text:
19/2008. (X. 8.) NFGM rendelete a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egyes fejezeti kezelésű előirányzatai kezeléséről és támogatásainak lebonyolításáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. § (9) bekezdésében, valamint a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény 21. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában és a
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) fejezetéhez tartozó
a) Kis- és középvállalkozói célelőirányzatra (a továbbiakban: KKC),
b) Nemzeti beruházás-ösztönzési vállalkozási célelőirányzatra (a továbbiakban: NBC),
c) Magyar vállalkozások tőzsdei bevezetésének támogatása előirányzatra (a továbbiakban: TBE), valamint
d) Védelmi és biztonsági ipar versenyképessége előirányzatra (a továbbiakban: VBI) terjed ki.
(2) A VBI-vel kapcsolatban kizárólag a 3. § (4) bekezdését, a 12–33. §-t, a 38. §-t, a 41–63. §-t, valamint a
67–68. §-t kell alkalmazni. A VBI esetében a közreműködő szervezetekre vonatkozó feladatokat a Minisztérium
végzi.
(3) A rendelet hatálya nem terjed ki a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről szóló 1999. évi CXXV. törvény 58. §-a, a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi
költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény
61. §-a, valamint a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény 57. § (3) és (4) bekezdése alapján az ország gazdaságilag legkedvezőtlenebb helyzetben lévő megyéinek – Bács-Kiskun, Békés,
Borsod-Abaúj-Zemplén, Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád,
Somogy, Szabolcs-Szatmár-Bereg – felzárkóztatására
szolgáló keretek felhasználására.
2. § (1) A 6–11. §, a 34–37. §, a 39–40. §, a 64–65. §, valamint a 68. § hatálya az előirányzat terhére tett valamennyi
kötelezettségvállalásra kiterjed.
(2) A 21–33. §, a 41–63. §, valamint a 67. § hatálya kizárólag a 8. § (3) bekezdésében meghatározott támogatási
célú kötelezettségvállalásra terjed ki.
(3) A 12–20. §, valamint a 38. § hatálya kizárólag a 8. §
(3) bekezdés a) pontjában meghatározott pályázati úton
nyújtott támogatásra terjed ki.
3. § (1) A KKC a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük
támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 7. §-a, valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes
fejezeti kezelésű előirányzataiból finanszírozott, állami
támogatásnak minősülő felhasználások általános szabályairól szóló 6/2008. (III. 7.) GKM rendelet (a továbbiakban: R) 4. § (1) bekezdés 1–5., 7–17., 19., 21–22., 24. és
30. pontja, valamint 4. § (2) bekezdése szerinti célokra
használható fel.
(2) Az NBC az R 4. § (1) bekezdés 1–6., 11., 13.,
15–17., 19–20. és 30. pontja, valamint 4. § (2) bekezdése
szerinti célokra használható fel.
(3) A TBE az R 4. §-a (1) bekezdés 5. pontja és 4. §
(2) bekezdése szerinti célokra használható fel.
(4) A VBI a magyar védelmi és biztonsági iparban érdekelt cégek versenyképességének, valamint piacra jutása
körülményeinek javítására használható fel vissza nem térítendő támogatás formájában.
(5) A KKC, az NBC, valamint a TBE felhasználható az
előirányzat működési költségeinek finanszírozására.
(6) A KKC, az NBC, valamint a TBE esetében a Magyar
Államkincstárnak (a továbbiakban: Kincstár) fizetendő
számlavezetési és rendelkezésre tartási díj az adott előirányzatot terheli.
(7) A KKC, az NBC, valamint a TBE terhére a 8. §
(3) bekezdésében meghatározott támogatási célú kötelezettségvállalás keretében kizárólag fizetési kötelezettséggel nem járó, vissza vagy meg nem térítendő – ingyenes –
támogatás nyújtható.
Értelmező rendelkezések 4. § E rendelet alkalmazásában:
1. behajtással járó költség: a követeléskezelés során
felmerült valamennyi költség, különösen a felszámolási
eljárásban a hitelezői igény bejelentésének a díja, az illetékek és az ügyvédi munkadíj;
2. bírálati lap: azon dokumentum, amely összefoglalóan tartalmazza a pályázat fő adatait és a bírálati szempontrendszer alapján végzett értékelés eredményét;
3. bírálati szempontrendszer: azon kiválasztási szempontok összessége, amelyek alapján a pályázatok értékelése történik;
4. biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvény: a támogatási szerződés teljesítését biztosító olyan
mellékkötelezettség, amelynek keretében a biztosító kötelezettséget vállal arra, hogy ha a támogatási szerződés kedvezményezettje bármely, a támogatási szerződésből eredő
fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, meghatározott
határidőn belül a megállapított összeghatárig a jogosultnak fizetést fog teljesíteni;
5. csoportos kötelezettségvállalás: a több pályázat
vagy támogatási igény támogatására vonatkozó, egyetlen
dokumentumban történő kötelezettségvállalás;
6. előirányzat: az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 20. § (1) bekezdésében meghatározott és az e
rendelet 1. §-ában hivatkozott egyes előirányzatok;
7. garanciaszervezet: az a szervezet, amely a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvény 3. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott tevékenység végzésére jogosult;
8. garanciaszervezet által nyújtott készfizető kezességvállalás: a támogatási szerződés teljesítését biztosító
olyan mellékkötelezettség, amelynek keretében a garanciaszervezet kötelezettséget vállal arra, hogy ha a támogatási szerződés kedvezményezettje bármely, a támogatási
szerződésből eredő fizetési kötelezettségének nem tesz
eleget, meghatározott határidőn belül a megállapított
összeghatárig a jogosultnak fizetést fog teljesíteni;
9. járulék: a szankciós kamat, a késedelmi kamat és a
behajtással járó költségek összessége;
10. kedvezményezett: a támogatásban részesült személy (szervezet), akivel (amellyel) a Minisztérium vagy a
nevében eljáró közreműködő szervezet támogatási szerződést köt;
11. keretgazda: a Minisztériumnak az előirányzat felhasználási célok szerinti felosztásában az adott feladat
végrehajtásáért felelős szervezeti egysége, ennek hiányában a kezelő;
12. késedelmi kamat: a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 301. § (2) bekezdésében meghatározott mértékű kamat;
13. kezelő: a Minisztériumnak az előirányzat jogszabályokban és egyéb belső szabályzatokban előírt céllal és
módon történő kezelésére külön utasításban kijelölt szervezeti egysége;
14. követelés: a Minisztériumot a támogatási szerződés
megszegésének címén a kedvezményezettel szemben
megillető igény, ideértve különösen a támogatási összeg
egészének vagy egy részének visszafizetését, a jogszabályban, illetve a támogatási szerződésben előírt kamatot,
valamint a követelés behajtásával járó költségeket;
15. konzorcium: a részes felek (tagok) polgári jogi
szerződésben szabályozott munkamegosztásán alapuló
együttműködése meghatározott tevékenység közös folytatása és pályázaton való részvétel céljából;
16. közreműködő szervezet: az a külön jogszabályban
kijelölt szervezet, amely az előirányzat terhére kiírt egyes
pályázati konstrukciók vonatkozásában külön jogszabály,
valamint külön megállapodás alapján a Minisztérium nevében pályázatok érkeztetésével, befogadásával, értékelésével, döntésre való előkészítésével, támogatási szerződés
megkötésével, módosításával, teljesítés igazolásával,
pénzügyi elszámolással, monitoring adatszolgáltatással,
ellenőrzéssel, lezárással, követelések kezelésével, valamint könyvvezetéssel és nyilvántartással kapcsolatos feladatokat lát el;
17. monitoring: a projekt előrehaladásának, valamint a
támogatás felhasználásának nyomon követése;
18. pályázó: a támogatás elnyerése érdekében pályázatot benyújtó személy, szervezet;
19. pályázat: a pályázó által a pályázati dokumentációnak megfelelően papír alapon vagy elektronikus adathordozón benyújtott dokumentumok összessége (kitöltött pályázati formanyomtatvány és mellékletei), amely alapját
képezi a pályázó, illetve az általa a pályázati konstrukció
szerint a támogatás terhére megvalósítani kívánt projekt
bírálatának;
20. pályázati dokumentáció: a Minisztérium által közzétett pályázati felhívás, pályázati útmutató és pályázati
formanyomtatvány;
21. pályázati életpálya lap: olyan elektronikus nyilvántartás, amelyben a közreműködő szervezet a beérkezett
pályázat kezelésével kapcsolatos valamennyi eseményt
rögzít. A közreműködő szervezet a pályázati életpálya lapot az elektronikus nyilvántartás mellett papír alapon is
vezetheti;
22. pályázati felhívás: a pályázati konstrukció legfontosabb elemeit meghatározó dokumentum;
23. pályázati formanyomtatvány: a Minisztérium által
közzétett űrlap, amely a pályázó és a pályázat bírálat szempontjából lényeges adatait tartalmazza;
24. pályázati konstrukció: valamely gazdaságpolitikai
cél elérése érdekében és a Minisztérium által meghatározott feltételek szerint ajánlattétel támogatási szerződés
megkötésére, amely esetben a támogatási szerződés kedvezményezettjei versenyeztetés útján, az e rendeletben
foglalt eljárási rendben kerülnek kiválasztásra;
25. pályázati útmutató: a pályázati konstrukció részletes feltételeit, a pályázati eljárás rendjét, a pályázati formanyomtatvány kitöltési útmutatóját, a támogatási szerződés
mintáját, valamint az egyéb segédleteket tartalmazó dokumentum;
26. pontozásos értékelő rendszer: a pályázat objektív
értékeléséhez használt bírálati szempontrendszer, amely
alapján kapott pontszámok végösszege határozza meg a
pályázat támogathatóságát;
27. projekt: a pályázó azon tartalmilag és formailag
részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és
végrehajtási ütemezéssel rendelkező beruházása, fejlesztése vagy tevékenysége, amely megvalósításához a pályázó a pályázat benyújtásával támogatást igényel;
28. szankciós kamat: a támogatási szerződésben, illetve az Ámr. 88. § (4) bekezdésében meghatározott mértékű
kamat;
29. támogatási előleg: az Ámr. 2. § 81. pontja szerinti
támogatási előleg;
30. támogatási program: olyan támogatási célú kötelezettségvállalás, amely meghatározott feltételrendszer mellett, normatív jelleggel, a rendelkezésre álló forrás erejéig
biztosít támogatást;
31. támogatási szerződés: a pályázati úton, a támogatási program keretében, valamint az egyedi támogatás keretében nyújtott támogatások szabályrendszerét magába
foglaló szerződés.
5. § (1) A kezelő felelős az előirányzat felhasználására vonatkozó elvi, módszertani szabályok kialakításáért, az előirányzat felhasználása során gondoskodik az előirányzat
gazdálkodására vonatkozó jogszabályok és utasítások rendelkezéseinek betartásáról.
(2) Az előirányzattal való gazdálkodási feladatok ellátása során biztosítani kell a számviteli alapelvek érvényesülését, a gazdálkodás átláthatóságát, a költséghatékony és
racionális forrásfelhasználást, a célok és támogatások, valamint a gazdálkodás hatályos jogszabályokkal való összhangját.
Az előirányzat tervezése 6. § (1) Az előirányzat költségvetési tervezése során a kezelő a keretgazdák bevonásával meghatározza az előirányzat
rendeltetését, célrendszerét, támogatási jogcímenként
megtervezi a tárgyév és az azt követő évek támogatási
koncepcióját, valamint az egyes jogcímekhez rendelt előirányzatok kiemelt előirányzatait.
(2) A kezelő a közreműködő szervezet bevonásával a
költségvetési törvény alapján elkészíti a kincstári költségvetést és az elemi költségvetést.
7. § (1) A költségvetési törvényben megállapított előirányzatok részfeladatok (felhasználási célok) szerinti felosztását a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előterjesztés részfeladatonként tartalmazza a feladat végrehajtásáért felelős szervezeti egység nevét is, amely az adott felhasználási cél tekintetében a keretgazdai feladatokat ellátja.
KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉS KÖVETELÉS
ELŐÍRÁSA Kötelezettségvállalás és követelés-előírás az előirányzat
terhére
8. § (1) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok
ellátásához szükséges előfeltételek biztosítása érdekében a
jóváhagyott éves támogatási, bevételi előirányzat terhére
fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár. (2) Az előirányzat terhére tett kötelezettségvállalás
lehet
a) támogatási célú kötelezettségvállalás,
b) nem támogatási célú kötelezettségvállalás.
(3) A támogatási célú kötelezettségvállalás lehet
a) pályázati úton nyújtott támogatás,
b) támogatási program keretében nyújtott támogatás,
c) egyedi támogatás.
(4) Nem támogatási célú kötelezettségvállalásnak minősül különösen a) az előirányzat terhére kötött megbízási vagy vállalkozási szerződés,
b) az előirányzat terhére visszaigazolt megrendelés,
c) az előirányzat terhére átcsoportosítást előíró kor
mányhatározat,
d) az Ámr. 108/A. § (1) bekezdésében meghatározott, a
Kincstár által forintszámla vezetéséhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felszámított díjak, jutalékok,
e) a csőd-, felszámolási és végelszámolási eljáráshoz
kapcsolódó regisztrációs díj.
(5) Követelés-előírásnak minősül minden olyan dokumentum, amely az előirányzat számára bevételt vagy támogatást állapít meg.
(6) Kötelezettségvállalásra – az Ámr. 134. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel – csak írásban és költségvetési ellenjegyzést követően kerülhet sor.
(7) A kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentumban a következőket kell rögzíteni:
a) a kötelezettségvállalás mely évi előirányzatot, milyen összegben terhel,
b) a kötelezettségvállalás tárgyát,
c) a kötelezettségvállaló és az ellenjegyző nevét.
(8) Az előirányzat forrásának terhére kötelezettségvállalásra jogosult az Ámr. 134. §-ában foglaltak szerint
a) 10,0 millió forint értékhatárig a keretgazda vezetője,
b) 30,0 millió forint értékhatárig a kezelő vezetője,
c) 100,0 millió forint értékhatárig az előirányzat felett
felügyeletet gyakorló szakállamtitkár a költségvetési
ügyekért felelős főosztály felügyeletét ellátó szakállamtitkár egyetértésével,
d) felső értékhatár nélkül a miniszter az illetékes szakállamtitkár, valamint a költségvetési ügyekért felelős főosztály felügyeletét ellátó szakállamtitkár álláspontjának
ismeretében,
e) az Ámr. 134. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségvállalás esetében a közreműködő szervezet.
(9) A (8) bekezdésben meghatározott értékhatárok számításánál csoportos kötelezettségvállalás esetében az
egyedi kötelezettségvállalások összegét kell figyelembe
venni.
(10) A (8) bekezdésben meghatározott értékhatárok számításánál az általános forgalmi adó nélkül számított összeget kell figyelembe venni. A több évet érintő kötelezettségvállalás esetén az egyes évek kötelezettségvállalásainak együttes összegét kell figyelembe venni.
(11) Az előirányzat terhére tárgyéven túli kötelezettségvállalást a kezelő kezdeményezésére a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, valamint a költségvetési ügyekért
felelős főosztály felügyeletét ellátó szakállamtitkár egyetértésével a miniszter engedélyezhet az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
47. §-ában és 49. § r) pontjában foglalt rendelkezésekre
figyelemmel.
Kötelezettségvállalás költségvetési ellenjegyzése 9. § A kötelezettségvállalás költségvetési ellenjegyzésére
jogosult (a továbbiakban: ellenjegyző)
a) a pályázati támogatási döntések és támogatási programok esetén – ha nem a kezelő vezetője a kötelezettségvállaló – a kezelő vezetője, vagy az általa ellenjegyzésre
írásban feljogosított személy,
b) minden további esetben – ha nem kötelezettségvállaló – a Minisztérium költségvetési ügyekért felelős főosztályának vezetője vagy az általa ellenjegyzésre írásban feljogosított személy.
A kötelezettségvállalás alapdokumentuma 10. § (1) A 8. § (3) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a pályázati úton nyújtott támogatásról szóló döntést tartalmazó dokumentum.
(2) A 8. § (3) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a Minisztérium által elfogadott szabályok szerinti szerződés és az ellenjegyzett csoportos kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentum.
(3) A Széchenyi Kártya konstrukcióhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás alapdokumentuma az Ámr. 93/B. §
(2) bekezdése szerinti kártya-igénylőlap, írásbeli nyilatkozat, továbbá a hitelintézettel kötött hitelszerződés, kiegészítve az ellenjegyzett csoportos kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentummal.
(4) A 8. § (3) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a támogatási szerződés.
(5) A 8. § (4) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a szerződés.
(6) A 8. § (4) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a visszaigazolt megrendelés.
(7) A 8. § (4) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a kormányhatározat alapján átcsoportosított előirányzat felhasználása tárgyában – a kormányhatározat közzétételétől számított 60 napon belül –
történt intézkedés dokumentuma.
(8) A 8. § (4) bekezdés d) és e) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a kincstári díj, jutalék, illetőleg a regisztrációs díj kifizetést igazoló bizonylat.
(9) Az (1)–(3) bekezdésben szabályozott alapdokumentum kivételével a kötelezettségvállalás alapdokumentumának legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a kötelezettségvállalás azonosítója,
b) a fejezeti kezelésű előirányzat megnevezését, azo
nosító számát,
c) a részfeladat kódokat – ügyletkódot – és azok meg
nevezését,
d) a forrásévet,
e) a szakmai teljesítés határidejét,
f) a szakmai teljesítés igazolására jogosult személy
megjelölését,
g) a pénzügyi teljesítés határidejét,
h) a kifizetendő összeget és a kifizetésének a határide
jét részfeladat szerinti bontásban, a következő év(ek) előirányzata terhére vállalt kötelezettségek esetében évenkénti ütemezésben.
(10) A 8. § (5) bekezdésben foglalt követelés alapdokumentuma az előirányzat javára előírt bevételek teljesítése
érdekében a követelés jogalapját megteremtő dokumentum.
(11) Az előzetes kötelezettségvállalás alapdokumentuma az Ámr. 2. § 68. pontja szerinti dokumentum.
A kötelezettségvállalás és a követelés-előírás
nyilvántartása 11. §
(1) A kezelő a kötelezettségvállalás alapdokumentumát
továbbítja a közreműködő szervezethez.
(2) A közreműködő szervezet köteles gondoskodni a
kötelezettségvállalások nyilvántartásának az Ámr. 134. §
(13) bekezdésében meghatározott módon történő vezetéséről úgy, hogy azokból az előirányzat vonatkozásában évenkénti bontásban, a keretekre felosztott jogcímenként megállapítható legyen a kötelezettségvállalások összege.
(3) Az Ámr. 134. § (3) bekezdése szerinti kötelezettségvállalást a kifizetést igazoló bizonylat alapján kell nyilvántartásba venni.
(4) A közreműködő szervezet felelős a kötelezettségvállalásoknak, illetve azok változásával összefüggő adatoknak a Kincstár részére történő megküldéséért.
(5) A Széchenyi Kártya konstrukció esetében a Széchenyi Kártya konstrukció lebonyolításával kapcsolatos közreműködő feladatokat ellátó szervezet havonta elektronikus formában a kötelezettségvállalás nyilvántartása céljából megküldi a támogatottakkal megkötött szerződésekről
szóló kimutatást a KKC pénzügyi és számviteli feladatait
ellátó közreműködő szervezetnek.
(6) A kötelezettségvállalás nyilvántartását módosítani
kell, a) ha a kötelezettségvállalás alapdokumentuma érvényét veszti, vagy a kötelezettségvállalása az összege tekintetében módosul, ideértve különösen
aa) a szerződés összegét érintő módosítás esetét,
ab) a szerződés megszűnését vagy megszüntetését,
ac) a pályázati úton nyújtott támogatásnál azt az esetet,
ha a szerződéskötésre jogszabályban meghatározott határidőn belül a támogatási szerződés a pályázó mulasztása
miatt nem jön létre, és emiatt a támogatási döntés érvényét
vesztette,
b) ha a támogatási keretösszeg részben vagy egészben
nem kerül felhasználásra,
c) ha a projekt pénzügyi lezárását követően a támogatási szerződésben előirányzotthoz képest maradt fenn
igénybe nem vett támogatás.
(7) A követelés-előírás nyilvántartását módosítani kell
a) a szerződés összegét érintő módosítás esetén,
b) a szerződés megszűnése vagy megszüntetése esetén,
továbbá
c) minden más, a követelés összegét befolyásoló körül
mény bekövetkezése esetén. PÁLYÁZATI ÚTON NYÚJTOTT TÁMOGATÁS
MEGHIRDETÉSE ÉS BÍRÁLATA
Pályázati dokumentáció elkészítése 12. § (1) A pályázati dokumentációt a keretgazda készíti el a
közreműködő szervezet bevonásával.
(2) A pályázati dokumentáció legalább a következőket
tartalmazza:
a) a pályázati konstrukció címét,
b) a pályázati konstrukció kiírójának pontos megneve
zését,
c) a lehetséges pályázók körét (ideértve a támogatásra
jogosító és a támogatásból kizáró feltételek meghatározását), d) a támogatás célját és a támogatás alapjául szolgáló,
az e rendelet szerinti jogcímet,
e) a támogatandó tevékenységeket,
f) az elszámolható költségek körét,
g) a támogatás formáját és mértékét,
h) a támogatás keretösszegét,
i) a pályázat benyújtásával kapcsolatos gyakorlati útmutatót, a pályázat tartalmi és formai követelményeit, a
benyújtandó dokumentumok, nyilatkozatok és formanyomtatványok körét, példányszámát, formáját, az esetleges pályázati díj mértékét és megfizetésének módját,
j) a pályázat benyújtásának helyét és módját; ha a pályázati konstrukció kiírója a pályázóktól a pályázat elektronikus formában történő benyújtását is megköveteli, akkor a pályázati dokumentációban meg kell határozni az
adattárolás lehetséges formátumait és az adattömörítés
módját is,
k) a pályázat benyújtására rendelkezésre álló időtartam
első és utolsó napját,
l) a saját forrás mértékét, a megkövetelt saját forrás formáját és igazolásának módját,
m) a bírálati szempontrendszert, a támogatás elnyerésének feltételeit,
n) tájékoztatást arról, hogy a pályázati konstrukció kiírója a támogatási jogviszony törvényben meghatározott
adatait a honlapján közzéteszi,
o) a támogatási szerződés megkötésének feltételeit,
ideértve a támogatás nyújtásának feltételeként előírt biztosítékok körét,
p) tájékoztatást a helyszíni ellenőrzés rendjéről,
q) a monitoring céljából igényelt adatszolgáltatás mód
ját, gyakoriságát és tartalmát,
r) a közreműködő szervezet által működtetett ügyfél
szolgálat elérhetőségi adatait (cím, telefon, telefax, e-mail,
ügyfélfogadási idő),
s) a hiánypótlásra vonatkozó információkat, külön
megjelölve a pályázat azon részét, amely tekintetében
hiánypótlásra nincs lehetőség,
t) a projekt megkezdésének határidejét, ha a pályázati
konstrukció kiírója a 17. § (3) bekezdésében meghatározottaktól eltérően rendelkezik.
(3) A pályázati dokumentációt a keretgazda előterjesztése és a kezelő egyetértése alapján a miniszter hagyja
jóvá.
(4) A pályázati dokumentáció jóváhagyását megelőzően a keretgazda egyezteti a pályázati felhívást a Pénzügyminisztérium Támogatásokat Vizsgáló Irodájával, valamint az Ámr. 8/a. mellékletét is tartalmazó pályázati dokumentációt a Kincstárral.
A pályáztatás általános szabályai 13. § (1) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, egy pályázó egy adott pályázati konstrukcióban
több pályázatot is benyújthat, de az adott pályázati konstrukcióban csak egy pályázata nyerhet támogatást.
(2) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, pályázni kizárólag önállóan lehet. Ha a pályázati
dokumentáció lehetővé teszi, hogy több pályázó együttesen – konzorciumként – pályázzon, a pályázatban meg kell
jelölni a képviseletre és a támogatás igénybevételére jogosult konzorciumi tagot, valamint a pályázók – a konzorcium tagjai – együttműködésének feltételeit a pályázat tekintetében.
(3) Ha a pályázati dokumentáció a pályázat benyújtásának feltételeként pályázati díjfizetési kötelezettséget ír elő,
a pályázati díjat a pályázati dokumentációban meghatározott módon kell teljesíteni a Minisztérium Kincstár által
vezetett – pályázati dokumentációban megjelölt – számlájának javára. A pályázati díj befizetését igazoló okiratot a
pályázónak a pályázat eredeti példányához csatolnia kell.
A pályázat forráshiány miatti elutasítása esetén a pályázati
díjat az elbírálástól számított 60 napon belül a közreműködő szervezet visszautalja a pályázónak.
(4) Ha a pályázó egy olyan gazdaságilag oszthatatlannak minősülő fejlesztéshez igényel támogatást, amely egy
nagyobb, összetett fejlesztési program műszakilag elkülöníthető része, akkor a pályázatában meg kell jelölnie az
összetett fejlesztési program azon kisebb egységét, amelynek megvalósításához a támogatást igényli.
(5) Ha a pályázó a projektet többségében állami, önkormányzati vagy európai uniós forrásból kapott támogatásból kívánja megvalósítani, és a közbeszerzési eljárás lefolytatásának feltételei egyébként fennállnak, a beruházás
a támogatási döntés kézhezvételéig nem kezdhető meg, kivéve ha a pályázati dokumentáció lehetővé teszi, hogy a
pályázó a közbeszerzési eljárást a támogatási döntés kézhezvételét megelőzően önként lefolytathassa.
A pályázati konstrukció meghirdetése 14. § (1) A pályázati konstrukció meghirdetése a jóváhagyott
pályázati dokumentáció közzétételével történik.
(2) A pályázati felhívást hivatalos lapban, a teljes pályázati dokumentációt pedig a Minisztérium hivatalos honlapján kell közzétenni.
(3) A közreműködő szervezet ügyfélszolgálatot működtet a pályázók kérdéseinek fogadására és megválaszolására.
(4) Ha a beérkezett és az elbírálás során támogatásra javasolt pályázatok száma indokolja, a miniszter a pályázati
dokumentációban meghatározott támogatási keretösszeget
megváltoztathatja.
(5) A pályázatok benyújtására nyitva álló határidő meghosszabbításáról a pályázatok benyújtására nyitva álló határidő lejártát megelőzően – a keretgazda indokolással ellátott előterjesztése alapján – a miniszter dönt. A pályázatok benyújtására nyitva álló határidő meghosszabbítását a
jóváhagyást követően a Minisztérium hivatalos honlapján
haladéktalanul közzé kell tenni.
(6) Ha a beérkezett pályázatok forrásigénye indokolja, a
keretgazda kezdeményezheti a kezelőnél a – még be nem
nyújtott – pályázatok befogadásának leállítását. A pályázati konstrukció leállításáról a kezelő előterjesztése alapján a miniszter dönt. A pályázati konstrukció leállítását
legalább egy országos terjesztésű napilapban, a Minisztérium hivatalos honlapján, valamint hivatalos lapban is
közzé kell tenni. A pályázati konstrukció leállításának legkorábbi időpontja a leállításról hozott döntés közzétételét
követő nap.
A pályázat érkeztetése 15. § (1) A pályázatot a pályázati dokumentációban megjelölt
címzetthez a dokumentációban megjelölt módon, egy eredeti és a dokumentációban meghatározott számú másolati
példányban kell benyújtani. A pályázatok regisztrálásáról,
iktatásáról és adatainak tárolásáról a közreműködő szervezet gondoskodik. A pályázat benyújtásának napja a postai
feladóvevény szerinti postára adás napja. Ha ez nem állapítható meg egyértelműen, akkor a benyújtás napja a pályázati dokumentációban megjelölt címzett általi kézhez
vétel napját megelőző harmadik munkanap, mely vélelemmel szemben a pályázónak lehetősége van az ellenbizonyításra.
(2) A közreműködő szervezet a beérkezett pályázatot
iktatószámmal látja el, és megkezdi a pályázati életpálya
lap vezetését. A pályázati életpálya lapon a közreműködő
szervezet rögzíti a pályázattal kapcsolatosan elvégzett valamennyi tevékenységet.
(3) Ha a pályázó a pályázatában több előirányzat együttes támogatását igényli, és a pályázatot az Ámr. 79. §
(6) bekezdése alapján a Minisztériumhoz nyújtotta be, akkor a közreműködő szervezet köteles a pályázatot az abban
megjelölt támogatási források kezelői részére haladéktalanul megküldeni.
A pályázat formai vizsgálata, hiánypótlás elrendelése 16. §
(1) A közreműködő szervezet a pályázat formai vizsgálata során a pályázat érkeztetésétől számított 15 napon belül megvizsgálja, hogy a pályázat megfelel-e a pályázati
dokumentációban előírt formai és jogosultsági követelményeknek, így különösen, hogy
a) a pályázó a pályázatát határidőben nyújtotta-e be,
b) a pályázat megfelelő példányszámban került-e be
nyújtásra, c) a pályázat elektronikus formában történő kötelező
benyújtása esetén a kitöltött elektronikus pályázati formanyomtatvány rendelkezésre áll-e,
d) a pályázati dokumentációban szereplő formanyomtatványok, adatlapok megfelelő formátumban kerültek-e
benyújtásra,
e) a pályázó az adott pályázati konstrukcióban rendelkezik-e pályázati jogosultsággal,
f) a pályázatban megjelölt tevékenységgel szemben
nem áll-e fenn a pályázati dokumentációban meghatározott kizáró ok,
g) a pályázati dokumentációban szereplő formanyomtatvány, adatlap valamennyi pontja kitöltésre került-e, illetve a pályázó a kitöltés mellőzésének indokait a ki nem
töltött pontoknál feltüntette-e,
h) a pályázó hozzájárulását adta-e a pályázat benyújtását követő ellenőrzéshez,
i) a pályázó a pályázati dokumentációban szereplő formanyomtatványokat a pályázati dokumentációban foglaltak szerint ellátta-e (cégszerű) aláírásával és
j) a pályázó a pályázatához csatolta-e a szükséges és
hiánypótlás keretében nem pótolható, a pályázati dokumentációban meghatározott követelményeknek mindenben megfelelő mellékleteket, valamint külön jogszabály
által a pályázat befogadása feltételeként meghatározott
nyilatkozatokat.
(2) Ha a közreműködő szervezet a pályázat formai vizsgálata során megállapítja, hogy a pályázati dokumentációban előírt formai és jogosultsági követelmények valamelyike nem teljesül, akkor a pályázatot az elbírálásból kizárja, és erről a pályázót a formai vizsgálatot követő 2 munkanapon belül – a kizárás indokának megjelölésével – postai
úton írásban értesíti.
(3) A pótolható melléklet vagy a tartalmi elbíráláshoz
feltétlenül szükséges szakmai információ hiánya esetén a
formai vizsgálatot követő 2 munkanapon belül a közreműködő szervezet a pályázót megfelelő határidő biztosításával – tértivevényes ajánlott levélben – egy alkalommal
hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlási felhívásban a pályázót figyelmeztetni kell, hogy a hiánypótlás hiányossága
vagy a hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása a
pályázat elbírálásból való kizárását eredményezi. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(4) A hiánypótlást határidőben benyújtottnak kell tekinteni, ha azt a hiánypótlásra rendelkezésre álló határidő
utolsó napján postára adták. Ha a határidő utolsó napja
munkaszüneti napra esik, akkor az azt követő első munkanapon postára adott küldeményt határidőben benyújtottnak kell tekinteni.
(5) Ha a pályázó a hiánypótlást nem határidőben nyújtotta be vagy a pályázat a hiánypótlást követően sem teljes,
akkor a közreműködő szervezet a pályázatot az elbírálásból kizárja. A közreműködő szervezet a pályázót a kizárásról a hiánypótlási határidő lejártát, illetve a hiánypótlás be
érkezését követő 15 napon belül – a kizárás indokának
megjelölésével – postai úton írásban értesíti.
A pályázatok befogadása 17. § (1) Ha a pályázat formai vizsgálata során a pályázat elbírálásból való kizárására a 16. § (2) vagy (5) bekezdése
alapján nem kerül sor, a közreműködő szervezet a pályázat
beérkezését – hiánypótlás esetén a hiánytalan pályázat
kézhezvételét – követő 15 napon belül postai úton írásban
értesíti a pályázót a pályázat befogadásáról.
(2) A befogadásról szóló értesítőnek tartalmaznia kell a
pályázat befogadásának napját. A pályázó a pályázat befogadásának napjaként megjelölt időpontot követően válik
jogosulttá a projekt megvalósításának megkezdésére.
(3) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, a projekt megkezdésének időpontja a következő:
a) építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén az
építési naplóba történt első bejegyzés időpontja (építési
naplóval igazolva), illetve az olyan építési jellegű munkák
esetében, ahol építési napló vezetése nem kötelező, ott a
kivitelezői szerződés alapján a kivitelező nyilatkozatában
a munkálatok megkezdésére vonatkozóan megjelölt nap;
b) gép, berendezés, anyag, termék beszerzését tartalmazó projekt esetén ha a szerződéskötést megelőzően
megrendelésre kerül sor, akkor az első beszerzett gép, berendezés, anyag, termék megrendelésének napja, előzetes
megrendelés hiányában pedig
ba) a gép, berendezés, anyag, termék beszerzésére kötött első szerződés megkötésének napja,
bb) az első beszerzett gép, berendezés, anyag, termék
szállítását igazoló okmányon feltüntetett és az átvevő által
aláírással igazolt átvételi nap, vagy
bc) a beszerzett gép, berendezés, anyag, termék értékesítéséről kiállított első számla kiállításának napja
közül a legkorábbi időpont;
c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó projekt esetén ha
a szerződéskötést megelőzően megrendelésre kerül sor,
akkor a szolgáltatás megrendelésének napja, előzetes megrendelés hiányában pedig
ca) a szolgáltatás nyújtására kötött első szerződés megkötésének napja,
cb) a szolgáltatásnyújtás megkezdésének a szerződésben rögzített napja, vagy
cc) a szolgáltatás nyújtásáról kiállított első számla kiállításának napja
közül a legkorábbi időpont;
d) ha a projekt több célterületre is kiterjed, az egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek kezdési időpontjai
közül a legkorábbi időpont.
(4) A pályázat befogadását követően a közreműködő
szervezet a közpénzekből nyújtott támogatások átlátható
ságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: T) 5. § (1) bekezdésében foglaltak szerint köteles eljárni.
(5) A pályázat befogadásáról a közreműködő szervezet
az Ámr. 8/b. melléklet I. része szerinti adatokat elektronikus formában köteles a pályázat befogadását követő
3 munkanapon belül megküldeni a Kincstár részére, ahonnan az adatok megküldését követő 10 munkanapon belül
kap visszajelzést a pályázók Országos Támogatási Monitoring Rendszerben regisztrált adatairól. Ha a Kincstár
10 munkanapon belül nem küld visszajelzést, akkor azt
úgy kell tekinteni, hogy a pályázattal kapcsolatosan kifogás nem merült fel. A Kincstár rendelkezésére álló
10 munkanap alatt a támogatási döntés meghozatalára nem
kerülhet sor.
A pályázatok értékelése 18. § (1) A pályázatok értékelését a közreműködő szervezet a
pályázatok befogadása ütemének megfelelően folyamatosan végzi.
(2) A pályázatok értékeléséről – pályázatonként – bírálati lapot kell vezetni, amely adatlapból és értékelő részből
áll.
(3) A bírálati lap adatlapja legalább a következőket tartalmazza:
a) a pályázat azonosító számát, a pályázó nevét és értesítési címét,
b) a pályázat értékelését végző személy nevét, beosztását és aláírását,
c) a projekt rövid leírását, megvalósításának helyét,
időtartamát,
d) az igényelt támogatás formáját és összegét, a támogatásnak a projekt összköltségére vetített arányát,
e) a projekt költség- és forrásösszetételét,
f) a pályázat befogadásának napját és
g) a pályázó rövid bemutatását – természetes személye
ket és települési önkormányzatokat kivéve. (4) A bírálati lap tartalmát a Minisztérium vagy a pályázati bíráló bizottság az adott pályázati konstrukció sajátosságaira figyelemmel kiegészítheti.
(5) A pályázatokat a bírálati lap értékelő részének kitöltése útján – a Minisztérium által jóváhagyott pontozásos
értékelő rendszer alapján – a közreműködő szervezet értékeli.
(6) Az értékelés során a közreműködő szervezet vagy
megbízottja javaslatot tesz az egyes értékelési szempontokhoz tartozó pontszámokra, valamint minősíti a pályázó
üzleti tervét, gazdaságossági és megtérülési számításait,
továbbá a rendelkezésre álló dokumentumok alapján a
projekt tükrében meghatározza a pályázóra a vonatkozó
kockázatokat, valamint a megvalósítás kockázatait. Az értékelés alapján a közreműködő szervezet előterjesztést készít a döntési javaslat kialakításáért felelős pályázati bíráló
bizottság részére.
(7) Ha az értékelés során előzetes helyszíni ellenőrzés
lefolytatására kerül sor, a (6) bekezdés szerinti előterjesztéshez a helyszíni ellenőrzés jegyzőkönyvének másolatát,
a helyszíni ellenőrzés során készült fényképeket, valamint
az ellenőrzési lapot is mellékelni kell.
(8) Ha a közreműködő szervezet a pályázat szakmai,
műszaki és pénzügyi tartalmának vizsgálata során megállapítja, hogy a pályázat egyes elemei nem felelnek meg a
pályázati dokumentációban foglaltaknak, és erre figyelemmel a támogatás vetítési alapjául megállapítható költségek szerint megítélhető támogatás összege az igényelt
támogatási összeghez képest változik, akkor a közreműködő szervezet indokolással alátámasztott javaslatot tehet a
pályázat csökkentett összegű támogatására.
(9) Ha a pályázati dokumentáció nem zárja ki, és a pályázatban szereplő információk a pályázat szakmai, műszaki és pénzügyi tartalmának érdemi elbírálásához szükséges részletességgel nem állnak rendelkezésre, a közreműködő szervezet a pályázót egy alkalommal a pályázata
tartalmi kiegészítésére hívhatja fel. A pályázó figyelmét
fel kell hívni arra, hogy ha a tartalmi kiegészítés keretében
kért adatokat nem határidőben vagy nem a közreműködő
szervezet felhívásának megfelelően küldi meg, akkor a pályázata a rendelkezésre álló dokumentumok alapján kerül
értékelésre, illetve elbírálásra. A pályázat tartalmi kiegészítésére egyebekben a hiánypótlásra vonatkozó rendelkezések az irányadók.
A döntési javaslat előkészítése 19. § (1) A döntési javaslatot pályázati bíráló bizottság alakítja ki és terjeszti a közreműködő szervezet útján a kötelezettségvállalásra jogosult személy (a továbbiakban: támogató) elé. A pályázati bíráló bizottság legalább 3, legfeljebb 9 szavazati joggal rendelkező tagból, valamint tanácskozási joggal rendelkező tagokból áll. A pályázati bíráló bizottság összetételéről – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a keretgazda javaslata alapján a miniszter
dönt. A bizottság egy, szavazati joggal rendelkező tagját a
pénzügyminiszter jelöli ki.
(2) A pályázati bíráló bizottság tagjai e minőségükben
nem utasíthatók. A pályázati bíráló bizottság tagjait e tevékenységük ellátásáért külön díjazás nem illeti meg.
(3) A pályázati bíráló bizottság titkársági feladatait a
közreműködő szervezet látja el. A pályázati bíráló bizottság a munkáját ügyrend alapján végzi. A pályázati bíráló
bizottság a keretgazda által meghatározott szempontok
figyelembevételével az ügyrendjét maga állapítja meg.
(4) A közreműködő szervezet a pályázati bíráló bizottság ülését megelőző 5 munkanappal a pályázati bíráló bizottság ügyrendjében meghatározott formában a tagok
rendelkezésére bocsátja az ülés napirendjén szereplő pályázatok bírálati lapjait. A közreműködő szervezet a pályázati bíráló bizottság ülésén biztosítja, hogy a pályázati
eljárás során irányadó jogszabályok és egyéb szabályok,
így különösen a pályázati bíráló bizottság ügyrendje, valamint az ülés napirendjén szereplő pályázatok és e pályázatokkal kapcsolatban rendelkezésre álló valamennyi dokumentum – ideértve például a hiánypótlást és a tartalmi kiegészítést –, a pályázati dokumentáció, valamint a Kincstár által az érintett pályázókkal kapcsolatban szolgáltatott
adatok betekintés céljából a pályázati bíráló bizottsági tagok rendelkezésére álljanak.
(5) A pályázat értékeléséből és a döntési javaslat előkészítéséből ki van zárva
a) a pályázó;
b) az a személy, aki a pályázóval tagsági, tulajdonosi,
foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll, vagy a pályázó felügyeletével, irányításával kapcsolatos feladatokat
lát el;
c) az a) vagy a b) pont alá eső személynek a Ptk. 685. §
b) pontja szerinti közeli hozzátartozója.
(6) A pályázati bíráló bizottság tagjainak titoktartási és
összeférhetetlenségi nyilatkozatot kell tenniük. A pályázati bíráló bizottság tagja a pályázati bíráló bizottság ülésén
köteles haladéktalanul bejelenteni, ha valamely pályázat
vonatkozásában vele szemben összeférhetetlenség áll
fenn.
(7) A pályázati bíráló bizottság a támogatás igényelt
összegéhez képest csökkentett összegű támogatásra is javaslatot tehet. A javaslatot a pályázati bíráló bizottság köteles írásban megindokolni. A támogatás igényelt összegéhez képest csökkentett összegű támogatásra vonatkozó javaslatot megfogalmazó döntés a projekt tartalmának módosítása, szűkítése mellett kizárólag abban az esetben hozható, ha a projekt egyes részei egyértelműen elkülöníthetők. Ebben az esetben a pályázati bíráló bizottság döntési
javaslatának tartalmaznia kell, hogy a projekt mely részét
javasolja támogatásra.
(8) A pályázati bíráló bizottság ülésén elhangzottakat a
közreműködő szervezet hangfelvétel útján rögzíti, és annak alapján az ülést követő 5 munkanapon belül emlékeztetőt köteles készíteni. A pályázati bíráló bizottság üléséről készült emlékeztetőnek tartalmaznia kell:
a) a pályázati bíráló bizottság ülésének helyét és időpontját;
b) a határozatképesség és a jelenlevő személyek megállapításához szükséges adatokat;
c) a napirenden szereplő és a pályázati bíráló bizottság
által megtárgyalt pályázatok adatait, így a pályázat azono
sító jelét, a pályázó és a projekt megnevezését, az igényelt
támogatás összegét;
d) a pontozásos értékelés során megállapított összpontszámot; e) pályázatonként a pályázati bíráló bizottság határozatát (a döntési javaslatot), azon belül a támogatás javasolt
összegét, a támogatási igény elutasítására vagy a támogatás igényelt összegéhez képest csökkentett támogatási
összegre vonatkozó döntési javaslat esetén az elutasítás, illetve a csökkentés indokát, valamint – ha az rendelkezésre
áll – az egyes pályázati bíráló bizottsági tagok döntési javaslathoz fűzött különvéleményét;
f) pályázati bíráló bizottsági tag összeférhetetlensége
esetén az érintett pályázat mellett az összeférhetetlenségre
vonatkozó adatokat;
g) az emlékeztető keltét és az emlékeztetőt készítő személy, a pályázati bíráló bizottság elnöke, a titkársági feladatokat ellátó közreműködő szervezet képviselője, illetve
az emlékeztetőt hitelesítő, az ülésen jelenlévő egy bizottsági tag aláírását és
h) az ülésen részt vevő pályázati bíráló bizottsági tagok
és egyéb résztvevők által aláírt jelenléti ívet.
(9) A pályázó az emlékeztetőnek kizárólag a saját pályázatára vonatkozó részébe tekinthet be.
(10) A pályázati bíráló bizottság üléséről készült hangfelvételt a közreműködő szervezet köteles a pályázati bíráló bizottsági ülést követő fél évig megőrizni. A hangfelvétel ülésen részt nem vevő, illetőleg nem képviselt szervezet nevében fellépő személy általi megismerésének engedélyezésére a keretgazda, akadályoztatása esetén az
érintett pályázati bíráló bizottság elnöke jogosult.
(11) A közreműködő szervezet az emlékeztető elkészítésével egyidejűleg az elbírált pályázatok azonosító jelét, a
pályázók és a projektek megnevezését, valamint az egyes
döntési javaslatokat, azon belül a támogatás javasolt
összegét tartalmazó listát állít össze két eredeti példányban, valamint előkészíti a döntésről szóló, pályázóknak
címzett levelek tervezeteit.
(12) A közreműködő szervezet a hitelesített emlékeztetőt, a döntési listát és a levéltervezeteket a pályázati bíráló
bizottság ülését követő 15 napon belül a támogató elé terjeszti.
Döntés 20. § (1) A támogatás tárgyában a pályázati bíráló bizottság
döntési javaslatának ismeretében – annak a közreműködő
szervezet általi előterjesztésétől számított 5 munkanapon
belül – a támogató dönt.
(2) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, a támogatásról szóló döntést a pályázatok benyújtá
si határidejét – folyamatosan benyújtható pályázati konstrukció esetén a pályázat beérkezését – követő 90 napon belül meg kell hozni. A pályázattal kapcsolatos esetleges
hiánypótlás, tartalmi kiegészítés határidejét úgy kell meghatározni, a pályázati bírálati bizottság ülésével kapcsolatos feladatokat pedig úgy kell szervezni és ellátni, hogy a
pályázatok bírálatával kapcsolatos valamennyi feladat teljesíthető legyen az előzőekben meghatározott határidőn
belül.
(3) A döntésről szóló értesítő levelet a közreműködő
szervezet készíti el, és a döntés kézhezvételét követő
15 napon belül megküldi a pályázónak. A támogató döntésekről az értesítő levelek a döntéshozó nevében és aláírásával kerülnek megküldésre a pályázó részére. Az elutasító
döntésekről az értesítő levelet a közreműködő szervezet a
saját nevében és aláírásával küldi meg a pályázó részére,
az elutasítás indoklásával.
(4) Ha a támogató a támogatás igényelt összegéhez képest csökkentett összegű támogatásról dönt, azt a pályázó
a támogatási szerződés aláírásával fogadja el.
(5) A pályázó a pályázat elutasítása, csökkentett összegű támogatásról szóló döntés esetén a döntésről szóló értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül a döntés felülvizsgálatát kérheti. A pályázó felülvizsgálati kérelmét a
közreműködő szervezet a beérkezését követő 5 munkanapon belül döntési javaslatával együtt előterjeszti a támogató részére, aki döntéséről az előterjesztéstől számított
15 napon belül értesíti a közreműködő szervezetet. A felülvizsgálati döntésről a közreműködő szervezet a döntés
kézhezvételétől számított 8 napon belül értesíti a pályázót.
(6) A támogatásról szóló döntés meghozatalát követően
a közreműködő szervezet a T 5. § (2) és (6) bekezdésében
foglaltak szerint köteles eljárni.
TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSE
ÉS MÓDOSÍTÁSA A támogatási szerződések megkötése
21. § (1) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatás folyósítása
szerződés alapján történik. A támogatási szerződést a Minisztérium nevében a közreműködő szervezet köti meg.
Egyedi támogatás esetén a szerződést a támogató köti meg.
(2) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződéshez a
pályázati dokumentációban, az üzletszabályzatban és a
termékleírásban meghatározott dokumentumokat mellékletként csatolni kell.
(3) A 13. § (5) bekezdésében meghatározott esetben a
támogatási szerződés megkötésének feltétele a közbeszerzési eljárás dokumentumainak csatolása.
(4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogató döntésről szóló
értesítés 20. § (3) bekezdése szerinti megküldését követő
30 napon belül a közreműködő szervezet a támogatást elnyert pályázónak megküldi a támogatási szerződés tervezetét, a hozzá tartozó dokumentációt és a szerződéskötés
feltételeit tartalmazó értesítést. A támogatási szerződés
kedvezményezett általi aláírására megfelelő határidőt kell
megállapítani, amely határidő a támogatásiszerződés-tervezet kézhezvételétől számított legfeljebb 30 nap lehet. Az
értesítésben megállapított határidőig a támogatási döntésre az ajánlati kötöttség szabályai az irányadók.
(5) A (4) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell
a támogatási szerződés mellékletét képező dokumentumok
felsorolását, amely dokumentumokat a kedvezményezettnek a részéről aláírt támogatási szerződéssel együtt kell
megküldenie a közreműködő szervezet részére.
(6) A (4) bekezdés szerinti értesítésben a kedvezményezett figyelmét külön is fel kell hívni arra, hogy ha a támogatási szerződés aláírására az értesítésben megállapított
határidő utolsó napjától számított 30 napon belül a kedvezményezettnek felróható okból nem kerül sor, a támogatási döntés érvényét veszti. Ebben az esetben a közreműködő szervezet köteles a határidő lejártát követő 15 munkanapon belül e tényről a pályázót értesíteni, az értesítés
megtörténtét a rendelkezésre álló informatikai rendszerben rögzíteni, és erről a keretgazdát tájékoztatni. A kedvezményezettnek fel nem róható oknak tekintendő az
olyan körülmény, amely rajta kívüli okból áll elő. A kedvezményezettnek fel nem róható ok különösen valamely
hatóság vagy intézmény támogatási szerződés létrejötte
körében releváns késedelmes intézkedése. Az ilyen körülmény fennállását a kedvezményezettnek hitelt érdemlően
igazolnia kell.
(7) A kedvezményezett a (4) bekezdés szerinti értesítés
kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni a közreműködő szervezet részére, ha a támogatási
szerződés tervezetben meghatározott adataiban változás
történt. Ebben az esetben a közreműködő szervezet a kedvezményezett bejelentése tartalmának megfelelően módosított, a (4) bekezdésben meghatározott dokumentumokat
ismételten megküldi a kedvezményezett részére a (4) bekezdésben meghatározott módon.
(8) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – ha a pályázati dokumentáció, az üzletszabályzat vagy a termékleírás eltérően nem
rendelkezik – a projekt megvalósítását legkésőbb a támogatási szerződés létrejöttét követő 180 napon belül meg
kell kezdeni.
(9) Ha a pályázó a projekt megvalósítását a támogatási
szerződés megkötése előtt megkezdi, a támogatási szerződésben rögzíteni kell a projekt megkezdésének időpontját.
(10) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a kedvezményezett a
projekt megvalósítását a támogatási szerződés megkötése
előtt még nem kezdte meg, akkor a projekt megkezdésétől
számított 30 napon belül a kedvezményezett köteles a közreműködő szervezet számára bejelenteni a projekt megkezdésének időpontját a támogatási szerződés mellékletét
képező bejelentési űrlapon.
(11) Ha a kedvezményezett a (10) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget a támogatási szerződés létrejöttétől számított 210 napon belül,
akkor a közreműködő szervezet a határidő lejártát követő
15 napon belül, 15 napos határidő kitűzésével írásban felszólítja a kedvezményezettet a megkezdés időpontjának
bejelentésére.
(12) Ha a kedvezményezett a projekt megvalósítását a
(8) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kezdte meg, vagy a közreműködő szervezet (11) bekezdés szerinti felszólítására határidőben nem nyilatkozik, akkor a
közreműködő szervezet vagy a Minisztérium a
48–51. §-ban meghatározottak szerint a támogatási szerződéstől elállhat.
A támogatási szerződés módosítása 22. § (1) A támogatási szerződés módosítását írásban kell
kezdeményezni. A kedvezményezettnek a támogatási
szerződés módosítására irányuló kérelmét pályázati úton,
valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a közreműködő szervezethez, egyedi támogatás
esetén a támogatási szerződésben megjelöltek szerint kell
benyújtania. Ha a módosítás a támogatás folyósítását érinti, a módosítás hatálybalépéséig a támogatás folyósítását
fel kell függeszteni.
(2) A támogatási szerződés módosítása tárgyában egyedi támogatás esetén a Minisztérium, pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás
esetén – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a közreműködő szervezet dönt azzal, hogy a Minisztérium bármely ügyben a szerződésmódosítás jogát magának fenntarthatja.
(3) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatásiszerződés-módosítás tárgyában a Minisztérium dönt, ha
a) a közreműködő szervezet döntését a kedvezményezett vitatja, vagy
b) azt a közreműködő szervezet kifejezetten kéri. (4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a támogatási szerződés
módosítása tárgyában a közreműködő szervezet dönt, akkor a közreműködő szervezet a kérelem – hiánypótlás esetében a hiánypótlás keretében bekért információk – kézhezvételétől számított 60 napon belül határoz, és döntéséről haladéktalanul értesíti a kedvezményezettet, valamint
szükség esetén egyidejűleg részére megküldi a szerződésmódosítás tervezetét.
(5) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén, ha a támogatási szerződés
módosítása tárgyában a Minisztérium dönt, akkor a közreműködő szervezet az üggyel kapcsolatos valamennyi iratot indokolással és döntési javaslattal együtt a kedvezményezett kérelmének – hiánypótlás esetében a hiánypótlás
keretében bekért információk – kézhezvételtől számított
30 napon belül köteles megküldeni a Minisztériumnak. A
Minisztérium a módosítási kérelem és a vonatkozó dokumentáció kézhezvételétől számított 30 napon belül döntéséről értesíti a közreműködő szervezetet. A közreműködő
szervezet a döntés kézhezvételét követő 15 napon belül értesíti a kedvezményezettet, valamint szükség esetén egyidejűleg megküldi a szerződésmódosítás tervezetét.
(6) Ha pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén formai vagy tartalmi
okokból szükséges a módosítási kérelem hiánypótlása, akkor a közreműködő szervezet a kérelem kézhezvételtől
számított 30 napon belül, megfelelő határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólítja fel a kedvezményezettet.
(7) Nincs helye a támogatási szerződés módosításának,
ha a módosítás jogszabályba, illetve – pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás
esetén – a pályázati dokumentáció, az üzletszabályzat
vagy a termékleírás valamely rendelkezésébe ütközik, továbbá a pályázat támogatásának alapjául szolgáló értékelés során pályázatok összehasonlítására és rangsorolására
került sor, és a módosítás következtében e sorrend megváltozna, valamint a sorrend megváltozása a pályázat elutasítását eredményezné. Nincs helye továbbá a támogatási
szerződés módosításának a támogatás támogatási szerződésben meghatározott összegének növelése tekintetében.
BIZTOSÍTÉKOK Biztosítékokra vonatkozó általános szabályok 23. § (1) A támogatás folyósításának feltétele, hogy a kedvezményezett a 24. §-ban meghatározott típusú és a 25. §-ban
meghatározott mértékű biztosítékot nyújtson.
(2) Valamennyi támogatási célú kötelezettségvállalás
– pályázati úton vagy támogatási program keretében nyújtott, illetve egyedi támogatás – esetén a kedvezményezett
által felajánlott biztosíték vizsgálata, elfogadása, a biztosítékra vonatkozó szerződés megkötése és módosítása, illetve a biztosíték nyilvántartása a közreműködő szervezet
feladata.
(3) A biztosíték nyújtásával felmerülő költségeket a
kedvezményezett viseli.
(4) A Minisztérium a támogatási konstrukció sajátosságaira figyelemmel a pályázati dokumentációban korlátozhatja az egyes biztosítéktípusok elfogadhatóságát.
(5) A biztosíték rendelkezésre állását és tartását hitelt
érdemlően tanúsító dokumentum (bank által érkeztetett
felhatalmazó levél, bankgarancia-nyilatkozat, készfizető
kezesi nyilatkozat, biztosítási szerződés alapján kiállított
kezesi kötelezvény, jelzálogjog szerződés) a támogatási
szerződés elválaszthatatlan mellékletét képezi.
(6) Ha a támogatási szerződés módosítása indokolja, a
biztosíték tárgyában létrejött megállapodást vagy tett jognyilatkozatot is megfelelően módosítani kell.
24. § (1) A támogatási szerződéshez kapcsolódóan – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kedvezményezettnek a
szerződéskötéskor valamennyi belföldön vezetett pénzforgalmi bankszámlájára vonatkozóan a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 21/2006. (XI. 24.) MNB rendelet
(a továbbiakban: MNB rendelet) 29. §-a szerinti felhatalmazó levélen alapuló azonnali beszedési megbízásra
(a továbbiakban: azonnali beszedési megbízás) való felhatalmazást kell adnia, amelyet a támogatási szerződés megszűnéséig kell fenntartania. Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés megszűnéséig új belföldön vezetett bankszámlát nyit, akkor ennek tényét a kedvezményezett köteles a bankszámlanyitást követő 15 napon belül a közreműködő szervezetnek bejelenteni, egyidejűleg benyújtva a
pénzintézet által érkeztetett, az új bankszámlára vonatkozó azonnali beszedési megbízásra való felhatalmazást.
(2) A természetes személy kedvezményezett mentesül
az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségek alól.
(3) Beruházási költségelemekhez nyújtott 10 millió forintot meghaladó összegű támogatás esetén, vagy ha – a támogatás céljától függetlenül – a támogatási szerződés támogatási előleg igénybevételéről rendelkezik, a kedvezményezettnek – az (1) bekezdésben foglaltakon túl és a
(4)–(8) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – a támogatási szerződéshez kapcsolódóan az alábbi biztosítékok valamelyikének rendelkezésre állását is biztosítania kell a
25. §-ban meghatározott mértékben:
a) bankgarancia,
b) garanciaszervezet által vállalt készfizető kezesség,
c) biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi köte
lezvény, d) ingatlan jelzálogjog,
e) ingó jelzálogjog. (4) Az NBC terhére kötött támogatási szerződéshez
kapcsolódóan a kedvezményezettnek biztosítékként bankgaranciát kell rendelkezésre bocsátania.
(5) Mentesül a (3) bekezdésben foglalt kötelezettség
alól az Áht. 87. § (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, a kisebbségi önkormányzat, valamint az ezek részvételével alapított és többségi tulajdonában lévő közhasznú társaság,
nonprofit gazdasági társaság, az egyház, a közalapítvány,
a társasház, a lakásszövetkezet és az a pályázó, aki vagy
amely kizárólag állami tulajdonban lévő ingatlan vagy
ingó vagyontárgy fejlesztéséhez igényli a támogatást.
(6) A támogatási előleg folyósításának feltételeként a
kedvezményezett akkor is köteles – a támogatott projekt
jellegétől és a támogatás összegétől függetlenül – a (3) bekezdésben foglalt valamely biztosíték adására, ha egyébként az (5) bekezdésben foglaltak alapján biztosíték adására nem lenne köteles.
(7) A kedvezményezett számára a biztosítékcserét lehetővé kell tenni, ha az új biztosíték végrehajthatósága és az
új biztosíték által fedezett érték megfelel az e rendeletben
meghatározott feltételeknek. Az előző biztosítékot feloldani kizárólag az új biztosíték rendelkezésre állásának hitelt érdemlő igazolását követően lehet.
(8) A (3) bekezdés d)–e) pontjában meghatározott biztosítékról szóló szerződést közjegyzői okiratba kell foglalni.
25. § (1) A támogatási összeg folyósításától a projekt pénzügyi lezárásig terjedően a kedvezményezett által adott biztosíték értékének el kell érnie legalább a támogatás támogatási szerződésben meghatározott összegét.
(2) Ha a támogatási összeg folyósítására a támogatási
szerződés szerint több részletben kerül sor, a kedvezményezettnek az (1) bekezdésben meghatározott mértékű
biztosítékot legkésőbb a folyósítás ütemének megfelelően
kell feltöltenie.
(3) Beruházási költségelemekhez nyújtott 50 millió forintot meghaladó támogatás esetében a projekt pénzügyi
lezárásától a támogatási szerződés megszűnéséig a kedvezményezett által adott biztosíték értékének el kell érnie
legalább a támogatás összegének 50%-át.
(4) Beruházási költségelemekhez nyújtott 50 millió forintot meg nem haladó támogatás esetében a projekt pénzügyi lezárását követően a kedvezményezettnek nem kell a
biztosítékot fenntartania.
(5) Ha nem beruházási költségelemekhez nyújtott támogatás esetében előleg igénylése miatt került sor a biztosíték
adására, akkor a projekt pénzügyi lezárását követően a
kedvezményezettnek nem kell a biztosítékot fenntartania.
(6) A kedvezményezett a biztosítékot legkevesebb egy
év időtartamra köteles rendelkezésre bocsátani azzal, hogy
legalább 30 nappal a biztosíték lejártát megelőzően hitelt
érdemlően igazolnia kell a biztosíték meghosszabbítását
vagy a biztosíték cseréjét. Ha a kedvezményezett e kötelezettségének nem tesz eleget, a közreműködő szervezet a
támogatás folyósítását felfüggesztheti, illetve elállhat a támogatási szerződéstől.
26. § Ha a közreműködő szervezet az 52. § szerint a kedvezményezettel külön megállapodást köt a kedvezményezett
fizetési kötelezettségének részletekben történő teljesítéséről, és a kedvezményezett a támogatási szerződéshez kapcsolódóan a 24. § (3)–(4) bekezdésében meghatározott
biztosíték nyújtására köteles, akkor a kedvezményezett a
részletekben történő fizetés tárgyában létrejött megállapodás megkötésétől az utolsó részlet esedékességét követő
30. napig bankgaranciát, garanciaszervezet által nyújtott
készfizető kezességvállalást vagy biztosítási szerződés
alapján kiállított kezesi kötelezvényt köteles rendelkezésre tartani legalább a fennálló tartozás összege erejéig.
A bankgaranciára, a garanciaszervezet által nyújtott
készfizető kezességvállalásra és a biztosítási szerződés
alapján kiállított kezesi kötelezvényre vonatkozó különös
rendelkezések 27. §
A bankgarancia nyilatkozat eredeti példányát a közreműködő szervezet akkor fogadhatja el biztosítékként, ha
a) megfelel az MNB rendelet előírásainak,
b) feltétel nélküli és visszavonhatatlan, és
c) tartalmazza a támogatási szerződés azonosítóját, va
lamint a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében eljárni jogosult, a kezesség érvényesítésére feljogosított
közreműködő szervezet azonosító adatait (név, székhely,
adószám, bankszámlaszám).
28. § A garanciaszervezet készfizető kezesi nyilatkozatát a
közreműködő szervezet akkor fogadhatja el biztosítékként, ha a nyilatkozat tartalmazza
a) a kedvezményezett azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám, bankszámlaszám);
b) a garanciaszervezet mint kezes azonosító adatait
(cégnév, székhely, fiók, adószám);
c) a kezességvállalás alapjául szolgáló kezességi szerződés számát, létrejöttének időpontját, hatályát (lejáratának időtartamát) és a garanciaszervezet aláírását;
d) a támogatási szerződés azonosítóját;
e) a Minisztérium mint jogosult hivatalos megnevezé
sét, székhelyét és kincstári számlaszámát;
f) a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében el
járni jogosult, a kezesség érvényesítésére feljogosított
közreműködő szervezet azonosító adatait (név, székhely,
adószám, bankszámlaszám);
g) a kezességvállalás mértékét;
h) a garanciaszervezet arra vonatkozó nyilatkozatát,
hogy ha a kezesség érvényesítésére feljogosított közreműködő szervezet bejelenti, hogy a kedvezményezett a támogatási előleget a támogatási szerződésben meghatározott
céltól eltérő célra használta fel, vagy a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit nem vagy nem szerződésszerűen teljesítette, valamint a folyósított támogatás (támogatási előleg) összegét és járulékait nem fizette vissza,
akkor a kedvezményezett helyett a kezesi szerződésben
meghatározott összeg erejéig a készfizető kezesség szabályai szerint felel.
29. § A biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényt a közreműködő szervezet akkor fogadja el biztosítékként, ha a dokumentum tartalmazza
a) a támogatási szerződés kedvezményezettje mint biztosított azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám,
bankszámlaszám);
b) a biztosító azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám);
c) a kötelezvény alapjául szolgáló biztosítási szerződés
számát, létrejöttének időpontját, hatályát (lejáratának időtartamát) és a biztosító cégszerű – a cégbíróságon bejelentettel megegyező – aláírását;
d) a támogatási szerződés azonosítóját;
e) a Minisztérium mint a kezesi kötelezvény kedvez
ményezettje hivatalos megnevezését, székhelyét és kincstári számlaszámát; f) a Minisztérium mint a kezesi kötelezvény kedvezményezettje helyett és nevében eljárni jogosult, a kezesség érvényesítésére feljogosított közreműködő szervezet azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám, bankszámlaszám);
g) a kezesi kötelezettségvállalás mértékét;
h) a biztosító arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy ha a
kezesség érvényesítésére feljogosított közreműködő szervezet bejelenti, hogy a biztosított a támogatási előleget a
támogatási szerződésben meghatározott céltól eltérő célra
használta fel, vagy a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit nem vagy nem szerződésszerűen teljesítette
(biztosítási esemény), valamint folyósított támogatás (támogatási előleg) összegét és járulékait nem fizette vissza,
akkor a biztosított helyett a kezesi szerződésben meghatározott összeg erejéig a készfizető kezesség szabályai szerint felel.
Az ingó és az ingatlan jelzálogjogra vonatkozó különös
rendelkezések
30. § (1) Ha az ingó dolgon vagy az ingatlanon más személynek már bejegyzett jelzálogjoga van, minden esetben
egyedi mérlegelést igényel annak eldöntése, hogy az ingó
dolog vagy az ingatlan elfogadható-e a támogatási szerződés biztosítékaként. A döntést megelőzően meg kell vizsgálni a közjegyző által vezetett hiteles nyilvántartásban
vagy a tulajdoni lapon szereplő bejegyzett zálogjog által
biztosított összeget, valamint a támogatási összeg nagyságát. A bejegyzett zálogjog értéke, valamint a támogatási
összeg együttesen nem haladhatja meg a könyv szerinti
vagy az értékbecslésben feltüntetett összeg 50%-át. Ha a
bejegyzett zálogjoggal biztosított követelés értéke, valamint a támogatás támogatási szerződésben meghatározott
összege együttesen meghaladja a könyv szerinti vagy az
értékbecslésben feltüntetett összeg 50%-át, akkor az ingó
dolog vagy az ingatlan biztosítékként csak abban az esetben fogadható el, ha a Minisztériumot a rangsorban megelőző zálogjogosult hozzájárul a ranghelycseréhez, és a
ranghelycserét követően a Minisztérium javára bejegyzett
zálogjoggal biztosított követelés és a Minisztériumot a
rangsorban megelőző zálogjogosult követelései együttesen nem haladják meg az ingó dolog vagy az ingatlan
könyv szerinti vagy az értékbecslésben feltüntetett értékének 50%-át.
(2) Ha ugyanazon követelés biztosítására egyidejűleg
több zálogtárgy kerül felajánlásra, akkor az összes jelzálogjogot egy ingó, illetve ingatlan jelzálogszerződésbe
kell foglalni, és a szerződésben rögzíteni kell, hogy a jelzálogjog egyetemleges. Ha ugyanazon követelés biztosítására nem egyidejűleg kerül felajánlásra több zálogtárgy, és a
követelés biztosítására több jelzálogjog szerződés jön létre, akkor minden zálogszerződésben – illetőleg a már megkötött zálogszerződés módosításában – utalni kell a jelzálogjog egyetemlegességére, illetve azokban meg kell jelölni, hogy a biztosított követelés biztosítására milyen más
további, a szerződésben nem szereplő zálogtárgyra vonatkozóan került bejegyzésre jelzálogjog.
(3) Biztosítékként olyan ingó dolog és ingatlan fogadható el, amely teljes körűen biztosított, és a biztosítási
szerződés kedvezményezettje a Minisztérium.
31. § (1) Az ingó jelzálog tárgya csak forgalomképes dolog
lehet, amely harmadik személy jóváhagyása nélkül végrehajtás alá vonható.
(2) Biztosítékként ingó jelzálogjog nem fogadható el, ha
a jelzálogjog tárgyaként felajánlott vagyontárgy az amortizációjára figyelemmel a támogatási szerződésből eredő
igények érvényesítése esetére nem biztosítja a támogatásként megítélt összeg visszafizetését.
(3) A (2) bekezdésre figyelemmel ingó jelzálogtárgyként nem fogadható el különösen:
a) számítástechnikai berendezés,
b) híradástechnikai berendezés,
c) személyes használati tárgy,
d) készlet.
(4) Az ingó dolog értékének megállapítása során a legutolsó – könyvvizsgáló által hitelesített – könyv szerinti
értéket kell alapul venni. Ha a könyv szerinti érték nulla,
vagy lényegesen kevesebb, mint az ingó dolog valós piaci
értéke, az érték megállapításának alapját képezheti igazságügyi műszaki szakértő által készített értékbecslés. Az
igazságügyi műszaki szakértő által megállapított értéket a
kedvezményezettnek a könyvelésében át kell vezettetnie,
és azt könyvvizsgálóval hitelesíttetnie szükséges. Ha az
ingó vagyontárgy még nem szerepel a kedvezményezett
nyilvántartásában, az érték megállapításának alapja a
könyvvizsgálói nyilatkozat és a kedvezményezett által
mellékelt számla másolata.
32. § (1) Ingatlan jelzálogjog tárgya a Magyar Köztársaság
területén fekvő forgalomképes ingatlan lehet, amely az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként került bejegyzésre, értékkel bír (nettó forgalmi érték) és a törvényben
előírt adatait az ingatlan-nyilvántartás tartalmazza.
(2) Biztosítékként ingatlan jelzálog nem alapítható
olyan ingatlanon, amelynek tulajdoni lapján az alábbi ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok vagy feljegyezhető tények szerepelnek:
a) visszavásárlási vagy vételi jog, kivéve ha e jogok jogosultja a jelzálog bejegyzéséhez jogosultságának érvényesítése esetére hozzájárul,
b) jelzálogjog (önálló zálogjog), ha a bejegyzett joggal
biztosított követelés és a támogatás együttes értéke meghaladja a fedezetként felajánlott ingatlan értékbecslésben
feltüntetett értékének 50%-át,
c) végrehajtási jog,
d) a tulajdonossal szemben megindított felszámolási
eljárás, végelszámolás,
e) kisajátítási eljárás megindítása,
f) jogerős hatósági vagy bírósági határozattal megálla
pított tartós környezeti károsodás ténye,
g) bírósági vagy hatósági határozaton alapuló telekala
kítási és építési tilalom, ha az ingatlan egyben az ingatlanfejlesztésre irányuló projekt tárgyát is képezi,
h) elidegenítési és terhelési tilalom,
i) árverés, nyilvános pályázat kitűzése,
j) zárlat, zár alá vétel, zár alá vételt megelőző biztosítási intézkedés,
k) tulajdonjog-fenntartással történt eladás, kivéve ha a
vevő a jelzálogjog bejegyzéséhez hozzájárul,
l) perfeljegyzés. (3) Ha az adott ingatlan tulajdoni lapján el nem bírált bejegyzési kérelem szerepel széljegyként, a kedvezményezettet fel kell hívni arra, hogy a bejegyzés alapjául szolgáló, a földhivatal érkeztető pecsétjével ellátott okiratokat a
szerződéskötéskor csatolja. A közreműködő szervezet a
bejegyzési kérelmek tartalma alapján mérlegeli, hogy az
elintézetlen bejegyzési kérelem akadályát képezheti-e az
ingatlan jelzálogjog biztosítékként történő elfogadásának.
(4) Lakóingatlanon alapított jelzálogjog biztosítékként
abban az esetben fogadható el, ha a jelzálogjog tárgyát képező ingatlan valamennyi lakója közjegyző előtt nyilatkozik arról, hogy a zálogjog érvényesítése esetén nem igényel elhelyezést, és a biztosíték érvényesítése esetén az elhelyezése megoldott.
(5) Ha az ingatlan tulajdonosa gazdálkodó szervezet,
akkor a gazdálkodó szervezet cégkivonatát és aláírási címpéldányát a felajánlott biztosítékra vonatkozó dokumentáció részeként a kedvezményezettnek a közreműködő szervezet részére be kell nyújtania.
(6) A fejlesztés tárgyát képező ingatlant terhelő jelzálogjog biztosítékként abban az esetben fogadható el, ha az
ingatlan értéke már a jelzálogszerződés megkötését, illetve
a fejlesztés megkezdését (megvalósítását) megelőzően – a
25. §-ban foglaltak szerint – fedezetet nyújt.
33. § (1) A közreműködő szervezet bekéri és megvizsgálja a
kedvezményezett által felajánlott ingatlan 3 munkanapnál
nem régebbi hiteles tulajdoni lapját, valamint a 30 napnál
nem régebbi igazságügyi értékbecslését vagy az önkormányzat által kiállított adó- és értékbizonyítványt.
(2) A közreműködő szervezet a kedvezményezett kérelmére az ingatlan fekvése szerinti értékbecslők névsorát a
kedvezményezett rendelkezésére bocsátja. Értékbecslés
csak az ingatlan fekvése szerint illetékes értékbecslők névsorában szereplő értékbecslőtől fogadható el. Igazságügyi
értékbecslés helyett az ingatlan értéke az önkormányzat által kiállított adó- és értékbizonyítvány alapján is megállapítható.
(3) A közreműködő szervezetnek minden esetben vizsgálnia kell, hogy az ingatlan alkalmas-e jelzálogjog bejegyzésére. Ennek során meg kell vizsgálni
a) a tulajdoni lap kiállításának keltét (amely a kedvezményezett általi postára adás dátumát megelőző 3 munkanapnál korábbi nem lehet),
b) az átpántoló címke, a vízjeles biztonsági papír és a
biztonsági pecsétcímke meglétét,
c) azt, hogy az adott ingatlan tulajdoni lapján olyan bejegyzés szerepel-e, amely miatt az ingatlan a támogatási
szerződést biztosító jelzálogjog tárgyaként nem fogadható el.
(4) Ha a kedvezményezett olyan ingatlant ajánl fel,
amelynek nem a kizárólagos tulajdonosa, vagy amelynek
haszonélvezeti jogosultja van, akkor olyan jelzálogszerződést kell kötni, amelyben zálogkötelezettként – a kedvezményezetten túl – valamennyi tulajdonostárs és haszonélvezeti jogosult is fel van tüntetve.
(5) Ha a kedvezményezett olyan ingatlant ajánl fel,
amelynek nem a tulajdonosa, akkor olyan jelzálogszerződést kell kötni, amelyben zálogkötelezettként az ingatlan
valamennyi tulajdonosa – ha van, akkor valamennyi haszonélvezeti jogosultja is – fel van tüntetve.
(6) A jelzálogjog bejegyzése iránti kérelmet a jelzálogszerződés megkötését követően a közreműködő szervezetnek soron kívül be kell nyújtania az illetékes földhivatalhoz.
PÉNZÜGYI ELSZÁMOLÁS Teljesítésigazolás 34. § (1) Az előirányzatot érintő pénzforgalmat csak szakmai
teljesítésigazolás alapján lehet érvényesíteni.
(2) A szakmai teljesítésigazolás magában foglalja
a) a megvalósítási vizsgálatot, azaz annak vizsgálatát,
hogy a kötelezettségvállalással érintett beszerzés (árubeszerzés, szolgáltatás-megrendelés, beruházás), a működés
finanszírozása vagy a támogatási szerződésben foglaltak
szerződésszerűen (mennyiségben, minőségben, határidőben) és a hatósági engedélyekben foglaltaknak megfelelően teljesültek-e, valamint
b) a pénzügyi vizsgálatot, amely alapján megállapításra
kerül a kifizethető összeg.
(3) A szakmai teljesítést minden esetben írásban kell
igazolni.
(4) A szakmai teljesítésigazolásnak tartalmaznia kell a
teljesítésigazoló nevét, beosztását és aláírását, a kötelezettségvállalás és az igazolás keltét, az előirányzat megnevezését, valamint a kifizethető összeget.
(5) A pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatásoknál, a Kincstár által felszámított számlavezetéshez kapcsolódó díjak megfizetésénél, a
felszámolási és a végrehajtási eljárásokhoz kapcsolódó
követelések bejelentésénél, továbbá a peres eljárásoknál
felmerülő szakértői díjak megfizetésénél a szakmai teljesítésigazolást a közreműködő szervezet végzi.
(6) Az (5) bekezdéssel nem szabályozott esetekben a
megvalósítási vizsgálatot a keretgazda vezetője, a pénzügyi vizsgálatot a közreműködő szervezet végzi. Ezekben
az esetekben a szakmai teljesítésigazolást a pénzügyi vizsgálatot végző személy állítja ki, és annak feltételeként ellenőrzi a megvalósítási vizsgálat megtörténtét is.
Érvényesítés 35. § (1) A teljesítésigazolást követően, a pénzügyi teljesítés
előtt a számlát érvényesíteni, ellenjegyezni (ellenőrizni) és
utalványozni kell.
(2) Az érvényesítést a közreműködő szervezet vezetője
által írásban felhatalmazott személy végzi, aki a teljesítésigazolás alapján ellenőrzi a kifizetendő összeget, a fedezet
meglétét és az előírt formai követelmények betartását.
(3) Az érvényesítés utalványlapon történik. (4) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell a kifizetésre
megállapított összeget, a könyvviteli elszámolásra utaló
főkönyvi számlaszámot és a kötelezettségvállalás azonosítóját.
Utalványlap ellenjegyzése 36. § (1) Az utalványlap ellenjegyzését a közreműködő szervezet vezetője által írásban felhatalmazott személy végzi.
(2) Az utalványlap ellenjegyzése az utalványlapon történik. (3) Az utalványlap ellenjegyzője köteles ellenőrizni az
érvényesítés szabályszerűségét, továbbá azt, hogy a kötelezettségvállaló az arra jogosult személy-e. Ha az érvényesítéssel kapcsolatosan hiányosságot tapasztal, köteles a
dokumentumokat visszaküldeni az érvényesítőnek.
(4) Az utalványlap ellenjegyzője köteles vizsgálni a kifizetés alapjául szolgáló kötelezettségvállalás dokumentumait, különösen a szerződés érvényességét, hatályosságát,
jogi biztosítékait, valamint a rendelkezésre álló forrás
meglétét.
Utalványozás 37. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra csak a teljesítés igazolását, az érvényesítést és az
utalványlap ellenjegyzését (ellenőrzését) követően kerülhet sor. (2) Az utalványozást a közreműködő szervezet vezetője
által írásban felhatalmazott személy végzi.
(3) Az utalványozás során meg kell győződni arról,
hogy az utalványlap tartalmazza-e a kötelezettségvállalás
azonosítóját és a főkönyvi számla számát.
(4) A közreműködő szervezet biztosítja, hogy csak
olyan kifizetések és bevételek kerüljenek utalványozásra
és átutalásra, amelyekkel összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag és számszakilag megfelelnek az előírásoknak és a szerződésben meghatározott költség összetételnek.
(5) A közreműködő szervezet feladata az előirányzat
forrásainak terhére történő kifizetések esetén az Ámr.
9. melléklete szerinti adatok Kincstár részére elektronikus
formában történő átadása.
Pályázati úton nyújtott támogatások folyósítására
vonatkozó különös rendelkezések
38. § (1) A támogatás folyósítására kizárólag a támogatási
szerződés megkötését – keretszerződéses támogatási forma esetén a támogatási szerződés Minisztérium által történő jóváhagyását – és a szükséges biztosítékok rendelkezésre bocsátását követően kerülhet sor.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik – a vissza
nem térítendő kamattámogatás, a természetbeni telephelyjuttatás, illetve a vissza nem térítendő támogatásból épített
vagy vásárolt telephely kivételével – a támogatás igénybevétele utólag, megvalósítás-arányosan és forrásarányosan
történhet.
(3) Ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a kedvezményezettnek legkésőbb a projekt megvalósítására a támogatási szerződésben előírt határidőt követő 60 napon belül kezdeményeznie kell a támogatás folyósítását. Ha a kedvezményezett a projekt megvalósítására előírt határidőt követő 60 napon belül nem
kezdeményezi a támogatási szerződésben meghatározott
támogatás egészének folyósítását, a támogatás részleges
visszavonására vagy a támogatási szerződéstől való elállásra kerül sor.
(4) A támogatás folyósítása a teljesítés igazolása mellett, a támogatási döntés kedvezményezettjének nevére
szóló és általa benyújtott számlákon, valamint – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – a tényleges kifizetést
igazoló dokumentumokon alapuló elszámolás szerint történik. Az utalványozáskor biztosítani kell a kifizetés alapjául szolgáló teljesítést igazoló dokumentumok, így különösen a számla meglétét, valamint ezek összhangját a támogatás alapjául szolgáló projekt költségvetésével.
(5) Önkormányzatok részletfizetéssel megvalósuló beszerzései és a központi költségvetési szervek többségi tulajdonában lévő közhasznú társaságok közhasznú tevékenységével kapcsolatos beruházásaihoz igénybe vett támogatás esetén a támogatás folyósítása a teljesítés igazolása mellett és a támogatási döntés kedvezményezettje által
benyújtott számlákon alapuló elszámolás alapján történik.
A támogatás folyósításának nem feltétele a tényleges kifizetést igazoló dokumentumok rendelkezésre bocsátása.
(6) A támogatás folyósítása a támogatási szerződésben
meghatározott pénzügyi és időbeli ütemezés szerint történik. Ha a támogatási szerződés másként nem rendelkezik,
a támogatás folyósítása legfeljebb öt költségvetési évre kiterjedően történhet. Az Ámr. 82. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti támogatásoknál ha a beruházási projekt megvalósulása az öt költségvetési évet meghaladja, a támogatás a támogatási szerződésben meghatározott pénzügyi és
időbeli ütemezés szerint öt költségvetési évet meghaladóan is folyósítható, legfeljebb a beruházás tervezett befejezését követő egy évig.
(7) Az esedékes támogatásnak az Áht. 13/A. § (6) bekezdése szerinti visszatartására, a támogatás folyósításának a felfüggesztésére
a) az Ámr. 90. § (1) bekezdésében, 92. § (4)–(5) bekezdésében foglalt feltételek fennállása esetén a köztartozás
fennállásáig,
b) felszámolási vagy végelszámolási eljárás megindulása esetén, vagy
c) csődeljárás esetén a csődegyezség megszületéséig kerülhet sor.
(8) Támogatási előleg folyósítására az Ámr. 91. §-a és a
pályázati dokumentáció rendelkezései szerint kerülhet sor.
(9) Ha a pályázati dokumentáció lehetővé teszi, a belföldi természetes személy, a mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősülő pályázó az odaítélt támogatási összeg
25%-ának erejéig, de legfeljebb 100 millió forint összeghatárig a pályázatában támogatási előleg folyósítását igényelheti egy alkalommal. Az előleget a támogatási szerződés hatálybalépésének napjától számított 90 napon belül a
projekt elindításához – az első kifizetési kérelem benyújtását megelőzően – lehet igényelni. Az előleg folyósítása
csak akkor engedélyezhető, ha a megkövetelt biztosítékok
rendelkezésre állnak. A kedvezményezett köteles visszafizetni az előleg szankciós kamattal növelt összegét, ha nem
nyújt be kérelmet időközi fizetésre a közreműködő szervezethez az előleg kifizetésétől számított hat hónapon belül,
vagy a benyújtott fizetési kérelem a támogatás nem rendeltetésének megfelelő használatát bizonyítja.
(10) Támogatási előleg igénybevétele esetén a támogatás fennmaradó része – megvalósítás-arányosan és forrásarányosan – csak azt követően folyósítható, hogy a támogatási döntés kedvezményezettje az előleggel a támogatási
szerződés szerint elszámolt.
Kincstári adatszolgáltatás a kifizetések ütemezéséről 39. § (1) Az előirányzatra vonatkozó, az Ámr. 109/A. §-a szerinti adatszolgáltatást az Ámr. 27. melléklete szerinti tartalommal a közreműködő szervezet bevonásával a kezelő
végzi el.
(2) Az előirányzatra vonatkozó, az Ámr. 138/C. §-a szerinti adatszolgáltatást az Ámr. 26. melléklete szerinti tartalommal a közreműködő szervezet bevonásával a kezelő
végzi el.
Az aláírásminta-nyomtatvány 40. § (1) A kötelezettségvállalásra, az ellenjegyzésre, a teljesítésigazolásra, az érvényesítésre, az utalványozásra és az
utalványlap ellenjegyzésére jogosult kijelölt személyekről
előirányzatonként, keretenként a melléklet szerinti nyomtatványt kell kitölteni három példányban. Az aláírásminta-nyomtatvány egy példányát a kezelő, másik példányát a
Minisztérium költségvetési ügyekért felelős főosztálya,
harmadik példányát pedig a közreműködő szervezet őrzi
meg. A jogosultak kijelölése megtörténhet az aláírásminta-nyomtatványon is, amely esetben a nyomtatványt a kijelölőnek alá kell írnia. Ha a jogosult kijelölése szabályzatban vagy egyéb dokumentumban történik, akkor az aláírásminta-nyomtatványon e dokumentumot pontosan meg
kell jelölni.
(2) Ha a jogosult személyében év közben változás történik, akkor a változást követő 8 napon belül intézkedni kell
a változás aláírásminta-nyomtatványon történő dokumentálásáról az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
A TÁMOGATÁS FELHASZNÁLÁSÁNAK NYOMON
KÖVETÉSE ÉS ELLENŐRZÉSE A támogatással kapcsolatos monitoring feladatok
41. § (1) A kedvezményezett köteles a projekt megvalósításának előrehaladásáról és a projekt eredményességéről – a támogatási szerződés tartalmától függően a fenntartásáról – adatokat szolgáltatni.
(2) Az adatszolgáltatás módját, gyakoriságát és tartalmát a Minisztérium határozza meg, és azt a támogatási
szerződésben rögzíteni kell.
(3) A kedvezményezett az adatszolgáltatást a támogatási szerződés szerint, külön felszólítás nélkül köteles teljesíteni. A kedvezményezett köteles a számviteli és statiszti
kai nyilvántartását olyan módon megszervezni, hogy az
adatszolgáltatását ellenőrizhető módon teljesíteni tudja.
(4) Ha a kedvezményezett az adatszolgáltatást nem teljesíti határidőre, akkor a közreműködő szervezet – egyedi
támogatás esetén a Minisztérium – a kedvezményezettet
felszólítja a 15 napon belül történő teljesítésre, egyben figyelmezteti, hogy az adatszolgáltatás elmulasztása a támogatási szerződéstől való elállást vonhatja maga után. Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a kedvezményezett a felszólításban meghatározott határidőn belül az adatszolgáltatást
nem teljesíti, akkor a közreműködő szervezet értesíti a Minisztériumot az adatszolgáltatás elmulasztásáról.
(5) Az adatszolgáltatás elmulasztását a Minisztérium
szerződésszegésnek minősítheti és dönthet a támogatási
szerződéstől való elállásról. A Minisztérium döntése alapján a közreműködő szervezet áll el a támogatási szerződéstől.
(6) A közreműködő szervezet évente, a tárgyévet követő év március 31-ig beszámolót készít a Minisztérium részére, amelyben pályázati konstrukciónként és támogatási
programonként bemutatja a monitoring adatok feldolgozását, valamint értékeli a feldolgozás eredményét.
A támogatás felhasználásának ellenőrzése 42. § (1) A Minisztérium, az általa kijelölt közreműködő
szervezetek és a külön jogszabályban erre feljogosított
egyéb szervek jogosultak a támogatásra való jogosultság
feltételeinek, a pályázatban szereplő információk
valóságtartalmának, valamint a támogatási szerződés szerződésszerű teljesítésének ellenőrzésére.
(2) A közreműködő szervezetek által végzett ellenőrzés
lefolytatására különösen a támogatási döntés meghozatalát, a támogatási szerződés megkötését megelőzően, a
pénzügyi elszámolás során folyamatba épített módon, a
projekt pénzügyi lezárása, illetve a projekt jogi lezárása
során kerülhet sor.
(3) Pályázati úton nyújtott támogatás esetén a döntés
előkészítésének részeként a pályázó előzetes, a pályázatban megadott hozzájárulásával végzett helyszíni ellenőrzés célja a pályázatban rögzített információk helytállóságának ellenőrzése, a projekt megvalósíthatóságának és
kockázatainak felmérése. Ennek megfelelően – a pályázati
konstrukció sajátosságainak megfelelően – vizsgálandó
különösen
a) a pályázatban rögzített információk helytállósága és
dokumentáltsága,
b) az üzleti terv, a pénzügyi és gazdaságossági számítások és a vállalt teljesítmények megalapozottsága,
c) a pályázó és a pályázat támogatásra való jogosultsága,
d) a projekt megkezdésének időpontja,
e) a hatósági és egyéb engedélyek, a szükséges tervdo
kumentációk az egyéb okiratok megléte,
f) a projekt pályázat szerinti megvalósításának feltétel
rendszere és pénzügyi háttere,
g) a pályázó és a teljesítésbe bevonni kívánt más sze
mélyek szakmai felkészültsége, az ezt alátámasztó dokumentumok, illetve hatósági engedély birtokában folytatható tevékenység esetén az előírt szakmai követelményeknek megfelelő szakember megléte,
h) a felajánlott biztosíték megfelelősége. (4) A szerződéskötést megelőzően – a (3) bekezdés szerinti feltételek dokumentáltságáról való meggyőződés
mellett – meg kell vizsgálni, hogy a szerződéskötés feltételeként megkövetelt dokumentumok és biztosítékok az előírt tartalommal rendelkezésre állnak-e, valamint a támogatási szerződés a pályázati dokumentáció és a jogszabályok
előírásainak megfelel-e.
(5) A pénzügyi elszámolás és a finanszírozás folyamatában végzett ellenőrzés célja a támogatás igénybevétele
szabályszerűségnek vizsgálata. Ennek keretében vizsgálandó különösen
a) a projekt megvalósításának kezdési időpontja,
b) a felajánlott biztosíték megléte, megfelelősége,
c) a projekt támogatási szerződésben foglaltak szerint
történő megvalósulása,
d) a tervezett ütemezés és a tényleges megvalósítás vi
szonya,
e) a projekt megvalósításának és a támogatás folyósítá
sának összhangja,
f) ha annak törvényi feltételei fennállnak, a közbeszer
zési eljárás lefolytatására irányuló kötelezettség teljesítése, g) a támogatási szerződésben előírt tájékoztatási és
adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése,
h) ha helyszíni ellenőrzésre sor került, a helyszíni ellenőrzés dokumentumainak megléte, az esetlegesen feltárt
hiányosságok megszüntetése,
i) a támogatási szerződés módosítására irányuló kezdeményezés esetén annak okai, indokoltsága,
j) a kedvezményezett gazdálkodási státuszában, tulajdonosi struktúrájában a támogatási szerződés teljesítésére
is kiható változások,
k) a számlák, egyéb bizonylatok formai, tartalmi, számszaki és a támogatási szerződésben meghatározott ütemtervnek való megfelelősége,
l) szakmai tartalom,
m) hatósági engedélyek megléte. (6) A projekt pénzügyi lezárását megelőző ellenőrzés
célja a projekt szerződésszerű és hatósági engedélyekben
foglaltaknak megfelelő megvalósulásának ellenőrzése, a
pénzügyi beszámoló megalapozottságának vizsgálata. Ennek keretében vizsgálandó különösen
a) a megvalósult projekt műszaki tartalmának teljessége és megfelelősége,
b) a projekt határidőre történő megvalósítása,
c) a projekt költségszerkezetének és forrásösszetételé
nek alakulása,
d) a számlák, egyéb bizonylatok formai, tartalmi és
számszaki megfelelősége,
e) a bizonylatokon feltüntetett gazdasági eseményeket
alátámasztó dokumentumok,
f) a tájékoztatási és adatszolgáltatási kötelezettség tel
jesítése,
g) a támogatási szerződés megszűnéséig terjedő idő
szakra vonatkozó biztosíték megléte és megfelelősége,
h) a projekt keretében megvalósult eszközök tulajdon
viszonyainak alakulása,
i) hatósági engedélyek (használatbavételi engedély) megléte.
(7) Pályázati úton nyújtott támogatás esetén, ha a pályázati dokumentáció a pénzügyi beszámoló kötelező auditálását követeli meg, akkor ezt a gazdasági társaságokról
szóló 2006. évi IV. törvény 40–44. §-ában meghatározott
könyvvizsgáló végezheti el.
(8) A projekt jogi lezárását megelőző ellenőrzés célja a
támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség
– ideértve a tájékoztatási és adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítését is – megvalósulásának ellenőrzése.
(9) Az 50 millió forintot meghaladó támogatások esetén
az értékelés részeként előzetes helyszíni ellenőrzést is le
kell folytatni.
(10) Az ellenőrzés történhet a projekt megvalósításának
helyszínén vagy az ellenőrzésre jogosult rendelkezésére
álló dokumentumok alapján.
(11) Az ellenőrzést a pályázó (kedvezményezett) köteles tűrni, köteles továbbá az ellenőrzést lefolytatók adatszolgáltatási kérését teljesíteni, az igényelt dokumentumokat átadni. Az ellenőrökkel való együttműködés vagy az
adatszolgáltatás megtagadása a pályázat elutasítását vagy
a támogatási szerződéstől való elállást vonhatja maga
után.
(12) A helyszíni ellenőrzést az ellenőrzésre jogosult
szervezet vezetője által kiadott megbízólevél alapján, az
előzetesen írásban jelzett időpontban kell lefolytatni. Az
ellenőrzés megállapításait jegyzőkönyvben kell dokumentálni, abban a pályázó (kedvezményezett) észrevételeit,
megjegyzéseit és kifogásait is rögzíteni kell. A jegyzőkönyvet az ellenőrzést lefolytató személy, a pályázó (kedvezményezett) vagy a képviselője a helyszínen aláírja. A
jegyzőkönyv egy példányát az aláírást követően át kell
adni a pályázó (kedvezményezett) vagy a képviselője részére.
(13) Ha a közreműködő szervezet által végzett helyszíni
ellenőrzés nem rendeltetésszerű vagy szerződéstől eltérő
felhasználást állapít meg, akkor a közreműködő szervezet
a jegyzőkönyvhöz csatolja a szükséges intézkedések megtételére vonatkozó javaslatát.
A TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS MEGSZŰNÉSE 43. § A támogatási szerződés megszűnik
a) a projekt jogi lezárása,
b) a támogatási szerződés közös megegyezéssel történő
felbontása, vagy
c) a támogatási szerződéstől való elállás
esetén. A projekt jogi lezárása 44. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, a támogatási
szerződés a projekt jogi lezárásával szűnik meg.
(2) A projekt jogi lezárására akkor kerülhet sor, ha a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség
– hatósági engedélyhez kötött tevékenység esetén a hatósági engedélyekben foglaltaknak megfelelően – teljesült.
(3) A projekt jogi lezárása a Minisztérium által meghatározott módon a közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén a Minisztérium – feladata.
(4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a projekt jogi lezárását a
közreműködő szervezet a kedvezményezett által a támogatási szerződésben vállalat valamennyi kötelezettség – beleértve a fenntartási kötelezettséget is – teljesítésére előírt
határidő leteltével, a Minisztérium által meghatározott
ütemterv szerint végzi.
(5) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a támogatási szerződés
nem határozza meg a jogi lezárás módját, akkor a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség – beleértve a fenntartási kötelezettséget is – teljesítését követően
a kedvezményezett kérése esetén a közreműködő szervezet a kedvezményezett kérelmének beérkezését követő
30 napon belül intézkedik a projekt jogi lezárásáról.
(6) A támogatási szerződés megszűnését követő 15 napon belül a közreműködő szervezet – szükség esetén – intézkedik az azonnali beszedési megbízáshoz kapcsolódó
felhatalmazó levél visszavonásáról, a jelzálogjog törlési
engedély kiállításáról, továbbá lemondó nyilatkozatban
visszavonhatatlanul és feltétel nélkül mentesíti a bankot, a
garanciaszervezetet vagy a biztosítót a bankgarancia nyilatkozatban, a készfizető kezességvállalást tartalmazó nyilatkozatban vagy a kezesi kötelezvényben vállalt kötelezettségek alól.
45. § (1) A közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén
a Minisztérium – a projekt jogi lezárása során megvizsgálja azt, hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben
vállalt kötelezettségeket maradéktalanul teljesítette-e. E
tevékenysége során a közreműködő szervezet azt is vizsgálja, hogy a kedvezményezett nemteljesítése vagy nem
szerződésszerű teljesítése esetén milyen jogkövetkezmények érvényesíthetők, alkalmazhatók vele szemben.
(2) Ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítésének vizsgálata során az alábbi szempontok figyelembevételével kell eljárni:
a) a projekt megvalósulása keretében azt kell vizsgálni,
hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalt
valamennyi kötelezettségnek külön-külön eleget tett-e;
b) számszerűen megállapított kötelezettség esetén
egyedileg meg kell vizsgálni a teljesítés mértékét.
(3) Ha a kedvezményezett több számszerűen megállapított kötelezettsége esetében is 100% alatt teljesített, akkor
vele szemben jogkövetkezmények csak a számszerűleg
legalacsonyabb hibás teljesítés alapján érvényesíthetők.
(4) A támogatással létrehozott vagyon előzetes engedély nélküli elidegenítése vagy bérbeadása esetén a kedvezményezett nem mentesül a fenntartási kötelezettség
alól.
(5) A kedvezményezettel szemben a támogatási szerződés alapján szerződésszegés címén jogkövetkezmény nem
érvényesíthető, ha a kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettségét teljesítette, de
nem használta fel a megítélt támogatás teljes összegét.
46. § (1) Ha megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem
teljesítette maradéktalanul a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit, és a 48. §-ban foglaltak alapján az elállási jog gyakorlása nem kötelező, akkor a támogatási
szerződés hatályban marad, valamint a kifizetett támogatás részleges visszavonására kerül sor.
(2) A projekt azt követően zárható le, miután a kedvezményezett a visszavont támogatási összeget és járulékait
visszafizette.
(3) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatás részleges
visszavonásáról és a szerződésszegés esetén alkalmazandó
igényérvényesítés érdekében teendő intézkedésekről a Minisztérium útmutatása alapján a közreműködő szervezet
dönt.
(4) A közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén
a Minisztérium – a kifizetett támogatás részleges visszavo
nását tartalmazó nyilatkozatot a döntéshozataltól számított
5 munkanapon belül kézbesíti a kedvezményezettnek.
(5) A kifizetett támogatás részleges visszavonásáról
szóló döntést tartalmazó nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a támogatási szerződés azonosító adatait,
b) a támogatás részleges visszavonásának indokát,
c) a kedvezményezett részére kifizetett támogatás és a
szankciós kamat visszafizetésének kötelezettségét,
d) a kedvezményezett által visszafizetendő támogatás
és a szankciós kamat összegét,
e) a kifizetett támogatás és a szankciós kamat visszafi
zetésére előírt teljesítési határidőt,
f) a késedelmes teljesítés jogkövetkezményét,
g) a támogatási szerződésben foglaltaknak megfele
lően a kamatfizetésre irányadó szabályokat,
h) azt a bankszámlaszámot, amelyre a visszafizetés tel
jesítendő. (6) A támogatás részleges visszavonása esetén – ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik – a kedvezményezettet a szankcióskamat-fizetési kötelezettség a jogosulatlanul igénybe vett támogatás folyósításától a támogatás részleges visszavonásról szóló döntés meghozataláig
terheli. A kedvezményezettet továbbá késedelmes fizetés
esetén a visszavont támogatás és a szankciós kamat után
késedelmikamat-fizetési kötelezettség terheli a késedelembe esés időpontjától a visszafizetésig terjedő időszakra.
(7) A kifizetett támogatás részleges visszavonását tartalmazó nyilatkozatban a kifizetett támogatás és a szankciós kamat visszafizetésére előírt teljesítési határidő – ha a
támogatási szerződés másképp nem rendelkezik – 15 nap.
A támogatási szerződés közös megegyezéssel történő
felbontása 47. §
(1) A támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontásáról a közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén a Minisztérium – dönt a kedvezményezett támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontására irányuló kérelmének kézhezvételét követő 30 napon
belül.
(2) A szerződés közös megegyezéssel történő felbontására akkor kerülhet sor, ha a következő feltételek együttesen fennállnak:
a) a kedvezményezett az Ámr. 87. § (5) bekezdése szerinti kötelezettségének eleget tett,
b) a projekt megvalósítása a kedvezményezettnek fel
nem róható okból hiúsult meg vagy ütközik tartós akadályba.
(3) A támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontása esetén a támogatási szerződés a megkötésének időpontjára visszamenőleges hatállyal szűnik meg.
(4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontására irányuló megállapodást – a támogatási szerződés felbontására vonatkozó
egyetértése esetén – a közreműködő szervezet készíti elő
és küldi meg a kedvezményezettnek aláírásra.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott megállapodás tartalmazza a) a támogatási szerződés azonosító adatait,
b) a feleknek a szerződés közös megegyezéssel történő
felbontására irányuló kifejezett nyilatkozatát,
c) mindazokat az adatokat és körülményeket, amelyek
alapján a (2) bekezdés szerinti feltételek fennállása megállapítható.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott megállapodás akkor lép hatályba, ha
a) a kedvezményezett részére támogatás folyósítása
nem történt, vagy a kedvezményezett a folyósított támogatás jegybanki alapkamattal növelt teljes összegét visszafizette, valamint
b) a kedvezményezett az igénybe nem vett támogatásról lemondott.
A támogatási szerződéstől való elállás 48. § A támogatási szerződéstől el kell állni, ha
a) az Ámr. 87. § (4) bekezdésében meghatározott vala
mely feltétel bekövetkezik, vagy
b) a kedvezményezett a támogatási szerződésben meg
határozott valamely egyéb kötelezettségének felróható
módon nem tesz eleget, és e szerződésszegés esetére jogszabály vagy a támogatási szerződés az elállás jogát biztosítja.
49. § (1) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződéstől
való elállás tárgyában – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Minisztérium helyett és nevében eljáró közreműködő szervezet dönt.
(2) A támogatási szerződéstől való elállás tárgyában a
Minisztérium dönt, ha
a) a közreműködő szervezet elállás tárgyában hozott
döntését a kedvezményezett az elállás közlését követően
vitatja,
b) a döntést a közreműködő szervezet kifejezetten kéri,
vagy
c) az elállás jogának gyakorlását magának fenntartja. (3) A (2) bekezdésben foglalt esetekben a közreműködő
szervezet az üggyel kapcsolatos valamennyi iratot indoklással és döntési javaslattal együtt a kedvezményezett észrevételének kézhezvételétől vagy az elállásra okot adó körülmény bekövetkezésének tudomásra jutásától számított
30 napon belül a Minisztériumnak megküldi.
(4) A közreműködő szervezet és a Minisztérium a támogatási szerződéstől való elállás jogát a kedvezményezetthez intézett írásbeli nyilatkozattal gyakorolja.
50. § A közreműködő szervezet az elállást tartalmazó nyilatkozatot a 49. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a
döntéshozataltól, a 49. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott esetekben a támogatási szerződéstől való elállásról
szóló döntés kézhezvételétől számított 15 napon belül postai szolgáltató útján tértivevénnyel kézbesíti a kedvezményezettnek.
51. § (1) A támogatási szerződéstől való elállásról szóló nyilatkozatnak tartalmaznia kell a támogatási szerződés azonosító adatait, az elállási jog gyakorlását tartalmazó kifejezett nyilatkozatot, valamint a támogatási szerződés megfelelő rendelkezésére és a releváns jogszabályhelyre történő
egyértelmű hivatkozással alátámasztott indokolást.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a támogatási
szerződéstől való elállást közlő nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a kedvezményezett részére megítélt és kifizetett támogatás, továbbá a járulékai visszafizetésének kötelezettségét,
b) a kedvezményezett részére kifizetett támogatás és a
szankciós kamat visszafizetendő összegét,
c) a kifizetett támogatás és járulékai visszafizetésére
előírt teljesítési határidőt,
d) a késedelmes teljesítés jogkövetkezményét,
e) a támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően
a kamatfizetésre irányadó szabályokat,
f) azt a bankszámlaszámot, amelyre a visszafizetés tel
jesítendő. (3) A támogatási szerződéstől való elállás esetén – ha a
támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik – a kedvezményezettet a szankcióskamat-fizetési kötelezettség a
folyósítástól a támogatási szerződéstől való elállásról
szóló döntés meghozataláig, az esetleges késedelmikamat-fizetési kötelezettség a késedelembe esés időpontjától
a visszafizetésig terjedő időszakra terheli.
(4) A támogatási szerződéstől való elállást tartalmazó
nyilatkozatban a kifizetett támogatás és a járulékai visszafizetésére előírt teljesítési határidő – ha a támogatási szerződés másképp nem rendelkezik – 15 nap.
A fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítése 52. §
(1) Ha a támogatás részleges visszavonása vagy a támogatási szerződéstől való elállás esetén a kedvezményezettnek fizetési kötelezettsége keletkezik, akkor a fizetési kötelezettségét megállapító döntés kézhezvételétől számított
15 napon belül az Ámr. 88. § (7) bekezdése alapján a közreműködő szervezettől – egyedi támogatás esetén a Minisztériumtól – kérheti a fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítését.
(2) A fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítésének engedélyezéséről a közreműködő szervezet
– egyedi támogatás esetén a Minisztérium – a kérelem beérkezését követő 15 napon belül dönt, és a tárgyban külön
megállapodást köt a kedvezményezettel.
(3) A részletekben történő fizetés időtartama nem haladhatja meg a fizetési kötelezettséget megállapító döntésről
szóló értesítésben meghatározott fizetési határidőtől számított 36 hónapot.
KÖVETELÉSKEZELÉS A követeléskezelés általános szabályai 53. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatás részleges visszavonását vagy a támogatási szerződéstől való elállást tartalmazó nyilatkozatban, illetve a fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítéséről szóló megállapodásban
meghatározott határidőre nem teljesíti a fizetési kötelezettségét, akkor a közreműködő szervezet – szükség esetén a
Minisztérium – az 54–63. §-ban foglaltak szerint haladéktalanul intézkedik a követelés érvényesítése érdekében
szükséges lépések megtétele iránt.
(2) Ha az 54. §-ban foglalt felhatalmazáson alapuló
azonnali beszedési megbízás, az 55–58. §-ban foglalt biztosítékok érvényesítése vagy az 59–63. §-ban foglalt eljárások során a fennálló követelésnél nagyobb összeg beszedésére kerül sor, akkor a beszedett többletet a közreműködő szervezet a kedvezményezett támogatási szerződésben
meghatározott bankszámlájára a túlteljesítésről történt tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül visszautalja, és a visszautalás megtörténtéről – az elszámolás egyidejű rendelkezésre bocsátásával – a kedvezményezettet írásban értesíti.
Felhatalmazáson alapuló azonnali beszedési megbízás
érvényesítése 54. §
(1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául azonnali beszedési megbízásra való felhatalmazást adott, akkor a közreműködő szervezet a fennálló követelést, külön rendelet szerint, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében a pénzforgalmi szolgáltatásokról és
az elektronikus fizetési eszközökről szóló 227/2006.
(XI. 20.) Korm. rendeletben és a felhatalmazói nyilatkozatban foglaltak alapján formanyomtatvány benyújtásával
érvényesíti.
(2) Ha a közreműködő szervezet az azonnali beszedési
megbízás teljesítésének várható időtartamát is figyelembe
véve valószínűsíti, hogy a támogatás biztosítéka érvényesítésének lehetősége időközben megszűnik, az azonnali
beszedési megbízás mellett a biztosítékon fennálló jog érvényesítését kezdeményezi.
(3) A közreműködő szervezet a fennálló követelés azonnali beszedési megbízás útján való érvényesítését az
55–58. §-ban meghatározott biztosítékok érvényesítése
mellett bármikor megkísérelheti.
Bankgarancia érvényesítése 55. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául bankgaranciát ajánlott fel, akkor a fennálló követelés érvényesítése érdekében a közreműködő szervezet,
külön meghatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében közvetlenül a bankgaranciát nyújtó
hitelintézettel szemben lép fel.
(2) A közreműködő szervezet által a hitelintézethez eljuttatott fizetési felszólításnak a bankgarancia szerződésben a teljesítés feltételeként előírt alakszerű elemeket kell
tartalmaznia.
Garanciaszervezet által nyújtott készfizető
kezességvállalás érvényesítése 56. §
(1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául garanciaszervezet által nyújtott készfizető kezességvállalást ajánlott fel, akkor a fennálló követelés érvényesítése érdekében a közreműködő szervezet, külön meghatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett
és nevében közvetlenül a kezességvállalást nyújtó garanciaszervezettel szemben lép fel.
(2) A közreműködő szervezet által a garanciaszervezethez eljuttatott fizetési felszólításnak a kezességvállalás
alapjául szolgáló kezességi szerződésben a teljesítés feltételeként előírt alakszerű elemeket kell tartalmaznia.
Biztosítási szerződés alapján kiállított készfizető
kezességvállalást tartalmazó kötelezvény érvényesítése
57. § (1) Ha a kedvezményezett biztosítótársaság által biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényt tartott rendelkezésre a támogatási összeg biztosítékaként, akkor a fennálló követelés érvényesítése érdekében a közreműködő szervezet, külön meghatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében közvetlenül a
kezesi kötelezvényt kibocsátó biztosítóval szemben lép
fel.
(2) A biztosíték érvényesítésének tényét közlő értesítéssel egyidejűleg a közreműködő szervezet a kezes címére
benyújtja a kezesi kötelezvényben meghatározott – az elállás tényét alátámasztó – dokumentumokat.
Követelés kielégítése ingó és ingatlan jelzálog szerződés
alapján
58. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául ingó vagy ingatlan zálogtárgyat ajánlott fel, és az
azonnali beszedési megbízás vagy más biztosíték érvényesítése nem vagy csak részben vezetett eredményre, akkor a
közreműködő szervezet a fennálló követelés érvényesítése
érdekében, külön rendeletben foglaltak alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében haladéktalanul köteles az ingó vagy ingatlan zálogtárgyból kielégítést keresni.
(2) Az ingó és ingatlan vagyontárgyon alapított jelzálogjogból való kielégítés során a Ptk., valamint az ingó és
ingatlan jelzálogszerződés rendelkezéseinek megfelelő
módon kell eljárni.
Fizetési meghagyásos eljárás 59. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződéshez
kapcsolódóan
a) nem adott azonnali beszedési megbízás érvényesítéséhez szükséges felhatalmazó levelet vagy egyéb biztosítékot, akkor a felszólító levélben meghatározott teljesítési
határidő leteltét követő 8 napon belül,
b) az azonnali beszedési megbízás érvényesítéséhez
szükséges felhatalmazó levélen túl egyéb biztosítékot nem
adott, akkor az azonnali beszedési megbízás részben vagy
egészben sikertelen megkísérléséről szóló hitelintézeti értesítés kézhezvételét követő 8 napon belül,
c) adott biztosítékból a követelés kielégítése részben
vagy egészben sikertelen, akkor az ennek megállapítását
követő 8 napon belül
a fizetési meghagyásos eljárást, külön rendeletben foglaltak alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében eljáró közreműködő szervezet megindítja.
(2) Ha a fizetési meghagyásos eljárás a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény rendelkezései szerint
polgári peres eljárássá alakul, akkor a közreműködő szervezet a rendelkezésre álló iratokat haladéktalanul megküldi a Minisztérium részére.
Végrehajtási eljárás kezdeményezése 60. § (1) A polgári peres és nem peres eljárás lezárását követően a követelés érvényesítésére a bírósági végrehajtásról
szóló 1994. évi LIII. törvény rendelkezései alapján kerül
sor.
(2) A végrehajtási kérelmet, külön rendeletben foglaltak
alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében a
közreműködő szervezet terjeszti elő.
Felszámolási eljárás kezdeményezése 61. § Külön rendeletben foglaltak alapján a közreműködő
szervezet a Minisztérium mint hitelező helyett és nevében
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény rendelkezései alapján a kedvezményezettel
mint adóssal szemben felszámolási eljárást kezdeményezhet.
A kedvezményezettel szembeni csődeljárás,
végelszámolási eljárás, valamint harmadik fél által
indított felszámolási eljárás 62. § (1) A közreműködő szervezet a kedvezményezettek jogi
státuszában bekövetkező változásokat folyamatosan nyomon követi.
(2) Ha a közreműködő szervezet azt észleli, hogy a kedvezményezettel szemben csődeljárás, felszámolási vagy
végelszámolási eljárás indult, akkor külön rendeletben
foglaltak alapján a Minisztérium mint hitelező helyett és
nevében a közreműködő szervezet köteles a hitelezői
igényt haladéktalanul bejelenteni.
(3) A közreműködő szervezet a már folyamatban lévő
csődeljárásban, felszámolási, illetve végelszámolási eljárásban a hitelezői igény bejelentését a Minisztérium egyetértésével mellőzheti, ha a csődeljárás, a felszámolási, illetve a végelszámolási eljárás kezdeményezését közvetlenül
megelőzően lefolytatott eredménytelen végrehajtási eljárás megállapításai szerint valószínűsíthető, hogy a hitelezői igénynek a nyilvántartásba vételéért fizetendő összeget
elérő megtérülés sem várható.
Követelés vagyonrendezési eljárásban való érvényesítése 63. § Ha annak lehetősége fennáll és a követelés behajtásához
szükséges, a közreműködő szervezet, külön rendeletben
adott felhatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult
helyett és nevében köteles vagyonrendezési eljárást megindítani, illetve ilyen eljárásban köteles részt venni.
Számviteli feladatok 64. § (1) A számviteli feladatokat a közreműködő szervezet
végzi.
(2) A közreműködő szervezet készíti el az előirányzat
számviteli politikáját, továbbá minden olyan egyéb számviteli vagy pénzügyi szabályzatát, amelynek összeállítását
jogszabály kötelezővé teszi. Az előirányzat számviteli politikájának és kötelező mellékleteinek elkészítésénél alkalmazni kell a Minisztérium által elkészített egységes számviteli politika előírásait.
(3) A számviteli politikát a költségvetési ügyekért felelős főosztály felügyeletét ellátó szakállamtitkár hagyja
jóvá.
(4) A közreműködő szervezet a számviteli feladatok ellátásának módjáról belső szabályzatot készít, amelyet a kezelő vezetője hagy jóvá.
(5) A közreműködő szervezetnek a szerződés felbontásáról, megszűnéséről a vonatkozó adatokat tartalmazó dokumentumok csatolásával, illetőleg elektronikus úton – az
Ámr. 8/b. mellékletében meghatározott adatlapon –
5 munkanapon belül értesítenie kell az Országos Támogatási Monitoring Rendszert.
(6) A behajthatatlan kisösszegű követelések hitelezési
veszteségként történő leírását, továbbá az értékhelyesbítéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását a kezelő szervezet vezetője engedélyezi.
(7) A kezelő felelős az éves és féléves beszámolóhoz,
továbbá a zárszámadáshoz szükséges szöveges beszámoló
elkészítéséért. A keretgazda és a közreműködő szervezet
részt vesz a beszámolók elkészítésében.
(8) Az előirányzat könyvvizsgálatáról a Minisztérium
gondoskodik. (9) A közreműködő szervezet együttműködik az előirányzat könyvvizsgálójával, biztosítja a könyvvizsgálathoz szükséges adatok teljességét, valódiságát.
(10) Az előirányzat éves költségvetési beszámolóját, a
féléves beszámolót és a negyedéves mérlegjelentéseket a
közreműködő szervezet készíti el, és a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár hagyja jóvá.
65. § A közreműködő szervezet a 34–37. §-ban szereplő
pénzügyi feladatok, valamint a 64. § szerinti számviteli
feladatok ellátásának módjáról belső szabályzatot készít,
amelyet a költségvetési ügyekért felelős főosztály felügyeletét ellátó szakállamtitkár hagy jóvá. Ennek keretében
rendelkezik
a) a kötelezettségvállalás állományát bemutató, kezelő
részére teljesítendő adatszolgáltatás módjáról;
b) a követelések nyilvántartásáról;
c) a Minisztérium által előírt könyvelési feladás mód
járól. EGYÉB RENDELKEZÉSEK A Széchenyi Kártya konstrukcióra vonatkozó különös
rendelkezések
66. § (1) A Széchenyi Kártya konstrukció keretében biztosított hitelek kamatterheinek és garanciadíjainak támogatása tekintetében az e rendelet szabályait – az Ámr.
93/B. §-ában foglaltakkal összhangban – a (2)–(8) bekezdés szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A Széchenyi Kártya igénylésének rendjét és további
feltételeit, valamint az igényléshez szükséges formanyomtatványokat a Minisztérium hivatalos lapban, felhívás formájában teszi közzé.
(3) A likviditási hitelek kamatterheinek és garanciadíjainak támogatása iránti igény pályázat benyújtása nélkül, igénylőlap kitöltésével és az Ámr. 93/B. § (2) bekezdésében előírt, illetve a hitelbírálathoz szükséges egyéb
nyilatkozatok, okiratok és igazolások csatolásával kezdeményezhető.
(4) Az igénylőlapot a (2) bekezdés szerinti felhívásban
meghatározott igénylést regisztráló szervezetekhez kell
benyújtani. A regisztráló szervezetek az igényeket továbbítják a közreműködő szervezetnek, amely a támogatási
igényeket döntésre készíti elő.
(5) A Minisztérium és a kedvezményezett között a támogatási jogviszony az Ámr. 83. § (2) bekezdés a)–d) és
g)–k) pontjában meghatározott és az igénylőlaphoz csatolt
nyilatkozatok alapján, az Ámr. 87. § (4) bekezdés b) és
e) pontjában, az Ámr. 88. §-ában és az e rendeletben meghatározott egyéb feltételekkel a Minisztérium csoportos
kötelezettségvállalása útján jön létre.
(6) A hitelszerződést a (2) bekezdés szerinti felhívásban
meghatározott hitelintézetek közül a kedvezményezett választása szerinti hitelintézet köti meg.
(7) A hitelszerződés bármely okból történő megszűnése
esetén a kamat- és a garanciadíj-támogatás is automatikusan megszüntetésre kerül. Ez – az Ámr. 87. § (4) bekezdésében meghatározott esetek kivételével – a már kifizetett
támogatásokat nem érinti.
(8) A Széchenyi Kártya konstrukcióra nem kell alkalmazni a 21. § (5)–(12) bekezdés, a 23–33. §, valamint a
43–52. § rendelkezéseit.
Panaszkezelés 67. § (1) Ha a pályázótól, kedvezményezettől panasz érkezik
a döntés előkészítéssel, a szerződéskötéssel, a szerződésmódosítással, a támogatás folyósításával, az ellenőrzéssel,
a projekt jogi lezárásával – ideértve a kifizetett támogatás
részleges visszavonására vonatkozó döntést is –, továbbá a
fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítésével
kapcsolatban, akkor a közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén a Minisztérium – a panaszt megvizsgálja
és döntéséről a panasz beérkezésétől számított 15 napon
belül értesíti a kedvezményezettet.
(2) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a kedvezményezett továbbra is fenntartja panaszát, az ismételt megkeresés beérkezését követő 5 munkanapon belül a közreműködő szervezet a megkeresést az iratok megküldésével és javaslatával együtt előterjeszti a Minisztérium részére, amely a
megkeresésről az előterjesztéstől számított 15 napon belül
dönt. A Minisztérium a döntéséről értesíti a kedvezményezettet és a közreműködő szervezetet.
Irattározás 68. § (1) A közreműködő szervezet kötelezettségvállalással
és követeléskezeléssel kapcsolatos, hozzá beérkezett és
nem továbbított valamennyi dokumentumot – pályázati
úton nyújtott támogatás esetén a pályázati azonosító feltüntetésével, tételes iratjegyzékkel ellátva – a jogi lezárás
évét követő 5. év végéig megőrzi.
(2) A közreműködő szervezet gondoskodik a számviteli
dokumentumoknak a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 169. §-ában meghatározott megőrzéséről.
Átmeneti és záró rendelkezések 69. § (1) A T 5. § (1), (2) és (6) bekezdésében, illeve a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló
2007. évi CLXXXI. törvény végrehajtásáról szóló
67/2008. (III. 29.) Korm. rendeletben a befogadó szerv részére előírt adatszolgáltatási, közzétételi feladatokat a
közreműködő szervezet látja el.
(2) A NBC jogelődje terhére a 2000. évet megelőzően
pályázati úton nyújtott támogatáshoz kapcsolódó támogatási szerződések módosítását – a minőségbiztosítási pályázatok kivételével – a Minisztérium készíti el és köti meg.
(3) A 41–63. §-ban meghatározott rendelkezéseket a
Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvényben – és az azt megelőző évek
költségvetéséről szóló törvényekben – meghatározott Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások támogatása
előirányzatra is alkalmazni kell.
(4) E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(5) E rendeletet a már benyújtott pályázatok, kötelezettségvállalások tekintetében az e rendelet hatálybalépését
követően elvégzendő eljárási cselekményekre kell alkalmazni. 70. §
E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R 1. §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 1. § (1) bekezdés a)–d) és f) pontjában szereplő
előirányzatok felhasználásánál a Gazdasági Minisztérium
vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló
1/2001. (I. 5.) GM rendelet, a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes
szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet, valamint a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium
egyes fejezeti kezelésű előirányzatai kezeléséről és támogatásainak lebonyolításáról szóló 19/2008. (X. 8.) NFGM
rendelet előírásait is figyelembe kell venni.”
71. § Hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet 1. §-ában a
„Nemzeti beruházás-ösztönzési célelőirányzatból, Kis- és
középvállalkozói célelőirányzatból,” szövegrész, az „a
Magyar vállalkozások tőzsdei bevezetésének támogatása
előirányzatból, a Hadiipari technológia korszerűsítő beruházások támogatása előirányzatból,” szövegrész, 2. § (5)
bekezdésében az a „Nemzeti beruházásösztönzési célelőirányzat, a Kis- és középvállalkozói célelőirányzat, és”
szövegrésze, valamint „A TÁMOGATÁSOK KÜLÖNÖS
SZABÁLYAI” című fejezete.
Bajnai Gordon s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter