text:
21/2009. (II. 26.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Tiszaújváros Városi Önkormányzat Képviselő-testülete által a távhőszolgáltatásról szóló 2005. XVIII. törvény rendelkezéseinek Tiszaújváros területén történő végrehajtásáról alkotott 34/2005. (XII. 23.) önkormányzati rendelet 4. § (1) bekezdése és 16. § (4) bekezdése törvénysértő, ezért azt megsemmisíti.
A megsemmisített rendelkezések e határozat Magyar
Közlönyben történő közzétételének napján vesztik hatályukat.
2. Az Alkotmánybíróság a távhőszolgáltatásról szóló
1998. évi XVIII. törvény rendelkezéseinek Tiszaújváros
területén történő végrehajtásáról szóló 36/1999. (XII. 28.)
sz. önkormányzati rendelet módosításáról rendelkező
14/2002. (V. 31.) sz. önkormányzati rendelet törvényellenességének megállapítására irányuló eljárást
megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A megyei közigazgatási hivatal vezetője – miután a
képviselő-testület törvényességi észrevételének nem adott
helyt – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.
törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés b) pontja alapján, az Alkotmánybíróságnál kezdeményezte Tiszaújváros Önkormányzatának Képviselő-testülete által alkotott 14/2002. (V. 31.) sz. rendelet (a továbbiakban: Ör.2.)
törvényellenességének megállapítását, és ex tunc hatályú
megsemmisítését. A képviselő-testület e rendeletével a
távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény rendelkezéseinek Tiszaújváros területén történő végrehajtásáról szóló 36/1999. (XII. 28.) sz. önkormányzati rendeletet (a továbbiakban: Ör.1.) módosította oly módon, hogy a
város meghatározott távhőszolgáltatással ellátott területein elrendelte a távhőszolgáltatás kötelező igénybevételét.
Az indítványozó álláspontja szerint ezzel a szabályozással a képviselő-testület túllépte a távhőszolgáltatásról
szóló 1998. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt1.)
6. § (2) bekezdés c) pontjában, valamint 53. § (8) bekezdés
e) pontjában kapott rendeletalkotási felhatalmazásának
kereteit és a szabályozás ellentétes a Tszt1. 35. § (2) bekezdésében foglalt szabályokkal.
Az indítvány benyújtását követően az Országgyűlés új
törvényt alkotott a távhőszolgáltatásról. A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban:
Tszt.2.) alapján a képviselő-testület is új rendeletet fogadott el a távhőszolgáltatásról. A távhőszolgáltatásról szóló
2005. évi XVIII. törvény rendelkezéseinek Tiszaújváros
területén történő végrehajtásáról alkotott 34/2005.
(XII. 23.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.3.)
hatályon kívül helyezte az Ör.1.-t, és ezzel együtt hatályát
vesztette az Ör.2. is.
A jogszabályi változásokra tekintettel az indítványozó
módosította indítványát. Mivel kisebb eltéréssel, de tartalmát tekintve az Ör.2. vitatott rendelkezésével azonos szabályt tartalmaz az Ör.3. 4. § (1) bekezdése és 16. §-ának
(4) bekezdése, az indítványozó indítványát kiterjesztette
az Ör.3. ezen szabályaira.
Az Ör. 3.-nak ezek a szabályai, amelyek a város meghatározott területére kötelezően és kizárólagos jelleggel írják
elő a távhőszolgáltatás igénybevételét, és ezen a területen
megtiltják a közüzemi szerződés felmondását, illetőleg a
távfűtés megszüntetését sértik a Tszt.2. szabályait, mert a
képviselő-testület e szabályok megalkotásával túllépte a
Tszt.2 5. § (2) bekezdés c) pontjában szabályozott rendeletalkotási felhatalmazása kereteit és ellentétes a Tszt.2.
38. §-ában foglaltakkal.
Az indítványozó kérte azt is, hogy az Alkotmánybíróság
mérlegelje az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. § (4) bekezdésében foglaltak alkalmazásának lehetőségét, és ex tunc
hatállyal semmisítse meg a vitatott rendelkezéseket tekintettel arra, hogy azt a jogbiztonság követelménye ugyanakkor az érintett – távhőszolgáltatásról leválni szándékozó – nagyszámú jogalany fontos érdeke indokolja.
Tekintettel arra, hogy az Ör.3. 4. § (1) bekezdésének és
16. § (4) bekezdésének ex tunc hatályú megsemmisítése
csupán a 2006. január 1-jén, illetve az azt követően indult
ügyekben jelent megoldást, – a korábban indult és függőben levő eljárások nagy számára és a további nagyszámú
panaszügyek megelőzése érdekében – az indítványozó
kérte azt is, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg azt
is, hogy az Ör.2. 1. §-a 2002. június 1-jétől 2005. december 31-ig alkotmányellenes volt.
Az indítványozó az Ör.2. 2. §-a felülvizsgálatára irányuló indítványát visszavonta.
II. Az Alkotmánybíróság eljárása során a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe.
1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése:
„(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendele
tet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű
jogszabállyal.”
2. A Tszt.2.-nek a helyi önkormányzat rendelalkotási
hatáskörét meghatározó szabályai:
„6. § (2) Az önkormányzat képviselő-testülete:
a) rendeletben határozza meg a távhőszolgáltató és a
felhasználó közötti jogviszony részletes szabályait, valamint a hőmennyiségmérés helyét, ideértve a mérés technológiai helyét is;
b) ellátja a törvény által hatáskörébe utalt ármegállapítói feladatokat, valamint rendeletben határozza meg az áralkalmazási és díjfizetési feltételeket. A szolgáltatói hőközponti, a felhasználói hőközponti, valamint hőfogadó
állomási mérés közötti eltérésekre való tekintettel az önkormányzat képviselő-testülete külön díjalkalmazási feltételeket határozhat meg ezen mérések esetére. Az önkormányzat képviselő-testülete az ármegállapítás előtt köteles a fogyasztóvédelmi hatóság, továbbá a felhasználói érdekképviseletek véleményét kikérni. A véleményalkotáshoz szükséges információkat az önkormányzat képviselő-testülete az ármegállapítás előtt 20 nappal köteles a felhasználói érdekképviseletek rendelkezésére bocsátani;
c) rendeletben kijelöli azokat a területeket, ahol területfejlesztési, környezetvédelmi és levegő-tisztaságvédelmi
szempontok alapján célszerű a távhőszolgáltatás fejlesztése;
d) megállapítja a távhőszolgáltatás szüneteltetésének
és a felhasználók korlátozásának feltételeit, a korlátozás
szabályait és sorrendjét, valamint a távhőszolgáltató azzal
kapcsolatos jogait és kötelezettségeit;
e) rendeletben határozza meg az új vagy növekvő távhőigénnyel jelentkező felhasználási hely tulajdonosától
kérhető csatlakozási díjat;
f) rendeletben határozza meg a szolgáltatói hőközpontok e törvényben előírt megszüntetésének, illetve a szolgáltatói hőközpontot kiváltó berendezések létesítésének
forrását, határidejét és egyéb feltételeit;
g) rendeletben határozza meg az e törvény 43. § (3) bekezdésében foglaltak megvalósításának módját és határidejét.”
„52. § (2) A Távhő-szolgáltatási Közüzemi Szabályzatban foglaltakkal összefüggésben az önkormányzat képviselő-testülete rendeletben további részletes szabályokat
határozhat meg.”
„60. § (3) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletben szabályozza a 6. § (2) bekezdésében és az 52. §
(2) bekezdésében meghatározott, hatáskörébe utalt feladatokat.”
3. A Tszt.2.-nek a távhőszolgáltatásra irányuló közüzemi szerződés felmondására, illetőleg a távhőellátás megszüntetésére vonatkozó szabályai:
„38. § (1) Az általános közüzemi szerződés határozatlan
időre szól. Az egyedi közüzemi szerződés – ha a felek eltérően nem állapodtak meg – határozott időtartamra szól.
(2) Az általános közüzemi szerződést a felhasználó
30 napos felmondási időpontra, a kormány e törvény végrehajtásáról szóló rendeletében meghatározott módon
mondhatja fel, ha együttes feltételként:
a) a felmondáshoz a távhővel ellátott épület tulajdonosi
közössége az összes tulajdoni hányad szerinti legalább
négyötödös szavazattöbbségű határozatával hozzájárul és
az épületben a távhőellátással azonos komfortfokozatú
más hőellátást valósít meg;
b) a szerződés felmondása nem okoz jelentős kárt más
számára, és nem korlátozza mások tulajdonosi, használói,
bérlői jogait;
c) viseli azokat a költségeket, amelyek a felhasználói
berendezéseknek a felmondás következtében szükséges
műszaki átalakításával merülnek fel;
d) a szerződés felmondását a meglévő rendszer műszaki megoldása lehetővé teszi és a felmondás nem ütközik
egyéb jogszabályba.
(3) Amennyiben a felhasználó az általános közüzemi
szerződést a (2) bekezdés alapján felmondja, ismételt távhő-szolgáltatási közüzemi szerződés megkötéséhez a távhőszolgáltató üzletszabályzatában rögzített feltételek teljesítése szükséges.
(4) Egyedi közüzemi szerződést az egyéb felhasználó a
szerződésben meghatározott felmondási idővel, az abban
meghatározott időpontra mondhatja fel.
(5) Abban az esetben, ha a távhővel ellátott épületben
lévő, külön tulajdonban és külön használatban álló épületrészben kívánják a távhő igénybevételét megszüntetni, az
épületrész tulajdonosa és a felhasználó közösen kezdeményezheti az általános közüzemi szerződés módosítását, ha
együttes feltételként:
a) a megszüntetéshez a távhővel ellátott épület tulajdonosi közösségének valamennyi tagja hozzájárul;
b) az épületrészben a távhőellátással azonos komfortfokozatú hőellátást valósítanak meg, amely az épület távhőellátását biztosító felhasználói berendezéstől függetlenül üzemeltethető;
c) a megszüntetés nem okoz jelentős kárt az épület többi tulajdonosa számára, és nem korlátozza mások tulajdonosi, használói, bérlői jogait;
d) viseli azokat a költségeket, amelyek a felhasználói
berendezéseknek a szolgáltatás igénybevételének megszüntetésével összefüggésben szükséges műszaki átalakításával merülnek fel;
e) a szolgáltatás igénybevételének megszüntetését a
meglévő rendszer lehetővé teszi és az nem ütközik egyéb
jogszabályba.”
4. Az Ör.3. indítvánnyal vitatott szabályai:
„4. § (1) A levegőtisztaság védelme érdekében a fűtési
energiaellátását továbbra is kötelezően távhővel kell biztosítani a jelenleg távhővel ellátott épületekben. Kötelezően távhővel ellátandó az Örösi út páros oldala a József
Attila úttal bezárólag, József Attila út páratlan oldala,
Lévay József út páratlan oldala, a Szederkényi út páratlan
oldala, a Liszt Ferenc út páros oldala, a Munkácsy Mihály
út páros és páratlan oldala, a Bartók Béla út páros és páratlan oldala, a Mátyás király út páros és páratlan oldala által
lehatárolt terület, amelyen belül új létesítmény építése esetén a fűtési energia távhővel történő biztosításától eltérni
csak abban az esetben lehet, ha a távhőszolgáltató az új
létesítmény hőigényét műszaki okokból kielégíteni nem
tudja, vagy annak kiépítése a szolgáltató számára kimutathatóan gazdaságtalan.
(2) A távhőellátás fejlesztésének lehetséges további területei, az épületek, családi házak fűtésének környezetvédelmi, levegő-tisztaságvédelmi szempontból lehetséges
további megoldásai a város általános és részletes rendezési
terveiben kerülnek meghatározásra.”
„16. § (4) A rendelet 4. §-ában körülhatárolt, kötelezően
távhővel ellátott területen belül a távhőszolgáltatást igénybevevő felhasználók, épületrészek díjfizetői
a) a levegőtisztaság védelme,
b) a felhasználók kármegelőzése, valamint
c) a távhőszolgáltatási rendszer gazdaságos üzemelte
tésének
szempontjait figyelembe véve a közüzemi szerződés felmondását és a távhőszolgáltatás megszüntetését nem kezdeményezhetik.”
III. Az indítvány megalapozott. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét az
Alkotmány 44/A. §-a, valamint az Ötv. 16. §-a határozza
meg. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján
a helyi képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, a 44/A. § (2) bekezdés kimondja, hogy az önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes
magasabb színtű jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése szerint a képviselő-testület önkormányzati rendeletet alkot törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására.
A távhőszolgáltatás helyi közszolgáltatás, a Tszt.2. 6. §
(1) bekezdése alapján a távhőszolgáltatással ellátott létesítmények távhőellátásának biztosítása a települési önkormányzat kötelezettsége. Így, mint minden közüzemi szolgáltatásra, a távhőszolgáltatásra is irányadók a polgári jognak a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó általános érvényű jogszabályi előírásai, és a távhőszolgáltatás sajátosságaira tekintettel a szolgáltatás biztonságának, a fogyasztók
érdekeinek védelmében, valamint más energiaellátást szabályozó jogszabályi előírásokkal való összhang biztosítása érdekében külön törvény, a Tszt.2. határozza meg a távhőszolgáltatás speciális szabályait. A távhőszolgáltatás
biztosítása tehát olyan helyi közfeladat, amely törvényi
szabályozás alatt áll. Erre tekintettel az önkormányzat rendeletalkotási szabadsága korlátozott, a képviselő-testületet csak a törvény felhatalmazása alapján, a törvények keretei között illeti meg a szabályozás joga.
A települési önkormányzat rendeletalkotási hatáskörébe tartozó szabályozási tárgyköröket a Tszt.2. 6. § (2) bekezdése, valamint 52. § (2) bekezdése határozza meg, a
60. § (3) bekezdése kifejezetten kimondja azt is, hogy a
képviselő-testület e szabályok keretei között alkot rendeletet.
A Tszt.2. 6. § (2) bekezdés c) pontja alapján a képviselő-testület arra rendelkezik felhatalmazással, hogy rendeletében kijelölje azokat a területeket, ahol területfejlesztési, környezetvédelmi és levegőtisztaság-védelmi szempontok alapján a távhőszolgáltatás fejlesztése célszerű. A
Tszt.2. rendeletalkotási felhatalmazást tartalmazó rendelkezései alapján a képviselő-testületnek arra nincs felhatalmazása, hogy rendeletében kötelezővé tegye a távhőszolgáltatás igénybevételét és megtiltsa a közüzemi szerződés
felmondását.
A távhőszolgáltatás – különösen a lakossági felhasználók tekintetében – természetes monopolhelyzetet élvező
szolgáltatás, ezért a távhőszolgáltatás szabályozásában kitüntetett szerepe van a fogyasztók védelmének.
Amint arra a Tszt.2. indoklása is rámutat, a fogyasztóvédelem egyik fontos eleme a szolgáltatás igénybevevőjének az a joga, hogy a közüzemi szerződést felmondhatja.
Ezért a Tszt.2. a felhasználó jogaként szabályozza az általános közüzemi szerződés felmondását, azzal, hogy a
38. §-a részletesen szabályozza a felmondás feltételeit, ezzel biztosítva azt, hogy a szerződés felmondása más felhasználók jogait ne korlátozza, azok tulajdonában kárt ne
okozzon, illetőleg ne veszélyeztesse a szolgáltatói és a felhasználói rendszer zavartalan működését. A Tszt.2.
ugyanezen §-a lehetőséget ad a törvényi feltételek betartása mellett, távhővel ellátott épületben, épületrészben a távhőszolgáltatás igénybevételének megszüntetésére is.
Az Ör.3.-nak az az előírása, amely meghatározott távhővel ellátott területen kötelezővé teszi a távhőszolgáltatás igénybevételét, illetőleg megtiltja a közüzemi szerződés felmondását, ellentétes a Tszt.2. 38. §-ában foglalt rendelkezésekkel is.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör.3. 4. § (1) bekezdésében és 16. § (4) bekezdésében foglalt szabályozás ellentétes a Tszt.2. szabályaival,
így sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, ezért az
Ör.3. e rendelkezéseit megsemmisítette.
Az Ör.3. megsemmisített rendelkezései az Abtv. 42. §
(1) bekezdése alapján e határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételének napján vesztik hatályukat.
Tekintettel arra, hogy a közüzemi szerződés felmondására, illetőleg a távhőszolgáltatás igénybevételének megszüntetésére csak a Tszt.2. 38. §-ában szabályozott feltételek teljesülése esetén kerülhet sor, az Alkotmánybíróság
úgy ítélte meg, hogy a vitatott szabályok ex tunc hatályú
megsemmisítését sem a jogbiztonság, sem a jogalanyok
nyomós érdeke nem indokolja.
Az Alkotmánybíróság – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja. Hatályát vesztett
jogszabályi rendelkezés csak a konkrét normakontroll eseteiben, akkor képezheti alkotmánybírósági eljárás tárgyát,
ha annak alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés, azaz az
eljárás az Abtv. 38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz
alapján folyik. (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990,
261, 262.; 570/B/2005. AB határozat, ABH 2007, 2737.)
Tekintettel arra, hogy az indítvány nem tartozik e körbe, az
Alkotmánybíróság az Ör.2. törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt
3/2001. (XII. 3.) Tü határozat (ABH 2003, 2065.) 31. §
a) pontja alapján – megszüntette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Abtv. 41. §-a alapján rendelte el.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1536/2016. (X. 13.) Korm. határozata a köznevelési, a szakképzési, a felsőoktatási és a felnőttképzési rendszer digitális átalakításáról és Magyarország Digitális Oktatási Stratégiájáról.
A Kormány köszönetet mond a magyar polgároknak, a szakmai, civil és érdekképviseleti szervezeteknek, a digitális ökoszisztéma
szereplőinek az alkotó közreműködésért, a széles körű összefogásért, amelynek eredményeként elkészült Magyarország Digitális
Oktatási Stratégiája.
A Kormány továbbra is várja valamennyi érintett szereplőnek a Stratégia gazdagítására vonatkozó szakmai javaslatait.
A Kormány a  Stratégia végrehajtása során is megteremti a  széles körű társadalmi párbeszéd fórumait, és számít a  magyar
polgárok, valamint a szakmai, társadalmi, érdekképviseleti és tudományos szervezetek közreműködésére és együttműködésére.
1. A  Kormány elfogadja a  Digitális Jólét Program részeként számára bemutatott „Magyarország Digitális Oktatási
Stratégiáját” (a továbbiakban: Stratégia), és felhívja a Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati feladatok
összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztost (a továbbiakban: miniszterelnöki biztos), hogy
a Stratégiát a kormányzati portálon (kormany.hu) tegye közzé.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal 2. A  Kormány az  oktatás digitális megújítása érdekében úgy határoz, hogy létre kell hozni a  Digitális Pedagógiai
Módszertani Központot, amely kidolgozza a  tanulókra, a  pedagógusokra, az  intézményvezetőkre és valamennyi
oktatási intézménytípusra vonatkozó digitális kompetencia követelmények keretrendszerét és mérési-értékelési
eszközeit, illetve a  Stratégia keretében megvalósítandó fejlesztéseket beválás-vizsgálatokkal megalapozó pilot
programokat indít.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
3. A  Kormány biztosítani kívánja, hogy a  köznevelés és szakképzés valamennyi intézménye a  digitális oktatáshoz
szükséges sávszélességű szupergyors interneteléréssel, illetve épületen belüli WiFi-hálózattal rendelkezzen, ezért
elrendeli az ezek biztosításához szükséges hálózatfejlesztéseket és az intézmények belső WiFi-hálózatának kiépítését
és működtetését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. december 31.
4. A  Kormány a  köznevelés és a  szakképzés méltányos és hatékony működése, valamint a  tanulók digitális
kompetenciáinak fejlesztése érdekében elrendeli a  Stratégia által meghatározott digitális eszközállomány
biztosítását a  köznevelési és szakképzési intézményekben, külön figyelmet fordítva a  sajátos nevelési igényű
tanulókra. A  Kormány a  szükséges költségvetési források biztosításával gondoskodik az  intézmények digitális
eszközállományának állagmegőrzéséről és karbantartásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. december 31., majd azt követően folyamatos
 5. A Kormány a digitális pedagógia gyakorlati alkalmazásának támogatása érdekében elrendeli, hogy a köznevelési és
szakképzési intézményekben a pedagógusok munkáját IKT pedagógiai asszisztensek támogassák, továbbá minden
köznevelési és szakképzési intézményben legyen elérhető rendszergazdai szolgáltatás.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. január 1-től folyamatos
 6. A  Kormány elrendeli a  pedagógusok digitális kompetenciáinak felmérését, a  fejlesztési igényeknek megfelelő
tananyagok és oktatási tematikák fejlesztését, a  szükséges térítésmentes továbbképzések megszervezését és
lebonyolítását, a  pedagógus alapképzés ennek megfelelő tartalmú kiegészítését és a  kimeneti kompetenciák
mérését, továbbá a pedagógusok közötti tudásmegosztás digitális lehetőségeinek megteremtését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. január 31.
7. A  Stratégiában meghatározott célok elérésének zálogai a  pedagógusok, ezért a  Kormány úgy határoz, hogy
a  Stratégiában foglalt digitális módszertani átállással járó többletfeladatok elismerését a  pedagógus életpályarendszerben érvényesíti mindazon pedagógusok esetében, akik sikeresen teljesítik a  digitális pedagógiai
kompetenciafejlesztést célzó térítésmentes pedagógus-továbbképzéseket.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. január 31.
 8. Annak érdekében, hogy a  köznevelési és szakképzési rendszerben megfelelő mennyiségű és minőségű, könnyen
elérhető digitális tartalom álljon rendelkezésre, a  Kormány elrendeli a  Nemzeti Köznevelési Portál (Okosportál)
továbbfejlesztését valamennyi képzéstípusra vonatkozóan, a  közgyűjteményi tartalomtárakkal átjárhatóvá és
kereshetővé tételét, valamint a Stratégiában meghatározott pedagógiai célok teljesítéséhez szükséges minőségű és
mennyiségű digitális tartalom előállítását.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. december 31.
 9. A  polgárok munkaerőpiaci versenyképességének erősítése és életminőségének javítása érdekében a  Kormány
átfogó program keretében biztosítja, hogy minden magyar polgárnak lehetősége legyen az  alapszintű digitális
írástudás elsajátítására térítésmentes képzéseken lakó- vagy tartózkodási helyén, vagy annak legfeljebb
30 kilométeres környezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. december 31.
 10. A  Kormány a  digitális gazdaság, illetve a  digitális ipar fejlesztését szolgáló kormányzati programok (Ipar  4.0,
Irinyi Terv, Magyarország Digitális Exportfejlesztési Stratégiája) munkaerőigényének biztosítása érdekében
a  hagyományos képzési formákon túlmutató programokat indít, amelyek már rövid távon is csökkentik
az informatikai vállalkozások és a digitális gazdaság fejlődését veszélyeztető munkaerőhiányt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31. 11. A  Kormány a  felsőoktatás digitális megújítása, illetve a  digitális gazdaság igényeinek megfelelő, nemzetközileg is
versenyképes képzések bővítése érdekében elrendeli a  Digitális Felsőoktatási Kompetenciaközpont létrehozását,
amely közreműködik a felsőoktatás szabályozási és akkreditációs feltételeinek felülvizsgálatában, és a képzési kínálat
megújításában.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
12. Az  oktatási intézmények és a  pedagógusok adminisztrációs terheinek csökkentése, valamint a  tanulási életút
nyomon követhetőségének biztosítása érdekében a  Kormány elrendeli az  elektronikus oktatás-adminisztrációs
szolgáltatások körének kibővítését, a  tanulói életút szempontjából meghatározó adatbázisok összekapcsolását,
valamint a megszerzett oktatási tanúsítványoknak az Oktatási Anyakönyv Rendszeren keresztül történő közhiteles,
elektronikus hozzáférhetővé tételét.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
13. A  Kormány az  esélyteremtés érdekében elrendeli az  elektronikus szolgáltatások és a  digitális tananyagok
akadálymentesítését, a fogyatékossággal élő tanulók számára a megfelelő digitális eszközök biztosítását az oktatásnevelési feladatot ellátó intézményekben, illetve a  fogyatékossággal élőket tanító pedagógusok felkészítését
a digitális eszközök használatára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
14. A Kormány biztosítani kívánja, hogy a Nemzeti alaptanterv és a kerettantervek már megkezdett felülvizsgálata során
a Stratégia célkitűzései érvényesüljenek.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
 15. A Stratégia végrehajtását a miniszterelnöki biztos hangolja össze, az emberi erőforrások miniszterének az oktatásért
felelős miniszteri ágazati irányítási jogkörének figyelembevételével.
 16. A  Kormány felhívja a  miniszterelnöki biztost, hogy az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve, valamint
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  Stratégia végrehajtása érdekében készítsen részletes – az  egyes
részfeladatokat, a  felelősöket és a  határidőket is meghatározó – intézkedési tervet (a  továbbiakban: intézkedési
terv).
Felelős: miniszterelnöki biztos
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. november 30.
 17. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) a 2–14.  pontban meghatározott feladatok végrehajtása során az  intézkedési tervben foglaltak, valamint
a  miniszterelnöki biztos 15.  pontban meghatározott koordinációs feladat- és hatáskörében adott
iránymutatásai szerint járjanak el, valamint
b) bocsássák a  miniszterelnöki biztos rendelkezésére a  Stratégia végrehajtásával összefüggő feladatai
ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
18. A Kormány
a) elrendeli a  Stratégia és az  intézkedési terv megvalósulásának figyelemmel kísérését, a  Stratégia
végrehajtásával kapcsolatos folyamatos társadalmi egyeztetést, a Stratégia évenkénti értékelését és szükség
szerint a felülvizsgálatát;
b) elrendeli, hogy az  a)  pontban meghatározott feladatok végrehajtása során keletkező tapasztalatokról
a miniszterelnöki biztos évente nyújtson be jelentést a Kormány részére.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: az a) alpont vonatkozásában folyamatos
a b) alpont vonatkozásában első alkalommal 2017. június 30., majd évente június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1864/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 7. prioritásának megállapításáról.
A Kormány
 1. megállapítja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 7. prioritását
az 1. melléklet szerint,
 2. visszavonja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 7. prioritásának
módosításáról szóló 1579/2014. (X. 13.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2014. (VII. 25.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a dunai vízlépcsőre vonatkozó, a hágai Nemzetközi Bíróság ítéletével összhangban álló szerződés létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  hágai Nemzetközi Bíróság
1997. szeptember 25-i ítéletével (a  továbbiakban: Ítélet) összhangban álló, az  Ítélet végrehajtása érdekében
megalkotandó, az  1978.  évi 17.  törvényerejű rendelettel kihirdetett, a  Magyar Népköztársaság és a  Csehszlovák
Szocialista Köztársaság között a  Gabcikovo–Nagymarosi Vízlépcsőrendszer megvalósításáról és üzemeltetéséről
Budapesten, 1977.  évi szeptember hó 16. napján aláírt Szerződést (a  továbbiakban: Szerződés) felváltó vagy
kiegészítő megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felmentem dr.  Székely Lászlót a  Szerződés 3.  cikk (1)  bekezdése szerinti meghatalmazottként, a  magyar–szlovák
tárgyalások folyamán a  magyar küldöttségnek a  Megállapodás létrehozására irányuló nemzetközi szakértői szintű
tárgyalások során való vezetésére adott megbízatása alól;
3. felhatalmazom dr.  Baranyai Gábor helyettes államtitkárt, hogy mint a  Szerződés 3.  cikk (1)  bekezdése szerinti
meghatalmazott, a magyar–szlovák tárgyalások folyamán a magyar küldöttséget vezesse;
4. felhatalmazom az  igazságügyi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, a  földművelésügyi minisztert,
valamint a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a tárgyalódelegáció tagjait jelölje ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
6. felhívom az  igazságügyi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, a  földművelésügyi minisztert, valamint
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé;
7. visszavonom a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a dunai vízlépcsőre vonatkozó,
a  hágai Nemzetközi Bíróság ítéletével összhangban álló szerződés létrehozására adott felhatalmazásról szóló
143/2012. (XII. 12.) ME határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
370/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Robák
Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország Európa
Tanács melletti, Strasbourgban működő Állandó Képviseletének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2010. (I. 22.) KE határozata az országgyűlési képviselők 2010. általános választása időpontjának kitűzéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt jogkörömben – tekintettel az Alkotmány 20. § (1) bekezdésére,
a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 4. §-ának (1) bekezdésére és 86/A. §-ának (1) bekezdésére –
az országgyűlési képviselők 2010. évi általános választása
első fordulójának időpontját 2010. április 11. napjára (vasárnapra),
második fordulójának időpontját 2010. április 25. napjára (vasárnapra)
tűzöm ki. Budapest, 2010. január 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1599/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 30 millió USD keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával a Laoszi
Népi Demokratikus Köztársaság részére a mezőgazdaság és az élelmiszeripar fejlesztésének finanszírozásához;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról a  Laoszi Népi
Demokratikus Köztársaság Kormányát értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a laoszi féllel arról, hogy a Magyarország
Kormánya és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2012. (III. 14.) OGY határozata dr. Balsai István, a 2006-os őszi erőszakos rendőri fellépést vizsgáló miniszterelnöki megbízott jelentése elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés dr. Balsai István, a 2006-os őszi erőszakos rendőri fellépést vizsgáló miniszterelnöki megbízott
jelentését (a továbbiakban: Jelentés) elfogadja. 2. Az Országgyűlés rögzíti, hogy a Jelentés elkészültét követően a Fővárosi Bíróság 2011. december 8-án hozott
20.K.32481/2007/134. számú jogerős ítéletében megállapította, hogy a Nádor utcában elrendelt oszlatás jogellenesen
történt. 3. Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Országgyűlésének Házszabályáról szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat 89. §-a
alapján felkéri a Kormányt, hogy 2012. április 15-ig készítsen jelentést az alábbiakról:
a) a 2006. szeptember 19. és 22. között, valamint 2006. október 23-án lezajló tömegdemonstrációkon a védtelen és
békés polgárokkal szemben törvénytelenül fellépő rendőrök felelősségre vonása érdekében milyen intézkedések
történtek, hány rendőrrel szemben indult fegyelmi-, illetve büntetőeljárás, ezek milyen eredménnyel zárultak,
b) a bizonyítottan törvénytelenül fellépő rendőrök, illetve az intézkedéseket irányító rendőri vezetők közül hányan
rendelkeznek jelenleg is aktív szolgálati jogviszonnyal. A Kormány hivatalba lépését követően láttak-e el, illetve
töltenek-e be jelenleg bármilyen rendőrségi vagy állami vezetői feladatot, vagy beosztást,
c) a 2006. szeptember 17. és 2006. október 25. között történt jogsértő rendőri intézkedések által alkotmányos, illetve
személyhez fűződő jogaikban sérelmet szenvedett kárvallottak kártérítése, illetve kártalanítása megtörtént-e,
különös tekintettel az állami vezetői mulasztások, illetve az állam nevében elkövetett jogsértések áldozatait
megillető kártérítésekről szóló 33/2010. (VI. 11.) OGY határozatban foglaltak végrehajtására.
4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, továbbá
a 4. § a) és b) pontja, a 13. § és a 6. alcím tekintetében a rehabilitációs járadékról szóló 2007. évi LXXXIV. törvény 33. § (1) bekezdés
c) pontjában és 33. § (2) bekezdésében,
a 4. § c) pont ca) és cb) alpontja tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
162. § (1) bekezdés f) pontjában,
a 4. § c) pont cc) alpontja tekintetében az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi
CXXV. törvény 63/A. § (15) bekezdésében,
a 4. § c) pont cd) alpontja tekintetében a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény 31. §
(6) bekezdés a) pontjában,
a 4. § d) pontja tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés
n) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal jogállása és szervezete
1. § (1) A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) központi hivatal.
(2) A Hivatalt a nemzeti erőforrás miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(3) A Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(4) A Hivatalt főigazgató vezeti és képviseli.
(5) A főigazgató-helyettest és a gazdasági igazgatót a főigazgató javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, felettük
az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(6) A Hivatal székhelye Budapest.
2. § A Hivatal a közvetlenül a főigazgató vezetése alatt álló főigazgatóságból, valamint regionális igazgatóságokból és
azok kirendeltségeiből (a továbbiakban: kirendeltség) áll.
3. § (1) A főigazgató
a) gyakorolja a munkáltatói jogokat a főigazgatóság alkalmazottai, valamint a regionális igazgatóságok és
a kirendeltségek vezetői felett,
b) kinevezi és felmenti a regionális igazgatóságok és a kirendeltségek alkalmazottait,
c) gondoskodik az egységes szakértői, szakhatósági tevékenység kialakításáról, irányítja és ellenőrzi a Hivatal
szakmai tevékenységét,
d) ha a szakértői, szakhatósági tevékenységgel kapcsolatban kötelezettségszegésre utaló megalapozott információ
jut a tudomására, kijelöli a kötelezettségszegés esetén indított rendkívüli eljárásban részt vevő első- és
másodfokú szakértői bizottság tagjait,
e) irányítja a tervezési, gazdálkodási, beszámolási feladatok ellátását,
f) meghatározza a Hivatal feladatellátása során követendő belső eljárási, ügyviteli rendet,
g) gondoskodik a folyamatba épített, elő zetes és utólagos ellenőrzési rendszer, a belső ellenőrzési rendszer
működtetéséről,
h) gondoskodik a Hivatal szakértői, szakhatósági tevékenységében közreműködő szakértők képzéséről,
továbbképzéséről,
i) a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok megalkotásának kezdeményezésére javaslatot tesz a miniszternek,
közreműködik azok előkészítésében, véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok tervezeteit,
j) a Hivatal tevékenységéről évente beszámolót készít a miniszternek, és gondoskodik a beszámolónak a Hivatal
honlapján történő közzétételéről.
(2) A regionális igazgató a) vezeti a regionális igazgatóságot,
b) a kinevezés és felmentés kivételével gyakorolja a munkáltatói jogokat a regionális igazgatóság és
kirendeltségeinek alkalmazottai felett,
c) szervezi a másodfokú szakértői bizottságok működését, ellenőrzi szakmai tevékenységüket,
d) gondoskodik a regionális igazgatóság feladatkörébe tartozó ügyek ellátásáról.
(3) A regionális igazgató és a regionális igazgatóság más kormánytisztviselője a kirendeltség kiadmányozási jogkörrel
rendelkező kormánytisztviselőjét a közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
(4) A kirendeltség-vezető
a) vezeti a kirendeltséget,
b) szervezi az elsőfokú szakértői bizottságok működését, ellenőrzi szakmai tevékenységüket,
c) gondoskodik a kirendeltség feladatkörébe tartozó ügyek ellátásáról.
2. A Hivatal kijelölése 4. § A Kormány
a) az elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban orvosszakértői, valamint rehabilitációs szakértői szervként a Hivatal
kirendeltségeit,
b) a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban orvosszakértői, valamint rehabilitációs szakértői szervként
a Hivatal regionális igazgatóságait,
c) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
ca) a Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékkel,
cb) az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékkel,
cc) az Országos Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzékkel és
cd) a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékével
összefüggő feladatok ellátása során a Hivatalt,
d) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 20/C. §-a szerinti, a személyes
gondoskodást nyújtó szociális ellátások, szolgáltatások finanszírozásának ellenőrzése céljából vezetett
nyilvántartást vezető szociális hatóságként a Hivatalt
jelöli ki. 3. A Hivatal feladat- és hatásköre
5. § A Hivatal – nyilvántartások vezetésére vonatkozó feladatkörében – ellátja
a) a hivatásos gondnoki feladatot ellátó személyek nyilvántartásával,
b) a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények ágazati azonosítójával és országos
nyilvántartásával,
c) a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások, szolgáltatások finanszírozásának ellenőrzése céljából
vezetett nyilvántartással,
d) az akkreditált munkáltatók nyilvántartásával,
e) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal
érintett munkáltatókra és munkavállalókra vonatkozó központi nyilvántartással,
f) a védett műhelyek nyilvántartásával,
g) az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékkel,
h) az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékkel,
i) az Országos Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzékkel,
j) a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékével
kapcsolatos feladatokat.
6. § A Hivatal – szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi feladatkörében – ellátja
a) a szociális szolgáltatók, intézmények esetén a működés engedélyezésével, a működés és a hatósági tevékenység
ellenőrzésével,
b) a Foglalkoztatási Hivatallal együttműködve a települési önkormányzatok szociális igazgatási – így különösen
az aktív korúak ellátásában részesültekkel kapcsolatos foglalkoztatás-szervezési, valamint a Foglalkoztatási és
Szociális Adatbázis ügyviteli – feladatai végrehajtásának koordinálásával,
c) a súlyos mozgáskorlátozott személyek személygépkocsi szerzési támogatásával összefüggésben a külföldről
behozott személygépkocsi, segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék magyarországi forgalomba
helyezésének elő zetes engedélyezésével,
d) a szociális intézményi foglalkoztatással és a szociális foglalkoztatási támogatás pályáztatásával és
finanszírozásával,
e) a támogató szolgáltatás, a közösségi ellátások és a jelzőrendszeres házi segítségnyújtás finanszírozásával,
f) a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények működését engedélyező szervek
munkájának segítése céljából létrehozott iratmintáknak a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi
szolgáltatók, intézmények országos nyilvántartási rendszerén keresztül történő elektronikus kiadásával,
g) a központi szociális információs rendszerek fejlesztésével
kapcsolatos feladatokat.
7. § (1) A Hivatal a jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban szakhatóságként vesz részt,
e feladatkörében szakhatósági állásfoglalást ad
a) a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugellátás,
b) a hozzátartozói nyugellátás,
c) a baleseti járadék,
d) a rehabilitációs járadék,
e) a rokkantsági járadék,
f) a rendszeres szociális járadék, átmeneti járadék,
g) a fogyatékossági támogatás,
h) a bérpótló juttatás, a rendszeres szociális segély,
i) a magasabb összegű családi pótlék,
j) a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka,
k) a bányászati dolgozók társadalombiztosítási kedvezményei,
l) a hadi rokkantsági ellátások
megállapításához.
(2) A Hivatal a jogszabályban meghatározott esetekben szakértői feladatokat lát el, e feladatkörében szakvéleményt ad
a) a keresőképesség vagy keresőképtelenség elbírálásáról,
b) a táppénzes időszak alatt megállapítható egészségkárosodásról,
c) a baleseti táppénz idejének meghosszabbításához,
d) a súlyos fokozatú demens megbetegedésről,
e) a fogyatékos személyek alapvizsgálatához, a rehabilitációs és szociális foglalkoztatási alkalmassági vizsgálathoz,
továbbá a szociális intézményekben ellátott személyek állapotának felülvizsgálatához,
f) a közúti járművezetők egészségi alkalmasságáról,
g) a súlyos mozgáskorlátozottságról,
h) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai egészségi
alkalmasságának felülvizsgálata során az egészségkárosodás mértékéről,
i) a nemzeti helytállásért pótlék elbírálásához szükséges egészségkárosodás mértékéről,
j) a nemzeti gondozási díj elbírálásához szükséges egészségkárosodás mértékéről,
k) az 1945–1963 között törvénysértő módon elítéltek juttatásainak megállapításához szükséges egészségkárosodás
mértékéről,
l) a kárpótlási jegy ellenében járó életjáradék megállapításához szükséges egészségkárosodás mértékéről,
m) a felsőoktatásban részt vevő hallgatók fogyatékosságáról.
(3) A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya alá nem
tartozó ellátás esetén a Hivatal – az illetékes társadalombiztosítási szerv külön megkeresésére és térítési díj fizetése
ellenében – szakvéleményt ad a Magyarországon lakó- vagy tartózkodási hellyel rendelkező,
a) az Európai Unió tagállamában,
b) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban, vagy abban az államban, amelynek
állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez,
c) kétoldalú szociális biztonsági egyezménnyel érintett államban
biztosítottnak minősülő személy rehabilitálhatóságáról, valamint javaslatot tesz az orvosi rehabilitációhoz szükséges
egészségügyi szolgáltatásokra.
8. § (1) A Hivatal – foglalkoztatási rehabilitációs feladatkörében – ellátja
a) a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjával és az akkreditált
munkáltatók ellenőrzésével összefüggő hatósági ügyekkel,
b) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal
kapcsolatos jogszabályban meghatározott feladatokkal, ezen belül
ba) a rehabilitációs foglalkoztatást elősegítő bértámogatással összefüggő tervezési, nyilvántartási,
bb) a költségkompenzációs támogatással, valamint a rehabilitációs költségtámogatással kapcsolatos
pályázatok, támogatási kérelmek tekintetében a döntés-előkészítéssel, valamint e támogatások havi
számfejtésével és folyósításával,
c) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával, az azt elősegítő támogatásokra,
szolgáltatásokra vonatkozó tájékoztatással, információnyújtással
kapcsolatos feladatokat.
(2) A Hivatal – foglalkoztatási rehabilitációs feladatkörében – ellátja a Társadalmi Megújulás Operatív Program
1.3.1 kiemelt projekt 1.2.1 számú, a Megváltozott munkaképességű ügyfelekkel való bánásmód fejlesztését és az ÁFSZ
dolgozói szemléletváltás lehetőségének megteremtését célzó, az 1.2.2 számú, a Megváltozott munkaképességű
ügyfelek részére nyújtható szolgáltatások fejlesztését, továbbfejlesztését, a stratégiai együttműködési formák
kialakítását és működtetését célzó, valamint az 1.2.3 számú, a Kommunikációs akadálymentesítésre irányuló
alprojektek szakmai felügyeletét.
9. § A Hivatal – módszertani feladatkörében – kidolgozza és rendszeresen felülvizsgálja
a) a rehabilitációs, valamint a szociális ellátások és szolgáltatások iránti szükségletek felmérésének és értékelésének
a szempontjait,
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó vizsgálatok szakmai szabályait, a 7. § szerinti ellátásokra való jogosultság
megállapításához szükséges szakértői véleményezés szakmai rendszerét. 10. § A Hivatal ellátja a betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselők foglalkoztatása vonatkozásában a jogszabályban
meghatározott feladatokat. A főigazgató a betegjogi, ellátottjogi, valamint a gyermekjogi képviselővel a képviselői
feladatok ellátására munkavégzésre irányuló szerződést köt.
11. § A Hivatal ellátja a jogszabály által a feladat- és hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
4. A Hivatal feladataira vonatkozó hatásköri és illetékességi szabályok
12. § A Hivatalnak
a) az 5. §-ban meghatározott, a nyilvántartások vezetésére vonatkozó,
b) a 6. §-ban meghatározott, a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi,
c) a 8. §-ban meghatározott foglalkoztatási rehabilitációs, valamint
d) a 10. §-ban meghatározott betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselőkkel kapcsolatos
feladatait a Hivatal főigazgatósága látja el.
13. § (1) A Hivatal szakértői és szakhatósági tevékenysége során első fokon a kirendeltség, másodfokon a regionális
igazgatóság jár el. A szakvéleményt és a szakhatósági állásfoglalást megalapozó vizsgálatokat a kirendeltségen
működő elsőfokú szakértői bizottságok és a regionális igazgatóságon működő másodfokú szakértői bizottságok
végzik.
(2) A Hivatal szakértői és szakhatósági tevékenysége során a közigazgatási hatósági eljárásban
a) a mellékletben meghatározott székhelyen működő regionális igazgatóságok az ott meghatározott illetékességi
területen,
b) a megyeszékhely városokban működő kirendeltségek az adott megyére kiterjedő illetékességgel
járnak el.
(3) Ha a szakhatósági vagy szakértői eljárásba vont személy (a továbbiakban: érintett személy) nem rendelkezik
Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
a) az elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban a Fővárosi Kirendeltség,
b) a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban a Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság
jár el.
(4) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai egészségi
alkalmasságának felülvizsgálata során az egészségkárosodás mértékének meghatározásában
a) első fokon a Fővárosi Kirendeltség,
b) másodfokon a Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság
jár el.
(5) A felsőoktatásban részt vevő hallgatók beszéd- és más fogyatékosságának megállapítására irányuló eljárásban
a Fővárosi Kirendeltség jár el.
(6) A közúti járművezetők egészségi alkalmasságának megállapítására irányuló eljárásban, a jogszabályban
meghatározott esetben másodfokon a Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság jár el.
(7) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, kötelezettségszegés esetén indított rendkívüli eljárásban a Hivatal székhelyén
létrehozott első- és másodfokú szakértői bizottság jár el országos illetékességgel.
5. A Hivatal hatósági tevékenységére vonatkozó általános szabályok
14. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a Hivatal a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv
a szociális és gyámhivatalok hatósági ügyeiben.
(2) A Hivatal eljárásában a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezésétől eltérően
a központi államigazgatási szerv vezetőjének első fokú döntése ellen van helye fellebbezésnek. Ebben az esetben
a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter.
6. A Hivatal szakértői és szakhatósági tevékenységére vonatkozó eljárási szabályok
15. § (1) Az elsőfokú szakértői bizottság tagjait és elnökét a kirendeltség-vezető, a másodfokú szakértői bizottság tagjait és
elnökét a regionális igazgató jelöli ki. A szakértői bizottság elnökének a Hivatallal kormánytisztviselői jogviszonyban
álló orvosszakértő jelölhető ki.
(2) A szakértői bizottság
a) a komplex minősítés során legalább négy,
b) az a) pont alá nem tartozó esetben – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – legalább két orvosszakértő
tagból áll.
(3) A szakértői bizottságban a nem orvosszakértő tagok száma nem haladhatja meg az orvosszakértő tagok számát.
(4) A szakértői bizottságnak nem lehet tagja az, aki részt vett vagy részt vesz az érintett személy gyógykezelésében,
rehabilitációjában, szociális ellátásában.
(5) A szakértői bizottságnak orvosszakértőként egészségbiztosítási szakvizsgával rendelkező személy lehet a tagja.
(6) A komplex minősítés során a szakértői bizottság
a) legalább két tagja orvosszakértő,
b) legalább egy tagja foglalkoztatási szakértő,
c) legalább egy tagja szociális szakértő.
16. § (1) Szakhatósági eljárás esetén a Hivatal eljárására irányadó ügyintézési határidő – ha a 7. §-ban foglalt feladat- és
hatásköröket szabályozó jogszabály másként nem rendelkezik – harminc nap.
(2) A Hivatal – jogszabályban meghatározott esetekben – komplex minősítést végez, amely során
a) az egészségkárosodás mértékét, ideértve a foglalkozási eredetű (üzemi baleset, foglalkozási betegség)
egészségkárosodás mértékét is, továbbá
b) ha az egészségkárosodás mértéke azt indokolja
ba) a szakmai munkaképességet,
bb) a rehabilitálhatóságot, a rehabilitáció lehetséges irányát, a rehabilitációs szükségleteket, a rehabilitációhoz
szükséges időtartamot
kell vizsgálni. (3) Komplex minősítés elvégzésére irányuló szakhatósági eljárás esetén a megkereső hatóság a Hivatal rendelkezésére
bocsátja a komplex minősítés elvégzéséhez szükséges iratokat, így különösen
a) az érintett személy egészségi állapotára, gyógykezelésére, rehabilitációjára vonatkozó összefoglaló adatokat
tartalmazó háziorvosi, kezelőorvosi véleményt,
b) ha az érintett személy foglalkoztatott és a megalapozott szakhatósági állásfoglalás kiadásához szükséges,
a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás orvosának tájékoztatóját az érintett személy munkaköri feladatairól,
a munkavégzés körülményeiről, kockázati viszonyairól, arról, hogy az érintett személy egészségi állapota alapján
jelenlegi munkakörében továbbfoglalkoztatható-e,
c) az egészségügyi dokumentációt, ha az érintett személy korábban egészségügyi ellátásban részesült, és
d) a jogszabály vagy az ellátást megállapító közigazgatási hatóság által rendszeresített formanyomtatványt vagy
nyilatkozatot. 17. § (1) Ha a Hivatalnak nincs vele munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló foglalkoztatási szakértője vagy az a szakértői
bizottság tagjának nem jelölhető ki, a Hivatal megkeresésére az illetékes munkaügyi központ főigazgatója
a foglalkoztatási szakértő személyére a munkaügyi központ – 15. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelő –
foglalkozási rehabilitációs munkatársai közül tesz javaslatot.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével a Hivatalnak a 7. § szerinti vizsgálat elvégzéséhez nincs vele
munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló szakértője, a Hivatal a vizsgálat jogcíme szerinti szakértői névjegyzéken
szereplő és a 15. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelő szakértőt vehet igénybe.
(3) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, kötelezettségszegés esetén indított rendkívüli eljárás során a szakértői bizottság
tagjává nem jelölhető ki olyan személy, aki az eljárással érintett ügyben korábban közreműködött.
18. § (1) A szakértői bizottság elnöke a szakértői bizottság tagjai közül előadó szakértőt jelöl ki. Előadó szakértőnek
szakhatósági eljárásban orvosszakértő jelölhető ki, szakértői eljárás során pedig a szakértői bizottság bármely –
a vizsgálat jogcíme szerinti szakértelemmel rendelkező – tagja. A szakértői bizottság elnöke és az előadó szakértő nem
lehet ugyanaz a személy.
(2) Az előadó szakértő a szakértői bizottság elnöke által meghatározott határidőre
a) értékeli a szakhatósági állásfoglalás, szakvélemény kiadásához szükséges dokumentumokat, ellenőrzi
az egészségügyi dokumentációt,
b) megvizsgálja az érintett személyt és – ha szükséges – kiegészítő egészségügyi, képességfelmérő vizsgálatot
rendel el,
c) összegzi és indokolja a rendelkezésre álló orvosi dokumentációból, egyéb iratból, valamint a b) pont szerinti
vizsgálatokból levonható következtetéseket, és ennek alapján döntéstervezetet készít.
(3) Személyes vizsgálatot kell végezni, ha
a) jogszabály azt kötelezővé teszi,
b) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján megalapozottan nem ítélhető meg az érintett
személy állapota, vagy
c) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában –
az ellátásra való jogosultságnak a szakértői bizottság által vizsgált feltételei nem állnak fenn.
(4) A (3) bekezdés és a 20. § (2) bekezdése szerinti személyes vizsgálatot – az (5) és (6) bekezdésben foglalt kivétellel –
a kirendeltség vagy a regionális igazgatóság székhelyén kell elvégezni.
(5) A személyes vizsgálat az érintett személy lakó- vagy tartózkodási helyén is elvégezhető, ha a szakhatósági állásfoglalás
vagy szakvélemény kiadásához az érintett személy lakhatási viszonyainak, környezetének, önellátási vagy
önkiszolgálási képességének megismerése szükséges.
(6) A személyes vizsgálatot az érintett személy lakó- vagy tartózkodási helyén kell elvégezni, ha az érintett személy
háziorvos által igazolt egészségi állapota nem teszi lehetővé a kirendeltség vagy a regionális igazgatóság székhelyén
 való megjelenését.
(7) A kiegészítő egészségügyi, képességfelmérő vizsgálat elvégzésére a Hivatal együttműködési megállapodást köthet
a megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező szolgáltatóval. A kiegészítő egészségügyi, képességfelmérő
vizsgálatot végző személyre is alkalmazni kell a 15. § (4) bekezdésében foglalt kizárási szabályt.
19. § A szakértői bizottság az egészségkárosodás mértékét, a fogyatékosságot, a szakmai munkaképességet, valamint
a rehabilitálhatóságot a jogszabályokban és a szakmai szabályokban foglaltaknak megfelelően véleményezi.
A szakmai szabályokat a Hivatal a honlapján közzéteszi.
20. § (1) Az előadó szakértő a 18. § (2) bekezdése szerinti tevékenységéről folyamatosan konzultál a szakértői bizottság
tagjaival.
(2) A szakértői bizottság tagja a bizottság elnökénél kezdeményezheti kiegészítő egészségügyi, fogyatékosság
megállapítására irányuló, képességfelmérő vizsgálat elvégzését és az érintett személy személyes meghallgatását.
A vizsgálatra és a személyes meghallgatásra a 18. § (3)–(7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(3) Ha az előadó szakértő tevékenységével kapcsolatban kötelezettségszegésre utaló megalapozott információ jut
a szakértői bizottság tudomására, a szakértői bizottság elnöke másik előadó szakértőt jelöl ki, aki újból elvégzi a 18. §
(2) bekezdésében foglaltakat.
(4) A szakértői bizottság megvitatja az előadó szakértő döntéstervezetét, és ennek alapján dönt a szakhatósági
állásfoglalás és a szakvélemény tartalmáról. A döntés meghozatalára a szakértői bizottság tagjainak többségi
szavazatával kerül sor. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) A szakértői bizottság üléséről – a döntést követő 15 napon belül – az előadó szakértő jegyzőkönyvet készít.
A jegyzőkönyvet a szakértői bizottság minden tagja aláírja.
(6) A szakvéleményt az előadó szakértő és a szakértői bizottság elnöke írja alá. A szakhatósági állásfoglalást az első fokú
szakhatósági eljárásban a kirendeltség-vezető, a másodfokú szakhatósági eljárásban a regionális igazgató
kiadmányozza.
21. § (1) A Hivatal által kiadott szakvélemény tartalmazza:
a) a véleményezett személy azonosítására szolgáló, a szakértői bizottság által törvény alapján kezelhető azonosító
adatokat,
b) a véleményezett személy egészségi állapotára vonatkozó, a szakértői bizottság által törvény alapján kezelhető
egészségügyi adatokat,
c) a szakvélemény kiállításának helyét, időpontját, az eljáró szakértői bizottság megnevezését, elnökének és előadó
szakértőjének nevét és aláírását,
d) a szakvéleményt kérő szerv megnevezését,
e) a szakértői bizottságtól kért vizsgálat típusát, a szakértői bizottságnak feltett kérdéseket, az azokra adott
válaszokat,
f) a szakértői vizsgálat során felhasznált dokumentumok és az elvégzett vizsgálatok megjelölését, személyes
vizsgálat és meghallgatás esetén annak időpontját és helyszínét és
g) a felülvizsgálat szükségességét, időpontját, a szakvélemény időbeli hatályát.
(2) A Hivatal által kiadott szakhatósági állásfoglalás a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltakon kívül tartalmazza
a) az ügyfél azonosítására szolgáló, a szakértői bizottság által törvény alapján kezelhető azonosító adatokat,
b) az ügyfél egészségi állapotára vonatkozó, a szakértői bizottság által törvény alapján kezelhető egészségügyi
adatokat, valamint
c) a felülvizsgálat szükségességét, időpontját, a szakhatósági állásfoglalás időbeli hatályát.
7. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
23. § (1) A szakértői bizottság orvosszakértői tagjainak az egészségbiztosítási szakvizsgát 2013. december 31-ig kell
megszerezniük. 2013. december 31-ét követően egészségbiztosítási szakvizsgával nem rendelkező személy
a szakértői bizottságnak orvosszakértőként nem lehet a tagja.
(2) A 2010. augusztus 16-án folyamatban lévő, gondozási szükséglet megállapítására irányuló eljárásokat, valamint azok
felülvizsgálatát az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetről, valamint eljárásának részletes szabályairól
 szóló 213/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelet 2010. augusztus 16-án hatályos szabályai alapján kell lefolytatni.
A 2010. augusztus 17-ét megelőzően az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet által a gondozási
szükséglet tekintetében kiadott szakvélemények továbbra is felhasználhatók a gondozási szükséglet újabb vizsgálata
nélkül.
(3) Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet, illetve jogelődjei által a 7. § (1) bekezdése szerinti ellátásokra
vonatkozó, 2009. október 1-je előtt kiadott szakvéleményt szakhatósági állásfoglalásnak kell tekinteni.
(4) Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet, illetve jogelődjei által kiadott szakvélemények, szakhatósági
állásfoglalások – időbeli hatályuk alatt – e rendelet hatálybalépését követően is felhasználhatók.
(5) Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet feladatait 2011. január 1-jétől névmódosulásból adódóan
a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal megnevezéssel látja el.
(6) A Hivatalt az e rendelet által meghatározott, a rendelet hatálybalépését megelőzően a Foglalkoztatási és Szociális
Hivatal által ellátott hatáskörök és feladatok tekintetében jogutódnak kell tekintetni. A 6. § g) pontjában foglalt feladat
ellátása érdekében a TÁMOP 5.4.2. „Központi szociális információs fejlesztések” kiemelt projekt tekintetében a Hivatalt
a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal jogutódjának kell tekinteni.
(7) 2011. január 1-jétől a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítványnak
a) a betegjogi, az ellátottjogi és a gyermekjogi képviselő működésének feltételeiről szóló rendeletben
meghatározott feladatai, és azok ellátásához kapcsolódó jogviszonyok, a képviselők foglalkoztatása tekintetében,
valamint
b) a 10. §-ban foglalt feladatai ellátása érdekében a TÁMOP 5.5.7. „Betegjogi, ellátottjogi, gyermekjogi képviselői
hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése” kiemelt projekt tekintetében
a Hivatalt jogutódnak kell tekinteni.
(8) A Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány megszüntetésének napjától a Hivatal a Betegjogi, Ellátottjogi
és Gyermekjogi Közalapítvány általános és egyetemes jogutódja. 24. § Hatályát veszti az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetről, valamint eljárásának részletes szabályairól
 szóló 213/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2013. (III. 29.) BM rendelete egyes önkormányzati feladatokhoz kapcsolódó fejlesztési támogatás igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (2) bekezdés g) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) és k) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások minisztere, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési
miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 3. melléklet
10. pont aa)–ac) alpontja szerinti, vissza nem térítendő támogatás olyan építéssel és eszközbeszerzéssel járó beruházás
megvalósításához kapcsolódóan vehető igénybe, amelynél a kedvezményezett az építéshez kapcsolódó támogatási
összeg legalább 5%-ának mértékéig határozott idejű közfoglalkoztatási jogviszony keretében közfoglalkoztatottat
alkalmaz. A közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásról szóló kormányrendelet szerint már meglévő
közfoglalkoztatásban résztvevőkre az e rendelet szerinti támogatás nem használható fel.
(2) A pályázat benyújtása előtt megkezdett infrastrukturális fejlesztéshez támogatás nem nyújtható.
(3) A pályázó a Kvt. 3. melléklet 10. pont aa)–ac) alpontja szerinti támogatási célok közül kizárólag egy célra nyújthat be
pályázatot. (4) A támogatás maximális mértéke a) azon településeken megvalósuló infrastrukturális fejlesztések esetében, ahol az önkormányzat nem részesült
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 76/C. § (1) bekezdése
szerinti törlesztési célú támogatásban, vagy a Kvt. 72. § (1)–(2) bekezdései alapján adósságkonszolidációban,
a fejlesztéshez szükséges összeg 100%-a, b) az a) pontba nem tartozó, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az
országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló
kormányrendelet melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott,
illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken megvalósuló
infrastrukturális fejlesztések esetén a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
c) az a) és b) pontba nem tartozó településeken megvalósuló infrastrukturális fejlesztések esetén a fejlesztéshez
szükséges összeg 80%-a. (5) A Kvt. 3. melléklet 10. pont aa) és ab) alpontja szerinti cél esetében az eszközbeszerzésre igényelt támogatás nem
haladhatja meg az igényelt támogatási összeg 10%-át. 2. Kötelező önkormányzati feladatot ellátó intézmények fejlesztése, felújítása
2. § (1) A Kvt. 3. melléklet 10. pont aa) alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: intézményfejlesztési támogatás) alapján
a) a tízezer fő lakosságszámot meghaladó településeken lévő bölcsődei nevelést,
b) óvodai nevelést, vagy c) óvodai, iskolai, kollégiumi étkeztetést
végző intézmények infrastrukturális fejlesztése, felújítása támogatható. (2) Az intézményfejlesztési támogatás az épület felújítására, fejlesztésére, elsősorban fűtéskorszerűsítésre,
nyílászárócserére, hőszigetelésre és e feladatellátáshoz szükséges eszközök vagy berendezések beszerzésére, óvodai
feladatot ellátó intézmény esetében kapacitásbővítésre is igényelhető. Óvodai kapacitásbővítés nem történhet a már
meglévő óvodai funkcionális helyiségek számának vagy területének csökkentésével.
(3) Egy pályázó legfeljebb egy intézmény fejlesztésére, felújítására pályázhat.
(4) Nem nyújtható intézményfejlesztési támogatás a) az intézmény udvarának kialakítására, átalakítására és felújítására,
b) kerítés építésére és javítására, c) játszótéri eszközök beszerzésére,
d) taneszköz vagy tornatermi eszköz beszerzésére, e) számítástechnikai eszköz beszerzésére.
3. § (1) Az intézményfejlesztési támogatás összegének meghatározása a következő szempontok figyelembevételével
történik: a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek, bölcsődei és óvodai feladatok
esetében gyermek- és tanulólétszám alakulása, a férőhelyhiány miatt elutasított gyermekek száma,
működtetési költségek és azok alakulása, b) a bölcsődébe és óvodába más településről bejáró gyermekek száma, ezen belül az óvoda esetében a hátrányos
helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek száma,
c) a feladatellátásban részt vevő települések száma és azok lakosságszáma.
(2) Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat, amely
a) az intézmény fenntartási költségei csökkentését célzó fejlesztések, felújítások megvalósítását szolgálja, ha az
a fejlesztéshez kapcsolódóan nyílászárócserét és hőszigetelés korszerűsítést is tartalmaz,
b) a tízezer és ötvenezer lakosságszám közötti településen működő, bölcsődei feladatot ellátó intézmény
infrastrukturális fejlesztését szolgálja, vagy c) az óvodai feladatokat ellátó intézmények fejlesztése esetén
ca) egységes óvoda-bölcsőde intézmény, vagy kétezer vagy az alatti lakosságszámú településen működő
és a pályázó fenntartásában levő köznevelési intézmény egységes óvodai-bölcsődei feladatot ellátó
intézményegysége fejlesztésének megvalósítására irányul, cb) a pályázó többcélú, közös igazgatású intézmény fejlesztését kívánja megvalósítani,
cc) igazoltan a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek növekvő óvodai felvételi aránya, vagy száma
miatt kialakult férőhelyhiány megszüntetését célozza, és az infrastrukturális fejlesztés eredményeként
biztosítható valamennyi érintett településeken élő, halmozottan hátrányos helyzetű gyermek 3 éves
korától történő óvodáztatásának tárgyi és intézményi feltétele. 4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése – és a 4. melléklet szerinti összesítőt,
b) bölcsődei nevelést ellátó intézmény esetében a működési engedély hitelesített másolatát,
c) óvodai nevelést ellátó intézmény fejlesztése esetén a köznevelési intézmény egységes szerkezetbe foglalt,
hatályos alapító okiratát, amely tartalmazza az intézménybe felvehető maximális gyermeklétszámot,
d) a pályázó – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 72. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti – saját forrás biztosítására vonatkozó
igazolását, e) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést, és f) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett épületről, épületrészről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási
igényt külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 3. Óvodai, iskolai és utánpótlás sport infrastruktúra-fejlesztés, felújítás
5. § (1) A Kvt. 3. melléklet 10. pont ab) pontja szerinti támogatás (a továbbiakban: sport infrastruktúra támogatás) feltétele,
hogy a pályázó települési önkormányzat rendelkezzen a sportra vonatkozó jogszabályok szerinti helyi sportfejlesztési
koncepcióval. (2) Egy pályázó legfeljebb egy sportlétesítmény infrastrukturális fejlesztésére pályázhat.
6. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell a) a 2. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése – és a 4. melléklet szerinti összesítőt,
b) az adott sportlétesítmény fejlesztésének, felújításának indokoltságát, hasznosítására vonatkozó
elképzeléseket, c) a helyi sportfejlesztési koncepció elfogadásáról szóló képviselő-testületi, közgyűlési határozatot,
d) a pályázónak a sportról szóló 2004. évi I. törvény 55. § (6) bekezdése szerinti rendeletét, tízezer fő lakosságszám
alatti település képviselő-testületének határozatát, amely tartalmazza a sporttal kapcsolatos részletes
feladatokat és kötelezettségeket, valamint a költségvetésükből a sportra fordítandó összeget,
e) ingatlanfejlesztés esetén a fejleszteni kívánt ingatlan 30 napnál nem régebbi e-hiteles tulajdoni lapjának
másolatát, f) ha a fejleszteni kívánt önkormányzat tulajdonában lévő létesítmény gazdasági társaság vagy sportegyesület
fenntartásában van, a tulajdonos és a fenntartó fejlesztésre vonatkozó beleegyező nyilatkozatát és a bérleti
vagy fenntartásra vonatkozó szerződés hitelesített másolatát, g) a pályázónak az Ávr. 72. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti saját forrás biztosítására vonatkozó
igazolását, h) ha a fejlesztés olyan köznevelési intézményt érint, ahol a fenntartó az állami intézményfenntartó központ,
a fenntartó fejlesztésre vonatkozó támogató nyilatkozatát, i) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést és j) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett létesítményről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási
igényeket külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 7. § Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely esetében a sportlétesítmény felújítási programban vállaltak alapján a sportlétesítmény
aa) több település kiszolgálására alkalmas vagy válik alkalmassá,
ab) több sportág befogadására válik alkalmassá, ac) építészeti és kommunikációs akadálymentesítése megvalósul,
b) amely lehetővé teszi, hogy a sport infrastruktúra támogatásból megvalósuló létesítményfejlesztéssel érintett
sportlétesítmény vonatkozásában az adott önkormányzat területén működő köznevelési intézmények
gyermekei, tanulói is rendszeresen használhassák a sportlétesítményt, ezzel segítve a diáksport, az óvodai és
iskolai szabadidősport megvalósulását, vagy c) amely a fogyatékosok sportolási lehetőségeit is bővíti.
4. Közbiztonság növelését szolgáló fejlesztések megvalósítása 8. § (1) A Kvt. 3. melléklet 10. pont ac) pontja szerinti támogatás iránti pályázatnak tartalmaznia kell
a) a 3. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó fejlesztés célonkénti részletezése
– és a 4. melléklet szerinti összesítőt, b) a pályázónak az Ávr. 72. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti saját forrás biztosítására vonatkozó
igazolását, c) a pályázati adatlap fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői költségvetést,
valamint d) az infrastrukturális fejlesztéshez kapcsolódó fénykép-dokumentációt. (2) A pályázati adatlapon a pályázónak a fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási igényeket
külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 5. Pályázati eljárás és a támogatási döntés
9. § (1) A pályázó a pályázati adatlapokat 2013. május 2-áig rögzíti és zárja le az ebr42 önkormányzati információs
rendszerben, továbbá a pályázati dokumentációt papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban
a Magyar Államkincstár területileg illetékes igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be. A kizárólag
postai úton benyújtott adatlap érvénytelen. Papír alapú dokumentáció postára adásának határideje legkésőbb az
elektronikus rögzítés határidejét követő munkanap. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 59. § (1) bekezdése, valamint az Ávr. 110. §-a
szerint felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság 2013. május 27-éig postai úton továbbítja a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. 10. § (1) A miniszter a benyújtott pályázatokról
a) a rendelkezésre álló előirányzat erejéig 2013. július 1-jéig, valamint
b) a maradvány és a döntéssel le nem kötött összeg terhére legkésőbb 2013. december 13-áig
dönt. (2) A miniszter – a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett, a pályázó által felállított rangsor
figyelembevételével – az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is jogosult.
11. § (1) A miniszter a kedvezményezettel a döntés közlésétől számított 15 napon belül, de legkésőbb 2013. december 20-áig
támogatási szerződést köt. (2) A támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség – a 17. §-ban meghatározott kivétellel –, azonban
a támogatás intenzitása nem nőhet, valamint a felhasználás végső határideje nem változhat.
6. A támogatás folyósítása 12. § (1) A támogatási összeg folyósítása a támogatási szerződés megkötését követő 10 napon belül történik.
(2) A támogatást a miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
7. A támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai 13. § (1) A támogatás felett a kedvezményezett rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást vezet.
(3) A támogatás felhasználását – beleértve a vállalt célok megvalósítását – a miniszter és a jogszabályban erre feljogosított
szervek ellenőrizhetik. 14. § (1) A támogatás felhasználásának 2014. június 30. a végső határideje. Az e határidőig fel nem használt támogatásrészt
vissza kell fizetni a központi költségvetésbe. (2) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint számol el. (3) A kedvezményezett a támogatás felhasználását követő 30 napon belül, de legkésőbb 2014. július 30-áig szakmai és
pénzügyi beszámolót nyújt be elektronikus úton az ebr42 önkormányzati információs rendszeren keresztül, valamint
papír alapon a miniszter részére, amelyben szöveges indokolással, pénzügyileg rendezett számlák összesítőjével,
fényképes dokumentációval alátámasztottan beszámol a támogatási összegnek a támogatási szerződésben előírt
célnak megfelelő és rendeltetésszerű felhasználásáról. 15. § A kedvezményezettnek a támogatásból megvalósuló beruházást a beruházás megvalósításától számított 5 évig az
eredeti rendeltetésének megfelelően – a működtetésre vonatkozó hatályos jogszabályok betartásával – kell
használnia. 16. § A támogatás felhasználására irányuló tevékenység az Ávr. 87. § (1) bekezdés szerinti beruházásnak minősül.
A miniszter engedélyével történt elidegenítés esetén a kedvezményezettnek a 15. § szerinti rendeltetésszerű
használatot biztosítani kell. 17. § A támogatásból megvalósuló fejlesztéssel érintett feladatellátási hely intézményfenntartói jogának átadását egyedi
kérelem alapján a miniszter engedélyezheti azzal a feltétellel, hogy a fenntartónak a 15. § szerinti rendeltetésszerű
használatot biztosítania kell. 8. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
75/2012. (XI. 7.) OGY határozata Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 23. B. 26034/2012/4.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
19/2007. (II. 21.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak felmentéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. §-ának
(4) bekezdése, valamint a 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdés d) pontja alapján – a Központi Statisztikai Hivatal elnöke előterjesztésére –
Geiger Ferencet, Jávorszky Imrénét, Nagy Sándort az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt –
felmentem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
40/2009. (VIII. 31.) KHEM rendelete a közúti közlekedési ágazatban használt önjáró emelő- és rakodógépek kezelőinek képzéséről és vizsgáztatásáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §-a (3) bekezdésének l) pontjában, a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló
133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-a (1) bekezdésének a) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva – a nemzeti fejlesztési és
gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának b) és c) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró iparügyekért és kereskedelemért felelős miniszterrel és a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről
 szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a közúti áruszállítást végző jármű megrakásához vagy ennek előkészítéséhez alkalmazott minden olyan önjáró emelő
és rakodógépre (járműre), továbbá járműre szerelt gépi berendezésre, amelyet anyagmozgatásra, rakodásra, emelésre
– a bányaművelés föld alatti létesítményei, a külfejtés, a villamoshálózat-építés, a vasúti felépítmények létesítése
kivételével – használnak (a továb biak ban együtt: emelő- és rakodógép),
b) a gépet működtető, irányító személyre (a továb biak ban: gépkezelő),
c) a gépkezelő jelöltek (a továb biak ban: gépkezelők) képzésére vizsgáztatására,
d) a gép kezeléséhez szükséges gépkezelői jogosítvány kiadására.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a hivatásos katasztrófavédelmi szervek és a tűzoltóság által üzemeltetett gépekre, továbbá
az egyes technológiai műveletekben részfeladatokat ellátó, stabil kivitelezésű (telepített) gépsorok részét képező gépekre
és az ezeket működtetető gépkezelőkre.
(3) E rendelet alkalmazásában gépcsoportnak minősül az egyes gépek tekintetében a munkavégzés célja és módja, valamint
a gép szerkezeti kialakításának meghatározó jellemzői alapján kialakított, négy számjeggyel azonosított csoport.
2. § (1) Emelő- és rakodógépet az kezelhet, aki az adott gépcsoportra hatályos gépkezelői képesítéssel rendelkezik. A gépkezelői
képesítés megszerzését az építőgép-kezelői munkakörök képesítéshez kötéséről és az építőgép-kezelők képzéséről szóló
együttes miniszteri rendelet alapján kiadott, a gépcsoport valamely géptípusának kezelésére jogosító építőgép-kezelői
jogosítvány, és az 1. mellékletben meghatározott gépkezelői jogosítvány igazolja. Az emelőgépek kezelése esetében
a gépkezelői jogosítvány megszerzése nem mentesít az Emelőgép Biztonsági Szabályzat kiadásáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott, államilag elismert szakképesítés megszerzésének kötelezettsége alól.
(2) Ha az emelő- és rakodógép a közúti közlekedés szabályairól szóló együttes miniszteri rendelet alapján közúti járműnek
minősül, és a munkavégzés vagy a munkahely-változtatás során közutat vagy közforgalom elől el nem zárt magánutat vesz
igénybe, és a gép kezelője járművezetési feladatokat is ellát, a gépkezelőnek a közúti jármű vezetésére jogosító, a közúti
közlekedés szabályairól szóló együttes miniszteri rendeletben meghatározott, hatályos engedéllyel is rendelkeznie kell.
3. § (1) Az emelő- és rakodógép gépcsoportba sorolását a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A gépcsoportba sorolást az emelő- és rakodógép
a) konstrukciója által meghatározott munkavégző képessége (a munkavégzés célja és módja),
b) munkavégző képességét meghatározó fő szerkezeti jellemzők, továbbá
c) a gép kezelőjével szemben támasztható kezelési követelmények
határozzák meg.
(3) A gyakorlati vizsga során alkalmazott emelő- és rakodógép 2. melléklet szerinti gépcsoportba sorolását a vizsgabizottság
elnöke határozza meg.
4. § (1) A gépkezelők képzése iskolarendszeren kívüli képzés (a továb biak ban: tanfolyam) keretében történik.
(2) Tanfolyamra az jelentkezhet, aki a közúti közlekedésről szóló törvény ben meghatározott, életkori és egészségügyi
feltételeknek megfelel.
(3) Tanfolyamot az a felnőttképzést folytató intézmény kezdhet meg és folytathat, amely megfelel a 3. mellékletben
meghatározott feltételeknek.
(4) A tanfolyam elméleti és gyakorlati oktatási részből áll.
(5) Az elméleti oktatási rész tantárgyai és legkisebb oktatási óraszámuk gépcsoportonként:
a) gépek szerkezettana (gépcsoportonként 15 tanóra),
b) üzemeltetési és technológiai ismeretek (5 tanóra),
c) szakirányú munkavédelemi és elsősegély-nyújtási ismeretek (5 tanóra).
(6) A gyakorlati oktatási rész (gépkezelési gyakorlat) gépcsoportonként és tanulónként legalább 5 tanóra, egy tanóra
időtartama 45 perc.
(7) A tanfolyam elméleti és gyakorlati oktatási részén – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik – a részvétel kötelező.
(8) Az elméleti tantárgyat az oktathatja, aki a tantárgy szakmai tartalmához tartozó, legalább középfokú szakmai képesítéssel
rendelkezik.
(9) A gyakorlati tantárgyat az oktathatja, aki a választott gépcsoportba tartozó gép kezelésére jogosító, a rendeletben
meghatározott jogosítvánnyal és legalább 1 éves időtartamú gépkezelési gyakorlattal rendelkezik.
(10) Az elméleti és a gyakorlati oktatásra vonatkozó részletes szabályokat a 4. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A gépkezelői vizsga tárgyai:
a) elméleti vizsgatárgyak:
aa) gépek szerkezettana,
ab) üzemeltetési és technológiai ismeretek,
ac) szakirányú munkavédelemi és elsősegély nyújtási ismeretek;
b) gyakorlati vizsgatárgy: gépkezelés.
(2) Gyakorlati vizsgát az tehet, aki:
a) minden elméleti vizsgatárgyból sikeres vizsgát tett, vagy
b) az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott – a megszerezni kívánt gépcsoporthoz tartozó – könnyű- vagy
nehézgépkezelői szakképesítéssel rendelkezik vagy építő- és anyagmozgató gépkezelő szakképesítő vizsgát tett.
(3) A vizsgadíjra meg fele lően alkalmazni kell a közúti járművezetői vizsga és az egyes közúti közlekedési szakképesítésekkel
összefüggő vizsgák díjairól szóló miniszteri rendelet 3. §-ának és a 3. számú melléklete 2. és 3. pontjának rendelkezéseit.
(4) A gépkezelők vizsgáztatását és a gépkezelői jogosítvány kiadását a Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továb biak ban: NKH)
végzi.
(5) Az NKH a tanfolyamot folytató szervezettel, a tanfolyam befejezésének időpontját megelőző 5 munkanappal történt
elő ze tes egyeztetés alapján határozza meg az elméleti és a gyakorlati vizsga időpontját és helyét.
(6) A vizsgák megtartására vonatkozó szabályokat az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az NKH vizsgabizottsága (a továb biak ban: vizsgabizottság) elnökből és két tagból (a továb biak ban együtt: vizsgabiztos) áll.
Az elméleti és gyakorlati vizsgákra a vizsgabizottságot az NKH jelöli ki. A jegyzőkönyvvezetőt és a gép üzemeltetéséért
felelős személyt a tanfolyamot folytató szervezet jelöli ki.
(2) A vizsgabizottság tagjának az jelölhető ki, akit az Országos szakértői, az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői
és az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékről, valamint a szakértői tevékenységről szóló miniszteri rendelet alapján
kiadott Közlekedési Országos Szakmai Vizsgaelnöki Névjegyzékben az építő- és anyagmozgató gép kezelője vizsgáztatási
szakterületre nyilvántartásba vettek.
(3) A vizsgabizottság elnökének az jelölhető ki, aki felsőfokú gépészeti szakirányú képzettséggel rendelkezik.
(4) A vizsgabizottság mellett
a) az elméleti vizsgán részt vesz a tanfolyamon oktató tanár, továbbá részt vehet a tanfolyamot folytató szervezet
képviselője,
b) a gyakorlati vizsgán részt vesz a gép üzemeltetéséért felelős személy.
(5) A vizsgáztatás során a vizsgabizottság tagjainak a gyakorlati vizsga helyszínére történő szállítása – amennyiben az nem esik
egybe a vizsga meghirdetett helyszínével – a tanfolyamot folytató szervezet feladata.
(6) Az elméleti és gyakorlati vizsgáról a vizsgabizottság jegyzőkönyvet készít, amelynek egy eredeti példányát az elnök
– a vizsgát köve tően – az NKH részére átadja.
7. § (1) Aki a vizsga kötelezettségeit valamennyi vizsgatárgyból teljesítette, gépkezelői jogosítványt kap.
(2) A gépkezelői jogosítvány kiadását, anyakönyvezését és a jogosítványmásodlatok kiadását az NKH végzi, az elméleti és
gyakorlati vizsgákról készült vizsgajegyzőkönyvek adatai és a vizsgázó vagy a gépkezelői jogosítvány jogosultja kérelme
alapján. A sikeresen vizsgázók részére az NKH a gépkezelői jogosítványt a vizsgát követő 15 munkanapon belül állítja ki.
8. § (1) Ez a rendelet – (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 6. § (2) bekezdését 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.
(3) Az építőgépkezelő munkakörök képesítéshez kötéséről és az építőgépkezelők képzéséről szóló 6/1980. (I. 25.) ÉVM–KPM
együttes rendelet alapján, az NKH Központi Hivatala által építőgép-kezelői vizsgabiztosi tevékenység ellátására megbízott
személy az e rendelet szerinti vizsgabiztosnak 2009. december 31-éig jelölhető ki.
(4) Az építőgépkezelő munkakörök képesítéshez kötéséről és az építőgépkezelők képzéséről szóló 6/1980. (I. 25.) ÉVM–KPM
együttes rendelet alapján kiadott építőgépkezelői jogosítvány a bejegyzett géptípus kezelésére jogosít. Az e rendelet
2. mellékletében meghatározott gépcsoportokba tartozó gép kezelésére jogosító építőgépkezelői jogosítvány az emelő- és
rakodógép kezelésére 2015. december 31-ig jogosít.
(5) Hatályát veszti a gazdasági és közlekedési miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 15/2008. (IV. 3.) GKM rendelet 2. melléklet „AZ 1. MELLÉKLET 16. SORSZÁMA ALATT
KIADOTT ÉPÍTŐ- ÉS ANYAGMOZGATÓ GÉP KEZELŐJE SZAKKÉPESÍTÉS SZAKMAI ÉS VIZSGAKÖVETELMÉNYEI” cím
VII. Egyebek fejezete.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
17/2018. (II. 22.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a rendőri együttműködésről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és a  Macedón
Köztársaság Kormánya között a  rendőri együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a belügyminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy a szerződés kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a szerződés szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök