártérítés iránti per eredményesen nem kezdeményezhető.
2.2. Az indítványozó érvelése szerint a támadott jogszabály azért sérti az Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdését,
mert a »hatályba lépés[…] késleltetésével (…) a bíróságok
részére (…) megteremtette a „kibúvás” lehetőségét a felelősség alól«.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az
Itv. támadott jogi rendelkezésének alkotmányellenességét
az Alkotmány 57. § (1) bekezdésének sérelmére hivatkozó
indítvány alapján a 994/D/2005. AB határozatában (ABK
2010, 1077.), az Alkotmány 57. § (5) bekezdésének sérelmére hivatkozó indítvány alapján pedig a 379/E/1998. AB
határozatában (ABH 2004, 1219.) már vizsgálta. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja alapján
„ítélt dolog” címén az eljárás megszüntetésének van helye,
ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már
elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) vizsgálatára irányul, és az indítványozó az
Alkotmánynak ugyanarra a szakaszára, illetőleg alkotmányos elvére hivatkozva kéri az alkotmányossági vizsgálat
lefolytatását. Az Alkotmánybíróság ezért megállapította,
hogy az Itv. támadott jogszabálya vonatkozásában – az
Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdése tekintetében res iudicata esete áll fenn, így az indítvány alapján indult eljárást megszüntette.
3. Az „újabb”-nak minősített alkotmányjogi panasszal
támadott jogszabállyal kapcsolatban – hasonlóan az Indokolás II/2.2. pontjában kifejtettekhez – az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a 699/B/1995. AB határozatban
(ABH 1995, 795.) a Pp. 18. § (4) bekezdése alkotmányellenességét a pártatlan bírósághoz való joggal [Alkotmány
57. § (1) bekezdés] és a jogorvoslathoz való alapvető joggal [Alkotmány 57. § (5) bekezdés] összefüggésben már
vizsgálta, és az indítványt elutasította. A most vizsgált
esetben az indítvány nem tartalmaz olyan alkotmányjogilag értékelhető új szempontot, amelyre figyelemmel a ki
fogásolt rendelkezés alkotmányellenességét ismét érdemben vizsgálni kellene. Ezért az Ügyrend 31. § c) pontja
alapján „ítélt dolog” címén az Alkotmánybíróság az eljárást ezen indítvány tárgyában is megszüntette.
Budapest, 2010. november 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
43/2011. (V. 31.) ME határozata a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettese kinevezéséről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 166. § (1) bekezdése alapján, az energiapolitikáért felelős
miniszter javaslatára dr. Grabner Pétert a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettesévé
– 2011. június 1-jei hatállyal, hatévi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1709/2013. (X. 8.) Korm. határozata a DDOP-2.1.1/A.B-12-2012-0037 azonosító számú („»Kalanderdő« – természetközeli élmények a Deseda környékén” című) projekttel összefüggésben a biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a SEFAG Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság egyedüli részvényese a Magyar Állam,
b) az  a)  alpontban meghatározott kedvezményezett a  DDOP-2.1.1/A.B-12-2012-0037 azonosító számú,
„»Kalanderdő« – természetközeli élmények a  Deseda környékén” című projektjére megítélt támogatást
a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
492/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden év április 3-a legyen a Magyarok Áldozatainak Emléknapja, emléket állítva a hazánk
történelme során a honfitársaink által legyilkoltaknak?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
A testület álláspontja szerint a kérdés több szempontból sem felel meg az egyértelműség követelményének. Sem
a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem világos ugyanis, mit ért a beadványozó a „honfitársaink által
legyilkoltaknak” kifejezés alatt. A Bizottság álláspontja szerint a „legyilkoltak” kifejezés rendkívül széles értelmezési
lehetőséget vet fel.
A Bizottság álláspontja szerint továbbá az sem egyértelmű, hogy a „honfitársaink” kifejezés alatt személyek mely körét
érti a beadványozó, tekintettel arra, hogy a magyar történelem más-más korszakaiban e fogalom is eltérő jelentéssel
bírt. A fogalom ennek okán szűkebb, illetve tágabb értelmezési lehetőséget is biztosít a választópolgár és a jogalkotó
számára, így nem felel meg az egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2014. (I. 24.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya között a kiadatásról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Kazah Köztársaság Kormánya között a  kiadatásról szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
447/2013. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati  viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 4.  § (3)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára –
Lipták Attila tűzoltó ezredest 2013. október 23-ai hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. október 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
358/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Biró Andort
a 2018. július 15. napjától 2021. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2136/2017. (XII. 29.) Korm. határozata az Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány programjainak és célkitűzéseinek támogatása érdekében történő forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány kisebbségvédelemmel
és a  nemzetpolitikai együttműködéssel kapcsolatos programjainak és célkitűzéseinek támogatásával
(a továbbiakban: támogatási cél);
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy nyújtson költségvetési támogatást az  1.  pont szerinti
támogatási célra az Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány mint kedvezményezett
részére mindösszesen 77 325 000 forint összegben az alábbi ütemezés szerint;
a) 2018. évben 51 550 000 forint
b) 2019. évben 25 775 000 forint
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: adott évi költségvetési törvény végrehajtása során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
az  1.  pont szerinti támogatási cél megvalósításához 2018. évben szükséges 51 550 000 forint forrás biztosításáról
Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 8. Antall József Politika- és
Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2018. január 31.
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
az 1. pont szerinti támogatási cél megvalósításához 2019. évben szükséges 25 775 000 forint forrás rendelkezésre
állásáról a 2019. évi központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2016. (I. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Kész Zoltán magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 11 igen és 0 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért Ön azzal, hogy az  országgyűlési képviselők választásán minden pártlistát állító párt köteles legyen a  Magyar
Államkincstárnak visszafizetni a  számára közpénzből juttatott kampánytámogatást, ha a  pártlista nem szerezte meg
az országos listákra leadott érvényes szavazatok legalább 2%-át?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen – annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő – 15 napon belül
az  ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547., e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2016. február 2-án 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés Szervezője 2015. december 21-én, 8 óra 20 perc 35 másodperckor személyesen
eljárva összesen 26 érvényes támogató választópolgár adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott
be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről,
valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése
szerinti hitelesítés céljából.
Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-92431/2015. számú, 2015. december 18-án kelt határozatát, melyben a Hatóság Kész Zoltánt az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát, és mivel az  a  jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesítő, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2016. január 18. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
39/2003. (VI. 13.) GKM rendelete a víziközlekedés rendjéről.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. §-a
(2) bekezdésének p) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a belügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet mellékletét a Magyar Közlöny 2003. évi 67. számának
II. kötete tartalmazza, melyet az előfizetők kérésre megkapnak (telefon:
266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62,
Pf. 357).
1. § A víziközlekedés rendjét az e rendelet mellékleteként
közzétett Hajózási szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) állapítja meg.
2. § A Szabályzat alkalmazási köre a belföldön, valamint a
Duna teljes szakaszán és — amennyiben erről nemzetközi
szerződés rendelkezik — a Duna és a Tisza mellékfolyóinak külföldi szakaszain magyar lobogó alatt közlekedő,
illetve üzemeltetett úszólétesítményekre, továbbá a
Magyar Köztársaság területén idegen lobogó alatt közlekedő, illetve üzemeltetett úszólétesítményekre terjed ki.
3. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — 2003. október 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát
veszti
a) a víziközlekedés rendjéről szóló 27/1993. (IX. 23.)
KHVM rendelet,
b) az egyes hajózási jogszabályok módosításáról szóló
30/1999. (X. 6.) KHVM rendelet,
c) a kedvtelési célú vízijárművek tervezéséről, építéséről és megfelelőségének tanúsításáról szóló 2/2000.
(VII. 26.) KöViM rendelet 7. §-ának (2) és (4) bekezdése,
d) az egyes hajózási jogszabályok módosításáról szóló
25/2002 (V. 18.) KöViM rendelet.
(2) A Szabályzat I. része 4.04 cikkének 3. bekezdése és
8.01 cikke, továbbá II. része 2.05 cikke 3. bekezdésének
első mondata 2004. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a víziközlekedés irányítására és a hajóút kitűzésére szolgáló jelekről,
valamint e jelek létesítéséről, üzemeltetéséről, módosításáról és megszüntetéséről szóló 27/2002. (XII. 5.) GKM
rendelet 3. számú melléklete 8. pontjának második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
[Figyelmeztetés az elővigyázatosság betartására]
,,Az elővigyázatosság betartására intő figyelmeztetést
percenként 45 felvillanással működő sárga villogó fénnyel
adják. Az elővigyázatosság betartására intő figyelmeztetés
veszélyes jelenségek közeledtének lehetőségét jelzi a keletkezés idejére való utalás nélkül.’’
5. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a kikötő,
komp- és révátkelőhely, továbbá más hajózási létesítmény
létesítéséről, használatbavételéről, üzemben tartásáról és
megszüntetéséről szóló 50/2002. (XII. 29.) GKM rendelet
1. számú melléklete a következő 1. ponttal egészül ki:
[A kikötő, valamint komp- és révátkelőhely létesítésére,
építésére, használatbavételére, fennmaradására, átalakítására, a rendeltetéstől eltérő használatára és üzemben tartására — az általános szabályokon kívül — a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:]
,,1. E melléklet alkalmazásában:
a) rakpart: az úszólétesítmények kikötésére szolgáló
partrész,
b) partfal: a rakpart víz felőli oldala, amely lehet
ba) függőleges,
bb) rézsűs partélű,
bc) úszóelemes,
bd) támoszlopos.’’
6. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hajózási
tevékenység engedélyezésének rendjéről szóló 28/2000.
(XII. 18.) KöViM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-a
a következő d) ponttal egészül ki:
[E rendelet alkalmazásában]
,,d) Víziutat érintő vízimunka: víziúton a víziút állapotát,
a hajózás biztonságát és a közlekedést befolyásoló munkavégzés.’’
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
12. §-a (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,12. § (1) Hajózási tevékenység végzésére — a 3. §-ban
említett hajózási engedélyen kívül — a kabotázsengedély1,
a harmadik lobogós forgalomban való részvételre adott
engedély 2, a harmadik országos forgalomban való részvételre adott engedély3, valamint a különleges szállításra vagy
hajózási kísérletre adott engedély, továbbá munkavégzési
engedély 4 (a továbbiakban együtt: egyedi engedély) is
jogosít.’’
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
12. §-a (4) bekezdésének c) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[Az egyedi engedély iránti kérelmet]
,,c) különleges szállításra, hajózási kísérletre vagy munka
végzésre vonatkozó engedély esetén legalább 30 nappal’’
[az engedélyhez kötött tevékenység tervezett megkezdése előtt
kell írásban a hajózási hatósághoz benyújtani.]
1 2000. évi XLII. törvény a víziközlekedésről, 54. §.
2 2000. évi XLII. törvény a víziközlekedésről, 55. § (1) bekezdés.
3 2000. évi XLII. törvény a víziközlekedésről, 55. § (2) bekezdés.
4 2000. évi XLII. törvény a víziközlekedésről, 74. § (3) bekezdés.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
13. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
,,(6) A munkavégzési engedély iránti kérelemben
— a 12. § (3) bekezdésében meghatározottakon túlmenően — fel kell tüntetni a munkavégzés megnevezését,
időtartamát és helyszínét (folyamkilométer, azonosítási
pontok, azonosítási koordináták), továbbá a kérelemhez
csatolni kell:
a) a kérelmező megbízási nyilatkozatát, ha a munkát
végző nem azonos a kérelmezővel,
b) a munkavégzés helyszínéről készített 1:5000 méretarányú rajzot, amelyen a munkavégzés helyét, hosszát és a parttól, valamint a hajóúttól való távolságát is fel kell tüntetni,
c) a vízimunka tervét (például híd hosszszelvénye, kotrási keresztszelvények),
d) a beavatkozáshoz szükséges egyéb érvényes engedély
(például vízjogi, bányafelügyeleti, hírközlési hatósági)
hiteles másolatát,
e) az illetékes Vízügyi Igazgatóság által jóváhagyott
ideiglenes kitűzési tervet, ha a tervezett munkavégzés a
hajóút szélességének csökkenésével jár,
f) kikötőn kívüli ideiglenes rakodás esetében a kirakandó áru megnevezését és mennyiségét (tonnában vagy köbméterben) és a kirakóhely tulajdonosának (kezelőjének)
hozzájárulását,
g) az eljárási díj befizetésének igazolását.’’ 7. §
(1) A veszélyes árut szállító hajókat a Szabályzat I. része
3.14 cikkének 2. és 3. bekezdésében, illetve 3.32 cikkének
2. és 3. bekezdésében előírt két, illetve három kék fénnyel,
továbbá két, illetve három kék kúppal legkésőbb 2004.
január 1. napjáig kell ellátni.
(2) A Szabályzat I-7. mellékletében meghatározott
E 5.6, illetve E 5.7 jelzést5 a két vagy három kék fényt,
illetve két vagy három kék kúpot viselő veszélyes árut
szállító hajókat fogadó veszteglőhely üzemeltetője a víziközlekedés rendjének szabályozási tervében6 jóváhagyott
időpontig, de legkésőbb 2004. január 1. napjáig köteles
kihelyezni.
(3) A két vagy három kék fényt, illetve két vagy három
kék kúpot viselő veszélyes árut szállító hajók a Szabályzat
I-7. mellékletében meghatározott E 5.6, illetve E 5.7 jelzés
kihelyezéséig a vörös fényt, illetve vörös kúpot viselő
hajóknak kijelölt veszteglőhelyeket vehetik igénybe.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
295/2011. (XI. 17.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése alapján a nemzeti erőforrás miniszter előterjesztésére
hozzájárulok, hogy a Szegedi Tudományegyetem rektora Schirm Anitát Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae
kitüntetéssel doktorrá avassa. Budapest, 2011. augusztus 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök