text:
2004. XXXIV. törvény a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról.
Az Országgyűlés a kis- és középvállalkozások tőkeerejének növekedése melletti elkötelezettség szem előtt tartásával, fejlődésük előmozdítása, verseny- és foglalkoztatási
képességük megőrzése, hazai és uniós szinten történő növelése, ezáltal a gazdaság és a társadalom kiegyensúlyozott
fejlesztésének elősegítése, továbbá a statisztikai adatgyűjtésnek az uniós módszerekkel való összehangolása, és az
adatok, gazdasági folyamatok összehasonlíthatósága, valamint a kisvállalkozók közötti kapcsolatok áttekinthetőbbé, átláthatóbbá tétele érdekében a következő törvényt
alkotja:
I. Fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. § A törvény célja a mikro-, kis- és középvállalkozások
meghatározása, valamint a fejlődésük előmozdítását szolgáló állami támogatások összefoglalása, és ezáltal olyan
gazdasági feltételek kialakítása, amelyek hosszú távon, hazai és uniós szinten egyaránt biztosítják a verseny- és foglalkoztatási képesség növekedését, a versenyhátrányok
csökkenését, valamint a vállalkozások Európai Unió követelményeihez való felzárkózását.
A törvényt az Országgyűlés a 2004. április 26-i ülésnapján fogadta el.
2. § A törvény hatálya a mikro-, kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: KKV), valamint a KKV-k támogatására és az azzal kapcsolatos adatszolgáltatásra terjed ki.
A kis- és középvállalkozások meghatározása 3. § (1) KKV-nak minősül az a vállalkozás, amelynek
a) összes foglalkoztatotti létszáma 250 főnél kevesebb, és
b) éves nettó árbevétele legfeljebb 40 millió eurónak
megfelelő forintösszeg, vagy mérlegfőösszege legfeljebb
27 millió eurónak megfelelő forintösszeg, továbbá
c) megfelel a (4) bekezdésben foglalt feltételeknek. (2) Kisvállalkozásnak minősül az a vállalkozás, amelynek
a) összes foglalkoztatotti létszáma 50 főnél kevesebb, és
b) éves nettó árbevétele legfeljebb 7 millió eurónak
megfelelő forintösszeg, vagy mérlegfőösszege legfeljebb
5 millió eurónak megfelelő forintösszeg, továbbá
c) megfelel a (4) bekezdésben foglalt feltételeknek. (3) Mikrovállalkozásnak minősül az a vállalkozás,
amelynek összes foglalkoztatotti létszáma 10 főnél kevesebb, és megfelel a (2) bekezdés b)—c) pontjában foglaltaknak.
(4) Egy vállalkozás akkor minősül KKV-nak, ha abban
az állam, az önkormányzat vagy az (1) bekezdés szerinti
vállalkozáson kívül eső vállalkozások tulajdoni részesedése — jegyzett tőke vagy szavazati jog alapján — különkülön vagy együttesen sem haladja meg a 25%-ot.
(5) Nem kell alkalmazni a (4) bekezdésben meghatározott korlátozást abban az esetben, ha az (1)—(3) bekezdés
szerinti vállalkozás tulajdonosai olyan befektetők, amelyek nem rendelkeznek többségi irányítást biztosító befolyással.
(6) Ahol jogszabály ,,KKV-t’’, ,,mikro-, kis- és középvállalkozást’’, illetve ,,kis- és középvállalkozást’’ említ, azon
— ha törvény másként nem rendelkezik az e törvény szerinti KKV-t kell érteni.
4. § (1) Önálló vállalkozás az a vállalkozás, amely nem
minősül a (2) bekezdésben foglaltak alapján partnervállalkozásnak, illetve a (3)—(6) bekezdésben foglaltak alapján
kapcsolódó vállalkozásnak.
(2) Partnervállalkozás az,
a) amely a (3)—(6) bekezdésben foglaltak alapján nem
minősül kapcsolódó vállalkozásnak, és
b) amelyben más vállalkozásnak kizárólagosan vagy
több kapcsolódó vállalkozásnak együttesen, illetve amelynek más vállalkozásban kizárólagosan vagy több kapcsolódó vállalkozással együttesen a tulajdoni részesedése —
jegyzett tőkéje vagy szavazati joga alapján — legalább 25%.
(3) Kapcsolódó vállalkozások azok, amelyek egymással
az alábbiakban felsorolt valamely kapcsolatban állnak:
a) egy vállalkozás egy másik vállalkozás tulajdoni részesedésének (részvényeinek) vagy a szavazatának a többségével rendelkezik, vagy
b) egy vállalkozás egy másik vállalkozásban jogosult
arra, hogy a vezető tisztségviselők vagy a felügyelő bizottság tagjai többségét megválassza vagy visszahívja, vagy
c) egy vállalkozás egy másik vállalkozás felett a tulajdonosokkal (részvényesekkel) kötött szerződés vagy a létesítő okirat rendelkezése alapján — függetlenül a tulajdoni
hányadtól, a szavazati aránytól, a megválasztási és visszahívási jogtól — döntő irányítást, ellenőrzést gyakorol, vagy
d) egy vállalkozás egy másik vállalkozásban — más tulajdonosokkal (részvényesekkel) kötött megállapodás
alapján — a szavazatok többségét egyedül birtokolja.
(4) Kapcsolódó vállalkozásnak minősülnek azok a vállalkozások is, amelyek egy vagy több vállalkozáson keresztül állnak egymással a (3) bekezdésben felsorolt kapcsolatban.
(5) Kapcsolódó vállalkozásnak minősülnek továbbá
azok a vállalkozások, amelyek egy természetes személy
vagy közösen fellépő természetes személyek egy csoportja
révén a (3) és (4) bekezdésben meghatározott jellegű kapcsolatban állnak egymással, amennyiben tevékenységüket
vagy tevékenységük egy részét az érintett piacon vagy egymással szomszédos piacokon folytatják.
(6) A befektetők érdekeltsége tekintetében — az
(1)—(5) bekezdésben foglaltaktól eltérően — önálló vállalkozásnak minősül az a vállalkozás, amellyel a 19. §
1. pontjában meghatározott befektetők külön-külön és
együttesen sem állnak a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kapcsolatban, vagy amelynek a befektetői sem közvetlenül, sem közvetve nem vesznek részt az irányításban,
vagy amelynek a befektetői nem vállalkozásként működnek. Ellenkező esetben a vállalkozás kapcsolódó vállalkozásnak minősül.
5. § (1) A 3. §-ban megjelölt mutatókat az utolsó éves
beszámoló vagy egyszerűsített éves beszámoló szerinti foglalkoztatotti létszám és nettó árbevétel vagy mérlegfőösszeg alapján kell meghatározni. Az egyéni vállalkozás
minősítése az adóbevallása szerint, a foglalkoztatotti létszám alapján történik. Az egyszerűsített vállalkozói adóról
szóló 2002. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Eva tv.)
hatálya alá tartozó vállalkozás minősítése a saját nyilvántartása szerint, a foglalkoztatotti létszám alapján történik.
Az Eva tv. hatálya alá tartozó vállalkozás KKV-nak történő
minősítéséhez a vállalkozásnak foglalkoztatotti létszámra
vonatkozó nyilvántartással kell rendelkeznie. Amennyiben
az egyéni, illetve a társas vállalkozás működési ideje 1 évnél
rövidebb, az adatokat éves szintre kell vetíteni.
(2) Éves beszámolóval, egyszerűsített éves beszámolóval, a személyi jövedelemadóról szóló törvényben előírt
bevallással nem rendelkező újonnan alapított vállalkozás
esetében a tárgyévre vonatkozó üzleti tervet kell figyelembe venni.
(3) Amennyiben egy vállalkozás éves szinten túllépi a
3. §-ban meghatározott foglalkoztatotti létszám vagy pénzügyi határértékeket, vagy elmarad azoktól, akkor ennek
eredményeként csak abban az esetben veszíti el, illetve
nyeri el a közép-, kis- vagy mikrovállalkozói minősítést, ha
két egymást követő beszámolási időszakban túllépi az
adott határértékeket vagy elmarad azoktól.
(4) Önálló vállalkozás esetében a 3. §-ban meghatározott adatokat kizárólag az adott vállalkozás nyilvántartása
alapján kell meghatározni.
(5) Azon vállalkozás esetében, amelynek partner- vagy
kapcsolódó vállalkozásai vannak, a 3. §-ban meghatározott
adatokat az összevont (konszolidált) éves beszámoló alapján, ennek hiányában a vállalkozás nyilvántartása alapján
kell meghatározni.
(6) Az (5) bekezdésben említett adatokhoz hozzá kell
adni a vállalkozással partnervállalkozási kapcsolatban lévő
vállalkozások adatait, amelyek közvetlenül tulajdonosai az
adott vállalkozásnak, vagy közvetlenül az adott vállalkozás
tulajdonában vannak. Az összesítés során az adatokat a
tőkeérdekeltségi, illetve a szavazati arányok közül a nagyobbnak megfelelő arányban kell figyelembe venni. Keresztrészesedés esetén a magasabb százalékot kell alkalmazni.
(7) Az (5) és (6) bekezdésben említett adatokhoz teljes
mértékben hozzá kell adni a vállalkozáshoz közvetlenül
vagy közvetve kapcsolódó vállalkozások adatait, ha az adatok összevont (konszolidált) éves beszámolóban nem szerepelnek.
(8) Az (5) és (6) bekezdés alkalmazásában az adott
vállalkozással partnervállalkozási kapcsolatban lévő vállalkozások adatait a vállalkozások összevont (konszolidált) éves beszámolója alapján, ennek hiányában a vállalkozások nyilvántartásai alapján kell meghatározni. A partnervállalkozások adatainak meghatározása során a partnervállalkozások adataihoz teljes mértékben hozzá kell
adni a partnervállalkozásokhoz közvetlenül vagy közvetve
kapcsolódó vállalkozások adatait is, ha ezek az adatok a
partnervállalkozások összevont (konszolidált) éves beszámolóiban nem szerepelnek.
(9) Az (5) és (7) bekezdés alkalmazásában, az adott
vállalkozáshoz kapcsolódó vállalkozások adatait a vállalkozások összevont (konszolidált) éves beszámolója alapján, ennek hiányában a vállalkozások nyilvántartásai alapján kell meghatározni. A kapcsolódó vállalkozások adatainak meghatározása során a kapcsolódó vállalkozások adataihoz arányosan hozzá kell adni a kapcsolódó vállalkozással olyan partnervállalkozási kapcsolatban lévő vállalkozások adatait, amelyek közvetlenül tulajdonosai a kapcsolódó vállalkozásnak, vagy közvetlenül a kapcsolódó vállalkozás tulajdonában vannak, kivéve, ha ezek az adatok az
összevont (konszolidált) beszámolóban legalább a (6) bekezdésben megjelölt százalékkal arányosan már szerepelnek.
II. Fejezet A KIS ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK
TÁMOGATÁSA Kis- és Középvállalkozói Célelőirányzat
6. § (1) A kizárólag KKV-k fejlődését szolgáló támogatások finanszírozását a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium költségvetési fejezetében a Kis- és Középvállalkozói Célelőirányzat (a továbbiakban: célelőirányzat) biztosítja.
(2) A célelőirányzat központi költségvetésből biztosított forrásának összegét évente a központi költségvetés
határozza meg.
7. § (1) A célelőirányzat terhére támogatásban részesülhetnek a KKV-k, valamint a (2) bekezdésben meghatározott programok megvalósításában közreműködő szervezetek.
(2) Támogatásban részesíthetők azok a programok,
amelyek célja:
a) a vállalkozásindításhoz szükséges feltételek megteremtése, b) a vállalkozói ismeretek és az Európai Közösség előírásainak elsajátítása, valamint a vállalkozói kultúra fejlesztése, beleértve az ezzel kapcsolatos képzési programok
szervezését és lebonyolítását, továbbá módszertani és oktatási anyagok készítését,
c) a KKV-k vezetési színvonalának, gazdasági tevékenységének javulását szolgáló módszerek elsajátítása és
elterjesztése,
d) műszaki-gazdasági, üzleti, valamint az európai közösségi szabályokról, pályázatokról szóló információk
nyújtása, a szolgáltatandó információk gyűjtése, kiértékelése és terjesztése,
e) a technológia fejlesztése és a termékek, szolgáltatások minőségi színvonalának növelése révén a versenyképesség javítása,
f) a beszállítói kapcsolatok kialakulásának és megerősödésének előmozdítása,
g) a hitelhez jutás lehetőségeinek bővítése,
h) az innovációs képesség fejlesztése,
i) a kül- és belpiaci lehetőségek feltárása, a piacra jutás
elősegítése, valamint a kereskedelmi hálózat fejlesztése,
j) a KKV-k közötti termelési, értékesítési, beszerzési
együttmükődés és a piacon való közös fellépés elősegítése,
k) a KKV-k egymással, illetve kutató-fejlesztő intézmé
nyekkel közösen végzett kutatásai, vagy a kutatási eredmények átvételének, valamint azok gyakorlatba történő átültetési feltételeinek megteremtése,
l) az adminisztratív terhek csökkentése,
m) az Európai Közösség programjaiban való magyar
részvétel biztosítása (tagdíj és társfinanszírozás),
n) a KKV-k minősítése (rating),
o) a KKV-k fejlesztéséhez kapcsolódó konferenciák,
rendezvények szervezése lebonyolítása,
p) a KKV-k fejlesztési stratégiáját megalapozó kutatások, elemzések, tanulmányok készítése,
q) alapszintű és emelt szintű tanácsadás a KKV-k részére,
r) a környezetvédelmi hatású fejlesztések elősegítése,
s) a szellemi tulajdon védelmének elősegítése, a szelle
mi tulajdon védelme tudatosságának fejlesztése,
t) a piaci információkhoz való hozzájutás esélyegyenlő
ségének biztosítása. 8. § (1) A célelőirányzatból támogatás a következő formákban nyújtható:
a) vissza nem térítendő támogatás,
b) kamattámogatás,
c) lízingdíj-támogatás,
d) faktoringdíj-támogatás,
e) bankgarancia-, viszontgarancia- és garanciadíj-ked
vezmény, valamint
f) tőkejegy jegyzése kockázati tőkealapokban, vagy tu
lajdoni részesedés szerzése kockázati tőketársaságokban,
vállalkozásokban. (2) Egy KKV egyidejűleg több támogatási formában is
részesülhet.
9. § (1) A KKV-k más célokat szolgáló elkülönített állami pénzalapból és a központi költségvetésben meghatározott célelőirányzatból is részesülhet támogatásban.
(2) Külön törvény a KKV-k számára adó-, díj- és járulékkedvezmény igénybevételének lehetőségét írhatja elő.
III. Fejezet AZ ÁLLAMI FELADATOK ÖSSZEHANGOLÁSA Kormányzati feladatok
10. § A KKV-kkal kapcsolatos állami feladatokat a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) hangolja össze. Ennek körében
a) értékeli a KKV-k állami támogatásának hatékonyságát, valamint kidolgozza az értékelés módszertanát,
b) kidolgozza és jóváhagyásra a Kormány elé terjeszti a
KKV-k fejlesztésének stratégiáját, a KKV-fejlesztési politika fő célkitűzéseit és javaslatokat tesz a KKV-k fejlesztését szolgáló intézkedésekre,
c) az egységes európai piac folyamataiba való bekapcsolódás, illetve részvétel érdekében gondoskodik a
KKV-k felkészítésével, és fejlesztésével kapcsolatos állami
feladatok végrehajtásáról.
11. § A gazdasági szabályozó rendszer egyes elemeinek
módosítása során, valamint a KKV-kat is érintő jogsza
bály-módosítások előterjesztésében be kell mutatni a tervezett változtatásoknak a KKV-k gazdasági helyzetére gyakorolt hatását.
A támogatások felhasználásának, valamint a kis- és
középvállalkozások
helyzetének felmérése 12. § A Kormány kétévente az Országgyűlés elé terjeszti
a miniszter által kidolgozott, a KKV-k helyzetét, gazdálkodási feltételrendszerét, a vállalkozásfejlesztés érdekében
megtett intézkedéseket, valamint a KKV-k részére nyújtott
állami támogatások eredményeit bemutató jelentést.
13. § Az elkülönített állami pénzalap és a központi költségvetésben meghatározott célelőirányzat kezelője, a
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke, valamint a Közbeszerzések Tanácsának elnöke minden év június 30-áig — az előző év adatai alapján — összesített
adatokat szolgáltat a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) részére a KKV-k
részesedéséről a támogatásokból, a vállalkozói hitelekből
és a közbeszerzésekből.
14. § A Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) elnöke, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) elnöke minden év szeptember 30-áig — az előző év adatai alapján — adatot
szolgáltat a minisztérium részére a KKV szektor helyzetéről és gazdálkodásáról a foglalkoztatottak létszáma szerinti alábbi bontásban:
a) 0—1 fő;
b) 2—9 fő;
c) 10—49 fő;
d) 50—249 fő.
A Vállalkozásfejlesztési Tanács 15. § A Vállalkozásfejlesztési Tanács (a továbbiakban:
VT) részt vesz a KKV-fejlesztési stratégia kialakításában,
ennek keretében:
a) javaslatot tesz a KKV-fejlesztési stratégia megalapozását szolgáló szakmai programokra és intézkedésekre,
b) véleményezi a KKV-k fejlesztése céljából kialakított
szakmai programokat,
c) javaslatot tesz a célelőirányzatból támogatandó célokra és a források célok közötti felosztási arányaira, különös tekintettel arra, hogy a mikro- és kisvállalkozások is
megfelelő mértékben részesüljenek a támogatásokból,
d) értékeli a minisztériumok, országos hatáskörű szervek és KKV-fejlesztési szervezetek költségvetési forrás felhasználásával működtetett programjainak hatékonyságát,
valamint összhangját a KKV-fejlesztési stratégiával,
e) értékeli a KKV-k részesedésének mértékét a költségvetési támogatásokból, a vállalkozói hitelekből, valamint a
közbeszerzésekből,
f) véleményezi a KKV-kat érintő törvénytervezeteket. 16. § (1) A VT elnöke a miniszter.
(2) A VT tagja: a) az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter, a
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, a gyermek-, ifjúsági
és sportminiszter, az igazságügy-miniszter, az informatikai
és hírközlési miniszter, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter, a külügyminiszter, az oktatási miniszter, a pénzügyminiszter, az esélyegyenlőségért felelős tárca nélküli
miniszter, az EU integrációért felelős tárca nélküli miniszter, valamint a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
egy-egy képviselője,
b) az országos gazdasági kamarák elnökei vagy a helyettesítésükre meghatalmazott személy,
c) az Általános Fogyasztási Szövetkezetek Országos
Szövetségének (ÁFEOSZ), az Ipartestületek Országos
Szövetségének (IPOSZ), a Kereskedők és Vendéglátók
Országos Érdekképviseleti Szövetségének (KISOSZ), a
Magyar Iparszövetségnek (OKISZ), a Munkaadók és
Gyáriparosok Országos Szövetségének (MGYOSZ) és a
Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének
(VOSZ) az elnöke vagy a helyettesítésére meghatalmazott
személy.
(3) Tanácskozási joggal vesznek részt a VT munkájában:
a) a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács elnöke, a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnöke, a
Magyar Bankszövetség elnöke, a Magyar Hitelgarancia
Egyesülés igazgatója vagy a helyettesítésére meghatalmazott személy,
b) az Országos Érdekegyeztető Tanács Munkavállalói
Oldalának 2 képviselője,
c) a miniszter által kijelölt vállalkozásfejlesztési szervezetek vezetői vagy a helyettesítésükre meghatalmazott személy,
d) a miniszter névre szóló felkérése alapján létrehozott
szakmai tanácsadó testület tagjai,
e) esélyegyenlőséget érintő kérdésekben az érintett
civil szervezetek képviselői.
17. § (1) A VT évente legalább négy alkalommal tart
ülést. Az üléseket a VT elnöke hívja össze. Soron kívül
össze kell hívni a testületet, ha tagjainak legalább egyharmada azt a napirend megjelölésével írásban kezdeményezi.
(2) A VT határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza
meg. A VT határozatképes, ha a szavazati joggal rendelkező tagok legalább kétharmada jelen van.
(3) A VT ügyrendjét maga állapítja meg. (4) A VT titkársági feladatait a minisztérium szervezeti
egysége látja el.
IV. Fejezet ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 18. § Az e törvényben euróban meghatározott összegek
forintra történő átszámításakor a Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) által megállapított, a KKV üzleti
évének lezárásakor érvényes deviza középárfolyamot kell
alkalmazni. Újonnan alapított vállalkozás esetén a tárgyévet megelőző év utolsó napján érvényes, MNB által megállapított deviza középárfolyamot kell alkalmazni.
19. § E törvény alkalmazásában:
1. befektető:
a) — állami befektető társaságok,
— finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése céljá
ból rendszeresen kockázatitőke-befektetést folytató egyének vagy csoportok, akik vagy amelyek a tőzsdén nem
jegyzett vállalkozások alaptőkéjébe fektetnek be, azzal a
feltétellel, hogy az érdekeltségük az adott vállalkozásban
kevesebb, mint 1 250 000 euró, illetve az annak megfelelő
forintösszeg,
— a szövetkezeti üzletrész hasznosító gazdasági társaság, b) felsőoktatási intézmények, nem felsőoktatási intézmény szervezetében működő oktatási és szaktanácsadási
intézmények, a felső- vagy középfokú oktatás gyakorlati
háttereként termelő tevékenységet folytató tangazdaságok
és tanüzemek, nonprofit kutatási központok, valamint
nem felsőoktatási intézmény szervezeteként — költségvetési formában működő — egyéb kutatóhelyek,
c) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 5. §
(1) bekezdésének 53. pontjában meghatározott intézményi befektetők,
d) az évi 10 millió eurót, illetve az annak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó költségvetéssel és kevesebb, mint 5000 lakossal rendelkező helyi önkormányzatok;
2. egyéni vállalkozás: az egyéni vállalkozásról szóló
1990. évi V. törvény 2. §-ában meghatározott vállalkozás;
3. közvetett tulajdon: a tőkepiacról szóló 2001. évi
CXX. törvény 5. § (1) bekezdésének 72. pontja szerint
meghatározott közvetett tulajdon;
4. szomszédos piac: az adott terméknek vagy szolgáltatásnak az a piaca, amely a termék vagy szolgáltatás végső
fogyasztóhoz való eljuttatására létrehozott termelési, értékesítési folyamatban vertikálisan az adott piacot megelőző
vagy követő szinten helyezkedik el;
5. vállalkozás: az egyéni vállalkozás, a gazdasági társaság, a szövetkezet, a vízi társulat, a víziközmű társulat,
továbbá az erdőbirtokossága társulat;
V. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. § (1) Ez a törvény — a (3)—(5) bekezdésben foglaltak kivételével — a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésűk támogatásáról szóló 1999. évi XCV. törvény.
(3) E törvény 3. §-ának (1)—(5) bekezdése helyébe
2005. január 1-jén a következő rendelkezés lép:
,,(1) KKV-nak minősül az a vállalkozás, amelynek
a) összes foglalkoztatotti létszáma 250 főnél kevesebb, és
b) éves nettó árbevétele legfeljebb 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeg, vagy mérlegfőösszege legfeljebb
43 millió eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A KKV kategórián belül kisvállalkozásnak minősül
az a vállalkozás, amelynek
a) összes foglalkoztatotti létszáma 50 főnél kevesebb, és
b) éves nettó árbevétele vagy mérlegfőösszege legfel
jebb 10 millió eurónak megfelelő forintösszeg.
(3) A KKV kategórián belül mikrovállalkozásnak minő
sül az a vállalkozás, amelynek
a) összes foglalkoztatotti létszáma 10 főnél kevesebb, és
b) éves nettó árbevétele vagy mérlegfőösszege legfel
jebb 2 millió eurónak megfelelő forintösszeg.
(4) Nem minősül KKV-nak az a vállalkozás, amelyben
az állam vagy az önkormányzat közvetlen vagy közvetett
tulajdoni részesedése — tőke vagy szavazati joga alapján — külön-külön vagy együttesen meghaladja a 25%-ot.
(5) A (4) bekezdésben foglalt korlátozó rendelkezést
nem kell alkalmazni a 19. § 1. pontjában meghatározott
befektetők részesedése esetében.’’
(4) E törvény 5. §-ának (1)—(2) bekezdése helyébe
2005. január 1-jén a következő rendelkezés lép:
,,5. § (1) A 3. §-ban megjelölt mutatókat az utolsó
összevont (konszolidált) beszámoló, ennek hiányában éves
beszámoló vagy egyszerűsített éves beszámoló szerinti foglalkoztatotti létszám és nettó árbevétel vagy mérlegfőösszeg alapján kell meghatározni. Az egyéni vállalkozás
minősítése az adóbevallása szerint, a foglalkoztatotti létszám alapján történik. Az egyszerűsített vállalkozói adóról
szóló 2002. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Eva tv.)
hatálya alá tartozó vállalkozás minősítése a saját nyilvántartása szerint, a foglalkoztatotti létszám alapján történik.
Az Eva tv. hatálya alá tartozó vállalkozás KKV-nak történő
minősítéséhez a vállalkozásnak foglalkoztatotti létszámra
vonatkozó nyilvántartással kell rendelkeznie. Amennyiben
az egyéni, illetve a társas vállalkozás működési ideje 1 évnél
rövidebb, az adatokat éves szintre kell vetíteni.
(2) Éves beszámolóval, egyszerűsített éves beszámolóval, összevont (konszolidált) beszámolóval, a személyi jö
vedelemadóról szóló törvényben előírt bevallással nem
rendelkező újonnan alapított vállalkozás esetében a tárgyévre vonatkozó üzleti tervet kell figyelembe venni.’’
(5) E törvény 4. §-a, valamint 5. §-ának (3)—(9) bekezdése 2005. január 1-jén lép hatályba.
(6) A Kormány a 12. §-ban szereplő beszámolót a 2005.
évben nyújtja be először az Országgyűlés részére, az elkülönített állami pénzalap és a központi költségvetésben
meghatározott célelőirányzat kezelője, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke és a Közbeszerzések
Tanácsának elnöke a 13. §-ban meghatározott feladatait
2004. szeptember 30-áig, a KSH és az APEH a 14. §-ban
meghatározott feladatait 2005. szeptember 30-áig teljesíti
első alkalommal.
(7) E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
— a Bizottság 96/280/EK ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról,
— a Bizottság 2003/361/EK ajánlása a mikro-, kis- és
középvállalkozások meghatározásáról.
21. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a támogatásokkal, a vállalkozói hitelekkel, a közbeszerzésekkel,
a KKV szektor helyzetével, gazdálkodásával összefüggő,
összesített adatokra vonatkozó adatszolgáltatás körét és
rendjét rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a gazdasági és közlekedési miniszter, hogy a célelőirányzat felhasználásának, kezelésének, ellenőrzésének és működési rendjének részletes szabályait — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — rendeletben állapítsa meg.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1627/2018. (XI. 29.) Korm. határozata a Központi Maradványelszámolási Alapból történő átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
190  000  000  forint átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről  szóló
2017. évi C.  törvény 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi
Maradványelszámolási Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  kunszentmiklósi Kecskeméti Szakképzési Centrum Virágh Gedeon
Szakgimnáziuma és Szakközépiskolája teljes befejezéséhez és a környezet-rendezéséhez 190 000 000 forint összegű
költségvetési támogatást nyújtson Kunszentmiklós Város Önkormányzata részére, az 1. pont szerint átcsoportosított
előirányzat terhére, külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, egy összegben, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó támogatás felhasználásának
és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa Kunszentmiklós Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2007. (XII. 19.) OGY határozata országos népszavazás elrendeléséről.
Az Országgyűlés az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései szerint megtárgyalta a Fidesz Magyar Polgári
Szövetség nevében dr. Orbán Viktor és a Kereszténydemokrata Néppárt nevében dr. Semjén Zsolt által benyújtott országos népszavazási kezdeményezést, és arról a
2007. december 17-i ülésén a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az államilag támogatott felsőfokú tanulmányokat folytató hallgatóknak ne kelljen képzési hozzájárulást fizetniük?” kérdésben az országos ügydöntő népszavazást elrendeli.
Az országos ügydöntő népszavazás költségvetésére – az
egy naptári napon szavazásra bocsátott kérdések számától
függetlenül – 4470,00 millió forint fordítható.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
26/2007. (X. 5.) ÖTM–GKM együttes rendelete a Közlekedés Operatív Program valamennyi prioritása, valamint a Közép-Magyarországi Operatív Program 2. prioritásának 2.2. intézkedése végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból
és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
m) pontjában meghatározott feladatkörben, a gazdasági és
közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § e) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendeljük el:
1. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban:
KözOP) felügyeletéért felelős miniszter és a gazdasági és
közlekedési miniszter mint a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) tekintetében az
alapítói és felügyeleti jogok gyakorlására jogosult miniszter a KKK Közlekedésfejlesztési Integrált Közreműködő
Szervezetet (a továbbiakban: KKK KIKSZ) a KözOP valamennyi prioritása végrehajtásában történő közreműködésre közreműködő szervezetként jelöli ki.
(2) A közreműködői feladatok ellátásához szükséges
pénzügyi eszközöket a KözOP Technikai Segítségnyújtás
keretei terhére kell biztosítani.
2. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a Közép-Magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: KMOP) felügyeletéért felelős miniszter és a gazdasági és közlekedési miniszter mint a KKK tekintetében
az alapítói és felügyeleti jogok gyakorlására jogosult miniszter a KKK KIKSZ-et a KMOP versenyképesség keretfeltételeinek fejlesztése című 2. prioritásának a régió külső
elérhetőségét javító közlekedési infrastruktúra fejlesztése
című 2.2. intézkedése végrehajtásában történő közreműködésre közreműködő szervezetként jelöli ki.
(2) A közreműködői feladatok ellátásához szükséges
pénzügyi eszközöket a KMOP Technikai Segítségnyújtás
keretei terhére kell biztosítani.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezést állapít meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a Bizottság 1828/2006/EK rendelete (2006. december 8.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló
1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
szabályok meghatározásáról.
Bajnai Gordon s. k., Dr. Kóka János s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési gazdasági és közlekedési


text:
299/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Nagyné dr. Ilosvay
Zsuzsát a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
126/2018. (X. 10.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Kumin Ferencet – 2018. október 16-ai hatállyal –
a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (V. 4.) KH utasítása a közbeszerzési nívódíj alapításáról és adományozásáról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 22.  §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A Közbeszerzési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) kiemelkedő színvonalú közbeszerzési szakmai teljesítmény
elismeréseként Közbeszerzési Nívódíjat (a továbbiakban: Díj) alapít.
(2) A Díj célja, hogy a közbeszerzési eljárások résztvevőit magas szakmai színvonalú, a közpénzekkel, közvagyonnal való
átlátható gazdálkodás érdekében, szabályos, célszerű, eredményes és hatékony eljárás lefolytatására, illetve abban
való részvételre ösztönözze.
(3) A Díj nyilvános pályázat útján nyerhető el évente egy alkalommal.
 (4) A Díj bármely, közbeszerzéshez szorosan kapcsolódó témakörben adományozható.
 (5) A díjazott a Díj odaítélését igazoló oklevelet és emlékplakettet kap.
2. § (1) A Díjat a  Hatóság elnöke adományozza és adja át ünnepélyes keretek között. A  Díj közös adományozása céljából
a Hatóság elnöke a pályázat témájával összhangban más szervezet szakmai képviselőjét együttműködésre kérheti fel.
(2) A Díj adományozására javaslatot tevő bizottság összetételéről a  pályázati felhívás rendelkezik. A  bizottság tagjai
tevékenységükért díjazásban nem részesülnek.
(3) A Díj odaítéléséről a bizottság szakmai javaslata alapján a Hatóság elnöke dönt – adott esetben az (1) bekezdésben
meghatározott személy egyetértésével.
(4) A díjazottak nevét a Hatóság közlemény útján a Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
3. § (1) A Hatóság a Díj nyilvános pályázatáról pályázati felhívást tesz közzé, amely a következőket tartalmazza:
a) pályázati feltételek, a pályázók köre;
b) pályázatok értékelésének szempontjai;
c) Díjjal járó elismerés;
d) pályázatokat elbíráló bizottság névsora;
e) egyéb, a pályázat szempontjából lényeges tájékoztatás.
(2) A pályázati felhívásról szóló közleményt a Hivatalos Értesítőben, valamint a Hatóság honlapján, továbbá lehetőség
szerint közbeszerzési szakmai kiadványokban kell közzétenni.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Rigó Csaba Balázs s. k.,
 elnök


text:
1065/2018. (III. 2.) Korm. határozata a hazai tüdőtranszplantációs program, valamint a Semmelweis Egyetem kutatási és oktatási tevékenységének továbbfejlesztéséről.
A Kormány egyetért a hazai tüdőtranszplantációs program továbbfejlesztésével, valamint a magyar mellkassebészet kutatási és
oktatási területének támogatásával, ezért
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
az Országos Onkológiai Intézet mellkassebészeti tevékenységének fejlesztése érdekében nyújtandó támogatáshoz
2 515 476 300 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyítómegelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
a  Semmelweis Egyetem mellkassebészeti kutatási és oktatási tevékenységének fejlesztése érdekében nyújtandó
támogatáshoz 381 571 500 forint forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
279/2008. (XII. 19.) KE határozata vezérezredesi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Tömböl László mérnök altábornagyot 2009. január
16-ai hatállyal vezérezredessé előléptetem.
Budapest, 2008. december 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
16/2006. (VII. 28.) GKM utasítása a nemzetközi gazdasági kapcsolatok szakállamtitkárának kinevezéséig az átmeneti irányítási és munkáltatói jogok gyakorlásának rendjéről.
1. § A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) nemzetközi gazdasági kapcsolatok
szakállamtitkárának kinevezéséig tartó átmeneti időszakban az irányítási és munkáltatói jogok gyakorlásáról – a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
6. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a
következők szerint rendelkezem:
2. § A nemzetközi gazdasági kapcsolatok szakállamtitkára
kinevezéséig a minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2006. (MK. 94.) GKM utasítás (a továbbiakban: SZMSZ) szerint a szakállamtitkár felügyelete
alá tartozó szervezeti egységek irányítását, valamint annak
köztisztviselői (munkavállalói) feletti munkáltatói jogok
gyakorlását – amennyiben jogszabály, vagy az SZMSZ
másképp nem rendelkezik – az államtitkár látja el.
3. § Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
3/2015. (VI. 19.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
1. § A  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10.  §
(1) bekezdésének b) pontja alapján, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről
szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben előírtak szerint a Magyar Nemzeti Levéltár előzetes egyetértése alapján
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának Egyedi Iratkezelési Szabályzatát jelen utasítás mellékleteként kiadom.
2. § Az utasítás hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala szervezeteire (hivatali egységeire) terjed ki.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 3/2012. (IV. 5.)
SZTNH utasítás.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
110/2009. (XII. 18.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 60. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva dr. Iván Gábort
a Külügyminisztérium szakállamtitkárát e tisztségéből – 2009. december 31-ei hatállyal –
felmentem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
390/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2519 IERH 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2519 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel teljes terjedelemben, eredeti
angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló
36/2014. (HK 7.) HVKFH szakutasítás 10. pontjában hatályba léptetett STANAG 2519 IERH (EDITION 1)
NATO INFORMATION EXCHANGE REQUIREMENTS SPECIFICATION PROCESS – APP-15
EDITION A VERSION 1 / A NATO (Információcsere
követelmények meghatározott eljárásrendje) címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és az érintett alárendelt katonai szervezetek állományának az egységesítési egyezményben foglalt és a NATO-ban alkalmazandó szórövidítésekre vonatkozó előírásokat kell alkalmaznia a különböző műveletek,
gyakorlatok és képzések során, biztosítva ezzel az interoperabilitást.
4. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1459/2012. (X. 19.) Korm. határozata a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi
LXV. törvény 1. § (6) bekezdése, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű
intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges
intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 4.22. pontja alapján a következőket
határozza el: 1. A Kormány egyetért azzal, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter az emberi erőforrások minisztere mint alapító
megbízásából a Fővárosi Törvényszéknél kezdeményezze a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) megszüntetését, tekintettel arra, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítása,
feladatának további ellátása a Magyar Művészeti Akadémia útján hatékonyabban megvalósítható.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. május 31. 2. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával
biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak
a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. május 31. 3. A Korm. határozat 3.2. pontjában az „a nemzeti erőforrás miniszterrel” szövegrész helyébe az „az emberi erőforrások
miniszterével” szöveg, 4. pontjában a „2011. december 31.” szövegrész helyébe a „2013. május 31.” szöveg,
5.2. pontjában az „a nemzeti erőforrás minisztert” szövegrész helyébe az „az emberi erőforrások miniszterét” szöveg,
9.5. pontjában az „a nemzeti erőforrás minisztert” szövegrész helyébe az „az emberi erőforrások miniszterét” szöveg
lép. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Művészeti és
Szabadművelődési Alapítvány megszüntetéséről szóló 1457/2011. (XII. 22.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
198/2010. (VI. 17.) Korm. rendelete a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 189/2010. (VI. 4.) Korm. rendelettel kihirdetett veszélyhelyzet teljes feloldásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a katasztrófák elleni védekezés
irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi
LXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésére tekintettel a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 189/2010. (VI. 4.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdése szerint Bács-Kiskun megye, Csongrád megye és Jász-Nagykun-Szolnok megye
közigazgatási területére kihirdetett veszélyhelyzetet feloldja.
2. § A Kormány az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 4. 20.00 órát követően felmerült, indokolt költségek
felméréséről és biztosításáról külön intézkedik.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. június 17-én 18 órakor lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 189/2010. (VI. 4.) Korm.
rendelet.
(3) Ez a rendelet 2010. június 18-án hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
159/2019. (IV. 29.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81.  §-a alapján – a  belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy dr. Havasi Zoltán rendőr dandártábornok
hivatásos szolgálati viszonya 2019. április 30-ai hatállyal, a szolgálat felső korhatárának elérésével megszűnik.
Budapest, 2019. április 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
234/2019. (X. 15.) Korm. rendelete a nemzetpolitikai tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási ösztöndíjakról.
A Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 5.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány által alapított nemzetpolitikai tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási ösztöndíj (a  továbbiakban:
ösztöndíj) céljai az alábbiak lehetnek:
a) a  külhoni magyar közösség olyan intézményrendszerének kiépítése és megerősítése, amely az  egyének és
közösségek integrációja révén hozzájárul a  magyar önazonosság és a  magyar nemzet összetartozásának
erősítéséhez, valamint
b) a  szakmailag elhivatott, gyakorlati tapasztalattal rendelkező, a  közigazgatás nemzetpolitikai tevékenysége
iránt elkötelezett szakember-utánpótlás biztosítása.
(2) Az ösztöndíj kizárólag
a) a diaszpóra magyarságát segítő Kőrösi Csoma Sándor Program, valamint
b) a Kárpát-medence szórványmagyarságát segítő Petőfi Sándor Program
[az a) és b) pont alattiak a továbbiakban együtt: ösztöndíjprogram] keretében adható.
2. § (1) Az ösztöndíjprogramot a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja (a továbbiakban: miniszter) működteti.
 (2) Az  ösztöndíjprogram működtetésének pénzügyi fedezetét a  közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: befogadó intézmény)
költségvetésében kell tervezni.
3. § A miniszter
a) nyílt pályázatot hirdet az  ösztöndíjra, melyet a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben és a befogadó intézmény honlapján közzétesz,
b) kijelöli a kiválasztási bizottság (a továbbiakban: Bizottság) tagjait a befogadó intézmény
ba) felsőfokú végzettségű,
bb) nemzetpolitikai feladatot ellátó, a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény (a  továbbiakban: Kit.) 3.  §-ában meghatározott
kormányzati igazgatás tisztségviselői közül,
c) jóváhagyja
ca) a pályázati felhívást,
cb) az ösztöndíjprogram működési szabályzatát (a továbbiakban: Programszabályzat),
cc) a befogadó intézménynek az ösztöndíjprogram végrehajtásával kapcsolatos beszámolóját,
d) megállapítja
da) az ösztöndíjprogramba felvehető ösztöndíjasok számát,
db) az ösztöndíj havi összegét,
e) dönt a pályázat eredményéről. 4. § A befogadó intézmény
a) előkészíti
aa) a pályázati felhívást,
ab) a Programszabályzatot, b) formailag és tartalmilag ellenőrzi a határidőben beérkezett pályázatokat,
c) ellenőrzi az ösztöndíjas által – az ösztöndíjas szerződésben előírt beszámolási kötelezettség teljesítéseként –
a befogadó intézmény részére megküldött
ca) havi értékelést és
cb) szakmai beszámolót,
d) beszámolót készít a miniszter számára az ösztöndíjprogram végrehajtásáról,
e) végzi az ösztöndíjasok és a mentorok tevékenységével kapcsolatban felmerülő feladatokat,
f ) ellátja az ösztöndíjas szerződés megkötésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos feladatokat.
5. § A mentor az  ösztöndíjas szakmai tevékenységét segítő, a  célország (régió) szerinti magyar szervezet
(a  továbbiakban: fogadó szervezet) által kijelölt személy. A  mentor feladata az  ösztöndíjas tevékenységének
figyelemmel kísérése és az ösztöndíjas rendszeres értékelése a Programszabályzatban foglaltak szerint.
6. § (1) A  pályázati felhívás tartalmazza a  pályázati feltételeket, a  pályázat benyújtásának határidejét és az  értékelési
szempontokat.
(2) Pályázat benyújtására és az ösztöndíjprogramban való részvételre az jogosult, aki
a) a pályázat benyújtásának időpontjában huszadik életévét betöltötte,
b) büntetlen előéletű,
c) magyar állampolgár,
d) legalább középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik,
e) közösségszervező, hagyományőrző egyéb közösségi tevékenységekben aktívan vesz részt,
f ) magas szintű angol nyelvtudással vagy a  célország nyelvének legalább társalgási szintű ismeretével
rendelkezik, és
g) megfelel a pályázati felhívásban meghatározott egyéb feltételeknek.
7. § (1) A Bizottság működési szabályait a miniszter által jóváhagyott ügyrendben állapítja meg.
 (2) A  pályázati feltételeknek megfelelő pályázókat a  Bizottság egyfordulós, szóbeli elbeszélgetés során meghallgatja,
és ennek eredménye alapján javaslatot tesz a miniszternek az ösztöndíjak odaítélésére vonatkozóan.
8. § (1) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíjprogram keretében a  befogadó intézménynél és a  fogadó szervezetnél folytatja
az ösztöndíjas szerződésben meghatározott tevékenységét.
(2) Az ösztöndíjas (1) bekezdésben foglalt tevékenysége a közigazgatás szervezetére, működésére és a nemzetpolitikai
tevékenységhez kapcsolódó gyakorlati ismeretek megszerzésére irányuló mentorált tanulási folyamat, amely
az  ismeretek és készségek fejlesztését az  egyéni tapasztalatszerzés eszközével biztosítja. Az  ösztöndíjas
tevékenysége meghatározó részét a kijelölt célországban fejti ki.
(3) Az ösztöndíjas az ösztöndíjprogramba történő felvételét követően megköti a befogadó intézménnyel az ösztöndíjas
szerződést, amelynek értelmében a Kit. 88. §-a szerinti ösztöndíjas jogviszonyt létesít.
(4) A szerződésnek tartalmaznia kell legalább
a) a felek nevét, illetve megnevezését és a szerződés megkötése szempontjából szükséges adatait,
b) a szerződés időtartamát,
c) az ösztöndíjas tevékenységét,
d) az ösztöndíj összegét, valamint annak kifizetése időpontját, módját,
e) a célország megnevezését,
f ) az adatkezelésre, titoktartásra vonatkozó rendelkezést,
g) az ösztöndíjasnak a befogadó intézmény számára adott engedélyét az általa az ösztöndíjprogram keretében
benyújtott havi értékelés és szakmai beszámoló felhasználására,
h) a szerződés megszűnésére, illetve megszüntetésére vonatkozó szabályokat.
9. § A szerződés alapján az ösztöndíjas köteles
a) a magyarországi programszakasz alatt Magyarországon tartózkodni,
b) a  célországba érkezést követően haladéktalanul, személyesen felvenni a  kapcsolatot a  fogadó szervezettel,
és elérhetőségeit – telefonszám, elektronikus levélcím – a fogadó szervezet rendelkezésére bocsátani,
c) a külföldi programszakasz vonatkozásában megjelölt időtartam alatt a befogadó intézmény, illetve a fogadó
szervezet által megjelölt programokon részt venni, d) a  külföldi programszakasz időtartama alatti tevékenységéről havonta szöveges értékelést készíteni
a befogadó intézménynek, amely értékelést a fogadó szervezet képviselője aláírásával hitelesíti,
e) a  külföldi programszakasz alatt a  fogadó szervezettel folyamatosan kapcsolatot tartani, folyamatosan
a fogadó szervezet rendelkezésére állni, a fogadó szervezet munkáját segíteni,
f ) a  külföldi programszakasz időtartama alatti programokról, illetve az  ösztöndíjas egyéb külföldi
tevékenységéről részletes szöveges, fényképekkel dokumentált szakmai beszámolót készíteni, és elektronikus
úton a befogadó intézményhez benyújtani a szerződésben foglalt rendszerességgel.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a  nemzetpolitikai tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási ösztöndíjakról szóló 98/2015. (IV. 20.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2015. (II. 9.) NFM rendelete az egyedi támogatások, költségtérítések mértékéről és felhasználási szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 16.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alapján
a) a  Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Kft.) a  2015. gazdasági évre a  Magyarország 2015.  évi központi
költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi támogatások, ellentételezések alcím,
2. Bányabezárás jogcímcsoport,
b) a  MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MÁV-START)
a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím,
1.  Egyedi támogatások, ellentételezések alcím, 6. Vasúti személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése
és 8. Vasúti személyszállítás korábbi költségtérítéseinek elszámolása jogcímcsoport,
c) a  Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: GYSEV) a  Kvtv.
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi
támogatások, ellentételezések alcím, 5. A  vasúti pályahálózat működtetésének költségtérítése, 6. Vasúti
személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése és 8. Vasúti személyszállítás korábbi költségtérítéseinek
elszámolása jogcímcsoport,
d) a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012.  évi XLI.  törvény (a  továbbiakban: Sztv.) 25.  §-a szerinti
szerződéssel rendelkező, autóbusszal helyközi személyszállítási közszolgáltatást végző társaság
(a  továbbiakban: autóbusszal szolgáltatást végző társaság) a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi támogatások, ellentételezések
alcím, 7. Autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése és 9. Autóbusszal végzett
személyszállítás korábbi költségtérítéseinek elszámolása jogcímcsoport,
e) a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MÁV) a  Kvtv.
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi
támogatások, ellentételezések alcím, 5. A vasúti pályahálózat működtetésének költségtérítése jogcímcsoport
terhére egyedi támogatást vagy költségtérítést igényelhet. 2. § (1) Bányászati tevékenységgel összefüggő egyedi támogatásként bányabezárásra 1000,0 millió forint igényelhető.
 (2) Költségtérítésként
a) a  MÁV-START által az  Sztv. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerződés (a  továbbiakban: vasúti
személyszállítási közszolgáltatási szerződés) alapján végzett személyszállítási közszolgáltatáshoz
144 000,0 millió forint,
b) a  GYSEV által a  vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződés alapján végzett személyszállítási
közszolgáltatáshoz 10 400,0 millió forint,
c) az autóbusszal szolgáltatást végző társaságok helyközi személyszállítási közszolgáltatásaihoz 33 504,5 millió
forint,
d) a  GYSEV által a  vasúti közlekedésről szóló 2005.  évi CLXXXIII.  törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 28.  §
(1)  bekezdésében meghatározott szerződés (a  továbbiakban: pályaműködtetési szerződés) alapján
működtetett vasúti pályahálózathoz 4937,3 millió forint,
e) a MÁV által a pályaműködtetési szerződés alapján működtetett vasúti pályahálózathoz 68 032,9 millió forint
igényelhető.
(3) A közösségi közlekedési szolgáltatóknak a korábbi költségtérítések elszámolásából adódó költségtérítési igényeinek
megtérítésére költségtérítésként:
a) a  MÁV-START által az  Sztv. 25.  §-ában meghatározott szerződés alapján végzett személyszállítási
közszolgáltatáshoz 12 000,0 millió forint,
b) a  GYSEV által az  Sztv. 25.  §-ában meghatározott szerződés alapján végzett személyszállítási
közszolgáltatáshoz 71,8 millió forint,
c) az  autóbusszal szolgáltatást végző társaságok helyközi személyszállítási közszolgáltatásaihoz 4527,6 millió
forint
igényelhető. (4) A  költségtérítés igénybevételét előre meghatározott szolgáltatások, hatékonysági elvárás teljesítéséhez, valamint
utólagos elszámolási kötelezettséghez kell kötni.
3. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés szerinti egyedi támogatás a  Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Kft. által a  szénbányászati
szerkezetátalakításból átvett és a  bányászatban jelentkező egyéb állami kötelezettségek – köztük az  állami
tulajdonú meddő szénhidrogén kutak kezelése és a bánya-erőmű integrációs szerződések megkötésekor még nem
ismert kötelezettségek – vagyon-értékesítésből nem fedezett részének finanszírozására, továbbá a  Bányavagyonhasznosító Nonprofit Kft. működési költségeire – beleértve a mecseki uránbányászok baleseti járadékaival és egyéb
kártérítési kötelezettségeivel összefüggésben felmerült működési költségeit is – használható fel.
(2) A  2.  § (1)  bekezdés szerinti egyedi támogatás folyósítására negyedéves ütemezéssel kerül sor. A  folyósításról
–  a  Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Kft. kezdeményezése alapján – a  bányászati ügyekért felelős miniszter
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) útján gondoskodik.
(3) A  2.  § (1)  bekezdés szerinti egyedi támogatás felhasználásáról a  Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Kft.
negyedévente beszámol a bányászati ügyekért felelős miniszternek.
4. § (1) A 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítés a vasúti személyszállítási közszolgáltatás és a vasúti
pályahálózat működtetéséhez kapcsolódó tevékenység bevételekkel nem fedezett indokolt költségei, továbbá
az ágazatban szokásos ésszerű nyereség megtérítésére használható fel.
(2) A 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítés folyósítása a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
tevékenységet és a vasúti pályaműködtetési közszolgáltatási tevékenységet érintő, várható gazdasági folyamatokon
alapuló pénzforgalmi terv alapján havonta, a  MÁV-START, a  GYSEV és a  MÁV pénzforgalmi igényeihez igazított
mértékben történik.
(3) A 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítés (2) bekezdés alapján havonta folyósítandó mértékét
a  közlekedésért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a  (2)  bekezdés szerinti
pénzforgalmi terv alapján
a) a MÁV-START és a GYSEV esetében a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződés,
b) a MÁV és a GYSEV esetében a pályaműködtetési szerződés
záradékában határozza meg.
(4) A záradék (3) bekezdés alapján megállapított rendelkezése a közlekedésért felelős miniszter és az államháztartásért
felelős miniszter együttes döntésével módosítható. A  módosítást a  megelőző időszak tényleges pénzforgalma és
a (2) bekezdés szerinti pénzforgalmi terv közötti eltérés okainak bemutatásával a MÁV-START, a GYSEV és a MÁV is
kezdeményezheti.
5. § (1) A  MÁV-START és a  GYSEV a  2.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti költségtérítés 4.  § (3)  bekezdése alapján
megállapított mértékének 50%-át a tárgyhónap első napjától külön feltétel nélkül, további 50%-át a közlekedésért
felelős miniszter által kiállított és az általa a NAV részére megküldött megrendelői teljesítésigazolás alapján a NAV-tól
igényli.
(2) A közlekedésért felelős miniszter a teljesítésigazolás kiállításának megtagadásáról, a 2. § (2) bekezdés a) és b) pontja
szerinti költségtérítés csökkentéséről és a csökkentés indokáról a MÁV-START és a GYSEV által megküldött, a vasúti
személyszállítási közszolgáltatási szerződés szerinti havi jelentés megérkezését követő 8 napon belül értesíti
a NAV-ot és az államháztartásért felelős minisztert.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  MÁV-START és a  GYSEV a  vasúti személyszállítási közszolgáltatási
szerződésben meghatározott esetben a  2.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti költségtérítés 4.  § (3)  bekezdése
alapján megállapított mértékének 60%-át (a  továbbiakban: rendelkezésre állási költségtérítés) veheti igénybe.
A  rendelkezésre állási költségtérítés alkalmazásának szükségességéről a  közlekedésért felelős miniszter
az államháztartásért felelős miniszterrel történő előzetes egyeztetést követően értesíti a NAV-ot.
6. § (1) A  2.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti költségtérítés a  vasúti személyszállítási közszolgáltatóknak a  korábbi
költségtérítések elszámolásából adódó költségtérítési igényeinek megtérítésére használható fel.
(2) A  2.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti költségtérítés folyósításáról a  közlekedésért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződés záradékában
rendelkezik.
7. § (1) A 2. § (2) bekezdés d) és e) pontja szerinti költségtérítést a MÁV és a GYSEV a pályaműködtetési szerződés alapján
végzett vasúti pályahálózat-működtetési tevékenységéhez a  közlekedésért felelős miniszter által a  tárgyhónapot
megelőző második hónapra vonatkozóan kiállított és a  NAV részére megküldött megrendelői teljesítésigazolás
alapján igényli.
(2) A közlekedésért felelős miniszter a teljesítésigazolás kiállításáról a NAV-ot értesíti.
 (3) Ha a  közlekedésért felelős miniszter megállapítja, hogy a  MÁV vagy a  GYSEV a  pályaműködtetési szerződésben
meghatározott valamely kötelezettségét nem teljesítette, a  teljesítésigazolásban rendelkezik a  2.  § (2)  bekezdés
d) és e)  pontja szerinti költségtérítés arányos csökkentéséről és annak a  csökkentett összegen felüli része
folyósításának felfüggesztéséről.
8. § (1) A 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítés az autóbusszal végzett helyközi személyszállítási közszolgáltatás
bevételekkel nem fedezett indokolt költségei és az  ágazatban szokásos, ésszerű nyereség megtérítésére
használható fel.
(2) A 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítést az autóbusszal szolgáltatást végző társaságok között a várható
gazdasági és pénzforgalmi folyamatok alapján, a várható bevételekkel nem fedezett indokolt költségek arányában
kell felosztani.
(3) A  2.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti költségtérítés folyósítása az  autóbusszal szolgáltatást végző társaság
pénzforgalmi igényeihez igazított mértékben történik.
(4) A  2.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti költségtérítés (3)  bekezdés alapján folyósítandó mértékét a  közlekedésért
felelős miniszter – az  államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az  autóbusszal személyszállítási
közszolgáltatást végző társasággal kötött közszolgáltatási szerződés záradékában határozza meg.
9. § (1) A  2.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti költségtérítés az  autóbusszal helyközi személyszállítási közszolgáltatást
végző társaságoknak a  korábbi költségtérítések elszámolásából adódó költségtérítési igényeinek megtérítésére
használható fel.
(2) A 2. § (3) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítést az autóbusszal szolgáltatást végző társaságok között a korábbi
évekre fennálló költségtérítési igény arányában kell felosztani.
(3) A  2.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti költségtérítés (2)  bekezdés alapján folyósítandó mértékét a  közlekedésért
felelős miniszter – az  államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az  autóbusszal személyszállítási
közszolgáltatást végző társasággal kötött közszolgáltatási szerződés záradékában határozza meg.
10. § (1) A NAV
a) a  2.  § (2)  bekezdés a), b), d) és e)  pontja és a  2.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti költségtérítést
a kedvezményezettnek a tárgyhónap első napjától benyújtható igénylésétől,
b) a  2.  § (2)  bekezdés c)  pontja és a  2.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti költségtérítést a  közlekedésért felelős
miniszter által megküldött záradék NAV-hoz történő érkezésétől vagy – ha ez  későbbi időpontra esik  –
az adózó támogatási igényének benyújtásától
számított 15 napon belül folyósítja.
 (2) A  2.  § (1)  bekezdés szerinti egyedi támogatás és a  2.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti költségtérítés folyósítása
az  10032000-01905049 Egyedi támogatás folyósítási számla terhére történik az  adózás rendjéről szóló törvény
rendelkezései alapján.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet 2016. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
457/2017. (XII. 4.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr.  Sulyok Gábort 2017. december 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2018. (VI. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a belügyminiszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr.  Magyariné dr.  Nagy Editnek, a  Belügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása áthelyezésére
tekintettel
– 2018. június 15-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva, a belügyminiszter javaslatára
dr. Bodnár Bencét a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2018. június 16-ai hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
124/2015. (III. 13.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Bezsenyi Mihály rendőr ezredest 2015. március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2013. (VII. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy természetes személyek, anyagi ellenszolgáltatás fejében, semmilyen módon ne vehessenek
részt, költségvetési szerv megbízásából folytatott hirdetési tevékenységben?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
–  így a kérdésben megnevezett természetes személyeknek és költségvetési szerveknek is – a véleménynyilvánítás
szabadságához. Az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő eredményes
országos népszavazásnak az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az  Alaptörvényben meghatározott
alkotmányos jogot korlátozná, amely az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az  Alaptörvény
8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„vehessenek részt” vagy „hirdetési tevékenység” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így
a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  §
b) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés
c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
81/2013. (XII. 23.) BM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37.  § y)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.
törvény 93.  § (4)  bekezdése alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § l)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró vidékfejlesztési
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Bezenye
(Győr-Moson-Sopron megye), 1301/5, 1329, 0256/21 és 0256/51 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 53979
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Bezenye, 1301/5, 1329, 0256/21 és 0256/51 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
2. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Máriakálnok
(Győr-Moson-Sopron megye), 2055 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 25597 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Máriakálnok, 2055 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét,
valamint a Máriakálnok, 2052/3, 2052/4, 2052/5, 2052/6 és 2052/7 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori falmaradványok megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
3. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Öttevény
(Győr-Moson-Sopron megye), 0158/5 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 57617 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az  Öttevény, 0158/5 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét,
valamint az Öttevény, 0158/4 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
4. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Öttevény
(Győr-Moson-Sopron megye), 0115/30, 0115/31 és 0115/32 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 32003
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az Öttevény, 0115/30, 0115/31 és 0115/32 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként
nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
5. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Abda
(Győr-Moson-Sopron megye), 0160/11, 0160/12, 0160/13 és 0160/14 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 1542
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az  Abda, 0160/11, 0160/12, 0160/13 és 0160/14 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
6. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Győr
(Győr-Moson-Sopron megye), 0700/5, 0700/6 és 0700/7 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 21478
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Győr, 0700/5, 0700/6 és 0700/7 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem
védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
7. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorlom a  Neszmély
(Komárom-Esztergom megye), 0240 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 55920 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Neszmély, 0240 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
8. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Visegrád (Pest
megye), 027/6 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 25559 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Visegrád, 027/7 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
 (4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 9. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Visegrád (Pest
megye), 1503 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 58667 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Visegrád, 1503 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm
ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
10. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Budapest III.
kerület, 63544 és 63545/1 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 62528 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Budapest III. kerület, 63544 és 63545/1 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként
nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
11. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Budapest III.
kerület, 23779/5, 23779/6 és 23783 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 76489 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Budapest III. kerület, 23779/5,23779/6 és 23783 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
12. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az Adony (Fejér
megye), 060/1 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 21536 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az Adony, 060/1 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm
ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
13. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Rácalmás (Fejér
megye), 011/11 és 011/12 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 37601 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Rácalmás, 011/11 és 011/12 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett
részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
14. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Kisapostag
(Fejér megye), 057/4 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 47894 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Kisapostag, 057/4 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
15. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Kisapostag
(Fejér megye), 046/4 és 046/5 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 68273 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Kisapostag, 046/4 és 046/5 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett
részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
16. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Kisapostag
(Fejér megye), 046/4 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 21996 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Kisapostag, 046/4 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
17. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Solt
(Bács-Kiskun megye), 0221/5 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 20004 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Bölcske (Tolna megye), 0133/3, 0146, 0147 és 0148 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori kikötőerőd maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
 (4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 18. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Bölcske (Tolna
megye), 0463/5 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 23819 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Bölcske, 0463/5 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
19. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Bölcske (Tolna
megye), 0584/9, 0584/10, 0584/11 és 0584/40 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 62644 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Bölcske, 0584/9, 0584/10, 0584/11 és 0584/40 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
20. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom
a  Dunaszentgyörgy (Tolna megye), 02, 03/7, 0133/45, 0133/46, 0133/47 és 0133/48 helyrajzi számú ingatlan
területén fekvő 57709 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Dunaszentgyörgy 02, 03/7, 0133/45, 0133/46, 0133/47 és 0133/48 helyrajzi számú
ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
21. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom
a  Dunaszentgyörgy (Tolna megye), 081/19, 081/20 és 081/42 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 37580
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Dunaszentgyörgy, 081/11 helyrajzi számú ingatlant, valamint a 081/19, 081/20 és 081/42
helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
22. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Fadd (Tolna
megye), 073/18, 073/106, 073/107 és 073/118 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 23137 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Fadd, 073/18, 073/106, 073/107 és 073/118 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét, valamint a 0121/2 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
23. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Fadd (Tolna
megye), 0149/48 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 23133 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Fadd, 0149/48 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm
ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
24. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Szekszárd
(Tolna megye), 01601/18 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 73509 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Szekszárd, 01601/18 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét,
valamint a Tolna–Mözs, 0103/1 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
25. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az Őcsény (Tolna
megye), 093/30, 093/115, 093/116, 0109/20, 0109/66, 0109/68 és 0110 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
23225 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az Őcsény, 093/30, 093/115, 093/116, 0109/20, 0109/66, 0109/68 és 0110 helyrajzi számú
ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
26. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Bátaszék
(Tolna megye), 0147/11 és 0147/12 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 59096 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Bátaszék, 0147/11 és 0147/12 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem
védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori útállomás maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
27. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Báta (Tolna
megye), 019, 029/1, 034/29, 034/32, 034/34, 034/35, 034/49 és 034/51 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
32041 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Báta, 019, 029/1, 034/29, 034/32, 034/34, 034/35, 034/49 és 034/51 helyrajzi számú
ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja két római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
28. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Dunaszekcső
(Baranya megye), 0161/11 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 32036 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Dunaszekcső, 0161/11 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori téglaégető műhely
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
29. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Sátorhely
(Baranya megye), 0497 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 24881 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Sátorhely, 0497 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
30. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetőleg régészeti védőövezet kijelöléséről
szóló 17/2004. (VIII. 27.) NKÖM rendelet 8. § (2) bekezdésben a „római kori őrtorony,” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
25/2017. (VII. 6.) MvM utasítása megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a megyei fejlesztési projektek megvalósításának
támogatása céljából a projektelőkészítési, projektmenedzsmenti, projektfejlesztési és projektértékelési feladatok
koordinálása érdekében 2017. június 1. napjától 2017. november 30. napjáig az alábbi személyeket miniszteri biztossá
(a továbbiakban: megyei fejlesztési biztos) nevezem ki:
1. Font Sándor Bács-Kiskun megye 2. dr. Hargitai János Baranya megye
3. Vantara Gyula Békés megye 4. Riz Gábor Borsod-Abaúj-Zemplén megye
5. B. Nagy László Csongrád megye 6. Varga Gábor Fejér megye
7. Simon Róbert Balázs Győr-Moson-Sopron megye 8. dr. Tiba István Hajdú-Bihar megye
9. Nyitrai Zsolt Heves megye 10. dr. Bene Ildikó Jász-Nagykun-Szolnok megye
11. dr. Völner Pál Komárom-Esztergom megye 12. Balla Mihály Nógrád megye
13. dr. Szűcs Lajos Pest megye 14. Móring József Attila Somogy megye
15. Lipők Sándor Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 16. Hirt Ferenc Tolna megye
17. Ágh Péter Vas megye 18. dr. Kovács Zoltán Veszprém megye
19. Manninger Jenő Zala megye 2. § A megyei fejlesztési biztos feladata:
a) a megyei jogú városok, a megyei önkormányzatok, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
képviselőivel együttműködve koordinálja a projektelőkészítő és projektmenedzsment-struktúra kialakítását;
b) közreműködik a feladatokhoz szükséges humánerőforrás-kapacitás mennyiségi és minőségi felmérésében,
a  követelmények meghatározásában, ellátja a humánerőforrás képzésével és oktatásával összefüggő
koordinatív feladatokat;
c) irányítja és koordinálja a megyei kedvezményezettek számára szükséges megyei szintű képzések és workshopok
megrendezését;
d) kapcsolatot tart a Miniszterelnökség Európai Uniós Fejlesztésekért Felelős Államtitkárság koordinációs
feladatot ellátó szervezeti egységeivel és az Irányító Hatóságok vezetőivel.
3. § A megyei fejlesztési biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a megyei fejlesztési biztos e tevékenysége ellátásáért legfeljebb helyettes
államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra jogosult. A megyei fejlesztési biztost a Ksztv. 38. §
(6) bekezdésében meghatározott juttatások nem illetik meg.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a megyei fejlesztési biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről szóló 30/2016. (XI. 18.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1529/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program elfogadásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program tervezetét (a továbbiakban: tervezet),
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a tervezetnek az Európai Bizottság részére történő
hivatalos benyújtásáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – kezdje meg
a tervezet vonatkozásában a hivatalos tárgyalásokat az Európai Bizottsággal.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a tervezet 2. pont szerinti benyújtását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök