text:
49/2018. (XII. 28.) EMMI rendelete a népegészségügyi szempontból kiemelt jelentőségű vagy egyébként jelentős költségteherrel járó megbetegedések köréről, a megbetegedéseket nyilvántartó betegségregisztert vezető szerv kijelöléséről, valamint ezen megbetegedések bejelentésére és nyilvántartására vonatkozó részletes szabályokról.
Az egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény 38.  §
(2)  bekezdésének g), i), l) és x)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény (a továbbiakban: Eüak.) 16. § (5) bekezdése szerinti betegségregisztereket az 1. mellékletben kijelölt
betegségregisztert vezető szervek vezetik.
(2) A  népegészségügyi szempontból kiemelt jelentőségű vagy egyébként jelentős költségteherrel járó
megbetegedéseket a 2. melléklet tartalmazza.
2. § (1) A  2.  mellékletben meghatározott valamely megbetegedés diagnózisát felállító, kezelést végző, valamint
az  időszakos felülvizsgálatát, továbbá a szövettani vizsgálatot, boncolást végző egészségügyi szolgáltató az alábbi
személyes és egészségügyi adatokat továbbítja az észlelt megbetegedést nyilvántartó betegségregiszter részére:
a) a betegellátó azonosítása körében: a beteget ellátó orvos (kezelőorvos) azonosítója, munkahely (intézmény,
osztály, rendelés) neve, címe, azonosítója,
b) a  beteg azonosítása körében: beteg neve, anyja neve, születési ideje és helye, lakóhelye, neme,
állampolgársága, Társadalombiztosítási Azonosító Jele (a továbbiakban: TAJ), naplószáma, a felvétel adatai,
c) gyermekellátás esetén: az anya és a gyermek b) pont szerinti azonosító adatai.
(2) A  2.  melléklet szerinti megbetegedések nyilvántartása érdekében az  egészségügyért felelős miniszter – az  általa
vezetett minisztérium honlapján, valamint hivatalos lapjában is közzétett – módszertani levélben határozza meg
a betegségregisztert vezető szervek részére történő adatszolgáltatás részletes szakmai szabályait.
(3) A  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a  továbbiakban: NEAK) adatszolgáltatást teljesít, és az  adott
betegségregiszter részére továbbított TAJ azonosítók egyeztetése során megküldi a passzivált TAJ azonosítók listáját
a passziválási ok és annak dátuma megjelölésével.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítése érdekében a  NEAK az  egészségügyi szolgáltatások
Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet rendelkezései
szerint gyűjtött azon szolgáltatások tételes ellátási adatait küldi meg, amelyek ellátást indokoló diagnózisai között
az adott betegségregiszterben meghatározottak valamelyike szerepel. Az adatszolgáltatás során használt kódjelek
használata, valamint határidők tekintetében a NEAK és a betegségregisztert vezető szerv megállapodást köt.
(5) Az Eüak. 16. § (8) bekezdése szerinti adatkör átadásának részleteit és formátumát a Központi Statisztikai Hivatal és
az adott betegségregisztert vezető szerv megállapodásban határozza meg.
(6) A  betegségregisztert vezető szerv a  már nyilvántartott betegek eseteiben rögzíti a  halottvizsgálati és haláloki
adatokat, és nyilvántartásba veszi azon személyek adatait, akiknél ezt a  halott-vizsgálat során megállapított
betegség indokolja.
(7) Az 1. melléklet 4–8. pontjában meghatározott betegségregiszterek esetében az adatszolgáltatást az egészségügyi
szolgáltatók informatikai rendszereikben már rögzített adatokból – amennyiben az  adatszolgáltatás célja így
megvalósítható – automatizáltan kell előállítani, és az  adatszolgáltatás az  Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási
Tér üzenettovábbító és jogosultságkezelési szolgáltatásainak igénybevételével teljesíthető.
3. § A betegségregisztert vezető szerv a  betegségregiszterben nyilvántartott megbetegedés megoszlásának
számát – a  betegek fővárosi és megyei illetősége szerint csoportosítva, és BNO kódok szerinti, nemenkénti és
korcsoportonkénti bontásban – évente megküldi az  egészségügyért felelős miniszter, az  országos tisztifőorvos,
valamint a NEAK részére.
2. Az egyes betegségregiszterek vezetésére vonatkozó részletes szabályok
4. § (1) A  Nemzeti Rákregiszter (a  továbbiakban: Rákregiszter) számára köteles adatot szolgáltatni az  az egészségügyi
szolgáltató, amely a (2) bekezdés szerinti daganatos betegség diagnózisát felállítja, kezelését végzi, továbbá, amely
szövettani vizsgálatot, boncolást végez, vagy azt véleményezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentési kötelezettség kiterjed valamennyi egészségügyi szolgáltatónál diagnosztizált vagy
ellátott daganatos betegségre, ha a diagnózis – a haláloki diagnózisokat is beleértve – a BNO 10. revíziója C00–C97,
D00–D09, D30.3, D33 tételeinek bármelyike (a továbbiakban: daganatos megbetegedés).
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget az egészségügyi szolgáltató a Rákregiszter által
biztosított elektronikus programon keresztül teljesíti.
(4) Ugyanazon érintett több, egymástól független, elsődleges rosszindulatú daganatos megbetegedését külön-külön
kell jelenteni az (1) vagy a (2) bekezdésben meghatározott módon.
5. § (1) A  NEAK negyedévente adatszolgáltatást teljesít a  Rákregiszter részére. Az  adatszolgáltatás teljesítése érdekében
a NEAK az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól
szóló kormányrendelet rendelkezései szerint gyűjtött azon szolgáltatások tételes ellátási adatait küldi meg,
amelyek ellátást indokló diagnózisai között a BNO II. Daganatok fejezete szerinti tételeinek, kódjeleinek valamelyike
szerepel. Az  ellátási adatkör részletezése és formátuma – beleértve az  Orvosi Eljárások Nemzetközi Osztályozása
(a  továbbiakban: OENO) és a  gyógyhatású anyagok Anatómiai, Terápiás és Kémiai Osztályozása (a  továbbiakban:
ATC) szerinti kódjelek használata, valamint az  adatszolgáltatási határidők – tekintetében a  NEAK és a  Rákregiszter
megállapodást köt.
(2) A Rákregiszter a már nyilvántartott daganatos betegek eseteiben rögzíti a halottvizsgálati és haláloki adatokat, és
nyilvántartásba veszi azon személyek adatait, akiknél ezt a halott-vizsgálat során megállapított daganatos eredetű
betegség indokolja.
(3) Az egészségügyi szolgáltatók naptári negyedévente, a negyedévet követő hónap 15. napjáig teljesítik a Rákregiszter
részére az adatszolgáltatást.
(4) A Rákregiszter a daganatos megbetegedések megoszlását – a betegek fővárosi és megyei lakóhelye, tartózkodási
helye alapján csoportosítva, BNO-kódonkénti, nemenkénti és korcsoportonkénti bontásban – évente megküldi
az országos tisztifőorvos és a NEAK, valamint az egészségügyért felelős miniszter részére az onkológiai tevékenység
szervezésének, tervezésének, működésének értékelése céljából.
6. § (1) A  Nemzeti Szívinfarktus Regiszter (a  továbbiakban: Szívinfarktus Regiszter) részére köteles adatot szolgáltatni
a  (2)  bekezdés szerinti betegség diagnózisát felállító, kezelést végző, továbbá a  szövettani vizsgálatot, boncolást
végző vagy azt véleményező egészségügyi szolgáltató.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás kiterjed valamennyi egészségügyi szolgáltatónál diagnosztizált vagy
ellátott heveny szívinfarktusra, ha a diagnózis – a haláloki diagnózisokat is beleértve – a BNO 10. revíziója I21–I23
tételeinek bármelyike (a továbbiakban: infarktus).
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget az  egészségügyi szolgáltató a  Szívinfarktus
Regiszter által biztosított elektronikus programon keresztül teljesíti.
(4) Az  egészségügyi szolgáltatók naptári negyedévente, a  negyedévet követő hónap 15. napjáig teljesítik
a Szívinfarktus Regiszter részére az adatszolgáltatást.
(5) A  patológiai vizsgálatot végző egészségügyi szolgáltató a  szövettani minták vizsgálata, és a  boncolások során
felismert heveny infarktusos megbetegedésekről negyedévente elektronikus formában jelentést küld a Szívinfarktus
Regiszter részére.
(6) A NEAK negyedévente adatszolgáltatást teljesít a Szívinfarktus Regiszter részére a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
 (7) A  (6)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítése érdekében a  NEAK az  egészségügyi szolgáltatások
Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet rendelkezései
szerint gyűjtött azon szolgáltatások tételes ellátási adatait küldi meg, amelyek ellátást indokoló diagnózisai
között a  BNO IX. A  keringési rendszer betegségei fejezete szerinti tételeinek (kódjeleinek) valamelyike szerepel.
Az ellátási adatkör részletezése és formátuma – beleértve az OENO és az ATC szerinti kódjelek használatát, valamint
az adatszolgáltatási határidőket – tekintetében a NEAK és a Szívinfarktus Regisztert megállapodást köt.
(8) A  Szívinfarktus Regiszter a  már nyilvántartott betegek eseteiben rögzíti a  halottvizsgálati és haláloki adatokat, és
nyilvántartásba veszi azon személyek adatait, akiknél ezt a halott-vizsgálat során megállapított infarktusos eredetű
betegség indokolja.
7. § (1) Ha az  érintett személy a  perifériás artériák rekonstruktív ellátásában részesül, az  ellátást végző egészségügyi
szolgáltató az  ellátási eseményt követő 5 napon belül, de legkésőbb a  hazabocsátást követő 3 napon belül
adatszolgáltatást teljesít a Nemzeti Érsebészeti Regiszter részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egészségügyi szolgáltató együttműködik az Nemzeti Érsebészeti Regisztert vezető szervvel
a betegek gyógykezelésének nyomon követése érdekében.
(3) Az  egészségügyi ellátóhálózat szervei a  Nemzeti Érsebészeti Regisztert vezető szerv megkeresésére továbbítják
a  kezelésükben lévő, érsebészeti ellátással kapcsolatos egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó személyazonosító
adatokat a Nemzeti Érsebészeti Regisztert vezető szerv részére.
(4) A  Nemzeti Érsebészeti Regisztert vezető szerv végzi az  érsebészeti ellátással kapcsolatos nemzetközi
adatszolgáltatást.
(5) A Nemzeti Érsebészeti Regisztert vezető szerv végzi az érsebészeti ellátással kapcsolatos országos adatszolgáltatást
a NEAK részére.
8. § (1) A  Nemzeti Hematológiai Betegségek Regisztere (a  továbbiakban: Hematológiai Regiszter) részére köteles adatot
szolgáltatni a  (2) bekezdés szerinti betegség diagnózisát felállító, kezelést végző, továbbá a szövettani vizsgálatot,
boncolást végző vagy azt véleményező egészségügyi szolgáltató.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás kiterjed valamennyi egészségügyi szolgáltatónál diagnosztizált vagy
ellátott megbetegedésre, ha a  diagnózis – a  haláloki diagnózisokat is beleértve – a  BNO 10. revíziója C81–C96
tételeinek bármelyike (a továbbiakban: hematológiai megbetegedés).
(3) Az  egészségügyi szolgáltató adatszolgáltatási kötelezettséget a  Hematológiai Regiszter által működtetett
elektronikus rendszeren által biztosított elektronikus programon keresztül teljesíti.
(4) Az  egészségügyi szolgáltatók az  adatszolgáltatást naptári negyedévente, a  negyedévet követő hónap 15. napjáig
teljesítik a Hematológiai Regiszter részére.
(5) A  patológiai vizsgálatot végző egészségügyi szolgáltató a  szövettani minták vizsgálata, és a  boncolások során
felismert heveny hematológiai megbetegedésekről negyedévente elektronikus formában jelentést küld
a Hematológiai Regiszter részére.
(6) A NEAK negyedévente adatszolgáltatást teljesít a Hematológiai Regiszter részére a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
 (7) A  (6)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítése érdekében a  NEAK az  egészségügyi szolgáltatások
Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet rendelkezései
szerint gyűjtött azon szolgáltatások tételes ellátási adatait küldi meg, amelyek ellátást indokoló diagnózisai
között a BNO 10. II. főcsoportja 1. rosszindulatú daganatok, 1.14. A nyirok- és vérképző szervek és rokon szövetek
rosszindulatú daganatai (C81–C96) szerinti tételeinek (kódjeleinek) valamelyike szerepel. Az  ellátási adatkör
részletezését és formátumát – beleértve az OENO és ATC szerinti kódjelek használatát, valamint az adatszolgáltatási
határidőket – a NEAK és a Hematológiai Regisztert működtető szerv megállapodásban rögzíti.
(8) A  Hematológiai Regiszter a  már nyilvántartott betegek eseteiben rögzíti a  halottvizsgálati és haláloki adatokat,
és nyilvántartásba veszi azon személyek adatait, akiknél ezt a  halott-vizsgálat során megállapított hematológiai
betegség indokolja.
(9) A Hematológiai Regiszter a hematológiai megbetegedések megoszlásának számát – a betegek fővárosi és megyei
illetősége szerint csoportosítva, BNO-kódonkénti, nemenkénti és korcsoportonkénti bontásban – félévente
megküldi az  egészségügyért felelős miniszter, az  országos tisztifőorvos és a  NEAK részére a  hematológia
tevékenység szervezésének, tervezésének, működésének értékelése céljából.
9. § (1) Az Országos Szülészeti és Perinatális Regiszter (a  továbbiakban: Szülészeti Regiszter) részére a szülészeti, valamint
a perinatális intenzív ellátással foglalkozó egészségügyi szolgáltató elektronikus úton teljesít adatszolgáltatást.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást az  anya vagy a  várandós esetében saját TAJ számával, újszülött
ellátás esetében az  anya TAJ számával, az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő
finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott informatikai kóddal, majd
a gyermek saját TAJ számával történik.
(3) A  Szülészeti Regiszter az  érintett betegek esetében adatcserét végez a  Veleszületett Rendellenességek Országos
Nyilvántartásával és a Ritka Betegségek Nyilvántartásával.
(4) A  Szülészeti Regisztertől az  adatszolgáltatók félévente, a  félévet követő hó 15 napjáig összehasonlításra alkalmas,
a többi intézmény anonimitását biztosító visszajelzést kapnak saját tevékenységükről.
10. § (1) A  művesekezelésen átesett beteg további gyógykezelése, egészségi állapotának nyomon követése érdekében
az  ellátást végző egészségügyi szolgáltató az  ellátási eseményt követő 5 napon belül elektronikus úton teljesít
adatszolgáltatást a Nemzeti Vesepótló Ellátások Regisztere részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést megelőzően a bejelentő ellenőrzi, hogy az érintett beteg adott művesekezelési
eseményhez kapcsolódó (1)  bekezdés szerinti adatai szerepelnek-e a  Nemzeti Vesepótló Ellátások Regiszterében.
Ha az adatok még nem kerültek bejelentésre, a bejelentő az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el. Ha az ellenőrzés
során megállapításra kerül, hogy a beteg nyilvántartott adatai nem teljes körűek, a bejelentő azokat kiegészíti.
(3) Az (1) bekezdés szerinti egészségügyi szolgáltató együttműködik a Nemzeti Vesepótló Ellátások Regiszterét vezető
szervvel a betegek gyógykezelésének nyomon követése érdekében.
(4) Az egészségügyi ellátó hálózat szervei továbbítják a kezelésükben lévő, művesekezeléssel kapcsolatos egészségügyi
és hozzájuk kapcsolódó személyazonosító adatokat Nemzeti Vesepótló Ellátások Regiszterét vezető szerv részére.
11. § (1) A  Nemzeti Szervdonációs és Transzplantációs Utánkövetési Regisztert működtető szerv a  Nemzeti Vesepótló
Ellátások Regiszterét vezető szerv megkeresésére továbbítja a  kezelésében lévő, művesekezeléssel kapcsolatos
egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó személyazonosító adatokat a Nemzeti Vesepótló Ellátások Regiszterét vezető
szerv részére.
(2) A  Nemzeti Vesepótló Ellátások Regiszterét működtető szerv a  Nemzeti Szervdonációs és Transzplantációs
Utánkövetési Regiszterét vezető szerv kérésére továbbítja a  kezelésében lévő, művesekezeléssel kapcsolatos
egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó személyazonosító adatokat a  Nemzeti Szervdonációs és Transzplantációs
Utánkövetési Regisztert vezető szerv részére.
(3) A  Nemzeti Vesepótló Ellátások Regiszterét vezető szerv végzi a  művesekezelésen átesett beteg további
gyógykezelésével, egészségi állapotának nyomon követésével kapcsolatos nemzetközi adatszolgáltatást.
12. § (1) Az  újszülöttkori hallásszűrésen átesett gyermek további gyógykezelése, egészségi állapotának nyomon követése
érdekében az ellátást végző egészségügyi szolgáltató az ellátási eseményt követő 10 napon belül az érintett adatait
gép–gép kapcsolat útján elektronikus úton továbbítja a  Nemzeti Újszülöttkori Hallásszűrés Regiszter részére.
Az  adatszolgáltató elektronikus úton, gép–gép kapcsolat útján továbbítja az  újszülöttkori objektív hallásszűrés
eredményét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás az anya TAJ számával, az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott informatikai
kóddal, majd a gyermek saját TAJ számával történik.
(3) A  kiszűrt ellátottak adatait a  Nemzeti Újszülöttkori Hallásszűrés Regiszter továbbítja az  ellátott lakhelye szerint
kijelölt, 3. mellékletben meghatározott verifikálást végző egészségügyi szolgáltató részére.
(4) Az újszülöttkori hallásvizsgálat verifikálására kijelölt egészségügyi szolgáltatók a verifikálás eredményeit az ellátott
betegazonosító adataival együtt elektronikus úton visszajelzik a  Nemzeti Újszülöttkori Hallásszűrés Regisztere
számára.
(5) Az  egészségügyi ellátóhálózat szervei a  Nemzeti Újszülöttkori Hallásszűrés Regisztert vezető szerv megkeresésére
továbbítják a  kezelésükben lévő, hallásszűréssel kapcsolatos egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó
személyazonosító adatokat a Nemzeti Újszülöttkori Hallásszűrés Regisztert vezető szerv részére.
3. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet 2019. január 15-én lép hatályba.
14. § Az e rendeletben meghatározott adatszolgáltatási és működtetési kötelezettséget
a) a  Nemzeti Rákregiszter, a  Nemzeti Gyermek Onkológiai Regiszter és a  Nemzeti Szívinfarktus Regiszter
tekintetében 2019. január 15-étől,
b) a Nemzeti Hematológiai Betegségek Regisztere tekintetében 2019. július 1-jétől,
c) a Nemzeti Érsebészeti Regiszter, a Nemzeti Szülészeti és Perinatális Regiszter, a Nemzeti Vesepótló Ellátások
Regisztere és a Nemzeti Újszülöttkori Hallásszűrés Regiszter tekintetében 2019. szeptember 1-jétől
kell teljesíteni.
15. § Hatályát veszti
a) az egyes daganatos megbetegedések bejelentésének rendjéről szóló 24/1999. (VII. 6.) EüM rendelet,
b) a szívinfarktussal kapcsolatos megbetegedések bejelentésének és nyilvántartásának rendjéről szóló 15/2014.
(III. 10.) EMMI rendelet. Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
461/2017. (XII. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a nemzetközi paralimpiai mozgalomban betöltött jelentős szerepe, valamint a paralimpiai sportágak és versenyek
fejlődése érdekében végzett eredményes sportvezetői munkája elismeréseként
Sir Philip Craven, a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. november 27.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2013. (V. 24.) EMMI rendelete az egészségügyi rendszer teljesítményértékelésének eljárásrendjére vonatkozó szabályokról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés g)  pont gi)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján
–  az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § Az egészségügyi rendszer teljesítményértékelésének szakaszai:
a) a specifikus elemzési fókuszterületek meghatározása,
b) az értékelési terv és az adatgyűjtési terv elkészítése a megvalósítást biztosító költségvetési tervvel együtt,
c) a meghatározott indikátorokhoz szükséges adatok gyűjtése az adatgyűjtési terv alapján,
d) a c)  pont szerinti adatok értékelése és ez  alapján az  átfogó és az  időközi jelentésre vonatkozó javaslat
elkészítése,
e) az átfogó és időközi jelentésre vonatkozó javaslat egyeztetése, szakmai véleményezése, véglegesítése,
jóváhagyása és közzététele,
f ) az időközi és átfogó jelentések alapján szükséges egészségpolitikai intézkedések megfogalmazása, majd
megvalósulásának nyomon követése. 2. § (1) A teljesítményértékelésért felelős szerv e rendelet szerinti feladatait a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet látja el.
(2) Az e rendelet szerinti teljesítményértékelési időszak két naptári évet magába foglaló értékelési ciklus, amely január
1-jétől a következő év december 31-éig tart.
3. § (1) Az  egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a  teljesítményértékelésért felelős
szerv, az  egészségbiztosítási szerv és az  egészségügyi államigazgatási szerv javaslatát figyelembe véve
a teljesítményértékelési időszak keretében értékelendő két évet megelőző év (e § alkalmazásában a továbbiakban:
adott év) június 1-jéig meghatározza a teljesítményértékelés specifikus elemzési fókuszterületeit.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti területek meghatározása alapján a  teljesítményértékelésért felelős szerv
–  az  egészségbiztosítási szerv és az  egészségügyi államigazgatási szerv véleményének kikérésével –
a  teljesítményértékelési időszak értékelési tervének javaslatát adott év október 1-jéig megküldi a  miniszternek
az  indikátorok számítását biztosító adatgyűjtési tervvel együtt. Az  értékelési terv keretében – figyelemmel
a  (3)  bekezdésben foglaltakra – sor kerül az  adott teljesítményértékelési időszakra vonatkozó indikátorok
meghatározására. A  miniszter adott év november 15-éig dönt az  értékelési tervre és az  adatgyűjtési tervre
vonatkozó javaslat jóváhagyásáról. A  jóváhagyás előtt a  miniszter kikérheti a  szakmai érdekképviseleti szervek
véleményét.
(3) Az  egészségügyi rendszer teljesítményértékelése keretében használt indikátorok meghatározásának szabályait
az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A teljesítményértékelésért felelős szerv – az egészségügyi államigazgatási szerv és az egészségbiztosítási szerv által
a  teljesítményértékelési időszakot követő év április 30-áig elkészített és megküldött részanyagok felhasználásával
– az  átfogó jelentésre vonatkozó javaslatát a  teljesítményértékelési időszakot követő év június 30-áig megküldi
a miniszternek.
(2) A  miniszter az  átfogó jelentésre vonatkozó javaslatot áttekinti és szükség esetén egyeztetést kezdeményez
az  (1)  bekezdés szerinti szervekkel. Az  egyeztetés eredményeképpen a  miniszter a  javaslatot átdolgozásra vagy
véglegesítésre küldi meg a teljesítményértékelésért felelős szervnek.
(3) A  javaslat véglegesítésre történő megküldésétől számított 30 napon belül a  teljesítményértékelésért felelős szerv
az átfogó jelentést elkészíti és jóváhagyásra megküldi a miniszternek. A miniszter a teljesítményértékelési időszakot
követő év október 15-éig jóváhagyja az átfogó jelentést.
(4) A  javaslat átdolgozásra történő visszaküldése esetén a  (3)  bekezdés szerinti határidő december 15-éig
meghosszabbodik.
5. § A jóváhagyott átfogó jelentés a következőket tartalmazza:
a) a 3. § (1) bekezdése szerint meghatározott fókuszterületek teljesítményének értékelését,
b) az  értékelési tervben és módszertanban meghatározott problémák okaira és megoldásukra adható
lehetséges szakmapolitikai válaszokat,
c) a  b)  pontban foglaltakon túlmenően az  értékelési folyamat során azonosított problémák okaira és
megoldásukra adható lehetséges szakmapolitikai válaszokat,
d) nemzetközi összehasonlítást, a jövőre vonatkozó kitekintést,
e) a korábbi jelentésekben megfogalmazott javaslatok egészségpolitikai hasznosulására vonatkozó értékelést.
6. § (1) Az  időközi jelentés elkészítésére a  4.  § szerinti eljárást kell alkalmazni azzal, hogy az  ott meghatározott határidők
a teljesítményértékelési időszak első évét követő évre érvényesek.
(2) Az  időközi jelentés az  egészségügyi rendszer teljesítményének alakulását nyomon követő, az  adott időszakra
vonatkozóan gyűjtött és feldolgozott adatok ismertetését és elemzését tartalmazza.
7. § A 4.  § és a  6.  § szerint elfogadott átfogó és időközi jelentéseket a  miniszter által vezetett minisztérium
(a  továbbiakban: minisztérium) és a  teljesítményértékelésért felelős szerv az  adott jelentés elfogadása évében,
a jóváhagyást követő öt napon belül a honlapján közzéteszi.
8. § (1) A miniszter az egészségpolitikai stratégiai tervdokumentumok elkészítésekor az átfogó és az időközi jelentésekben
megfogalmazott javaslatokat figyelembe veszi.
(2) A  miniszter és a  teljesítményértékelésért felelős szerv az  átfogó és az  időközi jelentések alapján megfogalmazott
egészségpolitikai intézkedések megvalósulását és hasznosulását nyomon követi.
9. § Az egészségügyi rendszer teljesítményértékelésének hatékony és eredményes megvalósítása érdekében
a  teljesítményértékelésért felelős szerv szükség szerint szakmai kapcsolatot tart, együttműködik a  feladatkör
szerint érintett egyetemekkel, kutatóintézetekkel és nemzetközi szervezetekkel. Az  együttműködés eredményéről
a  teljesítményértékelésért felelős szerv az  átfogó jelentésre vonatkozó javaslatának megküldésével együtt,
a 4. § (1) bekezdésében foglaltak szerint tájékoztatja a minisztert.
10. § (1) A  teljesítményértékelési időszaknak megfelelő indikátorlistát az  Egészségügyi Közlönyben és a  minisztérium,
valamint a teljesítményértékelésért felelős szerv honlapján közzé kell tenni. Az egyes indikátorok részletes leírását
szolgáló adatlapokat az  1.  melléklet 4.  pontja szerinti adattartalommal a  teljesítményértékelésért felelő szerv
honlapján kell közzétenni.
(2) A  fókuszterületek teljesítményét értékelő indikátorok száma nem haladhatja meg a  tízet. Az  ezen felül
meghatározott, általános célokat értékelő indikátorlista két egymást követő teljesítményértékelési időszak között
legfeljebb 10%-os mértékben változhat meg.
(3) A  teljesítményértékelésért felelős szerv az  általános célokat értékelő indikátorok aktuális értékét rendszeres
időközönként, de legalább félévente a honlapján közzéteszi.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § (1) A 2013. évet megelőző időszakra vonatkozó időközi jelentést a teljesítményértékelésért felelős szerv az e rendelet
hatálybalépésekor rendelkezésre álló adatok és módszertan alapján 2013. december 10-ig elkészíti és a miniszternek
jóváhagyás céljából megküldi. Az  elfogadott időközi jelentést a  minisztérium és a  teljesítményértékelésért felelős
szerv a honlapján közzéteszi.
(2) Az első alkalommal 2015-ben megjelenő időközi jelentés, illetve a 2016-ban megjelenő átfogó jelentés a 2013. évre
vonatkozó teljesítményértékelést is tartalmazza.
(3) A 10. § (1) bekezdésében foglaltakat első alkalommal 2014. január 31-ig kell közzétenni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
10/2014. (III. 7.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján Korom Norbert Lajost 2014. március 1. napjától
a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási és igazságügyi miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 36/2013. (XI. 8.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1200/2012. (VI. 18.) Korm. határozata az egyes szociális intézmények működési fedezetének biztosítása érdekében szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Pest
Megyei Intézményfenntartó Központ által átvett szociális intézmények működtetése érdekében 82,5 millió forint
1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és Megyei intézményfenntartó szervek, átvett intézmények cím, 2. Megyei
intézményfenntartó szervek, átvett intézmények alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 1. Szociális
célú humánszolgáltatások normatív állami támogatása jogcímcsoport terhére. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2010. (IV. 16.) KHEM tájékoztatója a helyi közösségi közlekedés támogatásának igénylése során a bevételekkel nem fedezett indokolt költségek meghatározásáról.
A helyi közösségi közlekedés támogatásának 2010. évi
igénylésével összefüggő, a bevételekkel nem fedezett indokolt költségek meghatározásával kapcsolatos eljárásról
a következő tájékoztatót adom ki:
1. A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek
meghatározásának általános elvei
1.1. Az Európai Parlament és az Európai Tanács a 2009.
december 3-án hatályba lépett, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és
az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1370/2007/EK rendeletében (a továbbiakban:
EK rendelet) meghatározott elvekkel összhangban, a helyi
közlekedési közszolgáltatást megrendelő önkormányzat
(a továbbiakban: önkormányzat) által biztosított műkö
dési (a helyi közlekedés folyamatos üzemeltetéséhez és
eszközfenntartási ráfordításaihoz nyújtott) támogatások,
valamint a központi költségvetés terhére biztosított támogatás együttes összege – figyelemmel az Európai Közösség Bíróságának C-280/00 sz., az Altmark Trans GmbH
ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletében (a továbbiakban: ítélet) foglalt feltételekre is – nem haladhatja meg az
érintett önkormányzat területén végzett helyi közlekedési
közszolgáltatással a tárgyévet megelőző évben felmerült, a
bevételekkel nem fedezett indokolt költségek és az ágazatban szokásos ésszerű nyereség együttes összegét, a költségtérítés nem vezethet a közszolgáltatást végző társaság
túlkompenzációjához.
1.2. A túlkompenzáció kizárásának biztosításához, így a
költségek és bevételek tekintetében szükséges figyelembe
venni valamennyi, a közszolgáltatással kapcsolatban a
tárgyévet megelőző évben felmerült szükséges és indokolt
költséget, az ágazatban szokásos ésszerű nyereség összegét, valamint a közszolgáltatással kapcsolatban a tárgyévet megelőző évben realizált – a tárgyévet megelőző második évre a helyi közlekedés támogatása keretében állami
forrásból juttatott támogatás kivételével – valamennyi menetdíjbevételt, állami vagy önkormányzati forrásból működési célra (a helyi közlekedés folyamatos üzemeltetéséhez és eszközfenntartási ráfordításaihoz) juttatott támogatást, kompenzációt.
1.3. A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek
meghatározása során alkalmazott kalkulációs módszertannak ösztönöznie kell:
– a hatékony gazdálkodás elveinek érvényesülését,
– a közszolgáltatások fejlesztését, valamint
– a közszolgáltatások fenntarthatóságának biztosítását.
2. A tisztességes és egyenlő versenyeztetési eljárásban
odaítélt pályázatokra vonatkozó különös szabályok
Az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény 6. §-a alapján lefolytatott eljárásban odaítélt pályázatok esetében az önkormányzat által igényelhető támogatás legfelső összege
az ilyen eljárásban odaítélt szolgáltatás tárgyévet megelőző évi, az önkormányzat által a helyi közlekedés működtetésének (folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási
ráfordításainak) finanszírozására fordított támogatásával
nem fedezett mértékű ellenértéke, amely esetben a bevételekkel nem fedezett indokolt költségek vizsgálata nem
szükséges.
3. A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek
számítása során figyelembe veendő bevételi és
költségtételek, valamint a nyereség meghatározása Bevételek:
– a közszolgáltatás teljesítésével összefüggésben a
tárgyévet megelőző évben realizált menetdíjbevételek (jegy, bérlet, pótdíj), valamint a kedvezményes bérletek és
az ingyenes utazások után igénybe vett fogyasztói árkiegészítés;
– a közlekedési közszolgáltatás teljesítésével összefüggésben a tárgyévet megelőző évben realizált egyéb bevételek (az állami és az önkormányzati forrásból származó működési célú támogatás vagy kompenzáció kivételével), valamint
– a tárgyévet megelőző évben biztosított állami, önkormányzati és egyéb működési célú (a helyi közlekedés folyamatos üzemeltetéséhez és eszközfenntartási ráfordításaihoz nyújtott) támogatás, kompenzáció (a helyi közlekedés támogatása keretében állami forrásból juttatott támogatás kivételével).
Költségek:
– valamennyi, a helyi közlekedési közszolgáltatás tel
jesítésével összefüggésben a tárgyévet megelőző évben
felmerült, a hatályos számviteli jogszabályoknak megfelelően elkülönítve nyilvántartott szükséges és indokolt költség.
Nyereség:
– az ágazatban szokásos ésszerű nyereség fogalma alatt
az indokolt költség 1–5%-a értendő. A bevételek, a költségek, valamint a nyereség pontos
meghatározását a tájékoztató melléklete tartalmazza.
Bevételek Költségek és nyereség
Menetdíjbevételek Üzemeltetés közvetlen személyi jellegű költsége
Fogyasztói árkiegészítés Üzemeltetés közvetlen
üzemanyagköltsége
Pótdíjbevétel Üzemeltetés közvetlen egyéb anyagköltsége
Egyéb hozzájárulások,
működési célú támogatások
Üzemeltetés egyéb köz vetlen költsége
Karbantartás közvetlen
költsége
Infrastruktúra költsége
Eszközpótlás/finanszíro zás költsége
Alvállalkozásba kiadott
tevékenység költsége
Értékesítéshez kapcsoló dó költségek
Tevékenység ellátásához
kapcsolódó közvetett költségek Társasági általános költségek Nyereség
Bevételek összesen Költségek és nyereség
összesen 4. A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek
és nyereség kalkulációja
A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek alatt a
tájékoztató mellékletében meghatározottak szerint számított bevételi, költség- és az ágazatban szokásos ésszerű
nyereségtételek összesítését követően az összes bevétel,
az összes indokolt költség és nyereség negatív egyenlegét
kell érteni.
4.1. Az autóbuszok üzemanyagköltségének számításával kapcsolatos szabályok A helyi közforgalmú közlekedés bevétellel nem fedezett indokolt költségeinek számítása során az autóbuszok
üzemanyag-fogyasztása a közúti gépjárművek, az egyes
mezőgazdasági, erdészeti és halászati erőgépek üzemanyag- és kenőanyag-fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendelet alapján kerül meghatározásra.
4.2. Az eszközpótlás/finanszírozás költségének számításával kapcsolatos szabályok Az önkormányzat által a szolgáltató eszközpótlási költségei közül az a költség fogadható el indokoltnak,
amely összhangban áll a megrendelt közszolgáltatás minőségi mutatóival, valamint biztosítja a fenntartható közszolgáltatást.
Az önkormányzatok a közszolgáltatási kötelezettséggel
kapcsolatos kompenzáció során a bevételekkel nem fedezett indokolt költségek tekintetében figyelembe vehetik
azokat a fejlesztésekkel felmerülő eszközpótlási költségnövekedéseket, amelyek a járműállomány minőségi feltételeivel összefüggő, az önkormányzat által meghatározott
követelményekből adódnak. Az önkormányzat által meghatározott jövőbeli többlet követelményekkel összefüggésben az indokolt költségek megállapítása során biztosított az eltérés lehetősége az eszközpótlással felmerülő
tényköltségektől.
A közszolgáltatás teljesítésével kapcsolatos jövőbeli
többletkövetelményekre tekintettel az eszközpótlási költség sem haladhatja meg:
a) busszal végzett személyszállítás esetén az 50 Ft/hasznoskilométert vagy 0,7 Ft/férőhely-kilométert,
b) kötött pályás járművekkel végzett személyszállítás
esetén 80 Ft/hasznoskilométert vagy 0,9 Ft/férőhely- kilométert.
4.3. A tevékenység ellátásához kapcsolódó közvetett
költségek, valamint a társasági általános költségek számításával kapcsolatos szabályok
Az EK-rendeletben és -ítéletben foglaltaknak megfelelően a helyi közösségi közlekedés teljesítésére vonatkozó
közszolgáltatási szerződés, illetve e tevékenység finanszírozása a közlekedési szolgáltatók hatékony működésének,
valamint a közszolgáltatások fejlesztésének ösztönzését is
biztosítja.
A fenti követelménnyel összhangban a helyi támogatással kapcsolatos igények összeállításakor a bevételekkel
nem fedezett indokolt költségek kalkulációja során 2010.
évben az alábbi hatékonysági kritériumokat kell figyelembe venni:
A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek kalkulációja során a 2009. évben a helyi közszolgáltatással felmerült, a tevékenységhez kapcsolódó közvetett költségek,
illetve a társasági általános költségek együttes összege a
társaság helyi közlekedési közszolgáltatással összefüggésben felmerülő összes közvetlen költségének 60%-áig vehető figyelembe. A támogatási igények összeállításakor a
bevételekkel nem fedezett indokolt költségek kalkulációjánál ennél magasabb közvetett és társasági általános költség nem jeleníthető meg, amennyiben azonban ennél alacsonyabb az érték, akkor a tény adatokat szükséges figyelembe venni.
5. A bevételekkel nem fedezett indokolt költségek
meghatározásával kapcsolatos egyéb szabályok
Amennyiben az önkormányzat a bevétellel nem fedezett
indokolt költségek meghatározását a szolgáltató adatszolgáltatására alapozza, a szolgáltató adatszolgáltatásaként a
társaság könyvvizsgálója által ellenjegyzett olyan adatok
fogadhatóak el, amelyeket a könyvvizsgáló igazolása
alapján a számviteli politika szerint vette számításba a társaság. Hivatkozva a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 155. § (3) bekezdésére, amennyiben a szolgáltató
esetében nem kötelező a könyvvizsgálat, a szolgáltatónak
nyilatkoznia kell arról, hogy könyvvizsgálati kötelezettségük a hivatkozott jogszabály szerint nem áll fenn, valamint
a nyilatkozatnak tartalmaznia kell az általuk közölt adatok
hitelességéért felelős személy nevét is.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1321/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0011 azonosító számú („Kistelek szennyvízelvezetési rendszerének kiépítése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0011 azonosító számú, „Kistelek szennyvízelvezetési
rendszerének kiépítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2011. (XII. 21.) NGM rendelete a biztosítók kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási termékének eredményelszámolásáról.
A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 235. § i) pontjában, valamint az 5. § tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § f) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási terméket terjesztő biztosítók kötelesek a gépjármű-felelősségbiztosítási
termékük eredményelszámolását az 1. melléklet szerint elkészíteni és a tárgyévet követő évben a biztosítók kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási termékére vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 18/2011. (X. 12.) PSZÁF
rendeletben meghatározott adatszolgáltatás keretében a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) részére megküldeni. (2) Az eredményelszámolást a biztosítók éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
szóló 192/2000. (XI. 24.) Korm. rendelet 2. számú melléklete „D) Szokásos vállalkozási eredmény” szintjéig kell
elkészíteni. 2. § A biztosítók kötelesek számviteli politikájukban a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási termékükre vonatkozó
bevételük és ráfordításuk felosztásának elvét a szokásos vállalkozási eredmény szintjéig rögzíteni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
4. § Az e rendelet szerinti eredményelszámolást első alkalommal a 2011. évre a 2012-ben esedékes, a biztosítók kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási termékére vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 18/2011. (X. 12.) PSZÁF
rendeletben meghatározott adatszolgáltatás keretében kell elkészíteni és a Felügyeletnek megküldeni.
5. § Hatályát veszti a biztosítók kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási termékének eredményelszámolásáról és
adatszolgáltatásáról szóló 54/2001. (XII. 27.) PM rendelet. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
52/2016. (V. 12.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a  belügyminiszter, a  nemzetgazdasági miniszter, az  igazságügyi miniszter, illetve a  külgazdasági és külügyminiszter együttes
előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a  Chilei Köztársaság Kormánya között az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló
törvény tervezetét a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2016. (VIII. 12.) HM utasítása a honvédelmi minisztériumi objektumok védelmével, működésével és az ezzel összefüggő irányítási tevékenységgel kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Az objektumvédelem irányítása, az objektumvédelemért felelős személyek feladatai, jogkörei
2. § (1) A HM I. objektum és a HM II. objektum (a továbbiakban együtt: minisztériumi objektum) működésének és védelmének
felsőszintű stratégiai irányítását objektumbiztonsági felelősként a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban:
HM KÁT) látja el.
(2) A minisztériumi objektum működésének és védelmének operatív irányítására objektumparancsnoki rendszert kell
működtetni.
(3) A minisztériumi objektum objektumparancsnokát (a továbbiakban: objektumparancsnok) a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) jelöli ki a HM KÁT egyetértésével.
3. § Az objektumbiztonsági felelős
a) jogszabályi keretek között gyakorolja a minisztériumi objektum működésének és védelmének felsőszintű
stratégiai döntéshozó jogköreit, az objektumparancsnok hatáskörébe tartozó ügyekben beszámoltatási jogot
gyakorol,
b) előzetes egyetértési jogkört gyakorol a 4. § (2) bekezdés a)–e) pontjában foglalt, az objektumparancsnok
intézkedési jogkörébe tartozó szakterületeken,
c) előzetesen engedélyezi az objektumparancsnok felterjesztése alapján az ideiglenes belépési engedélyek
igénylését tartalmazó névjegyzéket,
d) előzetesen engedélyezi az objektumparancsnok felterjesztése alapján a parkolási övezetek igénybevételét,
e) engedélyezi a 6. § (4) bekezdésben felsorolt vezetők által felterjesztett adatrögzítésre alkalmas technikai
eszközök (különösen hang- és képrögzítésre, illetve továbbításra alkalmas eszközök) használatára vonatkozó
igényeket, kivéve ha az adott körülmények között minősített adatok felhasználása, megismerése is
megvalósulhat, és
f ) jóváhagyja az objektumparancsnok által elkészített minisztériumi objektum veszélyhelyzeti intézkedési tervet.
4. § (1) Az objektumparancsnok felelős
a) a minisztériumi objektum működési rendjének kialakításáért,
b) a minisztériumi objektum fizikai biztonságával kapcsolatos feladatok irányításáért,
c) a minisztériumi objektum őrzés-védelmével kapcsolatos feladatok irányításáért,
d) az objektumkomendáns és a minisztériumi objektum őrzés-védelmét biztosító erők szolgálati tevékenységének
irányításáért,
e) a tűz-, a munka-, a természet- és a környezetvédelmi feladatok irányításáért és ellenőrzéséért.
(2) Az objektumparancsnok jogkörében
a) belső rendelkezésben szabályozza a minisztériumi objektum működési rendjét,
b) az MH Katonai Rendészeti Központ (a továbbiakban: MH KRK) parancsnokával, valamint a HVK Hadműveleti
Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK HDMCSF) együttműködve irányítja a minisztériumi objektum
őrzés-védelmét,
c) meghatározza a minisztériumi objektumba történő személyi, gépjármű be- és kilépés szabályait, az
anyagszállítás rendjét,
d) szabályozza a minisztériumi objektum közlekedési és parkolási rendjét,
e) a HVK HDMCSF iránymutatása alapján elkészíti a minisztériumi objektum veszélyhelyzeti intézkedési tervét,
f ) összeállítja és felterjeszti a minisztériumi objektumban elhelyezett szervek, szervezetek (a továbbiakban:
Szervezetek) vezetői által havonta részére megküldött ideiglenes belépési engedélyek igénylését tartalmazó
névjegyzéket, kivéve ha az előzetes engedélyezésre már nincs idő, és a késedelem az objektum működésére,
biztonságára vagy szolgálati feladat ellátására súlyos következményekkel járna,
g) rövid időn belül tájékoztatja az objektumbiztonsági felelőst a 4. § (2) bekezdés f ) pontban foglalt előzetes
engedélyezés nélküli eset lényeges körülményeiről.
(3) Az objektumparancsnok a (2) bekezdés szerinti feladatainak végrehajtása során együttműködik
a) a vezetése alá tartozó Szervezetek vezetőivel,
b) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) parancsnokával,
c) az MH KRK parancsnokával,
d) a minisztériumi objektumban rendezett protokollesemények szervezéséért felelős szervezet vezetőjével,
e) a KNBSZ illetékes vezetőjével,
f ) a területileg illetékes helyi önkormányzattal, rendőrkapitánysággal, tűzoltósággal, valamint
g) minden olyan egyéb szervezettel, amellyel az együttműködést szükségesnek ítéli meg.
5. § (1) Az objektumkomendáns – az objektumparancsnok közvetlen szakmai irányítása mellett – az MH KRK parancsnokának
szolgálati alárendeltségébe tartozik. Szolgálati elöljárója a minisztériumi objektum őrzés-védelmére kirendelt és
rendészeti biztosítást végző erőknek.
(2) Az objektumkomendáns
a) az objektumparancsnok intézkedése szerint végzi a minisztériumi objektum általános rendjével és működésével
kapcsolatos tervező, szervező, ellenőrző tevékenységet,
b) részt vesz a minisztériumi objektumban megrendezésre kerülő rendezvények koordinálásában és
biztosításában,
c) irányítja és ellenőrzi a minisztériumi objektum őrzés-védelmét ellátó, illetve a rendészeti biztosítást végző
szolgálat tevékenységét,
d) részt vesz a minisztériumi objektum működésével kapcsolatos feladatok, illetve objektumparancsnoki
intézkedések végrehajtásának ellenőrzésében,
e) az objektumparancsnoki engedély alapján kiadja és nyilvántartja a gépjármű-behajtási, parkolási engedélyeket,
ellenőrzi a parkolási rend betartását, f ) a kulcsdobozelosztás felülvizsgálatában együttműködik a Szervezetekkel, objektumparancsnokokkal.
A biztonsági területek kulcsainak, kulcsdobozainak elhelyezése a reagáló erő által közvetlenül és folyamatosan
megfigyelhető kulcsdoboztároló szekrényekben valósul meg,
g) a belépési engedély letiltásáról szóló értesítés esetén haladéktalanul intézkedik a szolgálati személyek felé
a belépési engedélyek ellenőrzésének szigorítására, és kiegészíti az általa vezetett letiltott belépési engedélyek
listáját, és
h) üzemelteti az elektronikus kulcstárolókat a minisztériumi objektumban.
3. Minősített adatok védelme, a biztonsági vezető feladatai, technikai eszközök használata
6. § (1) A Szervezetek vezetője a vezetése alá tartozó szerv, szervezet vonatkozásában felelős a minősített adat védelméért,
az elektronikus információvédelemért és az ezekkel kapcsolatos eljárások biztonsági követelményeinek betartásáért.
(2) A Szervezetek biztonsági vezetője a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat
kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 33. § (2) bekezdése alapján, a Szervezetek érintettségében
lévő biztonsági területek, biztonsági tárolók tartalékkulcsainak és kódjainak őrzését végzi, illetve azért felelős.
A biztonsági vezető a biztonsági területek, biztonsági tárolók tartalékkulcsainak és kódjainak őrzésére írásban más
személyt is kijelölhet. A tartalékkulcsokat és kódokat legalább a tárolt adatok szintjének megfelelő biztonsági
tárolóban szükséges elhelyezni, a tartalékkulcsok és kódok átadásáról és azok visszavételéről külön erre a célra
szolgáló nyilvántartást kell vezetni.
(3) A minisztériumi objektumban minősített adat feldolgozására szolgáló számítógépes hálózatok, rendszerek
kialakítását, átalakítását, jellemzőinek megváltoztatását, valamint az információvédelmi helyiségek, biztonsági
területek (ügyvitel, nyilvántartó, minősített adatot feldolgozó, rejtjelző helyiség) híradó-informatikai zárt körletek
kialakítását vagy más célra történő felhasználását a HM biztonsági vezetőjeként a HVK Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke engedélyezi.
(4) A minisztériumi objektum területén adatrögzítésre alkalmas technikai eszközök használatát főosztályvezető, illetve
a  vele azonos vagy magasabb besorolású vezetői, parancsnoki beosztást ellátó személy, valamint az
objektumparancsnok saját szak- vagy illetékességi területén kezdeményezi.
(5) Az adatrögzítésre alkalmas technikai eszközök használatára vonatkozó igények elbírálását, ha az adott körülmények
között minősített adatok felhasználása, megismerése is megvalósulhat az objektumbiztonsági felelős a HM biztonsági
vezető hatáskörébe utalja.
4. A minisztériumi objektumba történő be- és kilépés, parkolás
7. § (1) A minisztériumi objektumba történő be- és kilépés, illetve a gépjárművekkel végrehajtott be- és kihajtás rendjét
a helyi sajátosságok figyelembevételével az objektumparancsnok szabályozza.
(2) Munkaidőben és munkaidőn kívül személyazonosság igazolásával, átvizsgálás nélkül léphet a minisztériumi
objektumba
a) Magyarország köztársasági elnöke, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke,
az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottságának elnöke,
b) a honvédelmi miniszter, a HM parlamenti államtitkára, a HM KÁT, a HM kabinetfőnöke, a HM helyettes
államtitkárai, a HVKF és helyettese, a KNBSZ főigazgatója és helyettesei, valamint
c) az a) és b) pontban felsorolt személyek kíséretében lévő személyek, előzetes bejelentéssel, névjegyzék alapján,
a (3) bekezdés szerinti regisztráció mellett.
 (3) Az a) és c) pontban felsorolt személyek vonatkozásában a regisztráció a Szervezetek állományából kijelölt kísérő
feladata, a beléptetés ellenőrzését végrehajtó szolgálat a kísérő személyét és a belépők létszámát, valamint a be- és
kilépés időpontját dokumentálja.
(4) A minisztériumi objektumban szolgálatot teljesítő KNBSZ szervezeti egysége állományába tartozó személy
kíséretében, a szakmai feladatai ellátásában közreműködő személyek személyazonosságuk ellenőrzése és
átvizsgálásuk nélkül a minisztériumi objektumba beléphetnek. A beléptetés során a beléptetés ellenőrzését
végrehajtó szolgálat a kísérő személyét és a kíséretében lévők létszámát, a be- és kilépés időpontját dokumentálja.
Az e módon beléptetett személyek tevékenységéért a KNBSZ helyi vezetője felelős.
(5) A minisztériumi objektumban mágneskártyával működő szelektív zónák kialakítását a HM KÁT, a HVKF alárendeltségébe
tartozó Szervezetek által használt zónák esetében a HVKF engedélyezi.
(6) A minisztériumi objektumban mágneskártyával működő szelektív zónák területeire való belépés rendjét a HM KÁT
és a HVKF együttes intézkedésben szabályozzák.
(7) A vendégkártyás beléptetés könnyítése érdekében a minisztériumi objektumban a Biztosító Rendész Szolgálattól
(a továbbiakban: BRSZ) független diszpécserszolgálatot kell működtetni.
(8) A minisztériumi objektumban, illetve a minisztériumi objektum külső parkolóiban behajtási engedéllyel rendelkező
gépjármű parkolhat.
8. § (1) Az objektumparancsnok a helyi sajátosságok alapulvételével belső rendelkezésben szabályozza a szolgálati, illetve
magángépjárművek parkolásának rendjét, kijelöli a parkolási helyeket. A parkolási helyeket jelzésekkel kell ellátni.
(2) A parkolási engedélyt a minisztériumi objektumba munkavégzés céljából érkezőknek, illetve az ott dolgozóknak
lehetőség szerint biztosítani kell.
(3) A parkolóhelyen, munkaidőn túl csak az a magángépjármű tartózkodhat, amelynek tulajdonosa az adott időszakra
a túlmunkavégzést bejelentette, illetve szolgálati feladatot lát el.
(4) A minisztériumi objektumon belül a parkolási helyeket – a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának
és fokozásának rendjéről szóló 30/2012. (V. 8.) HM utasítás rendelkezéseivel összhangban – úgy kell kijelölni, hogy
a parkoló gépjárművek ne akadályozzák a magasabb készenlétbe helyezés rendszabályainak végrehajtását, illetve
a készenléti gépjárművek riasztás utáni besorolását.
5. A minisztériumi objektum őrzés-védelmét ellátó személyi állomány és a technikai őrzés-védelem
9. § (1) A minisztériumi objektum őrzés-védelmét az MH KRK – erre a feladatra felkészített – állományából 24 órás váltással
vezényelt BRSZ látja el.
(2) A BRSZ szolgálati intézkedését – az objektumparancsnok által meghatározott követelmények alapján – az MH KRK
parancsnoka készíti el, és azt az objektumparancsnok hagyja jóvá.
(3) A HM II. objektum BRSZ-ének szolgálatparancsnoka a szolgálat átadás-átvételről a HM I. objektum BRSZ-ének jelent.
A HM I. objektum BRSZ-ének vezetője az összesített jelentését az MH Központi Ügyelet (a továbbiakban: MH KÜ)
részére teszi meg.
(4) A minisztériumi objektum őrzés-védelmének megerősítését az MH KRK állományából létrehozott védelmi szakaszok
biztosítják, amelyek kirendelésére a HVKF parancsa alapján az MH KÜ jogosult.
(5) A technikai őrzés-védelmi eszközökkel kapcsolatos szakmai követelményeket a HVK HDMCSF, a minősített
adatvédelemhez, valamint a technikai beléptető rendszerhez kapcsolódó szakmai követelményeket pedig
a HVK HIICSF csoportfőnöke határozza meg. A technikai őrzés-védelmi rendszerek üzemeltetését külön szerződésben
meghatározott szervezet végzi meghibásodás esetén, értesítés alapján.
6. A minisztériumi objektumban való tartózkodás 10. § (1) A minisztériumi objektumban – munkavégzés céljából – munkanapokon 06.00-tól 18.00 óráig, munkaszünetet
megelőző napon 17.00 óráig lehet tartózkodni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időszaktól eltérő időszakban történő munkavégzéshez az illetékes szervezet
vezetőjének engedélye szükséges.
(3) A szolgáltatást végző polgári személyek munkaidőn túl csak a munkahelyi vezető engedélyével, a BRSZ felügyelete
mellett – kizárólag munkavégzés céljából – tartózkodhatnak a minisztériumi objektumban.
(4) Karbantartási, javítási munka – azonnali hibaelhárítás kivételével – munkaidőn túl csak kivételesen, az üzemeltetési,
illetve az érintett Szervezetek állományából kijelölt személy felügyelete mellett végezhető. Az azonnali beavatkozást
igénylő események bekövetkezése esetén alkalmazandó eljárásrendet az MH BHD által készítendő intézkedési
tervben kell meghatározni.
(5) A minisztériumi objektumot a munkaidő befejezése után a BRSZ ellenőrzi, és az emeleteket, épületeket lezárja, kivéve
azokat, amelyekben túlmunkát végző személy tartózkodik.
7. A minisztériumi objektumok üzemeltetése 11. § A minisztériumi objektumot az MH BHD üzemelteti. Az üzemeltetés során biztosítani kell a híradó és informatikai
szolgáltatásokat, az élelmezési, egészségügyi, karbantartási és az egyéb ellátást. A minisztériumi objektum
üzemeltetése és anyagellátása, valamint a közös használatú kiképzés, sport, művelődés, szociális és egyéb
létesítmények használati rendjének – az objektumparancsnokkal egyeztetett módon történő – szabályozásáért
az MH BHD a felelős.
8. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a honvédelmi minisztériumi objektumok védelmével, működésével és az ezzel összefüggő irányítási
tevékenységgel kapcsolatos feladatokról szóló 6/2010. (I. 15.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2003. LXXI. törvény a Magyar Köztársaság és a Litván Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről Budapesten, 1999. május 25-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság és a Litván
Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről Budapesten, 1999. május 25-én aláírt
Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
(A Megállapodás megerősítéséről szóló jegyzékváltás
2003. május 20-án megtörtént, és a Megállapodás 2003.
május 20-án hatályba lépett.)
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 22-i ülésnapján
fogadta el.
2. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű
szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság és a Litván Köztársaság között
a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről
A Magyar Köztársaság és a Litván Köztársaság (a továbbiakban: Szerződő Felek)
attól az óhajtól vezetve, hogy a gazdasági együttműködést mindkét Állam javára erősítsék,
azzal a szándékkal, hogy kedvező feltételeket teremtsenek és tartsanak fenn az egyik Állam beruházóinak
beruházásaihoz a másik Állam területén,
annak tudatában, hogy a beruházásoknak a jelen
Megállapodással összhangban történő előmozdítása és
kölcsönös védelme ösztönzi az üzleti kezdeményezéseket
ezen a területen,
megállapodtak a következőkben: 1. Cikk Meghatározások A Megállapodás alkalmazásában:
1. A ,,beruházás’’ kifejezés magában foglal mindenfajta
olyan vagyoni értéket, melyet az egyik Szerződő Fél valamely beruházója gazdasági tevékenységgel összefüggően
fektetett be a másik Szerződő Fél területén ez utóbbi törvényeivel és egyéb jogszabályaival összhangban, és különösen — de nem kizárólag — a következőket jelenti:
a) az ingó és ingatlan tulajdont, valamint minden egyéb
dologi jogot, mint például a jelzálogot, a zálogjogot, a
kézizálogjogot és hasonló jogokat;
b) a részvényeket, üzletrészeket és vállalati kötvényeket, illetve a társasági érdekeltség egyéb formáit;
c) olyan pénzköveteléseket vagy gazdasági értékkel
bíró teljesítés nyújtására vonatkozó követeléseket, amelyek beruházáshoz kapcsolódnak,
d) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, ideértve a
beruházáshoz kapcsolódó szerzői jogokat, védjegyeket,
szabadalmakat, ipari mintákat, technológiákat, knowhow-t,
kereskedelmi titkokat, kereskedelmi neveket és a goodwill-t;
e) minden jogszabály vagy szerződés keretében biztosított jogot és jogszabályon alapuló mindenfajta engedélyt
és jóváhagyást, beleértve a természeti erőforrások kutatására, kitermelésére, művelésére vagy kiaknázására vonatkozó koncessziókat.
A vagyoni érték beruházási formájának későbbi megváltozása nem érinti annak beruházási jellegét, feltéve, ha
ez a változás annak a Szerződő Félnek a törvényeivel és
egyéb jogszabályaival összhangban áll, amelynek területén
a beruházást eszközölték.
2. A ,,beruházó’’ kifejezés jelenti:
a) mindazon természetes személyt, aki bármelyik Szer
ződő Fél állampolgára annak törvényei és egyéb jogszabályai értelmében,
b) mindazon jogalanyt, amely bármelyik Szerződő Fél
területén annak törvényeivel és egyéb jogszabályaival összhangban jött létre, illetve került bejegyzésre,
aki, illetve amely a másik Szerződő Fél területén beruházást eszközöl.
3. A ,,hozam’’ kifejezés a beruházásból származó eredményt jelenti és magában foglalja — különösen, de nem
kizárólagosan — a nyereséget, kamatot, tőkenyereséget,
osztalékot, jogdíjakat vagy egyéb díjakat.
4. A ,,terület ,, kifejezés a Magyar Köztársaság, illetve a
Litván Köztársaság területét jelenti, és a Litván Köztársaság tekintetében a parti tengert és minden tengeri és tenger
alatti területet is, amelyen a Litván Köztársaság a nemzetközi joggal összhangban a tengerfenék, az altalaj és a természeti erőforrások feltárására, kiaknázására és megőrzésére vonatkozó jogokat gyakorolhat.
2. Cikk A beruházások elősegítése és védelme 1. Mindkét Szerződő Fél bátorítja, és kedvező feltételeket biztosít a másik Állam beruházói számára ahhoz,
hogy beruházásokat eszközöljenek a területén, és törvényeivel és egyéb jogszabályaival összhangban lehetővé teszi
az ilyen beruházások létrehozását.
2. Bármelyik Szerződő Fél beruházói által eszközölt
beruházások számára a másik Szerződő Fél a területén
igazságos és méltányos bánásmódot biztosít, továbbá teljes
körű védelmet és biztonságot nyújt.
3. Cikk Nemzeti és legnagyobb kedvezményes elbánás 1. Mindkét Szerződő Fél a területén a másik Szerződő
Fél beruházóinak a beruházásait és hozamait olyan bánásmódban részesíti, amely igazságos és méltányos és nem
kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói beruházásainak és
hozamainak, illetve bármely harmadik állam beruházói
beruházásainak és hozamainak biztosított bánásmód közül
a kedvezőbb.
2. Mindkét Szerződő Fél a területén a másik Szerződő
Fél beruházóit olyan bánásmódban részesíti a beruházásaik irányítása, fenntartása, használata, élvezete vagy a
velük való rendelkezés tekintetében, amely igazságos és
méltányos és nem kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói
vagy bármelyik harmadik állam beruházói számára biztosított bánásmód közül a kedvezőbb.
3. E Cikk 1. és 2. bekezdésének rendelkezései nem
értelmezhetők úgy, hogy az egyik Szerződő Felet arra
kötelezik, hogy kiterjessze a másik Szerződő Fél beruházóira bármilyen olyan bánásmódnak, preferenciának vagy
kiváltságoknak az előnyeit, amelyet az előbbi Szerződő Fél
a következők alapján nyújthat:
a) hogy tagja vagy tagjává válik valamely vámuniónak,
vagy szabadkereskedelmi övezetnek, vagy pénzügyi uniónak, vagy részese vagy részesévé válik az ilyen uniók, intézmények létrehozásához vezető hasonló nemzetközi megállapodásnak, vagy a regionális együttműködés más formáinak;
b) bármely nemzetközi megállapodás vagy megegyezés,
amely egészben vagy nagyrészt az adózással kapcsolatos;
c) hogy tagja vagy tagjává válik valamely sokoldalú
nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásnak.
4. Cikk Kártalanítás veszteségekért 1. Ha bármelyik Szerződő Fél beruházóinak a beruházásai háború, fegyveres összeütközés, országos szükségállapot, felkelés, lázadás, zavargás vagy egyéb hasonló esemény miatt a másik Állam területén veszteséget szenvednek, az utóbbi Szerződő Fél a helyreállítás, kártalanítás,
kárpótlás vagy egyéb rendezés tekintetében olyan elbánásban részesíti azokat, amely nem kedvezőtlenebb annál,
amelyet az utóbbi Állam saját beruházóinak vagy bármelyik harmadik állam beruházóinak biztosít.
2. Nem érintve a jelen Cikk 1. bekezdésében foglaltakat, az egyik Szerződő Fél azon beruházói számára, akik a
fenti bekezdésben foglalt események kapcsán a másik
Szerződő Fél területén veszteségeket szenvednek abból
kifolyólag, hogy
a) tulajdonukat a másik Szerződő Fél erői, illetve hatóságai igénybe vették,
b) tulajdonukat a másik Szerződő Fél erői, illetve hatóságai megsemmisítették, és erre nem harci cselekmények
folytán vagy a helyzet szükségszerűsége miatt került sor,
igazságos és megfelelő kárpótlást kell nyújtani az igénybevétel időszaka alatt elszenvedett vagy a tulajdon megsemmisülése következtében előállt veszteségeikért. Az ezzel
kapcsolatos kifizetéseket szabadon átváltható pénznemben, szabadon és késedelem nélkül kell átutalni.
5. Cikk Kisajátítás 1. Egyik Szerződő Fél beruházóinak beruházásait sem
államosíthatják, sajátíthatják ki vagy vethetik olyan intézkedések alá a másik Szerződő Fél területén, melyek hatása
megegyezik az államosítással vagy kisajátítással (a továbbiakban: kisajátítás), kivéve a közérdeket. A kisajátítást
hátrányos megkülönböztetésektől mentesen, megfelelő
törvényes eljárás keretében kell végrehajtani, és egyidejűleg rendelkezni kell az azonnali, megfelelő és tényleges
kártalanítás megfizetéséről. A kártalanításnak egyenértékűnek kell lennie a beruházásnak a kisajátítást, illetve a
közelgő kisajátítás közismertté válását közvetlenül megelőző időpontban érvényes piaci értékével, tartalmaznia
kell azon Szerződő Fél törvényeinek és egyéb jogszabályaink alapján kiszámított kamatokat, amelynek területén
a beruházást eszközölték, és tekintettel jelen Megállapodás elveire késedelem nélkül teljesítendőnek, továbbá
ténylegesen hozzáférhetőnek és szabadon átváltható pénznemben, szabadon átutalhatónak kell lennie.
2. Az érintett beruházónak joga van az intézkedést
hozó állam bírói vagy egyéb független hatósága által az
ügyét, és beruházásának az e Cikkben rögzített elvekkel
összhangban történő értékelését felülvizsgáltatni.
3. A jelen Cikk 1. bekezdésének rendelkezései alkalmazandók akkor is, amikor valamelyik Szerződő Fél egy olyan
társaság vagyonát sajátítja ki, amely ezen Állam területének bármely részén az érvényes jogszabályok alapján jött
létre, illetve került bejegyzésre, és amelyben a másik Szerződő Fél beruházói üzletrészekkel bírnak.
6. Cikk Átutalások 1. A Szerződő Felek garantálják a beruházásokkal és a
hozamokkal kapcsolatos kifizetések szabad átutalhatóságát. Az átutalásoknak szabadon átváltható pénznemben
kell történniük, bármely korlátozás és indokolatlan késedelem nélkül. Az ilyen átutalások különösen — de nem
kizárólag — a következőket foglalják magukban:
a) a tőkét és a beruházás fenntartására vagy növelésére
fordított pótlólagos összegeket;
b) a nyereséget, kamatot, osztalékot és az egyéb folyó
bevételt;
c) a hitelek visszafizetésére szolgáló összegeket;
d) a jogdíjakat és egyéb díjakat;
e) a beruházás eladásából vagy felszámolásából befolyó
összegeket;
f) egyik Szerződő Fél azon állampolgárainak keresetét,
akik a másik Szerződő Fél területén található beruházással
kapcsolatban engedélyezetten dolgoznak és az utóbbi törvényei és jogszabályai hatálya alá tartoznak.
2. Az átutalások — eltérő megállapodás hiányában —
az átutalás napján az által a bank által alkalmazott átváltási
árfolyamon történnek, amely a beruházónak szolgáltatásokat nyújt.
7. Cikk Jogátruházás 1. Amennyiben az egyik Szerződő Fél vagy annak kijelölt ügynöksége a másik Szerződő Fél területén megvalósult beruházására vonatkozóan biztosított garancia
keretében saját beruházóinak kifizetést teljesít, az utóbbi
Szerződő Fél elismeri:
a) a beruházó bármilyen jogának vagy követelésének
átszállását az előbbi Szerződő Félre vagy annak kijelölt
ügynökségére az annak országában érvényes valamely jogszabály vagy jogügylet útján, valamint,
b) hogy az előbbi Szerződő Fél vagy annak kijelölt ügynöksége a jogutódlás címén jogosult a beruházó jogainak
gyakorlására és követeléseinek érvényesítésére, és átvállalja a beruházással kapcsolatos kötelezettségeket.
2. Az átruházott jogok és követelések nem haladhatják
meg a beruházó eredeti jogait és követeléseit.
8. Cikk Az egyik Szerződő Fél és a másik Szerződő Fél beruházója
közötti beruházási jogviták rendezése
1. Az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik Szerződő Fél közötti, az utóbbi Szerződő Fél területén lévő beruházással kapcsolatos jogvitákat a vitában álló feleknek
tárgyalások útján kell egymás közt rendezniük.
2. Ha az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik
Szerződő Fél közötti vita hat hónapon belül nem rendezhető ily módon, az érintett beruházónak jogában áll az
ügyet beterjeszteni:
a) a Washington D.C.-ben 1965. március 18-án aláírásra megnyílt, az Államok és más államok természetes és jogi
személyei közötti beruházási vitákról szóló Egyezmény
vonatkozó rendelkezései szerint a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központjához (ICSID), amennyiben mindkét Állam részesévé vált az Egyezménynek, vagy
b) olyan választott bíróhoz, illetve olyan nemzetközi ad
hoc választott bírósághoz, amely az Egyesült Nemzetek
Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának
(UNCITRAL) Választott Bírósági Szabályai szerint jött
létre. A vitában álló felek írásban megegyezhetnek ezen
Szabályok módosításában. A bírósági döntés végleges és
kötelező a vitában résztvevő mindkét fél számára.
9. Cikk A Szerződő Felek közötti jogviták rendezése
1. A Szerződő Felek között jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerült
jogvitákat lehetőség szerint konzultációk, illetve tárgyalások útján kell rendezni.
2. Ha a vita ily módon hat hónapon belül nem rendezhető, azt bármelyik Állam kérésére a jelen Cikk rendelkezései szerinti választott bíróság elé kell terjeszteni.
3. A választott bíróságot minden egyes esetben a következő módon kell megalakítani. A választott bírósági eljárás
iránti kérelem kézhezvételétől számított két hónapon
belül mindkét Szerződő Fél kijelöli a bíróság egy-egy tagját. Ezen két tagnak azután egy harmadik állam állampolgárát kell kiválasztania, akit a két Szerződő Fél jóváhagyása után a bíróság elnökévé (a továbbiakban: elnök) kell
kijelölni. A bíróság elnökét a két másik tag kijelölésének
időpontjától számított három hónapon belül ki kell jelölni.
4. Amennyiben a jelen Cikk 3. bekezdésében meghatározott határidőkön belül a szükséges kijelölések nem történtek meg, úgy a Nemzetközi Bíróság elnökét lehet felkérni a szükséges kijelölések megtételére. Ha a Nemzetközi
Bíróság elnöke valamelyik Szerződő Fél állampolgára,
vagy valamilyen más ok akadályozza az említett tisztség
ellátásában, az alelnököt kell felkérni a szükséges kijelölések megtételére. Ha az alelnök valamelyik Szerződő Fél
állampolgára, vagy ő is akadályoztatva van az említett tisztség ellátásában, a Nemzetközi Bíróságnak azt a rangidős
tagját kell felkérni a kijelölések megtételére, aki egyik
Szerződő Félnek sem állampolgára.
5. A választott bíróság döntését egyszerű szavazattöbbséggel hozza. Ez a döntés kötelező érvényű. Mindkét Szerződő Fél maga viseli az általa választott bírónak, valamint
a bírósági eljárásban való képviseletének a költségeit; az
elnök költségeit és a fennmaradó költségeket a Szerződő
Felek egyenlő arányban viselik. Eljárási szabályait a bíróság maga határozza meg.
10. Cikk Egyéb szabályok és különleges kötelezettségek
alkalmazása
1. Amennyiben valamely ügyre egyaránt vonatkoznak a
jelen Megállapodás és valamely olyan más nemzetközi
egyezmény rendelkezései, melynek mindkét Szerződő Fél
részese, úgy ezen Megállapodás rendelkezései nem akadályozhatják meg sem a Szerződő Feleket, sem a másik Szerződő Fél területén beruházással bíró beruházóikat abban,
hogy az ügyükre nézve kedvezőbb szabályozás előnyeit
élvezzék.
2. Amennyiben az egyik Szerződő Fél törvényei és
egyéb jogszabályai, vagy más különleges szerződéses rendelkezései a másik Szerződő Fél beruházói számára kedvezőbb bánásmódot biztosítanak, mint a jelen Megállapodás,
úgy a kedvezőbbet kell alkalmazni.
11. Cikk A Megállapodás alkalmazhatósága A Megállapodás rendelkezéseit az egyik Szerződő Fél
beruházói által a másik Szerződő Fél területén ennek törvényeinek és egyéb jogszabályainak megfelelően a Megállapodás hatálybalépése előtt vagy az után megvalósított
beruházásokra kell alkalmazni, de nem alkalmazhatók
annak hatálybalépése előtt felmerült bármely jogvitára
vagy olyan jogvitákra, amelyek a hatálybalépés előtt felmerült eseményekre közvetlenül vonatkoznak.
12. Cikk Hatálybalépés, időbeli hatály és felmondás 1. A Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a jelen
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos
követelményeiknek eleget tettek. A Megállapodás a második értesítés időpontjában lép hatályba.
2. A jelen Megállapodás tíz évig marad hatályban.
Amennyiben a Szerződő Felek egyike a tízéves periódus
lejárta előtt tizenkét hónappal írásban nem tájékoztatja a
másik Szerződő Felet arról a szándékáról, hogy fel kívánja
mondani a Megállapodást, úgy ezen Megállapodás továbbra is hatályban marad attól az időponttól számított tizenkét
hónap lejártáig, amikor bármelyik Szerződő Fél a felmondásról szóló írásbeli értesítést ad át a másik Szerződő
Félnek.
3. A jelen Megállapodás felmondása előtti időszakban
megvalósított beruházások tekintetében a Megállapodás
rendelkezései a felmondást követő további tíz évig érvényesek maradnak.
Ennek hiteléül a kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak a Megállapodást aláírták.
Készült két eredeti példányban, 1999. május hó 25-én,
magyar, litván és angol nyelven. Mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli eltérések esetén az angol
szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Litván Köztársaság
nevében nevében’’
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba, a
Megállapodás rendelkezéseit azonban 2003. május 20-tól
kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a pénzügyminiszter gondoskodik. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
364/2010. (XII. 30.) Korm. rendelete az egészségügyi szolgáltatók gyógyszerrendelésének és kiszolgáltatásának értékeléséről, valamint a háziorvosi és a gyógyszertári érdekeltségi rendszer kialakításáról.
A Kormány a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános
szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. § (1) bekezdés a) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva – a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a részben vagy egészben az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatókra,
b) az a) pont szerinti egészségügyi szolgáltatók finanszírozási szerződésének melléklete szerint a szolgáltató által
nyújtott ellátásokkal összefüggésben gyógyszerrendelésre jogosult orvosokra,
c) a kormányrendelet szerint társadalombiztosítási támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosító
szerződéssel rendelkező orvosokra,
d) gyógyszerárhoz nyújtott, támogatással történő gyógyszer kiszolgáltatásra jogosító szerződéssel rendelkező
gyógyszertárakra, és
e) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár központi szervére (a továbbiakban: OEP) és a fővárosi és megyei
kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó szakigazgatási szervére (a továbbiakban:
egészségbiztosítási szerv).
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) ATC csoport: a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a
gyógyszerforgalomazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény (a továbbiakban: Gyftv.) 3. §
13. pontja szerinti csoport;
b) célérték: a miniszteri rendeletben meghatározott ATC csoportokba tartozó, naptári félévente kihirdetett
hatóanyagot, illetve hatóanyagokat tartalmazó közfinanszírozott gyógyszereknek e rendeletben meghatározott
szempontok szerinti, az adott terápiás területen a gyógyszerek támogatással történő rendelésére vonatkozó
– egy napi terápiára jutó társadalombiztosítási támogatás ATC csoportra forintban kifejezve – elvárt értéke;
c) DOT: a törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási
támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról szóló
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet 2. § t) pontja szerinti fogalom;
d) orvos átlag: az orvos által normatív jogcímen felírt és a betegek által az adott naptári negyedévben kiváltott,
a miniszteri rendelet szerinti ATC csoportokba tartozó kihirdetett hatóanyagot, illetve hatóanyagokat tartalmazó
közfinanszírozott gyógyszerek egy napi terápiára számolt támogatás értékének az átlaga ATC csoportra forintban
kifejezve;
e) preferált megoszlási mutató: a miniszteri rendeletben meghatározott ATC csoportokon belüli hatóanyagok,
szakmailag elvárt, hatékony rendelési arányát jelző százalékos mutató.
3. § (1) A 4–5. §-ban foglaltak szerint kihirdetett hatóanyagokat tartalmazó közfinanszírozott gyógyszerek rendelésének
értékelése – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – valamennyi e rendelet hatálya alá tartozó orvos esetében
megtörténik, míg a 6. § szerinti juttatásban az egészségbiztosítási szervvel finanszírozási szerződéssel rendelkező
háziorvosok, házi gyermekorvosok (a továbbiakban együtt: háziorvos) részesülnek a háziorvosi indikátor rendszer
keretében.
(2) A 4–5. § szerinti értékelés során nem kerül figyelembevételre az az orvos, akinek gyógyszerrendelése alapján
a miniszteri rendeletben meghatározott ATC csoportokba tartozó, értékelésre kerülő hatóanyagot tartalmazó
gyógyszerek vonatkozásában kifizetett társadalombiztosítási támogatás az adott naptári negyedévben a miniszteri
rendeletben meghatározott forint összeget nem haladja meg.
(3) A minőségi és hatékony gyógyszerrendelés értékelése során nem kerül figyelembevételre
a) az a tétel, ahol
aa) a gyógyszerrendelés társadalombiztosítási támogatás igénybevétele nélkül történt,
ab) a vényen magisztrális készítményt rendeltek,
b) az a terápiás gyógyszercsoport, amelybe tartozó gyógyszerek orvos által társadalombiztosítási támogatással
történő rendelése az adott naptári negyedévben a miniszteri rendeletben meghatározott mennyiséget nem
haladja meg.
4. § (1) Az orvosok gyógyszerrendelésének értékelése alapjául szolgáló ATC csoportokat, az értékelés tárgyát képező
hatóanyagkört, a preferált megoszlási mutatókat és a célértékeket az egészségügyért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) rendeletben hirdeti ki. Amennyiben az értékelendő terápiás területek, ATC csoportok
körében változás szükséges, úgy azt a miniszter a tervezett bevezetést megelőzően egy naptári negyedévvel
korábban kihirdeti.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerint kihirdetett ATC csoportokban szereplő hatóanyagok közül ATC csoportonként
minden naptári félév ötödik hónapjának első napjával megállapítja a következő naptári félévben értékelésre kerülő
hatóanyagok körét. Az értékelésben részt vevő hatóanyagok köre az illetékes szakmai szervezetek és az OEP
javaslatának figyelembevételével kerül meghatározásra, melynek során figyelemmel kell lenni a társadalombiztosítási
támogatás kiáramlás nagyságára, a betegszámra, illetve olyan szakmai szempontokra, melyek alapján az adott
hatóanyag hatásaira vagy indikációs területére figyelemmel nem vethető össze az ATC csoport többi hatóanyagával.
(3) Nem lehet a (2) bekezdés szerinti értékelés tárgya az a hatóanyag, melynek DOT forgalmi részesedése a teljes ATC
csoport forgalmának 0,5%-át nem éri el.
(4) Az adott ATC csoportra irányadó preferált megoszlási mutató a (5) bekezdésben foglaltak alapján az ATC csoportba
tartozó hatóanyagok közül az (1) bekezdés szerinti rendeletben kihirdetett hatóanyagok szakmailag elvárt rendelési
arányát adja meg százalékban kifejezve.
(5) A preferált megoszlási mutató meghatározása során figyelembe kell venni
a) az adott ATC csoportban történő gyógyszerrendelés országos átlagát és
b) az adott ATC csoport tekintetében irányadó irányelvekben és finanszírozási protokollokban lefektetett elveket, és
c) a terápiás terület szerint illetékes szakmai szervezetek és az OEP véleményét.
(6) A miniszter ATC csoportonként minden naptári félév ötödik hónapjának első napjával megállapítja a következő
naptári félévre érvényes, a terápiás gyógyszercsoportra jellemző, egy napi terápiára jutó elvárt társadalombiztosítási
támogatást (célértéket) az orvosok által felírt és a betegek által kiváltott gyógyszerek és a preferált megoszlási mutató
alapján.
5. § (1) Az orvosok gyógyszerrendelési tevékenysége a miniszteri rendeletben foglalt ATC csoportokban szereplő, kihirdetett
hatóanyagot, illetve hatóanyagokat tartalmazó gyógyszerek esetén kizárólag normatív támogatási jogcímen történő
gyógyszerrendelésük alapján kerül értékelésre.
(2) Az orvosok gyógyszerrendelési tevékenységének értékelése során kapott országos átlag valamennyi orvos által felírt
és a betegek által az adott hónapban kiváltott, a miniszteri rendeletben meghatározott ATC csoportokba tartozó
értékelt hatóanyagokat tartalmazó közfinanszírozott gyógyszerek terápiás adagra számolt támogatásának az átlaga
ATC csoportra forintban kifejezve, és az adott ATC csoportba tartozó hatóanyagok rendelési aránya százalékban
kifejezve.
6. § A 4–5. §-ban foglaltak alapján az OEP a háziorvosi indikátor rendszer keretében vizsgálja az orvosok gyógyszerfelírását.
A háziorvost a háziorvosi indikátor rendszer keretében, az ott meghatározott pontrendszer szerinti juttatásban
részesíti az OEP.
7. § Amennyiben a vizsgált terápiás területen az orvos által társadalombiztosítási támogatással, normatív jogcímen felírt és
a betegek által az adott naptári negyedévben kiváltott gyógyszerek egy napra eső támogatásának átlaga az adott
naptári negyedévben nagyobb, mint a célérték, az egészségbiztosítási szerv tételes helyszíni ellenőrzést tarthat.
8. § (1) A közforgalmú gyógyszertárat működtető vállalkozás, valamint a közvetlen lakossági gyógyszerellátást végző intézeti
gyógyszertár a Gyftv. 44/A. §-ában foglaltak alapján az Egészségbiztosítási Alap 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport
6. Gyógyszertárak juttatása jogcím előirányzata terhére a (2) bekezdésben meghatározott összegű juttatásra jogosult
naptári negyedévente a (4) bekezdésben foglalt feltétel mellett, valamint a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló
törvény szerinti feltételek teljesülése esetén.
(2) Az (1) bekezdés alapján adható negyedéves juttatás az adott naptári negyedévben megtakarított
társadalombiztosítási támogatás 20%-a, de legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzat 25%-a.
(3) A (2) bekezdés szerinti juttatásból az egy gyógyszertárra jutó összeg a Gyftv. 44/A. §-a szerinti tényleges helyettesítés
következtében megtakarított társadalombiztosítási támogatás arányában kerül meghatározásra.
(4) A juttatás számításánál kizárólag azon vények kerülnek figyelembevételre, amelyekről az erre rendszeresített
adathordozón kézzel írt vény esetén a vényen rendelt és a kiszolgáltatott gyógyszer azonosító kódját, nyomtatott
vény esetén az extra vonalkódot.
(5) Az (1) bekezdésben megjelölt gyógyszertárnak járó (2)–(3) bekezdés szerinti juttatást az OEP a tárgynegyedévet
követő második hónap 20. napjáig utalja át.
9. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az orvosok gyógyszerrendelésének értékelése alapjául szolgáló ATC csoportok, hatóanyagkör, a preferált megoszlási
mutatók és a célértékek első ízben a 2010. negyedik negyedéves forgalmi adatok alapján 2011. február 20-ig kerülnek
kihirdetésre, melynek alapján az értékelés 2011. április 1-jétől történik.
(3) A 8. § szerinti díj első ízben a 2011. január–március havi forgalmi adatok alapján 2011. május 20-ig kerülhet kifizetésre.
10. § Hatályát veszti
a) a minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ösztönzéséről szóló 17/2007. (II. 13.) Korm. rendelet,
b) a minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ösztönzéséről szóló 17/2007. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 257/2008. (X. 21.) Korm. rendelet,
c) a minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ösztönzéséről szóló 17/2007. (II. 13.) Korm. rendelet, valamint
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről
 szóló 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet módosításáról szóló 10/2009. (I. 27.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
52/2012. (IV. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. április 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. J. magánszemély által benyújtott országos
népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. szeptember 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Támogatja-e Ön, hogy az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy megtiltásra kerüljön a közterületen történő életvitelszerű
lakhatás?” Az Alkotmánybíróság 7/2012. (III. 1.) határozatával az Országos Választási Bizottság 176/2011. (X. 12.) határozatát
megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új eljárás lefolytatására kötelezte. Indokolásában az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az Országos Választási Bizottság határozatának meghozatala és a kifogás
benyújtását követően az Országgyűlés 2011. december 23-ai ülésnapján elfogadta a szabálysértésekről, a
szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvényt (a továbbiakban: Szabs.
tv.), amelynek 186. §-a szankcionálja a közterületen életvitelszerű lakhatás tilalmának megszegését. A népi
kezdeményezés egy olyan kérdés országgyűlési napirendre tűzését kívánja elérni, amelynek parlamenti vitája
megtörtént, s a szóban forgó kérdésben az Országgyűlés törvényt alkotott. Az időközben megváltozott, 2012. április
15-én hatályba lépő jogi szabályozásra tekintettel a kérdés elvesztette időszerűségét.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népi kezdeményezésben foglalt kérdés nem egyértelmű a választópolgár
számára, mivel azt a téves látszatot kelti, mintha az Országgyűlés napirendjén a közterületen folytatott életvitelszerű
lakhatás szankcionálásának kérdése fel sem merült volna. A félreérthető, a választópolgár számára félrevezető kérdés
pedig nem felel meg az Nsztv. 17. §-ából következő egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság kifejtette,
hogy a kérdés az Országos Választási Bizottsághoz hitelesítésre történt benyújtáskor az egyértelműség
követelményének még megfelelt. Az Alkotmánybíróságnak – a kifogás elbírálása során – azonban figyelembe kellett
vennie azt, hogy megváltozott jogi szabályozás miatt a kezdeményezésben szereplő kérdés a választópolgári
egyértelműség követelményének már nem felel meg, ezért nem hitelesíthető.
Az Országos Választási Bizottság tekintettel az Alkotmánybíróság 7/2012. (III. 1.) számú határozatában kifejtettekre, az
Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményekre, 18. §-ának b) pontja alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel
meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és 17. §-án, 18. §-ának b) pontján, Szabs. tv. 186. §-a, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. § (1) bekezdésén és 156. §-án alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
62/2018. (VI. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Nemcsok Dénes Sándornak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása
áthelyezésére tekintettel
– 2018. június 7-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
355/2015. (XII. 2.) Korm. rendelete a Magyarország és a Szlovén Köztársaság közti belső határon a határellenőrzés ideiglenes visszaállításáról szóló 315/2015. (X. 30.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a  Magyarország és a  Szlovén Köztársaság közti belső határon a  határellenőrzés ideiglenes
visszaállításáról szóló 315/2015. (X. 30.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2016. (VIII. 19.) MvM utasítása a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram végrehajtásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Virág Zsoltot a  Nemzeti Kastélyprogram
és a Nemzeti Várprogram végrehajtásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2016. szeptember 1-jétől 2017. február 28-áig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladata a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram végrehajtásának koordinálása, felelős
az azok keretében induló fejlesztések előkészítéséért, szakmai tartalmának meghatározásáért, koordinálásáért.
(2) A  miniszteri biztos munkáját a  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ, valamint
a  Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság támogatja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1872/2015. (XII. 2.) Korm. határozata az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára 2016. feladatellátásához szükséges pénzügyi forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára 2016.  évi feladatellátásához szükséges 10  millió forint többletforrás biztosításáról a  2016.  évi központi
költségvetés terhére az Országgyűlés fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2013. (V. 17.) NFM utasítása a munkaköri alkalmasság orvosi vizsgálatának rendjéről.
A munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.)
NM rendelet 15. § (1) bekezdése alapján – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel –
a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumnál a munkaköri alkalmasság orvosi vizsgálatával összefüggő szabályokat a következők szerint
állapítom meg:
1. § Jelen utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium) a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény alapján kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre
és kormányzati ügykezelőkre, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján a minisztériummal
munkaviszonyban álló munkavállalókra (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselők) terjed ki.
2. § Jelen utasítás alkalmazásában
a) szervezeti egység vezetője a kabinetfőnök, a főosztályvezető, valamint a titkárságvezető;
b) szervezeti egység a Miniszteri Kabinet, a főosztály, valamint az állami vezető titkársága.
3. § (1) A kormánytisztviselő csak olyan munkakör ellátásával bízható meg, amelyre egészségügyi szempontból alkalmas
(a továbbiakban: munkaköri alkalmasság).
(2) A munkaköri alkalmasság előzetes, időszakos és soron kívüli orvosi vizsgálatát a minisztérium foglalkozásegészségügyi alapszolgáltatás nyújtására jogosult orvosa (a továbbiakban: orvos) végzi.
4. § (1) Az előzetes munkaköri alkalmassági vizsgálatot a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi
vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendelet (a továbbiakban: R.) 4. §-ában foglaltak szerint,
a soron kívüli munkaköri alkalmassági vizsgálatot az R. 7. §-ában foglaltak szerint kell végezni.
(2) Az előzetes munkaköri alkalmassági vizsgálat elvégzését a személyügyekért felelős főosztály kezdeményezi a
felvételre kerülő kormánytisztviselő részére történő beutaló kiállításával.
(3) Az R. 7. § (1) bekezdés d) pontja szerinti soron kívüli orvosi vizsgálatot megalapozó, 30 napot meghaladó
keresőképtelenséggel érintettekről a minisztérium gazdálkodásért felelős főosztálya minden hónap 20. napjáig
értesíti a személyügyekért felelős főosztályt, amely intézkedik a soron kívüli beutalásról.
(4) Időszakos munkaköri alkalmassági vizsgálaton kell részt vennie a kormánytisztviselőnek a jogviszonya fennállása alatt
évente, az alkalmasság újbóli megállapítása céljából.
(5) Az időszakos munkaköri alkalmassági vizsgálatok időpontjainak beosztását a személyügyekért felelős főosztály
alakítja ki, amelyről legkésőbb a vizsgálat napját megelőző hónap 10. napjáig tájékoztatja a szervezeti egység
vezetőjét, illetve az érintett kormánytisztviselőt.
(6) Az orvosi vizsgálatokra történő beutalást a személyügyekért felelős főosztály elektronikus levél formájában készíti el,
majd szervezeti egységek szerinti bontásban küldi meg az érintett személyeknek.
(7) Az orvos a vizsgálat eredménye alapján saját hatáskörben dönthet úgy, hogy egy évnél rövidebb időtartamra adja ki
az alkalmasságról szóló igazolást. Ebben az esetben a következő orvosi alkalmassági vizsgálat időpontja a fentiektől
eltérhet.
5. § A kormánytisztviselő köteles az orvosi vizsgálaton részt venni. Az előzetes, időszakos vagy soron kívüli munkaköri
alkalmassági orvosi vizsgálat elmulasztása, illetve alkalmatlan minősítés esetén a kormánytisztviselő az adott
munkakörben nem foglalkoztatható. A vizsgálatot önhibáján kívül elmulasztó kormánytisztviselőnek lehetőséget kell
biztosítani az elmulasztott vizsgálat pótlására.
6. § Az orvos feladata a munkaköri alkalmassági vizsgálatok elvégzése, a vizsgálati eredmények megőrzése, az alkalmassági
vizsgálatok eredményeit tartalmazó igazolásoknak a személyügyekért felelős főosztályra történő eljuttatása, illetve a
kormánytisztviselő vizsgálatokkal kapcsolatos egyéb dokumentációval történő ellátása.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
300/2013. (VI. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–belga gazdasági és közigazgatási kapcsolatok fejlesztése terén végzett több évtizedes eredményes
tevékenysége elismeréseként
Claude Chéruy, a Belga Szövetségi Gazdasági Minisztérium nemzetközi kapcsolatokért felelős főigazgatója részére,
a magyar–belga kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett eredményes munkája, diplomáciai
tevékenysége elismeréseként
Dirk Wouters nagykövet, a Belga Királyság EU mellett működő képviseletének állandó képviselője részére,
a magyar–belga kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett következetes és eredményes tevékenysége
elismeréseként
Philippe Suinen, a Belgiumi Francia Közösség külkapcsolatokért felelős főigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; Magyarország energiabiztonságának erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Jean-Arnold Vinois, az Európai Bizottság Energetikai Főigazgatóságának nyugalmazott megbízott igazgatója részére,
a több generációra kiterjedő közgazdaság- és politikatudományi oktatói és kutatói tevékenységéért, valamint
a pozitív magyar országkép aktív külhoni alakítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Mándy Pál, az UCL-Leuveni Katolikus Egyetem professor emeritusa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; a lengyel–magyar kulturális és közéleti kapcsolatok elmélyítéséért, különös tekintettel a  2011-es Chopin-év
programsorozatának megszervezéséért, illetve Fryderyk Chopin és Liszt Ferenc barátságának és örökségének
népszerűsítéséért
Bernaś Arkadiusz, a stockholmi Lengyel Intézet igazgatója részére,
a magyar–vallon kapcsolatok elmélyítéséért, történelmi, néprajzi kutatásaiért, valamint azok népszerűsítő
megismertetéséért végzett kiemelkedő tevékenységéért
Keresztessy Sándor Lajos nyugalmazott televíziós szerkesztő-rendező, a Magyar Néprajzi Társaság tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. május 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
616/2011. (HK 15.) HVKF intézkedése főnökségi kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004.évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 101. § (2) és
(4) bekezdések alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasításban foglaltakra – a 2008.
előtt kiadott doktrínák felülvizsgálatáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH teljes személyi állományára terjed ki.
2. A Magyar Honvédség Műveleti Szabványosítási és
Doktrinális Bizottság az MH Műveleti és Doktrinális Központ szakmai irányításával felülvizsgálta a Magyar Honvédségben alkalmazható, a Honvéd Vezérkar jogelőd szervezetei által 2008. előtt hatályba léptetett és a Honvédelmi
Közlönyben megjelentetett doktrinális okmányokat.
3. Az összegzett javaslatok alapján hatályon kívül helyezem az alábbi kiadványokat:
– A 67/2000. (HK 13.) HVK védelmi tervezési főcsoportfőnöki intézkedéssel kiadott „Nem háborús katonai
műveletek összhaderőnemi doktrínája” című (Nyt. szám:
56/25) főnökségi kiadványt;
– A 69/2000. (HK 13.) HVK védelmi tervezési főcsoportfőnöki intézkedéssel kiadott „Összhaderőnemi hadműveletek vezetési, irányítási, híradó és komputer (C4) támogatása” című (Nyt. szám: 56/27) főnökségi kiadványt;
– Az 54/2004. (HK 18.) HVK vezérkari főnöki intézkedéssel kiadott „A Magyar Honvédség Légierő Doktrína”
című főnökségi kiadványt.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2014. május 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök