type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
536/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete az egyes kiegészítő pénzügyi szolgáltatások végzése feltételeinek részletszabályairól.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. 290. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény
(a  továbbiakban: Hpt.) 3.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet
végző vállalkozásra (a továbbiakban együtt: szolgáltató) terjed ki.
2. § (1) A  Hpt. 3.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kiegészítő pénzügyi szolgáltatás engedélyezése iránti kérelemhez
mellékelni kell
a) a kérelmező létesítő okiratát,
b) a kérelmező bejegyzéséről szóló cégbírósági végzést – ennek hiányában a bejegyzés iránti kérelmet, annak
igazolásával együtt, hogy a  bejegyzés iránti kérelmet a  cégbíróság átvette –, bejegyzett cég esetében
30 napnál nem régebbi cégkivonatot,
c) harminc napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozóan, hogy az  alapításban részt vevő személynek, már
működő cég esetén a  kérelmezőnek az  adóhatósággal, vámhatósággal, illetve a  társadalombiztosítási
szervvel szemben 30 napnál régebben lejárt tartozása nincs,
d) a  tervezett működési terület (országos kiterjedésű vagy meghatározott területi egységre korlátozott)
meghatározását tartalmazó iratot,
e) a  kérelmező szervezeti felépítésének, az  irányítási, döntési és ellenőrzési rendjének bemutatását, ha ezeket
a létesítő okirat részletesen nem tartalmazza,
f ) külföldi székhelyű kérelmező esetében nyilatkozatot a  kérelmező kézbesítési megbízottjáról, aki csak
Magyarországon bejegyzett ügyvéd, illetve ügyvédi iroda lehet,
g) annak igazolását, hogy a  kérelmező rendelkezik a  szolgáltatás nyújtásához szükséges személyi és tárgyi
feltételekkel,
h) az induló tőke teljes összegének befizetésére vonatkozó igazolást,
i) a h) pontban szereplő összeg teljes vagy részleges felhasználása esetén igazolást és nyilatkozatot arról, hogy
a felhasználás milyen mértékben történt az alapítás és a működés megkezdése érdekében,
j) a középtávú – az első három évre vonatkozó – üzleti tervet,
k) a folytatni kívánt tevékenységekre vonatkozó általános szerződési feltételeket is tartalmazó üzletszabályzatot,
l) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a szolgáltatási tevékenységét mikor kívánja megkezdeni,
m) nyilatkozatot arról, hogy a  jogszabályban meghatározott, és jogszabályon alapuló adatszolgáltatások
teljesítésére felkészült.
 (2) A  Hpt. 3.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti kiegészítő pénzügyi szolgáltatás engedélyezése iránti kérelemhez
mellékelni kell
a) a kérelmező létesítő okiratát,
b) a kérelmező bejegyzéséről szóló cégbírósági végzést – ennek hiányában a bejegyzés iránti kérelmet, annak
igazolásával együtt, hogy a  bejegyzés iránti kérelmet a  cégbíróság átvette –, bejegyzett cég esetében
harminc napnál nem régebbi cégkivonatot,
c) harminc napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozóan, hogy az  alapításban részt vevő személynek, már
működő cég esetén a  kérelmezőnek az  adóhatósággal, vámhatósággal, illetve a  társadalombiztosítási
szervvel szemben 30 napnál régebben lejárt tartozása nincs,
d) a  tervezett működési terület (országos kiterjedésű vagy meghatározott területi egységre korlátozott)
meghatározását tartalmazó iratot,
e) a  kérelmező szervezeti felépítésének, az  irányítási, döntési és ellenőrzési rendjének bemutatását, ha ezeket
a létesítő okirat részletesen nem tartalmazza,
f ) külföldi székhelyű kérelmező esetében nyilatkozatot a  kérelmező kézbesítési megbízottjáról, aki csak
Magyarországon bejegyzett ügyvéd, illetve ügyvédi iroda lehet,
g) annak igazolását, hogy a  kérelmező rendelkezik a  szolgáltatás nyújtásához szükséges személyi és tárgyi
feltételekkel,
h) az induló tőke teljes összegének befizetésére vonatkozó igazolást,
i) a h) pontban szereplő összeg teljes vagy részleges felhasználása esetén igazolást és nyilatkozatot arról, hogy
a felhasználás milyen mértékben történt az alapítás és a működés megkezdése érdekében,
j) a középtávú – az első három évre vonatkozó – üzleti tervet,
k) a folytatni kívánt tevékenységekre vonatkozó általános szerződési feltételeket is tartalmazó üzletszabályzatot,
l) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a szolgáltatási tevékenységét mikor kívánja megkezdeni,
m) nyilatkozatot arról, hogy a  jogszabályban meghatározott, és jogszabályon alapuló adatszolgáltatások
teljesítésére felkészült,
n) annak igazolását, hogy a kérelmező rendelkezik a feldolgozni tervezett készpénz mennyiségének megfelelő
kapacitású, a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti
Bank (a továbbiakban: Felügyelet) által sikeresen bevizsgált típusú bankjegyvizsgáló géppel.
(3) Az  állami adóhatóságtól beszerezhető (1)  bekezdés c)  pontja és (2)  bekezdés c)  pontja szerinti igazolással
egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(4) A  hitelintézetnek nem kell igazolnia a  szolgáltatás engedélyezése iránti eljárásban az  (1)  bekezdés a)–f ) és
h)–i) pontjában és a (2) bekezdés a)–f ) és h)–i) említett feltételek meglétét.
(5) Ha külföldi vállalkozás fióktelepe útján kíván a  Hpt. 3.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végezni, az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell az (1) bekezdés d)–m) pontjában foglaltakat és
a) a külföldi vállalkozás alapító okiratát,
b) a külföldi vállalkozás három hónapnál nem régebbi eredeti cégkivonatát vagy igazolást arról, hogy a külföldi
vállalkozást a vállalati (gazdasági) nyilvántartásba bejegyezték,
c) a külföldi vállalkozás székhelye szerinti felügyeleti hatóságtól származó engedélyének másolatát,
d) harminc napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozóan, hogy a  külföldi vállalkozásnak a  magyarországi
és a  székhelye szerinti államban lévő adóhatósággal, vámhatósággal, illetve társadalombiztosítási szervvel
szemben tartozása nincs,
e) a  külföldi vállalkozás előző gazdasági évre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített mérlegét és
eredmény-kimutatását,
f ) nyilatkozatot arról, hogy a külföldi vállalkozásnak milyen mérlegen kívüli kötelezettségei vannak,
g) a külföldi vállalkozás tulajdonosi szerkezetének, valamint azon körülményeknek a részletes leírását, amelyek
miatt a külföldi vállalkozás kapcsolatban álló személyek csoportjához tartozónak minősül, továbbá az irányító
vállalat előző évre vonatkozó konszolidált éves beszámolóját, ha az  irányító vállalat konszolidált beszámoló
készítésére kötelezett,
h) a  kérelemben érintett személyek teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatát arra
vonatkozóan, hogy hozzájárulnak az  engedély iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának
a Felügyelet által megkeresett szervek útján történő ellenőrzéséhez,
i) a  kérelmező által folytatott, a  székhely szerinti felügyeleti hatóság által engedélyezett tevékenységek
megjelölését, valamint azokat a helységeket, ahol ezeket a tevékenységeket végzi,
j) a  fióktelep vezető állású személyének döntési jogkörét, valamint a  kérelmező azon testületeit, amelyek
hozzájárulása nélkül bizonyos döntések nem érvényesek, valamint
k) a székhely szerinti felügyeleti hatóság nyilatkozatát arról, hogy a nem magyar állampolgárságú vezető állású
személlyel szemben nem állnak fenn kizáró okok e munkakör betöltésével, és ellátásával kapcsolatban.
(6) Ha külföldi vállalkozás fióktelepe útján kíván a  Hpt. 3.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végezni, az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a (2) bekezdés d)–n) pontjában foglaltakat és
a) a külföldi vállalkozás alapító okiratát,
b) a külföldi vállalkozás három hónapnál nem régebbi eredeti cégkivonatát vagy igazolást arról, hogy a külföldi
vállalkozást a vállalati (gazdasági) nyilvántartásba bejegyezték,
c) a külföldi vállalkozás székhelye szerinti felügyeleti hatóságtól származó engedélyének másolatát,
d) harminc napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozóan, hogy a  külföldi vállalkozásnak a  magyarországi
és a  székhelye szerinti államban lévő adóhatósággal, vámhatósággal, illetve társadalombiztosítási szervvel
szemben tartozása nincs,
e) a  külföldi vállalkozás előző gazdasági évre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített mérlegét és
eredmény-kimutatását,
f ) nyilatkozatot arról, hogy a külföldi vállalkozásnak milyen mérlegen kívüli kötelezettségei vannak,
g) a külföldi vállalkozás tulajdonosi szerkezetének, valamint azon körülményeknek a részletes leírását, amelyek
miatt a külföldi vállalkozás kapcsolatban álló személyek csoportjához tartozónak minősül, továbbá az irányító
vállalat előző évre vonatkozó konszolidált éves beszámolóját, ha az  irányító vállalat konszolidált beszámoló
készítésére kötelezett,
h) a  kérelemben érintett személyek teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatát arra
vonatkozóan, hogy hozzájárulnak az  engedély iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának
Felügyelet által megkeresett szervek útján történő ellenőrzéséhez,
i) a  kérelmező által folytatott, a  székhely szerinti felügyeleti hatóság által engedélyezett tevékenységek
megjelölését, valamint azokat a helyiségeket, ahol ezeket a tevékenységeket végzi,
j) a  fióktelep vezető állású személyének döntési jogkörét, valamint a  kérelmező azon testületeit, amelyek
hozzájárulása nélkül bizonyos döntések nem érvényesek, valamint
k) a székhely szerinti felügyeleti hatóság nyilatkozatát arról, hogy a nem magyar állampolgárságú vezető állású
személlyel szemben nem állnak fenn kizáró okok e munkakör betöltésével, és ellátásával kapcsolatban.
(7) A szolgáltatásnak fióktelep által történő folytatásához a Felügyelet az engedélyt abban az esetben adja meg, ha
a) – külföldi pénzügyi intézmény kérelmező esetén – érvényes és hatályos, a  felügyeleti hatóságok kölcsönös
elismerésén alapuló, továbbá a  fióktelepek felügyeletére is kiterjedő nemzetközi együttműködési
megállapodás van a  Felügyelet és a  kérelmező külföldi vállalkozás székhelye szerinti felügyeleti hatóság
között,
b) a kérelmező külföldi vállalkozás székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott
követelményeket kielégítő pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályi előírásokkal,
c) a  kérelmező külföldi vállalkozás rendelkezik a  magyar jogszabályok által támasztott követelményeket
kielégítő adatkezelési szabályzattal,
d) a  kérelmező külföldi vállalkozás nyilatkozik arról, hogy korlátlanul helytáll a  fióktelep cégneve alatt
keletkezett kötelezettségekért,
e) a  kérelmező külföldi vállalkozás benyújtja a  székhelye szerinti felügyeleti hatóság fióktelep létesítésre
vonatkozó engedélyét, és hozzájáruló nyilatkozatát vagy tudomásulvételét, valamint
f ) külföldi pénzügyi intézmény kérelmező esetén a kérelmező székhelye szerinti állam jogszabályai biztosítják
a pénzügyi intézmény prudens, biztonságos működését.
(8) Már működő fióktelep esetén az engedélyezés iránti kérelemhez – az (5) és (6) bekezdésben felsoroltak helyett, ha
azokat a  Felügyelet előtt korábban folyt engedélyezési eljárásban már bemutatták – a  külföldi vállalkozás alapító
okiratát és a  fióktelep bejegyzéséről szóló cégbírósági végzést, ennek hiányában a  bejegyzés iránti kérelmet,
annak igazolásával együtt, hogy a  bejegyzés iránti kérelmet a  cégbíróság átvette, bejegyzett fióktelep esetében
harminc napnál nem régebbi cégkivonatot kell becsatolni. A Felügyelet a kérelmezőt bármikor felhívhatja a  (5) és
(6) bekezdésben meghatározott feltételek igazolására.
(9) Ha a  kérelmező az  (1)  bekezdés c)  pontjában, a  (2)  bekezdés c)  pontjában, az  (5)  bekezdés d)  pontjában, illetve
a (6) bekezdés d) pontjában meghatározott, valamely magyarországi köztartozására vonatkozó adatot nem igazolja,
a Felügyelet megkeresi a köztartozásról nyilvántartást vezető szervet. A nyilvántartást vezető szerv a lejárt, meg nem
fizetett köztartozás fennállásáról vagy annak hiányáról tájékoztatja a Felügyeletet.
3. § A pénzfeldolgozási tevékenység engedélyezése iránti kérelemhez – a  2.  § (2)  bekezdésében felsoroltakon kívül –
mellékelni kell
a) a  vezető állású személy, a  pénzfeldolgozási tevékenység irányításáért közvetlenül felelős vezető, valamint
a  pénzfeldolgozási tevékenységet közvetlenül végző személy esetén a  bűnügyi nyilvántartó szerv által
kiállított – büntetlen előéletet igazoló – hatósági bizonyítványt, vagy a  személyes joga szerinti ennek
megfelelő okiratot,
b) az  a)  pont alatti személyek tekintetében a  vámhatóság szabálysértési hivatalának igazolását a  Hpt. 78.  §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételek igazolását,
c) a vezető állású személy iskolai végzettségét igazoló okiratok közjegyző által hitelesített másolatát,
d) a felelősségbiztosítás megkötését igazoló okmány eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolatát,
e) nyilatkozatot arról, hogy az  engedélyt kérő működése során megtartja a  pénzfeldolgozási tevékenység
folytatására vonatkozó jogszabályban foglaltakat,
f ) a tevékenység végzésére vonatkozó belső ügyviteli szabályzatot és biztonsági szabályzatot, valamint
g) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására vonatkozó szabályzatot.
4. § A fizetési rendszer működtetésére vonatkozó tevékenység engedélyezése iránti kérelemhez – a  2.  §
(1) bekezdésében foglaltakon kívül – mellékelni kell:
a) a vezető állású személy esetén a Hpt. 77. §-ában meghatározott feltételek igazolását,
b) a klíringtagokkal kötendő elszámolásforgalmi szerződés tervezetét,
c) az elszámolásforgalom lebonyolítását végző átutalási rendszer, valamint a biztonsági és informatikai rendszer
működtetésére vonatkozó belső szabályzatokat és ügyviteli utasításokat,
d) a pénzforgalmi elszámolóház üzletszabályzatát és szabályzatait,
e) az adattovábbító és kommunikációs rendszerek (hálózatok) részletes leírását, valamint
f ) üzletmenet folytonossági tervet.
5. § A Felügyelet az  engedélyt meghatározott időre, feltételhez kötötten, valamint korlátozott tevékenységi körrel,
területi korlátozással, a szolgáltatási tevékenységen belül pedig üzletági vagy termékkorlátozással is megadhatja.
6. § Ha a  kérelmező a  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában és a  2.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott
adatokat nem mellékeli, a  Felügyelet adatszolgáltatási kérelemmel fordul a  szükséges adatokról nyilvántartást
vezető hatósághoz vagy bírósághoz.
7. § (1) A  Hpt. 3.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó engedély iránti
kérelmet a Felügyelet elutasítja, ha a kérelmező
a) az engedélyezési eljárásban megtévesztő vagy valótlan adatot közöl,
b) nem felel meg a jegyzett tőkére, a társasági formára, a tulajdonlásra vonatkozó törvényi követelményeknek,
c) külföldi székhelyű, nincs kézbesítési megbízottja vagy a 2. § (7) bekezdésében foglalt feltételek valamelyike
nem teljesül.
 (2) A Felügyelet az engedély iránti kérelmet elutasíthatja, ha a kérelmező
a) a jogszabályban előírt személyi és tárgyi feltételekkel nem rendelkezik,
b) üzleti terve, az  engedély iránti kérelemhez mellékelt egyéb irat, továbbá a  Felügyelet rendelkezésére
álló bármely okirat, adat vagy információ alapján megállapítható, hogy a  kérelmező nem tud megfelelni
a működésre vonatkozó jogszabályok előírásainak.
8. § (1) A Felügyelet a Hpt. 3. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó engedélyt
visszavonja, ha
a) azt a Felügyelet megtévesztésével vagy más jogszabályt sértő módon szerezték meg,
b) a szolgáltató törvény által tiltott tevékenységet folytat,
c) a szolgáltató már nem felel meg a tevékenységre vonatkozó jogszabály előírásainak,
d) a szolgáltató tevékenységi engedélyét a Hpt. 32. § (2) bekezdésének megfelelően visszaadja,
e) a székhely szerinti felügyeleti hatóság a külföldi vállalkozás engedélyét visszavonta,
f ) a szolgáltató nem tud eleget tenni kötelezettségeinek.
(2) A Felügyelet a szolgáltató engedélyét visszavonhatja, ha
a) a  szolgáltató súlyosan megsértette a  számvitelre, illetve ellenőrzésre vonatkozó, továbbá a  tevékenységre
vonatkozó jogszabály vagy a Felügyelet határozataiban foglalt előírásokat,
b) olyan körülmény áll fenn, amely miatt a  szolgáltató e  rendelet hatálya alá tartozó működése súlyosan
veszélyezteti vagy sérti az ügyfelek érdekeit, akadályozhatja a pénzforgalmat,
c) a szolgáltató az engedély kézhezvételétől számított egy hónapon belül a tevékenységét nem kezdi meg,
d) a szolgáltató három hónapon keresztül nem folytat szolgáltatási tevékenységet,
e) fennáll a veszélye annak, hogy a szolgáltató nem tud eleget tenni kötelezettségeinek,
f ) a szolgáltató ellen felszámolási vagy végelszámolási eljárás indult,
g) fióktelep esetén a  2.  § (5)  bekezdés a) és b), d)–k)  pontjában, 2.  § (6)  bekezdés a) és b), d)–k)  pontjában,
valamint (7) és (8) bekezdésében felsorolt feltételek valamelyike már nem teljesül.
9. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2011. (IX. 6.) MNB rendelete a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNB tv.) 60. § (1) bekezdés e) és h) pontjában, valamint
a 60. § (2) bekezdés b) és c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az MNB tv. 4. § (2) és (6) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E rendeletet kell alkalmazni a) az MNB által kibocsátott, forgalomban lévő, továbbá a forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre még
átváltható forintbankjegyek (a továbbiakban: forintbankjegy), valamint b) a 3. § (1) bekezdése, a 3. § (2) bekezdés b) pontja, a 3. § (2) bekezdés d) pont db) alpontja, a 3. § (4) bekezdése, a 7. §,
valamint a 14–17. § tekintetében – az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések
megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendeletben (a továbbiakban: Tanácsi rendelet)
nem szabályozott kérdésekben – a pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézmény által kibocsátott, forgalomban
lévő, továbbá a forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre még átváltható külföldi bankjegyek
(a továbbiakban: külföldi bankjegy) [a továbbiakban az a) és b) pont alatti bankjegyek együtt: bankjegy]
feldolgozására, forgalmazására, valamint hamisítás elleni védelmére. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában 1. automata bankjegykiadó gép: olyan – bankjegyvizsgáló gépnek nem minősülő – önkiszolgáló berendezés, amely az
ügyfél számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával fizetési számla terhére bankjegyet
vegyen fel (például bankjegykiadó automata (ATM), készpénzfelvételi funkcióval rendelkező önkiszolgáló
pénztárgép); 2. átlagos napi forint készpénzforgalom: a hitelintézeti és a postai fiók adott pénztárában egy naptári évben
lebonyolított, a 16. pont aa), ae), af), ba), be) és bf) alpontja szerinti forint készpénzforgalmazási műveletek
összértékének azon munkanapokra vetített hányada, amelyeken a hitelintézeti és a postai fiók adott pénztára forint
készpénzforgalmazást bonyolított; 3. átlagos napi forint kifizetési forgalom: adott hitelintézeti és postai fiókban egy naptári évben, a 16. pont aa), ae), af),
ba), be) és bf) alpontja szerinti készpénzforgalmazási műveletek során teljesített forint kifizetések összértékének azon
munkanapokra vetített hányada, amelyeken az adott hitelintézeti és postai fiók készpénzforgalmazás keretében forint
kifizetést teljesített; 4. átváltási határnap: azon – az MNB 2004. május 1-je előtt közzétett hirdetményében (a továbbiakban: MNB
hirdetmény) vagy az MNB tv. 31. § (3) bekezdésében foglalt határidők figyelembevételével, illetve a pénzkibocsátásra
jogosult külföldi intézmény jogi aktusában vagy hivatalos közleményében meghatározott – időpont, ameddig a
forgalomból bevont bankjegy törvényes fizetőeszközre átváltható; 5. bankjegy-visszaforgatás: a bankjegyek forgalmazása keretében teljesített
a) bankjegykifizetés, b) bankjegykiadás, c) bankjegyátadás; 6. bankjegyvizsgáló gép:
a) alkalmazott által működtetett gép, amely lehet aa) bankjegyfeldolgozó és -válogató gép,
ab) bankjegy-valódiságvizsgáló gép, ac) pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegyfeldolgozó és -válogató gép,
ad) pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegy-valódiságvizsgáló gép, b) ügyfél által kezelt gép, amely lehet
ba) bankjegybefizetésre alkalmas gép, bb) bankjegy-visszaforgató gép, bc) kombinált bankjegy be- és kifizető gép,
bd) bankjegy-kifizető gép; 7. bevonási határnap: azon – MNB hirdetményben vagy MNB rendeletben, illetve a pénzkibocsátásra jogosult külföldi
intézmény jogi aktusában vagy hivatalos közleményében meghatározott – időpont, amikortól a forgalomból bevont
bankjegy elveszti törvényes fizetőeszköz jellegét; 8. egyéb gazdasági szereplő: az a pénzfeldolgozónak vagy pénzforgalmazónak nem minősülő természetes és jogi
személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, illetve amely kiegészítő tevékenységként ügyfél
által kezelt gépen vagy automata bankjegykiadó gépen keresztül bankjegyek visszaforgatásával foglalkozik,
e kiegészítő tevékenység keretén belül; 9. forgalomból bevont bankjegy: törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő, MNB hirdetményben vagy MNB
rendeletben, illetve a pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézmény jogi aktusában vagy hivatalos közleményében
ilyenként meghatározott bankjegy; 10. forgalomképes bankjegy: olyan, törvényes fizetőeszköznek minősülő, valódi
a) forintbankjegy, amely az 1. mellékletben foglalt válogatási kritériumok,
b) eurobankjegy, amely az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve
visszaforgatásáról szóló, 2010. szeptember 16-i EKB/2010/14 európai központi banki határozat (a továbbiakban:
EKB határozat) IIIa. és IIIb. mellékletében meghatározott minimumelőírások,
c) egyéb külföldi bankjegy, amely a kibocsátó forgalomképességre vonatkozó rendelkezései
alapján bankjegy-visszaforgatásra alkalmas; 11. forgalomképtelen bankjegy: a) a forgalomból bevont valódi bankjegy, valamint
b) az olyan, törvényes fizetőeszköznek minősülő, valódi ba) forintbankjegy, amely az 1. mellékletben foglalt válogatási kritériumok,
bb) eurobankjegy, amely az EKB határozat IIIa. és IIIb. mellékletében meghatározott minimumelőírások,
bc) egyéb külföldi bankjegy, amely a kibocsátó forgalomképességre vonatkozó rendelkezései
alapján bankjegy-visszaforgatásra nem alkalmas; 12. hamis bankjegy: a valódi bankjegy képének, címletértékének vagy biztonsági elemeinek felhasználásával, annak
utánzásával vagy módosításával, megtévesztési szándékkal készített hamisítvány; 13. hamisgyanús bankjegy: olyan, akár törvényes fizetőeszköznek minősülő, akár már forgalomból bevont bankjegy,
amelynek valódiságát illetően – a pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó által a 3. § (3), illetve (4) bekezdése szerint
elvégzett valódiságvizsgálat alapján, szakmailag megalapozott – kétség merül fel;
14. hiányos bankjegy: az 1. melléklet 4.5. és 4.6. pontja szerinti forgalomképtelen bankjegy;
15. iker-pénztár: közvetlenül egymás mellett elhelyezkedő két pénztár, amelyekben az UV-A/C berendezés közös
használata a pénztár elhagyása nélkül biztosított; 16. készpénzforgalmazás:
a) a bankjegyek forgalmazása körében végzett alábbi műveletek:
aa) a pénzforgalmazó pénztárában lebonyolított bankjegy ki- és befizetés,
ab) a pénzfeldolgozó által a pénzfeldolgozást követően – a megbízó rendelkezése szerint – teljesített
bankjegyátadás, ideértve a bankjegykiadásra, illetve –befizetésre fizikailag alkalmas berendezés
feltöltését is, ac) a pénzforgalmazók egymás közötti bankjegykereskedelme,
ad) bankjegykiadás, illetve -befizetés arra fizikailag alkalmas berendezéseken keresztül,
ae) a forgalomképes és a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen forintbankjegyek
címletváltása,
af) a forgalomból bevont, valamint a nehezen felismerhető és sérült forintbankjegy átváltása;
b) az érmék forgalmazása körében végzett alábbi műveletek:
ba) a pénzforgalmazó pénztárában lebonyolított érme ki- és befizetés,
bb) a pénzfeldolgozó által a pénzfeldolgozást követően – a megbízó rendelkezése szerint – teljesített
érmeátadás, ideértve az érmekiadásra, illetve befizetésre fizikailag alkalmas berendezés feltöltését,
bc) a pénzforgalmazók egymás közötti érmekereskedelme,
bd) érmekiadás, illetve -befizetés arra fizikailag alkalmas berendezéseken keresztül,
be) a forgalomképes és a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen forintérmék címletváltása,
bf) a forgalomból bevont, valamint a nehezen felismerhető és sérült forintérme átváltása;
17. pénzfeldolgozás: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban:
Hpt.) 2. számú melléklet I. 8. pontjában meghatározott tevékenység;
18. pénzfeldolgozó: a Hpt. 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti pénzfeldolgozási tevékenységet végző szervezet;
19. pénzforgalmazó:
a) a Hpt. 5. § (1) bekezdése szerinti hitelintézet, ideértve a külföldi székhelyű hitelintézet magyarországi fióktelepét
is (a továbbiakban együtt: hitelintézet),
b) a Hpt. 6/A. § (1) bekezdése szerinti pénzforgalmi intézmény,
c) a Hpt. 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti pénzváltási tevékenységet közvetítő,
d) a postáról szóló 2003. évi CI. törvény 3. § 38. pontja szerinti Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
(a továbbiakban: posta),
e) a postáról szóló 2003. évi CI. törvény 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti nemzetközi postautalvány-szolgáltatást
nyújtó postai szolgáltató;
20. pénztár: a pénzforgalmazó fiókjában a 16. pont aa), ae), af), ba), be) és bf) alpontja szerinti készpénzforgalmazási
művelet lebonyolítására szolgáló, az ügyféltérrel egy légtérben kialakított munkaterület vagy az ügyféltértől
elkülönített helyiség;
21. pénztáros: a pénzforgalmazónak a 16. pont aa), ae), af), ba), be) és bf) alpontja szerinti készpénzforgalmazási
műveletet végrehajtó alkalmazottja;
22. számlatulajdonos: az a természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
akinek, illetve amelynek a fizetési számláján az ügyfél által kezelt gépen befizetett, illetve felvett készpénz összege
jóváírásra, illetve terhelésre kerül;
23. törvényes fizetőeszköz: az MNB tv. 4. § (2) bekezdése szerinti, illetve a pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézmény
jogi aktusában vagy hivatalos közleményében ilyenként meghatározott bankjegy;
24. UV-A/C berendezés: forintbankjegyek valódiság-vizsgálatát szolgáló olyan segédeszköz, amely UV-A és UV-C
hullámhossz tartományban is működik;
25. ügyfél: a készpénzforgalmazás keretében a pénzfeldolgozó, a pénzforgalmazó, az ügyfél által kezelt gép, valamint
az automata bankjegykiadó gép szolgáltatását igénybe vevő természetes vagy jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet;
26. vis maior: minden, a pénzfeldolgozót, a pénzforgalmazót és az egyéb gazdasági szereplőt befolyásoló,
elháríthatatlan, a bankjegyellátásban komoly fennakadást okozó természeti vagy társadalmi körülmény, amely az e
rendeletben foglaltak teljesítését befolyásolja, illetve gátolja, így különösen a természeti katasztrófa,
a terrorcselekmény, a sztrájk, a háború és a polgárháború.
3. A bankjegyek forgalmazására vonatkozó szabályok 3. § (1) A pénzfeldolgozó, a pénzforgalmazó, valamint a 4. § (2) és (6) bekezdése, továbbá a 7. § vonatkozásában az egyéb
gazdasági szereplő – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – csak azt követően forgathatja vissza a bankjegyeket, ha azok
valódiságát és forgalomképességét megvizsgálta, és azokat valódinak és forgalomképesnek minősítette.
(2) A valódiság- és forgalomképességi vizsgálatot ismételten nem kell elvégezni
a) az MNB-től átvett forintbankjegy vonatkozásában, b) az eurót törvényes fizetőeszközként bevezető tagállam nemzeti központi bankjától átvett eurobankjegy
vonatkozásában, c) a b) pontban nem szabályozott, pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézménytől átvett külföldi bankjegy
vonatkozásában, valamint d) a más pénzfeldolgozótól, pénzforgalmazótól átvett azon bankjegy vonatkozásában, amelynek valódiság- és
forgalomképességi vizsgálatát valamely pénzfeldolgozó, pénzforgalmazó da) forintbankjegy esetén az MNB honlapján közzétett, az MNB által a 9–11. § szerint bevizsgált, az elvárt
követelményeknek megfelelt és az MNB honlapján közzétett jegyzékben (a továbbiakban: MNB jegyzék)
szereplő típusú, az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel,
db) eurobankjegy esetén a 7. §-ban foglaltak szerint,
dc) a db) alpontban nem szabályozott külföldi bankjegy esetén az (1) és (4) bekezdésben foglaltak szerint
már igazoltan elvégezte. (3) A forintbankjegy valódiságvizsgálatát a kibocsátásáról rendelkező MNB hirdetményben, illetve MNB rendeletben,
valamint az MNB-nek az adott címlet leírását tartalmazó kiadványában foglaltak figyelembevételével,
forgalomképességi vizsgálatát pedig az 1. mellékletben foglalt szempontok szerint kell elvégezni.
(4) A külföldi bankjegy tekintetében az (1) bekezdés szerinti vizsgálatok során igazodni kell a kibocsátásra jogosult
külföldi intézmény válogatási követelményeihez, jogi aktusában vagy hivatalos közleményében szereplő
bankjegyleíráshoz, illetve a bankjegyleírás alapján – az erre szakosodott információszolgáltató szervezet által – a
bankjegyekről készített kiadványokban foglaltakhoz. 4. § (1) A forintbankjegy valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát az MNB jegyzékben szereplő típusú, az ott
meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel vagy kézi ellenőrzéssel kell
elvégezni. (2) A forintbankjegy automata bankjegykiadó gépen vagy ügyfél által kezelt gépen keresztül – a (6) bekezdésben foglalt
kivétellel – kizárólag abban az esetben forgatható vissza, ha valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát az MNB
jegyzékben szereplő típusú, az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel
végezték el, és valódinak és forgalomképesnek találták. (3) A pénzfeldolgozó által elvégzett valódiság- és forgalomképességi vizsgálat során az MNB jegyzékben szereplő típusú,
az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel vizsgált
forintbankjegy-mennyiség arányának éves szinten el kell érnie a 90%-ot.
(4) A tárgyévet megelőző naptári évben 40 millió forintot meghaladó átlagos napi forint kifizetési forgalmat lebonyolító
hitelintézeti és postai fiók az ellátmányként vagy ellátmány-kiegészítésként kapott forintbankjegyeket a pénztári
kifizetési forgalomban kizárólag abban az esetben forgathatja vissza, ha éves szinten az ellátmányként és
ellátmány-kiegészítésként kapott forintbankjegyek legalább 90%-ának valódiságát és forgalomképességét az MNB
jegyzékben szereplő típusú, az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel
végzett vizsgálattal állapították meg. (5) A hitelintézeti és a postai fiók az ügyfél által az adott fiókban befizetett forintbankjegyet a pénztári kifizetési
forgalomban kézi ellenőrzést követően is visszaforgathatja. (6) A pénzfeldolgozó, a pénzforgalmazó és az egyéb gazdasági szereplő vis maior helyzetben – a zavartalan
bankjegyellátás biztosítása érdekében – átmeneti jelleggel kézi ellenőrzéssel is vizsgálhatja a forintbankjegy
valódiságát és forgalomképességét. Ebben az esetben a pénzfeldolgozó, a pénzforgalmazó és az egyéb gazdasági
szereplő köteles az MNB-t a) haladéktalanul tájékoztatni a vis maior helyzet beálltáról és annak várható időtartamáról,
b) utólag, a vis maior helyzet megszűnését követő hónap utolsó munkanapjáig írásban tájékoztatni az elvégzett kézi
ellenőrzésről, ismertetve a vis maior helyzetet, továbbá megjelölve a kézi ellenőrzés tényleges időtartamát.
5. § (1) Forintbankjegy forgalmazása céljából bankjegyvizsgáló gép kizárólag abban az esetben helyezhető üzembe, ha a
bankjegyvizsgáló gép az MNB jegyzékben szereplő típusú, és az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval
rendelkezik. (2) A pénzfeldolgozó, a pénzforgalmazó és az egyéb gazdasági szereplő köteles az MNB jegyzékben szereplő típusú, az ott
meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló gép üzembe helyezéséről előzetesen
– legkésőbb a tervezett üzembe helyezést 20 munkanappal megelőzően, az üzembe helyezendő bankjegyvizsgáló
gép típusának, hardver- és szoftver-verziójának megjelölésével – értesíteni az MNB-t. Bankjegyvizsgáló gép üzembe
helyezését a pénzfeldolgozónak, pénzforgalmazónak vagy egyéb gazdasági szereplőnek nem minősülő üzemeltető is
bejelentheti az MNB-nél. 6. § (1) A forintbankjegyek valódiságvizsgálatához a hitelintézeti és a postai fiókban a tárgyévet megelőző naptári évben
5 millió forintot meghaladó átlagos napi forint készpénzforgalmat lebonyolító, az MNB jegyzékben szereplő típusú, az
ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel fel nem szerelt valamennyi
pénztárban UV-A/C berendezést kell biztosítani. (2) Az iker-pénztárat elegendő egy, közös használatú UV-A/C berendezéssel felszerelni.
7. § (1) Az eurobankjegy valódiság-vizsgálatát a Tanácsi rendelet 6. cikkében foglaltak szerint kell elvégezni.
(2) Az eurobankjegy forgalomképességi vizsgálatát képzett személyzettel vagy az eurorendszerhez tartozó valamely
nemzeti központi bank által bevizsgált, a bevizsgáláson az elvárt követelményeknek megfelelt és az EKB honlapján
közzétett jegyzékben szereplő típusú, az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező
bankjegyvizsgáló géppel kell végezni. (3) A Tanácsi rendelet 6. cikk (1) bekezdés második albekezdése alapján alkalmazandó EKB határozat 13. cikk 2. pontjában
meghatározott átmeneti időszakban az eurobankjegy automata bankjegykiadó gépen vagy ügyfél által kezelt gépen
keresztül – az EKB határozat 7. cikk 2. pontjában foglalt kivétellel – csak abban az esetben forgatható vissza, ha
valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát az eurorendszerhez tartozó valamely nemzeti központi bank által
bevizsgált, a bevizsgáláson az elvárt követelményeknek megfelelt és az EKB honlapján közzétett jegyzékben szereplő
típusú, az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel végezték el.
(4) E § alkalmazásában a) eurorendszer: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikk (1) bekezdés második mondata szerinti
fogalom; b) képzett személyzet: a pénzforgalmazó, a pénzfeldolgozó és az egyéb gazdasági szereplő azon alkalmazottja, aki
ismeri az eurobankjegyek eurorendszer által meghatározott és közzétett nyilvános biztonsági jellemzőit, és képes
azok ellenőrzésére, továbbá ismeri az EKB határozat IIIb. mellékletében meghatározott válogatási kritériumokat,
és képes az eurobankjegyek e válogatási kritériumoknak megfelelő vizsgálatára.
4. A bankjegyvizsgáló gép működésére vonatkozó egyes szabályok
8. § (1) A bankjegyvizsgáló gépnek – funkciójától függetlenül – alkalmasnak kell lennie a forintbankjegyeknek
a bankjegyvizsgáló gépet működtető alkalmazott, illetve a bankjegyvizsgáló gépet kezelő ügyfél beavatkozása nélküli
(automata) adagolással történő ellenőrzésére és a 2. melléklet 2. pontjában meghatározott kategóriákba, az ott
rögzítettek szerint történő szétválogatására. (2) A bankjegyvizsgáló gépnek átalakíthatónak kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy alkalmas legyen az
esetleges új hamisítványok megbízható felismerésére, valamint adott esetben a változó szigorúságú
forgalomképesség-vizsgálati előírásokhoz való igazodásra. (3) A bankjegyvizsgáló gépnek az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően alkalmasnak kell lennie a 2. melléklet
2. pontjában meghatározott kategóriák szerint, az ott rögzítetteknek megfelelően szétválogatott forintbankjegyek
fizikai elkülönítésére is. (4) A bankjegyfeldolgozó és -válogató gépnek, a pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegyfeldolgozó és -válogató
gépnek, a bankjegy-visszaforgató gépnek, valamint a bankjegy-kifizető gépnek az (1) bekezdésben foglaltakon
túlmenően alkalmasnak kell lennie a forgalomképesség szerinti válogatásra is.
(5) Az ügyfél által kezelt gépnek – a bankjegy-kifizető gép kivételével –
a) a hamisgyanús forintbankjegyekre és a nem egyértelműen valódi forintbankjegyként azonosított tárgyakra
vonatkozó információkat – legalább a befizetőre, illetve a számlatulajdonosra vonatkozó információkkal történő
összekapcsolásáig – meg kell őriznie, b) alkalmasnak kell lennie a törvényes fizetőeszköznek minősülő valódi forintbankjegyek elfogadására, és
c) biztosítania kell az ellenérték fizetési számlán való jóváírásához szükséges adatokat.
(6) A bankjegy-visszaforgató gépnek, a bankjegy-kifizető gépnek, valamint a pénztárosok kiszolgálására alkalmas
bankjegyfeldolgozó és -válogató gépnek az (1)–(5) bekezdésben foglaltakon túlmenően biztosítania kell azt is, hogy
a bankjegyfelvétel csak forgalomképes forintbankjegy formájában valósuljon meg.
(7) A bankjegyvizsgáló gép funkcióira és működésére vonatkozó részletes szabályokat, valamint a pénzfeldolgozó,
a pénzforgalmazó és az egyéb gazdasági szereplő ehhez kapcsolódó teendőit a 2. melléklet tartalmazza.
5. A bankjegyvizsgáló gép bevizsgálására és az MNB jegyzékre vonatkozó szabályok
9. § (1) A bankjegyvizsgáló gép bevizsgálását és az MNB jegyzékbe való felvételét a gyártó, a forgalmazó vagy az üzemeltető
jogosult kezdeményezni az MNB-nél. Az MNB a bevizsgálási igényt visszautasítja, ha az olyan hardver- és
szoftver-verziójú bankjegyvizsgáló géptípusra vonatkozik, amelynek bevizsgálását már korábban elvégezte.
(2) Az igényt a 3. mellékletben meghatározott formában és tartalommal kell bejelenteni.
(3) Az igénybejelentéshez mellékelni kell az alábbi – elsősorban magyar nyelvű, ennek hiányában angol nyelvű –
dokumentumokat: a) a bevizsgálandó bankjegyvizsgáló gép működésére vonatkozó, a következő információkat tartalmazó
dokumentumok: aa) a bankjegyvizsgáló géppel ellenőrizhető címletek és képhelyzetek,
ab) a bankjegyvizsgáló géppel ellenőrizhető biztonsági elemek és a biztonsági elemek ellenőrzési módjának
leírása, ac) a bankjegyvizsgáló gép újabb hamisítványok ellenőrzésére való alkalmassá tételi lehetősége, az átalakítás
módja és az átalakítás felhasználó általi ellenőrizhetősége, ad) a bankjegyvizsgáló gép megbízható működése érdekében szükséges karbantartás módja és gyakorisága,
ae) a bankjegyfeldolgozó és -válogató gép esetében a bankjegy-beadagolás módja és a forgalomképesség
szerinti válogatási küszöbértékek módosítási lehetőségének módja, af) a bankjegy-visszaforgató gép esetében a forgalomképesség szerinti válogatási küszöbértékek módosítási
lehetőségének módja, b) a bevizsgálandó bankjegyvizsgáló gép felhasználói kézikönyve.
10. § (1) A bevizsgálást az MNB a saját létesítményében vagy a bevizsgálás igénylője által megjelölt más helyszínen végzi.
(2) Az MNB a bevizsgálást forintbankjegy-hamisítványokból, valamint valódi forgalomképes és valódi forgalomképtelen
forintbankjegyekből összeállított tesztcsomaggal végzi. (3) Ha a bevizsgálást az MNB saját létesítményében végzi, a bevizsgálás díjmentes. Ha a bevizsgálást az MNB a bevizsgálás
igénylője által megjelölt más helyszínen végzi, a bevizsgálás igénylője viseli az MNB bevizsgálással összefüggő
költségeit, így különösen az utazási és szállásköltséget, továbbá gondoskodik a tesztcsomag szállításáról, és viseli az
azzal összefüggő költségeket, így különösen a szállítási költséget és az MNB által jóváhagyott biztosítás, bankgarancia
díját. (4) A bevizsgálás eredménye kizárólag az MNB által bevizsgált bankjegyvizsgáló géptípusra és annak a bevizsgáláskor
alkalmazott hardver- és szoftver-verziójára vonatkozóan, valamint a bevizsgálás során használt tesztcsomag
tekintetében érvényes. (5) A bevizsgálás eredménye nem érinti
a) az adott bankjegyvizsgáló géptípus gyártójának, illetve forgalmazójának a gép használatra való alkalmasságáért
és hibátlan működéséért, valamint b) a pénzfeldolgozónak, a pénzforgalmazónak és az egyéb gazdasági szereplőnek a forintbankjegy-visszaforgatásra
vonatkozó szabályok betartásáért fennálló felelősségét. 11. § (1) A bevizsgálás első lépése az előzetes (gyors) vizsgálat, amely a bankjegyvizsgáló gép funkciójától függetlenül, minden
esetben elvégzendő, és egyben előfeltétel a további bevizsgáláshoz. Az előzetes (gyors) vizsgálat annak
megállapítására irányul, hogy a bankjegyvizsgáló gép alkalmas-e a valódi forintbankjegy felismerésére.
(2) A bevizsgálás második lépése az alap- (hitelesítési) vizsgálat, amely az adott bankjegyvizsgáló gép funkciójától
függően az alábbiakra terjed ki: a) a valódi és a hamis forintbankjegyek egymástól való megkülönböztethetősége (a hamisítványok felismerésére
való alkalmasság felmérése), b) a forintbankjegyek forgalomképesség szerinti osztályozhatósága (a forgalomképesség felismerésére való
alkalmasság felmérése), valamint c) a bankjegy-kifizető gép kivételével az ügyfél által kezelt bankjegyvizsgáló gép esetében a hamisgyanús
forintbankjegy befizetőjére, illetve a számlatulajdonosra vonatkozó információ megőrizhetősége, valamint a
befizetőre, illetve a számlatulajdonosra és a hamisgyanús forintbankjegyekre vonatkozó információk
összekapcsolhatósága (a visszakereshetőség biztosítására való alkalmasság felmérése). (3) Ha az MNB megváltoztatja a bevizsgálásra használt, a 10. § (2) bekezdése szerinti tesztcsomagot, a már bevizsgált és az
elvárt követelményeknek megfelelt bankjegyvizsgáló gép bevizsgálásának igénylőjét soron kívüli újbóli bevizsgálásra
hívhatja fel. A bevizsgálás igénylője köteles az MNB felhívásának kézhezvételét követő hat héten belül lehetővé tenni
az MNB számára a soron kívüli újbóli bevizsgálást. A soron kívüli újbóli bevizsgálás menetét az MNB az (1) és
(2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével határozza meg. (4) A bevizsgálás igénylőjének a (2) bekezdésben meghatározott alap- (hitelesítési) vizsgálatot követően évente – a
mindenkori utolsó bevizsgálás eredménye alapján az MNB jegyzékbe való felvétel hónapjának utolsó napját követő
1 éven belül, a 9. § (2) bekezdésében foglaltak szerint – kezdeményeznie kell az MNB által bevizsgált bankjegyvizsgáló
géptípus újbóli bevizsgálását. Az évenkénti újbóli bevizsgáláshoz a 9. § (3) bekezdése szerinti dokumentumokat abban
az esetben kell benyújtani, ha azokban időközben változás történt. Az évenkénti újbóli bevizsgálás menetét az MNB az
(1) és (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével határozza meg.
(5) A bevizsgálás igénylőjének minden esetben – a 9. § (2) bekezdésében foglaltak szerint – kezdeményeznie kell az
MNB-nél a bankjegyvizsgáló géptípus újbóli bevizsgálását, ha bármilyen módon módosult annak valódiság-vizsgáló
hardvere, illetve szoftvere. Az újbóli bevizsgáláshoz a 9. § (3) bekezdése szerinti dokumentumokat abban az esetben
kell benyújtani, ha azokban időközben változás történt. Az MNB a bevizsgálás menetét az (1) és (2) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével határozza meg. 12. § Az MNB értesíti az 5. § (2) bekezdése szerinti üzemeltetőket, ha az általuk üzemeltetett bankjegyvizsgáló géptípus
vonatkozásában a) a 11. § (3) bekezdése szerinti soron kívüli újbóli bevizsgálásra hívja fel a bevizsgálás igénylőjét,
b) a 13. § (3) bekezdése szerinti záradékolást alkalmazza,
c) a 13. § (1) bekezdésében meghatározott határidő lejártát követően vagy a 13. § (4) bekezdésében meghatározott
bármely okból az MNB jegyzékben törlést hajt végre.
13. § (1) Az MNB a bevizsgáláson az elvárt követelményeknek megfelelt bankjegyvizsgáló géptípust felveszi az MNB jegyzékbe,
és azt az MNB jegyzékbe való felvétel hónapjának utolsó napjától számított 1 évig ott szerepelteti, amennyiben a
bankjegyvizsgáló géptípus továbbra is képes az MNB számára ezen idő alatt ismertté váló valamennyi
forintbankjegy-hamisítvány típus felismerésére. (2) Az MNB jegyzék az alábbiakat tartalmazza:
a) a bevizsgált bankjegyvizsgáló gép adatai: név, funkció, típus, hardver- és szoftver-verzió,
b) a gyártóra, illetve a forgalmazóra vonatkozó információk: név, székhely, levelezési cím, elektronikus levél- és
honlap cím, c) az MNB jegyzékbe való felvétel időpontja,
d) a (3) bekezdés szerinti, esetleges záradék. (3) Az MNB az MNB jegyzékbe felvett bankjegyvizsgáló géptípust záradékkal látja el, ha az adott bankjegyvizsgáló
géptípus csak valamely korlátozással használható. Az MNB jegyzékben záradékkal szerepeltetett bankjegyvizsgáló
géptípus csak olyan funkcióban használható, amelyre a korlátozás nem vonatkozik.
(4) Az MNB az adott bankjegyvizsgáló géptípust az (1) bekezdésben foglalt határidő lejárta előtt is törli az MNB
jegyzékből, amennyiben a) a bevizsgálás igénylője nem tesz eleget a 11. § (3) és (5) bekezdésében foglaltaknak,
b) az adott bankjegyvizsgáló géptípus a 11. § (3)–(5) bekezdése szerinti bármely újbóli bevizsgáláson nem felel meg
az elvárt követelményeknek, c) a záradékkal ellátott bankjegyvizsgáló géptípus korlátozó záradék nélküli hardver- és szoftver verziójának
– a sikeres bevizsgálást követő – MNB jegyzékbe való felvételétől számítva 60 nap telt el,
d) az MNB az MNB tv. 29. §-a szerinti jegybanki ellenőrzés keretében típushibát állapít meg.
6. A hamisgyanús bankjegy kezelésére vonatkozó előírások 14. § (1) A természetes és a jogi személy, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet – a (2) és (3) bekezdésben
foglalt kivétellel – a bankjegy valódisága iránti legcsekélyebb kétsége esetén köteles a bankjegyet a fellelést követően
szakértői vizsgálat céljából a hitelintézetnek, a postának vagy az MNB-nek átadni. A hitelintézet és a posta köteles
a bankjegyet átvenni, valódiságát megvizsgálni, és az általa hamisgyanúsnak minősített bankjegyet – az átvételre
vonatkozó jegyzőkönyvvel, az átvételtől számított 20 munkanapon belül – továbbítani az MNB-nek.
(2) Az egyéb gazdasági szereplő köteles az automata bankjegykiadó gép üzemeltetése során általa fellelt olyan
bankjegyet, amelynek a valódisága iránt a legcsekélyebb kétsége merül fel, továbbá az általa üzemeltetett ügyfél által
kezelt gépből származó hamisgyanús bankjegyet szakértői vizsgálat céljából a vele szerződéses kapcsolatban álló
pénzfeldolgozónak, ennek hiányában a hitelintézetnek vagy az MNB-nek haladéktalanul átadni. A pénzfeldolgozó és
a hitelintézet köteles a bankjegyet átvenni, valódiságát megvizsgálni, és az általa hamisgyanúsnak minősített
bankjegyet – az átvételre vonatkozó jegyzőkönyvvel, az átvételtől számított 20 munkanapon belül – továbbítani az
MNB-nek. (3) A pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó köteles a valódiság- és forgalomképességi vizsgálat során fellelt, illetve az
ügyfél által kezelt gépből származó és az általa elvégzett valódiságvizsgálat alapján is hamisgyanúsnak minősített
bankjegyet – az átvételre vonatkozó jegyzőkönyvvel, a felleléstől, illetve az ügyfél által kezelt gépbe való befizetéstől
számított 20 munkanapon belül – átadni vagy megküldeni az MNB-nek.
(4) A pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó köteles a befizetéstől számított 8 hétig megőrizni a befizetőre, illetve
a számlatulajdonosra vonatkozó információkat. (5) Az (1)–(3) bekezdés szerinti jegyzőkönyv tartalmi elemeit a 4. melléklet határozza meg.
15. § (1) A hamisgyanús bankjegy szakértői vizsgálatát az MNB végzi.
(2) Az MNB szakértői vizsgálata szerint hamis bankjegy ellenértékének megtérítése sem az azt fellelő vagy szakértői
vizsgálat céljából továbbító pénzfeldolgozótól, pénzforgalmazótól és egyéb gazdasági szereplőtől, sem az MNB-től
nem igényelhető. (3) Az MNB a szakértői vizsgálat eredményéről a vizsgálat kezdeményezőjét vagy annak MNB-nél eljárt megbízottját
értesíti, és a szakértői vizsgálat szerint valódi forintbankjegy ellenértékét, illetve a valódi külföldi bankjegyet – a
szakértői vizsgálat eredményéről szóló értesítéssel egyidejűleg – visszajuttatja a szakértői vizsgálat
kezdeményezőjének vagy annak MNB-nél eljárt megbízottjának. (4) A hamis bankjegy őrzését és kezelését – uniós jogi aktus vagy jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az MNB
végzi. (5) Az MNB a pénzhamisítás megelőzése és felderítése érdekében együttműködik a bűnüldöző szervekkel, és kérésükre
– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvényben és az MNB
tv. 31/A. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – pénzhamisításra vonatkozó adatokat ad át részükre.
16. § (1) A pénzfeldolgozó a 15. § (3) bekezdése szerint részére visszajuttatott valódi forintbankjegy ellenértékét, illetve a valódi
külföldi bankjegyet a megbízójával kötött megállapodásban foglalt, ilyen megállapodás hiányában a (2) bekezdés
szerinti határidőn belül köteles a megbízó részére átadni, megküldeni vagy köteles vele elszámolni.
(2) A pénzforgalmazó a 15. § (3) bekezdése szerint részére visszajuttatott valódi forintbankjegy ellenértékét, illetve a
valódi külföldi bankjegyet – annak kézhezvételét követő 10 munkanapon belül – köteles a bankjegy befizetőjének
(birtokosának) átadni, megküldeni vagy köteles vele elszámolni. (3) Az MNB szakértői vizsgálata szerint hamis bankjegy esetén a pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó az MNB szakértői
vizsgálatának eredményéről – az erről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 munkanapon belül – köteles a bankjegy
befizetőjét (birtokosát) értesíteni. (4) A hitelintézet, a posta és a pénzfeldolgozó a 14. § (1), illetve (2) bekezdése alapján átvett, de általa valódinak minősített
bankjegyet köteles forgalomképtelennek minősíteni, és annak ellenértékét köteles az általa elvégzett vizsgálatot
követő 10 munkanapon belül a bankjegy átadójának átadni, megküldeni vagy köteles vele elszámolni.
7. Az MNB-nek az eurobankjegyek hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatai
17. § Az MNB az eurobankjegyek hamisítás elleni védelme érdekében ellátja
a) a hamispénz-figyelő rendszerhez (CMS) való csatlakozás egyes feltételeiről szóló, 2001. november 8-i
EKB/2001/11 európai központi banki határozat szerinti nemzeti készpénzszakértői központi,
b) a Tanácsi rendelet 3. cikk (1) bekezdésében az eurobankjegyekre vonatkozóan meghatározott, valamint
c) a Tanácsi rendelet 4. cikk (1)–(3) bekezdése szerinti nemzeti bankjegyszakértői központi
feladatokat. 8. A készpénzforgalmazás működési kockázatainak felmérése, intézkedési terv
18. § (1) A hitelintézet – a szakosított hitelintézet és a hitelszövetkezet kivételével –, valamint a posta köteles felmérni és
minősíteni fiókhálózatát a készpénzforgalmazásban betöltött szerepének kritikussága szerint, a fiókok napi
készpénzkifizetési-forgalmának értéke és területi elhelyezkedése alapján. (2) A készpénzforgalmazás szempontjából kritikus hitelintézeti fióknak (a továbbiakban: kritikus hitelintézeti fiók)
minősül: a) a felmérés időpontját megelőző naptári évben 30 millió forint feletti átlagos napi forint kifizetési forgalmat
lebonyolító hitelintézeti fiók, valamint b) az adott hitelintézetnek
ba) a fővárosban működő legalább négy, bb) a megyeszékhelyen működő legalább egy
fiókja. (3) A készpénzforgalmazás szempontjából kritikus postai fióknak (a továbbiakban: kritikus postai fiók) minősül:
a) a fővárosban működő legalább négy, b) a megyeszékhelyen működő legalább egy
postai fiók. (4) Az (1) bekezdés szerinti, az MNB által – a készpénzforgalomban betöltött szerep, továbbá a fiókhálózat nagysága és
országos lefedettsége alapján – kijelölt hitelintézet, illetve a posta a (2) bekezdés szerinti kritikus hitelintézeti fiókok,
illetve a (3) bekezdés szerinti kritikus postai fiókok évente felülvizsgált listáját köteles az 5. melléklet szerinti
tartalommal és módon, az adott év június 30. napjáig megküldeni az MNB részére.
(5) Az (1) bekezdés szerinti, az MNB által ki nem jelölt hitelintézet a készpénzforgalmazás szempontjából kritikus fiókjainak
körét a (2) bekezdésben meghatározottak alapján háromévente, a felülvizsgálat évének június 30. napjáig köteles
felülvizsgálni. 19. § (1) A 18. § (1) bekezdése szerinti hitelintézetnek és a postának azonosítania kell a készpénzforgalmazását és az ahhoz
szükséges erőforrások rendelkezésre állását veszélyeztető valamennyi működési kockázatot, és rendelkeznie kell az
azonosított működési kockázatokból és a kapcsolódó erőforrás-kiesésekből eredő, a készpénzforgalmazásában
bekövetkező rendkívüli helyzetek kezelésére, így különösen a kritikus hitelintézeti, illetve postai fiókok működtetésére
vonatkozó intézkedési tervvel. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedési terv kötelező tartalmi elemei:
a) az adott, a készpénzforgalmazást érintő rendkívüli helyzetre vonatkozó kommunikációs tevékenység alapelvei és
az MNB-vel való kapcsolattartás rendje, b) a kritikus hitelintézeti, illetve postai fióknak az adott, a készpénzforgalmazást érintő rendkívüli helyzetben történő
nyitvatartási, ügyfélkiszolgálási rendje, ideértve a hitelintézetnél és a postánál fizetési számlával rendelkező saját,
illetve fizetési számlával nem rendelkező egyéb ügyfelek készpénzkiszolgálásának feltételeit is,
c) a kritikus hitelintézeti, illetve postai fióknak az adott, a készpénzforgalmazást érintő rendkívüli helyzetben
a készpénzkiszolgálással kapcsolatos belső eljárásrendje, a döntési hatáskörök szabályozása,
d) a kritikus hitelintézeti, illetve postai fiók által az adott, a készpénzforgalmazást érintő rendkívüli helyzetben
alkalmazandó bankjegy-visszaforgatási rend, valamint e) a kritikus hitelintézeti, illetve postai fiók vonatkozásában az adott, a készpénzforgalmazást érintő rendkívüli
helyzetben alkalmazandó készpénzszállítási rend. (3) A 18. § (1) bekezdése szerinti, az MNB által – a készpénzforgalomban betöltött szerep, továbbá a fiókhálózat nagysága
és országos lefedettsége alapján – kijelölt hitelintézet, illetve a posta az (1) és (2) bekezdés szerinti, kétévente
felülvizsgált intézkedési tervét köteles a kritikus hitelintézeti, illetve postai fiókok listájára az 5. mellékletben előírt
módon, a felülvizsgálat évének június 30. napjáig megküldeni az MNB részére.
(4) A 18. § (1) bekezdése szerinti, az MNB által ki nem jelölt hitelintézet az (1) és (2) bekezdés szerinti intézkedési tervét
háromévente, a felülvizsgálat évének június 30. napjáig köteles felülvizsgálni.
9. A forgalomképes és a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen forintbankjegyek
címletváltásának szabályai 20. § (1) A hitelintézet és a posta a forgalomképes, valamint a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen
forintbankjegyekből egy alkalommal összesen legfeljebb 50 darabot köteles más címletű forgalomképes
forintbankjegyre, illetve – legfeljebb 100 darabig – forgalomképes forintérmére átváltani.
(2) A hitelintézet és a posta a hiányos forintbankjegyet abban az esetben köteles címletváltásra átvenni, amennyiben
a forintbankjegynek a felénél nagyobb részét benyújtják. A több – esetlegesen összeragasztott – darabból álló hiányos
forintbankjegy címletváltás keretében akkor váltható át, amennyiben az egyes részek a pénztáros által
megállapíthatóan azonos forintbankjegyhez tartoznak, és az egyes részek együttesen a forintbankjegynek a felénél
nagyobb részét kiteszik. (3) A hitelintézet és a posta címletváltás keretében nem köteles átváltani azt a forintbankjegyet, amelynek a valódisága,
illetve névértéke nem állapítható meg egyértelműen. A nem egyértelműen valódi forintbankjegy tekintetében
a hitelintézet és a posta köteles valódiságvizsgálatot végezni, és az általa hamisgyanúsnak minősített forintbankjegyet
a 14. § (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően az MNB-nek átadni vagy megküldeni.
21. § (1) A hitelintézet és a posta a 20. § szerinti címletváltásért díjat számíthat fel, amelynek maximális mértéke – ideértve az
átváltással összefüggésben egyéb címeken esetleg felszámítandó külön díjakat is –
a) az ügyfélnek kifizetésre kerülő forintbankjegy névértékének 5%-a,
b) az ügyfélnek kifizetésre kerülő forintérme névértékének 10%-a.
(2) A hitelintézet és a posta a 20. § szerinti címletváltást a nála vezetett fizetési számla meglétéhez, illetve az általa nyújtott
szolgáltatás igénybevételéhez kötheti. (3) A hitelintézet és a posta a 20. § szerinti címletváltást ténylegesen végző fiókjai számát korlátozhatja. A fővárosban,
illetve az adott megyében fiókkal rendelkező hitelintézetnek és postának azonban biztosítania kell, hogy a fővárosban,
illetve az adott megyében – elsősorban a megyeszékhelyen – legalább 1-1 fiókja ténylegesen végezze a 20. § szerinti
címletváltást. 22. § (1) A hitelintézet és a posta a 20. § szerinti címletváltást ténylegesen végző fiókjában jól látható helyen, hirdetményben
köteles közzétenni a címletváltás ügyfél általi igénybevételének feltételeit és díját.
(2) A hitelintézet és a posta a 20. § szerinti címletváltást ténylegesen nem végző fiókjában jól látható helyen,
hirdetményben köteles közzétenni a címletváltást ténylegesen végző legközelebbi fiókjának címét, valamint az
(1) bekezdésben meghatározott információkat. (3) A hitelintézet és a posta internetes honlap működtetése esetén köteles azon folyamatosan és könnyen hozzáférhető
módon elérhetővé tenni a 20. § szerinti címletváltást ténylegesen végző fiókjainak listáját, valamint az (1) bekezdésben
meghatározott információkat. 10. A pénzfeldolgozóra vonatkozó speciális előírások
23. § A pénzfeldolgozó a Hpt. 19/B. § f) pontjában előírt belső ügyviteli szabályzatot az e rendeletben foglaltak
figyelembevételével köteles kidolgozni. 11. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) A forintbankjegy valódiság- és forgalomképességi vizsgálatára használt bankjegyvizsgáló géppel szemben támasztott
követelmény vonatkozásában a 4. § (1) bekezdése, az automata bankjegykiadó gépen keresztül visszaforgatandó
forintbankjegyek vonatkozásában a 4. § (2) és (6) bekezdése, a 4. § (3) bekezdése, valamint az 5. § 2012. január 1-jén lép
hatályba. (3) A 4. § (4) bekezdése és a 6. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 7. § (3) bekezdése az euro magyarországi bevezetésének napján lép hatályba.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott feltétel bekövetkezésének napját – annak ismertté válását követően haladéktalanul –
az MNB elnöke a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
25. § Az e rendelet hatálybalépésekor a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével
kapcsolatos technikai feladatokról szóló 2/2009. (I. 23.) MNB rendelet 18. § (5) bekezdés b) pontja alapján jogszerűen
működött bankjegyvizsgáló gép a forintbankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatára 2011. december
31-éig használható.
26. § A bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai
feladatokról szóló 2/2009. (I. 23.) MNB rendelet 18. § (6) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettséget
a pénzforgalmazónak utolsó alkalommal a 2011. július 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozóan,
2012. január 31-éig kell teljesítenie.
27. § A pénzfeldolgozó által elvégzett valódiság- és forgalomképességi vizsgálat során az MNB jegyzékben szereplő típusú,
az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel vizsgált
forintbankjegy-mennyiség arányának 2011. december 31-éig éves szinten el kell érnie a 80%-ot.
28. § A tárgyévet megelőző naptári évben 40 millió forintot meghaladó átlagos napi forint kifizetési forgalmat lebonyolító
hitelintézeti és postai fiók 2016. december 31-éig az ellátmányként vagy ellátmány-kiegészítésként kapott
forintbankjegyeket a pénztári kifizetési forgalomban kizárólag abban az esetben forgathatja vissza, ha éves szinten az
ellátmányként, ellátmány-kiegészítésként kapott forintbankjegyeknek
a) 2013-ban legalább 50%-át,
b) 2014-ben legalább 60%-át,
c) 2015-ben legalább 70%-át,
d) 2016-ban legalább 80%-át
az MNB jegyzékben szereplő típusú, az ott meghatározott hardver- és szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló
géppel ellenőrizték, és valódinak és forgalomképesnek minősítették.
29. § A hitelintézeti és a postai fióknak a tárgyévet megelőző naptári évben 5 millió forintot meghaladó átlagos napi forint
készpénzforgalmat lebonyolító, az MNB jegyzékben szereplő típusú, az ott meghatározott hardver- és
szoftver-verzióval rendelkező bankjegyvizsgáló géppel fel nem szerelt pénztárainak
a) 2013-ban legalább 50%-ában,
b) 2014-ben legalább 60%-ában,
c) 2015-ben legalább 70%-ában,
d) 2016-ban legalább 80%-ában
pénztáranként, illetve iker-pénztáranként egy UV-A/C berendezést kell biztosítania a forintbankjegyek
valódiság-vizsgálatához.
30. § (1) E rendelet 17. § a) pontja – az MNB tv. 31/A. § (1) bekezdésével, továbbá az érmék feldolgozásáról, forgalmazásáról,
valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló 12/2011. (IX. 6.) MNB rendelet 9. §
a) pontjával együtt – a hamispénz-figyelő rendszerhez (CMS) való csatlakozás egyes feltételeiről szóló, 2001.
november 8-i EKB/2001/11 európai központi banki határozatnak való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet 3. § (1) bekezdése, 3. § (2) bekezdés b) pontja, 3. § (2) bekezdés d) pont db) alpontja, 3. § (4) bekezdése, 7. §-a,
14–16. §-a, valamint 17. § b) és c) pontja – az MNB tv. 29–29/D. §-ával és 31/A. § (2)–(4) bekezdésével, valamint az érmék
feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló
12/2011. (IX. 6.) MNB rendelet 3. § (1) bekezdésével, 3. § (2) bekezdés b) pontjával, 3. § (2) bekezdés d) pont
db) alpontjával, 5. § (1) és (3) bekezdésével, 6–8. §-ával, valamint 9. § b) és c) pontjával együtt –
1. az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i
1338/2001/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 44/2009/EK tanácsi rendelet,
2. az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet
hatásainak az eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről szóló, 2001. június 28-i
1339/2001/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 45/2009/EK tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. 31. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés első, második és harmadik
francia bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént. 32. § (1) Hatályát veszti a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos
technikai feladatokról szóló 2/2009. (I. 23.) MNB rendelet.
(2) A 25. és 27. § 2012. január 1-jén hatályát veszti.
(3) A 26. § 2012. február 1-jén hatályát veszti.
(4) A 28. és 29. § 2017. január 1-jén hatályát veszti.
(5) A 7. § (3) bekezdése az euro magyarországi bevezetésének napjától számított 1 év elteltét követő napon hatályát
veszti. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott feltétel bekövetkezésének napját – annak ismertté válását követően
haladéktalanul – az MNB elnöke a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1336/2018. (VII. 25.) Korm. határozata a fővárosi és Pest megyei járóbeteg-szakellátás fejlesztésének az Egészséges Budapest Program keretében történő további megvalósításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az  Egészséges Budapest Program keretében előkészített további fővárosi és Pest megyei járóbeteg
szakellátás fejlesztési beruházások 1. melléklet szerinti megvalósításával;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – az  informatikai fejlesztések tekintetében az  innovációért és
technológiáért felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztések
2019. évi megkezdéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2019. évben a felmerülés ütemében
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  melléklet szerinti
beruházások megvalósításához szükséges források biztosításáról a 2019–2021. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok
alcím, 25. Egészséges Budapest Program jogcímcsoportnál az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2019. évben 1 869 132 698 forint,
b) a 2020. évben 3 335 899 047 forint,
c) a 2021. évben 2 082 265 861 forint;
Felelős: az a) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a b) és c) alpont tekintetében a pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2019. évben a felmerülés ütemében
 a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 a c) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
4. egyetért azzal, hogy a 3. pont a) alpontja szerinti 2019. évi forrásbiztosítás a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 25. Egészséges
Budapest Program jogcímcsoport terhére történjen;
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – az  önkormányzati fenntartású vagy tulajdonú ingatlanok
esetében a  belügyminiszter bevonásával – a  felújításra kerülő vagy új járóbeteg-szakrendelő épületek átadását
követően, a  funkció nélkül maradó korábbi ingatlanok állagának felmérését végezze el, majd tegyen javaslatot
a Kormány részére az ingatlanok további hasznosítására vonatkozóan.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: az épületek átadását követő 2 hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
190/2017. (V. 30.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81. §-a alapján – a belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Bartos László rendőr vezérőrnagy hivatásos
szolgálati viszonya 2017. július 31-ei hatállyal, a szolgálat felső korhatárának elérésével megszűnik.
Budapest, 2017. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2017. (HK 12.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
8. § (3) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. STANAG 4238 (EDITION 1) – MUNITION
DESIGN PRINCIPLES, ELECTRICAL/ELECTROMAGNETIC ENVIRONMENTS / Lőszertervezési
alapelvek, elektromos és elektromágneses környezet című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK).
3. STANAG 4300 (EDITION 1) – TEST PROCEDURES FOR ASSESSING THE QUALITY OF
ALUMINIUM POWDER FOR USE IN EXPLOSIVE
FORMULATION FOR DELIVERIES FROM ONE
NATO NATION TO ANOTHER / Teszteljárások egy
másik NATO országból kapott robbanóanyagban használt alumíniumpor minőségének meghatározásához című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 4. STANAG 4363 (EDITION 1) – FUZING SYSTEMS – DEVELOPMENT TESTING FOR THE
ASSESSMENT OF LEAD AND BOOSTER EXPLOSIVE COMPONENTS / Gyújtórendszerek – Fejlesztési
vizsgálat az indító és gyorsító robbanóanyagok megfelelőségének igazolásához című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 5. STANAG 4368 (EDITION 1) – ELECTRIC AND
LASER IGNITION SYSTEMS FOR ROCKETS AND
GUIDED MISSILE MOTORS – SAFETY DESIGN
REQUIREMENTS / Elektronikus és lézeres gyújtásrendszerek rakéták és irányított rakéták hajtóművei
számára – biztonságos tervezési követelmények című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 6. STANAG 4369 (EDITION 1) – DESIGN REQUIREMENTS FOR INDUCTIVE SETTING OF LARGE
CALIBRE PROJECTILE FUZES / Tervezési előírások
nagy űrméretű lövedékek gyújtójának induktív beállításához című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 7. STANAG 4433 (EDITION 1) – FIELD MORTAR
MUNITIONS, DESIGN SAFETY REQUIREMENTS /
Szárazföldi aknavető lőszerek, tervezés biztonsági követelmények című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 8. STANAG 4556 (EDITION 1) – EXPLOSIVES,
VACUUM STABILITY TEST / Robbanóanyagok,
vákuumstabilitási teszt című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 9. STANAG 4596 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT1) GUIDE SPECIFICATION FOR LUBRICATING OIL, NAVAL DIESEL ENGINE, SEVERE
SERVICE, GRADE 40 (O-278) – AFLP-4596 EDITION A / Irányadó minőségi előírások az O-278 kódú
nagyteljesítményű haditengerészeti dízel-motorolajhoz
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 10. STANAG 4704 (EDITION 2) (RATIFICATION
DRAFT1) NATO REQUIREMENTS FOR CALIBRATION SUPPORT OF TEST & MEASUREMENT
EQUIPMENT – AlogP-33, EDITION A / NATO követelmények az ellenőrző és mérőeszközök kalibrálási támo
gatásához című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF);
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: a kihirdetést követően 3 hónap
múlva;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerül bevezetésre, HM védelemgazdaságért
felelős helyettes államtitkári (a továbbiakban: HM
VGHÁT) szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
11. STANAG 4737 (EDITION 1) UAS WEAPONS
INTEGRATION / Fegyverrendszerek telepítése személyzet nélküli repülőeszközökre című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 12. STANAG 4757 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT1) SAFETY AND SUITABILITY FOR SERVICE ASSESSMENT TESTING FOR SHOULDER
LAUNCHED MUNITIONS – AAS3P-10, EDITION B
/ A vállról indítható lőszerek biztonsági és alkalmassági
vizsgálata című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: a kihirdetést követően 3 hónap
múlva;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti
angol nyelven, teljes terjedelemben.
13. STANAG 7090 (EDITION 6) (RATIFICATION
DRAFT1) GUIDE SPECIFICATION FOR NATO
GROUND FUELS – AFLP-7090, EDITION B / Irányadó minőségi előírások NATO szárazföldi hajtóanyagokhoz című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: a kihirdetést követően 3 hónap
múlva;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti
angol nyelven, teljes terjedelemben.
14. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár