text:
62/2009. (XII. 17.) IRM rendelete a Közjegyzői Levéltár tevékenységével összefüggő szakmai követelményekről.
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § i) pontjában, a 60. § vonatkozásában a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény
183. § f) pontjában, a 61. § tekintetében pedig a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában
kapott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Levéltári feladatok 1. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 166. §-ában meghatározott iratok, nyilvántartások,
bélyegzők és egyéb eszközök (a továbbiakban: levéltári anyag) – figyelemmel a közokiratokról, a közlevéltárakról és
a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény szabályaira is – a Magyar Országos Közjegyzői Kamara
(a továbbiakban: MOKK) mellett működő Közjegyzői Levéltárban (a továbbiakban: levéltár) e rendelet szerint kerülnek
elhelyezésre. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) közjegyzői levéltári anyag: a Kjtv. 166. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott irat, nyilvántartás, bélyegző
és egyéb eszköz; b) kamarai levéltári anyag: a Kjtv. 166. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott irat;
c) folyamatban lévő ügyek anyagai: a nem befejezett, és a befejezett, de további intézkedést igénylő közjegyzői
ügyek iratai, valamint a közjegyzőnél bizalmi őrzésben lévő okirat, pénz (értéktárgy, értékpapír), az ezekhez
tartozó irat és nyilvántartás; d) területi levéltár: a levéltár külön jogszabályban meghatározott levéltári anyagokat kezelő telephelye.
II. FEJEZET
A LEVÉLTÁRI ÁLLOMÁNY GYARAPODÁSA A levéltári anyag levéltárba történő átadásának előkészítése
3. § A levéltári anyag akkor helyezhető levéltárba, ha
a) a Kjtv. 166. §-a alapján a levéltári anyag részét képező iratok helybeli őrzésének ideje lejárt,
b) a levéltári anyag részét képező iratok mindenben megfelelnek a közjegyzőkről szóló törvényben, a közjegyzői
nemperes eljárásokról szóló jogszabályokban, továbbá a közjegyzői és a közjegyzői kamarai ügyvitelről,
iratkezelésről szóló jogszabályokban előírt alaki követelményeknek és c) azokat az átadó (a közjegyző vagy örököse, az iratokat és eszközöket birtokló személy) az e rendeletben foglaltak
szerint előkészítette. 4. § (1) A közjegyzői okiratok esetében az előkészítésnek ki kell terjednie az okiratok részletes ellenőrzésére annak érdekében,
hogy azok összefűzve, aláírva (ellenjegyezve), a hivatali körbélyegző lenyomatával ellátva kerüljenek a levéltárba.
(2) Kizárólag az eredeti okiratot, a pótolt okiratot és az okirathoz fűzött kötelező mellékleteket, és az okirathoz tartozó,
hozzátűzött utóiratokat (különösen a kijavító végzést, kérelmeket és tanúsítványokat) lehet a levéltárba átadni,
műanyag vagy más védőborító nélkül. Az egyéb mellékelt iratokat és munkaanyagokat – úgy, mint
a szerződéstervezetet, tulajdoni lapot és cégkivonatot – a levéltár nem veszi át.
(3) A közjegyzői okiratokat évenkénti bontásban, ügyszám szerint növekvő sorrendbe kell rendezni, és gondoskodni kell
arról, hogy az okiratok csomagolása alkalmas legyen azok sérülésmentes szállítására.
(4) A levéltár a végintézkedéseket és a végintézkedéssel kapcsolatos közokiratokat (különösen a végrendelet
visszavonását tartalmazó nyilatkozatot), továbbá a közjegyzői letéteket külön tűzbiztos páncélszekrényben tárolja,
ezért az átadónál esetlegesen szintén külön kezelt ilyen okiratokat nem kell visszasorolni az ügyszám szerinti helyükre,
hanem azok külön sorozatba rendezve is leadhatók. 5. § (1) A közjegyzői nemperes eljárás során keletkezett iratok (a továbbiakban: nemperes iratok) esetében az előkészítésnek
ki kell terjednie annak részletes ellenőrzésére, hogy a nemperes ügyekben minden intézkedés megtörtént-e, valamint
hogy az iratborító tartalmazza-e a kötelező adatokat. (2) A nemperes iratokat rendezetten, az ügyszámuk sorrendjében, az irat terjedelmétől függően lehetőleg 25, 50 vagy
100-as kötegekben, átkötve kell a levéltár részére átadni.
6. § (1) A levéltár a közjegyzői levéltári anyagot a közjegyzők által külön jogszabály alapján vezetett elektronikus vagy papír
alapú közjegyzői ügynyilvántartás alapján elkészített iratjegyzékkel, névmutatóval – hagyatéki ügyek esetén
a végintézkedések jegyzékével kiegészítve – (a továbbiakban együtt: átadási jegyzék) veszi át.
(2) Az átadási jegyzéknek az átadott évkörre (a továbbiakban: tárgyév) vonatkozóan az elektronikus vagy papír alapú
közjegyzői nyilvántartásba felvett minden ügy adatait tartalmaznia kell.
(3) Az átadási jegyzéket három, közülük a névmutatókat pedig egy példányban kinyomtatva kell a levéltári anyaghoz
csatolni. (4) Az átadási jegyzéken fel kell tüntetni a vonatkozó ügyszámnál, ha az eljárás még folyamatban van, vagy már befejezett,
de még intézkedést igényel, és ezért az okirat vagy irat a közjegyzőnél marad.
(5) A korábban már leadott évkörökből a (4) bekezdés szerint a közjegyzőnél maradt és utólag leadásra kerülő okiratoknál
vagy iratoknál az iratjegyzék csak a levéltárba kerülő ügyek adatait kell hogy tartalmazza éves bontásban.
7. § A közjegyzői okiratok esetén az iratjegyzék adatai a következők:
a) az iratjegyzéki sorszám, b) a közjegyzői okirat ügyszáma,
c) ügyfelek neve, d) a közjegyzői okirat készítésének időpontja,
e) az ügy tárgya, f) a levéltárba adás időpontja,
g) megjegyzés. 8. § Az átadásra kerülő nemperes iratok esetében az iratjegyzék tartalmát a közjegyzői ügyvitel szabályairól szóló rendelet
határozza meg. A hagyatéki ügyekben kihirdetett végintézkedéseket külön, a végintézkedések jegyzékének
megfelelően veszi át a levéltár. 9. § Az átadási jegyzékeken és névmutatókon fel kell tüntetni a közjegyző nevét és a közjegyző székhelyének a MOKK által
megállapított azonosító számát. 10. § A kamarai levéltári anyag előkészítésének ki kell terjednie az iratok részletes ellenőrzésére annak érdekében, hogy azok
aláírva – ha szükséges a kamarai körbélyegző lenyomatával ellátva – az irattári tervnek megfelelő csoportosítás szerinti
sorrendbe rendezve kerüljenek a levéltárba. 11. § (1) A levéltár a kamarai levéltári anyagot a kamara elektronikus vagy papír alapú nyilvántartása alapján elkészített
iratjegyzékkel veszi át. (2) Az iratjegyzék a tárgyévre vonatkozóan az elektronikus vagy a papír alapú nyilvántartásba felvett minden ügy adatait
tartalmazza. (3) Az iratjegyzéket három példányban kinyomtatva kell a levéltárba helyezendő anyaghoz csatolni.
(4) Az iratjegyzéken fel kell tüntetni a vonatkozó ügyszámnál, ha az ügy még folyamatban van, vagy már befejezett, de
még intézkedést igényel, és ezért az iratok a kamaránál maradnak.
(5) A korábban már leadott évkörökből a (4) bekezdés szerint a kamaránál maradt és utólag leadásra kerülő iratoknál
az iratjegyzék csak a levéltárba kerülő ügyek adatait tartalmazza éves bontásban.
(6) Az iratjegyzéket a kamarai iratkezelési szabályzatban foglalt adatokkal kell elkészíteni.
A levéltári anyag átvételének általános szabályai 12. § A levéltár a részletes átvizsgálás végett átvett levéltári anyagról és a folyamatban lévő ügyek anyagairól átvételi
elismervényt ad az átadónak vagy az átadás céljára adott meghatalmazás vagy megbízás alapján eljáró
képviselőjének. 13. § (1) A levéltár az átadástól számított 60 napon belül iratonként, részletesen ellenőrzi a részére átadott levéltári anyagot és
a folyamatban lévő ügyek anyagait. (2) A részletes átvizsgálás során a levéltár ellenőrzi, hogy a levéltári anyagok megfelelnek-e a közjegyzői eljárásokra,
a közjegyzők iratkezelésére vonatkozó jogszabályokban vagy a kamarai előírásokban megjelölt alaki
követelményeknek. 14. § (1) A levéltár az átadástól számított 60 napon belül az átvett levéltári anyagról átadás-átvételi jegyzőkönyvet készít.
A levéltár a megállapított hiányosságokat az átadás-átvételi jegyzőkönyvben feltünteti és azt az átadástól számított
60 napon belül megküldi az átadó vagy képviselője részére, és – hiánypótlás szükségessége esetén – 60 napos
határidő megjelölésével felhívja az átadót a hiányosságok pótlására.
(2) A levéltár az átvétel megtörténtéről, és a hiánypótlási felhívás kiadásáról az illetékes területi kamarát az átadás-átvételi
jegyzőkönyv megküldése útján értesíti. (3) A levéltár zárójegyzőkönyvben rögzíti a hiánypótlás megtörténtét – vagy azt az okot, amely miatt a hiány nem volt
pótolható –, és a zárójegyzőkönyvet megküldi az átadó vagy képviselője és a területi kamara részére.
(4) Az átadási jegyzékek egy példánya az átvételt követően a levéltárban marad, a jegyzékek fennmaradó egy-egy
példánya pedig az átadás-átvételi jegyzőkönyv vagy a zárójegyzőkönyv mellékleteként megküldésre kerül az átadó
vagy képviselője és a területi kamara részére. (5) Ha valamely közjegyzői okiratról hiányzik a közjegyző ellenjegyzése, és annak hiánypótlás útján történő pótlása
a közjegyző halála vagy más ok miatt lehetetlenné vált, a levéltár az ellenjegyzés pótlása céljából haladéktalanul
megkeresi a területi kamara elnökségét. 15. § (1) Az átadás során felmerülő valamennyi költség – ideértve a hiányosságok pótlásával kapcsolatban felmerült
valamennyi költséget is – az átadót terheli. (2) Az átadás helyszíne az illetékes területi levéltár épülete. A levéltári anyagoknak az illetékes területi levéltárba történő
szállítása az átadó feladata. A hivatalban lévő közjegyző iratainak levéltárba történő átadásának különös szabályai
16. § A levéltár a hivatalban lévő közjegyző levéltári anyagai átadásának éves ütemezését a megelőző év október 31.
napjáig meghatározza és a MOKK honlapjának belső nem nyilvános felületén közzéteszi a közjegyzők számára.
A hivatalban lévő közjegyző okiratainak és nemperes iratainak levéltárba adása során az átadó vagy képviselője és
a levéltáros vesz részt. A levéltári anyag átvételének különös szabályai a közjegyzői szolgálat megszűnése,
vagy a közjegyző áthelyezése esetén 17. § Ha a közjegyző az átadás során akadályoztatva van, úgy helyette az átadás során – a közjegyző örököse vagy
az iratokat, eszközöket birtokló személy meghatalmazása alapján – az illetékes területi kamara erre kijelölt tagja jár el.
18. § Ha a közjegyzői levéltári anyag átadására a közjegyző szolgálati viszonyának megszűnése esetén kerül sor, és
a közjegyző akadályoztatása miatt a hivatkozott átadási jegyzékek az átadást megelőzően nem készülnek el, az átadási
jegyzékeket – a közjegyző vagy örököse költségére – a levéltár készíti el.
19. § (1) Ha a közjegyzői levéltári anyag átadása a közjegyző szolgálati viszonyának megszűnése miatt következik be, az átadás
során felmerülő valamennyi költség – a hiányosságok pótlásával kapcsolatban felmerült költségek kivételével –
a MOKK-ot terheli. (2) Ha az átadási kötelezettségének az átadó önhibájából határidőben nem tesz eleget, úgy az átadással felmerülő költség
és az ennek elmaradásából származó valamennyi kár a közjegyzőt vagy az örökösét, illetve az iratokat, eszközöket
birtokló személyt terheli. (3) Ha az átadásra a közjegyző áthelyezése esetén kerül sor, az átadás során felmerülő valamennyi költség – ideértve
a hiányosságok pótlásával kapcsolatban felmerült valamennyi költséget is – a közjegyzőt terheli.
A levéltári anyag átvételének különös szabályai tartós helyettesítés befejezése esetén
20. § A helyettesítés befejezésével a tartós helyettes által átvett és készített okiratok, nemperes iratok, és azok
nyilvántartásai közül a levéltári anyagok átadására a hivatalban lévő közjegyző iratainak levéltárba történő átadására
vonatkozó szabályai megfelelően irányadók. Az átvétel különös szabályai a kamarai levéltári anyagok vonatkozásában
21. § A levéltár az iratjegyzéknek megfelelően a kamara megbízottjának jelenlétében iratonként számba veszi az átvett
levéltári anyagokat, és azok mennyiségéről, továbbá a megállapított hiányosságokról átadás-átvételi jegyzőkönyvet
készít. III. FEJEZET
A LEVÉLTÁRI ANYAG ŐRZÉSE ÉS FELDOLGOZÁSA
A levéltári anyag tárolásával összefüggő követelmények 22. § (1) A levéltári anyag kizárólag az erre a célra kialakított és megfelelően felszerelt levéltári raktárhelyiségben őrizhető.
(2) A raktárhelyiségben a levéltári anyag mellett csak a levéltár szakmai feladatainak ellátásával kapcsolatos, továbbá
a levéltári anyagot kiegészítő más, gyűjtemény jellegű anyag tárolható, melyet a raktárhelyiségen belül a levéltári
anyagtól el kell különíteni. (3) A levéltár a raktárhelyiség állapotának változását a páratartalom és a hőmérséklet mérésével folyamatosan
figyelemmel kíséri. (4) A raktárhelyiség klímája akkor elfogadható, ha a hőmérséklet 14–22 °C között, a relatív légnedvesség pedig 45–60%
között mozog. A napi ingadozás nem haladhatja meg a 2 °C-t; ha az ingadozás mértéke ennél nagyobb,
a raktárhelyiségben csak szükségmegoldásként lehet iratokat tárolni. (5) A raktárhelyiség megvilágítására UV-mentes vagy kevés UV-sugárzást kibocsátó világítótestek használhatók.
A levéltár a megvilágítás erősségét és idejét minimalizálja, a világítás ereje legfeljebb 200 lux lehet.
23. § (1) A papír alapú iratok tárolására szolgáló dobozok kizárólag savmentes papírból készülhetnek. A védőborítóként
használt papírok savmentesek és ligninmentesek. (2) A levéltár a raktárhelyiséget az iratok elhelyezésére szolgáló állványokkal szereli fel. A levegő szabad áramlásának
biztosítása érdekében az állványzat függőleges tagja nyitott, az állványzat alsó polcát a padlótól legalább 15 cm
távolságra, felső polcát a mennyezettől legalább 50 cm távolságban szükséges a levéltárnak biztosítania.
(3) A letétek, végintézkedések és egyéb nagy jelentőségű, pótolhatatlan okiratok tárolása tűzbiztos páncélszekrényben
történik. 24. § A raktári egységek raktári jelzettel ellátottak. A raktári jelzet tartalmazza a fond és állag törzsszámát, nevét és a raktári
egység sorszámát. 25. § (1) A raktárhelyiség tűzzáró fémajtóval ellátott és nagy érzékenységű tűzjelző berendezéssel, valamint gázzal (CO2) oltó
kézi tűzoltó készülékekkel felszerelt. (2) A raktárhelyiséget úgy kell kialakítani, hogy azon szennyvízcsatorna, gázvezeték, továbbá nyomás alá helyezett
vízvezeték ne haladjon keresztül. (3) A levéltár gondoskodik a rovarok és rágcsálók elleni hatékony védelemről.
26. § (1) Megfelelő riasztó- és beléptető rendszerrel kell biztosítani, hogy a levéltárba és a raktárhelyiségbe csak az arra
feljogosított személyek léphessenek be. (2) A raktárhelyiség használati rendjének kialakítása és folyamatos biztosítása érdekében a levéltár saját ügyrendjében
szabályozza a) a raktárhelyiségbe történő belépés feltételeit és a belépési jogosultságot,
b) a tárolási helyéről kiemelt levéltári anyag nyilvántartását és az őrjegy kötelező használatát.
27. § (1) Ha a levéltárban kezelt levéltári anyag épségét vagy biztonságát bármilyen veszély fenyegeti, ennek
megszüntetéséről az észlelés után a levéltár azonnal gondoskodik.
(2) Ha a veszély megszüntetése a levéltár saját eszközeivel nem lehetséges, a veszély elhárítása érdekében történő
intézkedések megtétele céljából a levéltár köteles a MOKK-ot haladéktalanul értesíteni.
28. § A levéltár az általa iratonként részletesen ellenőrzött vagy számba vett levéltári anyag megőrzéséért vállal
felelősséget, melynek tényét az átadás-átvételi jegyzőkönyvben, vagy a zárójegyzőkönyvben tünteti fel.
A levéltári anyagok kezelésének ellenőrzése 29. § (1) Ha a területi kamara elnöksége a közjegyző hivatalvizsgálata során az iratkezelési jogszabályok, az iratkezelési
szabályzat és irattári terv levéltári anyagok kezelését érintő alkalmazásával kapcsolatban hiányosságot tapasztal, erről
a hivatalvizsgálati jegyzőkönyv kivonatának megküldésével tájékoztatja a levéltárat.
(2) Az e rendelet szerinti levéltári anyagokkal kapcsolatban a közjegyzőknél és a közjegyzői kamaráknál a levéltár látja el
a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvényben foglalt, köziratok
kezelésének levéltári ellenőrzésével összefüggő feladatokat. (3) A levéltár a (2) bekezdés szerinti ellenőrzés során a közjegyzőkre vonatkozó titoktartási kötelezettség megtartásával
a közokiratokról, közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény szabályai szerint vizsgálja
a levéltári anyag nyilvántartását, a nyilvántartáshoz kapcsolódó segédletek készítését, és általában azt, hogy a levéltári
anyag kezelése megfelel-e a közjegyzőkről szóló törvényben, a közjegyzői nemperes eljárásokról szóló
jogszabályokban, továbbá a közjegyzői és a közjegyzői kamarai ügyvitelről, iratkezelésről szóló jogszabályokban előírt
követelményeknek. (4) Ha az ellenőrzés során tapasztalt hiányosságok megszüntetése iránt az érintett határidőben nem intézkedett, erről
a levéltár a területi kamarát és a MOKK elnökségét értesíti.
Az iratselejtezés levéltári ellenőrzése 30. § (1) Az e rendelet szerinti levéltári anyag jövőbeni őrzésének és feldolgozásának biztosítása érdekében a közjegyzőknél és
a közjegyzői kamaráknál a levéltár látja el a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló
törvényben foglalt, a köziratok selejtezésének levéltári ellenőrzésével összefüggő feladatokat.
(2) A levéltár a közjegyzők és a kamaráik iratainak selejtezését, és a maradandó értéket nem képviselő, selejtezésre
kiválogatott iratok megsemmisítését a hozzá legalább két példányban megküldött selejtezési jegyzőkönyvek
záradékolásával engedélyezi. (3) A levéltár az irattári anyag selejtezésének ellenőrzése során
a) megvizsgálja, hogy a selejtezésre javasolt irattári tételek között szerepel-e olyan tétel, amely az irattári terv szerint
maradandó értékű iratot tartalmaz, b) ha az irattári terv használatával kapcsolatban hibákat, hiányosságokat tárt fel, vagy a selejtezési jegyzőkönyv
alapján kétsége támad a selejtezés szabályszerűségét vagy szakszerűségét illetően, úgy a helyszínen végzett
vizsgálat alapján győződik meg arról, hogy a kiselejtezésre javasolt iratok között valóban nincs maradandó értékű
irat. (4) Az ellenőrzést követően a levéltár a jegyzőkönyv mindkét példányát az alábbiak szerint záradékolja, s az egyik
példányt a selejtezőnek visszaküldi: a) ha a levéltár a selejtezést szabályszerűnek találta, a selejtezésre javasolt iratokat a záradékolási szövegben
megsemmisíthetőnek nyilvánítja, b) ha a levéltár a selejtezés ellenőrzése során a selejtezésben hibákat talált, azonban az észlelt hiányosságok egyes
iratok visszatartásával kiküszöbölhetők, a levéltár a visszatartandó iratokat megjelöli, a többi, szabályszerűen
selejtezett iratot pedig a záradékolási szövegben megsemmisíthetőnek nyilvánítja.
(5) Ha a levéltár a selejtezés ellenőrzése során olyan hiányosságokat tapasztal, amelyek a selejtezés alá vont iratanyag
jelentős részét érintik, a jegyzőkönyvet nem záradékolja, hanem a selejtezőt a selejtezési eljárás megismétlésére
szólítja fel. (6) A levéltárnak pontosan meg kell határozni a selejtezésben észlelt hiányosságokat. A levéltár a hiányosságok
megszüntetésének módjára javaslatot tehet. A levéltár által vezetett nyilvántartások
31. § (1) A levéltár a MOKK nyilvántartásán alapuló elektronikus szervjegyzéket vezet a közjegyzői székhelyekről és az egy
székhelyen belüli közjegyzői álláshelyekről, továbbá az illetékességébe tartozó közjegyzői kamarákról.
A szervjegyzéket a levéltár a közjegyzői álláshelyek számáról és a közjegyzők székhelyéről szóló jogszabály
rendelkezéseire is tekintettel folyamatosan bővíti és naprakészen tartja.
(2) A szervjegyzék az alábbi adatokat tartalmazza: a) a székhely, és álláshely megjelölését,
b) a közjegyző székhelyének a MOKK által megállapított azonosító számát,
c) a székhely létrehozása óta a székhelyre kinevezett közjegyzők vagy kirendelt tartós helyettesek nevét, valamint
működésük kezdetét és végét, d) az aktuálisan a székhelyen működő közjegyző vagy tartós helyettes nevét, címét, az elérhetőségére vonatkozó
adatokat, és működésének kezdetét, e) a székhelyhez kapcsolódóan a levéltárban őrzött iratok évkörét, terjedelmét, levéltári törzsszámát, a székhelyen és
az álláshelyen egymást követő közjegyzők, vagy tartós helyettesek szerinti bontásban,
f) az iratkezelés ellenőrzésének időpontját és a felvett területi kamarai vagy levéltári jegyzőkönyv levéltári
nyilvántartási számát, g) a levéltárnak átadott iratok átadás-átvételi jegyzőkönyveinek nyilvántartási számát,
h) a végrehajtott iratselejtezések időpontját, az iratselejtezési jegyzőkönyvek levéltári nyilvántartási számát,
i) a levéltárnak átadandó iratok mennyiségét évkörönként, j) egyéb, a közjegyzők és kamarák működésével, szervezetével és maradandó értékű irattári anyagának védelmével
összefüggő fontosabb információkat. 32. § (1) A levéltár az általa őrzött levéltári anyagról fondok szerinti elektronikus törzskönyvi jegyzéket vezet. A fondokat
a székhelyek, vagy a közjegyzői kamarák jelölik, a székhelyek esetében a fondokon belül az állagokat közjegyzők
szerint kell kialakítani. (2) A törzskönyvi jegyzék az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a fond törzsszáma, címe és évköre, b) a fond állagainak jelzete, címe és évköre,
c) a fond, valamint az állag terjedelme iratfolyóméterben és raktári egységben,
d) a fond, valamint az állag raktári helye,
e) az adatokban történő változások bejegyzése. 33. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett gyarapodási naplóban tartja nyilván a levéltárhoz véglegesen beérkezett levéltári
anyagokat. (2) A gyarapodási napló a következő adatokat tartalmazza:
a) naplóbejegyzés sorszáma, b) beérkezés kelte, c) az átadással érintett székhely és álláshely megjelölése,
d) a közjegyző székhelyének a MOKK által megállapított azonosító számát,
e) az átadó és képviselőjének neve és címe,
f) az átvett levéltári anyag megnevezése, évköre, mennyisége (iratfolyóméterben),
g) az átvétellel kapcsolatos ügyirat levéltári iktatószáma. 34. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett átmeneti naplóban tartja nyilván az ideiglenesen levéltárba került anyagot és
eszközöket, így különösen a levéltár által átvett és a területi kamarának átadandó anyagokat és eszközöket.
(2) Az átmeneti napló a következő adatokat tartalmazza:
a) naplóbejegyzés sorszáma, b) az anyagok és eszközök levéltárba kerülésének kelte,
c) az átadással érintett székhely és álláshely megjelölése,
d) a közjegyző székhelyének a MOKK által megállapított azonosító számát,
e) az átadó és képviselőjének neve és címe,
f) az anyagok és eszközök egyértelmű azonosításához szükséges adatok (az anyagok és eszközök megjelölése,
évköre, mennyisége, mérete stb.), g) az anyagok és eszközök fizikai állapotának leírása,
h) az ideiglenes átvétel célja, az elvégzendő munka megjelölése,
i) a visszaadással érintett területi kamara (vagy közjegyzőt vagy tartós helyettes) megjelölése,
j) az anyagok és eszközök visszaadásának kelte, k) a vonatkozó levéltári ügyirat iktatószáma.
35. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett fogyatéki naplóban tartja nyilván az állományából véglegesen kikerült levéltári
anyagot. (2) A fogyatéki napló a következő adatokat tartalmazza:
a) naplóbejegyzés sorszáma, b) kikerülés kelte, c) a kikerülés jogcíme,
d) az átvevő neve és címe, e) az átvevő ügyiratszáma vagy hivatkozási száma,
f) a kikerült levéltári anyag törzsszáma, g) a kikerült levéltári anyag megnevezése, évköre, mennyisége (iratfolyóméterben),
h) a vonatkozó ügyirat levéltári iktatószáma. 36. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett kölcsönzési naplóban tartja nyilván az általa eredeti példányban kiadott, és
a levéltárba visszaküldendő levéltári anyagot. (2) A kölcsönzési napló a következő adatokat tartalmazza:
a) naplóbejegyzés sorszáma, b) a kiadás időpontja, c) az átvevő neve és címe,
d) a kiadás célja, e) a kiadott levéltári anyag törzsszáma, megnevezése, terjedelme,
f) a kiadásra vonatkozó megkeresés ügyszáma vagy hivatkozási száma,
g) a levéltári anyag fizikai állapotának leírása, h) a visszavétel időpontja,
i) a kiadásra vonatkozó ügyirat levéltári iktatószáma. 37. § A levéltár a gyarapodási-, átmeneti-, fogyatéki-, és kölcsönzési naplót minden év elején megnyitja és év végén hiteles
módon lezárja. 38. § (1) A levéltár az általa őrzött fondokról és állagokról raktári egységek (doboz, kötet stb.) szerinti elektronikus jegyzéket
vezet. A raktári jegyzék a fond és állag szerkezetét tükröző sorrendben sorolja fel a raktári jegyzék adatait.
(2) A raktári jegyzék a következő adatokat tartalmazza:
a) az anyagot őrző levéltár neve, b) a fond és az állag megnevezése, évköre, terjedelme (iratfolyóméterben és raktári egységekben),
c) raktári egység sorszáma, a raktári egység megnevezése (doboz, kötet stb.), az ugyanazon raktári egységben
elhelyezett levéltári anyag megnevezése, évköre. 39. § (1) A levéltár az általa őrzött levéltári anyagról fondokra és állagokra tagolódó fondjegyzéket készíthet.
(2) A fondjegyzék a fondok és állagok törzsszámát, megnevezését, évkörét és iratfolyóméterben megadott terjedelmét
tartalmazza. 40. § (1) A levéltár a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésére vonatkozó jogszabálynak megfelelően köteles a levéltárba
érkezett küldeményeket érkeztetni, majd a kérelmeket, megkereséseket és egyéb intézkedést igénylő iratokat
a levéltári ügyek elektronikus nyilvántartásában (a továbbiakban: levéltári nyilvántartás) iktatni.
(2) A levéltári iktatószám a következő: a területi levéltár azonosító száma (L1 – L5), törve az ügy érkezés szerinti számával,
törve az érkezés évszámával, valamint a sorszámmal. A nyilvántartásban az ügyek számozása évenként 1-gyel
kezdődik, és az ügyek érkezésének megfelelően folyamatosan növekszik.
(3) A levéltári ügyben érkezett utóiratot az eredeti ügy száma alatt kell kezelni. Az egyes intézkedések, utóiratok
folyamatos sorszámot kapnak, melyet az ügyszámhoz törtvonallal kapcsolva, arab számjeggyel kell feltüntetni.
Az első sorszámot a kezdő irat kapja, a soron következő iratok eggyel magasabb sorszámot kapnak.
Az iratanyag levéltári feldolgozása 41. § A levéltári anyagot a hiteles adatszolgáltatás érdekében darabszinten kell rendezni. Darabszinten rendezett az az
iratanyag, amelyen belül a legkisebb levéltári egységek az ügyiratok, közjegyzői okiratok esetében pedig az egyes
okiratok. 42. § (1) A levéltár a rendezési munka során az eredeti irattári rendet állítja helyre a vonatkozó egységes iratkezelési szabályzat
és irattári terv alapján. (2) A rendezés során kialakított levéltári egységek rendszerbeli helyét a levéltári jelzet fejezi ki. A levéltári jelzetet
a levéltári egységeken fel kell tüntetni. IV. FEJEZET
A LEVÉLTÁRI ANYAG SELEJTEZÉSE
A selejtezési és megsemmisítési eljárás 43. § A levéltár az őrizetében lévő levéltári anyag egyes fondjaiból azokat az iratokat, amelyek a közjegyzők és kamaráik
egységes iratkezelési szabályzata és irattári terve alapján selejtezhetővé váltak, selejtezés útján távolítja el.
44. § (1) A területi levéltár a selejtezést a főlevéltáros által a levéltárosok és a levéltári előadók közül kijelölt háromtagú
bizottság közreműködésével teljesíti. A selejtezési eljárásról selejtezési jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell: a) a selejtezés helyét és idejét,
b) a selejtezést végző személyek nevét és munkaköri megnevezését,
c) a selejtezéssel érintett fond vagy állag (közjegyzői székhely és álláshely, vagy a selejtezéssel érintett kamara)
megjelölését, d) a selejtezés alá vont fond vagy állag eredeti mennyiségét,
e) a selejtezés ellenőrzése során tapasztalt hiányosságokat és az azok megszüntetésére vonatkozó intézkedéseket,
f) a selejtezett iratok ügyszámát és keletkezésének évszámát,
g) a selejtezés alapjául szolgáló jogszabály és irattári terv megnevezését,
h) a selejtezett anyag mennyiségét, i) a jegyzőkönyv keltét, a selejtezést végző személyek aláírását, és a levéltár bélyegzőlenyomatát.
(3) A selejtezési jegyzőkönyvet a főlevéltáros, a MOKK elnöke és a kultúráért felelős miniszter együttesen hagyják jóvá.
A selejtezett iratok megsemmisítésére csak a selejtezési jegyzőkönyvre vezetett hozzájárulásoknak a területi levéltár
részére történő visszaérkezését követően kerülhet sor. (4) A selejtezés megtörténtét a levéltári jegyzékekben a megfelelő irattári tételnél a selejtezés évének a bejegyzésével kell
feltüntetni. 45. § Ha az irattári terv előírásaitól eltérően a selejtezésre kerülő iratanyagból – az átadó vagy a levéltár kérésére, vagy más
fontos okból – valamely irat visszatartása szükséges, ennek tényét a selejtezési jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, és
erről külön jegyzéket kell felvenni. 46. § (1) A selejtezési eljárásban a fentiek szerint selejtezett iratokat fizikailag kell megsemmisíteni.
(2) A megsemmisítés iratmegsemmisítővel, égetéssel, bezúzással, vagy ezekkel biztonságilag egyenértékű más
módszerrel bizottság jelenlétében történhet. (3) A megsemmisítési bizottság legalább három tagból áll, tagjai a főlevéltáros által a levéltárosok és a levéltári előadók
közül megbízott személyek, valamint a megsemmisítést végző szervezet megbízottjai vagy képviselői.
(4) A megsemmisítésről a selejtezési jegyzőkönyvre rávezetett hivatalos feljegyzést kell készíteni, melynek tartalmaznia
kell: a) a megsemmisítés helyét és idejét, b) a megsemmisítési eljárásnál jelen lévők nevét és munkaköri megnevezését,
c) a megsemmisítés módját, d) a bizottság tagjainak aláírását valamint a levéltár bélyegzőjének lenyomatát.
Az érvénytelenített bélyegzők és egyéb eszközök és igazolványok őrzése, tárolása, kezelése
és megsemmisítése 47. § A levéltárban az érvénytelenített bélyegzőket, a közjegyzői elektronikus aláírást létrehozó érvénytelenített
eszközöket, továbbá a bevont igazolványokat (továbbiakban együtt: eszközök) az iratoktól elkülönítve kell őrizni
a közjegyzők és kamaráik egységes iratkezelési szabályzata és irattári terve alapján meghatározott ideig, ezt követően
megsemmisítésük iránt kell intézkedni. V. FEJEZET
A LEVÉLTÁRI ANYAG HASZNÁLATA
A levéltár feladatai az őrizetében lévő iratok tekintetében
48. § (1) A levéltár kérelemre, a közjegyzőkre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával teljesíti az általa kezelt közjegyzői
okiratokról, nemperes iratokról másolat, kivonat, bizonyítvány kiadásával és az iratokba való betekintés
engedélyezésével kapcsolatos feladatát. (2) A kiállított okiratnak meg kell felelnie a közjegyzőkről szóló törvényben, a közjegyzői nemperes eljárásokról szóló
jogszabályokban, továbbá a közjegyzői ügyvitelről és iratkezelésről szóló jogszabályokban előírt alaki
követelményeknek. 49. § (1) A 48. § (1) bekezdése szerinti kérelmet a levéltárnál vagy bármely közjegyzőnél személyesen vagy képviselő útján lehet
előterjeszteni. (2) A levéltár és a közjegyző köteles a kérelmező vagy képviselő személyazonosságát ellenőrizni.
(3) Ha a kérelmet a közjegyzőnél terjesztik elő, a közjegyző a kérelmet a MOKK által rendszeresített és a honlapján
közzétett űrlap kitöltésével térítésmentesen elkészíti és továbbítja a levéltárnak.
(4) A kérelem teljesítése olyan módon is kérhető, hogy a kiállított okirat másolatát a levéltár a közjegyzőnek küldje meg,
aki gondoskodik az iratnak a kérelmező részére történő átadásáról.
50. § Ha a kérelmező helyett meghatalmazottja jár el, a kérelemhez mellékelni kell a kérelmező – ha jogszabály másként
nem rendelkezik – legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazását.
51. § (1) A kérelmet a levéltáros megvizsgálja, és az érintett közjegyzői okirat vagy irat, továbbá a közjegyzői titoktartásra
vonatkozó rendelkezések, valamint a közjegyzői okiratok és nemperes iratok kezeléséről szóló jogszabályok alapján
8 napon belül dönt a kérelem teljesíthetőségéről vagy elutasításáról.
(2) A levéltáros köteles tájékoztatni a kérelmezőt a kérelme hiányosságainak pótlásához szükséges intézkedésekről és
a pótlás módjáról is. (3) A levéltáros a kérelmet elutasítja, ha
a) a kérelem közjegyzői okiratra vonatkozik, és a Kjtv. 151–152. §-ai alapján a kérelmező részére az okiratról hiteles
másolat nem adható ki, b) a kérelem közjegyzői nemperes iratra vonatkozik, és az ügyben a kérelmező vagy képviselője nem rendelkezik
a külön jogszabályban meghatározott irat betekintési joggal, c) a kérelmező a hiánypótlást a (2) bekezdés szerinti tájékoztatás ellenére nem teljesíti.
(4) Ha a levéltáros a kérelmet elutasította, a kérelmező a döntés ellen annak kézhezvételtől számított 15 napon belül
jogorvoslattal élhet a MOKK elnökénél, aki arról 8 napon belül döntést hoz.
52. § (1) Nemperes iratok vonatkozásában a közjegyzői érdemi intézkedést nem igénylő megkeresésekben (tájékoztatásadás,
iratbetekintés, az iratokról másolat vagy hiteles másolat kiadása) a levéltáros intézkedik.
(2) Póthagyatéki eljárással kapcsolatos közjegyzői megkeresés esetén a levéltár az alaphagyatéki iratokat véglegesen,
a közjegyzői ügyvitel szabályainak megfelelően küldi meg a közjegyző részére.
(3) Nemperes ügyben érkezett, egyéb érdemi intézkedést igénylő megkeresés esetén a levéltár az érintett iratról a fentiek
szerint pótborítót készít, és az iratot az intézkedés megtétele céljából megküldi az illetékes közjegyzőnek. Az eljáró
közjegyző a szükséges intézkedések megtételét követően az iratot visszaküldi a levéltár részére.
53. § A közjegyzők hivatalos eljárásaival kapcsolatos megkereséseket a levéltár térítésmentesen teljesíti.
54. § Hagyatéki eljárásban történő kihirdetés céljából a levéltár a közokiratba foglalt végintézkedés kettő darab hiteles
másolatát küldi meg az eljáró közjegyzőnek, aki a végintézkedés kihirdetését követően a hiteles másolatok közül egy
példányt kihirdetési záradékkal ellátva visszaküld a levéltár részére.
55. § (1) A levéltár által őrzött letétekre irányuló megkeresés esetén (közjegyzői letétbe helyezett magánvégrendelet, vagy
egyéb, okirat megőrzésével kapcsolatos letét visszaadása, vagy a magánvégrendelet hagyatéki eljárásban történő
kihirdetése ügyében) a levéltár a magánvégrendeletet és a letett okiratot az eredeti letéti jegyzőkönyvvel együtt küldi
meg az eljáró közjegyzőnek. A levéltár a letéti jegyzőkönyv hiteles másolatát elhelyezi az eredeti jegyzőkönyv helyén.
(2) Az eljáró közjegyző a magánvégrendelet kihirdetését követően az eredeti letéti jegyzőkönyvet visszaküldi a levéltár
részére, és tájékoztatja a levéltárat a kihirdetés tényéről.
(3) A letétbe vett magánvégrendelet és egyéb letett okirat visszaadását követően az eljáró közjegyző az eredeti letéti
jegyzőkönyvet – a visszaadási jegyzőkönyv hiteles másolatával együtt – visszaküldi a levéltár részére.
56. § (1) Ha a bíróság vagy a területi kamara megkeresése esetén a közjegyzői okirat eredeti példányát kell megküldeni,
a levéltár az okirat helyére annak hiteles másolatát helyezi el. Ezt a másolatot az eredeti közjegyzői okirat
visszaérkezése után is az okirat mellett kell őrizni.
(2) A területi kamara megkeresése alapján – kijavítás céljából – a levéltár az eredeti okiratot közvetlenül is megküldheti
a készítő vagy utód közjegyzőnek, vagy a tartós helyettesnek.
57. § Az eredetben megküldött irat adatait a levéltár bevezeti – a megküldés ideiglenes vagy végleges jellegétől függően –
a fogyatéki vagy kölcsönzési naplóba. Záró rendelkezések 58. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 2. § b) pont, a 10. §, a 11. §, a 21. §, az 59. § és a 60. §-nak a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról
szóló 13/1991. (X. 26.) IM rendelet 23/A. § (2) bekezdés b) pontját és (3) bekezdését megállapító rendelkezése 2011.
július 1-jén lép hatályba. (3) A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet – e rendelet 60. §-ával
módosított – 23/A. §-a szerinti szervezeti szabályoknak megfelelően a Kjtv. 166. §-a szerinti, a MOKK mellett működő
közjegyzői levéltár e rendelet hatálybalépésének időpontjától a Budapesti Közjegyzői Kamara illetékességi területén
működő közjegyzők levéltári anyagait kezelő területi levéltárként (a továbbiakban: budapesti levéltár) működik.
(4) A további területi levéltárak a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM
rendelet – e rendelet 60. §-ával módosított – 23/A. §-a szerinti felállításáig a jelen rendelet szerint az illetékes területi
levéltárra előírt feladatokat a budapesti levéltár végzi és kezeli a Kjtv. alapján a levéltárba e rendelet hatálybalépését
megelőzően elhelyezett levéltári anyagokat. A MOKK a területi levéltárakat 2012. december 31. napjáig állítja fel;
a területi levéltár működésének megkezdésekor a budapesti levéltár átadja részére a közjegyzőkről szóló 1991. évi
XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (X. 26.) IM rendelet 23/A. § (2) bekezdése alapján általa kezelendő levéltári
anyagot. (5) A (3) és (4) bekezdések 2013. január 1-jén hatályukat vesztik. E bekezdés 2013. január 2-án veszti hatályát.
59. § E rendelet a) 2. § a) pontjában az „a Kjtv. 166. § (1) bekezdés a)–c) pontjában” szövegrész helyébe az „a Kjtv. 166. § (1) bekezdés
a)–d) pontjában” szöveg, b) 3. § c) pontjában a „(a közjegyző vagy örököse, az iratokat és eszközöket birtokló személy)” szövegrész helyébe
a „(a közjegyző vagy örököse, az iratokat és eszközöket birtokló személy, vagy a kamara)” szöveg
lép. 60. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet 23. §-a és 23/A. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép és a 23/A. §-t megelőző alcím hatályát veszti:
„23. § (1) Az országos kamara a szervezeti és működési szabályzatában határozza meg a levéltár irányítását,
felügyeletét ellátó, valamint a levéltárban foglalkoztatott személyek feletti munkáltatói jogokat gyakorló kamarai
tisztségviselőt vagy kamarai szervet. (2) A levéltár az éves munkáját az országos kamara elnöke által a megelőző év december 15. napjáig jóváhagyott éves
munkaterv alapján végzi. A levéltár éves munkájáról a következő év január 31. napjáig beszámolót készít, amelyet
jóváhagyásra terjeszt fel az országos kamara elnökéhez. 23/A. § (1) Az országos kamara a levéltár szervezeti egységeként öt területi telephelyet (a továbbiakban: területi
levéltár) működtet, melyek illetékessége a területi kamarák illetékességi területéhez igazodik.
(2) A területi levéltár kezeli a) az érintett területi kamara illetékességi területén működő közjegyzők levéltári anyagait,
b) az érintett területi kamara levéltári anyagait. (3) Az országos kamara levéltári anyagait a Budapesti Közjegyzői Kamara levéltári anyagának kezelését végző területi
levéltár kezeli. (4) A levéltár vezetője az országos kamara elnöke által – a kultúráért felelős miniszter véleményének kikérése mellett –
kinevezett főlevéltáros. (5) Az országos kamara elnöke által kinevezett levéltárosok a területi levéltárakban, a főlevéltáros szakmai irányítása
alatt dolgoznak.” 61. § (1) A közjegyzői ügyvitel szabályairól szóló 37/2003. (X. 29.) IM rendelet (a továbbiakban: KÜSZ) 3. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(2) Az irattári anyagot – amíg azt a bírósági irattárnak vagy a MOKK levéltárának át nem adják – a közjegyzői irodában
működő irattár kezeli.” (2) A KÜSZ 25. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A kihirdetett végintézkedéseket a tárgyév hagyatéki iratainak a bírósági irattárba vagy a MOKK levéltárába való
átadásakor e jegyzék egy példányával kell az irattár részére átadni.”
(3) A KÜSZ 48. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) A helyi bíróság (Fővárosi Bíróság) irattárába vagy a MOKK levéltárába történő átadáskor az iratokhoz a közjegyző
mellékeli az átadott iratok jegyzékét és a betűsoros névmutatót. Az átadott iratok jegyzéke a következő rovatokat
tartalmazza: a) iratjegyzéki sorszám, b) a közjegyzői ügy száma,
c) az örökhagyó (kérelmező) neve és lakóhelye, d) az ügy tárgya,
e) az ügy befejezésének ideje, f) az irattárba helyezés napja.
(4) A póthagyatéki eljárással kapcsolatos közjegyzői megkeresés esetén a helyi bíróság irattára vagy a MOKK levéltára
az alaphagyatéki iratot visszaküldi a közjegyző részére. Ebben az esetben a megkeresés eredeti példányát,
a hagyatékátadó végzés egy példányát és az irat átvételét tanúsító tértivevényt az irattárban és a levéltárban meg kell
őrizni, az átadott iratok jegyzékének intézkedés rovatában pedig fel kell tüntetni a közjegyzői ügyszámot.”
(4) A KÜSZ 50. § (1) és (2) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A befejezett és további intézkedést nem igénylő ügyek iratait – amíg azok a bírósági irattárnak vagy a MOKK
levéltárának átadásra nem kerülnek – gondosan meg kell őrizni. Az őrzés céljára olyan helyiséget kell kialakítani, amely
a tűzrendészeti szabályoknak megfelel, és ahol az iratokat szárazon lehet tartani, illetőleg ahol azokat veszély (állati
vagy növényi kártevő stb.) nem fenyegeti. (2) A közjegyzői ügy iratát a közjegyzői ügy jogerős befejezésének évétől számított két év elteltével kell a közjegyző
székhelye szerint illetékes helyi bíróságon (a fővárosban működő közjegyzők esetén a Fővárosi Bíróságon) működő
irattár, vagy a 2009. január 1. napját követően érkezett ügyek esetében a MOKK levéltára részére átadni.”
(5) A KÜSZ 50. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lép:
„(4) Az átadásra kerülő iratokat rendezetten, segédletekkel együtt, három példányban elkészített jegyzékkel és egy
példányban elkészített névmutatóval kell átadni a bírósági irattárnak vagy a MOKK levéltárának.”
(6) A KÜSZ 50. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha a közjegyző szolgálata megszűnt vagy áthelyezték, a közjegyző utódja, a tartós helyettes, vagy a területi kamara
által kijelölt közjegyző köteles átvenni, kezelni és megőrizni azokat a közjegyzői iratokat, amelyek nem kerülhetnek
a bírósági irattárba vagy a MOKK levéltárába.” 62. § (1) A 61. § 2010. január 2-án hatályát veszti.
(2) Az 59. és 60. § 2011. július 2-án hatályát veszti.
(3) Ez a § 2011. július 3-án hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2017. (I. 23.) Korm. rendelete a kulturális ágazatban a helyi önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat által foglalkoztatott közalkalmazottak részére 2017-ben kifizetésre kerülő kulturális illetménypótlékhoz kapcsolódó támogatásról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 75. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény végrehajtásáról a  művészeti, a  közművelődési
és a  közgyűjteményi területen foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyával összefüggő egyes kérdések
rendezésére című 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kjtvhr.) 21.  §-a szerinti, 2017. január
– 2017.  november hónapra számfejtésre kerülő kulturális illetménypótlékhoz (a  továbbiakban: kulturális
illetménypótlék) és annak szociális hozzájárulási adójához kapcsolódóan a  helyi önkormányzat és a  nemzetiségi
önkormányzat az e rendeletben meghatározottak szerint támogatásra jogosult.
(2) A  helyi önkormányzat és a  nemzetiségi önkormányzat a  támogatásra az  után a  foglalkoztatott után jogosult,
aki kulturális illetménypótlékra jogosult, és aki esetében a  kulturális illetménypótlék teljes összege tényleges
bérnövekedésként jelenik meg.
(3) A  támogatás kizárólag a 2017. január – 2017. november havi foglalkoztatással összefüggésben kifizetett kulturális
illetménypótlékra, továbbá az  arra tekintettel ténylegesen megfizetett szociális hozzájárulási adóhoz használható
fel; a  támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető. Nem nyújtható támogatás a  kulturális
illetménypótléknak a Kjtvhr. 5. mellékletében meghatározott mértékén felül nyújtott összege és az arra tekintettel
fizetendő szociális hozzájárulási adó kifizetéséhez.
(4) A támogatás felhasználásának határideje: 2017. december 31.
2. § (1) A támogatást
a) a helyi önkormányzat részére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
b) a nemzetiségi önkormányzat részére a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
tárgyhónap 12-éig történő utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: kincstár) tárgyhónap
15-éig folyósítja. A  támogatás mértéke a  helyi önkormányzati és nemzetiségi önkormányzati költségvetési
szervek foglalkoztatottjaira vonatkozó, előző hónapra számfejtett, tárgyhónapban kifizetendő havi kulturális
illetménypótlék szociális hozzájárulási adóval növelt bruttó összege.
(2) A  támogatás utalványozásához a  kincstárnak a  helyi önkormányzat, illetve a  nemzetiségi önkormányzat székhelye
szerinti területi szerve (e szakasz alkalmazásában a  továbbiakban: igazgatóság) a  kifizetés hónapjának 10-éig – helyi
önkormányzatonkénti és nemzetiségi önkormányzatonkénti bontásban, az 1. melléklet szerinti adattartalommal – a kincstár
központi szervén keresztül adatot szolgáltat a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és a nemzetiségpolitikáért felelős
miniszter részére.
3. § (1) A  helyi önkormányzat és a  nemzetiségi önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2017. december 31-ei
fordulónappal az éves költségvetési beszámolójában számol el.
(2) Az  igazgatóság az  elszámolást a  központosított illetményszámfejtési rendszer adatainak figyelembevételével
felülvizsgálja.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1265/2013. (V. 16.) Korm. határozata Monor Város Önkormányzata feladatai támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  12. Monor Város Önkormányzata feladatai támogatása cím
létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai
cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 12. Monor Város Önkormányzata
feladatainak támogatása cím javára 98,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről Monor
Város Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást soron kívül folyósítsa Monor Város Önkormányzata
számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök