text:
382/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete a közlekedési igazgatási feladatokkal összefüggő hatósági feladatokat ellátó szervek kijelöléséről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az 1. alcím tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § c) és d) pontjában,
a 2. alcím, továbbá a 3. és a 15. alcím tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I.  törvény 48. § (3) bekezdés a) pont
7. alpontjában,
a 3.  § tekintetében a  Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003.  évi
CXXVIII. törvény 18. § (6) bekezdés d) pontjában,
a 4. és 5. alcím tekintetében a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés 1. pontjában,
a 6. alcím tekintetében a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 7–9. alcím tekintetében a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 73. § a) pontjában,
a 10. alcím tekintetében az  autópályák és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013.  évi
LXVII. törvény 28. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 11. alcím tekintetében a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 41/A. § c) pontjában,
a 12. alcím tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény 53. § a) pontjában,
a 14. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(1) bekezdés a) pontjában,
a 16. alcím tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 1. pont
1.1. alpontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A szakmai irányításért felelős miniszter, valamint a felügyeleti szerv kijelölése
1. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal e  rendelet szerinti feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben
az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi
és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a  közlekedésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
(2) Ha a  törvény nem teszi lehetővé a  fellebbezést a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalának döntésével vagy mulasztásával szemben, felügyeleti szervként a  fővárosi és megyei kormányhivatal
jár el.
2. Az útügyi közlekedési hatóságok kijelölése 2. § (1) A Kormány útügyi közlekedési hatóságként
a) a  (2)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon országos illetékességgel Budapest Főváros Kormányhivatalát,
másodfokon – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a minisztert,
b) a  (3)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon a  megyeszékhely szerinti járási hivatalt, Pest megyében a  Pest
Megyei Kormányhivatal Érdi Járási Hivatalát, Budapest fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatala
III. Kerületi Hivatalát – összeférhetetlenség esetén a fővárosi és megyei kormányhivatal által kérelemre kijelölt
járási (fővárosi kerületi) hivatalt –, másodfokon – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  fővárosi és
megyei kormányhivatalt,
c) a  (4)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalát, másodfokon – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a fővárosi és megyei kormányhivatalt,
d) az  (5)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalát, másodfokon – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a fővárosi és megyei kormányhivatalt,
e) a  (6)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatalát
–  összeférhetetlenség esetén a  fővárosi és megyei kormányhivatal által kérelemre kijelölt járási (fővárosi
kerületi) hivatalát –, másodfokon – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – Budapest Főváros
Kormányhivatalát
jelöli ki.
 (2) Útügyi közlekedési hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala jár el:
1. az országos közúthálózatba tartozó autópályák, autóutak és gyorsutak (a továbbiakban együtt: gyorsforgalmi
út), továbbá a  közúti határátkelőhelyek közlekedési építményei és műtárgyai, továbbá útépítési
engedélyezési eljáráshoz nem köthető, önálló beruházásként megvalósuló 30 m szabadnyílást meghaladó
műtárgyai, továbbá alagútjai építésének, korszerűsítésének, forgalomba helyezésének, fennmaradásának
és megszüntetésének (elbontásának) engedélyezésével kapcsolatos, valamint ezek tekintetében a  közúti
közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény (a  továbbiakban: Kkt.) 29/A.  §-ában, 32.  § (3)  bekezdésében, 34.  §
(2) bekezdésében és 36. § (2) bekezdésében meghatározott ügyek, továbbá az országos és helyi közutak és
a közforgalom elől el nem zárt magánutak engedélyezése során ezen utak 30 m-nél nagyobb szabadnyílású
műtárgyai, valamint alagútjai műszaki engedélyezése,
2. a  transzeurópai közúthálózat részét képező, 500 méter hosszt meghaladó alagutakkal kapcsolatos
közlekedési hatósági hatáskörök gyakorlása,
3. a  gyorsforgalmi úti beruházáshoz kapcsolódó szintbeli csomópont kialakításával kapcsolatban az  1.  pont
szerinti hatáskör gyakorlása, ha az alsóbbrendű út egyéb szakasza nem érintett,
4. a közúti biztonsági auditori képzés és továbbképzés bejelentése, a képzési tevékenység folytatására jogosult
szervezetek nyilvántartásának vezetése, a  közúti biztonsági auditori képzési tanterv jóváhagyása, a  képzési
tevékenység folytatására jogosult szervezetek ellenőrzése,
5. az  országos közúthálózatba tartozó gyorsforgalmi utak és a  közúti határátkelőhelyek hídjai, valamint
a harminc méter szabadnyílást meghaladó hidak kiviteli tervének jóváhagyása,
6. a  forgalmazási követelmények szabályozása tekintetében – az  építési termékek kivételével – a  miniszter
szabályozási feladatkörébe tartozó közúti termékek megfelelőségértékelését végző megfelelőségértékelő
szervezetek kijelölése, ellenőrzése, valamint a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának
általános szabályairól szóló 2009.  évi LXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Szolgtv.) szerinti szolgáltatás
felügyelete,
7. a  2015.  évi LXXXIX.  törvénnyel kihirdetett, Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai
Megállapodás „A” Melléklet 1. rész 1.9.5 pontjában és „B” Melléklet 8. rész 8.6 fejezetében az  alagutakkal
kapcsolatos közlekedési hatósági hatáskörök gyakorlása,
8. az  országos közúthálózatba tartozó gyorsforgalmi úton a  levegőterhelés mérséklése érdekében szükséges
forgalomkorlátozó intézkedések elrendelése,
9. az  engedélyezési hatáskörébe tartozó utak tekintetében elektronikus közúti ellenőrző rendszer, illetve
ellenőrző berendezés elhelyezéséhez szükséges hozzájárulási hatáskör gyakorlása,
10. vasúti átjáró – az  ideiglenesen létesített vasúti átjáró kivételével – létesítésének, áthelyezésének és
megszüntetésének, valamint a létesítés és az áthelyezés során a vasúti átjáró biztosítási módjának és forgalmi
rendjének engedélyezése,
11. a  vasúti átjárók, a  vasúti gyalogos átkelőhelyek forgalmi rendjére és a  kijelölt gyalogos átkelőhelyek
létesítésére vonatkozó, a közlekedési hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok által vezetett
nyilvántartások alapján országos összesítő nyilvántartás vezetése,
12. a  gyorsforgalmi utakat és közúti határátkelőhelyeket érintően – ha az  út kezelője forgalomszabályozási
intézkedésével vagy annak megtagadásával mások érdekeit sérti, vagy az  út kezelőjének előírásai
betartására, jelek, jelzések vagy berendezések eltávolítására vonatkozó felszólításának nem tesznek eleget –
az érdekeltek kérelmére indított eljárás,
13. a gyorsforgalmi utak, valamint a közúti határátkelőhelyek útjai tekintetében az országos közút helyi közúttá
vagy magánúttá, a  helyi közút országos közúttá vagy magánúttá, a  magánút helyi közúttá vagy országos
közúttá nyilvánításával kapcsolatos ügyek,
14. a  településfejlesztési koncepció, az  integrált településfejlesztési stratégia és a  településrendezési eszközök
a gyorsforgalmi úttal, a közúti határátkelőhellyel érintett település esetében történő egyeztetési eljárásai
során. (3) Útügyi közlekedési hatóságként a  megyeszékhely szerinti járási hivatal, Pest megyében az  Érdi Járási Hivatal,
Budapest fővárosban a Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatala jár el
 1. a  (2)  bekezdés 1–3.  pontjában, valamint az  (5)–(6)  bekezdésben meghatározottak kivételével az  út és
műtárgyai, továbbá az  út építésével, korszerűsítésével összefüggő járda, valamint önálló beruházásában
megvalósuló 30 m szabadnyílást meg nem haladó gyalogos felüljárók és hidak építésének, korszerűsítésének,
forgalomba helyezésének, fennmaradásának és megszüntetésének (elbontásának) engedélyezésével
összefüggő ügyek,
2. az  engedélyezési hatáskörébe tartozó utak 30 m szabadnyílást meg nem haladó hídjai kiviteli tervének
jóváhagyása,
3. a gyorsforgalmi utak, valamint a közúti határátkelőhelyek útjainak kivételével az országos közút helyi közúttá
vagy magánúttá, a  helyi közút országos közúttá vagy magánúttá, a  magánút helyi közúttá vagy országos
közúttá nyilvánításával kapcsolatos ügyek,
4. az  engedélyezési hatáskörébe tartozó utak területének nem közlekedési célú igénybevételével kapcsolatos
közlekedési hatósági ügyek,
5. a Kkt. 42/A. § (2) bekezdése alapján a kérelmező által – a közútkezelő hozzájárulásának megtagadása, vagy
a kezelő által előírt feltételek sérelmezése miatt – kezdeményezett eljárás,
6. a Kkt. 42/A. § (3) bekezdése alapján – a közút kezelőjének kérelmére – az eredeti állapot helyreállítására, vagy
a közút állagának és a forgalom biztonságának védelme érdekében szükséges munkák elvégzésére irányuló
eljárás,
7. a Kkt. 39. § (2) és (3) bekezdése szerinti, útcsatlakozással kapcsolatos közlekedési hatósági eljárások,
 8. a  közút kezelőjének kérelmére a  közút műtárgyának minősülő burkolt árokba, csatornába vagy más
vízelvezető létesítménybe a közút területén kívüli területekről származó vizek bevezetése miatt indult eljárás,
 9. a közútkezelői felszólítás eredménytelensége esetén, az út területén, az alatt vagy felett elhelyezett építmény,
útcsatlakozás felújítására, korszerűsítésére, megszüntetésére kötelezés,
10. az  engedélyezési hatáskörébe tartozó utak tekintetében a  közút nem közlekedési célú, vagy rendkívüli
igénybevétele miatti, a  helyreállítás befejezésétől számított 3 éven belüli süllyedés, vagy más hiba
kijavításának elrendelése,
11. a  közútkezelői felszólítás eredménytelensége esetén a  közút állagát, a  közúti forgalom biztonságát,
zavartalanságát sértők vagy veszélyeztetők Kkt. 7. § (2) bekezdése szerinti kötelezése,
12. a  vasúti gyalogos-átkelőhely létesítésének, áthelyezésének, forgalomba helyezésének, megszüntetésének
engedélyezése,
13. az ideiglenes vasúti átjáró létesítésének, megszüntetésének, forgalomba helyezésének engedélyezése,
14. a vasúti átjáró és a vasúti gyalogos-átkelőhely ideiglenes szüneteltetésének elrendelése,
15. a  (2)  bekezdés 10.  pontjában foglaltak kivételével a  vasúti átjáró és a  vasúti gyalogos-átkelőhely forgalmi
rendjének és biztonsági előírásainak meghatározása, továbbá a vasúti átjáró forgalomba helyezése,
16. az engedélyezési hatáskörébe tartozó országos közutat érintően a közút kezelője által az előírásoknak nem
megfelelő jelek, jelzések vagy berendezések eltávolítására vonatkozó felszólításának eredménytelensége
miatt kezdeményezett eljárások,
17. a  vasúti átjárót biztosító jelzőberendezés üzemzavara esetén – jelzőőrállítás helyett – a  vasúti pályát
keresztező út lezárásának engedélyezése,
18. a közúti gyalogos-átkelőhely kijelölésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezése,
19. a  védett természeti területen lévő közúton a  természetvédelmi hatóság kezdeményezésére a  közlekedés
(tartózkodás) korlátozása vagy megtiltása,
20. a  (2)  bekezdés 8.  pontjában foglaltak kivételével a  környezetterhelés mérséklése érdekében
forgalomszervezési korlátozó vagy egyéb műszaki intézkedések elrendelése,
21. a  közút kezelőjének kezdeményezésére elrendelt vasúti átjáró ideiglenes szüneteltetésével kapcsolatban
a közút kezelője számára a munkák elvégzésének engedélyezése,
22. az  engedélyezési hatáskörébe tartozó közutak és a  közforgalom elől el nem zárt magánutak kezelői által
kialakított forgalmi rend figyelemmel kísérése, a  forgalom biztonsága vagy zavartalansága érdekében
a forgalomszabályozás módosításának kezdeményezése, a közút kezelőjének a közlekedés biztonságát sértő
vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében a forgalmi rend felülvizsgálatára való kötelezése,
23. az  országos közúton a  (2)  bekezdés 12.  pontjában foglaltak kivételével, ha a  közút kezelője
a  forgalomszabályozási intézkedésével vagy annak megtagadásával mások érdekeit sérti, vagy a  közút
kezelőjének előírásai betartására, jelek, jelzések vagy berendezések eltávolítására vonatkozó felszólításának
nem tesznek eleget az érdekeltek kérelmére indított eljárás,
24. a közforgalom elől elzárt magánút közforgalom számára történő megnyitásának, vagy a közforgalom elől el
nem zárt magánút közforgalom előli elzárásának engedélyezésére irányuló eljárás,
25. a  vasúti átjárókról, a  vasúti gyalogos-átkelőhelyekről, továbbá a  kijelölt közúti gyalogos-átkelőhelyekről
nyilvántartás vezetése,
26. a  saját célú vasúti pályahálózat részét képező vasúti pályán, összekötő vasúti pályán, csatlakozó vasúti
pályán és keskeny nyomtávú vasúti pályán lévő kereszteződés esetében a  terelősziget létesítésének
szükségességének megállapítása,
27. a tíz percet meghaladó ideig zárva tartható, az időszakosan üzemelő teljes sorompóval biztosított, valamint
a felhívásos sorompóval biztosított vasúti átjárók meghatározása,
28. az  engedélyezési hatáskörébe tartozó utak tekintetében elektronikus közúti ellenőrző rendszer, illetve
ellenőrző berendezés elhelyezéséhez szükséges hozzájárulás kiadása
során.
 (4) Útügyi közlekedési hatóságként első fokon a megyei kormányhivatal járási hivatala, Budapest fővárosban Budapest
Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatala, másodfokon a fővárosi és megyei kormányhivatal jár el:
1. az elhelyezési tilalom alá eső jel, jelzés, reklámtábla, reklámhordozó, reklámcélú berendezés vagy egyéb tárgy
eltávolításával kapcsolatos ügyek,
2. a közlekedés biztonságát veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében az útkereszteződés beláthatóságát
akadályozó fa, vagy egyéb növényzet eltávolításának elrendelése,
3. a vasúti átjáró rálátási háromszögének területén lévő fa, vagy egyéb növényzet kivágásának elrendelése,
4. a  közlekedés biztonsága, az  út állagának védelme érdekében az  út melletti ingatlan tulajdonosának
kötelezése
során. (5) Útügyi közlekedési hatóságként első fokon a  megyei kormányhivatal járási hivatala, másodfokon a  megyei
kormányhivatal jár el a  járdák, gyalogutak és azok műtárgyai építésének, korszerűsítésének, forgalomba
helyezésének, fennmaradásának és megszüntetésének (elbontásának) engedélyezése, valamint ezek nem
közlekedési célú igénybevételének engedélyezése (ide nem értve a  gyalog- és kerékpárutakat, valamint a  közút
építésével összefüggő járdaépítést) során.
(6) Útügyi közlekedési hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatala jár el:
1. a  fővárosi kerületi önkormányzatok tulajdonában lévő közutak és azok műtárgyai építésének, forgalomba
helyezésének, fennmaradásának és megszüntetésének (elbontásának) engedélyezése és
2. a  fővárosban a  járdák, a  gyalogutak és azok műtárgyai építésének, korszerűsítésének, forgalomba
helyezésének, fennmaradásának és megszüntetésének (elbontásának) engedélyezése, valamint ezek nem
közlekedési célú igénybevételének engedélyezése (ide nem értve a  gyalog- és kerékpárutakat, valamint
a közút építésével összefüggő járdaépítést)
során. 3. § A gyorsforgalmi út építése során a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény szerinti
előzetes vizsgálati és környezeti hatásvizsgálati eljárásokban a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának
közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény
a) 9. § (2) bekezdése szerint szükséges vélemény elkészítése során Budapest Főváros Kormányhivatala,
b) 17.  § (4)  bekezdése szerinti hatáskör gyakorlása során első fokon Budapest Főváros Kormányhivatala,
másodfokon – ha törvény a fellebbezést lehetővé teszi – a miniszter
jár el.
3. A közúti gépjármű-közlekedéssel kapcsolatos ügyekben eljáró közlekedési hatóságok kijelölése
4. § (1) A  Kormány a  közúti gépjármű-közlekedéssel kapcsolatos ügyekben közlekedési hatóságként (a  továbbiakban:
közúti gépjármű-közlekedési hatóság)
a) a (2) bekezdés szerinti ügyekben a minisztert,
b) a  (3)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon országos illetékességgel Budapest Főváros Kormányhivatalát,
másodfokon – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a minisztert,
c) a  (4)  bekezdés szerinti ügyekben első fokon a  megyei illetékességgel eljáró járási hivatalt, Pest megyében
az  Érdi Járási Hivatalt, Budapest fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatalát
–  összeférhetetlenség esetén a  fővárosi és megyei kormányhivatal által kérelemre kijelölt járási (fővárosi
kerületi) hivatalt –, másodfokon – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalt
jelöli ki.
 (2) Közúti gépjármű-közlekedési hatóságként a miniszter jár el:
1. a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012.  évi XLI.  törvény 41.  § (1)–(2)  bekezdése szerinti
engedélyekkel, valamint a  nemzetközi közúti áruszállítási engedélyekkel, a  nemzetközi szerződések szerint
engedélyköteles személyszállítási tevékenységet végző autóbuszok járati engedélyeivel és a  Közlekedési
Miniszterek Európai Konferenciája (CEMT) által létrehozott közlekedési engedélyekkel kapcsolatos hatáskör
gyakorlása,
2. a  közúti járművek – ideértve a  trolibuszt is – típusbizonyítványával, általános forgalomba helyezési,
illetve sorozat forgalomba helyezési és sorozat átalakítási engedélyével, az  egyedi és kis sorozatú gyártás
útján létrehozott járművek előzetes összeépítési engedélyével és a  hazai járműforgalmazók részéről
a  megfelelőségi nyilatkozat alapján történő forgalomba helyezéssel, továbbá a  jármű megváltoztatására
vonatkozó alkalmazási engedéllyel kapcsolatos hatáskör gyakorlása,
3. a kísérleti jármű esetében az eltérés engedélyezésével kapcsolatos hatáskör gyakorlása,
 4. a  nem közúti mozgógépekbe építendő belsőégésű motorok típusjóváhagyásával kapcsolatos feladatok
ellátása,
 5. a  közúti járműalkatrészek, járműtartozékok és járműtulajdonságok jóváhagyásának kiadásával, egyes
pótalkatrészek és tartozékok minősítő jel használatának engedélyezésével, valamint az alkalmazási engedély
kiadásával kapcsolatos hatáskör gyakorlása,
6. a Kkt. szerinti típusvizsgálati tevékenység engedélyezésével kapcsolatos hatáskör gyakorlása, a típusvizsgáló
tanúsító szervezettel a  hatósági szerződés megkötése, valamint a  típusvizsgáló tanúsító szervezet
tevékenységének ellenőrzése, és azok tekintetében a  Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyelete, közúti
járművek típusjóváhagyásával kapcsolatos jogszabályok megsértőivel szemben bírság kiszabása,
7. a  típusvizsgáló tanúsító szervezetnek, valamint az  autóbusz-fenntartónak az  emelt sebességhatárú
autóbuszok vizsgálatára vonatkozó feljogosítása, és az ehhez kapcsolódó nyilvántartás és műszaki adatbázis
kezelése,
8. a  könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált
megközelítés keretében az  új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról
szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, a  429/2012/EU bizottsági
végrehajtási rendelettel módosított 1014/2010/EU bizottsági rendeletben, a  253/2014/EU európai
parlamenti és a  tanácsi rendelettel módosított, az  új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási
követelményeknek a  könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós
integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló 510/2011/EU európai parlamenti
és tanácsi rendeletben, valamint a  293/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott,
az  új személygépkocsik üzemanyag-fogyasztási és -kibocsátási adatainak nyilvántartása és közzététele,
a  CO2-kibocsátás nyomon követési adatainak összegyűjtése és az  Európai Bizottság (a  továbbiakban:
Bizottság) részére történő továbbítása, továbbá az  üzemanyag-töltőállomásokra vonatkozóan a  bejelentett
adatok gyűjtése és a tagállami bejelentési feladatok ellátása,
9. a  veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadók képzésének és továbbképzésének engedélyezésével és
vizsgáztatásával, valamint a  veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó névjegyzékének vezetésével,
kijelölésének bejelentésével és nyilvántartásával kapcsolatos feladatok ellátása,
10. a közúti járművezetők képzésének és utánképzésének engedélyezésével, a közúti közlekedési szakemberek
képzésének és továbbképzésének engedélyezésével és vizsgáztatásával, a  vizsgakötelezettség alóli
mentesítésével, ezen engedélyek felfüggesztésével és visszavonásával, a  szakoktatói és az  iskolavezetői
tevékenység engedélyezésével, az  engedély felfüggesztésével és visszavonásával, a  vizsgabiztosi
tevékenységet végzők nyilvántartásba vételével, nyilvántartásból törlésével, ezen tevékenységek
szakfelügyeletével kapcsolatos hatáskörök gyakorlása, ideértve a közúti járművezetők és a közúti közlekedési
szakemberek képzésének, továbbképzésének, utánképzésének, vizsgáztatásának, valamint a  vizsgabiztosi,
a  szakoktatói és az  iskolavezetői tevékenység szakfelügyeletét és a  szakfelügyelethez kapcsolódó
bírságolását; továbbá a vizsgabiztosi, a szakoktatói és az iskolavezetői névjegyzék vezetése, az engedélyezett
képző szervek nyilvántartása,
11. Magyarország tekintetében a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben
használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti
szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben a tagállam hatósága számára meghatározott feladatok tekintetében
a) a menetíró készülék beépítését, vizsgálatát, javítását végző szakemberek szaktanfolyami képzésének
és továbbképzésének engedélyezésével, valamint vizsgáztatásával,
b) a menetíró készülékkel foglalkozó fórum munkájában hazánkat képviselő személy kijelölésével,
c) a menetíró vezérképviseletek elismerésével,
d) a  tachográf beépítését, javítását, vizsgálatát és illesztését végző szervezetekre és járműgyártókra
vonatkozó nyilvántartással, és adatkezeléssel,
e) a menetíró készülék (tachográf ), a tachográf-kártyák és az adatrögzítő lap jóváhagyásával,
f ) a tachográf-kártya kibocsátásával, gyártásával, visszavonásával, nyilvántartásával, adatkezelésével és
nemzetközi adatcseréjével,
g) a tachográf beépítését, vizsgálatát, javítását végző szakemberek engedélyezésével, nyilvántartásával
és adatkezelésével
 kapcsolatos feladatok végrehajtása,
12. a  közúti járművezetők előzetes, időszakos és rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálata, valamint
a  pályaalkalmassági vizsgálatok módszertanának meghatározása, továbbá a  közlekedéspszichológiai
igazságügyi szakértői vizsgálatok,
13. az  e-learning rendszerű oktatásban alkalmazott rendszerek és az  e-learning tananyagok engedélyezése és
tanúsítvánnyal való ellátása, továbbá a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének
és vizsgáztatásának általános szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott, a fogyasztók védelmét
szolgáló mutatók számításának meghatározása, a számítás és a mutatószámok közzététele,
14. a  közlekedési hatósági tevékenységhez kapcsolódó országos nyilvántartások, informatikai rendszerek
működtetése és fejlesztése, társhatóságok részére történő elektronikus adatátadás és a nemzetközi adatcsere
feltételeinek biztosítása,
15. Magyarország területén az EGT-n kívüli állam hatósági engedélyével és jelzésével ellátott tehergépjárművel
kabotázsként közúti közlekedési szolgáltatási tevékenység engedélyezése,
16. a közúti árufuvarozás és a személyszállítási tevékenység Kormány által meghatározott célzott ellenőrzése,
17. a  kormánytisztviselői, állami szolgálati jogviszony keretében műszaki vizsgabiztosi tevékenységet végző
személyek továbbképzésének biztosítása,
18. műszaki vizsgabiztosi névjegyzék vezetése és az ahhoz kapcsolódó hatáskörök gyakorlása,
19. a  közúti ellenőrök képzésének, továbbképzésének biztosítása, névjegyzékének vezetése, valamint a  közúti
közlekedésről szóló törvény szerinti kezelői ellenőrök névjegyzékbe vétele és az  ahhoz kapcsolódó
hatáskörök gyakorlása,
20. a gépjárműfenntartó szervezetek nyilvántartása,
21. a  közúti közlekedési szolgáltatási, a  saját számlás áruszállítási, valamint a  saját számlás személyszállítási
tevékenységről szóló rendeletben meghatározott országos nyilvántartások vezetésével összefüggő hatósági
feladatok, valamint:
a) a  közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról
és a  96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. október 21-i 1071/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
b) a  nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október
21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
c) az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és
az 561/2006/EK rendelet a módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti
és tanácsi rendeletben,
d) az  autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás okmányaira vonatkozóan az  1073/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról és
a  2121/98/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 9-i 361/2014/EU
bizottsági rendeletben,
e) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett országos elektronikus nyilvántartások összekapcsolására
vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2010. december 16-i 1213/2010/EU bizottsági
rendeletben, valamint
f ) a  közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti elektronikus nyilvántartásában rögzítendő adatokra
vonatkozó minimális követelményekről szóló, 2009. december 17-i 2009/992/EU bizottsági
határozatban meghatározott országos nyilvántartások vezetésével összefüggő feladatok ellátása
során.
 (3) Közúti gépjármű-közlekedési hatóságként országos illetékességgel Budapest Főváros Kormányhivatala jár el:
1. a  gyorsan romló élelmiszerek nemzetközi közúti szállításáról szóló Egyezmény (ATP) hatálya alá tartozó
szállítóeszközök időszakos ATP alkalmassági szemléjének elvégzése, az  azonosító jelzés hitelesítése, annak
használatának szabályozása, az  alkalmassági bizonyítványának kiadása és a  külföldi vizsgálati eredmények
honosítása,
2. a  közúti árufuvarozási tevékenység keretében végzett radioaktív anyag továbbításának engedélyezésével
kapcsolatos hatáskörök gyakorlása,
3. a  rugózatlan kerékfelfüggesztés, nem fúvott gumiabroncs, valamint az  50 km/h sebességnél gyorsabban
haladni nem képes gépjárműben csak külső erővel működő kormányberendezés esetében az  eltérés
engedélyezésével kapcsolatos hatáskörök gyakorlása,
4. a  pótkocsi vontatószerkezet általi kormányozhatósága esetében az  eltérés engedélyezésével kapcsolatos
hatáskörök gyakorlása,
5. a  közúti jármű sorozatszerű átalakítását végző gépjárműfenntartó szervezet feljogosítása az  átalakítással
érintett szerkezeti elemek átvizsgálására,
6. a  túlméretes és a  megengedett össztömeget, illetve tengelyterhelést meghaladó járművek forgalomba
helyezésének, valamint tehergépkocsival második pótkocsi vontatásának engedélyezésével kapcsolatos
hatáskör gyakorlása,
7. a  nehéz tehergépkocsik közlekedésének korlátozásáról szóló rendelet szerint a  korlátozás alóli felmentésre
vonatkozó engedélykérelmekkel kapcsolatos feladatok ellátása,
8. a  muzeális jellegű járművek karbantartásához az  előírt követelményeket nem teljesítő festék- és fényező
termékek forgalomba hozatalának engedélyezésével kapcsolatos hatáskör gyakorlása
során.
 (4) Közúti gépjármű-közlekedési hatóságként a megyei illetékességgel eljáró járási hivatal, Pest megyében az Érdi Járási
Hivatal, Budapest fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatala jár el:
 1. a  Kkt. szerinti vizsgáló állomási tevékenység engedélyezésével kapcsolatos hatáskör gyakorlása, a  vizsgáló
állomással a  hatósági szerződés megkötése, valamint a  vizsgáló állomások és a  műszaki vizsgabiztosok
tevékenységének ellenőrzése, az  ellenőrzés alapján a  jogkövetkezmények alkalmazása, továbbá a  hatóság
által üzemeltetett, valamint az  illetékességi területén hatósági szerződéssel rendelkező vizsgáló állomáson
– a  jármű tulajdonosára egyébként irányadó illetékességi szabálytól függetlenül – a  közlekedési hatóság
telephelyén végzett egyedi forgalomba helyezés engedélyezése, jármű-honosítási eljárás, valamint a bármely
telephelyen végzett forgalomba helyezés előtti és időszakos vizsgálat végzése, a  vizsgáló állomás és
a járműfenntartó szervezetek tekintetében a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyelete,
2. járműbontókkal történő közreműködői megállapodások megkötése, a  járműbontók tevékenységének
ellenőrzése, bontási engedély kiadása, tevékenység engedélyezésével kapcsolatos hatáskörök gyakorlása,
az ellenőrzés alapján a jogkövetkezmények alkalmazása,
3. a  Kkt. 20.  § (1)  bekezdésében meghatározott szabályszegések felderítésére irányuló, – a  Kkt. 20.  §
(11)  bekezdésében a  közlekedési hatóság hatáskörébe utalt – közúti és telephelyi ellenőrzések, valamint
az azokhoz kapcsolódó bírságolásra irányuló eljárások lefolytatása,
4. a  közúti járművek – ideértve a  trolibuszt is – közlekedésbiztonsági ellenőrzése, a  közúti járművek
összeépítésének, egyedi átalakításának, valamint a forgalomba helyezésének engedélyezése,
5. a  közúti járművezetők elméleti és gyakorlati vizsgájának megszervezése és vizsgáztatása,
a  vizsgakötelezettség alóli mentesítése, vizsgaútvonalak kiválasztása a  vizsga során, közúti járművezetői
vizsgák érvénytelenítése, a közlekedésigazgatási hatóságok megkeresésére a vezetési jogosultság igazolása
céljából a  korábban tett közúti járművezetői vizsgákról hatósági bizonyítvány kiállítása, utánképzési
feltárások elvégzését követően utánképzési programok kijelölése, továbbá a  képzés, utánképzés,
a szakoktatók és iskolavezetők tevékenységének ellenőrzése, ellenőrzést követően a jogszabályban nevesített
jogkövetkezmények alkalmazása,
6. a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről
szóló, 2009. november 25-i 1222/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hitelesítési eljárás
lefolytatása és a  gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében
történő címkézéséről szóló, 2009. november 25-i 1222/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
4–6. cikkében foglalt rendelkezések betartásának ellenőrzése,
7. a  (10)  bekezdés szerinti szervezetek által felvett, jogsértést megállapító ellenőrzési jegyzőkönyv alapján
kezdeményezett eljárás lefolytatása,
8. a személytaxi-szolgáltatás és a személygépkocsis személyszállító szolgáltatás, valamint a kapcsolódó önálló
diszpécserszolgálati tevékenység engedélyezése és ellenőrzése,
9. a  mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i
167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben továbbá a  két- vagy háromkerekű járművek,
valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i
168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott piacfelügyeleti ellenőrzés végzése és
ezzel összefüggésben a bírságolási eljárás lefolytatása,
10. Magyarország tekintetében a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben
használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti
szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben a tagállam hatósága számára meghatározott feladatok tekintetében
a) a digitális tachográf-kártyák kiadásával, cseréjével és pótlásával, valamint
b) a  tachográf beépítését, vizsgálatát, javítását és illesztését, üzembe helyezését és aktiválását végző
szervezetek engedélyezésével és ellenőrzésével
 kapcsolatos feladatok végrehajtása,
11. a  (2)  bekezdés 11.  pontja szerinti feladatokon kívül Magyarország tekintetében a  közúti szállításra
vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet
módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i
561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint a közúti közlekedésben használt menetíró
készülékekről, a  közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról
szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i
165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben az  ellenőrzéshez szükséges tachográf-kártyákkal
(a  gépjárművezetői kártya, az  ellenőri kártya, a  műhelykártya és az  üzemben tartói kártya) kapcsolatos
feladatok ellátása,
12. tehergépjárművel végzett saját számlás közúti áruszállítási igazolvánnyal kapcsolatos engedélyezési
feladatok ellátása,
13. autóbusszal végzett saját számlás személyszállítási igazolvánnyal kapcsolatos engedélyezési feladatok
ellátása,
14. a veszélyes anyagot szállító járművekre előírt „Jóváhagyási igazolás” kiadása,
15. a gépjárműadó-kedvezmény igénybevételéhez a gépjármű minősítésének műbizonylattal való igazolása,
16. a gépjárműfenntartó szervezetek személyi és dologi feltételeinek ellenőrzése, tevékenység megtiltása,
17. a gépjárműfenntartó szervezetek bejelentésének nyilvántartásba vétele,
18. közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi szempontból kiemelten fontos pótalkatrészek és tartozékok
ellenőrzésével kapcsolatos hatósági feladatok ellátása,
19. a  mozgáskorlátozott személyek közúti közlekedésével kapcsolatos hatósági feladatok ellátása,
különösen a  jármű mozgáskorlátozott személy testi adottságaihoz alakításához eltérés engedélyezése,
a  mozgáskorlátozott közúti járművezetők egészségügyi alkalmasságát elbíráló bizottságban való műszaki
szakértői közreműködés,
20. tehergépjárművel díj ellenében végzett közúti árutovábbítási engedéllyel és engedélykivonattal kapcsolatos
engedélyezési feladatok ellátása,
21. autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási tevékenységi engedéllyel és engedélykivonattal
kapcsolatos engedélyezési feladatok ellátása,
22. az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013.  évi
LXVII. törvény szerinti útdíj-ellenőrzési feladatok ellátása,
23. a Kkt. 33/A. §-ában előírt úthasználati díj megfizetésének ellenőrzése,
24. a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 33/A.  § (1)  bekezdése szerinti
engedélyező hatóságként a  közúti járművek előzetes eredetiségvizsgálata során közreműködő szervezetek
engedélyezése
során.
 (5) A  miniszter gondoskodik az  utánképzés foglalkozásvezetők képzésének évente egy alkalommal történő
megszervezéséről, a  képzés rendszerének – különös tekintettel a  tantervekre, tantárgyakra, tantervi óraszámra,
az  elméleti és gyakorlati vizsgakövetelményekre, vizsgafeladatokra és vizsgahelyszínekre – kialakításáról és
nyilvántartást vezet az utánképzés foglalkozásvezetőkről.
(6) A  (2)  bekezdés 16.  pontja alapján a  közúti árufuvarozás és a  személyszállítási tevékenység Kormány által
meghatározott célzott ellenőrzése során a  (2)  bekezdésben kijelölt közúti gépjármű-közlekedési hatóság
a  jogszabályban meghatározott ellenőrzési feladatai ellátása során kormánytisztviselőként középfokú iskolai
végzettségű személyt is alkalmazhat.
(7) A  (2)  bekezdésben kijelölt közúti gépjármű-közlekedési hatóság a  (2)  bekezdés 16.  pontjában meghatározott
feladatával összefüggésben jogosult a  Kkt. 20.  § (1)  bekezdésében és 33/A.  § (1)  bekezdésében foglaltak
– közlekedési hatósági hatáskörbe utalt – ellenőrzésére, továbbá közúti és telephelyi ellenőrzést végezni országos
illetékességgel, az  ellenőrzés eredményeként jogosult a  jogszabályban meghatározott jogkövetkezményeket
alkalmazni.
(8) A  (2)  bekezdés 16.  pontjában meghatározott feladattal összefüggésben a  másodfokú hatósági jogkört – ha
a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a miniszter gyakorolja.
(9) Közlekedési hatóságként első fokon Budapest Főváros Kormányhivatala jár el a  mezőgazdasági és erdészeti
járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben továbbá a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról
és piacfelügyeletéről szóló 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
a) éves piacfelügyeleti ellenőrzési terv összeállítása, valamint
b) a  piacfelügyeleti ellenőrzésben közreműködő műszaki szolgálatok tevékenységével összefüggő pályázatok
kiírása, a  műszaki szolgálatok kijelölése, azok tevékenységének irányítása, ellenőrzése és a  Bizottság ezen
szolgálatok tevékenységéről történő tájékoztatása
során.
 (10) A Kormány a (4) bekezdésben kijelölt hatóságon kívül
a) a  díjköteles országos közutak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzésére a  Kkt. 20.  §
(11) bekezdés g) pontjában kijelölt gazdasági társaságot,
b) a  közúti járműre előírt tömeg- és mérethatárok betartásának ellenőrzésére a  Magyar Közút Nonprofit
Zártkörűen Működő Részvénytársaságot,
c) a meghatározott engedélyhez és meghatározott okmány meglétéhez kötött nemzetközi közúti közlekedési
szolgáltatás ellenőrzésére a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaságot
jelöli ki.
 (11) A  központi közlekedési közigazgatási bírságnyilvántartás üzemeltetésével, működtetésével, fejlesztésével
kapcsolatos feladatokat, valamint a központi közlekedési közigazgatási bírságnyilvántartás vezetésével kapcsolatos
feladatokat a miniszter látja el a bírságolásra hatáskörrel rendelkező szervek adatszolgáltatása alapján.
(12) A  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott közlekedési hatóság az  általa folytatott eljárásokkal kapcsolatban
a  (2)  bekezdésben meghatározott hatóság országos nyilvántartásához vagy szakmai irányítási feladataihoz
szükséges adatszolgáltatásra köteles.
5. § A közlekedési hatóságok szakmai irányítása keretében a miniszter:
a) az  egységes jogalkalmazás érdekében – a  jogszabályok és szabványok keretei között, ügyfelekre nem
kiterjedő hatállyal – meghatározza a  közúti gépjármű-közlekedési hatósági eljárásban alkalmazott
vizsgálatok és ellenőrzések követelményeit és módszereit, ideértve különösen az  egyes vizsgálóműszerek
megfelelőségét, alkalmazhatóságát,
b) a  közlekedési ágazat hatósági jellegű szakképzései tekintetében – jogszabályban meghatározott
szakmai képzések és szakképesítések követelményrendszere alapján – meghatározza a  szaktanfolyamok,
továbbképzések tantárgyait, tanterveit, vizsgakövetelményeit, kinevezi a  vizsgabiztosokat, lebonyolítja
a vizsgáztatást, felügyeli és ellenőrzi a tanfolyami képzést,
c) a  közúti járművezetők és a  közúti közlekedési szakemberek képzésére, továbbképzésére, utánképzésére
és vizsgáztatására vonatkozó jogszabályokban meghatározott képzési, továbbképzési, utánképzési,
vizsgáztatási, képesítési követelményrendszer figyelembevételével meghatározza
ca) a tanterveket, a tantárgyakat, tantervi óraszámokat,
cb) az  elméleti és gyakorlati vizsgakövetelményeket, vizsgafeladatokat, vizsgahelyszíneket és
vizsgaútvonalakat,
cc) alkalmazható tansegédleteket,
cd) a képzések, továbbképzések, vizsgák lebonyolításának, ellenőrzésének, szakfelügyeletének rendjét,
ügyvitelét és módszereit,
ce) az  e-learning rendszerű oktatásban alkalmazható zárt rendszerű távoktatási képzésmenedzsment
rendszerek minősítésének és tanúsításának módját a  Közlekedési Szakértői Testület szakmai
állásfoglalására figyelemmel,
cf ) az  e-learning tananyagok minősítésének és tanúsításának módját a  Közlekedési Szakértői Testület
szakmai állásfoglalására figyelemmel,
cg) az  e-learning rendszerű oktatásban való részvétel dokumentálásának módját, különös tekintettel
az adatrögzítésre, az archiválásra és az adattartalomra,
ch) a  képzés, továbbképzés, vizsgáztatás tárgyi feltételeinek alkalmazására vonatkozó technológiai és
műszaki követelményeket,
ci) az  egyes tantárgyak hallgatása, vagy vizsgatárgyak teljesítése alóli mentesítések alapjául szolgáló
képesítések, végzettségek körét,
cj) az  elméleti és gyakorlati vizsgáztatás ellenőrzéséhez szükséges adatok körét és tartalmát, ezek
közlekedési hatóság részére történő továbbításának rendjét,
d) működteti a Közlekedési Szakértői Testületet. 4. A vasúti közlekedési hatóság kijelölése
6. § (1) Vasúti közlekedési hatóságként a Kormány a (3) bekezdésben foglalt kivétellel a minisztert jelöli ki.
 (2) A  vasúti közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő vasúti munkavállalók vizsgáztatását, valamint
ezek oktatóinak vizsgáztatását végző vizsgabiztosokat a miniszter nevezi ki.
 (3) A  vasúti közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő vasúti munkavállalók elsőfokú időszakos, soron
kívüli és záró, valamint az előzetes egészségi alkalmassági vizsgálata tekintetében a Kormány elsőfokú hatóságként
a Vasútegészségügyi Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaságot másodfokú hatóságként – ha
a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a minisztert jelöli ki.
(4) A  mozdonyvezetői munkakörre vonatkozó egészségi alkalmasság előzetes megállapítása tekintetében
a  Vasútegészségügyi Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság a  vasútbiztonsági hatóság
részére tanúsító szervként jár el.
(5) A településfejlesztési koncepció, az integrált településfejlesztési stratégia és a településrendezési eszközök a vasúti
pályahálózattal érintett település esetében történő egyeztetési eljárásai során a vasúti közlekedési hatóság jár el.
5. A vasúti igazgatási szerv kijelölése 7. § (1) A Kormány vasúti igazgatási szervként a miniszter által vezetett minisztérium szervezeti egységét jelöli ki.
 (2) A  vasúti igazgatási szerv döntését és végzését felügyeleti jogkörben megváltoztatni vagy megsemmisíteni nem
lehet.
 (3) A vasúti igazgatási szerv e jogkörben való eljárása során nem utasítható.
 (4) A  vasúti igazgatási szerv független a  vasúti társaságoktól, a  Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezettől és
a közszolgáltatási szerződések odaítélésében résztvevő illetékes hatóságtól. 6. A hajózási hatóságok kijelölése
8. § (1) Hajózási hatóságként a Kormány
a) a (2) és (3) bekezdés szerinti ügyekben a minisztert,
b) a  (4)  bekezdés szerinti ügyekben országos illetékességgel első fokon Budapest Főváros Kormányhivatalát,
másodfokon – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a minisztert,
c) a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII.  törvény (a  továbbiakban: Vkt.) 4. § (4) bekezdésében foglalt feladat
tekintetében Magyarország konzuli tisztviselőjét
jelöli ki.
 (2) Hajózási hatóságként a miniszter jár el:
1. az  úszólétesítményen fedélzeti és gépüzemi szolgálatot ellátó, valamint a  kedvtelési céllal közlekedő
úszólétesítmény vezetőjének vizsgáztatásával,
2. a hajózási üzemeltetési vezetői és hajózásbiztonsági ellenőri képesítéssel,
 3. a révkalauzok és hajózási szakértők nyilvántartásának vezetésével,
 4. a vizsgabiztosok névjegyzékének vezetésével,
 5. a  hajózási képesítések megszerzésére felkészítő képzések jóváhagyásával, és ellenőrzésével, továbbá
a hajózási képesítések okmányainak kiállításával és közhiteles nyilvántartásával,
 6. a hajózási gyakorlati idő mérséklésének engedélyezésével,
 7. a  tengerész munkaközvetítők, a  tengerész kölcsönbeadók nyilvántartásával és tevékenységének
ellenőrzésével, valamint a tevékenységét érintő panaszokkal,
 8. a víziutak nyilvántartásával,
 9. a  hajóút kijelölésével és kitűzésével való egyetértéssel, továbbá a  víziközlekedés irányítására szolgáló jelek
ezzel összefüggő elhelyezésének elrendelésével,
10. a víziút-fenntartási terv jóváhagyásával való egyetértéssel,
11. elemi csapás vagy egyéb veszély esetén az úszólétesítmények ideiglenes igénybevételével,
12. Magyarország konzuli tisztviselőjének a  hajóokmányok érvényességének ideiglenes meghosszabbítására
való felkérésével,
13. az  úszólétesítmények megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító elismert szervezetek elismerését
megalapozó javaslathoz az  elismerést kérelmező szervezet auditálásával, továbbá az  elismerést elnyert
szervezet tevékenységének ellenőrzésével, valamint az  úszólétesítmények megfelelőségét vizsgáló,
ellenőrző és tanúsító kijelölt szervezetek kijelölését megalapozó javaslathoz a kijelölést kérelmező szervezet
auditálásával, továbbá a kijelölt szervezet tevékenységének ellenőrzésével,
14. a Belvízi Hajózási Alapprogram működtetésével,
15. a  nemzeti víziút használatának idegen állam lobogója alatt közlekedő úszólétesítmény részére való
engedélyezésével,
16. a  hajósoknak szóló hirdetmény kiadása a  víziút korlátozott jellemzői következtében szükséges átmeneti
közlekedési rend, továbbá az egyes vízterületek közlekedési rendjének a Hajózási Szabályzatban nem érintett
helyi szabályainak megállapításával,
17. az  országos közforgalmú kikötők, vagy azokhoz kapcsolódó hajózási létesítmények, valamint a  vám- és
határkikötők létesítésével, használatbavételével, fennmaradásával, üzemben tartásával és megszüntetésével,
üzemeltetési szabályzatának jóváhagyásával,
18. a  tengeri hajók munkavédelmi követelményeit tartalmazó szabályzat jóváhagyásával és a  tengerészeti
munkaügyi bizonyítvány kiállításával,
19. a hatáskörébe tartozó hajózási bírság kiszabásával,
20. a  településfejlesztési koncepció, az  integrált településfejlesztési stratégia és a  településrendezési eszközök
víziúttal érintett település esetében történő egyeztetési eljárásaival
kapcsolatos ügyekben.
(3) A Vkt. 48/B.  § (1)  bekezdésében meghatározott folyami információs szolgáltatás működtetéséhez, ellenőrzéséhez
kapcsolódó feladatokat a miniszter látja el.
(4) Hajózási hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala jár el
 1. az  úszólétesítménnyel folytatott hajózási tevékenység, az  úszólétesítmények hajózásra alkalmasságának,
biztonságának, élet- és munkakörülményeinek ellenőrzésével, a  hajózási tevékenységet, valamint
az úszólétesítmények élet- és munkakörülményeit érintő panaszok kivizsgálásával,
2. az úszólétesítmények lajstromozásával, nemzetközi jeleinek, hivatalos hajószámának kiadásával,
 3. az  úszólétesítmények, azok berendezéseinek, felszereléseinek, a  közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó
harmonizált folyami információs szolgáltatásokban alkalmazott RIS terminál, hálózati berendezés és
szoftveralkalmazás típusjóváhagyásával,
4. az úszólétesítmények építési (átépítési) terveinek felülvizsgálatával és jóváhagyásával,
 5. az úszólétesítmény üzemképességének megállapításával és tanúsításával,
 6. a szállítótartályok (konténerek) műszaki felügyeletével, gyártó, javító üzemeinek jóváhagyásával,
7. az úszólétesítmények hajónaplójának, személyzeti jegyzékének, gép- és olajnaplójának, környezetvédelmi és
motornaplójának, valamint felszerelési jegyzékének kiadásával és hitelesítésével,
8. az úszólétesítmények okmányainak kiállításával és nyilvántartásával,
 9. a víziutat érintő munkavégzés engedélyezésével,
10. a víziközlekedés irányítására szolgáló jelzések engedélyezésével,
11. a kikötőn kívül rakomány átrakásának, továbbá utasok be- és kiszállásának engedélyezésével,
12. a hajózás korlátozásának és a hajóút felszabadításának elrendelésével, a hajóútban fennakadt vagy elsüllyedt
úszólétesítménnyel összefüggő intézkedésekkel,
13. a (2) bekezdés 17. pontjában foglaltak kivételével a hajózási létesítmény létesítésével, használatba vételével,
fennmaradásával, üzemben tartásával és megszüntetésével, üzemeltetési szabályzatainak jóváhagyásával,
14. a víziúton búvártevékenység engedélyezésével,
15. a belvízi és tengeri hajók köbözésével, köböző hatóságként (jele: BFKH-HU),
16. a veszélyes vagy szennyező árut szállító hajók jóváhagyási, illetve alkalmassági bizonyítványának kiállításával,
17. a hajózási tevékenység, a belső égésű motorral hajtott kishajók és csónakok korlátozás alá eső területen való
üzemeltetése, a  kabotázs, a  harmadik országos és harmadik lobogós forgalom engedélyezésével, valamint
egyedi engedély kiadásával,
18. a különleges szállítások, valamint személyszállító hajóval történő vontatás, tolás, illetve mellévett alakzatban
való továbbítás engedélyezésével,
19. az úszólétesítmények részére kiegészítő jelzés viselésének engedélyezésével,
20. a rajnai hajózásban való részvételi jogosultságot igazoló okmány kiadásával,
21. az  úszólétesítményen hajózási szolgálatot teljesítő személy egészségügyi alkalmassága soron kívüli
vizsgálatának előírásával,
22. a vízi sportpálya kijelölésével,
23. a radioaktív anyagok szállításának engedélyezésével,
24. a  magyar lobogójú tengeri hajók tengeri kikötő szerinti állam hatósága által folytatott ellenőrzése
adatainak (ellenőrző hatóság, ellenőrzés ideje, eredménye) nyilvántartásával, a  hajó feltartóztatása esetén
az üzemképesség helyreállításának ellenőrzésével,
25. a  Vkt. 20.  §-a szerinti megfelelőség tanúsításával összefüggő kötelezettségek teljesítésének piacfelügyeleti
ellenőrzésével,
26. a  hajós és tengerész szolgálati könyv kiállításával, vezetésével, hitelesítésével és nyilvántartásával,
ellenőrzésével,
27. a tengeri kedvtelési célú kishajók jachtnaplójának és személyzeti jegyzékének kiadásával és hitelesítésével,
28. a  hajózási szolgálatot teljesítő személy egészségi alkalmasságát vizsgáló orvos nyilvántartásba vételével és
az egészségi alkalmasság másodfokú vizsgálatában az orvosszakértő kijelölésével,
29. a  veszélyes vagy szennyező árukat szállító hajók ellenőrzésével, bejelentkezési, illetve tájékoztatásadási
kötelezettségből származó adatok nyilvántartásával,
30. a veszélyes áruk belvízi szállításának ellenőrzésével,
31. a jogszabályban meghatározott gyakorlat, gyakorlati idő igazolásával és elfogadásával,
32. a  (2) bekezdés 16. pontjában nem szabályozott hajósoknak szóló hirdetmények, továbbá a  tengerészeknek
szóló hirdetmények kiadásával,
33. a hatáskörébe tartozó hajózási bírság kiszabásával
kapcsolatos eljárásokban.
(5) Budapest Főváros Kormányhivatala a (4) bekezdés 2–3., 8. és 15–16. pontjában foglalt feladataival összefüggésben,
a miniszter a (3) bekezdés 18. pontja alapján az általa kiadott tengerészeti munkaügyi bizonyítványokról közhiteles
nyilvántartást vezet.
7. A légiközlekedési hatóság kijelölése 9. § (1) A Kormány légiközlekedési hatóságként a minisztert jelöli ki.
 (2) A  Szolgtv. szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a  légiközlekedési hatóság jár el a  következő
szolgáltatási tevékenységek tekintetében:
a) a légiutas-kísérők szakirányú földi kiképzése,
b) a légijármű bérbeadása,
c) a  polgári repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a  91/670/EK tanácsi rendelet, az  1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá nem
tartozó légijármű, annak részei, berendezései és alkatrészei, valamint a légiközlekedéssel kapcsolatos eszköz
karbantartása, javítása,
d) a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 20/A. §-a szerinti szakértői tevékenység, valamint
e) a c) pont szerinti tevékenységet folytatók képzése.
(3) A légiközlekedési hatóság hatásköre kiterjed Magyarország területén
a) a polgári légiközlekedési és légiközlekedéssel kapcsolatos tevékenységre,
b) a polgári légijárművekre,
c) az  állami repülések céljára szolgáló és a  közös felhasználású repülőterek kivételével minden repülőtérre és
leszállóhelyre, valamint
d) a polgári célú légiközlekedés földi létesítményeire és a polgári léginavigációs földi berendezésekre.
(4) A légiközlekedési hatóság hatósági feladatai a következők:
 1. a  lajstromozásra kötelezett légijárművek lajstromozása, lajstromozási bizonyítvány kiállítása, Magyarország
Légijármű Lajstromának (a továbbiakban: lajstrom) vezetése,
 2. az  engedélyhez kötött légiközlekedési és légiközlekedéssel összefüggő tevékenység engedélyezésével
összefüggő eljárások lefolytatása és e tevékenységek folytatásának ellenőrzése,
 3. a  polgári repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a  91/670/EK tanácsi rendelet, az  1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá nem
tartozó légijárművek típusalkalmassági vizsgálata,
4. a  lajstromozásra kötelezett légijárművek egyedi légialkalmasságának vizsgálata és ellenőrzése, valamint
a légialkalmassági bizonyítvány kiadása és időbeli hatályának meghosszabbítása,
5. a  139/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá nem tartozó repülőterek állapotának és üzemben tartásának
vizsgálata és ellenőrzése, valamint a repülőtér üzemben tartási engedélyének kiadása és időbeli hatályának
meghosszabbítása, a repülőtérrendek jóváhagyása,
6. az  EATMN rendszerhez tartozó polgári légiforgalmi földi berendezés valamint az  egyéb földi berendezések
telepítésének, üzemben tartásának, módosításának és megszüntetésének engedélyezéséhez szükséges
hatósági eljárás lefolytatása, valamint a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében
történő ellátásáról szóló („léginavigációs-szolgálati rendelet”), 2004. március 10-i európai parlamenti és
tanácsi 550/2004/EK rendelet 4. és 6. cikke alapján kiadott végrehajtási rendeleteknek megfelelően végzett
felügyelete,
7. a  légiközlekedési akadállyal kapcsolatos légiközlekedési hatósági eljárásnak a rendészetért felelős miniszter
által vezetett minisztérium és a  honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium illetékes
szerveivel egyetértésben való lefolytatása,
8. kiadja a légiközlekedési szakszemélyzet, a légiutas-kísérő, valamint a szakszolgálati engedélyhez nem kötött
légiközlekedési vagy légiközlekedéssel összefüggő tevékenységet végzők szakirányú képzéséhez szükséges
engedélyeket, a  légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeit, a  légiutas-kísérők tanúsítványát,
valamint a  szakszolgálati engedélyhez nem kötött légiközlekedési vagy légiközlekedéssel összefüggő
tevékenységet végzők engedélyeit,
9. a  légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyének és a  légiutas-kísérők tanúsítványának
kiadásához és meghosszabbításához szükséges, valamint a  szakszolgálati engedélyhez nem kötött
légiközlekedési vagy légiközlekedéssel összefüggő tevékenységet végzők repülő-egészségügyi
alkalmasságának hatósági minősítése, a minősítést végző repülőorvosok és repülés-egészségügyi központok
engedélyezése és hatósági felügyelete,
10. a  légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyének megszerzéséhez szükséges elméleti
vizsgáztatási tevékenység ellátása,
11. a  légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyének megszerzéséhez szükséges jártassági vizsgát,
készségellenőrzést vagy kompetencia felmérést végző vizsgáztató személyek engedélyeinek kiadása,
a vizsgáztatási tevékenység felügyelete,
12. a légiközlekedési balesetekkel és repülőeseményekkel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárás lefolytatása,
13. légialkalmassági bizonyítvány nélküli kísérleti, próba- vagy műszaki célú repülés engedélyezése,
14. a légitársaság üzletszabályzatának és módosításának jóváhagyása,
15. a légitársaság üzletszabályzatában foglalt rendelkezések teljesítésének ellenőrzése,
16. a  repülőtéri és útvonal navigációs berendezések hatósági mérésének (kalibrálás) hatósági ellenőrzése,
hitelesítése,
17. földi rádiótávközlő berendezés üzemben tartási engedélyének kiadása,
18. a légijárművek zajbizonyítványának kiadása, repülőterek zajgátló védőövezetének kijelölése,
19. légijárműből történő tárgy kidobásának, szórásának engedélyezése,
20. egyedi légialkalmassági engedéllyel nem rendelkező légijármű egyszeri átrepülésének engedélyezése,
21. a látványosság célját szolgáló repülések és egyéb különleges repülések engedélyezése,
22. a  légijármű üzemben tartási feltételeinek vizsgálata, ellenőrzése, valamint a  légijármű üzemben tartási
engedély kiadása, időbeli hatályának meghosszabbítása,
23. a  polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a  2320/2002/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
300/2008/EK rendelet) 9. cikke szerinti felelős hatósági feladatok ellátása,
24. az  egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i
549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikke rendelkezésének megfelelően kijelölt nemzeti
felügyeleti hatóságként gondoskodik az  e  cikkben meghatározott tevékenység ellátása érdekében
hatáskörébe utalt feladatok végrehajtásáról, valamint a  léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási
rendszerének létrehozásáról szóló, 2013. május 3-i 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet
9.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott konzultáció lefolytatásáról, továbbá a  légiforgalmi irányítói
szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási
eljárásoknak a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról,
a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló 2015. február 20-i 2015/340 bizottsági (EU) rendelet (a  továbbiakban: 2015/340
bizottsági rendelet) 5.  cikke szerinti illetékes hatóságként gondoskodik a  2015/340 bizottsági rendeletben
meghatározott feladatok ellátásáról,
25. a  kormányzati frekvenciagazdálkodási hatósággal együttműködve nemzeti és nemzetközi
frekvenciaegyeztetést végez a  légiközlekedést szolgáló légiforgalmi célú földi rádióberendezések üzembe
helyezési eljárásának keretében,
26. a  légijárművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi
tanúsítása, valamint a  tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról
szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 748/2012/EU bizottsági
rendelet) I.  melléklet 21.B.25.  pont (a)  alpontjának megfelelően kijelölt illetékes hatóságként gondoskodik
a 748/2012/EU bizottsági rendelet I. Melléklet A. szakasz F., G., H., I. és P. alrészében meghatározott feladatok
végrehajtásáról,
27. a  légijárművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának
biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló,
2014. november 26-i 1321/2014/EU rendeletben írt (a továbbiakban: 1321/2014/EU rendelet) kijelölt illetékes
hatóságként gondoskodik az e pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáról,
28. gondoskodik – az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel kötött megállapodás alapján – a polgári
repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint
a  91/670/EK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20.  cikk (2)  bekezdésében
meghatározott feladatok végrehajtásáról,
29. jóváhagyja Magyarország területén kereskedelmi célból leszálló, illetve onnan induló, menetrend szerinti
nemzetközi repülést végrehajtó légitársaság menetrendjét,
30. lefolytatja a  kihasználatlan légiközlekedési joggal üzemeltethető légiútvonalra szóló felhatalmazással
kapcsolatos eljárást,
31. illetékes hatóságként gondoskodik a  légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki
követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
értelmében történő rögzítéséről szóló 2012. október 5-i 965/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
hatósági feladatok végrehajtásáról,
32. a  légitársaság üzletszabályzatának jóváhagyása és teljesítésének ellenőrzése, a  repülőterek ellenőrzése,
a  repülőtér üzemben tartási engedélyének kiadása és időbeli hatályának meghosszabbítása, valamint
a  repülőtérrendek jóváhagyása során feladatkörében gondoskodik a  légijárműveken utazó fogyatékkal élő,
illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló, 2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet végrehajtásáról,
33. a  gazdasági célú légiközlekedési tevékenység engedélyezése során gondoskodik a  Közösségben a  légi
járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek való megfelelésről, kivéve annak 23. és 24. cikkében foglaltakat,
34. a  légitársaság üzletszabályzatának jóváhagyása és teljesítésének ellenőrzése során gondoskodik
a  Közösségben a  légijáratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i
1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. és 24. cikkének való megfelelésről,
35. gondoskodik az  egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és
használatára vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2009. március 30-i 262/2009/EK bizottsági
rendeletben meghatározott lekérdezési kód kiosztásáról és a kapcsolódó feladatok végrehajtásáról,
36. ellátja a  légijárműhöz a  levegő-föld kommunikáció, a  navigáció és a  radarfelderítés céljából hozzárendelt
24 bitből álló légi jármű cím kiosztásának feladatát azon légi járművek esetében, amelyek jogszabály szerint
„S” módú fedélzeti transzponderrel való felszerelésre kötelezettek,
37. elfogadja a légiközlekedési szakszemélyzet képzési szervezete, a gazdasági célú légiközlekedési tevékenység
végzésére kiadott, üzemben tartási engedéllyel rendelkező légijármű üzemben tartója, a  kereskedelmi
repülőtér üzemben tartója, a  légijármű karbantartó, tervező és gyártó szervezetek által kidolgozott
Repülésbiztonság-irányítási Rendszert, valamint ellenőrzi annak működtetését,
38. kiadja a földi kiszolgáláshoz szükséges engedélyt, a földi kiszolgálás feltételeinek és engedélyezési rendjének
szabályairól szóló jogszabályban foglaltak alapján korlátozza a  földi kiszolgálók számát, kiválasztási eljárást
folytat le, kidolgozza és honlapján közzéteszi a  kiválasztási folyamatot és a  kiválasztási szempontokat
tartalmazó hatósági tájékoztatót, különleges intézkedést rendel el, jóváhagyja a  repülőtér üzemben tartója
által készített, a  különleges intézkedéseket megalapozó korlátozások felszámolása érdekében készített
intézkedési tervet és ellenőrzi annak, továbbá a számviteli elkülönítés végrehajtását,
39. a  légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek védelmi programjának és azon alapuló belső
minőségbiztosítási rendszerének és védelmi képzési tervének jóváhagyása,
40. a  Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Programban meghatározottak szerinti
a légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrző rendszer működtetése, és a 300/2008/EK rendeletnek
a  polgári légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó
követelmények tekintetében való módosításáról szóló, 2010. január 8-i 18/2010/EU bizottsági rendeletben
meghatározott feladatokat ellátása,
41. a  légiközlekedés védelmi berendezések, eszközök és védelmi rendszerek üzembe helyezésének,
működtetésének jóváhagyása, azok felügyelete és ellenőrzése,
42. a  légiközlekedés védelmében közreműködő szervezet légiközlekedés védelmi tisztje kijelölésének
jóváhagyása,
43. a 300/2008/EK rendelet 6. cikke alapján szigorúbb intézkedések alkalmazásának elrendelése,
44. a  Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Képzési Program, valamint a  300/2008/EK rendeletnek
megfelelően a védelmi személyek, oktatók tanúsítása,
45. a  közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések
meghatározásáról szóló, 2015. november 5-i 2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet (a továbbiakban:
2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet) Melléklet 1.2.2.2. b) pontjában megjelölt repülőszemélyzeti
azonosító kártya kiadása, vagy a kiadás légitársaságnak való engedélyezése,
46. a  meghatalmazott ügynök, az  ismert szállító, a  repülőtéri készletek ismert beszállítójának és a  fedélzeti
ellátmány meghatalmazott beszállítójának engedélyezése,
47. a légiközlekedés védelmi esemény kivizsgálása,
48. a tiltott tárgyaknak a repülőtér nyilvánosság elől elzárt területére történő bevitelére vonatkozó felmentések
megadása, személyek vizsgálat alóli felmentés megadása,
49. a nemzeti légiközlekedés védelmi programok és a 300/2008/EK rendelet 18. cikk a) pontjában meghatározott
információkat tartalmazó, a C (2015) 8005 bizottsági végrehajtási határozat alapján nemzeti légiközlekedésvédelmi határozatban állapítja meg a  légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek védelmi
feladatait, valamint a C (2015) 8005 bizottsági végrehajtási határozat melléklet 8.1.1. pontja és 9.1.1. pontja
alapján a C (2015) 8005 bizottsági végrehajtási határozatban megjelölt átvizsgálások gyakoriságát,
50. a  polgári légiközlekedési balesetek áldozataira és azok hozzátartozóira vonatkozó légitársasági
segítségnyújtási tervek ellenőrzése,
51. a polgári célú légiközlekedés területén a repülésbiztonsági szervezet engedélyezése, felügyelete,
52. független felügyeleti hatóságként gondoskodik a  kereskedelmi repülőtér légijármű által történő
igénybevételéért fizetendő díj megállapításának elveiről és módszereiről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott hatósági feladatok végrehajtásáról,
53. a  légiközlekedési szakszemélyzet, a  légiutas-kísérők, valamint a  szakszolgálati engedélyhez nem
kötött légiközlekedési vagy légiközlekedéssel összefüggő tevékenységet végző személyek jogaira és
kötelezettségeire vonatkozó rendelkezések betartásának ellenőrzése,
54. a  2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet Melléklet 6.8.1.  pontjában meghatározott légifuvarozó
kijelölése, ellenőrzése, valamint a  6.8.4.  pontjában meghatározott, a  harmadik országbeli meghatalmazott
ügynök és ismert szállítók ellenőrzése,
55. a  2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet Melléklet 11.6.  pontjában meghatározott uniós
légiközlekedés-védelmi ellenőrzés végrehajtása, valamint az  uniós légiközlekedési védelmi ellenőrök
jóváhagyása,
56. részt vesz a  léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról szóló,
2013. május 3-i 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (a  továbbiakban: 390/2013/EU bizottsági
végrehajtási rendelet) meghatározott követelményeknek megfelelő, funkcionális légtérblokk szintjén
létrehozandó teljesítménytervek kidolgozásában, majd a  tervet elfogadása esetén továbbítja az  Európai
Bizottsághoz,
57. a  139/2014/EU bizottsági rendelet 3.  cikk (1)  bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes hatóságként
gondoskodik a 139/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (6) bekezdésében, 6. cikk (2)–(4) bekezdésében, 7. cikk
(2) és (3)  bekezdésében, valamint II.  mellékletében meghatározott feladatok végrehajtása és a  hatálya alá
tartozó repülőterek repülőtérrendjeinek jóváhagyása,
58. az 598/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes
hatóságként gondoskodik az  598/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott,
a  légijárművek zajának kezelésére, az  egyes repülőterek zajhelyzetének értékelésére, az  üzemeltetési
korlátozások bevezetésére és a bizottság értesítésére vonatkozó feladatok végrehajtásáról,
59. a  139/2014/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése alapján előírt mentesség megadásáról határozatot
hoz, és erről tájékoztatja az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget, valamint az  5.  cikk (2)  bekezdésnek
megfelelően jár el,
60. a  139/2014/EU bizottsági rendelet 10.  cikk (1)  bekezdés a)  pontjának megfelelően a  vadon élő állatok és
a  légijárművek közötti ütközésekre vonatkozó nemzeti nyilvántartási és bejelentési eljárást dolgoz ki és
működtet,
61. kiadja a légiforgalmi földi rádióállomás kezelői engedélyeket,
62. a légiforgalom irányításának szabályairól szóló rendelet alapján felügyeli a PANS-OPS szerinti eljárástervezés
végrehajtását (érkezés – indulás, SID, STAR), valamint jóváhagyja a kidolgozott eljárásokat,
63. lefolytatja a korlátozott, valamint a környezetvédelmi szempontól korlátozott légterek hatósági engedélyhez
kötött igénybevételének engedélyezésével kapcsolatos közigazgatási eljárásokat,
64. kiadja a  Magyarország légterében és repülőterein történő kereskedelmi repülésekhez, a  charter járatok
működtetéséhez szükséges légiközlekedési hatósági engedélyeket,
65. kiadja a  külföldi állami légijárművek magyar légtérbe történő be-, illetve átrepüléséhez szükséges
engedélyeket,
66. külföldi lajstromjelű légijárművek esetén engedélyezi a  fegyver, lőszer, robbanóanyag és egyéb veszélyes
anyag szállítását,
67. engedélyezi a nyilvános polgári repülőrendezvényeket,
68. kiadja azon külföldi légijárművek magyar légtérbe történő be-, illetve átrepüléséhez szükséges engedélyeket,
amelyek nem rendelkeznek légialkalmassági bizonyítvánnyal és lajstrommal,
69. a repülésmeteorológiai szolgáltatók, mint léginavigációs szolgáltatók tanúsítása és hatósági felügyelete,
70. a  településfejlesztési koncepció, az  integrált településfejlesztési stratégia és a  településrendezési eszközök
légiközlekedéssel érintett település esetében történő egyeztetési eljárásai,
71. eljár az  állami repülések céljára szolgáló és a  közös felhasználású repülőterek kivételével a  repülőtér elvi
létesítésének engedélyezésére, létesítésének engedélyezésére, használatbavételének engedélyezésére,
megszüntetésére és fejlesztésére irányuló eljárásban,
72. eljár a leszállóhely létesítésére irányuló eljárásban és a létesítés megtiltásában,
73. építésügyi hatóságként eljár a  repülőtér területén lévő, a  repülőtér létesítésének, fejlesztésének és
megszüntetésének szabályairól szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó általános építményekkel
kapcsolatos eljárásokban.
(5) A  (4)  bekezdés 7.  pontjában megjelölt légiközlekedési akadálynak minősül minden olyan, a  környezetéből
kiemelkedő természeti objektum, építmény vagy mozgó tárgy, amely a  légiközlekedés számára veszélyt jelenthet,
ezért nyilvántartása és jelzéssel való ellátása indokolt.
(6) Ha
a) a repülőtér zajgátló védőövezetének kijelölésére irányuló,
b) a légiközlekedési szakszemélyzet szakirányú képzéséhez szükséges engedélyek, képző szervezet engedélyek
kiadására és módosítására irányuló,
c) a repülésszimulációs oktatóeszköz engedélyének kiadására és módosítására irányuló, valamint
d) a  légijármű üzemben tartási feltételeinek vizsgálatára, ellenőrzésére, valamint a  légijármű üzemben tartási
engedély kiadására, időbeli hatályának meghosszabbítására irányuló
eljárás során az ügyfél a kérelmet hiányosan nyújtotta be, a légiközlekedési hatóság tizenöt napon belül bocsátja ki
a hiánypótlási felhívást.
8. Az útdíjszedők és az útdíjszolgáltatók tevékenységét felügyelő szerv kijelölése
10. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
18. §-a szerinti felügyeleti szervként a Kormány a minisztert jelöli ki.
9. Az autóbuszos piacfelügyeleti és utasjogi hatóság kijelölése
11. § (1) A  Kormány az  autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a  2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2011.
február 16-i 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 181/2011/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet) rendelkezéseibe ütköző, az Európai Unión belüli jogsértések tekintetében a  fogyasztóvédelmi
jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről („Rendelet a  fogyasztóvédelmi
együttműködésről”) szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
(a  továbbiakban: 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a  végrehajtásával kapcsolatos feladatok
ellátásra a minisztert jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott hatóság feladata
a) az autóbuszos személyszállítási piacfelügyeleti eljárásokhoz kapcsolódó feladatok teljesítése,
b) az autóbuszos személyszállító szolgáltatók üzletszabályzatának jóváhagyása,
c) a  181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott nemzeti
végrehajtó szervként az  autóbusszal utazók jogainak érvényesítése céljából a  nemzeti végrehajtó szerv
részére előírt feladatok teljesítése, ennek körében a meghatározott jogkövetkezmények alkalmazása,
d) az  autóbuszos személyszállítást igénybe vevő utasok jogainak védelme érdekében kiszabható utasjogi
felügyeleti bírság alkalmazása,
e) a  181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28.  cikk (3)  bekezdése, valamint az  autóbuszos
személyszállítási szolgáltatásnak a  181/2011/EU rendeletben nem szabályozott részletes feltételeire,
az  abban foglaltak alóli mentességekre, az  autóbuszos személyszállítási szolgáltatási feltételekre, valamint
a  közúti személyszállítási üzletszabályzatra vonatkozó szabályokról szóló kormányrendelet, továbbá
a  2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a  szolgáltatókhoz benyújtott és el nem
intézett panaszok kivizsgálása és elbírálása.
10. A közlekedési sajátos építményfajták építésfelügyeletét ellátó hatóság kijelölése
12. § (1) A  közlekedési sajátos építményfajták építésfelügyeletét ellátó hatóságként a  Kormány elsőfokú építésfelügyeleti
hatóságként
a) a  2.  § (2)  bekezdés hatálya alá tartozó közúti közlekedési építmények tekintetében Budapest Főváros
Kormányhivatalát,
b) a 2. § (3) bekezdés hatálya alá tartozó közúti közlekedési építmények tekintetében a megyei illetékességgel
eljáró járási hivatalt, Pest megyében az  Érdi Járási Hivatalt, Budapest fővárosban Budapest Főváros
Kormányhivatala III. Kerületi Hivatalát,
c) a 2. § (5) bekezdése hatálya alá tartozó közúti közlekedési építmények tekintetében a megyei kormányhivatal
járási hivatalát,
d) 2.  § (6)  bekezdése hatálya alá tartozó közúti közlekedési építmények tekintetében Budapest fővárosban
Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatalát
jelöli ki.
 (2) A  légiközlekedési építmények vonatkozásában, építésfelügyeleti hatóságként, továbbá a  repülőtér területén lévő,
a  repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének szabályairól szóló kormányrendelet hatálya alá
tartozó általános építményekkel kapcsolatos eljárásokban – az  állami repülések céljára szolgáló honvédelmi és
katonai célú építmények kivételével – építésfelügyeleti hatóságként a miniszter jár el.
(3) A  vasúti közlekedési építmények, valamint a  vasútnak nem minősülő kötöttpályás közlekedési rendszerek
építményeinek vonatkozásában építésfelügyeleti hatóságként a miniszter jár el.
(4) Építésfelügyeleti hatóságként az  országos közforgalmú kikötők, valamint a  vám- és határkikötők továbbá
a  nemzetközi személy- vagy áruforgalmat lebonyolító vagy azokhoz kapcsolódó hajózási létesítmények
tekintetében a miniszter jár el.
(5) Elsőfokú építésfelügyeleti hatóságként a  (4)  bekezdés hatálya alá nem tartozó víziközlekedési építmények
vonatkozásában Budapest Főváros Kormányhivatala jár el.
(6) Másodfokú építésfelügyeleti hatóságként – ha törvény a fellebbezést lehetővé teszi –
a) az (1) bekezdés a) pontja, valamint az (5) bekezdés szerinti ügyek vonatkozásában a miniszter,
b) az (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti ügyek vonatkozásában a fővárosi és megyei kormányhivatal
jár el.
11. A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságok kijelölése 13. § (1) A  Szolgtv. szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a  Kormány a  közúti járművezetők és a  közúti
közlekedési szakemberek képzésével, továbbképzésével, utánképzésével és vizsgáztatásával, az  e  képzésekkel
és vizsgáztatásokkal összefüggő iskolavezetői, szakoktatói és vizsgabiztosi tevékenységgel, továbbá a  Kkt. 24/A.  §
(6)  bekezdése szerint bejelentett műszaki vizsgabiztosi tevékenységgel és a  veszélyes áru szállítási biztonsági
tanácsadói tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatási tevékenység tekintetében a minisztert jelöli ki.
(2) A Szolgtv. szerinti, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a Kormány
a) a Kkt. 16/A. §-a szerinti szakértői tevékenységgel,
b) a Kkt. 24/A. § (2) bekezdése szerint engedélyezett vizsgáló állomás tevékenységével,
c) a Kkt. 16/B. § (5) bekezdése szerinti auditori tevékenységgel
kapcsolatos szolgáltatási tevékenység tekintetében Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
14. § A Szolgtv. szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a  vasúti közlekedési hatóság jár el a  vasúti
közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő munkavállalók alapképzése és időszakos oktatása és
az  ezzel összefüggő vizsgabiztosi tevékenység, továbbá a  vasúti közlekedésről szóló 2005.  évi CLXXXIII.  törvény
(a továbbiakban: Vtv.) 80/B. §-a szerinti szakértői tevékenység tekintetében.
15. § A Szolgtv. szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a  miniszter jár el a  következő tevékenységek
tekintetében:
a) a Vkt. 6/A. §-a szerinti szakértői tevékenység,
b) a révkalauzi tevékenység,
c) a Vkt.-ben előírt képesítési követelményekkel összefüggő képzési és vizsgáztatási tevékenységek,
d) tengerész munkaközvetítői tevékenység.
12. Erdészeti magánút közforgalom számára történő megnyitására jogosult hatóság kijelölése
16. § (1) A  Kormány az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 15.  §
(5)  bekezdésében foglaltak tekintetében erdészeti hatóságként elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal
erdészeti hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést
törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Az elsőfokú hatóság köteles vizsgálni eljárásában
a) az erdészeti magánút közforgalom számára való megnyitásának az erdőre gyakorolt hatását, és
b) azt, hogy az  erdészeti magánút közforgalom számára való megnyitása a  természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek, valamint a  tájvédelem jogszabályban rögzített
követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
13. A regisztrációs adóról szóló törvény szerinti szakhatóság kijelölése
17. § A Kormány a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény 10/C. §-ában meghatározott szakhatóságként azokban
az eljárásokban, ahol első fokon
a) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Békés Megyei Adó- és Vámigazgatósága jár el, az elsőfokú eljárásban a Békés
Megyei Kormányhivatal közlekedési hatósági feladatkörében eljáró Békéscsabai Járási Hivatalát, a másodfokú
eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Békés Megyei Kormányhivatalt,
b) a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Komárom-Esztergom Megyei Adó- és Vámigazgatósága jár el, az  elsőfokú
eljárásban a  Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal közlekedési hatósági feladatkörében eljáró
Tatabányai Járási Hivatalát, a másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a KomáromEsztergom Megyei Kormányhivatalt,
c) a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Vas Megyei Adó- és Vámigazgatósága jár el, az  elsőfokú eljárásban a  Vas
Megyei Kormányhivatal közlekedési hatósági feladatkörében eljáró Szombathelyi Járási Hivatalát,
a másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Vas Megyei Kormányhivatalt
jelöli ki. 14. Az útügyi hatóság eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
18. § (1) A  Kormány a  transzeurópai közúthálózatnak Magyarország területén lévő alagútjaival kapcsolatos, az  alagút
kiviteli tervének jóváhagyása, az  alagút működési engedélyének kiadása, a  működési engedélytől történő
eltérések engedélyezése, a  működési engedélynek – a  biztonsági minimumkövetelmények sérelme esetén
történő – korlátozása, felfüggesztése, a biztonsági minimumkövetelményektől való eltérések engedélyezése iránti,
valamint azoknak a  feltételeknek a  meghatározására irányuló eljárásban, amelyek teljesülése esetén az  alagútban
a rendeltetésszerű üzem helyreállítható, illetve az alagút a közforgalom számára újra megnyitható,
a) – annak elbírálása kérdésében, hogy az  adott útszakasz tervezett közúti jelzései és forgalomtechnikai
elemei az  adott hely ismeretében közlekedésbiztonsági szempontból megfelelőek-e – az  Országos
Rendőr-főkapitányságot, valamint
b) – a  katasztrófavédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályok érvényre juttatása kérdésében –
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) A  Kormány a  közúti alagutaknak a  2015.  évi LXXXIX.  törvénnyel kihirdetett, a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti
Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” Melléklet 1. rész 1.9.5 pontja szerinti kategóriához rendelésében
–  a  katasztrófavédelemmel összefüggő létesítési és használati szempontok érvényre juttatása kérdésében –
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(3) A  Kormány a  közutak, a  közforgalom elől el nem zárt magánutak, a  kerékpárutak, a  gyalogutak, a  gyalogés kerékpárutak, a  járdák, valamint ezek műtárgyai és tartozékai építésének, forgalomba helyezésének,
fennmaradásának és megszüntetésének engedélyezésére, építésének elvi engedélyezésére, forgalomba
helyezésének ideiglenes engedélyezésére, a  közlekedési hatósági engedélyek időbeli hatályának
meghosszabbítására irányuló eljárásban, valamint – ha a  kérelem a  szakhatóság korábbi állásfoglalásában
foglalt feltételeket érinti – az  építési engedélyben foglaltaktól való eltérés engedélyezésére irányuló eljárásban,
a  szakági tervek felelős tervezői jogosultságának a  vizsgálata kérdésében, valamint az  1.  melléklet 1.  pontjában
meghatározott szakkérdésben az 1. melléklet 1. pontja szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(4) A (3) bekezdésben foglalt eljárásokban a szakági tervek felelős tervezői jogosultsága vizsgálatának kérdését az eljáró
közlekedési hatóság köteles megvizsgálni.
(5) Az 1. melléklet 2. pontjában meghatározott szakkérdéseket a közlekedési hatóságként eljáró járási (fővárosi kerületi)
hivatal köteles megvizsgálni.
(6) A (3) bekezdés szerinti másodfokú eljárásokban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – ha a fellebbezés érinti
az  elsőfokú eljárásban vizsgált szakkérdést a  másodfokon eljáró közlekedési hatóság a  szakkérdés vizsgálatára
az  1.  melléklet 2.  pontjában foglalt táblázat 4. sorában foglalt esetben a  Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt
szakértőként rendelheti ki.
(7) A  (3)  bekezdésben kijelölt szakhatóság a  forgalomba helyezési, az  ideiglenes forgalomba helyezési, valamint
az  ideiglenes forgalomba helyezési engedély időbeli hatályának meghosszabbítására irányuló eljárásban azt
vizsgálja, hogy az építmény a korábbi szakhatósági állásfoglalásnak megfelelően valósult-e meg.
(8) A  Kormány a  radioaktív anyag közúti fuvarozási tevékenység keretében történő továbbítása engedélyezésére
irányuló eljárásban
a) a radioaktív anyag munkavállalókra és lakosságra gyakorolt hatásának kérdésében az Országos Atomenergia
Hivatalt,
b) – a  radioaktív anyag szállítása biztonsági feltételeinek, valamint annak vizsgálata kérdésében, hogy
szükséges-e a  szállítmány fokozott őrzés-védelmének biztosítása – az  Országos Rendőr-főkapitányságot
szakhatóságként jelöli ki.
(9) A  Kormány a  2015.  évi LXXXIX.  törvénnyel kihirdetett, a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló
Európai Megállapodás „B” Mellékletének 9. rész 9.1 fejezet szerinti jármű-jóváhagyási eljárásban – a  járműre
szerelt felépítmény műszaki biztonsági szempontú megfelelőségének a  megállapítása kérdésében – Budapest
Főváros Kormányhivatalának egyes ipari és kereskedelmi ügyekben eljáró hatóságként történő kijelöléséről,
valamint a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló 365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet szerinti,
műszaki biztonsági feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal közlekedési hatósági feladatkörében
eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát, másodfokon Budapest Főváros Kormányhivatalát szakhatóságként jelöli
ki. A  közlekedési hatóság mérlegelheti a  szakhatóság megkeresését, és maga dönthet a  fenti szakkérdésben,
ha a  jelöléssel ellátott tartányok esetében bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítvány,
a  robbanóanyag szállító, előállító járművek esetében vizsgáló szervezet által kiállított jegyzőkönyv (értékelő lap),
az egyéb tartányok esetében a műszaki biztonsági hatóság által kiadott gyártási típusjóváhagyás rendelkezésre áll.
(10) A (4) bekezdés szerinti hatósági eljárásokban a szakhatóságként kijelölt hatóság az ügyfélnek az eljárás megindítása
előtt benyújtott kérelmére előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely a  kiadásától számított egy évig
használható fel.
15. A légiközlekedési hatóság eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
19. § (1) A Kormány a repülőtér légi közlekedés védelme szempontjából kis repülőtérré minősítése iránti eljárásban,
a) – abban a kérdésben, hogy a repülőtér megfelel-e a fegyveres biztonsági őrség működtetéséhez szükséges
feltételeknek, valamint teljesülnek-e a  300/2008/EK rendeletben foglalt alapkövetelmények – elsőfokú
eljárásban a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé
teszi – az Országos Rendőr-főkapitányságot, valamint
b) – hatáskörébe tartozó feladatrendszer alapján végrehajtott védelmi kockázat felmérése céljából – elsőfokú
eljárásban az Alkotmányvédelmi Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) A  Kormány a  polgári repülőtér elvi létesítésének engedélyezésére, létesítésének engedélyezésére,
használatbavételének engedélyezésére, a  repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének, valamint
a  leszállóhely létesítésének és megszüntetésének szabályairól szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó általános
építmények építési engedélyezésére, használatbavételi engedélyezésére, fennmaradási engedélyezésére és
bontására irányuló hatósági eljárásban
a) – abban a kérdésben, hogy a repülőtér megfelel-e a fegyveres biztonsági őrség működtetéséhez, nemzetközi
repülőtér esetében a  határellenőrzéshez szükséges feltételeknek, továbbá teljesülnek-e a  repülőtérre
vonatkozó biztonsági alapkövetelmények – elsőfokú eljárásban a  repülőtér fekvése szerint illetékes
rendőr-főkapitányságot, Budapesten és Pest megyében a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot, másodfokú
eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – az Országos Rendőr-főkapitányságot,
b) a  katasztrófa- és tűzvédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályoknak való megfelelés
kérdésében elsőfokú eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét, másodfokú eljárásban
– ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét,
c) – abban a  kérdésben, hogy a  repülőtér tervezett meteorológiai műszerezettsége, a  műszerek mennyisége,
elhelyezése, illetve mérési pontossága megfelel-e az  1971.  évi 25.  törvényerejű rendelettel kihirdetett,
a nemzetközi polgári repülésről szóló, Chicagóban, 1944. évi, december 7. napján aláírt Egyezmény alapján
a Meteorológiai Világszervezet és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított előírásoknak,
a futópályák tervezett kiépítése az uralkodó széliránynak megfelelő-e, hiteles éghajlati adatokból, megfelelő
szakismerettel készült-e az  engedélyezési dokumentációnak a  repülések végrehajtása szempontjából
mérvadó meteorológiai körülményeket bemutató része – elsőfokú eljárásban az  Országos Meteorológiai
Szolgálatot,
d) termőföldön megvalósuló tevékenység esetén – a  termőföld minőségi védelme kérdésében – a  polgári
repülőtér elvi létesítésének és használatbavételének engedélyezése, illetve a  repülőtér létesítésének,
fejlesztésének és megszüntetésének szabályairól szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó általános
építmények megszüntetésének engedélyezése kivételével elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal
talajvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát,
e) – az  egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások, valamint a  repülőtér környezetében
a  légiközlekedésből adódó zaj és rezgés okozta, egészségre gyakorolt hatások vizsgálatával kapcsolatos
szakkérdésben – elsőfokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi hatáskörében
eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát, másodfokú eljárásban a  népegészségügyi hatáskörében eljáró
fővárosi és megyei kormányhivatalt,
f ) ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati
engedély nem szükséges, vagy az  engedélyezési eljárás a  környezeti hatásvizsgálati és az  egységes
környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Khvr.) 3. számú mellékletében meghatározott olyan tevékenység megkezdését vagy folytatását szolgálja,
amely a Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket nem éri el, vagy a tevékenységre a Khvr.-ben megállapított
feltétel nem teljesül, az V. osztályú repülőtér kivételével – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység
a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek, a tájvédelem jogszabályban
rögzített követelményeinek, a  környezeti zaj és rezgés elleni védelemre vonatkozó szabályoknak
a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, valamint hogy a  tevékenység
következtében jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e – elsőfokú eljárásban a megyei kormányhivatal
környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát,
másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt,
g) nemzetközi forgalom számára tervezett repülőtér esetében – annak elbírálása kérdésében, hogy
biztosítottak-e a vámeljárás feltételei – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Repülőtéri Igazgatóságát,
h) – annak elbírálása kérdésében, hogy a  tervezett tevékenység a  kulturális örökség védelme jogszabályban
rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e,
ha) ha a  repülőtér létesítésére, valamint a  repülőtér fejlesztése esetén a  futópályák számának
növelésére, műszaki jellemzőinek megváltoztatására, füves repülőtéren szilárd burkolatú futópálya
kiépítésére, a meglévő futópálya hosszának hosszabbítására, gurulóút hálózat bővítésére, továbbá
a  több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében a  további szakaszokban megépítendő
építmény építésére irányuló tevékenység nyilvántartott régészeti lelőhelyen vagy régészeti
védőövezet területén valósul meg, vagy
hb) ha a  tevékenység műemléki területen vagy nyilvántartott műemléki értéket, műemléket érintően
valósul meg,
elsőfokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal örökségvédelmi hatáskörében eljáró járási (fővárosi
kerületi) hivatalát, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – az  örökségvédelmi
hatáskörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát,
i) a  repülőtér területén lévő, a  repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének, valamint
a  leszállóhely létesítésének és megszüntetésének szabályairól szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó
általános építményekkel kapcsolatos eljárásokban – a  helyi építési szabályzatnak, a  szabályozási tervnek,
az  általános érvényű kötelező építésügyi előírásoknak, valamint az  épített környezet alakításáról és
védelméről szóló törvényben foglalt feltételeknek való megfelelés kérdésében – az  elsőfokú eljárásban
a  repülőtér fekvése szerinti az  építésügyi és az  építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési
feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében meghatározott elsőfokú kiemelt
építésügyi hatóságot, a másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – az építésügyi és
az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
1. § (5) bekezdésében meghatározott hatóságot,
j) ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély
nem szükséges, vagy az  engedélyezési eljárás a  Khvr. 3. számú mellékletében meghatározott olyan
tevékenység megkezdését vagy folytatását szolgálja, amely a  Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket nem
éri el, vagy a tevékenységre a Khvr.-ben megállapított feltétel nem teljesül, az V. osztályú repülőtér kivételével
– annak elbírálása kérdésében, hogy a  tevékenység a  felszín alatti vizek, illetve az  ivóvízbázisok védelmére
vonatkozó szabályoknak a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, elsőfokú
eljárásban a területi vízvédelmi, illetve vízügyi hatóságot, másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény
lehetővé teszi – az országos vízvédelmi, illetve vízügyi hatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
 (3) A  Kormány vízi repülőtér, állami repülések céljára szolgáló repülőtér és közös felhasználású repülőtér kivételével
repülőtér üzemeltetésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
a) ha az  üzemeltetéshez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, – annak elbírálása kérdésében, hogy szükséges-e zajgátló intézkedések előírása, továbbá
az  üzemeltetés a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e a  természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek – elsőfokú eljárásban a  megyei
kormányhivatal környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási
hivatalát, másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt,
valamint
b) – annak elbírálása kérdésében, hogy a  repülőtéri meteorológiai berendezések üzemeltetése, az  eszközök
karbantartottsága megfelel-e az  1971.  évi 25.  törvényerejű rendelettel kihirdetett, a  nemzetközi polgári
repülésről szóló, Chicagóban, 1944.  évi, december 7. napján aláírt Egyezmény alapján a  Meteorológiai
Világszervezet és a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított előírásoknak – az  Országos
Meteorológiai Szolgálatot szakhatóságként jelöli ki.
(4) A  Kormány a  légiforgalmi berendezések engedélyezési eljárásaiban a  2.  mellékletben meghatározott feltételek
fennállása esetén és szakkérdésben, a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a repülőterek környezetében létesítendő zajgátló védőövezetek kijelölésével kapcsolatos eljárásban,
a) – az  egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésével, valamint a  repülőtér környezetében
a  légi közlekedésből adódó zaj és rezgés okozta egészségre gyakorolt hatások vizsgálatával kapcsolatos
szakkérdésekben, valamint kórházra vagy jelentős gyógyüdülőhelyre való tekintettel az E-jelű zajgátló övezet
kijelölése szükségességének elbírálása kérdésében – elsőfokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal
népegészségügyi hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát, másodfokú eljárásban –  ha
a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  népegészségügyi hatáskörében eljáró fővárosi és megyei
kormányhivatalt, valamint
b) – annak vizsgálata kérdésében, hogy a zajmonitoring rendszer kiépítése a környezeti zaj mérésére indokolt-e,
hogy a  tervezett zajcsökkentési intézkedések milyen feltételek mellett segítik elő a  környezet zajvédelmi
állapotának javítását, valamint, országos jelentőségű védett természeti területek és Natura 2000 területek
érintettsége esetén, annak elbírálása kérdésében, hogy a  zajgátló védőövezet kijelölése a  természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint vagy
további feltételek mellett megfelel-e – elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal környezetvédelmi és
természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú eljárásban – ha
a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
 (6) A  Kormány a  radioaktív anyag belföldi légi fuvarozási tevékenység keretében történő továbbítása, valamint földi
kiszolgálásának engedélyezésére irányuló eljárásban
a) a radioaktív anyag munkavállalókra és lakosságra gyakorolt hatásának kérdésében az Országos Atomenergia
Hivatalt,
b) – a  radioaktív anyag szállítása biztonsági feltételeinek, valamint annak vizsgálata kérdésében, hogy
szükséges-e a szállítmány fokozott őrzés-védelmének biztosítása – az Országos Rendőr-főkapitányságot
szakhatóságként jelöli ki.
(7) A Kormány a nyilvános repülőtérre, leszállóhelyre vonatkozó hatósági engedélyezési eljárásban – annak kérdésében,
hogy a  tervezett tevékenység a  honvédelmi célú légiközlekedés biztonságát, így különösen a  honvédelemért
felelős miniszter által létrehozott légi kutató-mentő szolgálat hatáskörébe tartozó feladatok ellátását, Magyarország
légterének védelmét ellátó szolgálatok tevékenységét vagy a  Magyar Honvédség, illetve a  szövetséges fegyveres
erők feladatainak ellátását akadályozza-e – az  elsőfokú hatósági eljárásban a  katonai légügyi hatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
(8) A Kormány a leszállóhely létesítésére irányuló engedélyezési eljárásban
a) a  katasztrófa- és tűzvédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályoknak való megfelelés
kérdésében elsőfokú eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét, másodfokú eljárásban
– ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét,
b) – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi
jogi követelményeknek, a  tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek, a környezeti zaj és rezgés
elleni védelemre vonatkozó szabályoknak, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek
a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e – elsőfokú eljárásban a  megyei
kormányhivatal környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási
hivatalát, másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt
szakhatóságként jelöli ki. 20. § (1) A  Kormány a  környezetvédelmi szempontból korlátozott légtér hajtóművel felszerelt légijárművel, valamint
hőlégballonnal történő igénybevételének előzetes hatósági engedélyezési eljárásában
a) térképezés céljából történő repülés,
b) mérőkamerás légi fényképezés vagy egyéb, távérzékelési célú repülés,
c) egyéb képrögzítés, illetve felvételkészítés céljából történő repülés,
d) szúnyogirtás, mező- és erdőgazdasági légi munkavégzés céljából végzett repülés,
e) polgári célú légi felderítés és megfigyelés (például vezetékellenőrzés, vadszámlálás) céljából végzett repülés,
f ) egyéb, közérdekű célból történő repülés
esetén – a  (2)  bekezdésben meghatározott szakkérdésben – elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal
környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú
eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szakhatóság állásfoglalásában
a) értékeli az  engedélyezés tárgyát képező tevékenységnek a  védett és a  fokozottan védett, valamint
a közösségi jelentőségű madárfajok egyedeire, populációira, élő-, táplálkozó- és szaporodóhelyeire gyakorolt
várható hatását, és
b) a  természeti értékek veszélyeztetésének elkerülése, valamint a  veszélyeztetés mértékének csökkentése
érdekében – a  repülési szabályok figyelembevételével – a  repülési útvonalra, a  repülési magasságra, illetve
a repülés időtartamára vonatkozóan feltételeket határozhat meg.
(3) A  Kormány a  légijármű rendszeres használatára nem nyilvános fel- és leszállóhely létesítésének engedélyezésére
irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a környezeti zaj és rezgés elleni védelemre
vonatkozó szabályoknak megfelel-e – elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal környezetvédelmi és
természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú eljárásban – ha
a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(4) A  Kormány a  polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a  Légiközlekedés Védelmi Bizottság jogköréről,
feladatairól és működésének rendjéről szóló kormányrendelet alapján védelmi tiszt kijelölésére kötelezett
szervezetek védelmi tisztje és a védelmi felelős kijelölésének és visszavonásának jóváhagyására irányuló eljárásban
–  a  kijelölni tervezett személy beosztás betöltése során hordozott lehetséges biztonsági kockázati szintjének
vizsgálata tekintetében – az Alkotmányvédelmi Hivatalt és a Terrorelhárítási Központot szakhatóságként jelöli ki.
(5) A  Kormány a  nemzeti légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrök kijelölésére irányuló eljárásban
–  a  nemzeti légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrként kijelölni tervezett személy beosztás betöltése
során hordozott lehetséges biztonsági kockázati szintjének vizsgálata tekintetében – az Alkotmányvédelmi Hivatalt
és a Terrorelhárítási Központot szakhatóságként jelöli ki.
(6) A  Kormány a  repülőtéri védelmi program, az  ahhoz kapcsolódó belső védelmi minőségbiztosítási program és
védelmi képzési terv jóváhagyására irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a  repülőtéri védelmi
program, az ahhoz kapcsolódó belső védelmi minőségbiztosítási program és védelmi képzési terv a légiközlekedés
biztonságával kapcsolatos követelményeknek megfelel-e – elsőfokú eljárásban a repülőtér fekvése szerint illetékes
rendőr-főkapitányságot, Budapesten és Pest megyében a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot, másodfokú eljárásban
– ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – az Országos Rendőr-főkapitányságot szakhatóságként jelöli ki.
(7) A  Kormány a  légiközlekedés védelmi berendezések, eszközök és védelmi rendszerek üzembe helyezésének és
működtetésének jóváhagyására irányuló eljárásban
a) a  légiközlekedés védelmi berendezések, eszközök és védelmi rendszerek megfelelőségének kérdésében
elsőfokú eljárásban a  repülőtér fekvése szerint illetékes rendőr-főkapitányságot, Budapesten és Pest
megyében a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé
teszi – az Országos Rendőr-főkapitányságot,
b) a lehetséges biztonsági kockázati szintjének kérdésében elsőfokú eljárásban az Alkotmányvédelmi Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
(8) A  Kormány a  repülőtér kényszerhelyzeti tervének jóváhagyására irányuló eljárásban annak elbírálása kérdésében,
hogy
a) a  repülőtér kényszerhelyzeti terve a  jogellenes cselekmények megelőzésével és felszámolásával
kapcsolatos követelményeknek megfelel-e, elsőfokú eljárásban a  repülőtér fekvése szerint illetékes
rendőr-főkapitányságot, Budapesten és Pest megyében a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot, másodfokú
eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – az Országos Rendőr-főkapitányságot,
b) a  repülőtér kényszerhelyzeti tervében foglaltak megfelelnek-e a  katasztrófavédelem erő- és
eszközrendszerének, beépített mobil, stabil felszerelésének, elsőfokú eljárásban a  hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területi szervét, másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi –
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét
szakhatóságként jelöli ki.
 (9) A Kormány a 2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet Melléklet 1.3.1.4. pontjával összhangban a szigorított
védelmi területre történő belépés során egyes személyek, vagy csoportok részére a  tiltott tárgyak bevitelének
tilalma alóli felmentés megadására irányuló eljárásban abban az  esetben, ha a  bevinni szándékozott tiltott tárgy
a 2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet Melléklet 4-C. Függelék a), b) és f ) pontjába tartozik:
a) – a  tiltott tárgyak bevitele és biztonságos őrzése, tárolása feltételeinek való megfelelés, valamint
annak elbírálása kérdésében, hogy a  tiltott tárgy, annak beviteli céljára figyelemmel, kockázatot
jelent-e a  légiközlekedés biztonságára vagy a  közbiztonságra – a  repülőtér fekvése szerint illetékes
rendőr-főkapitányságot, Budapesten és Pest megyében a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot,
b) – a bevitel és a  szigorított védelmi területen történő munkavégzés során kialakuló biztonsági kockázat
szintjének vizsgálata kérdésében – az Alkotmányvédelmi Hivatal területileg illetékes kirendeltségét,
c) a  tiltott tárgyak bevitele és biztonságos őrzése, tárolása, felhasználása kérdésében, valamint terrorveszély
kérdésében a Terrorelhárítási Központot
szakhatóságként jelöli ki.
 (10) A  Kormány a  légiforgalmi irányító szolgálat védelmi tervének jóváhagyására irányuló elsőfokú eljárásban
–  annak elbírálása kérdésében, hogy a  védelmi terv a  légiközlekedés védelmével kapcsolatos követelményeknek
megfelel-e – az Alkotmányvédelmi Hivatalt és a Terrorelhárítási Központot szakhatóságként jelöli ki.
(11) A  Kormány a  meghatalmazott ügynök, az  ismert feladó és a  fedélzeti ellátmány meghatalmazott beszállítója
minősítése tárgyában indult eljárásban, a  védelmi ellenőrzések végrehajtása és a  fizikai védelem biztosítása
szakkérdésben az  elsőfokú eljárásban a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot, a  másodfokú eljárásban – ha
a fellebbezést törvény lehetővé teszi – az Országos Rendőr-főkapitányságot szakhatóságként jelöli ki.
(12) A  Kormány a  meghatalmazott ügynök és a  fedélzeti ellátmány meghatalmazott beszállítója minősítése tárgyában
indult eljárásban, abban a szakkérdésben, hogy az engedélyben foglaltak jelentenek-e kockázatot a légiközlekedés
védelme szempontjából, az  Alkotmányvédelmi Hivatalt, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szervet és a Terrorelhárítási Központot szakhatóságként jelöli ki.
16. A vasúti közlekedési hatóság eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
21. § (1) A Kormány a vasúti építmény engedélyezésére irányuló eljárásban,
a) – az államhatár rendje, a határrendsértések és határesemények megelőzéséhez szükséges feltételek, valamint
a  közlekedésbiztonsági követelmények megállapítása kérdésében – elsőfokú eljárásban a  megyei, fővárosi
rendőr-főkapitányságot, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – az  Országos
Rendőr-főkapitányságot,
b) ha az  eljárás honvédelmi vagy katonai célú létesítmény működési vagy védőterületén tervezett vasúti
építményre vonatkozik, – annak elbírálása kérdésében, hogy a  Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi
védelmi feladatai a kérelemben foglaltak szerinti esetben vagy további feltételek mellett biztosíthatóak-e –
az elsőfokú hatósági eljárásban a honvédelemért felelős minisztert,
c) ha az  építési tevékenység jogszabály alapján hatósági felügyelet alá tartozó veszélyes folyadék és olvadék
vasúti töltő-lefejtő berendezést érint, – az  ezen építményekkel, berendezésekkel összefüggő műszaki
biztonsági követelményeknek való megfelelés kérdésében – Budapest Főváros Kormányhivatalának egyes
ipari és kereskedelmi ügyekben eljáró hatóságként történő kijelöléséről, valamint a  területi mérésügyi
és műszaki biztonsági hatóságokról szóló 365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet szerinti, fővárosi és megyei
kormányhivatal műszaki biztonsági feladatkörben eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát, másodfokú
eljárásban Budapest Főváros Kormányhivatalát,
d) ha az  eljárás nyilvántartott régészeti lelőhelyen, régészeti védőövezet területén, műemléki területen
megvalósuló vagy jogszabályban meghatározott esetekben műemléket érintő tevékenység engedélyezésére
irányul, – annak elbírálása kérdésében, hogy az  építmény a  kulturális örökség védelme jogszabályban
rögzített követelményeinek a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –
elsőfokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal örökségvédelmi hatáskörben eljáró járási (fővárosi
kerületi) hivatalát, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – az  örökségvédelmi
hatáskörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát,
e) ha az építési tevékenység
ea) külterületen felszínmozgás veszélyes vagy bányászati tevékenységgel érintett területen valósul
meg, az  építési engedély iránti kérelem földtani szempontú megalapozottságának vizsgálata
szakkérdésében,
eb) nyomvonaljellegű kőolaj- és földgázbányászati létesítmény, szállítóvezeték, elosztóvezeték,
célvezeték, valamint egyéb gáz- és gáztermékvezeték biztonsági övezetében valósul meg, és
az  építtető az  üzemeltetőnek a  bányászatról szóló 1993.  évi XLVIII.  törvény végrehajtásáról szóló
203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet 19/B.  § (2)  bekezdése szerinti egyetértésének megtagadását
vagy az  üzemeltető által az  egyetértés megadásához szabott feltételeket sérelmesnek tartja,
az  üzemeltető nyilatkozatában foglalt feltételek vagy a  hozzájárulás megtagadása a  gázipari
tevékenységgel kapcsolatos létesítmény rendeltetésszerű használatával és védelmével kapcsolatos
jogszabályi rendelkezéseknek való megfelelőség vizsgálata szakkérdésben
elsőfokú eljárásban az illetékes a bányafelügyeletként eljáró megyei kormányhivatalt, másodfokú eljárásban
– ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt,
f ) ha az  építmény külterületen, továbbá belterületen egyedi tájértéken, természeti területen, országos
jelentőségű védett természeti területen, Natura 2000 területen vagy barlang védőövezetén valósul meg,
és a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély és egységes környezethasználati engedély
nem szükséges, vagy az  engedélyezési eljárás a  Khvr. 3. számú mellékletében meghatározott olyan
tevékenység megkezdését vagy folytatását szolgálja, amely a  Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket nem
éri el, vagy a  tevékenységre a  Khvr.-ben megállapított feltétel nem teljesül – annak elbírálása kérdésében,
hogy az építmény vagy az építési tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak
szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, továbbá hogy a  tevékenység következtében jelentős
környezeti hatások feltételezhetők-e – elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal környezetvédelmi és
természetvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú eljárásban – ha
a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a Pest Megyei Kormányhivatalt,
g) helyi jelentőségű védett természeti területen vagy arra közvetlen hatást gyakorló módon megvalósuló vasúti
építmény esetén, – annak elbírálása kérdésében, hogy a  tevékenység a  természet védelmére vonatkozó
helyi önkormányzati rendeletben meghatározott követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint vagy
további feltételek mellett megfelel-e – elsőfokú eljárásban a települési önkormányzat jegyzőjét, a fővárosban
a  főjegyzőt, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalt,
h) erdőben, erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló területen vagy arra közvetlen hatást gyakorló
módon megvalósuló – normál és keskeny nyomtávú – vasúti pályaépítmény esetén, – annak elbírálása
kérdésében, hogy a tevékenység az erdő védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek
a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e – elsőfokú eljárásban a  megyei
kormányhivatal erdészeti hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú eljárásban
– ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – az erdészeti hatáskörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt,
i) ha az  eljárás vasúti alagutat érint, a  katasztrófa- és tűzvédelemmel összefüggő létesítési és használati
szabályoknak való megfelelés kérdésében elsőfokú eljárásban a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi
szervét, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  hivatásos katasztrófavédelmi
szerv központi szervét,
j) ha az  építmény építése, megszüntetése közutat vagy annak biztonsági övezetét érinti, és a  kérelmező
az  útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a  hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja,
annak elbírálása kérdésében, hogy a  közút területének nem közlekedési célú igénybevétele a  kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett – a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek
végrehajtására, a  közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a  közút állagára gyakorolt
hatása alapján – engedélyezhető-e,
ja) gyorsforgalmi út, valamint közúti határátkelőhely közlekedési építményei esetében Budapest
Főváros Kormányhivatalát,
jb) gyorsforgalmi út, valamint közúti határátkelőhely közlekedési építményei kivételével, az  országos
közút, továbbá a  főváros kivételével a  települési önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak
esetében elsőfokú eljárásban a megyei kormányhivatal közlekedési hatósági feladatkörében eljáró
megyeszékhely szerinti járási hivatalát, Pest megyében az Érdi Járási Hivatalt,
jc) a  Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében elsőfokú eljárásban Budapest
Főváros Kormányhivatala közlekedési hatósági feladatkörében eljáró III. Kerületi Hivatalát,
jd) a  fővárosi kerületi önkormányzatok tulajdonában lévő közutak esetében elsőfokú eljárásban
Budapest Főváros Kormányhivatala közlekedési hatósági feladatkörében eljáró III. Kerületi Hivatalát,
másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény lehetővé teszi – a közlekedési hatáskörében eljáró
Budapest Főváros Kormányhivatalát
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) A Kormány a felszín alatti vasutak vasúti üzemi létesítményei, valamint a vasúti üzemi létesítményekhez kapcsolódó
felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák engedélyezésére irányuló eljárásban a  3.  mellékletben meghatározott
esetekben és szakkérdésben a 3. mellékletben meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(3) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban
a) ügyfélnek az  eljárás megindítását megelőzően benyújtott kérelmére a  szakhatóságként kijelölt hatóság
előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki,
b) a  meghozott döntést – az  (1)  bekezdés i)  pontja szerinti eljárás kivételével – az  illetékes megyei
katasztrófavédelmi igazgatósággal, a  főváros területén a  Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is
közölni kell.
(4) A Kormány az (1) bekezdésben nem említett, a hagyományos és a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerrel
összefüggésben a Vtv. 10. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti műszaki engedély kiadására irányuló vasúti hatósági
eljárásban
a) a zajvédelemre vonatkozó követelményeknek való megfelelés megállapítása érdekében,
b) a vasúti pálya közelében elhelyezett berendezésekre és létesítményekre megengedhető mértékű talajrezgés
megállapításához,
c) a  hagyományos és a  nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer részét képező vasúti pálya tartozékai
vagy vasúti üzemi létesítmények körébe tartozó villamos- vagy hőenergia-ellátó rendszerek működése során
a megengedhető mértékű környezetterhelés megállapítása érdekében,
d) a  hagyományos és a  nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer részét képező karbantartó
létesítményekben alkalmazott műszaki berendezések és eljárások által okozott megengedhető mértékű
környezetterhelés megállapítása érdekében, különös tekintettel a  hulladékkezelési követelmények
betartására
elsőfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró
megyeszékhely szerinti járási hivatalát, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  Pest
Megyei Kormányhivatalt szakhatóságként jelöli ki.
17. A hajózási hatóság eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
22. § (1) A  Kormány a  kikötő, valamint a  komp- és révátkelőhely elvi létesítési, létesítési, használatbavételi, továbbá
fennmaradási, rendeltetéstől eltérő használati és megszüntetési engedélyezésére, valamint az  adatváltozás
átvezetésére irányuló eljárásban, továbbá ezen eljárások vonatkozásában a  tervtől való eltérés engedélyezésére
irányuló eljárásban, a  4.  melléklet 1.  pontjában meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki, illetve
a  hajózási hatóság a  4.  melléklet 2.  pontjában meghatározott kérdéseket szakkérdésként vizsgálja. Az  eljárásban
hozott döntést az  illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a  főváros területén a  Fővárosi
Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is közölni kell.
(2) A  Kormány a  hajókiemelő berendezés elvi létesítési, létesítési, használatbavételi, továbbá fennmaradási,
rendeltetéstől eltérő használati és megszüntetési engedélyezésére, valamint az  adatváltozás átvezetésére
irányuló eljárásban, valamint ezen eljárások vonatkozásában a  tervtől való eltérés engedélyezése iránti eljárásban
a  4.  melléklet 3.  pontjában meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki, illetve a  hajózási hatóság
a 4. melléklet 4. pontjában meghatározott kérdéseket szakkérdésként vizsgálja.
(3) A  Kormány a  csak csónakok fogadására alkalmas kikötők elvi létesítési, létesítési, használatbavételi, továbbá
fennmaradási, rendeltetéstől eltérő használati és megszüntetési engedélyezésére, valamint az  adatváltozás
átvezetésére irányuló eljárásban, valamint ezen eljárások vonatkozásában a tervtől való eltérés engedélyezése iránti
eljárásban a 4. melléklet 5. pontjában meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki illetve a hajózási hatóság
a 4. melléklet 6. pontjában meghatározott kérdéseket szakkérdésként vizsgálja.
(4) A  Kormány úszóműves rakodóhelyre, hajóállomásra, úszóműállásra, hajóhídra, veszteglőhelyre, vízisportpályára
és vízi repülőtérre vonatkozó létesítési, fennmaradási és használatba vételi engedélyezési eljárásban, valamint
ezen eljárások vonatkozásában a  tervtől való eltérés engedélyezése iránti eljárásban, a  4.  melléklet 7.  pontjában
meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki, illetve a  hajózási hatóság a  4.  melléklet 8.  pontjában
meghatározott kérdéseket szakkérdésként vizsgálja.
23. § (1) A  Kormány a  radioaktív anyag Magyarország vízi útjain történő szállításának, fuvarozásának engedélyezésére
irányuló eljárásban
a) a radioaktív anyag munkavállalókra és lakosságra gyakorolt hatásának kérdésében az Országos Atomenergia
Hivatalt,
b) – radioaktív anyag szállítása biztonsági feltételeinek, valamint annak vizsgálata kérdésében, hogy
szükséges-e a  szállítmány fokozott őrzés-védelmének biztosítása – az  Országos Rendőr-főkapitányságot,
valamint
c) – a vizek és víztartó képződmények radioaktív és hőszennyezés elleni védelmének, valamint a vízi környezet
radioaktív szennyeződése ellenőrzésének vizsgálata kérdésében – a  feladó vagy induló kikötő szerint
területileg illetékes első fokon eljáró vízvédelmi hatóságot, másodfokú eljárásban – ha a fellebbezést törvény
lehetővé teszi – az országos vízvédelmi, illetve vízügyi hatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) A  Kormány a  határvízen üzemelő hajózási létesítmények használatának rendjére vonatkozó szabályzat
jóváhagyására irányuló eljárásban
a) belső határon és a  magyar–horvát határszakaszon lévő határvízen, – az államhatár rendje
fenntarthatóságának szakkérdésében – elsőfokú eljárásban a  hajózási létesítmény helye szerint illetékes
rendőrkapitányságot, másodfokú eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  hajózási
létesítmény helye szerint illetékes rendőr-főkapitányságot,
b) a  külső határon lévő határvízen, – az  államhatár rendje fenntarthatóságának szakkérdésében – elsőfokú
eljárásban a  hajózási létesítmény helye szerint illetékes határrendészeti kirendeltséget, másodfokú
eljárásban – ha a  fellebbezést törvény lehetővé teszi – a  hajózási létesítmény helye szerint illetékes
rendőr-főkapitányságot
szakhatóságként jelöli ki. 18. A környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával kapcsolatos rendelkezések
24. § (1) A  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint nyilvánosan
közzé kell tenni a  szakhatósági állásfoglalást, amelyet az  e  rendelet szerinti olyan eljárásban hoztak, amelyben
az  eljáró vagy szakhatóságként közreműködő hatóság, szakhatóság a  tevékenység következtében várható
környezeti hatások jelentőségét vizsgálta.
(2) Az  1.  melléklet 2.  táblázat 5.  pontjában, a  4.  melléklet 1–8. táblázat 1.  pontjaiban, valamint a  21.  § (1)  bekezdés
f )  pontjában foglalt esetekben, ha az  engedélyezési eljárás a  Khvr. 3. számú mellékletében meghatározott olyan
tevékenység megkezdését vagy folytatását szolgálja, amely a  Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket nem éri el
vagy a tevékenységre a Khvr.-ben megállapított feltétel nem teljesül, az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatára szolgáló – a Khvr.-ben meghatározott – adatlapot.
19. Záró rendelkezések 25. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 27. § 2017. április 1-jén lép hatályba.
26. § (1) Ez  a  rendelet a  közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről és a  közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló
561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) Ez a rendelet
a) az  egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”) szóló,
2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi
tanúsítása, valamint a  tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról
szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet,
c) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának
biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló
2042/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. július 5-i 593/2012/EU bizottsági rendelet,
d) a  polgári repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a  91/670/EK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
e) a  légijárműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló
2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
f ) az  egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára
vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2009. március 30-i 262/2009/EK bizottsági rendelet,
g) a  Közösségben a  légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i
1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
h) a  légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának
biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló
2042/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. február 5-i 127/2010/EU bizottsági rendelet,
i) a  könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált
megközelítés keretében az  új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról
szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
j) az új személygépkocsik nyilvántartásba vett adatainak a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti nyomon követéséről és bejelentéséről szóló, 2010. november 10-i 1014/2010/EU bizottsági rendelet
és az  1014/2010/EU rendeletnek a  személygépkocsigyártók által észlelt hibákra vonatkozó értesítések
egységes formátumának megállapítása céljából történő módosításáról szóló, 2012. május 22-i 429/2012/EU
bizottsági végrehajtási rendelet,
k) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
l) a  léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2013. május 3-i
391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
m) a  közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és
a  96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
n) a  nemzetközi közúti árutovábbítási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i
1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
o) az  autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és
az  561/2006/EK rendelet a  módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet,
p) az  autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás okmányaira vonatkozóan az  1073/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról és a 2121/98/EK bizottsági
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 9-i 361/2014/EU bizottsági rendelet,
q) a  3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a  kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra
alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról
szóló, 2008. augusztus 20-i 859/2008/EK bizottsági rendelet,
r) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. február 16-i
181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
s) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és egyes tanúsításokra vonatkozó részletes szabályoknak
a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló,
2011. augusztus 10-i 805/2011/EU bizottsági rendelet 4. cikk,
t) a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló,
2011. november 3-i 1178/2011/EU bizottsági rendelet,
u) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló,
2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
v) az  új könnyű haszongépjárművek nyilvántartásba vett adatainak az  510/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet szerinti ellenőrzéséről és bejelentéséről szóló, 2012. április 3-i 293/2012/EU bizottsági
végrehajtási rendelet,
w) a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről
szóló, 2009. november 25-i 1222/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
x) a  közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések
meghatározásáról szóló, 2015. november 5-i 2015/1998 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet,
y) a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló 1178/2011/EU
rendelet módosításáról szóló 2012. március 30-i 290/2012/EU bizottsági rendelet,
z) a  léginavigációs szolgálatok és a  hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról szóló
2013. május 3-i 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
zs) a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló 1178/2011/EU
rendelet módosításáról szóló 2014. január 27-i 70/2014/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
 (3) Ez a rendelet
a) a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelmények és igazgatási eljárások rögzítéséről szóló
2011. november 3-i 1178/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2014. március 13-i 245/2014/EU
bizottsági rendelet,
b) a  repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a  216/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló, 2014. február 12-i 139/2014/EU
bizottsági rendelet,
c) az  Unió repülőterein a  zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó
szabályok és eljárások megállapításáról a  kiegyensúlyozott megközelítés jegyében, valamint
a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 598/2014/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet,
d) a  mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i
167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
e) a  két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
f ) a  két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  funkcionális
járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő kiegészítéséről szóló, 2013. október 24-i 3/2014/EU
bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet,
g) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű
motorkerékpárok jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében
történő kiegészítéséről szóló, 2013. november 21-i 44/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet,
h) a  168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  környezeti teljesítményre, valamint
a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá
V. mellékletének módosításáról szóló, 2013. december 16-i 134/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló
rendelet,
i) a  168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  két- vagy háromkerekű járművek, valamint
a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények
tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2014. július 18-i 901/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
j) a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében történő kiegészítéséről
és módosításáról szóló, 2014. szeptember 19-i 1322/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
k) a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására vonatkozó fékezési követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
2014. október 15-i 2015/68 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet,
l) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek környezeti
teljesítményére és meghajtóegység-teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő
kiegészítéséről szóló, 2014. október 1-i 2015/96 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet,
m) a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására vonatkozó funkcionális járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő
kiegészítéséről szóló, 2014. december 8-i 2015/208 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet,
n) a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2015. március 11-i 2015/504 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet,
o) a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedésvédelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló,
2015. november 16-i C (2015) 8005 bizottsági végrehajtási határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
 (4) Ez a rendelet
a) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EGK tanácsi
irányelvnek,
b) a harmadik országok közösségi repülőtereket használó légi járműveinek biztonságáról szóló, 2004. április 21-i
2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a  hajók által okozott szennyezésről és a  szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi
szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének,
d) a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
e) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i
2011/92/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv 2. és 4. cikkének,
f ) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló, 2006. január 18-i
2006/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
g) a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/21/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikk b) pontjának, 6. cikk d)–e) pontjának, valamint 7. cikkének,
h) az  Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az  Európai Közlekedési és Szállítási
Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a  2006.  évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött
megállapodás végrehajtásáról, valamint az  1999/63/EK irányelv módosításáról szóló 2009. február 16-i
2009/13/EK tanácsi irányelvnek,
i) a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában
a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről szóló, 2013. november 20-i 2013/54/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
j) a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. november 20-i 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
k) a  tengerészeti felszerelésekről és a  96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2014. július 23-i 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 27. § A 2. mellékletben foglalt táblázat 5:D mezőjében az „Országos Tisztifőorvosi Hivatal” szövegrész helyébe a „Budapest
Főváros Kormányhivatala” szöveg lép.
28. § Hatályát veszti
a) a magyar légtér igénybevételéről szóló 4/1998. (I. 16.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdése,
b) a Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006 (XII. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök