text:
515/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete egyes hajózási hatósági eljárások részletes szabályairól.
A Kormány a  vízi közlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88.  §-a (1)  bekezdés s)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A VÍZI KÖZLEKEDÉS IRÁNYÍTÁSÁRA ÉS A HAJÓÚT KITŰZÉSÉRE SZOLGÁLÓ JELEK LÉTESÍTÉSÉRŐL,
ÜZEMELTETÉSÉRŐL, MÓDOSÍTÁSÁRÓL ÉS MEGSZÜNTETÉSÉRŐL
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az I. fejezet alkalmazásában
a) általános rend alapján történő kitűzés: a téli kitűzés feltételeinek megszűnésekor végrehajtott kitűzés,
b) kitűzési terv: a hajóút megjelölésére szolgáló jelek elhelyezésének terve,
c) nagyvízi kitűzés: az  a  kitűzés, amelyet a  hajózási nagyvízszintnél (HNV) magasabb vízszinteknél kell
végrehajtani,
d) téli kitűzés: a kitűzési tervben meghatározott feltételek meglétekor vagy a vízhőfok 2 °C alá csökkenésekor,
továbbá folyók esetén mellékági jegesedéskor is végrehajtott kitűzés, amelyet a  másodlagos jégzajlást
követő legfeljebb ötödik munkanapig kell fenntartani,
e) üzemeltető: aki a jel kihelyezéséről gondoskodni köteles,
f ) vízi közlekedés irányítása: az a  tevékenység és eszközrendszer, amely a  tiltó, kötelező, korlátozó, tájékoztató,
figyelmeztető és kiegészítő jelzésekkel, eszközökkel, valamint a  radarhajózás kiegészítő jelzéseivel
meghatározza a  vízi közlekedés rendjét, és tájékoztat a  hajózás biztonságát befolyásoló körülményekről,
valamint veszélyeztető akadályokról,
g) vízi közlekedés rendjének szabályozási terve (a  továbbiakban: szabályozási terv): a  vízi közlekedés irányítására
szolgáló jelek elhelyezésének terve.
(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban – ha e rendelet másként nem rendelkezik – az ügyintézési határidő 25 nap.
2. A vízi közlekedés irányítására szolgáló jelek tervezési és létesítési engedélyezési eljárása
2. § (1) A vízi közlekedés irányítására szolgáló jelekkel kapcsolatban a hajózási hatóság jár el.
 (2) A  hajózási hatóság a  szabályozási tervet a  tárgyév január 15. napjáig, az  évközi tervmódosítást a  módosítást
követő öt munkanapon belül küldi meg a  vízügyi hatóságnak, a  vízügyi igazgatási szervnek, valamint a  vízi út
fenntartójának.
(3) Külön jogszabály alapján engedélyezhető olyan irányító jel alkalmazása is, amely valamely nyomvonalas
létesítménynél, vízi közlekedést befolyásoló tárgynál, vagy vízen végzett tevékenység során a  vízi közlekedés
biztonsága érdekében szükséges.
(4) Az irányító jel tervének mellékleteként a következőket kell három példányban benyújtani az engedélyező hajózási
hatósághoz:
a) az irányító jel kihelyezésének céljára, illetve rendeltetésére vonatkozó leírás,
b) a jel elhelyezésének és technikai kivitelezésének terve,
c) a jel műszaki leírása, vagy az azt meghatározó jogszabályhelyre történő hivatkozás,
d) a jel megvilágításának terve, ha azt jogszabály vagy az engedélyező hajózási hatóság előírja,
e) a jelen elhelyezendő azonosító tábla felirata.
(5) A kérelemnek a kérelmező telefon számát, e-mail-címét, illetve telefaxszámát is tartalmaznia kell.
 (6) A vízügyi hatóság a szabályozási tervet tárgyév január 31. napjáig beépíti a jóváhagyásra előkészített hajóút kitűzési
tervbe.
 (7) A  (3)  bekezdésben meghatározott jel kihelyezéséről a  vízi közlekedés résztvevőit az  engedélyes hajósoknak szóló
hirdetmény vagy közlemény kezdeményezésével tájékoztatja. Az  engedélyes tájékoztatási kötelezettsége teljesül
akkor is, ha a  tájékoztatás a  kihelyezést szükségessé tevő eljárásról szóló hirdetmény, illetve az  eljárásról szóló
közlemény részeként jelenik meg.
(8) Az irányító jel megszüntetésére akkor kerül sor, ha szükségtelenné válik.
 (9) Az engedélyben foglalt körülmények megváltozása esetén az irányító jelek kihelyezését, illetve a szabályozási tervet
módosítani szükséges.
 (10) A megszüntetett vagy áthelyezett jel felhagyott helyét rendezett állapotban kell hátrahagyni.
 (11) A  megszüntetett jelet a  szabályozási terv elfogadását követően, illetve kérelemre megszüntetésre kerülő jelnél
a  határozat jogerőre emelkedését követően, el kell távolítania a  kihelyezőnek vagy jogutódjának, kivéve, ha
a hajózási hatóság más határidőt állapít meg.
3. A vízi közlekedés irányítására szolgáló jelek üzemeltetési engedélyezési eljárása
3. § (1) A  létesítési engedély alapján kihelyezett jel üzemeltetéséhez szükséges engedély (üzemeltetési engedély) iránti
kérelem tartalmazza
a) a folyamatos üzemeltetés feltételeinek és a jelzések karbantartási módjának leírását,
b) a jel fenntartási tervét.
(2) Az üzemeltetés akkor engedélyezhető, ha a vízi közlekedés irányítására szolgáló jelzések a  létesítéssel kapcsolatos
engedélyezési feltételeket és a forgalombiztonsági követelményeket kielégítik, és az üzemeltetési feladatok ellátása.
(3) Ha a határozat másként nem rendelkezik, az üzemeltetési engedély visszavonásig hatályos.
 (4) Ha az  ellenőrző hatóság eljárása során, az  engedély kibocsátását követően az  engedélyben foglaltaktól eltérő
állapotot észlel, intézkedik a megfelelő állapot helyreállítása iránt vagy az engedélyt visszavonja.
 (5) A  vízi úttá nyilvánított felszíni vizeken a  kitűzést – az  időszakos kihelyezés kivételével – a  téli kitűzés jeleinek
bevonásától a téli kitűzés jeleinek következő kihelyezéséig folyamatosan, éjszaka és nappal fenn kell tartani.
 (6) Nagyvízi kitűzésnél a jelek megrongálódásának elkerülése érdekében az általános rend szerinti kitűzésnek a hajóút
széleit jelző jelei azonos színű és alakú karókkal vagy úszókkal helyettesíthetők.
4. A vízi közlekedés irányítására és a hajóút kitűzésére szolgáló jelek fennmaradási engedélyezési
eljárása
4. § (1) Ha a  vízi közlekedés irányítására és a  hajóút kitűzésére szolgáló jelet engedély nélkül vagy az  engedélytől eltérő
módon (a  továbbiakban: szabálytalanul) létesítették, a  hajózási hatóság arra – az  üzemeltető kérelme alapján –
fennmaradási engedélyt ad, ha a  szabályossá tétel feltételei fennállnak. A  fennmaradási engedély megadásáról,
illetve megtagadásáról szóló határozatát a hajózási hatóság közli a vízügyi hatósággal és a vízi út fenntartójával.
(2) A  fennmaradási engedély az  (1)  bekezdésben foglaltak érvényesítése mellett kiadható akkor is, ha
a  szabálytalansággal okozott érdeksérelem jelentéktelen, közérdeket nem sért, vagy a  hajózási hatóság által
megállapított határidőn belül elhárítható.
(3) A hajózási hatóság a hatósági ellenőrzés keretében
a) megvizsgálja, hogy az  (1) és (2)  bekezdés szerint a  fennmaradási engedély megadásának feltételei
fennállnak-e vagy megteremthetőek-e,
b) a  feltételek megléte esetén értesíti az  üzemeltetőt a  fennmaradási engedély feltételeiről és
jogkövetkezményeiről, egyidejűleg legfeljebb 30 napon belüli határidő kitűzésével a fennmaradási engedély
iránti kérelem benyújtására hívja fel.
(4) Ha az  üzemeltető a  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti határidőig nem nyújtja be a  fennmaradási engedély iránti
kérelmét, illetőleg az  azzal kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak a  megadott határidőben nem tesz eleget, vagy
a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését a kötelezett nem vállalja, a hajózási hatóság a vízi
közlekedés irányítására és a hajóút kitűzésére szolgáló jel eltávolítását rendeli el.
(5) A  fennmaradási engedély egyben a  vízi közlekedés irányítására és a  hajóút kitűzésére szolgáló jelre vonatkozó
üzemeltetési engedély is, ha ennek feltételei fennállnak.
(6) A vízi közlekedés irányítására és a hajóút kitűzésére szolgáló jelet az engedélyesnek
a) az  engedély időbeli hatályának elteltével 8 napon belül, illetőleg az  engedély visszavonásáról szóló
határozatban megállapított határidőig,
b) ha a  fennmaradási engedélyben előírt átalakítási kötelezettséget nem teljesítette, az  engedélyben
az átalakításra megállapított határidőtől számított 8 napon belül,
c) ha a  szabálytalanul létesített jel a  hajózás biztonságát veszélyezteti, az  erről hozott határozatban
megállapított határidőig
kártalanítási igény nélkül le kell bontania.
(7) Ha a szabálytalanul létesített vízi közlekedés irányítására és a hajóút kitűzésére szolgáló jelre fennmaradási engedély
nem adható, illetve az üzemeltető nem kéri fennmaradási engedély kiadását, a hajózási hatóság elrendeli
a) a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését, vagy
b) ha a  jel fennmaradása átalakítással sem engedélyezhető, a  jel 8 napon belüli kártalanítási igény nélküli
eltávolítását. 5. Hajóút kitűzésének tervezése és engedélyezése 5. § (1) Hajóút kitűzése esetén kitűzési tervet kell készíteni.
 (2) A kitűzési terv engedélyezését a vízi út fenntartója kérelmezi a vízügyi hatóságtól
 (3) A kitűzési terv tartalmi elemei:
a) a  vízi közlekedés irányítására és a  hajóút kitűzésére szolgáló jelekről, valamint e  jelek létesítéséről,
üzemeltetéséről, módosításáról és megszüntetéséről szóló 27/2002. (XII. 5.) GKM rendelet 9.  §
(3) bekezdésében meghatározott kitűzési rendek közti átállás feltételeinek meghatározása,
b) a  kitűző jelek jegyzéke, amely tartalmazza a  jelek azonosítóját, folyón folyamkilométer szerint megjelölt
helyét, illetve tavon a jel koordinátáit,
c) a vízterület mederfelvételének térképi rajza,
d) vízi úton található létesítmények és hajózási akadályok jegyzéke, amely tartalmazza a  létesítmények, illetve
hajózási akadályok jellemző adatait,
e) vízi úton található létesítmények nézeti rajza adataik ábrázolásával, amelyen a  kitűző és a  hajózást irányító
jelek is feltüntetésre kerülnek,
f ) a kitűző jelek helyszínrajza a mederfelvételt tartalmazó térképen a HKV-nek megfelelő vízállásnál.
(4) A kitűzési tervet a tárgyév január 31. napjáig – a szabályozási tervvel összevontan – a vízi út fenntartója készíti el.
 (5) Határvizeken hajóút kitűzési tervére a  (3)  bekezdésben foglaltak tekintetében az  illetékes határvízi bizottság
döntésének megfelelő határidőket kell alkalmazni.
 (6) A kitűzés módosítása esetén a kitűzési terv készítésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
 (7) A  vízi út, illetve a  létesítmény fenntartója köteles napra kész kitűzési tervet vezetni, amelyen fel kell tüntetni
a jóváhagyott kitűzési tervhez képest végzett módosításokat.
 (8) A kitűzési tervben szereplő jel bevonása a kitűzési terv módosítása mellett történik. A bevonásról az engedélyező
hatóság dönt.
 (9) A  terv engedélyese a kitűzési terv módosításáról köteles a hajózási hatóságot értesíteni. A hajózási hatóság a vízi
közlekedés résztvevőit tájékoztatja a változásról. 6. § (1) Az  üzemeltető köteles a  vízi utat a  kitűzési tervnek megfelelően kitűzni és a  hajózási hatóságnak írásban vagy
elektronikus úton nyilatkozni arról, hogy a kitűzést a kitűzési terv alapján végezte.
(2) Az üzemeltetési engedélyezési eljárás az üzemeltető kérelmére indul.
 (3) Ha a határozat másként nem rendelkezik, az üzemeltetési engedély visszavonásig hatályos.
 (4) Ha az  ellenőrző hatóság eljárása során, az  engedély kibocsátását követően az  engedélyben foglaltaktól eltérő
állapotot észlel, az engedélyt visszavonja, vagy kezdeményezi az engedély visszavonását.
6. Adatközlési kötelezettség, adatformátum és felelősség 7. § (1) A vízi utak kitűző és irányító, valamint a tájékoztató jeleinek és a vízállásjelentésnek az adatai közérdekű adatok.
 (2) A jelekre vonatkozó közérdekű adatok kiszolgáltatásáért a kitűző, illetve az irányító jelek üzemeltetője felel.
 (3) A kitűzési terv és a szabályozási terv engedélyezője a II. és III. fejezetben meghatározottakon kívül köteles biztosítani
a  tervbe való betekinthetőséget, és kérelemre arról 30 napon belül költségtérítés ellenében másolatot kiadni.
Hatóságok részére a másolat kiadása térítésmentes.
II. FEJEZET
A BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ ÚSZÓLÉTESÍTMÉNYEKKEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
7. Általános rendelkezések 8. § (1) E  fejezet hatálya azokra a  belvízi utakon közlekedő úszólétesítmények hajózásra alkalmassága és megfelelősége
feltételeiről, az üzemképesség vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet [a továbbiakban:
13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet] 1.  mellékletében meghatározott belvízi utakon közlekedő vagy tartózkodó,
nyilvántartásba vételre kötelezett úszólétesítményekre terjed ki:
a) amelyeket a magyar lajstromban tartanak nyilván, valamint
b) amelyeknek a magyar lajstromba vételét kezdeményezik.
(2) E  fejezetnek az  úszólétesítmények hajózásra alkalmasságának és megfelelőségének a  13/2001. (IV. 10.)
KöViM  rendelet 2–4. és 9.  mellékletében foglalt feltételeire vonatkozó rendelkezései, ha nemzetközi szerződés
eltérően nem rendelkezik – (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – kiterjednek azokra az  úszólétesítményekre
is, amelyek nem tartoznak az  (1)  bekezdésben foglaltak hatálya alá, de Magyarország területén közlekednek vagy
tartózkodnak.
(3) A  hajózási hatóság Magyarország belvízi útjain nem magyar lobogó alatt közlekedő úszólétesítmény
üzemképességét tanúsító hajóokmányt elfogadja, amennyiben annak hatálya az adott zónára kiterjed, és azt
a) Duna menti állam vagy olyan állam hatósága állította ki, amellyel Magyarország nemzetközi szerződés
keretében a kölcsönös elismerésről megállapodott,
b) a Rajnai Hajók Szemleszabályzata alapján állították ki,
c) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban állították ki,
d) a Duna Bizottság tagállamában állították ki, vagy
e) az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban belvízi áruszállításra használt
legalább 20 tonna hordképességű és
ea) 20 méternél rövidebb, vagy
eb) 100 m3-nél kisebb hosszúság (1), szélesség (B) merülés (T) szorzatú
hajó esetében 5 évnél nem régebben állították ki.
 (4) A Magyar Honvédség úszólétesítményeire jogszabály e fejezettől eltérően rendelkezhet.
9. § (1) E fejezet alkalmazása során a (2) bekezdésben meghatározott fogalmak mellett a 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet
2. és 9.  mellékletében foglalt fogalommeghatározások, illetve a  vízi közlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: Vkt.) 87. §-ában foglalt fogalmak az irányadók.
(2) E fejezet alkalmazásában
a) kereskedelmi szolgáltató úszómű: szálloda, étterem, bemutatóterem, bérelhető irodahelyiségek, szálláshely
biztosítása, vagy egyéb gazdasági-szolgáltatási tevékenység céljából üzemeltetett úszómű, amelynek
a befogadóképessége legalább 12 fő;
b) úszólétesítmény átépítése: az  úszólétesítmény testének, felépítményének, gépi vagy egyéb berendezéseinek
az átalakítása, amely az úszólétesítmény
ba) főméreteiben,
bb) szerkezeti elemeiben,
bc) vízkiszorításában (hordképességében),
bd) főgépteljesítményében,
be) térbeosztásában,
bf ) stabilitásában vagy
bg) hajózási (nautikai) tulajdonságaiban
változást eredményez;
c) úszólétesítmény építése: az  a  tevékenység, amelynek eredményeként új úszólétesítmény jön létre (abban
az esetben is, ha az építéshez korábbi úszólétesítmény egyes részeit használják fel).
8. Az úszólétesítmény üzembe helyezése 10. § (1) Az  úszólétesítmény építési, illetve átépítési tervét – az  üzemképességi követelményeknek megfelelő kivitelezés
biztosítása érdekében – a megrendelő vagy az építő köteles – az építés, illetve átépítés megkezdése előtt legalább
2  hónappal, két példányban – a  hajózási hatósághoz jóváhagyás céljából benyújtani. Úszólétesítmény építése,
illetve átépítése csak jóváhagyott tervdokumentáció birtokában kezdhető meg.
(2) Úszólétesítmény, valamint úszólétesítmény szerkezetének, gépi berendezésének, propulziós művének és villamosberendezésének, továbbá azok elemeinek terveit hajózási műszaki szakterületen működő szakirányú gépészmérnök
közlekedési szakértő készítheti el. A szakértői jogosultságot a hajózási hatóság a szakértői tevékenység folytatásáról
nyilvántartást vezető szerv által működtetett elektronikus névjegyzékből közvetlenül vagy megkeresés útján
ellenőrzi. A  jogosulatlan személy által készített terv jóváhagyására irányuló kérelmet a  hajózási hatóság
visszautasítja.
(3) Az  építési napló bejegyzései alapján megállapított hiányosság vagy a  13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet
4.  §-ában meghatározott feltételeknek való meg nem felelés esetén a  hajózási hatóság a  munkát a  hiányosság
megszüntetéséig leállíttathatja, illetve visszabontathat.
11. § (1) A hajózási hatóság az úszólétesítmény üzembe helyezése előtt, továbbá átépítése után ellenőrzi az úszólétesítmény
jóváhagyott terv szerinti építését, az  úszólétesítmény berendezésének és felszerelésének üzembiztos működését,
továbbá azt, hogy az  úszólétesítmény megfelel-e a  munka-, a  tűz-, az  egészségvédelmi, a  környezetvédelmi és
egyéb előírásoknak.
(2) Átépítés esetén – az  üzembe helyezés előtti ellenőrzést követően – a  hajózási hatóság a  hajó műszaki jellemzőit
tartalmazó új közösségi belvízi hajóbizonyítványt állít ki, vagy a  meglévő bizonyítványt módosítja. A  hajózási
hatóság az új bizonyítvány kiadását a korábbi bizonyítványt kiállító tagállam hatóságával is közli.
(3) A hajózási hatóság az úszólétesítmény üzembe helyezése előtt megállapítja az úszólétesítmény működési területét,
üzemeltetési feltételeit, megengedett legkisebb szabad oldalmagasságát, megengedett legnagyobb vízkiszorítását
(hordképességét), a  belvízi hajó és menetben lévő önjáró úszómunkagép üzemmódját. Megállapítja továbbá
az  úszólétesítmény üzembe helyezése előtt – vagy már a  tervjóváhagyásnál vagy az  üzemképesség vizsgálatával
egyidejűleg – az  úszólétesítmény hajózásra alkalmasságához szükséges legkisebb személyzeti létszámot és
e létszám szakképzettség szerinti összetételét.
(4) Külföldről beszerzett úszólétesítmény bizonyítványát a  hajózási hatóság a  tulajdonos kérelmére adja ki.
A bizonyítvány kiállítása iránti eljárásban az ügyintézési határidő 30 nap. A kérelem tartalmazza a (3) bekezdésben
foglalt adatokat és az  azokat alátámasztó rajzokat és számításokat. Ha hajózásbiztonsági okok nem indokolják,
a hajózási hatóság a rajzok és számítások benyújtásától részben vagy egészben eltekinthet.
(5) A  hajózási hatóság típusengedélyben igazolja, hogy az  adott motortípus, motorcsalád vagy motorcsoport
a  motorokból származó gáz-halmazállapotú káros anyagok és légszennyező részecskék kibocsátása (emisszió)
tekintetében a 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet 3. mellékletében foglalt műszaki követelményeknek megfelel.
12. § Az üzembe helyezéshez szükséges, valamint az  időszakos megfelelőséget tanúsító bizonyítvány kiadását, ideértve
a  típusbizonyítvány kiadását, az  úszólétesítmény tulajdonosának a  hajózási hatóságtól írásban vagy elektronikus
úton a  13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet 8.  melléklet függeléke szerinti adattartalmú, a  hajózási hatóság által
rendszeresített formanyomtatványon kell kérnie. Az ügyintézési határidő 10 nap.
III. FEJEZET
A HAJÓZÁSI TEVÉKENYSÉG ENGEDÉLYEZÉSÉNEK RENDJE 13. § (1) E  fejezet rendelkezéseinek hatálya a  Vkt. 51.  §-a alapján hajózási hatósági engedélyhez kötött hajózási
tevékenységre terjed ki.
(2) Az ország határain kívül magyar lobogójú úszólétesítménnyel, valamint az ország területén nem magyar lobogójú
úszólétesítménnyel folytatott hajózási tevékenységre e  fejezet előírásait annyiban kell alkalmazni, amennyiben
nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik.
14. § (1) A  hajózási tevékenység végzéséhez szükséges hatósági engedélyt (a  továbbiakban: hajózási engedély)
a  hajózási hatóság az  úszólétesítmény üzemben tartójának kérelmére adja ki. Ha az  üzemben tartó nem azonos
az úszólétesítmény tulajdonosával, a kérelem benyújtásához a tulajdonos hozzájárulása szükséges.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelmet írásban vagy elektronikus úton kell a hajózási hatósághoz benyújtani.
Az ügyintézési határidő 30 nap.
15. § (1) Hajózási tevékenység végzésére – a 14. §-ban említett hajózási engedélyen kívül – a kabotázsengedély, a harmadik
lobogós forgalomban való részvételre adott engedély, a  harmadik országos forgalomban való részvételre adott
engedély, valamint a különleges szállításra vagy hajózási kísérletre adott engedély, továbbá munkavégzési engedély
(a továbbiakban együtt: egyedi engedély) is jogosít.
(2) Az egyedi engedélyt a hajózási hatóság az úszólétesítmény üzemben tartójának kérelmére adja ki.
 (3) Az egyedi engedély iránti kérelemben fel kell tüntetni:
a) a kérelmező telefonszámát,
b) az úszólétesítmény fajtáját, lajstromszámát, nevét, jelét, továbbá
c) azt, hogy az úszólétesítmény milyen lobogó alatt közlekedik.
(4) Az egyedi engedély iránti eljárásban az ügyintézési határidő
a) harmadik országos és harmadik lobogós engedély esetén 5 nap,
b) a kabotázsengedély esetén 15 nap,
c) különleges szállításra, hajózási kísérletre vagy munkavégzésre vonatkozó engedély esetén 30 nap.
IV. FEJEZET
AZ EGYES FOLYÉKONY TÜZELŐ- ÉS FŰTŐANYAGOK KÉNTARTALMÁRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOKKAL
KAPCSOLATOS HATÓSÁGI ELJÁRÁS SZABÁLYAI
9. Általános rendelkezések 16. § E fejezet előírásait a kőolaj-feldolgozó iparban felhasználandó folyékony tüzelő- és fűtőanyagok kivételével
a) a folyékony tüzelő- és fűtőanyagokra és
b) a tengeri hajózásban használatos üzemanyagokra
kell alkalmazni.
17. § E fejezet alkalmazásában:
a) hajózási hatóság: a  közlekedési igazgatási feladatokkal összefüggő hatósági feladatokat ellátó szervek
kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott hatóság,
b) kibocsátás-csökkentési módszer: bármely olyan, a  hajóba szerelt alkatrész, anyag, eszköz vagy berendezés,
vagy egyéb eljárás, alternatív tüzelő- vagy üzemanyag vagy megfelelési módszer, amelyet az  alacsony
kéntartalmú, az  ezen jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő, tengeri hajózásban
használatos tüzelő- és üzemanyagok helyett használnak, és amely ellenőrizhető, számszerűsíthető és
kikényszeríthető,
c) kikötőben tartózkodó hajó: az  EGT-állam kikötőjében tartózkodó hajó, amelyet a  berakodás, kirakodás,
valamint az  utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek, beleértve azt az  időt is, amelyet nem
a rakományhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek,
d) mintavételező szervezet: az  energiapolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által a  miniszter
szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő
szervezetek kijelöléséről szóló jogszabály szerint mintavételezéssel, elemzéssel és adatszolgáltatással
megbízott szervezet,
e) tengeri hajózásban használatos tüzelőanyag: bármely ásványolaj eredetű folyékony tüzelőanyag, amelynek
rendeltetése a  hajón történő felhasználás, vagy amelyet a  hajón használnak fel, beleértve az  ISO 8217
meghatározás szerinti tüzelőanyagot is, amely magában foglal minden olyan ásványolaj eredetű folyékony
tüzelőanyagot, amelyet a  nem közúti mozgó gépekbe építendő belsőégésű motorok gáznemű és
részecskékből álló szennyezőanyag-kibocsátásának korlátozásáról szóló miniszteri rendeletben említett
motorokban, valamint a  kedvtelési célú vízi járművek tervezéséről, építéséről és megfelelőségének
tanúsításáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott belvízi hajókon vagy kedvtelési célú vízi
járműveken használnak fel, amikor ezek a vízi járművek a tengeren tartózkodnak,
f ) tengeri hajózásban használatos dízelolaj: bármely olyan tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyag,
amely az ISO 8217 I. sz. táblázatában a DMB fokozatra meghatározott tartományba esik, a kéntartalomra való
hivatkozás kivételével,
g) tengeri hajózásban használatos gázolaj: bármely olyan tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyag,
amely az  ISO 8217 I. sz. táblázatában a  DMX, DMA és DMZ fokozatra meghatározott tartományba esik,
a kéntartalomra való hivatkozás kivételével.
10. A hajózási hatóság eljárása 18. § (1) Ha a hajózási hatóság azt állapítja meg, hogy egy hajó nem felel meg az az egyes folyékony tüzelő- és fűtőanyagok
kéntartalmáról szóló 53/2014. (XII. 13.) NFM rendelet [a továbbiakban: 53/2014. (XII. 13.) NFM rendelet] tengeri
hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagokra vonatkozó előírásainak, akkor a hajózási hatóság felhívja a hajó
felelős vezetőjét, hogy
a) mutassa be a feljegyzéseket arról, hogy milyen intézkedéseket tett e szabványok betartása érdekében; és
b) bizonyítsa, hogy útiterve szerint megkísérelte az  53/2014. (XII. 13.) NFM rendeletnek megfelelő, tengeri
hajózásban használatos megfelelő tüzelő-, illetve üzemanyag beszerzését, és hogy – amennyiben
az  a  tervezett beszerzési helyen nem volt beszerezhető – intézkedéseket tett annak megállapítására, hogy
hol találhatók az  ezen rendeletnek megfelelő, tengeri hajózásban használatos tüzelő-, illetve üzemanyag
beszerezhetőségének alternatív forrásai, valamint hogy legjobb erőfeszítései ellenére sem sikerült az  ezen
rendeletnek megfelelő, tengeri hajózásban használatos tüzelő-, illetve üzemanyaghoz jutnia, mert ilyen
megvásárolható, tengeri hajózásban használatos tüzelő-, illetve üzemanyag nem állt rendelkezésre.
(2) Ha a  hajó felelős vezetője rendelkezésre bocsátja az  (1)  bekezdésben felsorolt információkat, akkor a  hajózási
hatóság figyelembe vesz minden érdemleges körülményt és bemutatott bizonyítékot a megfelelő további lépések
megállapítása érdekében, ideértve azt is, hogy eltekint az ellenőrző intézkedésektől.
19. § (1) A  hajózási hatóság az  53/2014. (XII. 13.) NFM rendelet 8.  § (2) és (3)  bekezdésnek megfelelően jóváhagyja, hogy
a  magyar lobogó alatt közlekedő hajó, illetve Magyarország területén lévő kikötőben, horgonyzóhelyen és vízi
utakon tartózkodó nem magyar lobogó alatt közlekedő hajó az EGT-államokban elfogadott kibocsátás-szabályozási
módszereket használjon az  53/2014. (XII. 13.) NFM rendelet 5.  § és 7.  § követelményeinek megfelelő, tengeri
hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok helyett.
(2) Azok a hajók, amelyek az (1) bekezdésben említett kibocsátáscsökkentési módszereket alkalmazzák, folyamatosan
legalább azzal azonos mértékű kén-dioxidkibocsátás-csökkentést kell elérniük, amelyet az  53/2014. (XII. 13.)
NFM rendelet 5.  § és 7.  § követelményeinek megfelelő, tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok
használatával el lehet érni. Az ekvivalens kibocsátási értékeket az 53/2014. (XII. 13.) NFM rendelet 1. mellékletével
összhangban kell meghatározni.
20. § A  hajózási hatóság – más EGT-állam hatóságaival együttműködve – hagyja jóvá magyar lobogó alatt közlekedő
hajón a kibocsátás-csökkentési módszerek kísérleti alkalmazását.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
22. § A  14.  § és 15.  § rendelkezései a  belföldi vagy nemzetközi vízi fuvarozási szakmához jutásról, valamint a  szakma
folytatásához szükséges oklevelek, vizsgabizonyítványok és egyéb képesítések kölcsönös elismeréséről szóló
1987. november 9-i 87/540/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálják.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
84/2010. (IX. 14.) ME határozata az Egyenlő Bánásmód Hatóság elnökének kinevezéséről.
Az Egyenlő Bánásmód Hatóságról és eljárásának részletes szabályairól szóló 362/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése
alapján, a közigazgatási és igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Honecz Ágnest az Egyenlő Bánásmód Hatóság elnökévé
– 2010. szeptember 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
360/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Medveczky Ivánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország mexikóvárosi
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Guatemalai Köztársaságban, a  Costa Rica-i
Köztársaságban, a  Hondurasi Köztársaságban, a  Panamai Köztársaságban és az  El Salvadori Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2016. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1643/2015. (IX. 10.) Korm. határozata az Országos Széchényi Könyvtár feladatellátásához kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Országos Széchényi Könyvtár informatikai rendszerének középtávú stabilizálásához
174,0 millió Ft egyszeri forrás biztosítása szükséges a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében, és felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a szükséges
forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. egyetért az  Országos Széchényi Könyvtár megújításának szükségességével, ennek érdekében felhívja az  emberi
erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  Országos Széchényi Könyvtár hosszú távú stratégiájának
kidolgozásáról, melynek részeként be kell mutatni a  hosszú távú informatikai fejlesztésre, valamint a  folyamatos
működtetésére vonatkozó terveket, költségigényeket, továbbá a  nemzeti könyvtár elhelyezésére vonatkozó
alternatívákat.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2011. (V. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
dr. Bencsik Andreát, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét és
dr. Stephan Kirste-t, az Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem egyetemi docensét
2011. május 20. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2011. április 27.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1004/2008. (II. 7.) Korm. határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv Környezet és Energia Operatív Program, Elektronikus Közigazgatás Operatív Program, Államreform Operatív Program, Közlekedés Operatív Program, Gazdaságfejlesztési Operatív Program, Végrehajtási Operatív Program 2007–2008. évekre szóló akcióterveinek felülvizsgálatáról, valamint további kiemelt projektjavaslatok 2008. januári akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja a Környezet és Energia Operatív Program, az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program, az
Államreform Operatív Program, a Közlekedés Operatív
Program, a Gazdaságfejlesztési Operatív Program, valamint a Végrehajtási Operatív Program 2007–2008. évekre
vonatkozó felülvizsgált Akcióterveit;
2. egyetért azzal, hogy az Irányító Hatóság a határozat
mellékletében felsorolt kiemelt projektekre vonatkozó
támogatási szerződéseket, a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az
Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és
felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm.
rendelet szerinti értékelést követően megkötheti. A támo-
gatási szerződés megkötésének feltétele a mellékletben
meghatározott általános és egyedi feltétel(ek) teljesítése;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2008. december 15.
3. elrendeli, hogy készüljön jelentés a Kormány részére
2. pontban meghatározott azon projektek előrehaladásáról,
amelyekre nézve az Irányító Hatóság támogatási szerződést nem kötött.
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: az akcióterv érvényességi ideje alatt
folyamatos 4. a) Az Új Magyarország Fejlesztési Terv Környezet
és Energia Operatív Programja, Elektronikus Közigazgatás Operatív Programja, az Államreform Operatív Programja, Társadalmi Megújulás Operatív Programja, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Programja, valamint a
Regionális Operatív Programok 2007–2008. évekre vonatkozó Akcióterveinek jóváhagyásáról szóló 2142/2007.
(VII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat)
2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány]
„2. egyetért azzal, hogy az Irányító Hatóság a határozat
1. számú mellékletében felsorolt kiemelt projektekre
vonatkozó támogatási szerződéseket, a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető
szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006.
(XII. 8.) Korm. rendelet szerinti értékelést követően megkötheti;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2008. december 15.”
b) A Határozat 4. a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány elrendeli, hogy]
„a) készüljön jelentés a Kormány részére a 2. pontban
meghatározott azon projektek előrehaladásáról, amelyekre
nézve az Irányító Hatóság támogatási szerződést nem
kötött;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: az akcióterv érvényességi ideje alatt
folyamatos” 5. a) Az Új Magyarország Fejlesztési Terv Közlekedés
Operatív Programja 2007–2008. évekre vonatkozó Akcióterveinek, valamint a Közép-magyarországi Operatív
Program kiemelt projekt listája kiegészítésének jóváhagyásáról szóló 1063/2007. (VIII. 15.) Korm. határozat
(a továbbiakban: Kormányhatározat) 2. pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A Kormány]
„2. egyetért azzal, hogy a Közlekedési Programok Irá
nyító Hatósága a határozat 1. számú mellékletében felso
rolt kiemelt projektekre, valamint a Regionális Fejlesztési
Programok Irányító Hatósága az 1. számú mellékletben
felsorolt kiemelt projektre vonatkozó támogatási szerződéseket, a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet szerinti
értékelést követően megkötheti a mindenkori költségvetési törvényben megszabott kötelezettségvállalási kereten
belül;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2008. december 15.”
b) A Kormányhatározat 4. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[A Kormány]
„4. elrendeli, hogy készüljön jelentés a Kormány részé
re a 2. pontban meghatározott azon projektek előrehaladásáról, amelyekre nézve az Irányító Hatóság támogatási
szerződést nem kötött;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: az akcióterv érvényességi ideje alatt
folyamatos”
6. Az egyes kiemelt projektjavaslatok akciótervi neve
sítésének jóváhagyásáról szóló 1095/2007. (XII. 5.) Korm.
határozat 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány]
„4. elrendeli, hogy készüljön jelentés a Kormány részé
re a 2. pontban meghatározott azon projektek előrehaladásáról, amelyekre nézve az Irányító Hatóság támogatási
szerződést nem kötött;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: az akcióterv érvényességi ideje alatt
folyamatos” Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1537/2016. (X. 13.) Korm. határozata a 2016–2030 közötti időszakra szóló Nemzeti Erdőstratégiáról.
A Kormány
a) elfogadja a 2016–2030 közötti időszakra szóló Nemzeti Erdőstratégiát (a továbbiakban: Stratégia);
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Stratégia végrehajtásáról ötévente készítsen beszámolót
a Kormány részére;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: első alkalommal: 2020. december 31.
c) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy gondoskodjon a  Stratégiának a  kormányzati portálon való
közzétételéről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2006. (III. 14.) FVM rendelete termőföldnek és erdőnek a szociális földprogram folytatása céljából ingyenesen történő önkormányzati tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adásának feltételeiről és eljárási rendjéről.
A Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény
módosításáról szóló 2005. évi CLXXV. törvény
12. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– az ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi
miniszterrel, valamint a belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A szociális földprogram (a továbbiakban: program)
céljára átadható állami tulajdonú termőföldek és erdőterületek (a továbbiakban együtt: földrészlet) ingyenesen önkormányzati tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adására
vonatkozó hirdetményt első ízben e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül, a továbbiakban évente
február 1-jéig közzé kell tenni. A hirdetmény közzétételéről a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban:
NFA) gondoskodik. A hirdetményben nem tehető közzé
olyan földrészlet, amelyen harmadik személynek fennálló
joga vagy követelése van.
(2) A hirdetményt az NFA internetes honlapján, továbbá az NFA székhelyén az ügyfélforgalom számára nyitva
álló helyiségben, és az NFA területi irodáinak hivatali helyiségeiben elhelyezett hirdetőtáblán legalább 90 napra
kell közzétenni úgy, hogy az internetes honlapon való
megjelenítés napja a hirdetmény kifüggesztésének napjával megegyezzen. A hirdetmény közzétételének kezdő
napja a területi irodáknál történt kifüggesztés napja.
(3) Az NFA által közzétett hirdetmény a program céljára átadható földrészletek helyrajzi számait a települések
sorrendjében tartalmazza.
(4) A hirdetményben közzé nem tett földrészletekre a
program céljára nem nyújtható be kérelem.
2. § (1) A települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) a program céljára – a 3. § (1) bekezdésben foglalt
kivétellel – a településen fekvő földrészletekre nyújthat be
kérelmet.
(2) A program céljára földrészletet az az önkormányzat
igényelhet, amely rendelkezik az önkormányzat képviselőtestülete által jóváhagyott szociális földprogrammal. A
kérelem előterjesztésének további feltétele, hogy az önkormányzat által támogatott, szociálisan hátrányos helyzetű személyek az önkormányzat részére átadott földrészlet
hasznosításában, használatában személyesen közreműködjenek.
(3) Az önkormányzat a földrészletnek a tulajdonába
vagy vagyonkezelésébe adására irányuló írásbeli kérelmét
az NFA székhelyén terjesztheti elő a kifüggesztés napjától
számított 90 napon belül. A határidő elmulasztása esetén
az önkormányzat kérelmét az NFA érdemben nem vizsgálhatja. Ennek tényéről az NFA írásban értesíti az önkormányzatot. A határidő elmulasztása nem érinti az önkormányzat azon jogát, hogy a következő évben közzétett felhívás alapján ismételten kérelmet nyújtson be.
3. § (1) Az önkormányzat más településen fekvő földrészletre vagyonkezelésbe adás iránt nyújthat be kérelmet, feltéve hogy az érintett földrészlet olyan településen fekszik,
melynek közigazgatási határa a kérelmet előterjesztő önkormányzat településének közigazgatási határától közúton
vagy közforgalomtól el nem zárt magánúton legfeljebb
15 km távolságra van.
(2) A tulajdonba adás iránti kérelmet az önkormányzat a
saját településén fekvő és az NFA által az 1. § (1) bekez
dése szerint közzétett állami tulajdonú földrészletek legfeljebb 50%-ára nyújthat be.
(3) Tulajdonba adás iránti kérelmet nem lehet előterjeszteni erdő, szőlő és gyümölcsös művelési ágban nyilvántartott földrészletre, valamint halastóra. Ilyen esetben
az 50%-os területi határ megállapításánál az erdő, szőlő és
gyümölcsös művelési ágban nyilvántartott földrészleteket,
valamint a halastavakat figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Az önkormányzat a (2) és (3) bekezdésben foglalt
korlátozás nélkül terjeszthet elő tulajdonba adás iránti kérelmet a saját településén fekvő vagyonkezelésébe került
földrészletre, feltéve hogy azt tizenöt éven keresztül folyamatosan a program céljára használta és hasznosította.
4. § (1) A vagyonkezelésbe adás iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az igényelt földrészletek helyrajzi számát;
b) a kérelem indokait, a földrészlet használatának,
hasznosításának tervezett módját;
c) a programban részt vevő személyek létszámát, azon
belül a jövedelemmel [a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés
a) pont] rendelkező és a jövedelemmel nem rendelkező
személyek létszámát;
d) a programhoz kapcsolódó képzési programok ismertetését; e) a program működtetéséhez rendelkezésre álló pénzügyi fedezet bemutatását, és az önkormányzat közreműködésének módját;
f) a programban részt vevő mezőgazdasági szaktanácsadó vagy agrár végzettségű személyek, illetve erdészeti
szakszemélyzet megjelölését, egyéb a program megvalósítását biztosító tényezőket;
g) a kérelem benyújtásakor az önkormányzat tulajdonában álló termőföldek, erdőterületek hasznosításának tényére vonatkozó adatokat;
h) arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a program keretében hasznosított földrészletek vonatkozásában a hasznosítással összefüggésben felmerülő költségeket, illetve kockázatot ki viseli;
i) a földrészlet vagyonkezelésbe adásának kérelmezett
időtartamát. (2) A vagyonkezelésbe adás iránti kérelemhez csatolni
kell:
a) az önkormányzat szociális földprogramját és a program elfogadásáról szóló képviselőtestületi határozatot;
b) a 3. § (1) bekezdése szerinti esetben a földrészlet
fekvése szerinti önkormányzat arra vonatkozó írásbeli
hozzájárulását, hogy a kérelmező önkormányzat két évig
vagy azt meghaladó meghatározott időtartamig a program
céljából a földrészletet használhatja, hasznosíthatja;
c) az illetékes körzeti földhivatal, valamint a megyei
növény- és talajvédelmi szolgálat, illetőleg az erdészeti
hatóság igazolását arról, hogy az önkormányzattal szemben a tulajdonát képező termőföldeket, illetve erdőterületeket érintően az igazolás kiadását megelőző két évben
nem került sor hasznosítási kötelezettség elmulasztása
miatt földvédelmi bírság kiszabására, valamint parlagfű
elleni közérdekű védekezést elrendelő határozat meghozatalára, illetőleg erdőgazdálkodási bírság kiszabására.
(3) A tulajdonba adás iránti kérelemnek az (1) bekezdés
a)–h) pontjában foglaltakat kell tartalmaznia.
(4) A tulajdonba adás iránti kérelemhez csatolni kell:
a) az önkormányzat szociális földprogramját és a prog
ram elfogadásáról szóló képviselő-testületi határozatot,
b) a hatályos helyi építési szabályzat és a szabályozási
terv, valamint a képviselő-testület által jóváhagyott településszerkezeti terv kivonatát, amely szerint az önkormányzat által igényelt földrészlet a település igazgatási területén belül mezőgazdasági terület,
c) az illetékes körzeti földhivatal, valamint a megyei
növény- és talajvédelmi szolgálat, illetőleg az erdészeti
hatóság igazolását arról, hogy az önkormányzattal szemben a tulajdonát képező termőföldeket, illetve erdőterületeket érintően az igazolás kiadását megelőző két évben
nem került sor hasznosítási kötelezettség elmulasztása
miatt földvédelmi bírság kiszabására, valamint parlagfű
elleni közérdekű védekezést elrendelő határozat meghozatalára, illetőleg erdőgazdálkodási bírság kiszabására.
(5) A 3. § (4) bekezdésében foglalt esetben a tulajdonba
adás iránti kérelemhez – a (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően – a vagyonkezelési szerződés másolatát kell csatolni, melyből kitűnik, hogy a szerződés hatálybalépése óta a
kérelmező önkormányzatot a kérelemmel érintett földrészleten tizenöt éve a program céljára vagyonkezelői jog illeti
meg.
5. § (1) A program céljára olyan területnagyságú földrészlet
adható, hogy 1 fő részére legfeljebb 1 hektár területnagyságú földrészlet jusson (a továbbiakban: területi korlát).
(2) Földrészletet – a program céljára – legalább két évre,
legfeljebb tizenöt évre lehet vagyonkezelésbe adni.
(3) A programnak a már vagyonkezelésbe, illetőleg tulajdonba átadott földrészleteken túl további földrészletekre történő kiterjesztése új kérelemnek minősül.
(4) A vagyonkezelésbe, illetve a tulajdonba adásról a
Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény
13. §-ának (6) bekezdése szerint az NFA javaslata alapján
a Kormány dönt.
6. § (1) Az NFA a határidőben beérkezett önkormányzati
kérelmet megvizsgálja és a részletes szakmai javaslatát
megküldi a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: minisztérium). Az adott évben
közétett felhívásra határidőn belül beérkezett önkormányzati kérelmekről az NFA-nak legkésőbb szeptember 1-jéig
meg kell küldenie javaslatait a minisztérium részére.
(2) Az NFA javaslatának tartalmaznia kell:
a) azoknak a földrészleteknek a megjelölését, melyek
vagyonkezelésbe, illetőleg tulajdonba adását javasolja,
b) azoknak a földrészleteknek a megjelölését, melyek
vagyonkezelésbe, illetőleg tulajdonba adását nem javasolja, és az elutasítás részletes indokait,
c) a vagyonkezelésbe adás időtartamára vonatkozó javaslatot. (3) Az NFA a vagyonkezelésbe, illetőleg tulajdonba
adást – a 3. § (4) bekezdésében foglalt kivétellel – nem javasolhatja, ha a vagyonkezelésbe adás iránti kérelem nem
tartalmazza a 4. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban foglaltakat, valamint a 4. § (2) bekezdésében foglalt előírások nem
teljesülnek, illetőleg a tulajdonba adás iránti kérelem esetén a kérelem nem tartalmazza a 4. § (1) bekezdés
a)–c) pontjaiban foglaltakat, és a 4. § (4) bekezdésében
foglalt előírások nem teljesülnek.
(4) Az NFA javaslata alapján a miniszter a döntési javaslatot is tartalmazó előterjesztést benyújtja a Kormány
részére.
7. § (1) A Kormánynak a vagyonkezelésbe, vagy tulajdonba
adásról szóló döntésének a Magyar Közlönyben történő
közzétételétől számított 60 napon belül az NFA és a jogosult önkormányzat ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas vagyonkezelési, illetőleg tulajdon-átruházási szerződést köt. A szerződés alapján az önkormányzat köteles
gondoskodni a vagyonkezelői jogának, illetőleg tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéséről.
(2) A vagyonkezelői jogviszony fennállása alatt a vagyonkezelő önkormányzat évente január 31-ig a szerződésben foglaltak betartásáról, a program megvalósulásáról, valamint a vagyonkezelésbe vett földrészletek hasznosításáról beszámol az NFA-nak.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl a vagyonkezelő
önkormányzat köteles az NFA-t tájékoztatni a jogviszony
körülményeinek minden olyan lényeges változásáról,
mely a vagyonkezelési szerződés módosítását teszi indokolttá.
(4) A vagyonkezelő önkormányzat a vagyonkezelésébe
vett vagyon használatából, működtetéséből származó bevételeit, illetve közvetlen költségeit és ráfordításait elkülönítetten tartja nyilván.
(5) Az NFA a vagyonkezelési szerződésben foglaltak
betartását bármikor ellenőrizheti.
8. § (1) Az NFA-nak a vagyonkezelési szerződésben rögzítenie kell, hogy a szerződést felmondja, ha
a) a vagyonkezelő önkormányzat a vagyonkezelési
szerződésben foglalt kötelezettségének – figyelmeztetés
ellenére – felróható módon nem tesz eleget;
b) a vagyonkezelő önkormányzat a kérelmében vállalt,
a programmal kapcsolatos feladatait – figyelmeztetés ellenére – nem látja el;
c) a vagyonkezelő önkormányzat a földrészlet használatát, hasznosítását a programban részt nem vevő személynek átengedte;
d) a vagyonkezelésbe átadott földrészlet művelési ágának megváltoztatására, vagy a rendes gazdálkodás körét
meghaladó beruházás végrehajtására az NFA hozzájárulása nélkül került sor [a Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi
CXVI. törvény 13/A. § (2) bek.];
e) a vagyonkezelésbe átadott földrészleten az önkormányzat más célú hasznosítást hajtott végre;
f) a vagyonkezelő önkormányzat a beszámolási kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget;
g) két egymást követő évben az 1 főre eső területnagyság meghaladja a területi korlát kétszeresét.
(2) Az NFA-nak a vagyonkezelési szerződésben rögzítenie kell, hogy ha a felmondást az önkormányzat 15 napon belül nem veszi tudomásul, az NFA további 15 napon
belül a bírósághoz fordulhat. Ha nem így jár el, a felmondás hatályát veszti.
(3) A vagyonkezelési szerződés közös megegyezéssel a
gazdasági év végével megszüntethető. A vagyonkezelési
szerződés módosítására irányuló kérelemnek minősül, ha
az önkormányzat a vagyonkezelésébe került önálló helyrajzi számú földrészletek egy részére a vagyonkezelési
szerződés megszüntetését kezdeményezi. Ilyen kérelmet
kizárólag önálló helyrajzi számú földrészletekre lehet előterjeszteni, mely kérelem elbírálásáról az NFA dönt.
Egyéb esetekben a vagyonkezelési szerződés módosítására a vagyonkezelési szerződés megkötésére vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(4) A vagyonkezelői jog megszűnésekor az NFA köteles az önkormányzat vagyonkezelői jogának ingatlan-nyilvántartásból való törlését kezdeményezni. A vagyonkezelési szerződés közös megegyezéssel, illetve az NFA általi
felmondásával történő megszűnése esetén a kérelemhez
csatolni kell a vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartásból
való törlésére alkalmas megszüntető szerződést, illetve
felmondást elfogadó nyilatkozatot tartalmazó okiratot. Elfogadó nyilatkozat hiányában az NFA-nak jogerős bírói
ítélettel kell igazolnia, hogy a vagyonkezelési szerződést
jogszerűen mondta fel, illetőleg a felmondása a szerződést
megszüntette.
(5) Ha a vagyonkezelési szerződés az NFA felmondása
következtében szűnt meg, az önkormányzat vagyonkezelői jogának ingatlan-nyilvántartásból történő törlését követő öt éven belül a program céljára nem igényelhet földrészletet.
9. § E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1829/2016. (XII. 23.) Korm. határozata az üldözött keresztények megsegítéséért felelős helyettes államtitkárság egyes feladatairól és az ahhoz szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) gondoskodjon az üldözött keresztény fiatalokat támogató ösztöndíjprogram kidolgozásáról;
b) szervezzen nemzetközi és hazai programokat az  üldözött keresztények helyzetének megismertetése és
a  segítségnyújtás lehetőségeinek áttekintése érdekében, valamint hozzon létre és működtessen éves
kiadványt és online felületet;
c) gondoskodjon azonnali segítségnyújtást lehetővé tevő intervenciós keret létrehozásáról;
d) hirdessen tematikus pályázatokat az üldözött keresztények helyzetének megismertetése és a segítségnyújtás
lehetőségeinek áttekintése érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter bevonása a b) és c) pontok tekintetében
Határidő: folyamatos
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a) az 1. pont a) alpontjában meghatározott feladat 2017. évi ellátásával összefüggésben
aa) 12,0 millió forint biztosításáról az Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi
XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára és
ab) az ösztöndíjprogram támogatására 150,0 millió forint biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet
 XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
b) az 1.  pont b)  alpontjában meghatározott feladat 2017. évi ellátásával összefüggésben 259,7 millió forint
biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 1. Emberi Erőforrások
Minisztériuma igazgatása cím javára;
c) az 1. pont c) alpontjában meghatározott feladat 2017. évi ellátásával összefüggésben
ca) 17,0 millió forint biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára és
cb) az  intervenciós támogatási keret finanszírozása céljából 420,0 millió forint biztosításáról a  Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
d) az 1.  pont d)  alpontjában meghatározott feladat 2017. évi ellátásával összefüggésben a  keresztényüldözés
témakörével összefüggő pályázatok és szakmai feladatok támogatása céljából 120,0 millió forint
biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2018. évi központi költségvetés tervezése során
–  a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – gondoskodjon az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott feladat
ellátásával összefüggésben a  2018. évben időarányosan felmerülő költségek forrásának, összesen 300,0 millió
forintnak a  központi költségvetésről szóló törvény Emberi Erőforrások Minisztérium fejezetében történő
rendelkezésre állásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
209/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kisrákói Annamáriát 2019. december 5-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
106/2016. (X. 14.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a nemzeti fejlesztési miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Jenőfi Györgynek, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői
munkakörbe történő áthelyezésére tekintettel
– 2016. október 15-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján – a nemzeti
fejlesztési miniszter javaslatára –
dr. Hársvölgyi Katalint a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2016. október 16-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1076/2010. (III. 31.) Korm. határozata Magyarország Módosított Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről.
1. A Kormány
a) egyetért a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv intézkedéseinek a végrehajtásával, a 2008–2016. közötti
időszakra szóló évi 1–1%, valamint a 2020-ig elérendő 20%-os energia-megtakarítás szükségességével;
b) a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv végrehajtása érdekében elfogadja az e határozat
1. mellékletében foglalt intézkedési tervet, felhívja, illetve felkéri az ott megjelölt felelősöket az intézkedések
végrehajtására;
c) felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg a következő Új Magyarország fejlesztési periódusban egy
önálló, az energiapolitikáért felelős miniszter szakmai irányításával működő energetikai operatív program
indításának a lehetőségét és a biztosítható költségkeret mértékét;
Felelős: a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
az energiapolitikáért felelős miniszter
a környezetvédelemért felelős miniszter
Határidő: 2013. december 31.
d) felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg a 2012 utáni aukcióskvóta-kiosztásból származó
bevételekből az energiatakarékossági és a megújuló energia hasznosítási intézkedések támogatásának
lehetőségét, tegyenek javaslatot a bevételek allokálására;
Felelős: a környezetvédelemért felelős miniszter
az államháztartásért felelős miniszter
az energiapolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31.
e) felhívja az energiapolitikáért felelős minisztert, továbbá az európai integrációs ügyekért felelős minisztert, hogy
a módosított Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervet – az Európai Parlament és Tanács 2006/32/EK
irányelvének 14. cikk (2) bekezdésének meg fele lően – küldjék meg az Európai Bizottságnak.
Felelős: az energiapolitikáért felelős miniszter
2. Ez a határozat a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a Magyarország Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről szóló 2019/2008. (II. 23.) Korm.
határozat. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1556/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a DDOP-5.1.3/A-11-2012-0014 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása az 5117. j. úton” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a DDOP-5.1.3/A-11-2012-0014 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása
az 5117. j. úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – a megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1512/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az Európai Uniós támogatások szerepéről történő tájékoztatással kapcsolatos közbeszerzési eljárással kapcsolatos intézkedésről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy a  Miniszterelnökség az  uniós támogatású pénzeszközök felhasználásának
kommunikációjával kapcsolatos szerződést, a lefolytatott feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként megkösse
azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege a 2017–2020 időszakban nem haladhatja meg a 8 263 840 000 forintot.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
36/2012. (VIII. 22.) KIM rendelete az önkormányzati rendeletben tiltott, közösségellenes magatartás természetes személy elkövetőjével szemben kiszabott közigazgatási bírság helyébe lépő közérdekű munka végrehajtásának részletes szabályairól.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 2. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § m) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a következőket
rendelem el:
1. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján kiszabott közigazgatási
bírság helyébe lépő közérdekű munkát a kötelezett lakóhelye vagy tartózkodási helye, ennek hiányában a tiltott,
közösségellenes magatartás elkövetésének helye szerint illetékes, a közigazgatási bírság megváltásáról szóló
végzésben kijelölt állami foglalkoztatási szerv hajtja végre.
(2) A közigazgatási bírságot kiszabó hatóság a jogerősítés napján közli az állami foglalkoztatási szervvel a közigazgatási
bírság megváltásáról szóló végzését.
(3) A kötelezett a jogerős közigazgatási bírság megváltásáról szóló végzéssel jelentkezik a közérdekű munka végrehajtása
érdekében az állami foglalkoztatási szervnél.
2. § (1) A közérdekű munka végrehajtása során a napi munkaidő legalább négy óra, legfeljebb nyolc óra, azzal, hogy
a közérdekű munka tartama havonta nem lehet kevesebb huszonnégy óránál.
(2) Az állami foglalkoztatási szerv a munkahely kijelölésénél lehetőség szerint figyelembe veszi a kötelezettnek
a munkavégzésre vonatkozó igényét.
(3) Közérdekű munkavégzésre alkalmas munkahely hiányában a munkahely kijelölés ismételt megkísérlése érdekében
harminc napon belül ismételt megjelenésre kell felszólítani a kötelezettet.
3. § (1) A kijelölt munkahely köteles
a) a kötelezettet közérdekű munkával foglalkoztatni,
b) a közérdekű munkavégzésről nyilvántartást vezetni és a kötelezettel kapcsolatban kért felvilágosítást
a közigazgatási bírságot kiszabó hatóságnak, illetve az állami foglalkoztatási szervnek megadni,
c) az állami foglalkoztatási szerv felé igazolni a közérdekű munkavégzés teljesítésétől számított 5 napon belül, hogy
a kötelezett eleget tett a közigazgatási bírság megváltásáról szóló végzésben meghatározott közérdekű
munkavégzési kötelezettségének,
d) haladéktalanul tájékoztatni az állami foglalkoztatási szervet, ha a kötelezett a közérdekű munkavégzésre irányuló
kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) Az állami foglalkoztatási szerv a közérdekű munka végzését ellenőrizheti.
(3) A kijelölt munkahely az állami foglalkoztatási szervet arról is haladéktalanul értesíti, ha a kötelezett közérdekű munka
kötelezettségének végrehajtására más munkahely kijelölése azért indokolt, mert a közérdekű munka lehetősége
a közérdekű munka időtartamának kitöltése előtt megszűnt.
(4) Az állami foglalkoztatási szerv a tudomásszerzéstől számított 15 napon belül köteles írásban tájékoztatni
a közigazgatási bírságot kiszabó hatóságot arról, hogy a kötelezett a közigazgatási bírság megváltásáról szóló
végzésben meghatározott közérdekű munkavégzési kötelezettségének részben vagy egészben nem tett eleget, vagy
ha eleget tett.
4. § (1) A közigazgatási bírságot kiszabó hatóság a közérdekű munka végrehajtásának megkezdésére a kötelezett kérelmére
indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb két hónapi halasztást engedélyezhet, ha a kötelezett egészségi
állapotában olyan változás következett be, amely a közérdekű munka végrehajtását nem teszi lehetővé.
(2) A közigazgatási bírságot kiszabó hatóság a közérdekű munka végrehajtását indokolt esetben hivatalból vagy
a kötelezett kérelmére félbeszakíthatja, a döntése előtt meghallgathatja a kötelezettet. A félbeszakítás tartama évente
a harminc napot nem haladhatja meg, amelynek tartama a közérdekű munka tartamába nem számít be.
(3) A közigazgatási bírságot kiszabó hatóság az (1) és (2) bekezdésben foglalt döntését közli az állami foglalkoztatási
szervvel.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
137/2010. (VII. 8.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Miskolci
Megyei Jogú Város Önkormányzatának 31/2004. (IX. 29.)
számú rendelete a fizető parkolási rendszerről alkotmányellenes, ezért azt a jelen határozat közzétételének napjával
megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság a Miskolci Megyei Jogú Város
Önkormányzatának a fizető parkolási rendszerről szóló
31/2004. (IX. 29.) számú rendelete 5. § (3) bekezdésének alkalmazását a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság
2.Pf.20194/2009. szám alatti peres eljárásban, 3. § (4) bekezdésének és 5. § (3) bekezdésének alkalmazását a Miskolci Városi Bíróság előtt folyamatban lévő 22.G.20047/2009.
szám alatti peres eljárásban, illetve a 23.P.20036/2009. szám
alatti peres eljárásban kizárja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. Peres ügyben eljáró fellebbviteli tanács, valamint első
fokon eljáró bírói tanácsok kezdeményezték, hogy az Alkotmánybíróság a kihirdetésére visszamenőleges hatállyal
semmisítse meg a Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata 31/2004. (IX. 29.) önkormányzati rendeletének
(a továbbiakban: Ör.) 3. § (4) bekezdését, valamint 5. §
(3) bekezdését, mivel azok magasabb szintű jogszabállyal
ellentétes tartalommal bírnak, ezért az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésébe, illetve a 44/A. § (2) bekezdésébe ütköznek.
Indokolásukban kifejtették, hogy a parkolással – a Legfelsőbb Bíróság 2/2005. Közigazgatási és polgári jogegységi határozatának (a továbbiakban: KPJE, amelynek alkalmazhatóságát a Legfelsőbb Bíróság Jogegységi Tanácsa a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának
vezetője által kezdeményezett eljárásában meghozott,
2009. december 8-án kelt 1/2009. Közigazgatási-polgári
jogegységi határozatával kizárta, Magyar Közlöny 2009.
december 28-án megjelent 192. szám), valamint 2/2006.
Polgári jogegységi határozatának (a továbbiakban: PJE)
értelmében – polgári jogi jogviszony jön létre, amely ezért
a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) hatálya alatt áll. Az Ör. a Ptk.-val
ellentétesen szabályoz akkor, amikor a szolgáltatást igénybe vevő személy számára nem enged türelmi időt a parkoló
jegy megvásárlására. A bírói érvelés szerint a Ptk. 277. §
(4) bekezdése a szerződő felek számára együttműködési
kötelezettséget ír elő, amely a parkolás esetében indokolja
a parkolási jegy beszerzéséhez szükséges idő biztosítását.
Amennyiben az Ör. türelmi idő nélkül, a parkolással egyidejű ellenőrzést tesz lehetővé a parkolás üzemeltető részére, úgy az Ör. a Ptk.-val ellentétesen szabályoz, azaz alkotmányellenes.
Az Ör. 5. § (3) bekezdése arra kötelezi az üzemeltető
társaságot, hogy a pótdíjfizetési felszólítást a fizetés nélkül
parkoló gépkocsi szélvédőjén helyezze el. Ez a rendelkezés ellentétes a Ptk. 214. § (1) bekezdése szerinti azon törvényi előírással, hogy a hatályos szerződéses nyilatkozatnak meg kell érkeznie a másik szerződő félhez. A szélvédő
külső felületén elhelyezett fizetési felszólítás ugyanis nem
nyújt kellő garanciát arra, hogy a szolgáltatást igénybe vevő valóban és időben értesülhessen a pótdíjfizetési felszólításról, mint az üzemeltető nyilatkozatáról.
Mivel az indítványok az Ör. ugyanazon szakaszainak
alkotmányosságát egyező indokokkal vitatták, ezért az Alkotmánybíróság az indítványokat az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
Az Ör. támadott rendelkezései:
„3. § (4) A parkolás megkezdésével egyidejűleg a par
kolójegy automatákból megvásárolt jegyet, a parkoló bérletet, a mozgásában korlátozott parkolási igazolványát, és
a várakozás megkezdésének időpontját jelző tárcsát az első szélvédőn, vagy a mögött, a műszerfalon jól látható módon úgy kell eléhelyezni, hogy annak érvényességéről az
ellenőrzést végző személy megbizonyosodhasson.”
„5. § (3) Az 5. § (1) és (2) bekezdése által meghatározott
esetekben a parkoló ellenőr a parkoló gépjármű szélvédőjén pótdíjfizetési felszólítást és készpénz átutalási megbízás nyomtatványt hagy, melyen feltünteti az ellenőrzés
időpontját, a parkolás helyét, a gépkocsi rendszámát,
a szabálytalanság megjelölését, a pótdíj megállapításhoz
szükséges információkat.”
III. Az indítványok az alábbiak szerint megalapozottak. 1. Az Ör. az önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdését
felhatalmazó rendelkezésként megjelölve szabályozza
Miskolc Megyei Jogú Város parkolási rendjét. A területi
és tárgyi hatály meghatározása mellett, a rendelkezésre álló várakozó helyeket három, az előre megjelölt napszakokban díjfizetés ellenében, időben behatároltan használható
zónára osztja. Az Ör. rendezi az így körülírt szolgáltatás
ellenértékét, annak mértékét és módját is. Az utóbbi tekintetében egyidejűséget vár el a közlekedőtől, azaz a parkolással egyidejűleg köteles az ellenszolgáltatást megfizetni.
Az Ör. rendezi az ellenszolgáltatás elmulasztásának jog
következményeit is akként, hogy a jogszerűtlen parkolást
pótdíj, illetve emelt mértékű pótdíj előírásával szankcionálja. Előírásai szerint a díj és pótdíj beszedése az üzemeltető (joga) és feladata, aki a szabályszerű parkolást egyebekben bármikor jogosult ellenőrizni. A jogosulatlan várakozás jogkövetkezményeiről pedig a jármű szélvédőjén elhelyezett pótdíjfizetési felszólítást hagy. Az Ör. rendelkezései szerint a szolgáltatás jogosulatlan igénybe vétele esetén a pótdíjfizetés kötelezettje lehet a „parkolási igazolványt használó jármű vezetője” [5. § (2) bekezdés], avagy
a „gépjármű tulajdonosa (üzemben tartója vagy használója)” is [5. § (4) bekezdés]. A szankció mértéke a felszólításnak a jármű szélvédőjén történő elhelyezése és a pótdíj
megfizetése között eltelt időhöz igazodik, ugyanakkor bizonyos esetben – az adott zónára érvényes egy órai parkolásra szóló parkolójegy árának többszörösét kitevő – pótdíjat annak „törvényes kamataival” együtt kell megfizetni.
Az Ör. egyértelművé teszi, hogy az üzemeltető a parkolóhely biztosításán túl nem köteles egyéb szolgáltatásra
(pl. őrzés, károkért való felelősség), ugyanakkor a
Miskolc Megyei Jogú Várossal megkötött szerződés alapján nevesíti a szolgáltatót a Régió Park Miskolc Kft. személyében.
2. Bár az indítványok az Ör. két rendelkezése tekintetében állították csupán a magasabb szintű jogszabállyal
fennálló ellentétet, az Alkotmánybíróság – eddig gyakorlatának megfelelően, az indítványokban foglaltakat kiterjesztően értelmezve – szélesebb összefüggésben vizsgálta
az alkotmányossági aggályokat. [3/1992. (I. 23.) AB határozat, ABH 1992, 329, 330.; 26/1995. (V. 15.) AB határozat, ABH 1995, 123, 124.; 2/1998. (II. 4.) AB határozat,
ABH 1998, 41, 46.; 16/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH
1998, 140, 153.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH
1999, 75, 77.; 67/2006. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2006,
971, 978.; 103/2008. (VII. 11.) AB határozat, ABH 2008,
1437, 1439.]
Az Alkotmánybíróság 109/2009. (XI. 18.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) megállapította a közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 15. §
(3) bekezdésének, a helyi önkormányzatokról szóló 1990.
évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 63/A. § h) pontjának, valamint a Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályiról szóló 24/2009. (V. 11.) fővárosi közgyűlési rendelet alkotmányellenességét.
A testület döntése értelmében a parkolással létrejövő
jogviszony az Alkotmány 58. § (1) bekezdése szerinti
helyváltoztatás szabadságából levezetett közlekedés szabadságával áll összefüggésben, ezért a parkolással alapvetően közigazgatási jogviszony jön létre a véges javakkal
gazdálkodó közútkezelő, azaz a tulajdonos önkormányzat
képviselő testülete és a közlekedő között. Ugyanakkor a
közút kezelő tulajdonosi helyzete nem teszi eleve alkotmányellenessé a „nyugvó közlekedés” [1068/B/2005. AB
határozat, ABH 2008, 3174, 3176.] szerződéses viszony
kénti kezelését sem. Ez utóbbi okfejtés tűnik ki a KPJE és a
PJE indokolásából.
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint az önkormányzat rendeletalkotási joga önkormányzati alapjog. Az
alapjogot a helyi közutak és közterületek fenntartása tekintetében az Ötv. 8. § (1) és (4) bekezdése konkretizálja,
míg az Ötv. 16. § (1) bekezdése a rendelet-alkotási jogkört
„a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok”, illetve törvény rendelkezéseinek végrehajtása körében teszi lehetővé. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában leszögezte, hogy a parkolás nem más, mint
„a közterület közlekedési célú használata”, amely használattal összefüggésben az önkormányzat, mint a közút kezelője állapítja meg a használat díját [31/1996. (VII. 3.) AB
határozat, ABH 1996, 285, 289–290.]. A közutak közlekedési célú használatának szabályait a Kkt. rendezte, amelynek 15. § (3) bekezdése felhatalmazta a közút kezelőjét
közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen
létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen díj és pótdíj
szedésére. Az önkormányzat képviselő testülete, mint a
közút kezelője tehát a „nyugvó közlekedés” feltételeit rendeletben állapíthatta meg, amely rendelet azonban elsődlegesen a Kkt. felhatalmazásán és csak másodlagosan az
Ötv. rendelkezésein alapult.
Az Abh. – a jelen határozat alapjául szolgáló indítványokban, valamint a KPJE-ben és a PJE-ben foglaltakkal
egyezően – megállapította, hogy amennyiben a törvényalkotó a bírói gyakorlatot követve és szemben az Alkotmánybíróság álláspontjával a parkolást közszolgáltatásnak tekinti, amelyet a közút kezelője szerződéses keretek
között nyújt a közlekedőknek, abban az esetben az önkormányzati rendelet lényegében e szerződés feltételeit határozza meg. A személyek vagyoni viszonyait ugyanakkor a
Ptk. szabályozza. Ezért az önkormányzati rendelet azon
túl, hogy az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése értelmében
nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal, a szerződéses viszonyok tekintetében a Ptk. 685. § a) pontja értelmében csak abban az esetben tekinthető jogszabálynak,
amennyiben törvényi felhatalmazás alapján és annak keretei között alkotja azt meg az önkormányzat képviselő testülete. Így jóllehet a jogalkotásról szóló 1987. évi IX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 1. § (1) bekezdés f) pontja a
jogszabályok között sorolja fel az önkormányzati rendeletet (a 2010. december 31. napjáig hatályos szövegezés szerinti „tanács rendeletet”), ám a Ptk. 226. § (1) bekezdésének megfelelően, a szerződés egyes tartalmi elemeit csak
olyan önkormányzati rendelet (jogszabály) határozhatja
meg, amely törvényi felhatalmazás alapján és a törvényi
felhatalmazás adta keretek között szabályoz.
Az Abh. a jövőre nézve és a jogalkotásra határidő tűzésével megsemmisítette a – helyi – közútkezelőket parkolási díj és pótdíj szedésének elrendelésére felhatalmazó törvényi rendelkezéseket. A megsemmisítés okát a rendelkezés hiányosságaiban jelölte meg. Az Alkotmánybíróság
gyakorlata szerint ugyanis a magánjogi keretek között
nyújtott közszolgáltatások esetében a törvényi szabályozás a szükséges felhatalmazó jellegen túl garanciális jelen
tőségű is. Az önkormányzat a magánjogi keretek között
nyújtott közszolgáltatás biztosítása tekintetében kettős feladatot lát el: helyi közhatalomként rendeletében szabályozza a közszolgáltatás nyújtásának és igénybe vételének
feltételeit, ugyanakkor gazdasági érdeke fűződik e feltételrendszer kialakításához. A magánjogi viszonyok között
jellemző szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyensúlyának
biztosíthatósága, illetve a szolgáltatást szükségképpen
igénybe vevő, kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztók
érdekeit a semleges törvényalkotó által megszabott törvényi keretek biztosíthatják csupán. Ezért az Abh. értelmében törvénynek kell szabályoznia nem csak a szolgáltató
és a fogyasztó közötti szerződés ellenszolgáltatásra vonatkozó elemét, de e szerződéses viszony lényeges elemén túl
a közfeladat gazdája (a Kkt. alapján a közútkezelő önkormányzat képviselő testülete) és a szolgáltatást nyújtó,
adott esetben gazdasági társaság közötti szerződéses viszony lényeges elemeit is. Ebben a törvényi keretben alkothat végrehajtási jellegű rendeletet az önkormányzat.
Az Abh.-ban foglaltak törvényi konzekvenciáit vonta le
az Országgyűlés a közterületi parkolás jogi feltételeinek
megteremtése érdekében a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 2010. évi
XLVI. törvényben, és a közterületi parkolás jogi feltételeinek megteremtése érdekében a közúti közlekedésről szóló
1988. évi I. törvény, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi XLVII. törvényben (Magyar Közlöny 2010. június 4. napján megjelent 93. száma).
3. A jelen indítványokban támadott Ör. – az Abh.-ban
vizsgált fővárosi közgyűlési rendelethez hasonlóan – nem
rendelkezik megfelelő törvényi felhatalmazással. Ezért az,
hogy a szolgáltatás (parkolás) és ellenszolgáltatás (parkolási jegy megvásárlása) egyidejűségének 3. § (4) bekezdése szerinti előírása nem felel meg a Ptk. 277. § (4) bekezdésében, illetve a 280. § (2) bekezdésében foglaltaknak,
avagy az Ör. 5. § (3) bekezdése esetlegesen nem tekinthető
a Ptk. 214. § (1) bekezdése szerinti szerződéses nyilatkozatnak, csak megfelelő törvényi felhatalmazáson alapuló
önkormányzati szabályozás esetében lenne vizsgálható.
Az Abh.-ban a testület – korábban kialakított gyakorlatára utalva – hangsúlyozta, hogy a felhatalmazó rendelkezés alkotmányellenessége kihat az azon alapuló jogszabály alkotmányosságára is. A KPJE-re és a PJE-re utalva
megállapította azt is, hogy a fővárosi közgyűlés parkolási
rendelete nem minősül az Ötv. 16. § (1) bekezdése szerinti
olyan „helyi közügynek”, amely szabályozására az önkormányzati képviselő testülete felhatalmazás nélkül jogosult
lenne jogszabályt alkotni. Az Abh. ezen megállapításai a
jelen eljárásban is irányadóak. A jelenlegi törvényi keretek
között, megfelelő törvényi felhatalmazás hiányában ezért
az Ör. nem csak az indítványokban megjelölt két rendelkezése tekintetében minősíthető aggályosnak. Ugyanezen
okokból tartotta szükségtelennek az Alkotmánybíróság,
az indítványokban megjelölt szakaszokon túl, az Ör.
III.1. pontban részletezett más szabályainak hivatalbóli alkotmányossági vizsgálatát is.
Megjegyzendő továbbá, hogy az indítványok elbírálásának ideje alatt megszületett új törvényi – esetlegesen
módosított önkormányzati – szabályozás nem befolyásolja
az Ör.-rel szembeni alkotmányossági aggályokat. A kezdeményező bírói tanácsok előtt folyamatban lévő eljárásokban ugyanis a jogviszonyokat azok keletkezésekor hatályos jogszabályi környezetben kell megítélni.
Az Alkotmánybíróság ezen indokok alapján és utalva az
Abh.-ban foglaltakra is, az Ör.-t egészében semmisítette
meg. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény ( a továbbiakban: Abtv.) 42. § (1) és 43. § (1) bekezdései értelmében a megsemmisített jogszabály vagy annak
rendelkezése „az erről szóló határozatnak a hivatalos lapban való közzététele napjától veszti hatályát, illetve nem
lehet alkalmazni. A 43. § (2) bekezdés értelmében „[a] jogszabálynak vagy az állami irányítás egyéb jogi eszközének
megsemmisítése (…) nem érinti a határozat közzététele
előtt létrejött jogviszonyokat, s a belőlük származó jogokat és kötelezettségeket.” Az Alkotmánybíróság az Ör. alkotmányellenességét ex nunc állapította meg, ami az Abtv.
hivatkozott rendelkezései szerint a már létrejött jogviszonyokat és azok megítélését nem érinti.
Az Alkotmánybíróság figyelemmel az Abtv. 43. § (4)
bekezdésében kapott hatáskörére a kezdeményező bírák
előtti eljárásokban a jogbiztonságra tekintettel kizárta az
Ör. alkotmányellenes rendelkezéseinek alkalmazását.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
290/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az indítványt elutasítom. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 52. §
(1) bekezdése alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát kérte. Álláspontja szerint az Ötv. támadott rendelkezésében szereplő, az új község alapítására vonatkozó kritériumok sértik az Alkotmány 42. §-ában foglaltakat, mivel
sem az Alkotmány, sem egyéb jogszabály nem tartalmaz
egyértelmű megfogalmazást arra vonatkozóan, hogy mit
kell érteni „földrajzi elkülönülés” alatt, illetve az elkülönültséget hogyan kell értelmezni. Ebből kifolyólag az indítványozó úgy vélte, hogy a kifogásolt szabályozás téves
jogértelmezéshez vezet, ami jogbizonytalanságot idéz elő.
Az indítványozó mindazonáltal nem jelölte meg tételesen
az Alkotmánynak a jogállamiságra vonatkozó rendelkezését, valamint nem terjesztett elő határozott kérelmet a jogszabályhely megsemmisítésére. Ezért az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel az indítványozót, aki a
főtitkári tájékoztatásra adott válaszában fenntartotta az
indítványát, azonban továbbra sem terjesztett elő határozott megsemmisítési kérelmet.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése kimondja: az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 21. § (2) bekezdése értelmében a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza: a
vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok meg
sértenek. Az Abtv. 37. §-a értelmében az alkotmányellenesség utólagos megállapítását kezdeményező indítványban javasolni kell a jogszabály teljes vagy részbeni megsemmisítését.
Az indítványozó az Alkotmánybíróság főtitkárának felhívását követő utóirataival kiegészített indítványában sem
terjesztett elő jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló határozott kérelmet és nem kérte
az általa megjelölt jogszabályi rendelkezés megsemmisítését.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. január 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2007. (III. 26.) ÖTM–IRM együttes rendelete a belügyi ágazatba tartozó közigazgatási hatósági eljárásban közreműködő tolmácsok, jeltolmácsok díjazásáról szóló 12/2006. (III. 14.) BM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §-a
(2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának l) pontjában megállapított feladatkörben,
továbbá az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának h) pontjában megállapított feladatkörben eljárva
– a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket
rendeljük el:
1. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a belügyi ágazatba tartozó közigazgatási hatósági eljárásban közreműködő tolmácsok, jeltolmácsok díjazásáról szóló 12/2006.
(III. 14.) BM rendelet a hatályát veszti.
2. § Ez a rendelet 2007. április 1. napján lép hatályba és
a kihirdetését követő harmincadik napon a hatályát veszti.
Dr. Lamperth Mónika s. k., Dr. Petrétei József s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési igazságügyi és rendészeti


text:
133/2004. (XII. 23.) OGY határozata az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés megerősítéséről.
Az Országgyűlés
felidézve Európa népeinek elhatározását, hogy egymás
sal mind szorosabb egységre lépve egy közös jövő megteremtésére törekednek,
megemlékezve arról, hogy Magyarország 2004. május 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz,
kinyilvánítva akaratát, hogy a Köztársaság polgárai egy
átláthatóbb, hatékonyabb és demokratikusabb Európai
Unióban élhessenek,
tekintettel arra, hogy Rómában 2004. október 29-én sor
került az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés aláírására,
figyelemmel az Alkotmány 2/A. § (2) bekezdésére
a következő határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés a Kormány előterjesztése alapján
a) megerősíti az európai alkotmány létrehozásáról
szóló szerződést,
b) felkéri a köztársasági elnököt, hogy a megerősítő ok
iratot aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki,
c) felhívja a külügyminisztert, hogy gondoskodjon a
megerősítő okiratnak az Olasz Köztársaság Kormányánál
történő letétbe helyezéséről.
2. Tekintettel arra, hogy az Alkotmányos Szerződés
I–2. Cikke az Unió értékei között említi a kisebbségekhez
tartozó személyek jogait, erre vonatkozóan az Országgyűlés a következőket tekinti irányadónak:
Az Alkotmányos Szerződés I–2. Cikke által a nemzeti
és etnikai kisebbségek védelme az Unió alkotmányos alapelvévé vált. A Magyar Országgyűlés szerint a Cikk vonatkozik a nemzeti és etnikai kisebbségekhez tartozó személyek jogainak közös gyakorlására is.
A Magyar Országgyűlés szerint a teljes egyenlőség és a
diszkriminációmentesség alkalmazásának elve nem áll
szemben a nemzeti és etnikai kisebbségek hátrányos helyzetbe kerülése megelőzésére vagy kiküszöbölésére vonatkozó intézkedések jogszerűségével.
A határozatot az Országgyűlés a 2004. december 20-i ülésnapján
fogadta el.
A Magyar Országgyűlés álláspontja, hogy az Alkotmányos Szerződés kirekesztést tiltó szabályai tükrözik az
alapelvek lényegét, és kizárnak mindennemű bizonytalanságot. A diszkrimináció tilalmán alapuló felsorolás, mely
az Alkotmányos Szerződés II–81. Cikkében található, kizárja a megkülönböztetést a III–117. és III–122. Cikkekben szereplő területeken is.
A Magyar Országgyűlés támogatja, hogy a Szerződés
III–124. Cikke értelmében induljon meg a nemzeti és etnikai származáson alapuló megkülönböztetés leküzdéséhez
szükséges közösségi jogalkotás, e közösségek hátrányos
megkülönböztetése leküzdéséhez szükséges intézkedések
elősegítése céljából. A Magyar Országgyűlés hisz abban,
hogy a közösségi jogalkotás elősegíti majd a közös alapelvek és értékek lefektetését, illetve érvényre juttatását.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
68/2012. (XII. 14.) BM rendelete a rendészeti feladatokat ellátó személyek, a segédfelügyelők, valamint a személy- és vagyonőrök képzéséről és vizsgáztatásáról.
Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést
biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 25. § a), b) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások
miniszterével, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a), e), i), j) és l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel
egyetértésben a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában 1. képzés: a rendészeti feladatokat ellátó személyek és a személy- és vagyonőrök képzése, a kiegészítő képzés és
a segédfelügyelők képzése; 2. kiegészítő képzés: az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes
törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény
(a továbbiakban: Törvény) 23. § (6) bekezdése szerinti kiegészítő képzés;
3. vizsgaszervező: a BM Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKTF) és a 2. §
(2) és (3) bekezdésében meghatározott képzést és vizsgáztatást végző szervek.
2. A képzés szervezése 2. § (1) A képzésről és vizsgáztatásról a BM OKTF gondoskodik.
(2) A rendészeti feladatokat ellátó személyek és a segédfelügyelők vonatkozásában a BM OKTF az (1) bekezdésben
meghatározott feladatát önállóan vagy a fegyveres szervek, valamint az irányításukat, felügyeletüket ellátó miniszter
által fenntartott rendészeti tárgyú képzést folytató intézmények, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
bevonásával végzi. (3) A személy- és vagyonőrök vonatkozásában BM OKTF az (1) bekezdésben meghatározott feladatát a Személy-,
Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamarával együttműködve végzi. (4) A BM OKTF gondoskodik:
a) a képzéshez szükséges oktatókról, b) a képzés és vizsgáztatás helyszíneiről,
c) az elméleti oktatáshoz kapcsolódó segédanyagokról, d) a gyakorlati oktatáshoz szükséges eszközökről,
e) az elméleti és gyakorlati vizsga követelményrendszerének honlapján történő megjelentetéséről.
(5) Képzés az év során bármikor szervezhető. A vizsgaidőpontokat a jelentkezők igényének figyelembe vételével,
a munkaidő és költségtakarékosság szem előtt tartásával úgy kell meghatározni, hogy arra legalább harminc
naponként kerüljön sor. Legalább 10 fő jelentkezése esetén ezen időponton belül is szervezhető vizsga. Az időpontot
és helyszínt a BM OKTF a honlapján folyamatosan közzéteszi.
3. A képzés 3. § (1) A képzésre az 1. melléklet szerinti jelentkezési lapot kell kitölteni, amely elektronikus úton is megküldhető
a BM OKTF-nek. (2) A jelentkezési lapot a BM OKTF nyilvántartásba veszi és a jelentkezőt a képzés időpontjáról és helyéről azt megelőzően
legalább 15 nappal, írásban vagy elektronikus úton tájékoztatja.
(3) A képzés megkezdésének feltétele, hogy a) a rendészeti feladatokat ellátó személy, valamint a személy- és vagyonőr a feladata ellátásához a rá vonatkozó
jogszabályban – a Törvényben meghatározott képesítési feltétel kivételével – előírt képesítési feltételekkel
rendelkezzen, b) a képzés és vizsga díját a vizsgaszervezőnek a megadott számlaszámra megfizesse, és
c) a befizetést igazoló bizonylat másolatát vagy a befizetés igazolását megküldje a vizsgaszervezőnek a képzés
megkezdését megelőző ötödik napig. (4) A képzésen való részvétel kötelező, azt a részvevők által aláírt jelenléti ív vagy az e-learning rendszerbe történő
bejelentkezés naplója igazolja. (5) A képzésről történő megengedett hiányzás az összóraszám 10%-a. Ennél magasabb hiányzás esetén – újabb képzési
díj fizetése nélkül – a képzést meg kell ismételni.
(6) A BM OKTF – ha a képzést nem a BM OKTF szervezi – jogosult a képzést ellenőrizni.
4. § (1) A rendészeti feladatokat ellátó személyek és a személy- és vagyonőrök képzésének időtartama 40 óra, amely
60% elméleti, 40% gyakorlati részből áll. (2) A kiegészítő képzés időtartama 16 óra, amely 40% elméleti, 60% gyakorlati részből áll.
(3) A segédfelügyelők képzésének időtartama 8 óra, amely 50% elméleti, 50% gyakorlati részből áll.
5. § A rendészeti feladatokat ellátók, a személy- és vagyonőrök, valamint a segédfelügyelők képzésének szakmai
követelményeit a 2. melléklet tartalmazza. 4. A vizsgáztatás
6. § (1) A vizsga megkezdésének feltétele a képzésen történő részvétel.
(2) A vizsgáztatás részletes tartalmi feltételeit és rendjét a 3. melléklet szerinti vizsgaszabályzat tartalmazza.
(3) Az eredményes vizsgát a 4. melléklet szerinti tartalommal kiállított tanúsítvány igazolja. Eredményes vizsga esetén
a vizsgázó számára megfelelt minősítésű tanúsítványt kell kiállítani.
(4) Ha a vizsgázó nem megfelelt minősítést kap, a vizsgadíj ismételt megfizetésével a vizsga mindaddig ismételhető, amíg
a vizsgázó eredményes vizsgát nem tesz. Ismétlővizsgát csak a sikertelen vizsgarészből kell tenni.
(5) Az elveszett vagy megsemmisült tanúsítvány pótlására – a vizsgajegyzőkönyv alapján – a BM OKTF hiteles
tanúsítvány-másodlatot állít ki. A hiteles tanúsítvány-másodlat tartalma megegyezik az eredeti tanúsítvány
tartalmával. (6) A BM OKTF jogosult a vizsgáztatást ellenőrizni.
7. § (1) Az Országos Rendőr-főkapitányság legalább 90 fős, a közterület-felügyelet szabályozásáért felelős miniszter és
a rendészetért felelős miniszter legalább 60 fős, valamint az agrárpolitikáért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért
felelős miniszter, a vadgazdálkodásért felelős miniszter, a halgazdálkodásért felelős miniszter és
a természetvédelemért felelős miniszter legalább 60 fős felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező
vizsgabizottsági tagokról szóló névjegyzékét elkészítik, majd a vizsgabizottsági tagok névsorát megküldik
a BM OKTF-nek. (2) A vizsgaszervezők a vizsgák megkezdése előtt 10 nappal értesítik a BM OKFT-et a vizsga időpontjáról. A BM OKTF ezt
követően háromtagú vizsgabizottságot jelöl ki a leadott névjegyzékből.
(3) A vizsgabizottság munkáját szakértő segítheti. A vizsga előkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos adminisztratív
feladatokat, a vizsgajegyzőkönyv elkészítését a jegyzőkönyvvezető végzi el. A szakértőt és a jegyzőkönyvvezetőt
a vizsgaszervező biztosítja. 5. Halasztás 8. § (1) A vizsgázó egy alkalommal, legkésőbb a vizsgát megelőzően 5 nappal kérelmezheti a vizsga elhalasztását.
(2) Ha a vizsgán a vizsgázó nem jelenik meg, a vizsgát követő 5 napon belül igazolással élhet.
(3) A halasztott vizsga időpontját a BM OKTF állapítja meg azzal, hogy a vizsgaidőpontot a halasztási kérelem
benyújtásától számított 30 napon belüli időpontra biztosítja. (4) Ha a vizsgázó a vizsgán nem jelenik meg és igazolással sem él, a vizsga letételére három hónapon belül ismételten
bejelentkezhet. 6. A képzés és vizsga helyett elfogadható szakképesítések, szakképzettségek
9. § (1) A képzés és a vizsga helyett az 5. mellékletben meghatározott szakirányú szakképesítések és szakképzettségek
fogadhatók el. (2) A kiegészítő képzést és vizsgát az 5. mellékletben meghatározott szakképesítéssel és szakképzettséggel rendelkezők is
kötelesek elvégezni. 7. Költségek 10. § (1) Az egyes rendészeti feladatokat ellátók, valamint a személy- és vagyonőrök képzésének egy főre eső díja a mindenkori
kormánytisztviselői illetményalap 25%-a, a kiegészítő képzés egy főre eső díja a mindenkori kormánytisztviselői
illetményalap 12,5%-a, a segédfelügyelő képzés egy főre eső díja a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap
7,5%-a. (2) Az (1) bekezdés szerinti díj tartalmazza a képzés díját és az oktatáshoz kapcsolódó segédanyagokat. Az (1) bekezdés
szerinti díj nem foglalja magában a vizsgadíjat, az étkezési és szállásköltségeket.
(3) A vizsgadíj a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap 5%-a.
(4) A képzési díjat és a vizsgadíjat a vizsgaszervező által megadott számlaszámra legkésőbb a képzés, illetve a vizsga
megkezdését megelőző ötödik napig kell befizetni, illetve átutalni.
11. § (1) A képzést végző előadót óradíj illeti meg. A képzés óradíja az 1 főre eső képzés díjának 5%-a.
(2) A vizsgabizottság tagjait a megjelent vizsgázók száma alapján vizsgáztatási díj illeti meg, amely vizsgázóként az 1 főre
eső vizsgadíj 10%-a. (3) A szakértőt, a jegyzőkönyvvezetőt a megjelent vizsgázók száma alapján díj illeti meg, amely
a) a szakértő esetében vizsgázónként az 1 főre eső vizsgadíj 3,5%-a,
b) a jegyzőkönyvvezető esetében vizsgázónként az 1 főre eső vizsgadíj 1%-a.
8. Záró rendelkezések 12. § (1) Az 5. mellékletben meghatározott szakképesítéssel és szakképzettséggel rendelkezőknek az e rendelet
hatálybalépésétől, a képzésen részt vevőknek a tanúsítvány kiállításának időpontjától számítva, ötévente kell részt
venni és vizsgát tenni a kiegészítő képzésen. (2) A 7. § (1) bekezdésében meghatározott szervek az e rendelet hatálybalépését követő tizenöt napon belül kijelölik
a vizsgabizottsági tagokat. 13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 15. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
14. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 15. § (1) A 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az Országos Rendőr-főkapitányság legalább 30 fős, a közterület-felügyelet szabályozásáért felelős miniszter és
a rendészetért felelős miniszter legalább 20 fős, valamint az agrárpolitikáért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért
felelős miniszter, a vadgazdálkodásért felelős miniszter, a halgazdálkodásért felelős miniszter és
a természetvédelemért felelős miniszter legalább 20 fős felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező
vizsgabizottsági tagokról szóló névjegyzékét minden év február 1-jéig felülvizsgálják, majd a vizsgabizottsági tagok
névsorát megküldik a BM OKTF-nek.” (2) Hatályát veszti a 12. § (2) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1389/2013. (VII. 1.) Korm. határozata Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  18. Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata
feladatainak támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 18. Miskolc Megyei
Jogú Város Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára 326,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatás Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata számára
történő folyósításáról utólagos, legkésőbb 2013. december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel soron kívül
rendelkezzen.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
316/2013. (VII. 3.) KE határozata vezérezredesi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204.  § (4)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára  –
Dr.  Pintér  Sándor nyugállományú rendőr altábornagyot 2013. július 3-ai hatállyal nyugállományú rendőr
vezérezredessé előléptetem.
Budapest, 2013. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2018. (VI. 7.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Szentes Tamásnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történő
áthelyezésére tekintettel
– 2018. május 29-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1083/2010. (IV. 9.) Korm. határozata a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság XI., a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság XI. és a Magyar–Szerb Kisebbségi Vegyes Bizottság III. ülésén elfogadott ajánlások jóváhagyásáról.
1. A Kormány
a) jóváhagyólag tudomásul veszi a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság 2009. december 1-jén Zágrábban
megtartott XI. ülésén, a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság 2009. november 17-én Lendván megtartott
XI. ülésén és a Magyar–Szerb Kisebbségi Vegyes Bizottság 2009. május 19–20-án Újvidéken (Andrevlje)
megtartott III. ülésén kidolgozott és elfogadott ajánlásokat,
b) felhívja a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a kisebbségi vegyes
bizottságok ajánlásainak tudomásul vételéről – a jelen határozat közzétételétől számított 30 napon belül –
értesítse az érintett feleket,
c) felhívja az érintett minisztereket az ajánlásokban foglalt intézkedéseknek a kormányzati prioritások szerinti
folyamatos végrehajtására és a továbbra is hatályos feladatok esetén az ezekhez szükséges források biztosítására
a minisztériumok költségvetésében, a mindenkori költségvetési keretek terhére, illetve egyes feladatok
tekintetében a Kormány arra vonatkozó döntésében meghatározottak szerint.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
társadalompolitika összehangolásért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
külügyminiszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
oktatási és kulturális miniszter
önkormányzati miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
Határidő: folyamatos 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
165/2009. (XII. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a labdarúgás területén végzett kiemelkedő tevékenysége, valamint szövetségi kapitányként az Egyiptomban
megrendezett U20-as Világbajnokságon csapatával elért harmadik helyezés elismeréseként
Egervári Sándornak, a Magyar Labdarúgó Szövetség edzőjének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. november 23. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök