text:
11/2016. (IV. 29.) NGM rendelete az uniós vámjog végrehajtásának részletes szabályairól.
Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény 119. § (1) bekezdés 1., 3–13., 15–21. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A gazdálkodó számítógépesített rendszerének működési zavara esetén alkalmazandó
részletszabályok
1. § (1) Ha a  vámhatóság váminformatikai rendszere – hétköznapokon 8 órától 16 óráig (a továbbiakban: munkaidőben)
2 órát meghaladó, egyéb időszakban (a továbbiakban: munkaidőn kívül) 4 órát meghaladó időtartamban –
nem  üzemel, abban az  esetben erről a  vámhatóság e-mail útján tájékoztatja az  ügyfeleket, egyidejűleg a  NAV
Internetes Portálján közzéteszi az üzemszüneti feldolgozási rend bevezetését. A vámhatóság mind az üzemszüneti
eljárás kezdetéről, mind az üzemszüneti eljárás befejezéséről küld tájékoztatást.
(2) Ha az  üzemszünet az  ügyféli oldalon jelentkezik (ügyfél okmánykitöltő rendszere vagy kommunikációs rendszere
nem üzemel), és az  informatikai alkalmazás munkaidőben 2 órát meghaladó, munkaidőn kívül 4 órát meghaladó
időtartamban nem üzemel, abban az  esetben – a  rendszer üzemen kívül kerüléséről szóló bejelentés alapján –
az üzemszüneti eljárást az indító/rendeltetési vámhivatal hagyja jóvá.
(3) Az  ügyfél rendszerének üzemen kívül kerülése esetén értesíti az  indító/rendeltetési vámhivatalt. Az  értesítés
a „Gazdálkodó rendszerét érintő üzemszüneti eljárás bejelentése” elnevezésű nyomtatvány alkalmazásával fax útján,
e-mail útján vagy személyesen, az árunyilatkozat benyújtásával egy időben is megvalósulhat.
(4) Az  ügyfél rendszerének üzemen kívül kerülése esetén árutovábbításnál az  indító/rendeltetési vámhivatal, kivitel
esetén a kiviteli vámhivatal dönt az üzemszünet bevezetéséről. Egyszerűsített eljárás esetén az  indító/rendeltetési
vámhivatal soron kívül hozza meg döntését. Ezen túlmenően az  indító/rendeltetési, illetve a  kiviteli vámhivatal
– az üzemszüneti eljárás indokoltságára vonatkozóan – bizonyítékot kérhet vagy ellenőrzést végezhet. Amennyiben
szükséges, az  azonos hatáskörrel rendelkező, az  ügyfél rendszerét üzemeltető székhely/telephely szerint illetékes
vámhivatal is megkereshető ebből a célból.
(5) A  vámhatósági döntéssel ellátott bejelentőt az  indító/rendeltetési vámhivatal fax, illetve e-mail útján visszaküldi
vagy személyesen visszaadja az ügyfél részére.
(6) Az üzemszünet elhárulásáról az ügyfél faxon/e-mail útján/személyesen haladéktalanul értesíti az indító/rendeltetési
vámhivatalt. Az  üzemszünet megszűnésének bejelentésére a  (3)  bekezdés szerinti nyomtatvány, vámhatósági
engedéllyel ellátott bejelentő lap vagy azzal azonos tartalmú bejelentés is szolgálhat, amennyiben az  indító/
rendeltetési vámhivatal az  üzemszünetet korábban jóváhagyta. Az  ügyfélnek a  bejelentőn fel kell tüntetnie
–  amennyiben volt – az  üzemszüneti eljárás alatt felhasznált tételszámokat. Amennyiben a  bejelentőn meglévő
hely nem elegendő valamennyi tételszám feltüntetésére, akkor az  ügyfél azt egy általa azonos adattartalommal
szerkesztett táblázattal kiegészítheti. Az  indító/rendeltetési, illetve a  kiviteli vámhivatal a  bejelentés tudomásul
vételéről az ügyfelet értesíti.
2. A kötelező érvényű felvilágosításra vonatkozó szabályok 2. § A kötelező érvényű származási felvilágosításra vonatkozó határozat iránti kérelem papír alapon is benyújtható
az 1. mellékletben foglaltak szerint.
3. Az engedélyezett gazdálkodói engedélyhez előírt gyakorlati jellegű szakértelem igazolásának
szempontjai
3. § (1) A kérelmező az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 23. § (4) bekezdése
szerinti 3 éves igazolt szakmai gyakorlat igazolására szolgál különösen:
a) a kérelmező által – saját érdekében, vagy képviselőként – végzett vámalakiságok vagy vámügyi
tevékenységek vitele, amelynek bizonyítékául szolgálhat az  EORI szám feltüntetése a  vám-árunyilatkozat
megfelelő rovatában, vagy vámfizetési kötelezettségek teljesítésének igazolása,
b) valamely vámjogszabályokon alapuló engedély legalább 3 évig tartó megléte, amellyel a  konkrét
vámtevékenységet végzi, vagy
c) valamely exportőr vagy importőr érdekében végzett nemzetközi áruszállítás szervezése, vagy fuvarozóként
való lebonyolítása, amelynek bizonyítékául fuvarokmányok és fuvarozási szerződések szolgálnak.
(2) Abban az  esetben, ha a  kérelmező valamely cégjogi átalakulás eredményeként 3 évnél rövidebb ideje áll fenn,
a  vámügyi tevékenységek végzését a  jogelőd gazdálkodók tevékenységének figyelembe vételével meglévőnek
ítélheti, ha a konkrét vámügyi tevékenységek változatlanul fennállnak.
(3) A  gyakorlati jellegű szakértelem meglétét a  kérelmező vámügyi tevékenységének vitelére alkalmazott személy
– a munkaszerződés, vagy a munkaköri leírás bemutatásával – is teljesítheti, az alábbi szempontok szerint:
a) a kérelmező szervezetében a  vámtevékenységek végzéséhez kapcsolódó munkakör betöltésével, több
ilyen munkakört betöltő személy esetében valamennyi ilyen jellegű munkaviszonyban álló alkalmazott
tekintetében,
b) a kérelmezőnél 3 évnél rövidebb ideje betöltött munkakör esetén a  munkaviszonyban álló alkalmazott
a  feltétel teljesítését egy korábban egy más cégnél betöltött munkakörrel is igazolhatja, a  korábbi
munkaszerződés, vagy munkáltatói igazolás alapján, vagy
c) kis- és középvállalkozások esetén, ahol a  munkakörök nem feltétlenül különülnek el, a  bejelentett
foglalkoztatotti viszony vagy az egyéni vállalkozás léte és kérelmező nyilatkozata alapján.
(4) A  kérelmező vámügyi tevékenységének viteléért felelős, állandó megbízás alapján tevékenykedő személy esetén
a  szakmai gyakorlat igazolásául a  megbízási szerződés szolgál, több megbízással foglalkoztatott személy esetén
valamennyi ilyen jellegű megbízás tekintetében. A  3 évnél rövidebb ideje fennálló megbízásos viszony esetén
a  megbízott személy fennálló vámügyi engedélyei, vagy képviselőként más érdekében végzett vámalakiságok és
vámtevékenységek is figyelembe vehetők.
4. A vámigazgatási bírságra, a lefoglalásra, az elkobzásra, illetve a megsemmisítésre vonatkozó
részletes szabályok
4. § (1) A Vtv. 25. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt jogsértés valósul meg különösen, ha
a) a nyilatkozattevő a  vám-árunyilatkozat, az  átmeneti megőrzési árunyilatkozat, a  belépési gyűjtő
árunyilatkozat, a  kilépési gyűjtő árunyilatkozat, az  újrakiviteli árunyilatkozat vagy az  újrakiviteli értesítés
benyújtásakor nem biztosítja
aa) az  árunyilatkozatban, az  értesítésben vagy a  kérelemben megadott információ pontosságát és
teljességét, vagy
ab) az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét,
b) a vám-árunyilatkozatot vagy az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot benyújtó nyilatkozattevő a nyilatkozatát
alátámasztó okmányokat nem nyújtja be a  vámhatóságokhoz, amikor az  uniós jog azt előírja, vagy amikor
a vámellenőrzéshez az szükséges,
c) ha az  okmányok és információk megőrzésére kötelezett személy nem őrzi meg a  vámalakiságok
elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig,
d) vámeljárás esetében a  szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges
alátámasztó okmányok a  vám-árunyilatkozat vagy a  kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában
nincsenek a nyilatkozattevő birtokában és így nem bocsátja azokat a vámhatóságok rendelkezésére,
e) a vámeljárás nyilatkozattevője az  egyszerűsített árunyilatkozat vagy a  nyilatkozattevő nyilvántartásába
való bejegyzés esetében nem nyújt be a  megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az  illetékes
vámhivatalhoz,
f ) a vámjogszabályban erre kötelezett személy az  Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i
952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: Vámkódex) meghatározottak
szerint nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló
értesítést, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, vámáru-nyilatkozatot, indulás előtti árunyilatkozatot,
újrakiviteli árunyilatkozatot, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot vagy újrakiviteli értesítést.
(2) A Vtv. 25. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt jogsértés valósul meg különösen, ha
a) az a  személy, aki az  Unió vámterületére árut szállít be, nem tesz eleget az  áru megfelelő helyre történő
szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy nem tájékoztatja a vámhatóságot, ha e kötelezettségek nem
teljesíthetők,
b) az adott vámeljárás jogosultja a vámfelügyelet alatt álló nem uniós árut a vámfelügyelet alól kivonja,
c) a vámhatóság által az  árura, a  csomagolásra vagy a  szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket
a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik,
d) az érintett személy a  vámhatóság kérésére, az  előírt határidőn belül a  megfelelő formában nem bocsátja
rendelkezésre a szükséges okmányokat és információkat, vagy nem adja meg részére a vámalakiságok vagy
vámellenőrzések végrehajtásához szükséges segítséget,
e) az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, nem állítja azt vám elé a belépést követően,
f ) az árut a Vámkódex 140. cikke szerint a vámhatóság engedélye nélkül vagy nem a vámhatóság által kijelölt
vagy jóváhagyott helyeken rakják ki vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről,
g) az a személy, aki az Unió vámterületérről árut szállít ki, nem állítja azt vám elé a kilépést megelőzően,
h) az Unió vámterületére jogellenesen bejuttatott nem uniós árut vagy az  árutovábbítási eljárás alatt álló,
a rendeltetési vámhivatalnál vám elé nem állított árut szereznek meg vagy birtokolnak.
 (3) A Vtv. 25. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogsértés valósul meg különösen, ha
a) az aktív feldolgozási eljárás jogosultja nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül,
b) a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn
belül,
c) az árutovábbítási eljárás jogosultja a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül nem állítja vám elé
az árut sértetlenül és az azonosítás biztosítására a vámhatóság által hozott intézkedések betartásával,
d) a vámeljárás jogosultja nem tesz eleget a  vámraktározási eljárás alatt álló áru tárolásából eredő
vámjogszabályok által meghatározott kötelezettségeknek,
e) a vámellenőrzéshez vagy az  adott vámeljárás alkalmazásához kapcsolódóan hamis információkat vagy
okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére,
f ) az árun a vámraktárban a vámhatóság engedélye nélkül a megengedett kezelési módokon túl feldolgozást
végeznek,
g) export-visszatérítéssel érintett áru berakodásának a  612/2009/EK rendelet 5.  cikk (7)  bekezdés b)  pontja
szerinti bejelentését elmulasztják vagy a bejelentést az előírt határidőt be nem tartva vagy nem e rendelet
54. § (1) bekezdésében foglaltak szerint teszik meg a vámhatósághoz.
(4) A Vtv. 25. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt jogsértés valósul meg különösen, ha
a) az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért felelős személy az  árut a  Vámkódex 149.  cikke szerinti
határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki,
b) az árut a  vámhatóság előzetes engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban
tárolják,
c) a vámraktári engedély birtokosa nem tesz eleget a  vámraktározási eljárás alatt álló áru tárolásából eredő
kötelezettségeknek,
d) a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem teljesíti a  határozatból eredő
kötelezettségeit,
e) a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem értesíti haladéktalanul
a  vámhatóságot az  említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely
olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát,
f ) az érintett személy az engedélyezett gazdálkodó engedélyt, az egyszerűsített árunyilatkozat igénybevételére,
a  Vámkódex szerinti egyéb egyszerűsítések igénybevételére, az  áru különös eljárások alá vonására vagy
tranzitterület létesítésére vonatkozó engedélyt a  vámhatóságoktól valótlan nyilatkozatok révén szerezte
meg, vagy a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó egyéb határozat meghozatalához a vámhatóság
részére valótlan információt bocsátott rendelkezésre,
g) a központi vámkezelés engedélyese, valamint az  önértékelésre jogosító engedély birtokosa nem,
vagy hibásan, vagy hiányosan teljesíti az  egyéb terhek megállapításához szükséges adatszolgáltatási
kötelezettségét.
(5) A Vtv. 25.  § (1)  bekezdés e)  pontjában foglalt jogsértés valósul meg, ha a  vámmentesség igénybevételéhez
szükséges, előírt feltételeket, kötelezettségeket már nem teljesítik, vagy ha a  vámhatóság utólag megállapítja,
hogy az  áru vámmentes szabad forgalomba bocsátására vonatkozó feltétel a  vám-árunyilatkozat elfogadásának
időpontjában nem állt fenn.
(6) A Vtv. 25. § (1) bekezdés f ) pontjában foglalt jogsértés valósul meg különösen, ha
a) vámszabad területre – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország
közötti szárazföldi határral – nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás
nélkül szállítanak be árut,
b) a vámjogszabályban erre kötelezett személy a  Vámkódexben meghatározottak szerint nem nyújt be
vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést,
c) vámszabad területen a  Vámkódex 244.  cikkének (1)  bekezdése szerint a  vámhatóság jóváhagyása nélkül
épületet építenek,
d) az érintett személy a Vámkódex 245. cikke szerint nem állítja vám elé a vámszabad területre szállított árut.
5. § (1) A Vtv. 25. § (7) bekezdésében meghatározott bírságot kell felszámítani, ha az exportőr vagy a beszállító a származási
igazolással kapcsolatos benyújtási kötelezettségének a  vámhatóság felszólításában megjelölt időpontig nem tesz
eleget.
(2) A Vtv. 25.  § (7)  bekezdése szerinti vámigazgatási bírság kiszabásának van helye, ha az  exportőr vagy a  beszállítói
nyilatkozatot tevő a  származási igazolás kiállításakor a  vám-visszatérítési tilalom tekintetében a  vámhatóságot
megtéveszti azzal, hogy
a) eltitkolja az exporttermék nem származó anyaghányadát, vagy
b) a valóságnál kisebb arányú nem származó termékhányadot mutat ki.
(3) Ha a (2) bekezdés alapján az érintett vámok és egyéb terhek jogcímenkénti összege a 10 EUR-t nem haladja meg,
úgy nem kell vámigazgatási bírságot kiszabni.
(4) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti kötelezettségszegés megállapítására külföldi vámhatóság megkeresése alapján
kerül sor,
a) a (2)  bekezdés a)  pontja esetében a  származási igazolást a  vámhatóság nem erősíti meg, és származási
igazolásonként kiszabja a Vtv. 25. § (7) bekezdése szerinti bírságot,
b) a (2) bekezdés b) pontja esetében a vámhatóság a Vtv. 25. § (7) bekezdése alapján származási igazolásonként
szabja ki a  vámigazgatási bírságot, egyidejűleg – ha a  bírságot és a  vámhiányt megfizetik és a  termék
a származásra vonatkozó előírások maradéktalan betartásával a származó helyzetet elnyerte – a származási
igazolást megerősíti.
(5) A  Vtv. 28.  § (1)  bekezdésének alkalmazásában, amennyiben a  vámhiány alapján kerekített bírságösszeg az
1000 forintot nem éri el, a bírság mértékét a Vtv. 25. § (4)–(5) bekezdéseinek alkalmazásával kell megállapítani.
6. § (1) A  vámigazgatási bírság a  Vtv. 30.  §-a szerinti gyorsított eljárásban (a továbbiakban: gyorsított eljárás) történő
kiszabása feltételeinek megléte esetén, ha az  ellenőrzést végző a  gyorsított eljárás lefolytatása mellett dönt, ezt
közli az  érintett személlyel és egyúttal tájékoztatja a  gyorsított eljárás lefolytatásának törvényi feltételeiről és
a jogkövetkezményekről.
(2) A jogsértő személy az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás tudomásul vételét nyilatkozat aláírásával ismeri el.
 (3) A jogsértő személy beleegyező nyilatkozata esetén az ellenőrzést végző a felvett jegyzőkönyv alapján, a helyszínen
határozatot hoz.
 (4) Gyorsított eljárás esetén a  határozat eredeti példányát és a  kiszabott bírság megfizetésének tényét igazoló
nyugtát a  jogsértő személy részére igazoltan át kell adni. Az átadott nyugta tartalmazza a határozatot hozó szerv
megnevezését, a  vámigazgatási bírság kiszabásáról rendelkező határozat számát, a  jogsértő személy nevét,
EORI számát, adóazonosító számát, annak hiányában a személyazonosító okmány számát, a kiszabott vámigazgatási
bírság összegét és az államháztartási számla számát.
(5) Ha a  gyorsított eljárás lefolytatásának feltételei, a  magyar nyelvet nem beszélő, külföldi állampolgárral szemben
állnak fenn, akkor az  ellenőrzést végző gondoskodik arról, hogy a  jogsértő személy az  általa beszélt nyelven
megismerje a  Vtv. 30.  § (2)  bekezdésének megfelelően a  NAV vezetője által kiadott tájékoztatást és a  szükséges
nyilatkozatokat megtehesse. Ha a  jogsértő személy a  tájékoztatást nem értette meg, úgy tolmács kirendelésére
kerül sor.
7. § (1) Az  eljáró vámhivatal a  lefoglalt dolgokat – a  vámigazgatási eljárás lefolytatásához szükséges áruazonosításra
alkalmas módon – jelzéssel látja el.
(2) A  Vtv. 31.  § (1)  bekezdése szerint lefoglalt jövedéki termékek megsemmisítése tekintetében –  a  vámjogszabályokban
foglaltak sérelme nélkül – a jövedéki jogszabályok rendelkezései irányadóak.
5. A díjakra és költségekre vonatkozó részletes szabályok
8. § (1) A  közúti járművek és szállítótartályok vámzár alatt történő nemzetközi árufuvarozásra való alkalmassági vizsgálatáért
– a vizsgálat eredményétől függetlenül – járművenként, a szállítótartályok esetén típusbizonyítványonként 15 000 forint
vizsgálati díjat kell fizetni a  vizsgálatot végző vámhivatalnál. A  Honvédelmi Minisztérium, a  Magyar Honvédség,
a  NATO és a  NATO békepartner tagországok haderőinek tulajdonában lévő járművekre és szállítótartályokra,
valamint a  katonai árukat szállító polgári járművekre és szállítótartályokra nem kell vizsgálati díjat fizetni, ha
a nemzetközi árufuvarozás a vámjogszabályok szerinti 302. formanyomtatvány igénybevételével történik.
(2) Az áru kérelemre végzett kísérése esetén a tényleges költséget, de legalább óránként és a hivatalos kíséretet végző
személyenként 5000 forint díjat kell fizetni. A kísérés tényleges költségének elemeit és számításának módját a NAV
vezetője tájékoztatásban teszi közzé.
(3) A  NAV Szakértői Intézete (a továbbiakban: Intézet) által az  érintett személy kérelmére végzett laboratóriumi
vizsgálat díja az  elvégzett vizsgálat költsége, amelyet a  vizsgálatot kérő a  többi költségtől elkülönítve köteles
megfizetni. A  tényleges költséget kell megfizetni akkor is, ha a  nyilatkozattevő a  NAV illetékes vámhivatala
felszólítására nem nyújtja be az  analízis bizonyítványt vagy a  termék összetételére vonatkozó dokumentációt, és
emiatt a vizsgálatot a NAV illetékes vámhivatala végezteti el. A díjakat az érintett NAV által kiállított számla alapján
köteles megfizetni. A  vizsgálati díj összege az  Intézet által vagy annak megbízása alapján elvégzett vizsgálat
költsége. Az Intézet vizsgálati díjait a NAV vezetője tájékoztatásban teszi közzé.
(4) A szemledíjak összege:
a) az eseti házi szemle díja szemlekérelmenként 3000 forint, továbbá
aa) a vámhivatal hivatalos idején belül megkezdett óránként és személyenként 2500 forint,
ab) a  vámhivatal hivatalos idején túl, valamint munkaszüneti napon, heti pihenőnapon megkezdett
óránként és személyenként 5000 forint,
b) a rendszeres házi szemle, valamint a II. típusú vámudvaron végzett szolgálat ellátás díja naponta 3000 forint,
továbbá
ba) a vámhivatal hivatalos idején belül, megkezdett óránként és személyenként 2500 forint,
bb) a  vámhivatal hivatalos idején túl, valamint munkaszüneti napon, heti pihenőnapon megkezdett
óránként és személyenként 5000 forint.
 (5) A  szemledíjat az  köteles megfizetni, aki az  eljárást kérelmezte. A  kérelmezőnek vagy közvetlen képviselőjének fel
nem róható akadály következtében előállott várakozás vagy meghiúsult eljárás esetén szemledíjat nem kell fizetni.
 (6) Ha a  vámhivatal hivatalos helyén kívüli helyre kért eljárás a  kérelmezőnek vagy közvetlen képviselőjének
felróhatóan elmarad, vagy egy órát meghaladó várakozás után kezdhető meg, illetőleg folytatható, felemelt
szemledíjat kell fizetni. A felemelt szemledíj összege az eredetileg fizetendő összeg kétszerese.
(7) Meghiúsult eljárás esetében a  szemledíjat akkor is meg kell fizetni, ha a  várakozás az  egy órát nem haladja meg.
Meghiúsult eljárásnak kell tekinteni azt is, ha a kért eljárás az áru vagy fuvareszköz (szállítóeszköz) hiánya miatt nem
végezhető el.
(8) Meghiúsult eljáráskor – ha a szemledíj összegét az ügyfél vitatja – az esetről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek
tartalmaznia kell a szemle elmaradásának okát és a várakozás idejét. A szemledíj összegéről a jegyzőkönyv alapján
az eljáró vámhivatal dönt.
(9) Az államháztartási törvény hatálya alá tartozó szerv esetén a díjak megfizetésére a kincstári elszámolásra vonatkozó
szabályozást kell figyelembe venni a 15 munkanapon belül tett intézkedés igazolásának kötelezettségével.
(10) Az  export-visszatérítésben részesülő mezőgazdasági termékek körében a  visszatérítésben vagy egyéb
támogatásban részesülő mezőgazdasági termékek kivitelének fizikai vizsgálatokkal történő ellenőrzéséről szóló,
2008. december 17-i 1276/2008/ EK rendelet alapján, a  helyszínen elvégzett fizikai ellenőrzés után 6000 forint
szemledíjat kell fizetni, melyet a vámhatóság külön szab ki. A szemledíjat az köteles megfizetni, aki a mezőgazdasági
termék után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról
szóló, 2009. július 7-i 612/2009/EK rendelet (a továbbiakban: 612/2009/EK rendelet) 5.  cikk (7)  bekezdés szerint
a berakodást bejelentette. A fizikai ellenőrzést követően a helyszínen elvégzett vámeljárás után külön szemledíjat
fizetni nem kell.
(11) Ha a fizikai ellenőrzés a bejelentőnek felróhatóan elmarad, vagy egy órát meghaladó várakozás után kezdhető meg,
illetőleg folytatható, a (6) bekezdésben előírt felemelt szemledíjat kell fizetni a (8) bekezdésben szabályozott eljárás
lefolytatása mellett.
(12) A szemledíj összege 8000 forint, ha a szállítmány hitelesített mérőeszközzel történő mérésére – a fizikai ellenőrzés
felfüggesztése mellett – későbbi időpontban, vagy nem a berakodás, hanem a mérőeszköz helyszínén kerül sor.
(13) Ha a  házi szemlét a  Stratégiai Légiszállítási Képesség (SAC) Program keretében kérelmezik, vagy ha azon kívül
bármely más esetben a  katonai vámügyi szerv kérelmezi, olyan légi járművek esetében, amelyekkel ideiglenes
vagy eseti jelleggel nemzetközi forgalom számára megnyitott repülőtér igénybevételével történik az  áruszállítás,
szemledíjat nem kell fizetni. Az  ideiglenesen megnyitott határátkelőhelyen teljesített vámszolgálatért fizetendő
díj mértékét a  határátkelőhely és az  ideiglenes határátkelőhely megnyitásáról és működtetéséről, valamint
a határátlépési pontról szóló kormányrendelet tartalmazza.
(14) A  hivatali időn kívül vagy a  vámhivatal helyiségétől vagy területétől eltérő helyen történő szemle iránti kérelmet
a 2. melléklet szerinti szemlebejelentéssel kell kezdeményezni.
(15) A  vámhivatalnak az  I. típusú vámudvaron működő szolgálati helyén az  üzemeltető tűrni köteles a  vámhivatalhoz
közvetlenül forduló személy- és/vagy járműforgalmat, azonban az  áruvizsgálathoz szükséges személyzet, illetve
eszközök, valamint a vámhivatal által be nem rendelt járművek esetében az ingyenes parkolóhely biztosítására nem
kötelezhető. Az üzemeltetőnek térítésmentesen biztosítania kell mindenki számára a vámhivatal szolgálati helyének
megközelítését, továbbá, ha az érintett személy nem igényli a közreműködését, úgy a vámeljárásnak a vámhatóság
által történő elvégzéséért díjat nem számolhat fel.
(16) A II. típusú vámudvar üzemeltetője által kérelmezett a vámigazgatási eljárás lefolytatása, ha:
a) az üzemeltető maga a külkereskedelmi forgalmat bonyolító személy, aki saját nevében, illetve alkalmazottja
útján nyújt be árunyilatkozatot vagy értesítést, vagy
b) a vámeljárás során az üzemeltető közvetlen vagy közvetett képviselőként jár el.
9. § (1) A vámhatóság által raktározott áruk esetében a raktározásért fizetendő díj megkezdett 100 kg-onként és naponként
2000 forint.
(2) Mentesek a  raktárdíj fizetési kötelezettsége alól a kizárólag a vámhatóság által üzemeltetett raktárban raktározott
alábbi áruk:
a) az államnak ellenszolgáltatás nélkül felajánlott és elfogadott áruk a felajánlás napjától,
b) a lefoglalt áruk,
c) a lefoglalt, de az elkobzás mellőzésével kiadni rendelt áruk a kiadást elrendelő jogerős határozat kézbesítését
követő 15 napig, illetve a jogerős határozatban megállapított teljesítési határidő elteltét követő napig,
d) a talált áruk addig a napig, ameddig azok tulajdonjogát nem igazolják,
e) a nem kereskedelmi jellegű áru forgalmában behozott áruk a  beraktározás napjától számított tizenötödik
napig, illetve, ha a vámeljáráshoz engedély szükséges – és az engedély iránti kérelmet legkésőbb a belépést
követő két munkanapon belül benyújtották –, az  engedély megadásának vagy elutasításának keltétől
számított nyolcadik napig,
f ) a bíróság, illetve más hatóság által elkobzott, karitatív célra felajánlott áruk a  vonatkozó törvényben
meghatározott ideig
g) az eljáró vámszerv által értékesített vagy megsemmisített áruk az  értékesítés vagy a  megsemmisítés
elrendelésének a napjától.
A c)  pont alkalmazásában a  kiadást elrendelő jogerős határozat kézbesítése időpontjának minősül – az  érintett
személy ellenkező tartalmú igazolása hiányában – a keletbélyegzőn szereplő dátumtól számított ötödik nap.
(3) A  kötelező felvilágosítás kiadása ingyenes, a  kérelmezőnek azonban meg kell téríteni a  vámhatóság részére
a  határozat kiadásával kapcsolatos igazoltan felmerült költségeket, így különösen a  laboratóriumi vizsgálattal,
az árura vonatkozó szakértői véleménnyel és az áruminta visszaküldésével kapcsolatos költségeket.
(4) A Vtv. 13. § (2) bekezdésében meghatározott célból a NAV által kezelt elektronikus adatbázisokban tárolt közérdekű
adatok költségtérítés, illetve az  adatbázisok felépítését leíró műszaki információkat tartalmazó dokumentációk
díjazás ellenében – figyelembe véve az  adat- és titokvédelmi jogszabályok rendelkezéseit – hozzáférhetők.
A  rendszeres információszolgáltatás a  NAV-val kötött külön szerződés alapján, díjazás ellenében lehetséges.
A hozzáférhetővé tett adatok, valamint műszaki dokumentációk körét, illetve az eseti adat- és információszolgáltatás
ellenértékét a  NAV vezetője tájékoztatásban teszi közzé. A  rendszeres adat- és információszolgáltatás esetén
fizetendő ellenérték mértékét a vonatkozó „általános szerződési feltételek” határozza meg.
6. Az áruk tarifális besorolására vonatkozó részletes szabályok
10. § (1) A  vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a  Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 2658/87/EGK tanácsi rendelet) 5.  cikk (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
létrehozott és az  egységes vámokmány (a továbbiakban: EV) 33. rovatának ötödik alrovatában feltüntetendő
nemzeti kódok alkalmazásának általános szabályait és az  alkalmazásra vonatkozó magyarázó jegyzeteket a  NAV
vezetője tájékoztatásban teszi közzé.
(2) A nemzeti kiegészítő kódok meghatározásánál elsőbbséget élvez a nemzeti hatáskörben megállapítható, a NAV által
vámigazgatási eljárás keretében beszedésre kerülő adók, díjak és illetékek beszedését elősegítő kódok kialakítása.
(3) A  Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer magyarázatát, valamint az  áruosztályozási véleményeket a  NAV vezetője
tájékoztatásban teszi közzé.
11. § (1) A 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. melléklete, azaz a Kombinált Nómenklatúra 99. Árucsoportjának I. árualcsoportja
szerinti vámtarifaszámok – az árualcsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzésekben foglalt kivételek mellett – nem
alkalmazhatóak ha:
a) a vámeljáráshoz kapcsolódóan adókötelezettség keletkezik,
b) a vámeljárást a Kombinált Nómenklatúra 87. Árucsoportjába tartozó járművekre kérik.
(2) Nem egynemű áruknak a  99. Árucsoport I. árualcsoportja szerinti vámtarifaszámok alkalmazásával történő
vámkezelésekor az áruk azonosítása érdekében a vámokmányhoz árulista benyújtása szükséges, amely tartalmazza
a vámeljárás alá vont áruk megnevezését, mennyiségét és mennyiségi egységét.
7. Az áruk származására vonatkozó részletes szabályok 12. § (1) Az export szállításokhoz igényelt nem preferenciális származási bizonyítványok és igazolások kiadása és igazolása
– a közös agrárpolitika hatálya alá tartozó termékek kivételével – a kereskedelmi és iparkamarák feladata.
(2) A  közös agrárpolitika hatálya alá tartozó termékek esetében a  származási bizonyítványok kiállítása és igazolása
az agrárpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szerv feladata.
13. § (1) A  beszállítói nyilatkozatok kiállítója az  illetékes vámhivatalnál kezdeményezheti az  INF 4 bizonyítvány kiadását
az összes, a nyilatkozat igazolására vonatkozó dokumentáció egyidejű benyújtásával.
(2) Az  INF 4 bizonyítvány kiadására irányuló kérelem papír alapon is benyújtható. A  kérelemnek ez  esetben meg kell
felelnie a  952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire
vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i 2015/2446/EU
bizottsági rendelet (a továbbiakban: FJA) 22-02. számú mellékletében foglalt adatszolgáltatási követelményeknek.
Az  INF  4  bizonyítvány kiadása az  Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2015.  november 24-i 2015/2447/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: VA) 22-02. számú mellékletben foglalt
formai követelményeknek megfelelően történik.
14. § A regisztrált exportőrként való nyilvántartásba vétel iránti kérelem papír alapon is benyújtható. A  kérelemnek
ez esetben meg kell felelnie a VA 22-06. számú mellékletben foglalt formai követelményeknek.
15. § (1) Az  exportszállításokhoz igényelt, a  Vámkódex 64.  cikke szerinti preferenciális származási igazolások
formanyomtatványainak előállítása felől a  vámhatóság intézkedik. Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik,
e szabályt kell alkalmazni a vámigazgatási eljárás során használatos egyéb nyomtatvány előállítására is.
(2) A  preferenciális származási igazolások formanyomtatványait a  vámhatóság által kiírt közbeszerzési eljárásban
nyertes vállalkozás állíthatja elő. Ha külön jogszabály eltérően nem rendelkezik, e  szabályt kell alkalmazni
a vámigazgatási eljárás során használatos egyéb nyomtatvány előállítására is.
16. § (1) A  vámhatóság engedélyezheti az  olyan exportőrnek, aki preferenciális megállapodás vagy intézkedés hatálya alá
tartozó terméket szállít, hogy a termék értékétől függetlenül számlanyilatkozatot, származási nyilatkozatot tegyen
(a továbbiakban: elfogadott exportőr).
(2) Az engedélyt kérő exportőrnek a vámhatóság számára minden garanciát biztosítania kell, ami a  termék származó
helyzetének, valamint a vonatkozó rendelkezésekben megfogalmazott egyéb szabályok teljesítésének igazolásához
szükséges.
17. § Az elfogadott exportőri engedély kiadásának feltétele, hogy
1. az exportőr:
a) nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy árut kíván szállítani olyan harmadik országokba, amelyekkel az érvényben
lévő preferenciális kereskedelemre vonatkozó szabályok lehetővé teszik ilyen engedély kiadását,
b) teljesíti a Vámkódex 39. cikk d) pontjában és a VA 26. cikk (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételt,
c) eleget tesz minden esetben maradéktalanul az  áru származására vonatkozó igazolási kötelezettségének,
valamint
2. az illetékes vámhivatalnak az EUR.1, EUR-MED szállítási bizonyítvány, helyettesítő FORM A származási bizonyítvány
hitelesítését, vagy a  külföldi vámhatóság felkérésére végzett utólagos megerősítési eljárás eredményeként
a származási igazolások megerősítését a megelőző 12 hónapban jogerősen elutasítani nem kellett.
18. § (1) Az elfogadott exportőri jogállásra irányuló kérelem papír alapon is benyújtható.
 (2) Az elfogadott exportőri engedélykérelemhez csatolni kell az alábbi iratokat:
a) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy árut a preferenciális kereskedelem keretein belül szállít vagy szállítani
kíván,
b) külkereskedelmi szerződést, levelezést, üzleti tervet, ami igazolja, hogy a  jövőben preferenciális
megállapodás vagy intézkedés keretében exportálni fog,
c) dokumentációt arra nézve, hogy nyilvántartási rendszere alkalmas a preferenciára jogosító származó helyzet
bizonyítására,
d) írásbeli kötelezettségvállalást a VA 77.  cikk (7)  bekezdése alapján arra az  esetre, ha az  elfogadott exportőr
nem kívánja aláírnia számlanyilatkozatot,
e) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy könyvelését hol vezetik, amennyiben több telephellyel rendelkezik
a kérelmező,
f ) nyilatkozatot azon személy megnevezéséről és elérhetőségéről, aki felelős a  preferenciára jogosító
nyilatkozatok kiadásáért.
19. § Az elfogadott exportőr:
a) köteles vállalni, hogy csak azokra az árukra ad számlanyilatkozatot vagy származási nyilatkozatot, amelyekre
a  kiállítás idején birtokában van minden szükséges, a  származó helyzetet alátámasztó okmány vagy
nyilvántartási adat,
b) teljes felelősséget vállal a  felhatalmazás felhasználásának módjára, különösen az  áruk származására
vonatkozó hibás nyilatkozatokért vagy a felhatalmazás más helytelen használatáért,
c) biztosítja és felelősséget vállal azért, hogy a  vállalkozásában az  áruk származására vonatkozó nyilatkozatok
kiadásáért felelős személy ismeri a származási szabályokat,
d) vállalja, hogy a  származást alátámasztó okmányokat a  nyilatkozat kiállításának dátumától legalább
a vonatkozó preferenciális megállapodásban vagy intézkedésben meghatározott ideig megőrzi,
e) vállalja, hogy a vámhatóságnak a d) pontban meghatározott időn belül bármikor bemutatja az áruk származó
helyzetét alátámasztó okmányokat.
20. § A vámhatóság köteles rendszeresen, de legalább évente egy alkalommal ellenőrzést végezni az  elfogadott
exportőrnél.
21. § (1) Az  1/95 EK–Törökország társulási tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló,
2006.  szeptember 26-i 1/2006 EK–Törökország vámügyi együttműködési bizottsági határozat (a továbbiakban:
EK–TR határozat) 11. cikke szerinti elfogadott exportőri engedély kiadására a 17–19. §-ban foglaltak értelemszerűen
alkalmazandók.
(2) Az  EK–TR határozat 11.  cikke szerinti elfogadott exportőri engedély visszavonása tekintetében a  VA 77.  cikk
(6) bekezdésében foglaltak alkalmazandók.
22. § (1) A  VA 68.  cikk (5)  bekezdésével összhangban a  regisztrált exportőrökre vonatkozóan a  regisztrációt meg kell
előznie az  elfogadott exportőri engedélyezésre vonatkozó eljárás lefolytatásának és az  elfogadott exportőri
vámfelhatalmazási szám kiadásának. A  VA 85.  cikkében foglalt regisztráció csak az  elfogadott exportőri
vámfelhatalmazási szám birtokában kérhető.
(2) A  REX rendszer életbelépésekor vámfelhatalmazási számmal már rendelkező elfogadott exportőrök a
VA 85. cikkének megfelelően kérelmezhetik a regisztrált exportőri nyilvántartásba vételüket.
(3) A  REX rendszerből való törlés az  elfogadott exportőri vámfelhatalmazás érintetlenül hagyásával is
kezdeményezhető.
23. § (1) Az FJA 58. cikkében foglaltak, valamint jelen rendelkezések betartásával a könyvelés szerinti elkülönítésre vonatkozó
engedélyt a  kérelmező székhelye szerint illetékes vámhivatal adja ki. Amennyiben a  gyártó több telephellyel
rendelkezik, a  telephely(ek) szerint illetékes vámhivatalokat az  engedélyt kiadó vámszerv a  határozat egy
példányának megküldésével értesíti.
(2) Az engedély akkor adható ki, ha a kérelmező
a) teljesíti a Vámkódex 39. cikk d) pontjában és a VA 26. cikk (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételt,
b) uniós termelő tevékenységet folytat és tevékenységét Magyarországon végzi,
c) nyilatkozik arra nézve, hogy a termékek származására vonatkozó igazolási kötelezettségének minden esetben
maradéktalanul eleget tesz,
d) amennyiben gyártó, annak főkönyvelője vagy pénzügyi vezetője nyilatkozik arról, hogy kettős könyvelést
vezet és a  készletnyilvántartásánál a  „first in – first out” (elsőként bevételezett eszköz elsőként kiadva)
(a  továbbiakban: fifo) elvet alkalmazza, továbbá, hogy a  könyvelésben a  származó és nem származó
anyagokat elkülönítve tartja nyilván,
e) nyilatkozik a módszer alkalmazásának szükségességéről a fizikai elkülönítés költségei miatt, vagy arról, hogy
a fizikai elkülönítés nem lehetséges.
(3) Könyvelés szerinti elkülönítés engedélyezéséhez csatolandó iratok:
a) külkereskedelmi szerződés, levelezés, ami igazolja, hogy a  jövőben is rendszeresen fog exportálni
preferenciális megállapodás vagy intézkedés keretében,
b) az  exportálandó termékek kereskedelmi megnevezését, vámtarifaszámát, cikkszámát és a  termék gyártási
helyének pontos címét tartalmazó irat,
c) az  exportálandó termékek származásának igazolására szolgáló dokumentáció, valamint a  származó jelleg
részletes kidolgozását tartalmazó irat,
d) a  beszerzésre kerülő és készletezett származó és nem származó anyagok egyértelmű megkülönböztetését
lehetővé tevő módszer leírására vonatkozó dokumentumok,
e) nyilatkozat arról, hogy nem igazolják több termék származó helyzetét, mint amennyit fizikai elkülönítés
esetén igazolnának.
 (4) A könyvviteli rendszerrel szemben támasztott követelmények:
a) adjon lehetőséget a származó és nem származó anyagok mennyiségének egyértelmű elkülönítésére;
b) kerüljenek feltüntetésre a  készletezés időpontjai, illetve amennyiben azt a  vámhatóság előírja, az  említett
anyagok értéke;
c) kimutathatóak legyenek az alábbi mennyiségek:
1. a felhasznált származó és nem származó anyagok, illetve amennyiben azt a vámhatóság előírja, azok
összértéke,
2. a legyártott késztermékek,
3. az  összes kiszállított késztermék, külön-külön azonosítva azokat a  szállítmányokat, amelyekre
preferenciális származás igazolását kérik, valamint azokat a  szállítmányokat, amelyekre a  fenti
igazolást nem kérik;
d) legyen alkalmas annak bizonyítására, akár a  gyártáskor, akár a  származási igazolás kiállításakor, hogy
a könyvelés szerint elegendő mennyiségű származó anyagkészlet állt rendelkezésre ahhoz, hogy a származó
helyzet igazolható legyen.
(5) A könyvelés szerinti elkülönítés engedélyese köteles
a) vállalni, hogy csak azon termékekre ad ki preferenciális származási igazolást, illetve kéri annak hitelesítését,
amelyre vonatkozóan a kiállítás idején birtokában van minden szükséges, a származást alátámasztó okmány
vagy nyilvántartási adat,
b) teljes felelősséget vállalni az engedély felhasználásának módjáért, valamint a tévesen kiállított preferenciális
származási igazolásból eredő következményekért, illetve az engedély helytelen alkalmazásáért,
c) eljuttatni az engedélyt kiadó vámszervhez minden könyvviteli időszak végén az adott időszakra vonatkozó
analitikus nyilvántartását,
d) a  vámhatóság kérésére lehetővé tenni a  hozzáférést – a  vonatkozó preferenciális megállapodásban vagy
intézkedésben meghatározott okmánymegőrzési időn belül bármely időszakra vonatkozóan – minden
okmányhoz, nyilvántartáshoz, könyveléshez,
e) vállalni, hogy a  készletnyilvántartás tartalmazza a  könyvelésben szereplő származó és nem származó
anyagokat egyaránt. A  készletnyilvántartásban szereplő egyenleget csökkenteni kell minden késztermék
gyártásakor, tekintet nélkül arra, hogy a termék preferenciális származó helyzete igazolásra kerül-e,
f ) vállalni, hogy amennyiben a termékek preferenciális származás igazolása nélkül kerülnek kiszállításra, a nem
származó anyagok készletnyilvántartásában szereplő egyenleget csak olyan mértékben csökkenti, amelyet
az  egyenleg lehetővé tesz. Amennyiben ez  nem lehetséges, a  származó anyagok készletnyilvántartásában
szereplő egyenlegét kell csökkenteni.
(6) A  könyvelés szerinti elkülönítés engedélyezésekor a  vámhatóság köteles megvizsgálni a  gyártó nyilvántartásait
a származó és nem származó anyagok nyitókészleteinek meghatározása céljából.
(7) Ha a  vámhatóság az  FJA 58.  cikk (4)  bekezdésében foglaltak szerint az  engedélyt visszavonja, ezzel egyidejűleg
az összes helytelenül kiadott preferenciális származási igazolást érvényteleníti.
24. § Az Európai Unióval preferenciális megállapodást kötött országok vonatkozásában a származási jegyzőkönyvekben
szereplő EUR összeghatároknak az  egyes tagállamok nemzeti valutáiban kifejezett értékét az  Európai Bizottság
évente teszi közzé, melynek elérhetőségét a NAV vezetője által kiadott tájékoztatás tartalmazza.
25. § (1) A  VA 22–10. számú mellékletében meghatározott EUR. 1 szállítási bizonyítvány első példánya a  rendeltetési
országban az áru származásának igazolására szolgál. Az okmányt, annak hitelesítését követően, az exportőr ország
vámszerve kiadja a vámeljárás jogosultja részére. Az importőr ország vámhatósága a vámeljárás során ezt a példányt
bevonja. A  második példány, a „Szállítási Bizonyítvány iránti kérelem”, a  hitelesítést végző illetékes vámhivatalnál
marad. A  harmadik példány a  „Szállítási Bizonyítvány iránti kérelem exportőr példánya”, amit a  vámhatóság
az exportőr kérelmére záradékol, ez azonban a vámhatóság előtt igazolásul nem használható. A negyedik, „Fordítási
Példány”-t az okmány idegen nyelvű kiállítása esetén a hitelesítést végző vámszerv bevonja.
(2) A  preferenciális megállapodásokban meghatározott EUR-MED szállítási bizonyítvány példányainak, illetve
helyettesítő FORM A származási bizonyítvány rendeltetése megegyezik az (1) bekezdésben foglaltakkal.
(3) Az EK–TR határozat 6. cikke szerinti A.TR. szállítási bizonyítvány példányainak rendeltetése és kezelése megegyezik
az (1) bekezdésben foglaltakkal.
8. A kezességvállalás részletes szabályai 26. § Kezességet írásban, ideértve a telefaxot is, a VA 32-01. számú mellékletében meghatározott kezességi nyilatkozattal
vagy elektronikusan benyújtott nyilatkozattal lehet vállalni. A  telefaxon adott kezességi nyilatkozat esetén
az okmány eredeti példányát az illetékes vámhivatal részére 3 napon belül igazoltan el kell juttatni.
27. § (1) Ha az  elektronikus vám-árunyilatkozatot beküldő képviselő és a  kezességet vállaló személye megegyezik,
a  kezességi nyilatkozat eredeti példányát nem kell benyújtani, ha feltüntetik a  vám-árunyilatkozaton
a kezességvállalási engedély számát.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint beküldött elektronikus vám-árunyilatkozatot egyúttal a  kezességi nyilatkozatban foglalt
kötelezettségeket tartalmazó nyilatkozatnak is kell tekinteni (elektronikus kezesség), melynek elfogadásáról és
a  kezesség alapján vámbiztosítékként elfogadott összegről az  illetékes vámhivatal elektronikus üzenetben értesíti
az elektronikus vám-árunyilatkozatot beküldőt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint kezességet vállaló az  elektronikus vám-árunyilatkozat benyújtásával elfogadja, hogy
a vámhatóság által a vámeljáráshoz kapcsolódóan megkövetelt biztosíték összege a kezességvállalási engedélyhez
nyújtott biztosítékból elkülönítésre kerül.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti kezességvállalás alapján elkülönített biztosítékösszeg felszabadításáról az  illetékes
vámhivatal elektronikus értesítést küld az elektronikus vám-árunyilatkozatot beküldő részére.
(5) Az illetékes vámhivatal megkövetelheti, hogy az elektronikus vám-árunyilatkozatot beküldő a (2) bekezdés alapján
vállalt kezesség esetén a kezességi nyilatkozatot eredeti példányban is nyújtsa be részére.
28. § (1) Amennyiben az  írásban adott kezességi nyilatkozatot az  illetékes vámhivatal elfogadja, azt bevonja, és
a  kezességvállalási engedélyhez nyújtott biztosítékból a  kezességi nyilatkozatban vállalt összeget elkülönítetten
kezeli.
(2) Az  írásban adott kezességi nyilatkozatot csak abban az  esetben lehet elfogadni, ha azt a  Vtv. 61.  § (4)  bekezdés
b) pontnak megfelelően a társaság képviseletére jogosult személy(ek) aláírta(ák), továbbá a kezességi engedélyben
meghatározott és a terheléssel csökkentett összeghatár nem kerül átlépésre.
(3) Ha a Vámkódex 98. cikk (1) bekezdésében meghatározott esetek valamelyike bekövetkezik, az illetékes vámhivatal
felszabadítja a  kezességi nyilatkozat alapján elkülönített összeget és az  írásban adott kezességi nyilatkozat ügyfél
példányát az illetékes vámhivatal záradékával késedelem nélkül visszaadja a kezességet nyújtónak.
(4) Az  írásban adott kezességi nyilatkozatot vissza kell adni, ha ugyanaz, vagy egy másik kezes a  nyilatkozatával új
kötelezettségi viszonyt alapoz meg, és a  kezes kifejezetten megerősíti, hogy azért a  tartozásért is helytáll, amely
a kötelezettségi viszony kezdetén is fennállt.
(5) A  kezesség felmondása esetén az  írásban adott nyilatkozatot akkor kell visszaadni, ha a  biztosíték nyújtására
kötelezett új biztosítékot nyújt vagy a (2) bekezdésben meghatározott eset bekövetkezik.
9. A készpénz letétbe helyezés vámbiztosítékként történő egyedi azonosításának részletes szabályai
29. § (1) Készpénzben nyújtott vámbiztosítéknak minősül minden olyan egyedileg azonosított összeg, amely a vámhatóság
rendelkezése alatt áll, és vámtartozás fedezetére különítettek el. A  vámletétként befizetett összeg akkor kerül
a  vámhatóság rendelkezése alá, ha azt a  vámletét számlán jóváírták. Az  egyedileg nem azonosított, továbbá
a felszabadított összegekkel az adós szabadon rendelkezhet. Amennyiben a szabad rendelkezés alatt álló vámletét
visszautalását a befizető kéri, azt az állami adó- és vámhatóságnak a kérelem benyújtásától számított harminc napon
belül kell teljesítenie. Harminc napon túli visszafizetés esetén a vámhatóság kamatot köteles fizetni. A visszautalni
kért szabad rendelkezés alatt álló vámletét a  befizetőnek az  állami adó- és vámhatóság felé fennálló tartozása
erejéig visszatartható.
(2) Amennyiben a  tartozás megfizetésének biztosítása a  központi vámletét számlára befizetett készpénzes vámbiztosíték
formájában történt, úgy a vám és az egyéb terhek kiegyenlítésére jogcímenként e letét terhére kerül sor.
(3) A vámletét egyedi azonosításául az arról szóló okmány Közlemény rovatában feltüntetett EORI szám szolgál.
10. A kezességtől és készpénzletéttől eltérő biztosíték részletes szabályai
30. § (1) Ha az  ügyfél a  bankgaranciát, banki fedezetigazolást vagy a  biztosítási kötelezvényt külföldi hitelintézet vagy
biztosító által vállalt bankgarancia, banki fedezetigazolás vagy biztosítói kötelezvény formájában nyújtja, csatolnia
kell annak hiteles magyar fordítását is. A bankgarancia, banki fedezetigazolás vagy a biztosítási kötelezvény hiteles
magyar fordítása akkor is megkövetelhető, ha azt másik tagállamban kiadandó olyan egységes engedélyhez
nyújtották be, melyek használatát ki kívánják terjeszteni Magyarországra.
(2) A bankgarancia és a biztosítói kötelezvény mintáját a NAV a honlapján teszi közzé.
11. A fizetési könnyítés részletes szabályai 31. § (1) A Vámkódex 112. cikke szerinti fizetési könnyítés esetében a vámhatóság
a) részletfizetést maximum 12 hónapra,
b) fizetéshalasztást maximum 6 hónapra
engedélyezhet.
(2) Az  (1) bekezdés a) pontja szerint engedélyezett részletfizetés esetén a befolyó összegekből először a vámot teljes
összegében, majd ezt követően esedékességi sorrendben az egyéb terhekre vonatkozó tartozást kell kiegyenlíteni.
Azonos esedékességi dátum esetén a fennmaradó összegeket a tartozás arányában kell elszámolni.
(3) Az  engedélyezés során a  Vtv. 72.  § (3)  bekezdés d) és e)  pontjában foglalt feltételeket a  Magyarországon
letelepedett kérelmező esetében a vámhatóság saját közhiteles hatósági nyilvántartásai alapján vizsgálja.
12. A hitelkamat felszámításának részletes szabályai 32. § (1) A hitelkamat felszámítása során a fizetendő kamat összegét napi kamatszámítással kell megállapítani. A napi kamat
mértékét 3 tizedes jegy pontossággal, kerekítés nélkül kell a  fizetési könnyítésre irányuló kérelem benyújtásának
napján érvényes jegybanki alapkamat egy százalékponttal növelt értékének 365-öd részében meghatározni.
(2) A  hitelkamat felszámításának módszere részletfizetés esetén megegyezik az  (1)  bekezdésben foglalttal, azzal
az  eltéréssel, hogy a  fizetendő kamat összegét – a  részletek gyakoriságától függően – havi vagy negyedéves
időtartamokra előre külön-külön kell megállapítani úgy, hogy a részletfizetésben részesített tőke összege a második
részlettől kezdődően a  korábban megfizetett tőke összegével csökken, a  napok száma pedig havi törlesztésnél
a hónap napjainak számával, negyedéves törlesztésnél a negyedév napjainak számával egyezik meg.
(3) A  felszámított hitelkamatot a  tőke törlesztésével egyidejűleg kell teljesíteni. Amennyiben az  adós a  kedvezmény
feltételeit vagy az  esedékes részletek befizetését nem teljesíti, a  kedvezmény érvényét veszti, és a  tartozás
járulékaival együtt egy összegben azonnal esedékessé válik.
13. A belépési gyűjtő árunyilatkozat, a kilépési gyűjtő árunyilatkozat és az újrakiviteli értesítés
benyújtásának szabályai
33. § A NAV vezetője tájékoztatásban teszi közzé a  belépési, illetve kilépési gyűjtő árunyilatkozatokat fogadó
vámhivatalok kódjainak listáját.
34. § Kereskedelmi, kikötői és szállítási informatikai rendszerek nem használhatók fel:
a) a belépési gyűjtő árunyilatkozat,
b) a kilépési gyűjtő árunyilatkozat, és
c) az újrakiviteli értesítés
benyújtásához.
35. § A belépési gyűjtő árunyilatkozat érvénytelenítéséről a vámhatóság a nyilatkozattevőt elektronikus üzenettel értesíti.
36. § A kilépési gyűjtő árunyilatkozat vagy az  újrakiviteli értesítés érvénytelenítéséről a  vámhatóság a  nyilatkozattevőt
értesíti.
14. Az áruátengedést követő eljárások során alkalmazandó nyomtatványok mintája, illetve
a kitöltésükre vonatkozó útmutató
37. § Az áruátengedést követő eljárások során az árunyilatkozat adatainak módosítására szolgáló nyomtatvány mintáját,
illetve a kitöltésére vonatkozó útmutatót a 3. melléklet tartalmazza.
15. Az egységes vámokmány nem formanyomtatványon történő kitöltésének és benyújtásának
feltételei
38. § (1) A  vámhatóság az  EV-nek adatfeldolgozó rendszerek segítségével történő kinyomtatását és benyújtását az  általa
jóváhagyott formában engedélyezheti. Az  EV-től eltérő forma tekintetében, az  EV alaki és tartalmi, továbbá
technikai követelményeit a NAV vezetője tájékoztatásban teszi közzé.
(2) Az adatfeldolgozó rendszerek segítségével kinyomtatott EV-n az engedély számát mindkét esetben fel kell tüntetni.
 (3) Nem kell a  vámhatóság engedélye ahhoz, hogy az  ügyfél az  árunyilatkozatot számítógépes feldolgozásra
közvetlenül alkalmas módon rögzítve is benyújthassa az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztatásnak
megfelelően.
39. § (1) A  vám-árunyilatkozat írásbeli árunyilatkozat helyett az  adatfeldolgozási eljárás alkalmazásával (elektronikus
vám-árunyilatkozat) is benyújtható. Ebben az esetben az árunyilatkozat elfogadásához, illetve az áru átengedéshez
kapcsolódó dátumot és azonosítószámot elektronikus üzenet formájában adja meg az  illetékes vámhivatal
az elektronikus árunyilatkozatot beküldő részére.
(2) Elektronikus vám-árunyilatkozatot az nyújthat be, aki bármely illetékes vámhivatalnál az elektronikus adatküldéssel
összefüggő azonosíthatóság érdekében regisztráltatta magát. Az  elektronikus vám-árunyilatkozatot a  regisztrált
személy a (4) bekezdés szerinti tájékoztatás szerint nyújtja be.
(3) Az  elektronikus vám-árunyilatkozat adás nem mentesíti az  ügyfelet a  vámeljárások során – a  vámellenőrzés
végrehajtására vonatkozóan – meghatározott kötelezettségei teljesítése alól mindaddig, amíg az áru átengedésére
vonatkozó üzenetet meg nem kapta.
(4) A NAV vezetője tájékoztatásban teszi közzé:
a) az elektronikus vám-árunyilatkozatot fogadó vámhivatali kódok listáját,
b) a regisztráció technikai végrehajtását,
c) a  szabad forgalomba bocsátás vámeljárásnál a vám elé állításhoz kapcsolódó előzmény adatok átadásának
módját,
d) a  vám-árunyilatkozat elektronikus üzenet formájában történő beküldéséhez szükséges üzenet tartalmát,
módját, struktúráját,
e) az elektronikus eljárásba vonható vámeljárások, illetve eljáráskódok listáját, valamint
f ) az árutovábbítási és kiviteli vámeljárások, illetve a belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtása
tekintetében bekövetkező üzemszüneti eljárás rendjét. 40. § Az EV kézzel történő kitöltése olvashatóan, tintával és nyomtatott betűkkel engedélyezett.
16. A Vámjegy alkalmazásának részletes szabályai 41. § (1) A  behozatali vagy kiviteli vám és egyéb teher fizetési kötelezettség alá eső áruk esetében adott szóbeli
vám-árunyilatkozat alapján az  illetékes vámhivatal vámellenőrzést tart, megállapítja a vámértéket és a Vámjegyen
történő árunyilatkozat-adás feltételeinek fennállását. A  megállapított vámérték alapján az  illetékes vámhivatal
szóban közli a fizetendő vám és egyéb terhek összegét.
(2) Ha a  vámeljárást kezdeményező a  megállapított összeget elfogadja, a  vámot és egyéb terheket az  illetékes
vámhivatal a Vámjegyen írásban is közli. A vámeljárás lefolytatásának elfogadását az ügyfél a Vámjegy „B” rovatában
aláírásával igazolja.
(3) A  vám és az  egyéb terhek megfizetését az  illetékes vámhivatal a  Vámjegy „C” rovatában bélyegzőlenyomattal és
aláírással igazolja. A Vámjegy eredeti példányát – a vámfizetési kötelezettség teljesítésének igazolásául – az illetékes
vámhivatal az utasnak átadja.
(4) Ha a  vámtartozás és az  egyéb terhek kiegyenlítése vámbiztosíték elszámolásával történik, úgy a  Vámjegy
A/6. rovatban az elszámolt vám és egyéb terhek összegét fel kell tüntetni.
(5) A  Vámjegy alkalmazása mellett is biztosítani kell az  utas részére a  vámmentességek közösségi rendszerének
létrehozásáról szóló, 2009. november 16-i 1186/2009/EK rendelet 41.  cikkében, valamint az  utasok személyi
poggyászában importált termékek általános forgalmi adó és jövedéki adó mentességéről szóló törvényben
meghatározott kedvezményeket.
(6) A Vámjegy mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
 (7) Amennyiben a vámeljárást kérő a megállapított vámértékkel vagy a szóban közölt vám, és egyéb terhek mértékével
nem ért egyet, a vámeljárást az általános szabályok szerint írásban kell kezdeményeznie.
17. Az adónyilatkozattal kapcsolatos szabályok 42. § Az adónyilatkozat tartalmi és formai követelményeit e rendelet 5. melléklete tartalmazza.
18. A vámraktárra, vámszabad terület létesítésére, üzemeltetésére vonatkozó részletes szabályok
43. § Vámraktárként zárt helyiségeket, illetve területet vagy más, állandó jellegű, zárt tároló berendezést, valamint egyéb
tárolásra alkalmas helyiséget, ahol a vámfelügyelet biztosított, lehet engedélyezni. Folyadékok raktározására állandó
jellegű tároló berendezést csak akkor lehet engedélyezni, ha azt a mérésügyi hatóság hitelesítette, és az erről szóló
okmányokat az illetékes vámhivatal részére benyújtották.
44. § (1) Az átmeneti megőrzési létesítmény üzemeltetőjének a Vtv. 81. § (3) bekezdésében meghatározott garanciajelentése
– a Vtv. 81. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl – napi bontásban, forintban tartalmazza a  tárgyhónapban
átmeneti megőrzés alatt álló áruk után esedékes
a) behozatali és kiviteli vám összegét,
b) az általános forgalmi adó összegét és
c) a b) ponttól eltérő egyéb terheket.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint összeállított garanciajelentést a  tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell benyújtani
a Vtv. 81. §-ában meghatározott vámhivatal részére.
45. § (1) Épületeket, építményeket a  vámhatártól – határvizek esetében a  partvonaltól – 100 méterre, zárt építésmódú
területeken 50 méterre, ha a  vámjogszabályok eltérően nem rendelkeznek, csak az  illetékes vámhivatal
engedélyével lehet felépíteni vagy átépíteni.
(2) Az  ingatlanok állapotát, művelési ágát az  (1)  bekezdésben meghatározott terepszakaszon csak az  engedélyező
vámhatóság jóváhagyásával lehet megváltoztatni. Az  engedély megtagadható, ha a  változtatás vámérdeket, így
különösen a vámjogi kötelezettségek teljesítését és a vámellenőrzés végrehajtását veszélyezteti.
(3) Amennyiben az építési munkálatokat vagy a változtatásokat az engedélyező vámhatóság jóváhagyása nélkül hajtják
végre, az engedélyező vámhatóság a változtatást végrehajtó veszélyére és költségére elrendelheti az eredeti állapot
visszaállítását.
(4) Épületek és úszó létesítmények esetében az  engedélyező vámhatóság elrendelheti biztonsági berendezések
felszerelését.
46. § (1) Egyedi esetekben az  engedélyező vámhatóság korlátozhatja – az  ott lakók kivételével – az  52.  §-ban megjelölt
ingatlanok használatát.
(2) A  NAV – a  vámjogszabályok érvényesülése érdekében – saját költségén biztonsági berendezéseket helyezhet el,
utakat létesíthet az 52. §-ban meghatározott terepszakaszon elhelyezkedő ingatlanokon.
47. § A vámszabad terület körül fekvő területekre az  52.  §-ban és 53.  §-ban foglaltak alkalmazandók azzal, hogy
a vámszabad terület kerítésétől számítva a legkisebb távolság 3 méter.
48. § Az 52.  § és 53.  § rendelkezései nem érintik a  gátakat, a  fegyveres erők vagy a  szövetséges államok csapatainak
létesítményeit, valamint az egyéb, jogszabályban meghatározott forgalomtechnikai berendezéseket.
49. § (1) Természetes személyek a  vámszabad területen csak az  illetékes vámhivatal külön engedélyével lakhatnak.
A  vámhatóság az  engedélyt megtagadja, ha kiadása a  vámérdeket, így különösen a  vámjogi kötelezettségek
teljesítését és a vámellenőrzés végrehajtását veszélyezteti.
(2) A kijelölt vámszabad területen épületeket, építményeket építeni, az épületek szerkezetét jelentősen megváltoztatni
vagy azokat más célra felhasználni csak az illetékes vámhivatalnál benyújtott kérelem jóváhagyását követően lehet.
A vámhatóság az engedélyt megtagadja, ha a változtatás a vámérdeket, így különösen a vámjogi kötelezettségek
teljesítését és a vámellenőrzés végrehajtását veszélyezteti.
(3) Ha az  építési munkálatokat vagy a  változtatásokat a  NAV vezetőjének engedélye nélkül hajtják végre, az  illetékes
vámhivatal elrendelheti az eredeti állapot visszaállítását a változtatást végrehajtó veszélyére és költségére.
(4) Az érintettnek az építési tervek hiteles másolatát legkésőbb az építési munkálatok megkezdése előtt egy hónappal
be kell nyújtania az illetékes vámhivatalhoz.
50. § (1) A vámszabad terület üzemeltetőjének a vámszabad terület szárazföldi részét – a kijelölésben meghatározottaknak
megfelelően – vámszempontból biztonságosan kell bekerítenie.
(2) A  kerítésnek legalább 3 méter magas, erős dróthálóból készültnek kell lennie, amely legfeljebb négy centiméter
hosszú és széles hálószemekből áll. Ahol a  vámszabad terület két oldalán húzódó földterület nem azonos
magasságú, a  kerítésnek a  magasabban fekvő terület felszínétől számítva kell 3 méter magasnak lennie. Ahol
a  kerítés vízfelülettel érintkezik, a  kerítésre derékszögben egy, legalább két méter széles, a  tetején őrzött, vasból
vagy bádogból készült falat vagy egy, több méter széles dróthálórácsot kell emelni.
(3) A  vámszabad terület üzemeltetőjének az  illetékes vámhivatal utasítása szerint arról is gondoskodnia kell, hogy
a  vámszabad terület épületeken kívüli részét úgy megvilágítsák, hogy az  illetékes vámhivatal általi felügyelet
biztosítható legyen.
19. Az export-visszatérítésre vonatkozó részletes szabályok 51. § (1) A 612/2009/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés b) pontja szerinti bejelentés benyújtható:
a) személyesen,
b) telefax útján,
c) adatfeldolgozási eljárás alkalmazásával (elektronikus berakodási bejelentés).
(2) Elektronikus berakodási bejelentést az  nyújthat be, aki az  illetékes vámhivatalnál az  elektronikus adatküldéssel
összefüggő azonosíthatóság érdekében regisztráltatta magát.
(3) Ha az export-visszatérítésben részesülő szállítmány berakodásának tervezett időpontja szabadnapra, munkaszüneti
napra, vagy a  hét első munkanapjára esik, akkor az  (1)  bekezdésben hivatkozott bejelentést a  szabadnapot,
a munkaszüneti napot vagy a hét első munkanapját megelőző munkanapon (az illetékes vámhivatal nyitvatartási
idejében) kell megtenni.
(4) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában hivatkozott bejelentést a  6.  mellékletben meghatározott adattartalommal és
formában kell megtenni.
(5) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában hivatkozott elektronikus berakodási bejelentést a  6.  mellékletben meghatározott
adattartalommal kell megtenni. A  fogadó vámhivatalok kódjainak listáját, a  regisztráció technikai végrehajtását,
a  bejelentés elektronikus üzenet formájában történő beküldésének módját, struktúráját a  NAV vezetője
tájékoztatásban teszi közzé.
20. Záró rendelkezések 52. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2016. május 1-jén lép hatályba.
 (2) A 6. § (1)–(4) bekezdése e rendelet kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
 (3) A rendelet 5. alcíme e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
53. § (1) A 2016. május 1-ig forgalomban volt Vámjegy nyomtatvány legkésőbb 2020. december 31-ig használható.
 (2) Az áfa biztosíték nyújtás alóli mentességet, illetve kedvezményt az e rendelet hatálybalépése előtt
a) 2015. évben kiadott engedély alapján 2016. június 30-ig,
b) 2016. január 1. és 2016. április 30. közötti időszakban kiadott engedély alapján 2017. június 30-ig
megadottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az engedélyezéskor fennálló feltételek – a megbízható vámadós státusz
igazolását kivéve – fennállnak.
54. § Ez a rendelet
a) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire
vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i
2015/2446/EU bizottsági rendelet,
b) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes
rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i
2015/2447/EU bizottsági rendelet,
c) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire
vonatkozó, a  szükséges elektronikus rendszerek működésbe lépéséig alkalmazandó átmeneti szabályok
tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az (EU) 2015/2446 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet
módosításáról szóló, 2015. december 17-i 2016/341/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 55. § Hatályát veszti a közösségi vámjog végrehajtásának részletes szabályairól szóló 15/2004. (IV. 5.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2003. (III. 28.) MeHVM határozata helyettes államtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 36. §-a alapján alkalmazandó, 29. § (3) bekezdése alapján megállapítom, hogy
Keszthelyi Andrásnak, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkárának e megbízatása
— áthelyezésére tekintettel — 2003. március 3-i hatállyal
megszűnt. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
239/2016. (VII. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Vidnyánszky Attilát 2016. július 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1436/2017. (VI. 29.) Korm. határozata a Honvédelmi Minisztérium Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Honvédelmi Minisztérium Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
a  VEKOP-8.5.2-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára”
című gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a  „Munkahelyi képzések támogatása
nagyvállalatok munkavállalói számára” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
325/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Bayer Mihály
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország kuvaitvárosi
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. január 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
554/2013. (XII. 31.) Korm. rendelete a civil szervezetek által igénybe vehető infrastruktúra-támogatásról.
A Kormány az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 73.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. befogadó szervezet: az infrastruktúra-támogatást civil szervezet részére biztosító szervezet;
 2. döntéshozó: az igénybejelentő alapcél szerinti tevékenységéhez illeszkedő, az egyesülési jogról, a közhasznú
jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény
(a továbbiakban: Civil törvény) X. fejezete szerinti kollégium;
3. honlap: a Civil törvény szerinti Civil Információs Portál;
 4. igénybejelentés: az  internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül benyújtott, szabad kapacitás igénybe
vételére irányuló kérelem;
 5. igénybejelentő: a Civil törvény szerinti civil szervezet, amely infrastruktúra-támogatás iránti igényét e rendelet
szerint jelzi;
 6. infrastruktúra-támogatás: a  befogadó szervezet által a  civil szervezet igénybejelentése alapján biztosított
természetbeni támogatás;
 7. internetes támogatáskezelő rendszer: a  Nemzeti Együttműködési Alap pályázatainak fogadására és
feldolgozására rendszeresített felület;
 8. kedvezményezett: az  az igénybejelentő, amellyel a  befogadó szervezet szerződést kötött az  infrastruktúra
támogatás biztosítására;
 9. nyilvántartó szerv: a Civil törvény 73. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján kijelölt szerv;
10. regisztráció: a  befogadó szervezetnek a  honlapon keresztül történő adatszolgáltatása, valamint
a hozzájárulása szabad kapacitásának felhasználására;
11. szabad kapacitás: az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 7.  § (3)  bekezdése szerinti befogadó
szervezet időlegesen rendelkezésre álló szabad infrastrukturális erőforrásai, amelyet a befogadó szervezetnél
keletkező valamennyi közvetlen és az  ahhoz rendelhető közvetett kiadás megtérítésével igénybe vehetővé
tesz civil szervezet számára.
(2) Befogadó szervezetként civil szervezetek részére infrastruktúra-támogatást biztosít:
a) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság;
b) a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ;
c) az állami fenntartású sportlétesítmény;
d) az önkormányzati fenntartású nyilvános könyvtár;
e) a közművelődési intézmény;
f ) a Balassi Intézet;
g) a fővárosi és megyei kormányhivatal;
h) a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal;
i) a nemzeti park igazgatóság;
j) a Nemzeti Agrár-szaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet, az Integrált Közösségi Szolgáltató.
2. § (1) A  befogadó szervezetek az  1.  mellékletben előírt tartalommal, a  civil szervezetek számára felhasználható szabad
kapacitásaik kapcsán minden év január 31-ig regisztrálnak, amely regisztrációval egyidejűleg hozzájárulnak
adataiknak a  honlapon történő közzétételéhez az  e  rendelet szerinti infrastruktúra-támogatások nyújtásával
összefüggésben.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti regisztrációt és hozzájárulást az  internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül kell
megtenni.
(3) Az  (1)  bekezdés alapján közzétett adatokban bekövetkező évközi változást az  érintett befogadó szervezet
a változást követő tizenöt napon belül az (1) bekezdés szerinti tájékoztatással azonos módon jelzi.
(4) A  nyilvántartó szerv a  honlapon közzétett adatok alapján a  szabad kapacitások hasznosítására igénybejelentési
felhívást tesz közzé az (1) bekezdés szerinti határidőt követő tizenöt napon belül, amely alapján a civil szervezetek
az  internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül igénybejelentéssel élhetnek. Az  igénybejelentési felhívásnak
tartalmaznia kell az  igénybejelentés határidejét, feltételeit, az  infrastruktúra felhasználásával kapcsolatos
korlátozásokat és az egyéb lényeges információkat.
3. § (1) Az igénybejelentésnek tartalmaznia kell:
a) igénybejelentő nevét, székhelyét, elsődleges alapcél szerinti tevékenységét, képviselője nevét, a szervezet
nyilvántartási számát, adószámát, pénzforgalmi számlaszámát és elérhetőségét;
b) az  internetes támogatáskezelő rendszerben kiválasztott igénybe venni kívánt szabad kapacitás pontos
megjelölését;
c) az  igénybevétel adatait, különösen a  szakmai tartalom leírását, a  megvalósítani kívánt projekt vagy
rendezvény társadalmi hatását, az  igénybevétel anyagi költségét, az  igénybevétel célját, az  igénybevétel
idejét, a megvalósítás helyét és az igénybevevők célcsoportját;
d) az infrastruktúra-támogatás keretében megvalósítani tervezett tevékenységeket;
e) a nyilvántartó szerv által az infrastruktúra felhasználással kapcsolatban megjelölt további adatokat;
f ) az  igénybejelentő nyilatkozatát – a  kedvezményezettként történő kijelölése esetére – a  szabad kapacitás
tényleges igénybevételével kapcsolatos kötelezettségéről, valamint az ezzel összefüggő ellenőrzés tűréséről.
 (2) Az  igénybejelentés beérkezését követő 15 napon belül a  nyilvántartó szerv megvizsgálja annak tartalmát, és
amennyiben
a) annak adatai nem egyeznek meg az igénybejelentő bírósági nyilvántartás szerinti adataival;
b) a szabad kapacitás a 2. § (3) bekezdése alapján már nem áll rendelkezésre;
c) az igénybejelentő nem az internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül nyújtotta be igényét;
d) az igénybejelentő nem civil szervezet;
e) az igénybejelentő ellen jogutód nélküli megszűnésre irányuló eljárás van folyamatban;
f ) az igénybejelentés tartalma szerint az igény nem teljesíthető a 2. §-ban foglalt tájékoztatás alapján;
g) az igénybejelentő a Nemzeti Együttműködési Alap támogatásaival vagy az e rendelet szerinti infrastruktúra
támogatással kapcsolatosan kizárás hatálya alatt van;
az igénybejelentő egyidejű tájékoztatásával az igénybejelentést elutasítja.
(3) A (2) bekezdés szerint el nem utasított igénybejelentéseket a nyilvántartó szerv minden hónap tizenötödik napjáig
a döntéshozó elé terjeszti tartalmi értékelés érdekében.
(4) A döntéshozó a kézhezvételt követő tizenöt napon belül dönt:
a) az  igénybejelentések elfogadásáról: azok szakmai tartalma, az  igénybejelentésben foglaltak által célzott
társadalmi hatása, valamint az  igénybejelentő anyagi helyzete alapján – a  kevesebb forrással rendelkező
szervezet előnyben részesítésével az  utolsó lezárt üzleti évben beszámolóval igazolható mérlegfőösszege
alapján – sorrendet (a továbbiakban: rangsor) állít fel;
b) az  igénybejelentés elutasításáról – amennyiben az  nem felel meg az  igénybejelentési felhívásban
meghatározott feltételeknek –, amelyet részletes indoklással lát el.
(5) A nyilvántartó szerv a döntést követő öt napon belül tájékoztatja a rangsorról az illetékes befogadó szervezetet.
(6) A befogadó szervezet az (5) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján tizenöt napon belül a rangsor szerinti sorrendben
szerződést köt az igénybejelentővel az infrastruktúra-támogatás biztosítására.
(7) Amennyiben a  befogadó szervezet és az  igénybejelentő között, az  utóbbinak felróható okból nem jön létre
a  szerződés a  megadott határidőben, úgy a  döntéshozó által felállított rangsorban a  következő szervezet válik
jogosulttá az  infrastruktúra-támogatás igénybevételére. A  szerződéskötés meghiúsulásától számított tizenöt
napon belül a  befogadó szervezet szerződést köt az  infrastruktúra-támogatás igénybevételére jogosulttá vált
igénybejelentővel.
(8) A befogadó szervezet a kedvezményezettel az igénybevétellel összefüggésben kötött szerződés létrejöttét – az azt
követő öt napon belül – visszaigazolja a nyilvántartó szervnek. Az internetes támogatáskezelő rendszer tartalmazza
a szerződés megkötésére és időtartamára vonatkozó adatokat és feltételeket.
4. § A befogadó szervezet köteles ellenőrizni a szabad kapacitás igénybevételét.
5. § (1) A  szabad kapacitás igénybevételéről a  kedvezményezett az  internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül
szakmai beszámolót nyújt be a felhasználást követő harminc napon belül.
(2) A szakmai beszámoló benyújtásáról a nyilvántartó szerv öt napon belül tájékoztatja a döntéshozót és a befogadó
szervezetet. A  szakmai beszámoló kézhezvételét követő tizenöt napon belül a  befogadó szervezet az  internetes
támogatáskezelő rendszer útján tájékoztatja a döntéshozót a szakmai beszámolóval kapcsolatos álláspontjáról.
(3) A  döntéshozó a  befogadó szervezet álláspontjának beérkezését, vagy a  (2)  bekezdésben meghatározott határidő
eredménytelen elteltét követő harminc napon belül megvizsgálja a  beszámolót és a  befogadó szervezet
álláspontjának figyelembevételével dönt:
a) a beszámoló elfogadásáról;
b) részletes indokolási kötelezettség mellett hiányosság megállapításáról; vagy
c) részletes indokolási kötelezettség mellett annak elutasításáról,
és erről haladéktalanul értesíti a nyilvántartó szervet.
(4) A beszámoló elutasítására kizárólag egyszeri hiánypótlási felszólítást követően van mód.
 (5) A szakmai beszámolóval kapcsolatban a döntéshozó részletes indokolási kötelezettség mellett a kedvezményezettet
egyszeri tizenöt napos határidő mellett hiánypótlásra szólíthatja fel, amelyről a  nyilvántartó szerv az  internetes
támogatáskezelő rendszeren keresztül öt napon belül tájékoztatja a kedvezményezettet.
(6) A  hiánypótlást, annak beérkezését követő tizenöt napon belül a  döntéshozó megvizsgálja, és a  (3)  bekezdés
a) vagy c) pontjában meghatározott döntést hozza.
(7) A kedvezményezett kizárásra kerül, ha
a) a (6) bekezdésben foglalt vizsgálat eredményeként sem fogadható el a szakmai beszámoló;
b) a hiánypótlás a megjelölt határidőben nem érkezett meg; vagy
c) a  kedvezményezett a  szabad kapacitás igénybevételéről annak felhasználását követően nem nyújt be
beszámolót.
 (8) A  kizárt szervezet egy évig nem részesülhet további infrastruktúra-támogatásban. Az  infrastruktúra-támogatásból
való kizárás a folyamatban lévő és megkötött szerződéseket nem érinti.
 (9) Az infrastruktúra-támogatásból való kizárás kezdő időpontja
a) a (7) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a szakmai beszámolóról való döntés napja;
b) a (7) bekezdés b) pontjában foglalt esetben az elmulasztott hiánypótlási határidőt követő nap;
c) a (7) bekezdés c) pontjában foglalt esetben a beszámoló benyújtásának elmulasztott határidejét követő nap.
(10) A kizárással kapcsolatosan a nyilvántartó szerv öt napon belül tájékoztatja a kizárást eredményező szerződés részes
feleit.
6. § (1) A nyilvántartó szerv 3. § (2) bekezdése alapján hozott, illetve a döntéshozó 3. § (4) bekezdés és 5. § (3) bekezdés
szerinti elutasító döntése, valamint az 5. § (7) bekezdésében meghatározott kizárás ellen az igénybejelentő, illetve
a kedvezményezett a  társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszternél (a  továbbiakban: miniszter)
kifogást nyújthat be, ha az elutasításról, illetve kizárásról szóló döntéssel kapcsolatos eljárás vagy döntés véleménye
szerint jogszabálysértő.
(2) A  kifogás az  internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül nyújtható be, a  megküldött kizárásról szóló döntés
megismerésétől számított tizenöt napon belül.
(3) A kifogás tartalmazza
a) a kifogást tevő nevét, székhelyét, a kifogást tevő képviselője nevét;
b) a kifogással érintett igénybejelentési felhívás, szerződés azonosításához szükséges adatokat;
c) a  kifogás alapjául szolgáló tényeket és a  kifogásolt vagy elmaradt intézkedéssel megsértett jogszabályi
rendelkezés pontos megjelölését.
 (4) A kifogást a miniszter annak kézhezvételétől számított 30 napon belül érdemben elbírálja.
 (5) Ha a  kifogás alapos, a  miniszter elrendeli a  kifogásban sérelmezett helyzet megszüntetéséhez szükséges
intézkedést, egyébként azt elutasítja, és döntéséről – elutasítás esetén az  elutasítás indokainak megjelölésével –
a kifogást tevőt és a nyilvántartó szervet írásban értesíti.
Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
8. § A 2. §-t a 2014. évben azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  regisztrációt 2014. február 1. napjától február 28.
napjáig lehet megtenni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (I. 18.) MBFSZ utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Informatikai Alkalmazásfejlesztési Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Bányászati
és Földtani Szolgálat informatikai alkalmazásfejlesztés alapkövetelményeit az alábbiak szerint határozom meg:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) Informatikai Alkalmazásfejlesztési Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) a melléklet1 tartalmazza.
2. A Szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed:
a) az MBFSZ teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott időre kinevezett
kormánytisztviselőjére, valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalókra (a továbbiakban
együtt: munkatárs),
b) az MBFSZ informatikai rendszer fejlesztésével, szolgáltatásaival kapcsolatban az MBFSZ-el szerződéses
jogviszonyban álló természetes és jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre
(a továbbiakban: külső fejlesztő cég), a velük kötött szerződésben, illetve a titoktartási nyilatkozatban rögzített
mértékben.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Alkalmazásfejlesztési Szabályzatának kiadásáról szóló
11/2017. (VI. 28.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
330/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Sziklavári
Vilmos rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország minszki
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. február 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1930/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Programmal kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoport terhére
a) az intermodális csomópont kialakítása projekt megvalósítása érdekében a  kaposvári helyőrségi szálló
átköltözéséhez szükséges 645 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím,
b) a salgótarjáni Főplébánia templom és környezetének megújításához szükséges intézkedések előkészítési
feladatainak finanszírozásához szükséges 13 779 500 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport,
c) a tatabányai egykori bányakórház katolikus gimnáziummá fejlesztéséhez szükséges 820 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím,
9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport,
d) a Veszprém Uszodafejlesztés előkészítése körében az  ingatlanszerzés vételárának támogatáshoz szükséges
460 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal
kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 16. A Modern Városok
Program végrehajtását szolgáló ingatlanprojektek jogcím
javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
honvédelmi miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
519/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács Ildikót
2014. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2014. (I. 10.) Korm. rendelete a Gotthárd-Therm Fürdő és Idegenforgalmi Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Gotthárd-Therm Fürdő és Idegenforgalmi Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
9970 Szentgotthárd, Füzesi út 3. A. ép.; cégjegyzékszáma: 18-09-105495; adószáma: 13046215-2-18) a csődeljárásról
és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a Gotthárd-Therm Fürdő és Idegenforgalmi Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2008. (HK 18.) HM HKF intézkedése.  az „Elfogott személyek, zsákmányolt anyagok és okmányok kezelése” című főnökségi kiadvány
kiadásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső szabályozó tevékenységének rendjéről szóló
119/2007. (HK 20.) HM utasítás, a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szótó
93/2006. (HK 18.) HM utasítás előírásaira –, valamint a
STANAG 2195 Egységes NATO Előírás bevezetéséről
rendelkező 33/2008. (HK 16.) HVK FH intézkedésére – az
elfogott személyek, zsákmányolt anyagok és okmányok
kezelésének egységesítése érdekében az alábbiak szerint
intézkedem: 1. A kiadvány hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség szervezeteire és állományára. A kiadványt hatálybalépését követően valamennyi tevékenység (valós alkalmazás és gyakorlat) előkészítése és
végrehajtása során alkalmazni kell.
2. A STANAG 2195 [AJP 2.5 (A)] „Captured Persons,
Materiel and Documents” című dokumentum fordítását,
mint a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály kiadványát – „Elfogott személyek, zsákmányolt anyagok és okmányok kezelése” címmel – ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Az intézkedés a megjelenésekor, a főnökségi kiadvány pedig a kiadáskor lép hatályba.
4. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
202/2013. (HK 8.) HVKF intézkedése a katonai öltözeteken viselendő mozgó rendfokozati jelzések rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 57. § (1) bekezdés, valamint a Magyar Hon
védség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A határozott időre szóló külföldi szolgálatra, továbbá
Magyarországon települő katonai szervezethez, más
szervhez, Nemzeti Közszolgálati Egyetemre, a miniszter
fenntartása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézményhez, Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálathoz vezényelt állomány meglévő viselt
rendfokozatától eltérő rendfokozatának kifejezésére mozgó rendfokozati jelzést rendszeresítek.
2. A mozgó rendfokozati jelzést a köznapi- és társasági
paroli-, a hímzett köznapi- és társasági-, a gyakorló-, a
gyakorló paroli- és a hímzett gyakorló rendfokozati jelzésen kell viselni.
3. Az 1. pont szerint rendszeresített mozgó rendfokozati
jelzések szöveges leírását és képi ábrázolását az 1. melléklet tartalmazza.
4. A határozott idejű szolgálatteljesítésre vezényelt állomány számára rendszeresített mozgó rendfokozati jelzések műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint
a rendszeresítésből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról, továbbá az igényjogosult állomány ellátásáról az MH Logisztikai Központ gondoskodik.
5. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke