text:
9/2008. (III. 11.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a fegyveres hatósági kísérők magyar–amerikai légijáratokon történő alkalmazásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, az igazságügyi és rendészeti miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a fegyveres
hatósági kísérők magyar–amerikai légijáratokon történő
alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban:
megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az igazságügyi és rendészeti minisztert
vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom az igazságügyi és rendészeti minisztert és a
külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően a megállapodás végleges szövegének megállapítására
való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé;
6. felhívom a külügyminisztert, hogy a Kormány nevében a tagállamok és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i
847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke alapján értesítse az Európai Bizottságot a megállapodás
létrehozásának szándékáról.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
89/2016. (VIII. 31.) ME határozata a Magyar–Bolgár Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm.  határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a  külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése
alapján
Szijjártó Pétert a  Magyar–Bolgár Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság magyar tagozatának elnökévé
nevezem ki.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2019. (II. 28.) HM utasítása a Magyar Honvédség Open Network szolgáltatáspark kialakításáról, valamint a rendszer bevezetésével kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ), valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásában közreműködik.
2. A projekt célja és működési keretei 2. § (1) A honvédelmi szervezeteknél az infokommunikációs szolgáltatáspark kialakítása és üzembe helyezése az MH Open
Network (a továbbiakban: MH ON) Projekt (a továbbiakban: ON Projekt) keretei között valósul meg.
(2) Az ON Projekt célja az MH külső és belső kommunikációjával, így különösen a toborzással, a képzéssel, a kiképzéssel,
az oktatással, a távoktatással, a honvédelmi neveléssel, a katonai hagyományápolással és a társadalmi
kapcsolattartással  összefüggő teljes körű infokommunikációs szolgáltatások biztosítása, valamint az azok
üzemeltetéséhez, fenntartásához szükséges környezet – technikai és humán erőforrások, folyamatok, szabályozók –
létrehozása.
(3) Az ON Projekt kialakítása során kiemelt jelentőségű követelmény
a) szolgáltatási oldalról
aa) az MH egységes arculatának és megjelenésének biztosítása,
ab) a szolgáltatáspark platformfüggetlen és mobil kommunikációs technológiát támogató képessége
és felhasználóbarát kialakítása,
ac) a jelenleginél gyorsabb és hatékonyabb online felületen történő nyilvános publikálási eljárás,
ad) az oktatás, a kutatás területén a HM-mel együttműködési megállapodással rendelkező oktatási
intézmények (egyetemek, főiskolák) honvédelemmel kapcsolatos elektronikus távoktatási
tananyagainak egységes központi biztosítása;
b) technológiai oldalról
ba) a szolgáltatásparknak a Központi Célú Elkülönített Hálózat részeként az MH objektumában történő
kialakítása,
bb) a választott technológia megfeleltetése a hosszú távú üzemeltethetőség feltételeinek,
bc) a költséghatékony kialakítás,
bd) az MH technikai infrastruktúrájába történő illeszkedés és az elvárt biztonsági követelményeknek való
megfelelés;
c) humán erőforrások oldalról ca) az MH állományában lévő szakemberek általi üzemeltetés a személyi, fizikai és adatbiztonság
biztosításával és ennek érdekében az üzemeltető állomány rendszeresítésének kezdeményezése,
cb) a beosztások ellátásához szükséges képzések biztosításának koordinálása.
3. § (1) Az ON Projekt végrehajtását a feladatra létrehozott projektszervezet felügyeli és koordinálja. A projektszervezet
felelős a Projekt Alapító Dokumentum (a továbbiakban: PAD) kidolgozásáért, az abban meghatározott feladatok és
nagybani határidők végrehajtásának koordinálásáért, a határidők betartásáért, betartatásáért és a megfogalmazott
minőségi kritériumok teljesüléséért.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott projektszervezet felépítése:
a) az ON Projekt felügyelő és ellenőrző szerve a Projekt Irányító Testület (a továbbiakban: PIT),
b) az ON Projekt szakmai kidolgozó, központi irányító és végrehajtató szerve a Projektmenedzsment Csoport
(a továbbiakban: PMCS), valamint
c) a célfeladatokat ellátó szakmai munkacsoportok.
4. § (1) Az ON Projekt végrehajtási munkálataiban közvetlenül az alábbi szervek és szervezetek vesznek részt:
a) HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) Közigazgatási Államtitkári Titkárság,
b) HM honvédelmi államtitkár (a továbbiakban: HM HOÁT) Honvédelmi Államtitkári Titkárság,
c) HM Miniszteri Kabinet (a továbbiakban: HM MK),
d) HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF),
e) HM Katonai és Társadalmi Kapcsolatok Főosztály (a továbbiakban: HM KTKF),
f ) HM Hatósági Főosztály (a továbbiakban: HM HF),
g) HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF),
h) HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH),
i) HM Oktatási, Tudományszervező és Kulturális Főosztály (a továbbiakban: HM OTKF),
j) Magyar Honvédség Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) Parancsnoki Iroda (a továbbiakban: MHP PKI),
k) MHP Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP SZCSF),
l) MHP Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP HTCSF),
m) MHP Logisztikai és Gazdálkodási Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP LGCSF),
n) MHP Infokommunikációs és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP IICSF),
o) MH Modernizációs Intézet (a továbbiakban: MH MI),
p) MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) és alárendelt katonai
szervezetei,
q) MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH KIKNYP),
r) MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA),
s) MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK),
t) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD),
u) HM Zrínyi Nonprofit Kft.,
v) KNBSZ és
w) Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban: NKE HHK).
(2) A munkafázisok igénye szerint a PMCS elnök felkérése alapján a PMCS-be állandó jelleggel kerülnek bevonásra, illetve
felkérésre az (1) bekezdésben megjelölt szervek és szervezetek szakértői, illetve eseti felkérés alapján az aktuális
kérdésben szakmai állásfoglalásra jogosult szakértők.
(3) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtására kijelölt személyi állomány – az eredeti szolgálati beosztásában,
munkakörében való meghagyása mellett – az ON Projekt teljes időtartamára kerül kijelölésre a projektszervezetbe.
A kijelölt személyi állomány az ütemterv szerinti időszakokban a feladatok ellátása érdekében a PMCS elnök döntése
alapján, az általa meghatározott helyszínen, vagy távmunkában, vagy eredeti szolgálati helyén munkaidőben hajtja
végre feladatait.
(4) Amennyiben az ON Projekt során a kijelölt személy előreláthatólag 10 munkanapot meghaladó ideig nem tud részt
venni a PMCS munkájában, a kijelölő szervezet vezetője haladéktalanul gondoskodik az érintett időszakra új személy
kijelöléséről és erről tájékoztatja a PMCS elnökét.
(5) A kijelölt személyi állományt az érintett szervezetek a PAD ütemtervében meghatározott időszakokban biztosítják.
 (6) A kijelölt személyi állomány esetében a PAD ütemtervében meghatározott időszakokban túlszolgálat vagy rendkívüli
munkavégzés elrendelésére, annak ellentételezésére a PMCS elnökével való egyeztetés alapján, az eredeti beosztás
vagy munkakör szerinti munkáltatói jogkör gyakorlója vagy a munkáltató jogosult.
3. A projektszervezet fő feladatai és hatásköre 5. § A PIT a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok végrehajtásának érdekében biztosítja a projektszervezet és
az érintett honvédelmi szervezetek közötti hatékony együttműködést.
6. § A PIT
a) elnöke: az MHP SZCSF csoportfőnöke,
b) alelnökei:
ba) a HM sajtófőnök és
bb) az MHP IICSF csoportfőnöke,
c) titkára: az MHP SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személy,
d) állandó tagjai:
da) a PMCS elnöke (projektmenedzser),
db) a HM TKF főosztályvezetője,
dc) a HM KTKF főosztályvezetője,
dd) a HM HPF főosztályvezetője,
de) a HM OTKF főosztályvezetője,
df ) az MHP PKI irodavezetője,
dg) az MHP LGCSF csoportfőnöke,
dh) az MHP SZCSF csoportfőnöke,
di) az MHP HTCSF csoportfőnöke,
dj) a HM VGH főigazgatója,
dk) az MH MI parancsnoka,
dl) az MH HFKP parancsnoka,
dm) az MH KIKNYP parancsnoka,
dn) az MH AA parancsnoka,
do) az MH LK parancsnoka,
dp) a KNBSZ főigazgatója által kijelölt személy és
dq) az NKE HHK dékánja által kijelölt személy,
e) eseti meghívottjai: az aktuális kérdésben szakmai állásfoglalásra jogosult szakértők.
7. § A PIT fő feladatai:
a) irányító szervként az utasításban és a PAD-ban megfogalmazott célkitűzések teljesülésének biztosítása az előre
meghatározott minőségi kritériumok szerint, a rögzített költség- és időkorlátokon belül,
b) az ON Projekt feladatok végrehajtásával kapcsolatos projektszervezeti döntések képviselete, támogatása
a projektben nem közvetlenül érintett honvédelmi szervezetek és a tárcán kívüli együttműködők felé, és
c) az elektronikus információbiztonsági szempontból meghatározott véleményeztetési kötelezettséggel
összefüggő feladatok végzése. 8. § A PIT elnökének fő feladatai:
a) döntéshozatal a PIT elé terjesztett kérdésekben,
b) a PAD és módosításainak jóváhagyása,
c) az ON Projekt végteljesítésének jóváhagyása és
d) a PIT összehívása.
9. § A PMCS
a) elnöke: az MHP SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személy (projektmenedzser),
b) elnökhelyettesei:
ba) a HM sajtófőnök által kijelölt személy és
bb) az MHP IICSF csoportfőnöke által kijelölt személy,
c) titkára: az MHP SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személy,
d) állandó tagjai:
da) a HM KÁT által kijelölt személyek,
db) a HM HOÁT által kijelölt személyek,
dc) a HM KTKF főosztályvezetője által kijelölt személyek,
dd) a HM TKF főosztályvezetője által kijelölt személyek,
de) az MHP PKI irodavezetője által kijelölt személyek,
df ) az MHP SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személyek,
dg) az MHP HTCSF csoportfőnöke által kijelölt személyek,
dh) az MHP LGCSF csoportfőnöke által kijelölt személyek,
di) az MHP IICSF csoportfőnöke által kijelölt személyek,
dj) a HM VGH főigazgatója által kijelölt személyek,
dk) az MH MI parancsnoka által kijelölt személyek,
dl) az MH HFKP parancsnoka által kijelölt személyek,
dm) az MH KIKNYP parancsnoka által kijelölt személyek,
dn) az MH AA parancsnoka által kijelölt személyek,
do) az MH LK parancsnoka által kijelölt személyek,
dp) az MH BHD parancsnoka által kijelölt személyek,
dq) a KNBSZ főigazgatója által kijelölt személyek és
dr) az NKE HHK dékánja által kijelölt személyek,
e) eseti meghívottjai: az aktuális kérdésben szakmai állásfoglalásra jogosult szakértők.
10. § A PMCS feladatai:
a) az MH ON szolgáltatáspark megvalósítási tervének kidolgozása, a kialakítási és fenntartási lehetőségek
pontos  definiálása, a megvalósítás szervezeti kereteinek meghatározása és előkészítése, végrehajtása és
végrehajtatása,
b) az MH Egységes Arculati és Megjelenési Kézikönyvének előkészítése, kidolgozása és kiadása, figyelembe véve
ba) a HM kommunikációs stratégiáját és
bb) a csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek, valamint az emlékművek katonai
objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017. (IX. 15.) HM utasítást,
c) a megfelelő szervezeti kereteken belül az MH ON kommunikációs szolgáltatásait üzemeltető és fejlesztő
alegységszintű állománytáblájának és feladatrendszer kidolgozásának kezdeményezése, kidolgozása,
rendszeresítésének kezdeményezése,
d) az ON Projekt projekttevékenységeinek tárcaszintű koordinációja, az ON Projekt szakmai vezetése,
e) döntéshozatal a feladatkörébe tartozó javaslatok vonatkozásában,
f ) a PAD előkészítése, az MHP IICSF csoportfőnök általi szakmai jóváhagyást követően annak szükség szerinti
változáskezelése és PIT elé terjesztése,
g) az ON Projekt feladatainak, ütemezésének folyamatos egyeztetése, a szükséges beavatkozások kezdeményezése,
h) az ütemterv szerinti, így a projekt, illetve az elektronikus információbiztonsági szempontból meghatározott
szakaszok, mérföldkövek teljesítése, i) a részteljesítések ellenőrzése, szakmai ellenjegyzése, jóváhagyása,
j) a végteljesítés ellenőrzése, szakmai ellenjegyzése,
k) a részteljesítésekhez és végteljesítéshez kapcsolódó kifizetések nyomon követése,
l) a szerződési feltételek megváltozása esetén, a változások hatásainak elemzése alapján a feladatkörébe tartozó
döntések meghozatala, vagy – vitás esetekben – a PIT-hez előterjesztendő javaslatok előkészítése,
m) az ütemtervek folyamatos egyeztetése az érintett szervezetekkel, az erőforrások biztosítása érdekében,
n) az alkalmazandó munkamódszerek kidolgozása, érvényre juttatása,
o) az ON Projekt megvalósulásának folyamatos, negyedéves rendszerességgel történő nyomon követése és
értékelése, továbbá az ON Projekt mérföldköveinek függvényében vezetői összefoglalók készítése a PIT
számára,
p) kapcsolattartás az ON Projekt végrehajtásában érintett szervezetekkel,
q) a PIT döntéseinek érvényre juttatása és
r) a szerződésben, rendszertervekben, hatósági döntésekben és a PAD-ban leírtak, a rögzített határidők és
minőségi kritériumok maradéktalan betartása, betartatása az ON Projekt végrehajtási munkálataiba bevont
szervezetekkel.
4. A projekt fő fázisai 11. § (1) Az ON Projekt az előkészítési, a megvalósítási és a lezáró fázisból áll.
 (2) Az ON Projekt előkészítési fázisában a PMCS
a) összeállítja a PAD-ot,
b) kidolgozza a fejlesztési koncepciót megvalósíthatósági tanulmány formájában, melynek keretében
ba) felméri a hatályos jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és belső rendelkezések,
parancsok alapján az MH és a HM jelenlegi toborzási és kommunikációs rendszereit,
bb) felméri az MH ON szolgáltatásparkkal szemben támasztott vezetői, szakmai és kapcsolódó szakterületi
igényeket, rendszerezi azokat,
bc) az igények alapján megfogalmazza az elvárt funkciókkal bíró rendszer fejlesztési hatókörét és
szervezeti keretét, és
bd) egyezteti a bevezetésre tervezett rendszer szakmai minőségi és információbiztonsági kritériumait
az érintett szakmai szervezetekkel,
be) a bevezetésre tervezett rendszer összeállított, elektronikus információbiztonsági megoldásokat is
tartalmazó Műszaki Szakmai Koncepcióját, a Megvalósítási tanulmányt, illetve az ON Projekt keretein
belül létrehozott rendszer vagy kiegészített rendszer biztonsági osztályára vonatkozó tervét
véleményezésre megküldi az elektronikus információs rendszerek elektronikus információ biztonsági
felügyeletét ellátó hatóság részére, valamint
c) felterjeszti véleményezésre és jóváhagyásra a PIT részére.
 (3) A megvalósítási fázisban kerül végrehajtásra az MH ON szolgáltatáspark tervezése, beszerzése, kiépítése, tesztelése,
a felhasználók oktatása és a rendszer bevezetése, melynek során a PMCS
a) megfogalmazza, tárcaszinten egyezteti, majd rögzíti a műszaki követelmény keretében
a rendszerspecifikációkat,
b) együttműködik a kijelölt szakmai szervekkel, szervezetekkel a rendszer beszerzésével és az azzal kapcsolatos
okmányok, rendszer- és biztonsági követelmények kidolgozásában,
c) koordinálja a szolgáltatáspark funkcionális és belső biztonsági tesztelési kritériumok kidolgozását, indokolt
esetben kezdeményezi a teszteléssel összefüggő sérülékenységvizsgálatok végrehajtását,
d) koordinálja a szolgáltatáspark tesztelési feladatok végrehajtását, összesíti azok eredményeit, valamint nyomon
követi a tesztelés-hibajavítás megvalósulását, azok eredményeit,
e) koordinálja a rendszer bevezetéséhez és üzemeltetéséhez kapcsolódó képzéseket, valamint a felhasználók
oktatását,
f ) koordinálja a végrehajtókkal történő kommunikációt,
g) koordinálja a garanciális időszak alatt a rendszer működésével kapcsolatos hibák feltárását, azok
megszüntetését,
h) átadja üzemeltetésre az MH ON szolgáltatásparkot, létrehozza az üzemeltetési dokumentációkat, kezeli
a konfigurációs változásokat az MH központi nyilvántartásaiban, és
i) átadja a szolgáltatásokat, létrehozza a szolgáltatások fenntartásához szükséges folyamatokat, dokumentációkat,
szabályozókat.
(4) A lezáró fázisban kerül sor az ON Projekt értékelésére, lezárására, melynek során a PMCS
a) összegezi a tapasztalatokat, és
b) összefoglaló jelentésben értékeli az elvégzett feladatokat, továbbfejlesztési lehetőségeket.
12. § (1) Az ON Projekt teljes időtartamát monitoring tevékenység kíséri, ezzel biztosítva a vezetők részére a folyamatos
információellátást, a bevezetési folyamat helyzetének és állapotának mérését, értékelését.
(2) A monitoringjelentés elkészítéséért a PMCS elnöke (projektmenedzser) a felelős.
13. § (1) Az ON Projekt megvalósítása az utasítás hatálybalépésétől a lezáró fázis megvalósulásáig tart.
 (2) Az ON Projekt nagybani ütemterve a megfogalmazott rendszerkövetelmények alapján a PAD-ban kerül rögzítésre.
 (3) A fázisok időbeli megvalósulását, ütemtervét, a bevezetéssel kapcsolatos átmeneti időszakok feladatait
– a bevezetéssel kapcsolatos részletes feladatokat – a PAD tartalmazza.
5. A működés rendje 14. § (1) A PIT igény szerint tart ülést. A PIT-ülés összehívását a PMCS elnöke kezdeményezheti a PIT elnöke felé.
 (2) A PMCS a PAD ütemterve szerint végzi feladatát.
 (3) Az üléseken az állandó tagok mellett az eseti meghívottak is részt vehetnek az elnök vagy helyettese felkérése
alapján.
 (4) A PIT- és a PMCS-ülések meghívóját a tárgyalandó napirendi pontok felsorolásával az ülések előtt legalább
5 munkanappal ki kell küldeni a 6. és 9. §-ban felsoroltak részére.
 (5) Az ülések napirendjét a titkárok állítják össze és a meghívóval együtt küldik meg.
 (6) A PMCS ülések meghívója a 9. § a)–d) pontjában felsorolt személyeken, szerveken, szervezeteken túl
a 3. § (2) bekezdésében felsorolt valamennyi szerv, szervezet részére megküldésre kerül. A PMCS tagjain kívüli szervek,
szervezetek a PMCS ülését megelőzően írásban jelezhetik szakértőként történő részvételüket a téma megjelölésével.
(7) A titkárok az ülésekről feljegyzést készítenek, amelyet az ülést követő 5 munkanapon belül megküldenek az ülésen
részt vevők részére.
15. § (1) A PMCS elnöke az ütemtervben megjelölt főbb mérföldköveknél írásban tájékoztatja a PIT-et az ON Projekt helyzetéről.
 (2) Az ON Projekt végrehajtásában részt vevő szervek és szervezetek a feladat végrehajtására szakértőt és szükség szerint
helyettest jelölnek ki, intézkednek a szükséges szabályozók kidolgozásáról a szakterületükre vonatkozóan.
 (3) A belső kommunikáció és dokumentációáramlás hatékonyságának növelése és felgyorsítása érdekében
a projektszervezet szolgálati út betartásától független, ideiglenes működési rendje a PAD-ban kerül meghatározásra.
 (4) Az ON Projekt koordinált végrehajtása érdekében az MH központi intranethálózaton egy jogosultsági hozzáféréssel
ellátott központi Projekt Portál kerül létrehozásra, amelyre az ON Projekt okmányai, programjai kerülnek feltöltésre.
A hozzáférés kizárólag a részt vevő szervektől, szervezetektől kijelölt képviselők részére biztosított.
(5) A részt vevő szervek, szervezetek részéről delegált személyek, az ON Projekttel kapcsolatos, a szakterületükre
vonatkozó feladataikat a PAD ütemtervében meghatározottak szerint hajtják végre.
6. Záró rendelkezések 16. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
17. § (1) A PIT és a PMCS létrehozására az utasítás hatálybalépését követő 14 napon belül kerül sor. A PIT és a PMCS feladatát
a projekt lezáró fázisának befejezéséig látja el.
(2) Az ON Projektben érintett szervek, szervezetek a projektszervezetbe általuk kijelölt személyek szakmai tevékenységgel
összefüggő adatait – így különösen név, rendfokozat, szolgálati hely, beosztás vagy munkakör elérhetőség –
az utasítás hatálybalépésétől számított 5 munkanapon belül megküldik az MHP SZCSF részére.
(3) A PMCS az utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül összeállítja a PAD tervezetét, amelyet jóváhagyásra
felterjeszt a PIT elnöke részére.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
141/2017. (VI. 9.) Korm. rendelete a Kerepesi úti Sportpark beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2011. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában,
a 6. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az ingatlan-nyilvántartás szerint
a) a Budapest VIII. kerület 38830/2 helyrajzi szám,
b) a Budapest VIII. kerület 38831 helyrajzi szám,
c) a Budapest VIII. kerület 38821/1 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott ingatlanokon (a  továbbiakban együtt: Ingatlanok) a  2019. évi Maccabi Európa Játékok
(a  továbbiakban: Játékok) Budapesten történő megrendezéséhez szükséges bontási, kármentesítési és építési
beruházásokkal (a továbbiakban együtt: Beruházás) függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) az útépítési és közmű csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos
ingatlanokat érintik,
b) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány a Beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti
dokumentációt kell készíteni.
6. § (1) A Beruházás, illetve a Játékokkal összefüggő összes építési-szerelési beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója,
beruházás-lebonyolítója és műszaki ellenőre kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési,
Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c), d), f )–h), j) és k)  pontjában, az  építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében, továbbá az  építési beruházások, valamint az  építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1396/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
A Kormány
 1. megállapítja a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint,
 2. visszavonja a  Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról szóló
1108/2014. (III. 6.) Korm. határozatot. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2010. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
dr. Borbély Attilát, a Wekerle Sándor Üzleti Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Csanády Etelét, a Nyugat-magyarországi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hanusz Árpádot, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Hodúr Ceciliát, a Szegedi Tudományegyetem főiskolai tanárát,
dr. Hováth Istvánt, a Zrinyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem főiskolai tanárát,
dr. Jakab Gábort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Jankovics Tibort, a Pécsi Tudományegyetem tudományos főmunkatársát,
Kardosné dr. Kaponyi Erzsébetet, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Konkoly-Gyúró Évát, a Nyugat-magyarországi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kovács Gyulát, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Marselek Sándort, a Károly Róbert Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Mészáros Józsefet, a Nyugat-magyarországi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Molnár Sándort, a Szent István Egyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Németh Istvánt, az Eszterházy Károly Főiskola főiskolai docensét,
dr. Rajkó Róbertet, a Szegedi Tudományegyetem főiskolai tanárát,
dr. Selmeczi Kovács Attila nyugdíjast, az MTA néprajztudományok doktorát és
dr. Venter Györgyöt, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai tanárát
2010. február 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2010. január 20.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
487/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. E. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. január 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon jelen népszavazást követő év január 1-jétől a forint alapú, ingatlan vásárlási célú
hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) kezelési költségének mértékét a hitelező ne változtathassa meg
egyoldalúan a hitelszerződés aláírását köve tően?”
Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) a 22/2009. (I. 30.) számú határozatával hitelesítette
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 112/2009. (XI. 20.) számú
határozatával az OVB 22/2009. (I. 30.) számú határozatát megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a kérdés egyértelműsége annak
tükrében dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
A testület határozatának indokolásában rámutatott, hogy a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvénynek (a továb biak ban: Hptv.) 210. § (3) bekezdése az OVB határozat meghozatalakor úgy
rendelkezett, hogy „[a] kamatot, díjat vagy egyéb szerződési feltételt csak akkor lehet egyoldalúan, az ügyfél számára
kedvezőtlenül módosítani, ha szerződés ezt – külön pontban – a pénzügyi intézmény számára meghatározott
feltételek, illetve körülmények esetére egyértelműen lehetővé teszi”. A Hptv. 210. §-át éppen a kölcsönszerződések
egyoldalú módosítására vonatkozóan módosította a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes törvények
módosításáról szóló 2009. évi XIII. törvény (a továb biak ban: Hptv.mód.) 8. §-a. Az új szabályok 2009. augusztus 1-jén
léptek hatályba. A Hptv.mód. rendelkezései a korábbi szabályozáshoz képest a fogyasztók jogait védő garanciákkal
bástyázták körül a fogyasztói kölcsönszerződések egyoldalú módosításának lehetőségét.
A Hptv. 210. § (3) bekezdésének az alkotmánybírósági eljárás idején hatályos rendelkezése abban az esetben ad módot
a költségeknek az ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú módosítására, ha a szerződés a szerződésben meghatározott
feltételek – a hatályos szabály szerint a költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételek – megváltozása esetére azt
kifejezetten lehetővé teszi. A Hptv. 210. § (3) bekezdése azt is kimondja, hogy ha a feltétel változása a költségelem
csökkenését teszi indokolttá azt is érvényesíteni kell.
E szabályokat figye lembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem
tudják egyértelműen eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Azt-e, hogy törvény feltétel
nélkül tiltsa meg az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét, vagy azt, hogy a törvény zárja ki azt, hogy a szerződő
felek a kölcsönszerződésben megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére – annak feltételeit is meghatározva –
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségében. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem, hogy a kérdésben
megfogalmazott tilalom, csak az ügyfelek számára terhes szerződésmódosítást zárja ki, vagy a számukra kedvező
módosítást is. A választópolgárok az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kell, hogy
döntsenek a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az OVB – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a Hptv. 210. § (3) bekezdésén, a Hpt.mód. 8. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1010/2013. (I. 16.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között, a védelem területén történő együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására és kihirdetésére adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a védelem területén történő
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2011. (HK 12.) HM VGHÁT s z a k utasítása a 9M131 METISZ típusú irányítható páncéltörő rakéták üzemképességi idejéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdése alapján a
9M131 METISZ típusú irányítható páncéltörő rakéták
üzemképességi idejéről az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség 9M131
METISZ irányítható páncéltörő rakétákat tároló szervezeteire, valamint az ilyen típusú rakéták üzemeltetését, hitelesítését, javítását biztosító technikai eszközöket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. A 2010.-ben elvégzett első műszaki felülvizsgálat
eredményei alapján, a Magyar Honvédség készletében
lévő 9M131 METISZ irányítható páncéltörő rakéták
üzemképességi ideje: 2011. november 30.
3. Az üzemképességi idő az 1996-ban és 1997-ben gyártott,
a 2010. évi műszaki felülvizsgálatban érintett 9M131 harci
és lőtéri rakétákra érvényes.
4. A 3. pont hatálya alá nem tartozó, illetve a nem megfelelőnek minősített 9M131 rakétákat az MH Veszélyesanyag Ellátó Központ központi készletbe bevonja, és a továbbiakban az állapot (hadihasználhatatlan) megjelölésével, az üzemképes rakétáktól elkülönítve tárolja.
5. A felülvizsgálatról készült jegyzőkönyvek megállapításai alapján a 9M131 rakéták további kezelésével és tárolásával kapcsolatban az alábbiakat rendelem el:
a) a tárolás-üzemeltetés előírásait minden tárolási és alkalmazási helyen maradéktalanul be kell tartani, és az ehhez szükséges feltételeket folyamatosan biztosítani kell;
b) a technikai kiszolgálások és dokumentálásuk rendje
változatlan marad;
c) a 9M131 rakéták békeidőszakban történő igénybevételét (fegyveres készenléti szolgálat, nemzetközi szerepvállalás) először az 1996-os, majd az 1997-es sorozatokból, gyártásuk időrendi sorrendjében kell biztosítani;
d) a tárolás során kiemelt figyelmet kell fordítani a tárolóeszközök kifogástalan állapotának fenntartására, a nedvességmegkötő-indikáló anyagok ellenőrzésére;
e) a tároló helyiségek hőmérsékletét és relatív páratartalmát munkanapokon ellenőrizni és dokumentálni kell,
valamint a paramétereket az előírt határok között kell tartani;
f) a tároló helyiségekben elhelyezett hőmérséklet és páratartalom mérő műszerek működőképességét hetente legalább egyszer ellenőrizni kell, és üzemképtelenségük esetén azokat haladéktalanul ki kell cserélni;
g) a rakéták tároló ládáit minden tárolási helyen plombálni kell, és a ládák felnyitását az elvégzett művelettel
együtt kell dokumentálni;
h) az új üzemképességi időt a rakéták törzskönyveibe be
kell vezetni.
6. A kiképzési éleslövészeteken a katonai szervezetek
elsőként, az eredeti törzskönyvvel nem rendelkező, a hibás
törzskönyvű, illetve a törzskönyvétől eltérő, de az indítócső
jelölése alapján azonosítható gyári számú 9M131 rakétákat
használják fel. Ezt követően a katonai szervezetek kiképzési célokra, az 5. c) pont szerint igénybe vett 9M131 rakétákat használják fel.
7. A 9M131 rakéták kiképzési célú felhasználása minden esetben a gyártásuk időrendi sorrendjében, a legrégebbi sorozattal kezdve történik, a 3. pont előírásainak alkalmazásával.
8. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős


text:
108/2018. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a szerves kémia területén végzett, nemzetközileg is nagyra becsült tudományos tevékenysége, valamint kiemelkedő
oktatói, oktatásszervezői és szakmai közéleti munkája elismeréseként
dr. Antus Sándor Széchenyi-díjas vegyészmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Debreceni
Egyetem Természettudományi és Technológiai Kar Kémiai Intézete Szerves Kémia Tanszékének professor emeritusa
részére,
a 2017. évi budapesti FINA vizes világbajnokság ünnepélyes megnyitójának megrendezése során, valamint
a magyar kultúra nemzetközi népszerűsítése érdekében végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
Káel Csaba Nádasdy Kálmán-díjas rendező, érdemes művész, a Művészetek Palotája vezérigazgatója részére,
a hazai mellkassebészet és tüdőtranszplantáció terén végzett kimagasló tevékenysége, valamint több évtizedes
egyetemi oktatói pályafutása elismeréseként
dr. Lang György, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kar Országos Onkológiai Intézete bázisán
működő Mellkassebészeti Klinika megbízott igazgatója, egyetemi tanár részére,
a kormányzati közigazgatásban végzett sok évtizedes fáradhatatlan és elhivatott szakmai munkája elismeréseként
dr. Latkóczy Antal László, az Országházi Dolgozók Érdekképviseleti Szövetségének elnöke részére,
a magyar és az  európai fogyasztóvédelmi jog kutatásában elért eredményei, valamint több évtizeden át magas
színvonalon végzett tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Lévayné dr. Fazekas Judit, a  Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Karának dékánja,
a Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar klasszikus zeneművészet nemzetközi rangját emelő, kivételes szakmai alázattal és elkötelezettséggel
végzett művészi munkája elismeréseként
Medveczky Ádám Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas karmester, érdemes művész, a  Magyar Művészeti Akadémia
rendes tagja, a  Magyar Állami Operaház örökös tagja, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem címzetes tanára
részére,
a magyar gépjármű- és futóműgyártás folyamatos fejlesztése mellett a hazai gyártók piacképességének fenntartását
és a helyi gazdaság élénkítését is szolgáló eredményes munkája elismeréseként
Pintér István, a  Rába Járműipari Holding Nyrt. elnök-vezérigazgatója és a  Rába Futómű Kft. ügyvezető igazgatója
részére,
a világ legrangosabb operaszínpadain és koncertpódiumain is páratlanul sikeres, rendkívül gazdag repertoárt
magába foglaló művészi pályája elismeréseként
Rost Andrea Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas operaénekes, érdemes művész, a  Magyar Művészeti Akadémia
levelező tagja részére,
az egyházkerület közösségei érdekében végzett elhivatott lelkészi szolgálata, valamint széles körű oktatói és
publikációs tevékenysége elismeréseként
Steinbach József, a  Dunántúli Református Egyházkerület püspöke, a  Magyarországi Egyházak Ökumenikus
Tanácsának elnöke részére,
a nemlineáris mechanika és a  rezgésanalízis területén elért nemzetközileg is elismert tudományos eredményei,
valamint iskolateremtő egyetemi oktatói munkája elismeréseként
dr. Stépán Gábor Széchenyi-díjas gépészmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Budapesti Műszaki
és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara Műszaki Mechanikai Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
a valószínűségszámítás és a  statisztikus fizika területén elért kiemelkedő eredményei, valamint a  tudományos
utánpótlás-nevelésben végzett magas színvonalú oktatói, illetve a  tudományszervezés több területére kiterjedő
irányítói munkája elismeréseként
Szász Domokos Széchenyi-díjas matematikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Természettudományi Kar Matematika Intézete Sztochasztika Tanszékének professor
emeritusa részére,
a magyar építészeti kultúra érdekében több mint hat évtizede végzett szerteágazó kutatói, publikációs, szerkesztői
és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Vámossy Ferenc Széchenyi-díjas építész, építészettörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora,
a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építészmérnöki Kara Építészettörténeti és Műemléki
Tanszékének professor emeritusa részére,
a nemzeti és keresztyén értékek képviselete, valamint a  kárpátaljai magyarság megmaradása iránt elkötelezett
lelkipásztori és egyházi vezetői szolgálata elismeréseként
Zán Fábián Sándor, a Kárpátaljai Református Egyház püspöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; több mint három évtizedes, kimagasló szakmai színvonalon végzett szolgálati tevékenysége elismeréseként
Papp Károly rendőr altábornagy, országos rendőrfőkapitány részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2018. (IX. 27.) ITM rendelete a gázelosztó vezetékek biztonsági követelményeiről és a Gázelosztó Vezetékek Biztonsági Szabályzatáról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A.  § (2)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény szerinti földgázelosztóra (a továbbiakban: földgázelosztó),
b) a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvényben meghatározott célvezetékekre és elosztóvezetékekre, ezek
alkotórészeire, tartozékaira, a  hozzájuk tartozó nyomásszabályozó berendezésekre (a  továbbiakban együtt:
gázelosztó vezeték), valamint a tervező, építtető, kivitelező, üzemeltető, valamint a földgázelosztó működési
engedélyében meghatározott kiszervezett tevékenységet végzőkre,
c) a gázelosztó vezeték biztonsági övezetével érintett ingatlan tulajdonosára, haszonélvezőjére,
vagyonkezelőjére és használójára, továbbá
d) a gázelosztó vezeték biztonsági övezetével érintett építmény, létesítmény beruházójára, építtetőjére és
üzembentartójára,
e) a gázelosztó hálózatba beépített termék megfelelőségének igazolása vonatkozásában a termék gyártójára.
2. § (1) A Gázelosztó Vezetékek Biztonsági Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Gázelosztó vezeték tervezése, létesítése, üzemeltetése, átalakítása, felújítása, felhagyása és elbontása során
a Szabályzat előírásait kell alkalmazni.
 (3) A nagynyomású gázelosztó vezeték tervezésére, építésére a Szénhidrogén Szállítóvezetékek Biztonsági Szabályzatát
kell alkalmazni. 3. § (1) A  gázelosztó vezeték létesítési és üzemeltetési tapasztalatainak figyelemmel kísérése, valamint a  műszaki haladás
eredményeinek a  gázelosztás biztonságát növelő, széles körű alkalmazásának elősegítése céljából a  bányászati
ügyekért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) Szakági Műszaki Bizottságot (a  továbbiakban: Műszaki
Bizottság) hoz létre.
(2) A Műszaki Bizottság a gázelosztó vezeték tervezésével, létesítésével és üzemeltetésével kapcsolatban
a) elemzi a gázszolgáltatás kockázati tényezőit, és figyelemmel kíséri a műszaki haladás vívmányait,
b) szakmai állásfoglalással, szakmai vélemények kialakításával és tanácsadással elősegíti a  központi
közigazgatási szervek munkáját,
c) szakági műszaki követelmények formájában a  Szabályzat követelményeit az  egészségvédelem magas
szintjén kielégítő, valamint a  műszaki-tudományos színvonallal és a  gazdasági megfontolások alapján
megvalósítható gyakorlattal összhangban álló műszaki megoldásokat dolgoz ki.
(3) A  Műszaki Bizottság 8 fő szakértő tagból áll, akiket a  miniszter felkérésére a  következő szervek vagy szervezetek
vezetői delegálnak:
a) a miniszter irányítása alá tartozó minisztérium: 1 fő,
b) Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSz): 1 fő,
c) Földgázelosztói Együttműködési Fórum: 4 fő,
d) Magyar PB-Gázipari Egyesület: 1 fő,
e) Magyar Mérnöki Kamara Gáz- és Olajipari Tagozat: 1 fő.
(4) A Műszaki Bizottság megalkotja a működési szabályzatát, és tagjai közül 3 év időtartamra megválasztja a Műszaki
Bizottság elnökét. A  Műszaki Bizottság titkársági feladatainak ellátásáról, valamint a  működés egyéb feltételeinek
biztosításáról az MBFSz gondoskodik.
(5) A Műszaki Bizottság által elfogadott Szakági Műszaki Követelményeket a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő
Hivatalos Értesítőben és az MBFSz honlapján közzé kell tenni. A szakági műszaki követelményekben foglalt műszaki
megoldást úgy kell tekintetni, hogy az megfelel az adott kor technikai színvonalának.
4. § (1) A gázelosztó vezeték tervezése, építése, üzembe helyezése, üzemeltetése, ennek során ellenőrzése, karbantartása,
üzemzavar elhárítása, javítása, valamint felhagyása és elbontása, és ezek földgázelosztó általi felügyelete gázüzemi
tevékenységnek minősül.
(2) A  földgázelosztó gázüzemi tevékenységet végző szervezeti egységeinek (a továbbiakban: gázüzem) számát
és székhelyét, illetve telephelyét a  földgázelosztó állapítja meg, figyelembe véve a  működési engedélyében
meghatározott települések számát, méretét és területi elhelyezkedését.
(3) A gázüzemi tevékenység irányítására a földgázelosztó gázüzemi vezetőt, vagy tartós távolléte esetére őt helyettesítő
személyt jelöl ki. A  gázüzem vezetőjének és helyettesének szakképzettségi, gyakorlati követelményeit jogszabály
állapítja meg. A kijelölt gázüzemi vezetőt és helyettesét a bányafelügyelethez be kell jelenteni.
(4) A  gázüzem területén mindig legalább egy, a  gázüzemi tevékenység irányítására jogosult személynek kell
tartózkodnia.
(5) A  gázüzemi vezető felel a  hatósági engedélyekben, az  e  rendeletben és a  földgázelosztó műszaki-biztonsági
irányítási rendszerében foglalt műszaki-biztonsági és munkavédelmi előírásoknak a  gázüzemben történő
végrehajtásáért, valamint megtartásuk ellenőrzéséért.
(6) Ha a  földgázelosztó tevékenységét több gázüzemben folytatja, a  gázüzemek vezetésének koordinálására kijelölt
személy felel a gázüzemi tevékenységek egységes műszaki-biztonsági színvonalon történő működtetéséért.
(7) A  gázüzemi vezető vagy helyettese felelősségi körébe tartozó ügyekben feletteseik csak velük egyetértésben
adhatnak utasítást, kivéve, ha közvetlen veszély indokolja az azonnali intézkedést.
5. § (1) A  földgázelosztó a  gázelosztó vezeték tervezésére, létesítésére, felújítására, üzemeltetésére, karbantartására,
valamint elbontására vagy felhagyására műszaki-biztonsági irányítási rendszert (a továbbiakban: MBIR) dolgoz ki,
vezet be és működtet.
(2) Ha a földgáz elosztási tevékenységgel kapcsolatos feladatok elvégzésére a földgázelosztó írásban megbízást ad arra
jogosult más vállalkozónak, a  megbízást a  földgázelosztó jóváhagyott műszaki-biztonsági irányítási rendszerének
alkalmazásával, annak megfelelően kell teljesíteni.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
 (3) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(4) Hatályát veszti a  gázelosztó vezetékek biztonsági követelményeiről és a  Gázelosztó Vezetékek Biztonsági
Szabályzata közzétételéről szóló 80/2005. (X. 11.) GKM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
2/2010. (I. 8.) NFGM rendelete az Új Magyarország Fejlesztési Terv keretében megvalósuló beruházások forint árfolyamának változásából eredő költségnövekményének kompenzációjáról.
A 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 281/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet 66. §-ában kapott felhatalmazás alapján, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában
a) bázisárfolyam: a pályázati, tervezési felhívásban meghatározott, ennek hiányában a pályázat benyújtása napján
érvényes MNB devizaárfolyam, b) devizához kötött beszerzés: az Európai Közösség valamely tagállamából vagy az importból, továbbá a külföldi
gyártó vagy szolgáltató magyarországi közvetlen hivatalos viszonteladóján keresztül tervezett vagy
megvalósított beszerzés és a beszerzéshez közvetlenül kapcsolódó szállítói szolgáltatás,
c) devizához kötött kiadás: a projekt költségvetésben a devizához kötött beszerzés forintban meghatározott
összegének és a bázis árfolyamnak a hányadosa, d) költségnövekmény: az eredeti projektköltségvetés elszámolható kiadásainak az árfolyamhatás miatti
növekménye, e) támogatási arány: a támogatás összegének, valamint a projekt elszámolható és támogatható összköltségének
a hányadosa, f) technikai árfolyam: az Új Magyarország Fejlesztési Terv (a továbbiakban: ÚMFT) árfolyam-kompenzációs
rendszeréhez az államháztartásért felelős miniszter által a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: NFÜ)
részére minden naptári negyedévet követő hónap tizedik napjáig megküldött, az NFÜ honlapján közzétett
árfolyam. 2. § (1) Ha az ÚMFT keretében megvalósuló projekt elszámolható összköltsége a forint árfolyamának a külföldi devizákkal
szemben elszenvedett gyengülése következtében megemelkedik, és ennek következtében a megnövekedett
költségtartalommal benyújtott kifizetési igénylések alapján kifizetendő támogatás összegére az eredetileg megítélt
támogatás nem nyújt fedezetet, az a kedvezményezett, aki a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel,
a költségnövekedés finanszírozása érdekében kompenzációra jogosult. (2) A kompenzáció érdekében a kedvezményezett – az NFÜ honlapján közzétett kérelem kitöltésével, legkésőbb az utolsó
kifizetési igénylés benyújtásával egyidejűleg – kezdeményezheti a támogatási szerződés – ennek hiányában
a támogatói döntés – módosítását, ha a) az adott projektben a devizához kötött beszerzés keretében tervezett vagy megvalósított gép-, eszköz-, jármű-,
berendezés-, vagy technológiabeszerzés és a beszerzéshez közvetlenül kapcsolódó szállítói szolgáltatás értéke
együttesen eléri a projekt elszámolható összköltségének a 25%-át,
b) a költségnövekmény várhatóan eléri (vagy elérte) az eredeti, jóváhagyott és elszámolható összkiadás 4%-át, de
legalább 5 millió forintot, c) az adott projektben a támogatási arány eléri vagy meghaladja a 80%-ot,
d) a pályázat, projekt sajátosságai miatt a műszaki tartalom csökkentése, a költségátcsoportosítás, illetve egyéb,
a projektvégrehajtás során rendelkezésre álló eszközök alkalmazása nem ellensúlyozza az árfolyamhatást, és
e) a projekt költségvetésében betervezett tartalék nem nyújt fedezetet az árfolyam emelkedéséből eredő
többletköltségekre. (3) A kérelemnek tartalmaznia kell a) a kedvezményezett nevét,
b) a támogatási szerződés – ennek hiányában a támogatói döntés – számát,
c) a költségnövekmény összegét, és d) a költségnövekmény okait dokumentumokkal alátámasztva.
(4) A költségnövekmény összege a kérelem benyújtásának napján érvényes technikai árfolyam és a bázisárfolyam
különbözetének a devizához kötött kiadással vett szorzata. (5) A kedvezményezett által biztosított saját forrás aránya a projekt támogatásának növelése esetén sem csökkenhet.
(6) A támogatási szerződés – ennek hiányában a támogatói döntés – módosítása eredményeként a projekt költségvetése
árfolyam-kompenzációs tartaléksorral egészül ki. A tartalékot kizárólag a projekt megvalósítása során ténylegesen
realizált árfolyamveszteségből adódó többletköltség kompenzációjára lehet felhasználni. 3. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a támogatási szerződés módosítására, továbbá a projektek
dokumentumainak nyilvántartására és megőrzésére a 2007–2013 időszakban az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának általános eljárási
szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
16/2012. (II. 7.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjainak megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (2) bekezdése alapján – a Magyar
Tudományos Akadémia elnöke és az oktatásért felelős miniszter közös javaslatára –
dr. Szolcsányi Jánost, a Pécsi Tudományegyetem professzor emeritusát, az MTA r. tagját – hároméves időtartamra – és
dr. Németh Tamás professzort, az MTA r. tagját, a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárát – újabb hároméves
időtartamra – az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága alelnöki teendőinek ellátásával, 2012. február 1-jei
hatállyal megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
321/2010. (XII. 23.) KE határozata rendőr vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére dr. Tóth
Gábor rend őr vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonyát 2011. augusztus 31-ei hatállyal megszüntetem, és őt 2011. szeptember
1-jei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2010. december 14.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1320/2015. (V. 21.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú [„Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növekedése terén kifejtett rendőrségi tevékenységek komplex fejlesztése (kiegészítő projekt)” című] projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KÖZOP-1.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú, „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések –
A  közlekedésbiztonság növekedése terén kifejtett rendőrségi tevékenységek komplex fejlesztése (kiegészítő
projekt)” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt)
az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) a 2007–2013
közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra
vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014.
(II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló az 1014/2015 (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
5. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program
(a  továbbiakban: IKOP) módosításának előkészítéséről a  projekt IKOP közúti prioritástengelye terhére történő
elszámolhatósága érdekében, ha a projekt lezárására 2015. december 31-éig nem kerül sor.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2010. (XII. 14.) NGM rendelete a 2011. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. §
m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – kiterjed minden munkáltatóra és az általuk
foglalkoztatottakra.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a megszakítás nélkül üzemelő és a rendeltetése folytán a munkaszüneti napokon is
működő munkáltatónál, illetve az ilyen jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállalók munkarendjére.
2. § A 2011. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) március 19., szombat munkanap,
március 14., hétfő pihenőnap,
b) november 5., szombat munkanap,
október 31., hétfő pihenőnap. 3. § Az általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatott munkavállalók munkarendje – a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 118. § (1) bekezdése alapján – a 2. §-tól eltérően is meghatározható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, és 2011. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
81/2010. (III. 25.) Korm. rendelete a független pénzügyi szolgáltatás közvetítői felelősségbiztosítási szerződés tartalmi követelményeiről.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés m) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § (1) A független közvetítői felelősségbiztosítási szerződésnek (a továb biak ban: szerződés) tartalmaznia kell, hogy
a pénzügyi szolgáltatást igénybevevő vagy igénybe venni szándékozó ügyfélnek okozott olyan kárra terjed ki
a biztosítási kockázat viselése, amelyért a tevékenységet végző (a továb biak ban: biztosított) jogszabály szerint felelős.
(2) A szerződésnek tartalmaznia kell, hogy a biztosítási kockázat viselése a biztosított alkalmazottja, ille tő leg megbízottja
által okozott kárra is kiterjed, amennyiben a kár az (1) bekezdésben foglalt tevékenység eredményeképpen keletkezik.
2. § A szerződésnek tartalmaznia kell a biztosítási összeghatárt.
3. § (1) A szerződés a biztosított szándékos károkozásáért való helytállási kötelezettséget kizárhatja.
(2) A szerződésben rögzíteni kell a biztosító helytállási kötelezettségének időbeli hatályára vonatkozó rendelkezéseket.
(3) A biztosító (2) bekezdés szerinti helytállási kötelezettségének legalább az olyan biztosítási eseményekre ki kell
terjednie, amelyeket a szerződés hatálya alatt okoztak és amelyek a szerződés hatálya alatt bekövetkeztek, továbbá
azokat a szerződésben meghatározottak szerint bejelentették.
(4) A szerződésben a szerződés megszűnése esetében a biztosítási esemény bejelentésére a megszűnéstől számított
legalább kilencven napos bejelentési időt kell meghatározni.
4. § (1) Amennyiben a felek önrészesedésben állapodnak meg, a szerződésben rögzíteni kell az erre vonatkozó
rendelkezéseket.
(2) Az önrészesedés mértéke káreseményenként a 10%-ot nem haladhatja meg.
(3) Az önrészesedés a biztosító által fedezetbe vont kártérítésnek az a része, amelyért a biztosított maga köteles helytállni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2007. (IK 4.) IRM utasítás az Igazságügyi Hivatal alapító okiratának kiadásáról.
Az Igazságügyi Hivatalról szóló 303/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet 1. §-ának (1) bekezdésére és az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet 10. §-ának (2) bekezdésére figyelemmel,
az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 4. §-a
(1) bekezdésének a) és b) pontjában, (10) bekezdésében,
valamint (11) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Az Igazságügyi Hivatal alapító okiratát az utasítás mellékletében meghatározottak szerint kiadom.
2. § (1) Ez az utasítás 2007. május 15-én lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az Igazságügyi Hivatal alapító okiratának kiadásáról szóló 5/2005. (IK 2006/1.) IM utasítás.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
343/2010. (XII. 28.) Korm. rendelete a fenntartható bioüzemanyag-termelés követelményeiről és igazolásáról.
A Kormány a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia
üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 13. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. alapértelmezett érték: a jellemző értékből előre meghatározott tényezők alkalmazásával számított, az üvegházhatású
gázok egy adott bioüzemanyag-előállítási folyamat egyes vagy összes lépéséből eredő kibocsátásának értéke, amely
a tényleges érték helyett alkalmazható, ha az e rendeletben foglalt feltételek fennállnak;
2. alapértelmezett terület: a bioüzemanyag alapanyaga fenntartható termelésének területi lehatárolásáról szóló
jogszabály szerinti alapértelmezett terület;
3. auditor: a VM Mezőgazdasági Gépesítési Intézet, vagy a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló
törvény, továbbá a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének
részletes szabályairól szóló kormányrendelet alapján kijelölt szervezet, vagy az Európai Gazdasági Térség
tagállamának illetékes hatósága, testülete által elismert olyan közreműködő, amely a bioüzemanyagok fenntartható
termelésével kapcsolatos követelményeknek történő megfelelést az e rendeletben meghatározott esetekben igazolja;
4. bioüzemanyag termék:
a) biobutanol: biomasszából előállított butanol;
b) biodízel: növényi vagy állati olajból és zsírból előállított, dízelüzemanyag minőségű metilészter;
c) bio-DME: biomasszából előállított dimetiléter;
d) bioetanol: kizárólag a Közösségben termelt biomasszából előállított etanol;
e) bio-ETBE: bioetanol-alapon előállított etil-tercier-butiléter;
f) biogáz: biomasszából kinyert, földgázminőségűre tisztított gáznemű üzemanyag vagy fagáz;
g) biohidrogén: biomasszából és más megújuló energiával előállított hidrogén;
h) biometanol: biomasszából előállított metanol;
i) bio-MTBE: biometanol-alapon előállított metil-tercier-butiléter;
j) bio-TAEE: bioetanol-alapon előállított tercier-amil-etil-éter,
k) szintetikus bioüzemanyag: biomasszából előállított szintézis gázból készített szintetikus szénhidrogén vagy
szintetikus szénhidrogén-keverék (Fischer-Tropsch dízel);
l) hidrogénnel kezelt növényi olaj: termokémiai úton hidrogénnel kezelt növényi vagy állati eredetű anyagból
előállított folyékony szénhidrogén;
5. biomassza feldolgozó: az a gazdálkodó szervezet, amely biomasszát vagy köztes terméket fizikai vagy kémiai eljárással
köztes termékké, bioüzemanyaggá feldolgoz;
6. biomassza igazolás: a biomassza termelő által az általa megtermelt vagy begyűjtött biomasszára kiadott
fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozata;
7. biomassza kereskedő: az a gazdálkodó szervezet, amely biomasszát a biomassza termelőtől átalakítás nélküli
továbbértékesítés céljából átveszi;
8. biomassza termelő: a biomasszát előállító vagy begyűjtő gazdálkodó szervezet;
9. energiatartalom: az üzemanyag és a bioüzemanyag térfogatából, illetve tömegéből az 1. melléklet szerint számított
fűtőérték (MJ/l vagy MJ/kg);
10. érzékeny terület: a bioüzemanyag alapanyaga fenntartható termelésének területi lehatárolásáról szóló jogszabály
szerinti érzékeny terület;
11. fenntarthatósági bizonyítvány: hatóság által ellenjegyzett biomassza igazolás vagy fenntarthatósági igazolás;
12. fenntarthatósági igazolás: a biomassza feldolgozó, a biomassza kereskedő és az üzemanyag-forgalmazó által kiállított,
a biomassza, a köztes termék, a bioüzemanyag vagy az üzemanyag fenntarthatósági követelményeknek való
megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat;
13. jellemző érték: az üvegházhatású gázok jellemző kibocsátásának becsült csökkenése egy adott
bioüzemanyag-előállítási mód esetében;
14. kibocsátási érték: biomassza, köztes termék, bioüzemanyag előállítása, tárolása, szállítása során keletkező, széndioxid
egyenértékben kifejezett energiatartalomra, vagy tömegre vetített fajlagos üvegházhatású gázkibocsátás;
15. kibocsátási komponens: a bioüzemanyag előállítása során keletkező, a bioüzemanyag fenntarthatósági
követelményeknek való megfelelésével kapcsolatos üvegházhatású-gázkibocsátás elkerülés kiszámításának
szabályairól szóló rendeletben meghatározott üvegházhatású gázkibocsátási forrás;
16. MePAR: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló törvényben meghatározott Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer;
17. regisztrációs szám: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló törvény szerinti regisztrációs szám, vagy az adóraktári,
bejegyzett kereskedői, eseti bejegyzett kereskedői vagy jövedéki engedély száma;
18. tényleges érték: az üvegházhatású gázok kibocsátásának egy adott bioüzemanyag-előállítási folyamat egyes vagy
összes lépéséből erdő csökkenése, amelyet a bioüzemanyag fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésével
kapcsolatos üvegházhatású-gázkibocsátás elkerülés kiszámításának szabályairól szóló rendeletben meghatározott
módszerrel kell kiszámítani.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról
és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi
CXVII. törvényben (a továbbiakban: Büat.), valamint a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös
szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvényben (a továbbiakban: Jöt.) meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. A bioüzemanyag fenntartható módon történő előállításának követelményei
2. § (1) A bioüzemanyag – tekintet nélkül arra, hogy az előállításához felhasznált alapanyagot az Európai Unió területén vagy
harmadik országban termesztették – a Büat. 3. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – akkor vehető figyelembe, ha a bioüzemanyag az e rendeletben meghatározott valamennyi
fenntarthatósági követelménynek megfelel.
(2) A hulladékból és a mezőgazdaságból, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradványoktól eltérő
maradványokból előállított bioüzemanyagnak kizárólag a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott fenntarthatósági
követelménynek kell megfelelni.
(3) A bioüzemanyag akkor minősül fenntarthatóan előállítottnak, ha
a) a bioüzemanyag alapanyagaként felhasznált biomassza igazoltan fenntarthatóan kerül megtermelésre, és
b) a bioüzemanyag használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás elkerülés mértéke legalább 35%.
(4) A (3) bekezdés b) pontjában foglalt követelményt 2013. április 1-jétől kell alkalmazni arra a bioüzemanyagra, amelyet
olyan létesítményben állították elő, amely 2008. január 23-án vagy azt megelőzően kezdte meg működését.
3. Biomassza fenntartható megtermelése és a biomassza igazolás
3. § (1) A bioüzemanyag előállításához felhasznált biomassza akkor minősül fenntarthatóan megtermeltnek, ha
1. termesztésének helye alapján
a) alapértelmezett területről származik, vagy
b) érzékeny területről származik és azon terület védelmi céljával összeegyeztethető gazdálkodás folyik,
továbbá a termelés folyamata nem ellentétes a biológiai sokféleség megőrzésének és a nagy értékű,
természetes ökoszisztémák megóvásának szempontjaival, és
2. a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
73/2009/EK tanácsi rendelet) II. mellékletének A. részében és 9. pontjában, a „Környezetvédelem” cím alatt
meghatározott rendelkezések szerinti követelmények és szabványok, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelet
6. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott jó mezőgazdasági és ökológiai állapottal kapcsolatos minimum
követelményeknek megfelelő gyakorlat betartásra kerül.
(2) Ha a biomassza
a) teljes mennyisége alapértelmezett területen kerül előállításra, összegyűjtésre és
b) a biomassza termelője a biomassza termeléssel érintett területek vonatkozásában egységes területalapú
támogatási kérelmet nyújtott be, vagy c) hulladék vagy maradványanyag,
akkor a fenntarthatóságot a biomassza termelő a 2. mellékletben meghatározott tartalmú biomassza igazolás
formanyomtatványon történő kiállításával igazolhatja. Egyéb esetben a biomassza igazolás auditor igazolása alapján
állítható ki.
(3) A 2. mellékletben meghatározott adattartalomnak megfelelő formanyomtatványt a mezőgazdasági igazgatási szerv
a honlapján közzéteszi.
(4) Ugyanarra a biomassza mennyiségre – a (9) bekezdés szerinti kivétellel – egy biomassza igazolás állítható ki.
(5) A biomassza termelő biomassza igazolást az általa megtermelt vagy begyűjtött biomassza mennyiségre állíthat ki.
(6) A biomassza termelőnek rendelkeznie kell a biomassza igazolásban szereplő mennyiségi adatokat alátámasztó mérési
dokumentumokkal és mérlegjegyekkel.
(7) A biomassza termelője a biomassza igazoláshoz – emelkedő sorrendben – sorszámot (a továbbiakban: biomassza
sorszám) köteles hozzárendelni. Egy sorszámhoz kizárólag egy biomassza igazolás rendelhető, valamint egy
biomassza igazolás csak egy sorszámon állítható ki. A sorszámozást naptári évenként egyes sorszámmal kezdődően
kell kiadni és a sorszámban fel kell tüntetni, hogy az melyik évre vonatkozik.
(8) A biomassza igazolás másodpéldányát a biomassza termelő köteles öt évig megőrizni.
(9) A biomassza igazolás megsemmisülése vagy megrongálódása esetén a biomassza termelő ugyanazon mennyiségre
ismételt biomassza igazolást állíthat ki. A biomassza igazolás ismételt kiállítását annak kiadását követő 5 napon belül,
az erre a célra rendszeresített nyomtatványon be kell jelenteni a mezőgazdasági igazgatási szervnek.
(10) A biomassza igazolás fenntarthatósági igazolás kiállításához nem használható fel
a) a kiállításától számított harmadik naptári év december 31. napját követően, vagy
b) a biomassza megsemmisülése esetén.
4. Fenntarthatósági igazolás 4. § (1) A bioüzemanyag üvegházhatású gázkibocsátási nyilvántartásba (a továbbiakban: BÜHG nyilvántartás) bejegyzett
a) biomassza kereskedő az általa értékesített és fenntarthatóan megtermeltnek minősülő biomasszára,
b) biomassza feldolgozó az általa értékesített és fenntarthatóan megtermeltnek minősülő biomasszából előállított
köztes termékre vagy fenntarthatóan előállítottnak minősülő bioüzemanyagra,
c) üzemanyag-forgalmazó az általa tisztán vagy üzemanyagba keverve értékesített, vagy más
üzemanyag-forgalmazóhoz áttárolt, fenntarthatóan előállítottnak minősülő bioüzemanyagra
fenntarthatósági igazolást állíthat ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fenntarthatósági igazolás
a) biomasszára a biomassza igazolásban, a fenntarthatósági igazolásban, valamint a 11. § b)–d) pontja szerinti
okmányban szereplő mennyiségek és kibocsátási komponensek alapján,
b) köztes termékre és bioüzemanyagra a gyártáshoz felhasznált biomassza mennyiségre vonatkozó biomassza
igazolás és fenntarthatósági igazolás, a 11. § b)–d) pontja szerinti okmányban szereplő mennyiségek és
kibocsátási komponensek alapján, valamint a köztes termékre és a bioüzemanyagra vonatkozó fenntarthatósági
igazolás alapján
állítható ki.
(3) A (2) bekezdés szerinti dokumentumokban szereplő adott mennyiség kizárólag egy fenntarthatósági igazolás
kiállításához használható fel.
(4) A fenntarthatósági igazolást a 3. mellékletben meghatározott adattartalommal, formanyomtatványon kell kiállítani.
A fenntarthatósági igazolás formanyomtatványát a mezőgazdasági igazgatási szerv a honlapján közzéteszi.
(5) A fenntarthatósági igazolás kiállítója az igazoláshoz – emelkedő sorrendben – sorszámot (a továbbiakban: igazolás
azonosítószám) köteles hozzárendelni. Egy sorszámhoz kizárólag egy fenntarthatósági igazolás rendelhető, valamint
egy fenntarthatósági igazolás csak egy sorszámon állítható ki. A sorszámozást naptári évenként egyes sorszámmal
kezdődően kell kiadni és a sorszámban fel kell tüntetni, hogy az melyik évre vonatkozik.
(6) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv megállapítja, hogy az a biomassza, a köztes termék vagy a bioüzemanyag,
amelyre a fenntarthatósági igazolás kiállítására sor került, nem felel meg a fenntarthatósági követelményeknek,
az igazolással érintett biomassza és köztes termék mennyiségéből előállítható bioüzemanyag-mennyiséget vagy
bioüzemanyagot Magyarországon felhasználtnak kell tekinteni, és a Büat. 12. §-a szerinti jelentésben
a Magyarországon felhasznált fenntartható bioüzemanyag-mennyiséget ezzel a mennyiséggel csökkenteni kell.
5. Üzemanyagok kötelező bioüzemanyag-részaránya 5. § (1) A Büat. 5. § (1) bekezdésében előírt kötelező bioüzemanyag-részarány a (2) bekezdés szerint meghatározott
mennyiségek összegének és az üzemanyag-forgalmazók által forgalomba hozott üzemanyagok 1. melléklet szerinti
energiatartalmának a hányadosa, százalékértékben, egytizedessel meghatározva.
(2) A kötelező bioüzemanyag-részarány számításánál
a) a motorbenzin esetében az energiatartalomban kifejezett forgalomba hozott mennyiség 3,1%-át,
b) a dízelgázolaj esetében az energiatartalomban kifejezett forgalomba hozott mennyiség 4,4%-át
kell figyelembe venni.
(3) Az üzemanyag, az üzemanyagba kevert bioüzemanyag, az E85 és a tiszta biodízel literben kifejezett mennyiségét
+15 °C-ra átszámított térfogaton kell megállapítani. A +15 °C hőmérséklethez tartozó térfogatot a mérésügyről szóló
törvény előírásainak megfelelően az MSZ ISO 3675 vagy az MSZ ISO 3838 jelű, a kőolajtermékek sűrűségének
meghatározására vonatkozó szabványokban idézett MSZ ISO 91–1 szabványban ismertetettek szerint vagy más
egyenértékű módszer alkalmazásával kell meghatározni.
(4) Több telephellyel, illetve a Jöt.-ben meghatározott több engedéllyel rendelkező üzemanyag-forgalmazó esetén
a mennyiséget összesítve kell meghatározni.
6. A forgalomba hozott bioüzemanyag mennyiségének nyomon követése és jelentése
6. § (1) Az üzemanyag-forgalmazó által előállított, beszerzett, raktározott, szállított, forgalmazott tiszta vagy üzemanyagba
bekevert bioüzemanyagok mennyiségének igazolásához szükséges okmányok:
a) a bioüzemanyag alapanyagának fajtájáról, és bioetanol esetében a biomassza Európai Unióban történő
termeléséről a bioüzemanyag, illetve a bioüzemanyag-tartalmú üzemanyag gyártójának nyilatkozata,
b) a bioüzemanyag, illetve a bioüzemanyag-tartalmú üzemanyag gyártója által kiállított fenntarthatósági igazolás,
c) az üzemanyag gyártmánylapja, az üzemanyag minőségi bizonyítványa, vagy az EN ISO/IEC 17025 szerint akkreditált
laboratórium vagy az üzemanyag, illetve a bioüzemanyag előállítását végző ISO 9001 minőségirányítási rendszerrel
rendelkező előállító laboratóriuma által kiállított igazolás, amelyből megállapítható az üzemanyagban lévő
bioüzemanyag – térfogatszázalékban (bioüzemanyagonként) vagy az energiatartalom százalékában (összesen)
kifejezett – aránya, valamint a bekevert üzemanyag 15 °C hőmérséklethez tartozó sűrűsége és térfogata.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott okmányok hiányában a bioüzemanyag a kötelező bioüzemanyag-részarány
forgalmazási kötelezettség teljesítésébe nem számítható be.
(3) Ha a bioüzemanyag, illetve a bioüzemanyag-tartalmú üzemanyag gyártója vagy az üzemanyag-forgalmazó a tárolás
vagy szállítás során különböző bioüzemanyag-tartalmú üzemanyagot kever össze, a keverést követően az üzemanyag
bioüzemanyag-tartalmát térfogat-százalékban vagy az energiatartalom százalékában – az összekevert
üzemanyag-mennyiségek dokumentált bioüzemanyag-tartalma alapján – számítással vagy méréssel kell
meghatározni. Ha a tárolótartályokban lévő üzemanyag bioüzemanyag-tartalma a naptári hónap során számítással
került meghatározásra, az értéket minden naptári hónap utolsó napján az EN ISO/IEC 17025 szerint akkreditált
laboratórium vagy az üzemanyag előállítását végző, ISO 9001 minőségirányítási rendszerrel rendelkező laboratórium
vizsgálata alapján aktualizálni kell.
(4) A Büat. 6. § (2) bekezdése szerinti jelentést a 4. melléklet szerinti adattartalommal kell elkészíteni.
(5) Ha a motorbenzin előállítója a motorbenzinbe bioetanolt, bio-ETBE-t, bio-TAEE-t kever, nyilvántartásaiban,
bizonylatain és jelentésében ezek mennyiségét összevontan, bioetanol-egyenértékben is megadhatja.
A bioetanol-egyenérték meghatározásához a bio-ETBE literben meghatározott mennyiségének 47%-a, a bio-TAEE
literben meghatározott mennyiségének 40%-a vehető figyelembe.
(6) A vámhatóság az üzemanyag-forgalmazók által a Büat. 6. § (2) bekezdése alapján tett jelentésekből készített
összesített adatokról tájékoztatja az energiapolitikáért felelős minisztert.
7. A biomassza kereskedő, a biomassza feldolgozó és az üzemanyag forgalmazó nyilvántartása
7. § (1) A biomassza kereskedő és feldolgozó a 9. § szerinti adatszolgáltatásban szereplő adatokról köteles nyilvántartást
vezetni, amely tartalmazza:
a) a vásárolt, feldolgozott biomassza mennyiségét,
b) a vásárolt, feldolgozott biomassza mennyiségre vonatkozó biomassza igazolást,
c) az előállított köztes termék vagy bioüzemanyag mennyiségét az 1. § 4. pontjában meghatározott bioüzemanyag
termék típusok szerinti bontásban,
d) az előállításhoz felhasznált biomassza mennyiségét,
e) az értékesített biomassza, köztes termék vagy bioüzemanyag mennyiségét,
f) a biomassza termeléséhez, feldolgozásához vagy gyártásához kapcsolódóan az alapértelmezett értéket vagy
a kibocsátási komponens tényleges értékét, és
g) a kiállított fenntarthatósági igazolások adatait.
(2) Az üzemanyag-forgalmazó nyilvántartást vezet a Büat. 6. § (2) bekezdése szerinti jelentés alapjául szolgáló,
a 4. mellékletben meghatározott adatokról.
(3) A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv
módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2009/28/EK irányelv) 18. cikkének (4) bekezdése szerint hozott bizottsági
határozattal elismert önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszer előírásainak megfelelő, auditor által jóváhagyott
nyilvántartást úgy kell tekinteni, mint amely megfelel a (2) bekezdésben foglaltaknak.
(4) A nyilvántartás adatait számításokkal, bizonylatokkal és hitelesített mérőeszközök alkalmazásával nyert adatokkal kell
igazolni, az alábbiak szerint:
a) a vásárolt vagy feldolgozott biomassza mennyiségét a biomassza tulajdonba kerülését igazoló szerződéssel,
valamint mennyiségének megállapítására szolgáló mérlegjegyekkel,
b) a vásárolt vagy feldolgozott biomasszára, köztes termékre, bioüzemanyagra vonatkozó biomassza igazolással,
fenntarthatósági igazolással, vagy a 11. § b)–d) pontja szerinti okmánnyal,
c) az előállításhoz felhasznált biomassza mennyiségét az alapanyagok, egyéb felhasznált anyagok és a végtermékek,
melléktermékek, hulladékok közötti összefüggést leíró, a BÜHG nyilvántartásban szereplő technológiai
együtthatókkal,
d) az előállított köztes termék, bioüzemanyag és üzemanyag mennyiségének megállapítására szolgáló
mérőeszközök hitelesítési bizonylataival,
e) az értékesített köztes termék, bioüzemanyag és üzemanyag mennyiségét szerződésekkel, számlákkal, kitárolási,
szállítási okmányokkal,
f) a bioüzemanyag fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésével kapcsolatos üvegházhatású-gázkibocsátás
elkerülés kiszámításának szabályairól szóló jogszabályban meghatározott tömegmérleg módszer megadásával és
az ahhoz szükséges adatok igazolásával, valamint
g) a kiállított fenntarthatósági igazolások másolatával.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentumokat öt évig kell megőrizni.
8. A BÜHG nyilvántartás 8. § (1) A BÜHG nyilvántartás a biomassza kereskedőre, a biomassza feldolgozóra, az üzemanyag-forgalmazóra, valamint
a fenntarthatóság igazolására és az üvegházhatású gázkibocsátás értékeire vonatkozó adatokat tartalmazó hatósági
nyilvántartás.
(2) A BÜHG nyilvántartásba történő felvétel iránti kérelmet – a honlapján közzétett nyomtatványon – a mezőgazdasági
igazgatási szervhez kell benyújtani.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell, valamint ahhoz csatolni kell:
 1. természetes személy esetében a természetes személyazonosító adatokat és a lakcímet, jogi személy, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaság és egyéni cég esetében a cég nevét, cégjegyzék számát és adószámát,
 2. egyéni vállalkozó esetében nevét, adószámát, valamint az egyéni vállalkozói igazolvány kiállítóját és számát,
ennek hiányában az egyéni vállalkozói nyilvántartási számát,
 3. a kérelmező regisztrációs számát,
 4. a telephelyek címét,
 5. biomassza feldolgozó esetében
a) az alkalmazott technológia szöveges leírását,
b) a végtermék, a melléktermék és a hulladék KN-kódját, valamint
c) az alapanyag, az egyéb felhasznált anyag, a végtermék, a melléktermék, a hulladék közötti számszerű
összefüggést leíró technológiai együtthatókat,
 6. a biomassza és köztes termékek KN-kódját,
7. a köztes terméket vagy a bioüzemanyagot előállító üzem maximális éves kapacitását végtermék szerinti bontásban,
 8. a gyártáshoz kapcsolódóan annak meghatározását, hogy a kibocsátási komponensek meghatározása
alapértelmezett vagy tényleges érték alapján történik-e,
 9. alapértékek alkalmazása esetén azok értéket,
10. tényleges érték alkalmazása esetén – biomassza feldolgozó esetében – a gyártáshoz kapcsolódó kibocsátási
komponensek értékeit.
(4) A (2) bekezdés szerinti nyomtatványnak lehetővé kell tennie, hogy a kérelmező nyilatkozzon arról, hozzájárul-e
a személyes adatainak a BÜHG nyilvántartásban történő kezeléséhez, valamint nevének a (9) bekezdés szerinti
közzétételéhez.
(5) Nem vehető nyilvántartásba a törléstől számított egy évig az, akit az e rendeletben meghatározott esetben
a mezőgazdasági igazgatási szerv a nyilvántartásból törölt.
(6) A BÜHG nyilvántartás telephelyenként tartalmazza a (3) bekezdésben meghatározott adatokat. A (3) bekezdésben
foglalt adatokban bekövetkező változást 15 napon belül be kell jelenteni a mezőgazdasági igazgatási szervnek.
(7) A mezőgazdasági igazgatási szerv a kérelmezőt egy évre veszi fel a BÜHG nyilvántartásba.
(8) Ha a (7) bekezdés szerinti nyilvántartási idő lejártát megelőző 15 napon belül a nyilvántartott kéri, a mezőgazdasági
igazgatási szerv a nyilvántartásba vételt egy évvel meghosszabbítja, ha a nyilvántartott továbbra is megfelel
a nyilvántartásba vétel feltételeinek.
(9) A mezőgazdasági igazgatási szerv honlapján közzéteszi a BÜHG nyilvántartásba vett személy regisztrációs számát,
valamint – ha ehhez a nyilvántartásba vett személy a (2) bekezdés szerinti formanyomtatványon hozzájárult – annak
nevét.
9. § (1) A biomassza kereskedő, a biomassza feldolgozó, valamint az üzemanyag-forgalmazó a fenntarthatóság igazolására
nyilvántartása alapján negyedévente, a tárgyidőszakot követő hónap 15. napjáig adatot szolgáltat az 5. mellékletben
meghatározott adatokról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a mezőgazdasági igazgatási szerv honlapján közzétett nyomtatvány
felhasználásával kell benyújtani a mezőgazdasági igazgatási szervnek.
(3) Ha a biomassza kereskedő, a biomassza feldolgozó vagy az üzemanyag-forgalmazó az adatszolgáltatási
kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a mezőgazdasági igazgatási szerv megfelelő határidő tűzésével
felszólítja az adatszolgáltatásra.
(4) Ha az adatszolgáltatás nem tartalmazza az 5. mellékletben meghatározott adatokat, a mezőgazdasági igazgatási szerv
megfelelő határidő tűzésével a biomassza kereskedőt, a biomassza feldolgozót vagy az üzemanyag-forgalmazót
hiánypótlásra kötelezi.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti felhívásban előírt határidő eredménytelen leteltét követően a mezőgazdasági igazgatási
szerv a biomassza kereskedőt, biomassza feldolgozót vagy az üzemanyag-forgalmazót törli a BÜHG nyilvántartásból.
9. Fenntarthatósági bizonyítvány 10. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv kérelemre a biomassza, a köztes termék és a bioüzemanyag fenntarthatósági
követelményeknek való megfelelésének hatósági igazolására fenntarthatósági bizonyítványt ad ki.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv a fenntarthatósági bizonyítványt a kérelemtől számított 15 napon belül
– a biomassza igazolás vagy fenntarthatósági igazolás ellenjegyzésével – adja ki.
(3) Fenntarthatósági bizonyítvány akkor adható ki, ha
a) a kérelmező szerepel a BÜHG nyilvántartásban, valamint
b) az igazolásban foglaltakat az e rendeletben vagy a bioüzemanyagok fenntarthatósági követelményeknek
való megfelelésével kapcsolatos üvegházhatású gázkibocsátás elkerülés kiszámításának szabályairól szóló
jogszabályban foglalt esetben auditor tanúsította.
10. A fenntarthatósági kritériumok teljesítése 11. § A fenntarthatósági követelmények teljesítése igazolható
a) biomassza igazolással, fenntarthatósági igazolással vagy fenntarthatósági bizonyítvánnyal,
b) a 2009/28/EK irányelv 17–19. cikkeinek átültetését szolgáló más tagállami jogszabály feltételeinek megfelelően
kiállított okmánnyal, c) a 2009/28/EK irányelv 18. cikk (4) bekezdése alapján hozott bizottsági határozattal elismert önkéntes nemzeti
vagy nemzetközi rendszer előírásaival összhangban kiállított okmánnyal vagy
d) a 2009/28/EK irányelv 18. cikk (4) bekezdése szerint az Európai Bizottság részéről harmadik országgal kötött
nemzetközi megállapodással összhangban kiállított okmánnyal.
11. Jogkövetkezmények 12. § (1) Valótlan adattartalmú igazolás esetén a mezőgazdasági igazgatási szerv az igazolás kiállítóját törli a BÜHG
nyilvántartásból, kivéve, ha a valótlan igazolás más személy által kiállított valótlan igazolás alapján került kiállításra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti törlés tényét a mezőgazdasági igazgatási szerv honlapján közzéteszi.
13. § (1) A Büat. 3. § (2) bekezdése szerint kiszabható bírság
1. adatszolgáltatási kötelezettség nem teljesítése estén százötvenezer forint,
2. valótlan tartalmú adatszolgáltatás esetén százezer forint,
3. valótlan tartalmú igazolás kiállítása esetén
a) ha a jogsértéssel érintett mennyiség a 100 tonnát nem haladja meg, akkor megkezdett tonnáként
ezer forint,
b) ha a jogsértéssel érintett mennyiség 100 tonna vagy azt meghaladja, akkor megkezdett tonnáként
ötezer forint.
(2) Ha a valótlan tartalmú igazolás más valótlan tartalmú igazolás alapján, azonban az e rendeletben foglaltak szerint
került kiállításra, az (1) bekezdés 3. pontja szerinti bírság igazolásonként ezer forint.
(3) Ha a biomassza termelő a biomassza igazolást a 3. § (4) bekezdésében meghatározott mennyiséget meghaladó
biomassza-mennyiségre állította ki, a mezőgazdasági igazgatási szerv a bírság összegét a jogsértéssel érintett
biomassza-mennyiség tonnában kifejezett mértéke és ötezer forint szorzataként állapítja meg.
(4) A Büat. 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jogsértés esetén a bírság a tárgyhónap utolsó napjától számított öt éven
belül szabható ki.
(5) A Büat. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti bírság a jogsértésről való tudomásszerzésétől számított hat hónapon belül,
de legkésőbb a jogsértés elkövetésétől számított öt éven belül szabható ki.
(6) Ha az üzemanyag-forgalmazó a tárgyhónapban a bioüzemanyag-ellátásban beállott válsághelyzet következtében
hozott a kötelező bioüzemanyag-részaránynak megfelelő mennyiségnél kevesebb bioüzemanyagot forgalomba,
akkor a Büat. 7. § (2) bekezdése szerinti bírságalap mértéke csökken a kötelező bioüzemanyag-részaránnyal
meghatározott bioüzemanyag-mennyiség energiatartalmának azon részével, amely bioüzemanyag-mennyiség
a bioüzemanyag-ellátásban beállott válsághelyzet kezdő és befejező időpontja között a válsághelyzet következtében
nem került forgalomba.
(7) A bírságot a határozat jogerőre emelkedésétől számított 8 napon belül kell az eljáró hatóság számlájára megfizetni.
12. A fosszilis komparátor kibocsátási értéke 14. § A fosszilis komparátor kibocsátási értéke a bioüzemanyag felhasználási céljának megfelelően
a) 83,8 gCO2eq/MJ a közlekedésben,
b) 91 gCO2eq/MJ a villamosenergia-termelésre,
c) 77 gCO2eq/MJ a hőtermelésre,
d) 85 gCO2eq/MJ egyidejű hő- és villamosenergia előállításra, valamint kogenerációra
felhasznált bioüzemanyag esetében.
13. Hatósági tevékenység 15. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv látja el
a) a biomassza termelőre, biomassza feldolgozóra és biomassza kereskedőre vonatkozó előírások betartásának
ellenőrzését,
b) a biomassza termelő, a biomassza kereskedő és a biomassza feldolgozó jelentései alapján a biomassza igazolás és
a fenntarthatósági igazolás ellenőrzését, és
c) a BÜHG nyilvántartás vezetését.
(2) A vámhatóság látja el az üzemanyag-forgalmazóra vonatkozó kötelezettségek ellenőrzését, amelyhez
a mezőgazdasági igazgatási szervtől adatot kérhet.
14. Az eljáró hatóságok kijelölése 16. § A Kormány a Büat.-ban meghatározott
a) mezőgazdasági igazgatási szervként a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt,
b) vámhatóságként a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervét
jelöli ki.
15. Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 20. § 2011. április 1-jén lép hatályba.
(3) A 21. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 22. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) A 2011. március 31-ig benyújtott BÜHG nyilvántartásba vételi kérelemhez – a 8. § (3) bekezdésében foglaltak mellett –
a kérelmező nyilatkozatot csatol a kérelem benyújtásának időpontjában tulajdonában lévő biomassza, tulajdonában
álló vagy a már megkezdett gyártási folyamat eredményeképpen előállításra kerülő köztes termék, illetve
bioüzemanyag mennyiségéről.
(2) Az (1) bekezdés szerint nyilatkozatban szereplő mennyiségre fenntarthatósági igazolás állítható ki. A fenntarthatósági
igazolásra a 4. § (2) bekezdését, valamint a 7. § (4) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni.
(3) A (2) bekezdés alapján kiállított fenntarthatósági igazolás 2012. január 1-jén érvényét veszti.
(4) A Büat. 3. § (2) bekezdése szerint kiszabható bírság mértéke a (2) bekezdés szerinti igazolás valótlansága esetén
igazolásonként tízezer forint.
(5) A (2) bekezdés szerinti igazolás esetén az igazoláshoz tartozóan nem kell adatot szolgáltatni az 5. melléklet I. pont
2. b)–e) alpontja, valamint az 5. melléklet II. pont 2. b)–e) alpontja szerinti adatokról.
(6) Fenntarthatósági igazolás – a BÜHG nyilvántartásba történő felvételről szóló döntés jogerőre emelkedésére való
tekintet nélkül – 2011. január 1. és január 31. között kiállítható, ha a kérelmező a BÜHG nyilvántartásba vételi kérelmet
benyújtotta és rendelkezik érvényes regisztrációs számmal.
19. § Ez a rendelet
a) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv
módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 2. cikk m), n), o) pontjának, 5. cikke (5) bekezdésének, 17. cikke (1)–(2), (6) és (8) bekezdésének,
18. cikke (3) és (7) bekezdésének, valamint II. mellékletének, és
b) a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok
mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK
irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében
az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 6. pontjának
való megfelelést szolgálja. 20. § A 3. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A biomassza (1) bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelésére a biomassza termelő a betakarítás vagy
a területről történő begyűjtés évében állíthat ki biomassza igazolást. Ugyanarra a biomassza mennyiségre
– a (9) bekezdés szerinti kivétellel – egy biomassza igazolás állítható ki.”
21. § (1) A 2. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A bioüzemanyag akkor minősül fenntarthatóan előállítottnak, ha]
„b) a bioüzemanyag használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás elkerülés mértéke legalább 50%.”
(2) A 2. § a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott követelményt arra a bioüzemanyagra kell alkalmazni, amelyet olyan
létesítményben állították elő, amely 2017. január 1-jén vagy azt követően kezdte meg működését.”
22. § (1) A 2. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A bioüzemanyag akkor minősül fenntarthatóan előállítottnak, ha]
„b) a bioüzemanyag használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás elkerülés arra a bioüzemanyagra, amelyet
olyan létesítményben állították elő, amely 2017. január 1-jétől jogerős üzemeltetési engedéllyel rendelkezik, legalább
50%, más esetben legalább 60%.”
(2) Hatályát veszti a 2. § (5) bekezdése.
23. § Hatályát veszti a bioüzemanyagok közlekedési célú felhasználásának előmozdítására vonatkozó egyes rendelkezések
végrehajtásának szabályairól szóló 138/2009. (VI. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1771/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az ukrajnai humanitárius segítségnyújtás finanszírozásához kapcsolódóan a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az ukrajnai humanitárius segítségnyújtás támogatása céljából 30,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius segélyezés
alcím, 2. Humanitárius segélyezés jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2008. (III. 21.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 57. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben a külügyminiszter javaslatára dr. Faller Jenőt, a
Külügyminisztérium szakállamtitkárává – 2008. április
1-jei hatállyal – kinevezem.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1237/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0001 azonosító számú („Szigetköz Agórája – A Flesch Károly Kulturális Központ multifunkciós közösségi központtá alakítása” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0001 azonosító számú, „Szigetköz Agórája – A Flesch Károly Kulturális Központ
multifunkciós közösségi központtá alakítása” című projekt „Szigetköz Agórája – a  Flesch Károly Kulturális Központ
multifunkciós közösségi központtá alakítása” tárgyú közbeszerzési eljárásának (a továbbiakban: közbeszerzési
eljárás) megindításához a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1098/2015. (III. 5.) Korm. határozata a „Vízi úti információs rendszer kiépítése” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „Vízi úti információs rendszer kiépítése” című projektjavaslattal (a  továbbiakban: projektjavaslat)
az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2014. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére
a  szükségessé vált feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges hiányzó források
biztosításáról, ha az  Európai Bizottság a  projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett
támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök