text:
123/2014. (IV. 10.) Korm. rendelete a közforgalmú személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó adatok, adatbázisok és elektronikus adatkommunikációs technológiák egységességét és átjárhatóságát biztosító műszaki és technológiai előírásokról, a központi adatbázisokról és az azokhoz kapcsolódó központi szolgáltatásokról, továbbá a működtető szervezetek kijelöléséről.
A Kormány a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendeletet kell alkalmazni a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012.  évi XLI.  törvény (a  továbbiakban:
Sztv.) hatálya alá tartozó, közforgalmú személyszállítást nyújtó szervezetek, továbbá az  e  szolgáltatásokhoz
kapcsolódó adatbázisokat és informatikai rendszereket működtető szolgáltatóknak a közforgalmú személyszállítási
szolgáltatásokhoz kapcsolódó adatok kezelése és kölcsönös megosztása során.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. bérlet: meghatározott közforgalmú személyszállítási vagy ahhoz kapcsolódó szolgáltatások – meghatározott
időszak alatt vagy meghatározott darabszám mértékéig történő – ismétlődő igénybevételére jogosító jegy;
 2. csatlakozott: aki vagy amely a Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform keretein
belül, vagy annak igénybevételével, egységes szabályrendszer szerint, a  működtetővel kötött szolgáltatási
szerződés szerint, vagy jogszabályi kötelezettség alapján nyújtja szolgáltatásait;
3. elektronikus adathordozón tárolt utazási jogosultság: olyan utazási okmányon elhelyezett jogosultság,
ahol az  utazási jogosultság igazolása valamilyen elektronikus adathordozón tárolt, és annak vizsgálatára
informatikai megoldás szolgál, ideértve a  központi szervereken tárolt és az  utazási okmány azonosítójával
a szerverekről történő adatellenőrzéssel kezelt utazási okmányokat is;
4. elektronikus adathordozón tárolt utazási jogosultságot kezelő rendszer: minden olyan rendszer, ahol az utazási
jogosultságot elsődlegesen az elektronikusan tárolt adatok alapján állapítják meg;
5. elektronikus ellenőrzés: az  utazási jogosultság informatikai eszközökkel végzett adatfeldolgozás alapú
ellenőrzése;
6. elektronikus jegyrendszer: elektronikus adathordozón elektronikusan rögzített adatokat tartalmazó,
utazási okmány érvényesítését, kiadását, elszámolását, ellenőrzését, kezelését, valamint az  értékesítési és
felhasználási (utazási) adatok elektronikus rögzítését, tárolását és kezelését együttesen végző, illetve az ahhoz
kapcsolódó szolgáltatás igénybevételéhez való jogosultságot kezelő rendszer;
7. értékesítési adattár: a menetjegyek és bérletek értékesítési adatait tároló elektronikus adatbázis;
 8. koordinációs szervezet: a központi koordinációs feladatokat jelen rendelet kijelölése alapján ellátó szervezet;
 9. közlekedési szolgáltató: az Sztv. 2. § 15. és 30. pontja szerint személyszállítási szolgáltatást nyújtó közlekedési
szolgáltató;
10. központi adatbázis: a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform részét képező,
annak működését biztosító, a  közösségi közlekedési szolgáltatások során keletkező egységes adatokat és
szolgáltatásokat tartalmazó adatbázis, valamint az azt kiszolgáló informatikai rendszer és környezet;
11. központi koordinációs feladat: az  adatok, adatbázisok és elektronikus adatkommunikációs technológiák
egységességét és átjárhatóságot biztosító műszaki szabványok, ajánlások és dokumentációk kidolgozása,
kezelése, kiadása és azok alkalmazásának szakmai támogatása;
12. menetjegy: közforgalmú személyszállítási szolgáltatás, illetve az  ahhoz kapcsolódó szolgáltatások
igénybevételére jogosító, a szolgáltatási szerződés megkötését bizonyító valós vagy virtuális dokumentum;
13. működtető: a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform rendeltetésszerű
működéséért, üzemeltetéséért, a  szolgáltatások összehangolásáért, valamint a  szolgáltatások nyújtásáért
felelős személy vagy szervezet;
14. Nemzeti Elektronikus Jegyrendszer Platform: a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési
Rendszerek Platform azon része, amely a  személyszállítási szolgáltatások elektronikus igénybevétele és
a közforgalmú személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó viteldíj-beszedési rendszerek és technológiák
egységességének és átjárhatóságának biztosítását végző informatikai rendszer;
15. Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform: a  közforgalmú személyszállítási
szolgáltatásokhoz kapcsolódó adatok, adatbázisok és elektronikus adatkommunikációs technológiák
egységességét és átjárhatóságát az  elektronikus közlekedési szolgáltatások működését, interoperabilitását
biztosító informatikai rendszer;
16. szabványok és műszaki ajánlások:
a) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint
a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/
EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
b) Transmodel – MSZ EN 12896:2006 közlekedési adatok tárolása és kezeléséről szóló szabvány, vagy
az arra épülő, annak továbbfejlesztett változata,
c) SIRI – CEN/TS 15531 a valós idejű közlekedési adatok cseréjét leíró európai szabvány,
d) IFM – Interoperable Fare Management – MSZ-EN ISO 24014 az  interoperábilis díjbeszedési
rendszerekre vonatkozó szabvány,
e) MSZ EN 15320 az azonosítókártya-rendszerek földi közlekedésben való alkalmazásáról,
f ) MSZ EN 1545 az azonosítókártya-rendszerekről,
g) MSZ EN 302 665 az intelligens közlekedési rendszerekről (ITS),
h) ISO/IEC 14443 a  HF (13.56 MHz) tartományban működő magas biztonsági szintű, kis hatósugarú
Proximity RFID eszközök működéséről,
i) egyéb, a fentiekkel egyenértékű műszaki leírások;
17. személyes adatok: természetes személyeknek az Sztv. 7. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott azonosító
adatai;
18. utasmédia: elektronikus tartalommal rendelkező utazási okmány;
19. utazási okmány: utazási jogosultság megjelenítésére, igénybevételére vagy igazolására szolgáló
dokumentum. 2. A Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform
3. § A Kormány a  személyszállítási szolgáltatások elektronikus igénybevétele és a  közforgalmú személyszállítási
szolgáltatásokhoz kapcsolódó adatok, adatbázisok és elektronikus adatkommunikációs technológiák
egységességének és átjárhatóságának biztosítása érdekében létrehozza a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens
Közlekedési Rendszerek Platformot.
4. § A Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform elemei a  Nemzeti Elektronikus
Jegyrendszer Platform, valamint a  személyszállítási közszolgáltatásokhoz kapcsolódó közlekedési adattárak, és
a  közlekedési szolgáltatók együttműködését és a  szolgáltatások átjárhatóságát (interoperabilitását) biztosító
interfészek, szabványok és műszaki ajánlások, valamint az  ezeket kiszolgáló központi rendszermodulok és
szolgáltatások.
5. § A Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform működtetője, valamint a  koordinációs
szervezet a Nemzeti Mobilfizetési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
6. § A működtető feladatai körében:
 1. megtervezi a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform létrehozását,
fenntartását, továbbfejlesztését és finanszírozását;
 2. kidolgozza és ajánlásként közzéteszi a  szabványok és műszaki előírások alapján a  működési
mintaszabályzatait, technológiai alkalmazási és technológiai végrehajtási módszertanát, továbbá
a csatlakozás és igénybevétel feltételeként előírt elektronikus információbiztonsági követelményeket;
3. gondoskodik a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform üzemszerű
működéséről;
4. biztosítja a Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform rendelkezésre állását;
 5. biztosítja a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform szolgáltatásainak
elérhetőségét és koordinálja a szolgáltatások igénybevételét;
 6. a szabványokra és a  műszaki előírásokra figyelemmel meghatározza és ajánlásként közzéteszi az  adatok
és adatkommunikációs technológiák egységességét és átjárhatóságát biztosító műszaki és technológiai
előírásokat;
7. meghatározza a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform tervezésével,
megvalósításával, bevezetésével és fenntartásával kapcsolatos feladatokat;
8. az érintett piaci szereplőkkel konzultációt folytat;
 9. közzéteszi a közlekedésért felelős miniszter által jóváhagyott műszaki előírásokat, alkalmazási és végrehajtási
módszertanokat;
10. kidolgozza és honlapján közzéteszi a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek
Platformhoz történő csatlakozáshoz és annak igénybevételéhez szükséges – a  közlekedésért felelős
miniszter által jóváhagyott – műszaki és egyéb csatlakozási feltételeit, általános szerződési feltételeket
(ÁSZF), üzletszabályzatot, valamint az  egyes szolgáltatások igénybevételéhez szükséges dokumentumokat,
nyomtatványokat, információkat és segédleteket a mindenkor hatályos állapot szerint;
11. működteti a Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform ügyfélszolgálatát;
12. az Sztv. 7. §-ában rögzítettek szerint adatkezelési feladatot lát el;
13. közszolgáltatási szerződés vagy adatfeldolgozási megállapodás alapján ellátja a  szerződésben vagy
megállapodásban rögzített adatfeldolgozási feladatokat;
14. működteti az  elektronikus közszolgáltatási menetrendi és elektronikus utazásszervező és utasinformációs
rendszereket;
15. közzéteszi a  nem elektronikus adathordozón rögzített, időalapú hozzáférést biztosító jegyrendszer
kiszolgálását biztosító informatikai rendszer előírásrendszerét és feltételeit;
16. közzéteszi a közös időalapú jegyrendszert alkalmazó társaságok elfogadási és elszámolási megállapodására
vonatkozó minimumfeltételeket;
17. közzéteszi az  országos, elővárosi és regionális személyszállítási közszolgáltatásokhoz kapcsolódó utazások
regisztrációjakor szükséges adatstruktúrát;
18. ellátja mindazon feladatokat, amelyekkel a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek
Platform működésének biztosítása érdekében az 1–17. pontban foglaltakkal összefüggésben a közlekedésért
felelős miniszter megbízza.
7. § (1) A  működtető az  üzemeltetési, egyéb műszaki, árazási, fizetési feladatok ellátása érdekében, azok lebonyolítására
egyéb szolgáltatót, alvállalkozót vonhat be.
(2) A  működtető az  elektronikus közszolgáltatási menetrendi és elektronikus utazásszervező és utasinformációs
rendszerek üzemeltetésének támogatására szükség szerint bevonja a  KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaságot.
8. § A csatlakozott a  működtetővel kötött szerződés szerint veheti igénybe a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens
Közlekedési Rendszerek Platform szolgáltatásait, és teljesíthet szolgáltatásokat a  Nemzeti Személyszállítási
Intelligens Közlekedési Rendszerek Platformon keresztül. A  csatlakozottat a  szerződés szerinti szolgáltatások
igénybevételéért díjfizetési kötelezettség terheli.
9. § (1) A működtető a Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform működését saját bevételéből
biztosítja.
(2) A  működtető külön megállapodás alapján, díjazás ellenében egyéb szolgáltatásokat vagy ügyfélszolgálati
szolgáltatást is nyújthat a közlekedési szolgáltatóknak.
3. Adatkezelés, adatfeldolgozás, adatvédelem 10. § (1) A  közforgalmú személyszállítási szolgáltatás nyújtásakor kezelt személyes adatok tekintetében, az  informatikai
rendszerben, az  anonim személyhez kötődő kódok alkalmazása és használata során az  Sztv. adatkezelésre
vonatkozó rendelkezései szerint kell eljárni. A  személyhez kötött anonim azonosítót a  szabványok és műszaki
ajánlások rendelkezéseivel összhangban, határozott ideig lehet alkalmazni. A  nem személyhez kötött utazási
jogosultság esetében az anonim azonosítót az adathordozó érvényességéig lehet alkalmazni.
(2) A  személyes adatok kiváltására alkalmazott anonim azonosítónak egyedinek, a  személyes adatok, vagy azok egy
meghatározott csoportjából előállíthatónak kell lennie, valamint biztosítania kell, hogy az  anonim azonosítóból
ne lehessen visszafejteni az azonosító képzéséhez használt személyes adatok egyikét sem.
(3) A  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform szolgáltatásaihoz szükséges személyes
adatok, valamint az  utazási és értékesítési tranzakciók tárolását és kezelését, a  szabványok és műszaki előírások
rendelkezéseire figyelemmel, kizárólag olyan – illetéktelen hozzáférés ellen védett – informatikai környezetben
kell megvalósítani, amely biztosítja a  személyes adatok fizikai és logikai elválasztását az  utazási és értékesítési
tranzakcióktól.
(4) A  személyes adatok és az  utazási, valamint értékesítési tranzakciók adatainak összekapcsolása csak a  Nemzeti
Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform rendszerében dokumentált esetben, naplózott,
az  összekapcsolást végző és az  összekapcsolás körülményeit – különösen a  dátumot, az  időpontot, az  érintett
adatköröket, az összekapcsolt adatok azonosítóinak beazonosíthatóságát – biztosító módon végezhető.
(5) A  megvalósított informatikai rendszerekben szereplő személyes adatoknak az  utazási szokások és a  jogtalan
felhasználás értékelésére irányuló statisztikai célú elemzése kizárólag anonim azonosító használatával végezhető.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott adatokat az ott meghatározott módon a működtető
a) a  jogszabályban statisztikai adatgyűjtésre felhatalmazott szervezetek, valamint a  közlekedésért felelős
miniszter számára teljes körűen,
b) a  személyszállítási közszolgáltatások megrendeléséért felelős szervezet számára a  megrendelt
közszolgáltatások tekintetében
térítésmentesen biztosítja. (7) Az utas által a személyszállítási közszolgáltatás igénybevételéhez megadott személyes adatok nem használhatóak
fel további emelt szintű szolgáltatások biztosításához, vagy egyéb kereskedelmi ajánlat készítéséhez az  adat
tulajdonosának előzetes kifejezett hozzájárulása nélkül.
(8) A személyes adatok nem alkalmazhatóak vagy nem adhatóak át kereskedelmi, promóciós, marketing tevékenységek
támogatására.
4. A közlekedési szolgáltatók és egyéb szereplők kötelezettségei
11. § (1) Az  országos, elővárosi és regionális személyszállítási közszolgáltatások egyes közlekedési szolgáltatók
közötti átjárhatóságának megvalósítása érdekében az  utazási okmányok és bérletek kölcsönös elfogadását
a személyszállítási közszolgáltatás ellátásáért felelősök a közszolgáltatási szerződésben írhatják elő.
(2) Elektronikus adathordozón rögzített, utazási okmányokat kezelő rendszer kialakítása esetén a  nemzeti egységes
elektronikus jegyrendszerekre vonatkozó, – a  közlekedésért felelős miniszter által jóváhagyott, a  koordinációs
szervezet által meghirdetett – műszaki előírásoknak, valamint a koordinációs szervezet által kiadott alkalmazási és
végrehajtási módszertanoknak és elektronikus információbiztonsági követelményeknek kell megfelelni.
(3) A nem elektronikus adathordozón rögzített utazási okmányok kölcsönös elfogadása és tételes pénzügyi elszámolása
esetén a  kölcsönös elfogadást biztosító, a  pénzügyi elszámolást, valamint az  elfogadáshoz szükséges azonosító
rendszert meghatározó, az  ellátásért felelősökkel jóváhagyatott megállapodást kell kötnie a  személyszállítási
közszolgáltatás biztosításáért felelős közlekedési szolgáltatóknak vagy a közlekedésszervezőknek.
(4) Az elektronikus értékesítési adattárban kell rögzíteni legalább a kölcsönös elfogadásban részt vevő személyszállítási
közszolgáltatás biztosításáért felelős közlekedési szolgáltató, illetve a  közlekedésszervező által kibocsátott utazási
okmány
a) kiadójának egyedi azonosítóját vagy azonosítását lehetővé tévő adatát,
b) egyedi azonosítóját,
c) kiadása keltét,
d) kedvezményjogosultságát,
e) időbeni érvényességét,
f ) területi érvényességét (viszonylat, érvényességi terület vagy vonal, szolgáltatás meghatározása),
g) utazásszám szerinti érvényességét (korlátlan vagy meghatározott számú utazás),
h) utazási jogosultságra jutó értékét, amennyiben az kiszámítható és értelmezhető.
(5) Az  értékesítési adattár adatainak elektronikus megosztását biztosítani kell a  kölcsönös elfogadást biztosító
társaságok, valamint az ellátásért felelősök számára.
(6) A bérletek és utazási okmányok kölcsönös elfogadásánál az elfogadónak regisztrálnia kell legalább a bérlet, okmány
egyedi azonosítóját, valamint rögzítenie kell elektronikus adattárban legalább
a) az elfogadáshoz kapcsolódó regisztráció keltét (dátum, időpont),
b) az elfogadáshoz kapcsolódó regisztrációt végző közlekedési szolgáltató kódját, azonosítóját vagy
azonosítását lehetővé tévő adatát,
c) azt, hogy az elfogadáshoz kapcsolódó regisztráció mely vonalhoz és szolgáltatáshoz (járathoz), valamint – ha
értelmezhető – melyik megállóhoz kapcsolódik.
 (7) Az  elfogadás regisztrációs adatait tartalmazó adattár adatainak elektronikus megosztását biztosítani kell
a kibocsátást és az elfogadást biztosító társaságok, valamint az ellátásért felelősök számára.
 (8) A tételes pénzügyi elszámolás során az értékesítési és regisztrációs adattár adatai alapján
a) a díjmegosztásnak teljesítmény-arányosnak kell lennie,
b) a bérletet, utazási okmányt kiadó értékesítési jutalékot számolhat el.
12. § (1) Az  országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásokhoz kapcsolódó menetjegyes és bérletes
utazások meghatározott adatfelbontású regisztrációját az ellátásért felelősök a közszolgáltatási szerződésben írják
elő az alkalmazás részletes feltételeivel.
(2) Az  utazások az  Sztv. 32.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti felbontású regisztrációját és az  adatok rögzítését
a  kötelezetteknek elektronikus adattárakba kell biztosítaniuk, valamint fel kell készüljenek az  adatok központi
adattárakkal történő megosztására.
(3) Az utazások adatait az országos, elővárosi és regionális személyszállítási közszolgáltatások tekintetében az utazási
jogosultság igazolásához felhasznált menetjegyek és bérletek esetében legalább az  alábbi felbontásban kell
rögzíteni:
a) minden egyes utazás a szolgáltatáshoz (járat) kötötten és ezáltal a vonalhoz rendelten kimutatható legyen
azáltal, hogy a menetjegyet vagy bérletet a szolgáltatás nyújtásakor a közlekedési szolgáltató regisztrálja,
b) az egyes utazások díjövezete vagy közvetlenül a  menetjegy vagy bérlet regisztrációjakor letárolandó,
amennyiben ezt a  menetjegyen vagy bérleten tárolt és leolvasható adatok biztosítják, vagy a  regisztrált
menetjegy vagy bérlet azonosítója alapján az értékesítési adattárból háttérfeldolgozásban is összerendelhető
az utazással,
c) a díjövezet esetében mind a valós utazási távolság, mind a menetjegy- vagy bérletfajtához tartozó díjszabási
távolság övezeti értéke megfelelő adatot biztosít,
d) az utazások induló és érkezési állomásának rögzítésére alkalmazható, fel- és leszálláskori regisztráció, vagy
a menetjegyen vagy bérleten tárolt adatok feldolgozása, vagy a menetjegy vagy bérlet azonosítója alapján
történő háttérfeldolgozáskor történő adat összerendelése, illetve a megnevezett módszerek kombinációja,
e) az utazásokhoz kötött induló és érkezési állomások megállapításánál elfogadott, a  menetjegy vagy bérlet
megváltásakor megadott viszonylati adatok felhasználásával történő közvetett megállapítás,
f ) meghatározott érvényességi időponthoz vagy időszakhoz kötött menetjegyek vagy bérlet esetében legalább
a menetjegy vagy bérlet érvényesítési dátuma és az érvényesítés időpontjában az adott járaton érvényben
lévő érvényességi időszak, vagy ennek hiányában az érvényesítés időpontja tárolandó,
g) az utazásnál regisztrált menetjegyek vagy bérletek esetében a  menetjegy vagy bérlet
kedvezménykategóriája eltárolandó, vagy közvetlenül a  menetjegyen vagy bérleten tárolt és leolvasható
adatok alapján vagy a  regisztrált menetjegy vagy bérlet azonosítója alapján az  értékesítési adattárból
háttérfeldolgozásban az utazással történő összerendeléssel.
(4) Az  utazások adatainak rögzítése a  helyi személyszállítási közszolgáltatások tekintetében az  utazási jogosultság
igazolásához felhasznált menetjegyek és bérletek esetében legalább az alábbi felbontásban biztosítandó:
a) minden egyes utazás a szolgáltatáshoz (járat) kötötten és ezáltal a helyi vonalhoz (helyi, járat azonosítóval,
járatszámmal ellátott viszonylat) rendelten kimutatható legyen azáltal, hogy a  menetjegyet vagy bérletet
a szolgáltatás nyújtásakor a közlekedési szolgáltató regisztrálja,
b) meghatározott érvényességi időponthoz vagy időszakhoz kötött menetjegyek vagy bérletek esetében
legalább a  menetjegy vagy bérlet érvényesítési dátuma és az  érvényesítés időpontjában az  adott járaton
érvényben lévő érvényességi időszak, vagy ennek hiányában az érvényesítés időpontja tárolandó,
c) az utazásnál regisztrált menetjegyek vagy bérletek esetében a  menetjegy vagy bérlet
kedvezménykategóriája eltárolandó, vagy közvetlenül a  menetjegyen vagy bérleten tárolt és leolvasható
adatok alapján vagy a  regisztrált menetjegy vagy bérlet azonosítója alapján az  értékesítési adattárból
háttérfeldolgozásban az utazással történő összerendeléssel.
(5) Ha valamely utazáshoz rögzített adat származtatása háttérfeldolgozásban történik a  menetjegyek vagy bérletek
értékesítési adatbázisában tárolt információk alapján, akkor a  származtatott adatot az  utazási regisztrációs
adattárban is tárolni szükséges.
13. § (1) Az  országos, elővárosi és regionális közlekedési szolgáltatások menetjegyekből képződő személyszállítási
bevételeinek nyilvántartására a közlekedési szolgáltató az elektronikus adattárban köteles tárolni legalább
a) a viteldíjat beszedő közlekedési szolgáltató azonosítóját vagy azonosítását lehetővé tévő adatát,
b) a menetjegy vagy bérlet azonosítóját (száma, jelzése), amely a közlekedési szolgáltató értékesítési rendszerén
belül egyedi azonosítónak kell lennie, ezért tartalmazhatja a kibocsátó berendezés, eszköz azonosítóját is,
c) az egyedi kódot, amelyet a közlekedési szolgáltató azonosítója és a menetjegy vagy bérlet azonosítója kell
alkosson,
d) a bevétel beszedés időpontját, vagyis dátumát és idejét,
e) azt, hogy a bevétel milyen árkategóriába eső szolgáltatás kifizetésére szolgált (országos, elővárosi, regionális),
f ) az egyes szakaszok és a  rájuk jutó bevételek külön kimutathatóságát, ha egy menetjegyen vagy bérleten
olyan viszonylat került értékesítésre, amely több árkategóriába tartozó szakaszokból épül fel,
g) a bevétel viszonylati adatát legalább az induló és érkező állomás megjelölésével,
h) a szolgáltatáshoz (járat) kötött menetjegy vagy bérlet eladása esetén a járat azonosítóját.
(2) A  meghatározott felbontású utazási adatok megosztását a  működtető által közzétett adatcsere interfészre
vonatkozó műszaki dokumentáció alapján kell kialakítani.
14. § (1) A  fővárosi vagy megyei jogú város helyi és elővárosi személyszállítási közszolgáltatások igénybevételét biztosító,
az elektronikus jegyrendszer keretén belül megvalósított egységes jegy- és bérletrendszer a Nemzeti Elektronikus
Jegyrendszer Platform műszaki leírása hiányában a  rendszer kellő mélységű megismerését biztosító műszaki
dokumentáció és szakmai konzultációk alapján, a  koordinációs szervezet előterjesztésére a  közlekedésért felelős
miniszter egyedi jóváhagyásával alakítható ki.
(2) Nem elektronikus jegyrendszer alkalmazásával megvalósított helyi és elővárosi egységes jegy- és bérletrendszer
esetében a bevétel és utazási regisztrációs adattárak elektronikus összekapcsolásával kell megteremteni az utazási
jogosultságok átjárhatóságát és elszámolhatóságát.
15. § (1) A  közlekedési szolgáltatók vagy a  közlekedésszervezők által kialakítandó elektronikus jegy- és bérlet-ellenőrzési
rendszer minden olyan rendszer, amelyben a  kiadott menetjegyek és bérletek ellenőrzése valamilyen azonosító
elektronikus leolvasásával, valamint az ellenőrzési adatok elektronikus eltárolásával és feldolgozásával történik.
(2) Az  elektronikus alapú ellenőrzési információk adattárának az  adatok kimutatása érdekében legalább az  alábbi
feltételeknek kell megfelelni:
a) ellenőrzött menetjegyek és bérletek esetében a  menetjegyek és bérletek darabszámát szétválasztva kell
tárolni,
b) ellenőrzés során rögzíteni kell az  ellenőrzés elvégzéséhez kapcsolódó szolgáltatás (járat) és ehhez
kapcsolódó vonal (helyi szolgáltatás esetében helyi járat azonosítója) adatot,
c) az ellenőrzött menetjegyekhez és bérletekhez kapcsolódó indulási és amennyiben lehetséges az  érkezési
állomás szerinti kimutatást az  ellenőrzés elvégzéséhez kapcsolódó szolgáltatás (járat) induló és érkező
állomása alapján kell biztosítani.
16. § (1) A helyi és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásban alkalmazható elektronikus adathordozón rögzített, időalapú
hozzáférést biztosító
a) rendszerek alkalmazását a  személyszállítási közszolgáltatási ellátásért felelősök a  közszolgáltatási
szerződésben írhatják elő;
b) rendszereket a  Nemzeti Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform műszaki előírásainak
megfelelően kell kialakítani.
 (2) A  helyi és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásban alkalmazható nem elektronikus adathordozón rögzített,
időalapú hozzáférést biztosító jegyrendszer alkalmazása esetén az  alábbi feltételeket kiszolgáló informatikai
rendszer kialakítása szükséges:
a) a menetjegy rendelkezzen legalább perc pontosságú érvényesítési időbélyegzéssel, amely meghatározza
az időalapú hozzáférés kezdetét, valamint az időben meghatározott érvénytartam feltüntetése vagy a lejárati
időpont feltüntetése is biztosított legyen,
b) minden egyes időalapú menetjegynek tartalmaznia kell a  kibocsátó azonosítóját és a  menetjegy egyedi
azonosítóját, sorszámát,
c) az időalapú menetjegy kibocsátása és érvényesítése (az időalapú hozzáférés kezdete) megegyezhet,
d) a kialakítandó rendszernek az  időalapú hozzáférést biztosító menetjegy kibocsátása, érvényesítése
(időbélyegzése), valamint az időalapú menetjegy további jegykezelése regisztrált módon történjen,
e) a kibocsátáskori és érvényesítéskori regisztrációnak elektronikus módon rögzítenie kell a  menetjegy
kibocsátójának, érvényesítőjének, kezelőjének azonosító adatát, a regisztráció helyét (vonal és járat szinten),
a regisztráció dátumát és időpontját,
f ) regisztráció az  adatok automatikus leolvasó egységen történő kezelésével (például vonalkód olvasó, képi
feldolgozás) vagy akár ellenőrzőszámmal kombinált kézi adatbevitellel is elvégezhető.
(3) A  közös időalapú jegyrendszert alkalmazó társaságok elfogadási és elszámolási megállapodást kötelesek kötni
az ellátásért felelősök jóváhagyásával, mely szerződésben rendelkezni kell legalább:
a) a menetjegyeken alkalmazott kibocsátói azonosítókról, valamint az  adatcsere és elszámolási szabályok
részleteiről;
b) az időalapú hozzáférést biztosító menetjegyek tételes pénzügyi, statisztikai elszámolásának elveiről és
a bevételek megosztásáról. 5. Egyéb rendelkezések 17. § A személyszállítási közszolgáltatás keretében végzett tevékenységhez kapcsolódó adatok és adatkommunikációs
technológiák egységességének és átjárhatóságának biztosítására az  elektronikus jegyrendszernek az  alábbi
feltételeknek és előírásoknak kell megfelelnie:
a) a helyi, elővárosi, országos és regionális személyszállítási közszolgáltatásban kialakított elektronikus
jegyrendszernek az  azonos, egységes és ütközésmentes kódrendszer használata érdekében – a  Nemzeti
Személyszállítási Intelligens Közlekedési Rendszerek Platform részét képező – országosan egységes hely- és
díjszabási azonosító rendszeren kell alapulnia;
b) az elektronikus adathordozón rögzített, időalapú jegyrendszer, elektronikus adathordozón tároló,
elektronikus jegyrendszer, az  elektronikus jegyrendszerhez kapcsolódó elektronikus ellenőrzési rendszer
kialakítása esetén a Nemzeti Elektronikus Jegyrendszer Platform vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni;
c) az elektronikus adathordozón tároló, elektronikus jegyrendszert alkalmazó rendszernek a Nemzeti Egységes
Kártyarendszerrel (a  továbbiakban: NEK) kapcsolatos, valamint a  működtető által kiadott és meghirdetett
műszaki feltételeknek is meg kell feleljen;
d) ha az elektronikus jegyrendszer nem alkalmaz saját elektronikus utasmédiát, abban az esetben is képesnek
kell lennie elfogadni a NEK kompatibilis utasmédiát mint elektronikus azonosítót.
6. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez a rendelet 2014. május 1-jén lép hatályba.
 (2) A  nem elektronikus adathordozón rögzített utazási okmányok és bérletek kölcsönös elfogadását biztosító,
e  rendelet hatálybalépésekor már üzemelő rendszerek esetében, annak üzemelése idejére a  11.  § alkalmazásától
a közlekedésért felelős miniszter engedélye alapján el lehet térni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
229/2012. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Douchev-Janics Natasa kajakozó és Kammerer Zoltán kajakozó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Cseh László úszó részére, a XIV. Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Vereczkei Zsolt úszó részére a MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 14.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
100/2008. (VIII. 6.) FVM rendelete a szőlőültetvények kivágásához nyújtott támogatás feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, valamint a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény
57. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja, hogy a szőlőtermelők számára lehetővé tegye művelés alatt álló szőlőültetvényük kivágását
annak érdekében, hogy az érintett területen alternatív tevékenységet folytassanak, vagy véglegesen felhagyjanak a
mezőgazdasági termeléssel.
Fogalommeghatározások 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) ültetvény: borszőlő fajtával hasznosított szőlőültet
vény-terület,
b) összefüggő terület: a kérelemben megjelölt, akár
több helyrajzi számon jelzett ültetvény, amelyet más gazdálkodó használatában álló, vagy nem kivágásra szánt
ültetvény, más művelési ágba sorolt terület, vagy külön
helyrajzi számmal ellátott út határol,
c) VINGIS térkép: a szőlőültetvények országos térinformatikai nyilvántartásából (VINGIS) nyomtatott A/3-as
formátumú, a kérelemben szereplő terület pontos térbeli
azonosítását biztosító, kiegészítő szakadatokkal ellátott
térképi dokumentum,
d) művelés alatt álló ültetvény: olyan ültetvény, amelyben a művelésmódnak megfelelő metszést, a vegetációs
időszaknak megfelelő növényápolási munkát, a megelőző
növényvédelmet és a gyomszabályozást elvégezték,
e) kivágás: olyan tevékenység, amely során a szőlőtőkék föld feletti részeit, illetve a föld alatti részeiből
legalább a gyöktörzset eltávolítják, a támrendszert a te
rületről teljes egészében elszállítják, és az ültetvény területét mezőgazdasági művelésre alkalmas állapotba
hozzák,
f) igazolt termésmennyiség: a kérelemben megjelölt
ültetvénynek a szüreti jelentés és származási bizonyítvány
alapján a 2003/2004–2007/2008. borpiaci évekre vonatkozóan megállapított, a hegybíró által igazolt bormennyisége, amelybe nem számítható be azon két borpiaci év borban kifejezett termésmennyisége, amelyben a termésmennyiség a legmagasabb, illetve a legalacsonyabb volt,
g) mért területnagyság: az ültetvény szőlőtőkével beültetett területének fél sortávolsággal minden irányban megnövelt területe,
h) támogatható területnagyság: a támogatási kérelemben, a hegybíró hatósági bizonyítványában, a tulajdoni lap
másolaton (vagy amennyiben az összefüggő terület több
helyrajzi számot érint, úgy az érintett területekre vonatkozó valamennyi tulajdoni lap másolaton) szereplő, valamint a mért területnagyság közül a legkisebb, amely meghaladja a 0,1 ha területnagyságot,
i) hektáronkénti átlagos borkihozatal: az igazolt termésmennyiség harmada, osztva a hektárban kifejezett
támogatható területnagysággal.
A támogatás mértéke 3. § (1) A támogatás hektáronkénti mértékét az 1. számú
melléklet tartalmazza.
(2) A támogatási összeg meghatározásakor a forintra
történő átszámítást a kérelem benyújtása évében július
1-jén érvényes, az Európai Központi Bank által jegyzett
forint/euró átváltási árfolyam alapján kell elvégezni.
Igazolt termésmennyiség 4. § (1) Az igazolt termésmennyiséget az illetékes hegybíró
állapítja meg a szüreti jelentés és származási bizonyítvány
alapján, és arról hatósági bizonyítványt ad ki.
(2) Amennyiben az adott borpiaci évre vonatkozóan a
bor termésmennyisége nem állapítható meg, úgy az igazolt
termésmennyiséget a szőlőtermés alapján kell megállapítani. Ez esetben az igazolt termésmennyiség a 2. § f) pontja alapján figyelembe vett szőlőtermés 70%-a.
(3) Amennyiben az adott borpiaci évre vonatkozóan a
bor igazolt termésmennyisége nem, de a készített must
mennyisége megállapítható, úgy az igazolt termésmennyiséget a musttermés alapján kell megállapítani. Ez esetben
az igazolt termésmennyiség a 2. § f) pontja alapján figyelembe vett musttermés 95%-a.
Hektáronkénti átlagos borkihozatal 5. § (1) A támogatás alapja a hektáronkénti átlagos borkihozatal, amit a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések
Igazgatósága (a továbbiakban: MVH) állapít meg a 2. §
i) pontjában foglaltak szerint.
(2) Az MVH a hegybíró által kiadott hatósági bizonyítványok adatait településenkénti bontásban október 15-ig
átadja a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja
(a továbbiakban: borászati hatóság) részére.
(3) A borászati hatóság a hatósági bizonyítványokban
szereplő adatok helyességét, valamint az azokat alátámasztó szüreti jelentéseket, származási bizonyítványokat
és ültetvénykatasztereket felügyeleti eljárás keretében
ellenőrzi, a kockázatelemzéssel kiválasztott hegyközségeknél a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló
2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 24/A. §
(8) bekezdése alapján.
(4) Amennyiben a borászati hatóság a felügyeleti eljárás
keretében azt állapítja meg, hogy a hatósági bizonyítványban szereplő bármely adat nem támasztható alá a rendelkezésére álló egyéb dokumentumok alapján, a felügyeleti
eljárás keretében hozott döntéséről öt munkanapon belül
értesíti az MVH-t. Az MVH ezt követően a borászati hatóság döntése alapján határoz a támogatásra való jogosultságról.
A támogatás jogosultja 6. § Támogatást igényelhet az a természetes személy vagy
gazdálkodó szervezet, aki/amely
a) a hegybíró hatósági bizonyítványa szerint az ültetvény használójaként van nyilvántartva,
b) a kérelemben megjelölt ültetvény teljes területnagyságára vonatkozó, a kérelem beadását megelőző borpiaci
évbeni – a szőlészeti és borászati adatszolgáltatás rendjéről és a nem hegyközségi településeken a közigazgatási
feladatokat ellátó hegyközségek meghatározásáról szóló
96/2004. (VI. 3.) FVM rendelet 4. § szerinti – szüreti jelentés benyújtója, illetve annak jogutódja (örököse),
c) legkésőbb a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg eleget tesz a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.
évi XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási törvény) 28. §
(1) bekezdésében előírt regisztrációs kötelezettségének.
Támogatásból történő kizárás 7. § Nem igényelhető támogatás az olyan ültetvényre,
a) amelyre vonatkozóan a hegybíró vagy valamely más
hatóság a telepítésre vonatkozó közösségi vagy nemzeti
rendelkezések megsértését állapította meg,
b) amely nem minősül a 2. § d) pontja szerinti ültetvénynek,
c) amelyre vonatkozóan szőlőültetvény szerkezetátalakítási és -átállítási támogatást, vagy a kérelem benyújtását
megelőző 10 borpiaci éven belül nemzeti forrásból finanszírozott, telepítési támogatást vettek igénybe,
d) amelyen a kivágást megkezdték,
e) amelynek termőhelyét a Btv. 3. §-a alapján a szőlő
termőhelyi kataszterbe nem sorolták be,
f) amelyet nem borszőlőfajtaként osztályba sorolt fajtá
val telepítettek be,
g) amelyre vonatkozóan a bortermékek azonosításához
szükséges információgyűjtés és a borpiac felügyelete tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról, valamint az 1623/2000/EK
rendelet módosításáról szóló 1282/2001/EK (2001. június
28.) bizottsági rendelet 2. cikke szerinti szüreti jelentést a
2003/2004. és 2007/2008. borpiaci év közötti ötéves időszakban nem nyújtottak be, vagy aki részére a származási bizonyítványt nem állították ki,
h) amely nem szerepel a szőlő ültetvénykataszterében. Támogatási kérelem benyújtása
8. § (1) A támogatási kérelmeket az MVH által a 2–3. számú
mellékletek szerint közzétett formanyomtatványokon,
postai úton, egy eredeti példányban kell benyújtani az
MVH-hoz. A támogatási kérelmeket
a) 2008-ban e rendelet hatálybalépését követő 5. naptól
augusztus 21-ig,
b) a 2009., illetve 2010. években augusztus 1-je és
augusztus 31-e között
lehet benyújtani. A benyújtási határidő jogvesztő.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) a kérelmezett területre vonatkozó, harminc napnál nem
régebbi hiteles tulajdoni lap teljes vagy szemle másolatát,
b) valamennyi földtulajdonosnak a 4. számú melléklet
szerinti, vagy azzal megegyező adattartalmú, a Tanács
2008. április 29-i, a borpiac közös szervezéséről, az
1493/1999/EK, az 1782/2003/EK, az 1290/2005/EK és
a 3/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a
2392/86/EGK és az 1493/1999/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló 479/2008/EK rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) hatálybalépésének napja (2008. június 30.) után
kelt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az ültetvény kivágásához hozzájárul,
c) valamennyi haszonélvezeti, özvegyi, illetve végrehajtási joggal terhelt ültetvény esetében a haszonélvezeti,
özvegyi joggal rendelkező személy, illetve a végrehajtási
jog jogosultjának a 4. számú melléklet szerinti vagy azzal
megegyező adattartalmú, a Rendelet hatálybalépésének
napja (2008. június 30.) után kelt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az ültetvény kivágásához hozzájárul,
d) a hegybíró által kiállított hatósági bizonyítványt az
5. számú melléklet szerint,
e) a kérelmező által készített, az ültetvény tőkeállományát soronként bemutató ültetvényleltárt a 6. számú melléklet szerint,
f) a jogerős hagyatéki végzést vagy cégkivonatot és a
kérelmező nevére kiállított, a Hegyközségi Informatikai
Rendszerből (HEGYIR) nyomtatott szőlő ültetvénykataszteri kivonatot, amennyiben a kérelem beadását megelőző szüreti jelentést benyújtó használó, vagy aki részére
a származási bizonyítványt kiállították, elhunyt vagy jogutódlással megszűnt.
(3) Egy kérelem csak egy összefüggő területre vonatkozhat. A 2. § b) pontja alapján összefüggő területnek nem
minősülő ültetvényekre külön kell benyújtani támogatási
kérelmet.
(4) A hegybíró az 5. számú melléklet szerinti hatósági bizonyítvány kiállításával egyidejűleg a támogatási kérelemben szereplő terület(ek) vonatkozásában elektronikus úton
megküldi a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) részére a térképigénylő lap adatait.
Támogatási kérelem elbírálása 9. § (1) Az MVH a 2008/2009. borpiaci évben legfeljebb
5116 hektár ültetvényre fizet támogatást. A 2008/2009.,
2009/2010, és 2010/2011. borpiaci években támogatás
igénybevétele mellett kivágható teljes területnagyság
összességében 6821 hektár.
(2) Az MVH a kivágási engedélyeket az (1) bekezdésben meghatározott keret erejéig a beérkezés sorrendjében
– figyelemmel a 10. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakra –
állítja ki.
(3) Az adott borpiaci évben a keretet meghaladó
mennyiségre beérkező, hiánytalan kérelmek – a kérelmező
nyilatkozata alapján – a következő borpiaci évre átvihetők.
Amennyiben a támogatás a következő borpiaci évben is
igényelhető, úgy az átvitt kérelmek elsőbbséget élveznek
az elbírálás sorrendjében. Az átvitt és jóváhagyható kérelmek esetében a támogatás kifizetése az adott borpiaci évben érvényes támogatási mérték és támogatási feltételek
alkalmazásával történik.
(4) Amennyiben a kérelmező a támogatási kérelemben
nem nyilatkozik arról, hogy a támogatási keret kimerülése
esetén kérelmét a következő borpiaci évre vonatkozóan is
fenntartja, úgy a kereten felüli támogatási kérelem elutasításra kerül.
(5) Az MVH a Rendelet 102. cikke (2) bekezdése szerinti jelentéshez szükséges adatokat a jelentésnek az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság)
részére történő megküldési határidejét 5 nappal megelőzően megküldi a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium (a továbbiakban: FVM) részére.
(6) A Rendelet 102. cikke (2) bekezdése szerinti jelentést az FVM küldi meg a Bizottság részére.
10. § (1) Az MVH a kivágandó ültetvény helyét, nagyságát és
művelésben tartását a kivágást engedélyező határozat
kiadása előtt a helyszínen ellenőrzi. Amennyiben a helyszíni ellenőrzéshez szükséges VINGIS térképet a FÖMI
a térképigénylő lap adatainak elektronikus megküldése
hiánya miatt nem tudja előállítani, úgy az MVH a kérelmezőt végzésben szólítja fel a térképigénylő lap benyújtására.
(2) Az MVH a kivágást engedélyező határozatok kiadását a Bizottságnak a Rendelet 102. cikk (4) bekezdése szerinti visszaosztásra vonatkozó döntését követően, illetve
döntés hiányában november 15. után kezdheti meg.
(3) Amennyiben a Bizottság a Rendelet 102. cikk (4) bekezdése szerinti visszaosztásról dönt, úgy a kivágási engedélyek kiadásának sorrendje a 9. § (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével a következőképpen módosul:
a) a kivágási engedélyek kiadásának sorrendjében azon
kérelmezők részesülnek előnyben, akikre az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
– hiánytalan kérelmet nyújtottak be,
– támogatási kérelmük az általuk művelt teljes szőlő
termő területre vonatkozik,
– 55. életévüket a rendelet hatálybalépésének napjáig
betöltötték,
b) amennyiben az a) pontban meghatározott kérelme
zők részére kiadott engedélyek nem merítik ki a rendelkezésre álló keretet, úgy a kivágási engedélyek kiadásának
sorrendjében azon kérelmezők következnek, akikre az
alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
– hiánytalan kérelmet nyújtottak be,
– támogatási kérelmük az általuk művelt teljes szőlő
termő területre vonatkozik,
c) amennyiben az a) és b) pontban meghatározott kérel
mezők részére kiadott engedélyek nem merítik ki a rendelkezésre álló keretet, úgy a kivágási engedélyek kiadásának
sorrendjében azon kérelmezők következnek, akikre az
alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
– hiánytalan kérelmet nyújtottak be,
– 55. életévüket a rendelet hatálybalépésének napjáig
betöltötték. (4) Az MVH a kivágást engedélyező határozatokat a
Rendelet 102. cikke (5) bekezdésében meghatározott
határidőig – február 1-jéig – adja ki.
(5) Az MVH a Rendelet 102. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti jelentéshez szükséges adatokat a Bizottság
részére történő megküldési határidőt 5 nappal megelőzően
megküldi az FVM részére.
(6) A Rendelet 102. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti jelentést az FVM küldi meg a Bizottság részére.
Támogatási kérelem hiánypótlása 11. § (1) Hiányosan benyújtott kérelem esetében az MVH
a kérelmezőt egy alkalommal hiánypótlásra szólítja fel.
(2) A hiánypótlást a felszólító végzés kézhezvételétől
számított 5 napon belül kell teljesíteni.
(3) Hiánypótolt kérelmek esetében a kivágási engedélyek kiállításának sorrendjét a maradéktalan hiánypótlás
beérkezésének időpontja határozza meg.
Támogatási kérelem elutasítása 12. § (1) Az MVH a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, amennyiben:
a) a kérelem postára adása a kérelembenyújtási időszakot megelőzően vagy azon túl történt,
b) a kérelmező nem tett eleget a 6. § c) pontjában meghatározott regisztrációs kötelezettségének és regisztrációs
kérelmet a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
sem terjesztett elő,
c) a kérelmező a 2–3. számú mellékletek szerinti kérelmet nem írta alá,
d) a kérelmező a 7. számú melléklet szerinti kérelmet
nem írta alá.
(2) Az MVH a kérelmet elutasítja amennyiben:
a) a kérelmező a hiánypótlási felszólításban foglaltak
nak határidőn belül nem tesz eleget,
b) a kérelmező a hiánypótlási felszólításban foglaltak
nak nem megfelelő módon tesz eleget,
c) a kérelmező nem azonos a hegybíró hatósági bizo
nyítványában megjelölt – a kérelem benyújtását megelőző
szüreti jelentést benyújtó, vagy aki részére a származási
bizonyítványt kiállították – használóval,
d) a kérelemben megjelölt ültetvényt nem borszőlőfajtaként osztályba sorolt fajtával telepítették be,
e) a kérelemben megjelölt ültetvény támogatható területnagysága kisebb, mint 0,1 hektár,
f) a kérelemben megjelölt ültetvény nem minősül a 2. §
d) pontja szerinti ültetvénynek,
g) a kérelemben megjelölt ültetvényen megkezdték a
kivágást,
h) a helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy
a kérelmező használatában álló ültetvény nem a kérelem
ben, illetve annak mellékleteiben megjelölt helyrajzi számo(ko)n található,
i) megállapítást nyer, hogy a kérelemben megjelölt
ültetvények nem alkotnak összefüggő területet,
j) a kérelmező vagy képviselője a helyszíni ellenőrzés
lefolytatását akadályozza,
k) megállapítást nyer, hogy a kérelmezett ültetvényre
vonatkozóan szőlőültetvény szerkezetátalakítási és -átállítási támogatást, vagy a kérelem benyújtását megelőző
10 borpiaci éven belül nemzeti forrásból finanszírozott,
telepítési támogatást vettek igénybe,
l) a kérelemben megjelölt ültetvény nem termőhelyi
kataszterbe sorolt területen fekszik,
m) a hegybíró vagy más hatóság a telepítésre vonatkozó közösségi vagy nemzeti rendelkezések megsértését
állapította meg,
n) a kérelmező valótlan vagy félrevezető adatokat közöl.
A kérelem visszavonása, az eljárás megszüntetése 13. §
(1) Az MVH a kérelem elbírálása tárgyában folytatott
eljárást megszünteti, amennyiben:
a) a kérelmező a helyszíni ellenőrzésről való tudomásszerzést megelőzően írásban visszavonja kérelmét,
b) a kivágási engedéllyel rendelkező kérelmező a kivágás elvégzéséről szóló a 7. számú melléklet szerinti bejelentőlapot nem, vagy a 14. § (3) bekezdésben meghatározott határidő lejártát követően nyújtja be,
c) a kivágási engedéllyel rendelkező kérelmező az engedélyben meghatározott területen nem végzi el az ültetvény maradéktalan kivágását az előírt határidőn belül.
(2) Az eljárás megszüntetése esetén a támogatás nem
vehető igénybe.
(3) Amennyiben a kérelmező a helyszíni ellenőrzésről
való tudomásszerzést követően írásban visszavonja kérelmét, vagy a kivágásról lemond, de erről a 14. § (3) bekezdésben előírt határidőig írásban nem nyilatkozik, továbbá
a 12. § (2) bekezdés j) és k) pontjai esetében a kérelmező
köteles az eljárással összefüggő, az eljárás megszüntetéséig felmerült valamennyi költséget megfizetni az MVH
határozatában előírtak szerint.
A kivágás 14. § (1) A kérelemben megjelölt ültetvény kivágását csak az
MVH kivágást engedélyező határozatának kézhezvétele
után lehet megkezdeni.
(2) A támogatással kivágott ültetvény után újratelepítési
jog nem keletkezik.
(3) A kivágás megtörténtét az MVH által a 7. számú
melléklet szerint közzétett formanyomtatványon kell pos
tai úton bejelenteni az MVH-hoz a kivágás megtörténtét
követően, de legkésőbb 2009. április 15-ig, a 2009/2010.
borpiaci évben 2010. április 15-ig, a 2010/2011. borpiaci
évben 2011. április 15-ig.
(4) A kivágást elvégző kérelmező a támogatásban részesített ültetvény kivágásától számított 15 napon belül köteles az illetékes földhivatalnál kérelmezni a terület művelési ágának megváltoztatását.
(5) A kivágást elvégző kérelmező a művelési ág változásáról a földhivatali bejegyzéstől számított 15 napon
belül köteles értesíteni az illetékes hegybírót, aki a művelési ág változását a szőlő ültetvénykataszterében átvezeti.
A támogatás kifizetése 15. § Az MVH a kivágás megtörténtének ellenőrzését követő
60 napon belül, de legkésőbb a kivágás évének október 15. napjáig fizeti ki a támogatást.
Záró rendelkezések 16. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba. Ezzel egyidejűleg a szőlőültetvények kivágásához nyújtott támogatások részletes feltételeiről szóló
37/2007. (V. 11.) FVM rendelet hatályát veszti.
(2) Az e rendelet melléklete szerinti nyomtatványokat, a
nyilatkozatmintát, az ültetvényleltárt, valamint a támoga
tási összeg megállapítására vonatkozó forint/euró árfolyamot az MVH honlapján letölthető formában közzéteszi
legkésőbb a rendelet hatálybalépésének napján.
(3) Az MgSzH Központ az e rendelet kihirdetését követő nyolc napon belül papír alapon és elektronikus úton
eljuttatja az MVH részére a kérelem benyújtását megelőző
10 borpiaci éven belül nemzeti szőlőültetvény-telepítési
támogatásban részesített területek adatait a 8. számú melléklet szerinti formában.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 17. §
E rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a borpiac közös szervezéséről, az 1493/1999/EK,
az 1782/2003/EK, az 1290/2005/EK és a 3/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2392/86/EGK és az
1493/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
479/2008/EK (2008. április 29.) tanácsi rendelet V. cím
III. fejezete,
b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK
tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál
és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló
555/2008/EK (2008. június 27.) bizottsági rendelet
IV. cím III. fejezete.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
493/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mucsi Hajnalkát
2013. december 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1403/2012. (IX. 26.) Korm. határozata a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról.
A Kormány 1. megállapítja a regionális operatív programok 2011–2013. közötti időszakra szóló akcióterveit az 1–7. melléklet szerint,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke útján – hajtsa végre utólagos
beszámolási kötelezettség mellett a regionális operatív programok 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervei
képződő szabad forrásainak konstrukciók közötti átcsoportosítását az egyes prioritásokon belül azzal, hogy
a) a tartaléklistára helyezett projektjavaslatok kerüljenek támogatásra, b) a meghirdetett felhívások kerete kerüljön – a várható igényekre figyelemmel – megnövelésre,
c) az egyes prioritásokon belüli lezárt konstrukciók kerüljenek újból megnyitásra,
3. jóváhagyja a Dél-alföldi Operatív Program 5. prioritása hazai társfinanszírozási keretének megnövelését – a regionális
programban rendelkezésre álló európai uniós társfinanszírozási forrás teljes mértékű felhasználhatóságát
biztosítandó – 0,979 Mrd Ft-tal, 4. visszavonja a) a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek jóváhagyásáról, és egyes prioritásai
hazai társfinanszírozási keretének növeléséről szóló 1144/2012. (V. 10.) Korm. határozatot,
b) a Regionális Operatív Programok 2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló 1239/2012. (VII. 17.)
Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1331/2011. (X. 12.) Korm. határozata az Otthonteremtési Program elindításához szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány felhívja a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy
aa) a bérlakáspiac fejlesztése érdekében a személyi jövedelemadóról szóló törvény módosításának
előkészítése során készítsen javaslatot a munkavállalók lakhatását biztosító lakások bérleti díjának
megfizetéséhez nyújtott munkáltatói hozzájárulás kedvezményes béren kívüli juttatás körébe történő
vonásáról, továbbá a személyi jövedelemadó fizetési kötelezettség vonatkozásában a lakások bérbeadását
terhelő jövedelemből ugyanazon magánszemély által fizetett bérleti díj levonásának lehetőségéről
2012. január 1-jétől; ab) a társasági adóról és osztalékadóról szóló törvény módosításának előkészítése során készítsen javaslatot
a vállalkozások által munkavállalóik számára épített bérlakások gyorsított amortizációval történő
elszámolása lehetőségének biztosításáról 2012. január 1-jétől; ac) a lakáshoz jutás elősegítése és a korszerű, jó minőségű, energiatakarékos lakásépítések élénkítése
érdekében készítsen előterjesztést a meglévő vagy vállalt gyermekek száma, az új lakás lakásnagysága és
energetikai minősítési osztálya által meghatározott összegű, vissza nem térítendő lakáscélú állami
támogatás bevezetésére; ad) készítsen előterjesztést a körültekintő lakossági hitelezés feltételeiről és a hitelképesség vizsgálatáról szóló
szabályozás módosítására a jelzálog fedezete mellett nyújtott lakáscélú forinthitelek igénybevételéhez
szükséges minimális önerő 20%-ra történő csökkentése érdekében; ae) készítsen javaslatot az államháztartás egyensúlyát javító különadóról és járadékról szóló törvényi
szabályozás módosítására annak érdekében, hogy a különadó alapja a magánszemélyeknek lakás építésére,
vásárlására, bővítésére, korszerűsítésére és felújítására nyújtott hitel- vagy kölcsönszerződésnek, illetve
pénzügyi lízingszerződésnek minősülő ügyletekből eredő követeléssel csökkenthető legyen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. november 30. b) a nemzetgazdasági minisztert és a belügyminisztert, hogy a lakáspiac biztonsága érdekében vizsgálják meg olyan
szabályozás megalkotásának lehetőségét, amely kiterjed az új lakást vásárlók védelmét biztosító garanciák
kialakítására, a projektcégek tevékenységének szabályozására annak érdekében, hogy a lakást vásárló vagy
építtető magánszemélyek és az ingatlanfejlesztő vállalkozások érdekeinek védelme a szavatossági feltételek
szempontjából egyensúlyba kerüljön; Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: 2012. március 31.
c) a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsen javaslatot az üzletszerűen végzett, életjáradék nyújtására irányuló
szolgáltatás alapvető szabályainak meghatározására; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. március 31.
d) a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek javaslatot az épületenergetikai
felújítások és a hazai iparfejlesztés támogatásának minél szorosabb összekapcsolására a hazai
munkahelyteremtés és a fenntarthatóság érdekében; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. december 31. e) a nemzetgazdasági minisztert, hogy dolgozzon ki javaslatot a két népszámlálás időpontja közötti nagymintás
lakásfelmérés magánforrások bevonásával történő finanszírozási lehetőségéről; a vizsgálatot a magánforrások
rendelkezésre állása esetén – a 2011-es népszámlálás szerinti minta alapján – a Központi Statisztikai Hivatal
teljesíti 2012. november 15-ig; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: 2012. június 15. f) a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy a Fővárosi
Önkormányzat bevonásával vizsgálják meg nagyobb léptékű fővárosi városrehabilitációs program elindításának
lehetőségét; Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter
Határidő: 2012. szeptember 30. g) a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozzanak ki javaslatokat fürdővárosaink
ingatlanpiaca tőkevonzó képességének erősítése érdekében; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. március 31. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2010. (IX. 15.) OGY határozata Molnár Oszkár országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Molnár Oszkár országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Kazincbarcikai Városi Bíróság
16. B. 328/2010/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
26/2017. (VII. 5.) NFM rendelete a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat belföldi alkalmazásáról.
A vízi közlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (2) bekezdés 15. pontjában, az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
68. § (4) bekezdésében, valamint a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló
Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 2015. évi LXXXIV. törvény 6. §
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában, valamint a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 1.  melléklet I)  pontjába foglalt táblázat 7.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva
– a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 8.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel és
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § Az  1.  melléklet a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt
Szabályzat kihirdetéséről, valamint a  belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló 177/2017. (VII. 5.)
Korm. rendelet 4. §-ának megfelelően, annak 2. mellékletének (a továbbiakban: ADN Szabályzat) részletes szabályait
és kiegészítéseit tartalmazza a veszélyes áruk belföldi belvízi szállításra vonatkozóan.
2. § (1) A belvízi szállításba beleértendő a be- és kirakodás, a más szállítóeszközről és a más szállítóeszközre való átrakás,
valamint a szállítás körülményei miatt szükségessé váló veszteglés is.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a Magyar Honvédség és a külföldi fegyveres erők tulajdonában lévő vagy felelősségi körébe tartozó hajóval
végzett veszélyes áru szállításra és
b) a  belvízi úton, illetve kikötő területén kizárólag átkelő járatban közlekedő kompon végzett veszélyes áru
szállításra. 3. § A belföldi belvízi veszélyesáru-szállítási műveleteknek az ADN Szabályzatban előírt feltételektől eltérő feltételekkel
való végrehajtása egyedi esetben engedélyezhető, amennyiben a  biztonság nem sérül, és jól meghatározott,
időben és térben behatárolt szállítási, rakodási és árukezelési műveletekről van szó. Az  egyedi engedélyt
a katasztrófavédelmi hatóság és a  rendőrség véleménye alapján a hajózási hatóság adja ki, amelyet a hajósoknak
szóló hirdetményben is közzétesz.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Ez  a  rendelet a  veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
mellékleteinek a  tudományos és műszaki fejlődéshez való negyedik hozzáigazításáról szóló, 2016. december 16-i
(EU) 2016/2309 bizottsági irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1176/2014. (III. 26.) Korm. határozata a „Czinka Panna – Vidékfejlesztő Roma Fiatalok” ösztöndíjprogram új elemének finanszírozása, valamint a Műcsarnok Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság működéséhez szükséges fedezet biztosítása érdekében költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. a „Czinka Panna – Vidékfejlesztő Roma Fiatalok” ösztöndíjprogram új elemének finanszírozása érdekében
5,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 18. Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a Műcsarnok Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság működéséhez szükséges forrás
biztosítása érdekében 153,4 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott
feladatok támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 4. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
11. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása alcím javára a 2. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
339/2015. (VIII. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/13508/2015. számú előterjesztésére – Tkacsuk Hanna (névmódosítás előtti neve:
Tkacsuk Hanna Vaszilivna; születési hely, idő: Pokrovszke [Szovjetunió], 1986. március 6.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1233/2014. (IV. 10.) Korm. határozata az ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0007 azonosító számú („Tisza-tó és Hortobágy közötti kerékpárút kiépítése, komplex kerékpáros turisztikai fejlesztés megvalósítása a Tisza-tó kerékpáros körgyűrű Észak-Alföldi szakaszának megvalósítása” című) projekttel összefüggésben a Tisza-tó Fejlesztési Korlátolt Felelősségű Társaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Tisza-tó Fejlesztési Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: kedvezményezett) helyi önkormányzat
többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) a  kedvezményezett az  ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0007 azonosító számú, „Tisza-tó és Hortobágy közötti
kerékpárút kiépítése, komplex kerékpáros turisztikai fejlesztés megvalósítása a Tisza-tó kerékpáros körgyűrű
Észak-Alföldi szakaszának megvalósítása” című projektre (a továbbiakban: projekt) megítélt támogatást
a nemzeti vagyon fejlesztésére fogja fordítani,
2. mentesíti a  kedvezményezettet a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól a projekt azon elemei
tekintetében, amelyek nemzeti vagyoni körbe tartozó vagyontárgyak fejlesztésére irányulnak,
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  fejlesztéssel érintett vagyontárgyak nemzeti vagyoni körbe
tartozásának kedvezményezett általi igazolását követően a  projekt, illetve a  projekt azon elemei tekintetében,
amelyeket illetően annak jogszabályi feltételei fennállnak, a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges
intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a nemzeti vagyoni körbe tartozás igazolását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1093/2013. (III. 4.) Korm. határozata helyi önkormányzat adósságot keletkeztető ügyletéhez történő 2013. februári előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. § (10) bekezdése és az adósságot keletkeztető
ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján hozzájárul az 1. melléklet
szerinti ügylet 2013. évben történő megkötéséhez a következő kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzat az 1. mellékletben megjelölt ügyletérték teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem, b) az adósságmegújító ügyletre tekintettel az önkormányzat az ügyletből származó bevételét kizárólag a már
meglévő adósságának visszafizetésére fordíthatja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
127/2003. (VII. 18.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondásukra tekintettel dr. Bauer Györgyi Magdolnát
2003. augusztus 6-i hatállyal, Löveiné dr. Nagy Anitát
2003. augusztus 31-i hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Sahin-Tóth Gyulánét 2004. február 29-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
Lakatos Zsoltot,
dr. Lugosi Józsefet,
dr. Nagy Orsolyát,
dr. Ujvári Miklóst és
dr. Vadócz Attila Bélát
2003. augusztus 1. napjától, Bartosné dr. Tihanyi Krisztinát,
Honfiné dr. Neuhoffer Hajnalkát,
dr. Péter Évát,
dr. Szabados Bálintot,
dr. Tihanyi Levente Miklóst és
dr. Varga Magdolnát
2003. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Budai Lászlót,
dr. Csermák Jánost,
dr. Cserveni Mónikát,
dr. Fodor Ilonát,
Karajzné dr. Tóth Katalint,
dr. Makra Zsuzsanna Anikót,
dr. Somogyi Zoltánt és
dr. Szilvásiné dr. Sándor Ágnest
a 2003. augusztus 1. napjától 2006. július 31. napjáig
terjedő időtartamra,
dr. Gerényi Mónikát,
dr. Györkös Zoltánt,
dr. Józsa Csabát,
Juhászné dr. Kádár Beáta Borbálát,
dr. Kovácsné dr. Molnár Zitát,
dr. Körmendi Ildikót,
dr. Németh Andreát,
dr. Pásztor Ilonát,
dr. Pinczés Mónikát,
dr. Prodán-Papp Ágnest,
dr. Takács Brigitta Erzsébetet,
dr. Varga Imrét és
dr. Vidor Lászlót
a 2003. szeptember 1. napjától 2006. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2003. július 18. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
107/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy az  országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  jelenlegi kormányzat hagyjon fel
a  multinacionális cégek elleni szélmalomharccal, helyette támogassa azokat a  magyar cégeket, amelyek külföldön is
sikeresek azért, hogy magyar tulajdonú multinacionális cégek is legyenek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több
kérdést tartalmaz, ugyanis irányul egyrészt arra, hogy a  kormányzat hagyjon fel a  multinacionális cégek elleni
szélmalomharccal, másrészt támogassa a  külföldön is sikeres magyar cégeket. Így a  választópolgároknak nincs
lehetőségük külön-külön véleményt nyilvánítani a kezdeményezésekről.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá nem egyértelmű, hogy beadványozó mit ért
a „szélmalomharc” kifejezés alatt.
Nem egyértelmű továbbá, hogy milyen kormányzati támogatásra gondol, a fogalom ebben a formában ugyanis túl
tág, nehezen behatárolható, hogy konkrétan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb támogatást jelent-e. Nem egyértelmű
továbbá az sem, hogy milyen szempontok szerint állapítható meg, hogy egy magyar cég külföldön is sikeres.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
911/2010. (HK 12.) MH 64. BSZJ LE PK intézkedése az MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred Szállító zászlóalj köznapi és gyakorló csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH 64. Boconádi Szabó
József Logisztikai Ezred Szállító zászlóalj (a továbbiak
ban: MH 64. BSZJ LE SZZ) köznapi és gyakorló csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az MH
64. BSZJ LE SZZ hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH 64. BSZJ LE pk. által rendszeresített köznapi
csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint
kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6.§ (1) bekezdése szerint az MH Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH
64. BSZJ LE személyi állományának köznapi és gyakorló
csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Bárdos Antal ezredes s. k.,
parancsnok


text:
362/2016. (XI. 29.) Korm. rendelete az igazságügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos egyes feladat- és hatáskörökről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az 1. §, a 4. § (1) bekezdése, az 5. §, a 6. § és a 11. § tekintetében a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és
a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény 434. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az 1. §, a 4. § (2) bekezdése, az 5. §, a 6. §, a 10. § és a 12. § tekintetében a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény
74. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
az 1. §, a 4. § (3) bekezdése, az 5. §, a 6. §, a 10. § és a 13. § tekintetében a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami
kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 46. § (1) bekezdés a) pontjában és (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § tekintetében a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 28/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. §, az 5. § és a 8. § tekintetében a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (1) bekezdés
i) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 7.  § és a  14.  § tekintetében az  életüktől és a  szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló
törvényben meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a  kárpótlás lezárásáról szóló 2006. évi XLVII. törvény 5.  §-ában
kapott felhatalmazás alapján,
a 9.  § tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21.  § c) és d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az igazságügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó miniszteri szintű feladatok
1. § A Kormány
a) – a  büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével – pártfogó felügyelői
szolgálatként, b) jogi segítségnyújtó szolgálatként,
c) áldozatsegítő szolgálatként
– az  e  rendeletben meghatározott feladatok ellátására – az  igazságügyi minisztert (a továbbiakban: miniszter)
jelöli ki.
2. § (1) A Kormány az Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiája működtetéséért felelős szervként a minisztert jelöli ki.
 (2) A  miniszter az  Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiája működtetéséért felelős szervként ellátja az  áldozatsegítési,
a  jogi segítségnyújtási, a pártfogó felügyelői és a  természetes személyek adósságrendezési eljárásával összefüggő
feladatokat ellátó személyek, az  önálló bírósági végrehajtók, igazságügyi szakértők, közvetítők, valamint
a  felszámolói és vagyonfelügyelői szakirányú szakképzettséggel rendelkező személyek részére jogi tárgyú és
az igazságszolgáltatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó nem jogi tárgyú szakmai képzések, továbbképzések
és vizsgák szervezésével kapcsolatos feladatokat.
3. § (1) A Kormány a Családi Csődvédelmi Szolgálat központi szerveként a minisztert jelöli ki.
 (2) A  miniszter ellátja a  Családi Csődvédelmi Szolgálat központi szervének a  természetes személyek
adósságrendezéséről szóló törvényben, valamint más jogszabályokban meghatározott feladatait, valamint az ezzel
összefüggő koordinációs és tájékoztatási feladatokat.
4. § (1) A miniszter pártfogó felügyelői szolgálatként eljárva
a) a pártfogó felügyelői feladatokkal kapcsolatban a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről
szóló 2006. évi CXXIII. törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti közvetítői tevékenység végzésére vonatkozó
pályázatot ír ki, és szerződést köt a közvetítővel,
b) közösségi foglalkoztatót működtet.
 (2) A  miniszter jogi segítségnyújtó szolgálatként eljárva ellátja a  jogi segítői névjegyzék vezetésével kapcsolatos
feladatokat, és a jogi szolgáltatások nyújtására szolgáltatási szerződést köt a jogi segítőkkel és a tolmácsokkal.
 (3) A miniszter áldozatsegítő szolgálatként eljárva
a) az  áldozatsegítési eljárásban érdekérvényesítés elősegítése szolgáltatás keretében személyre szabott
tájékoztatást nyújt, és ennek érdekében megszakítás nélkül, folyamatosan működteti az  erre a  célra
fenntartott, díjmentesen hívható Áldozatsegítő Vonalat,
b) az állami kárenyhítéssel kapcsolatban döntő hatóságként másodfokon eljár,
c) az állami kárenyhítéssel kapcsolatban a visszatérítésre kötelezés tekintetében másodfokú hatóságként eljár,
d) figyelemmel kíséri az  áldozati jogok érvényesülését, tájékoztatást kér az  áldozatokkal kapcsolatba kerülő
hatóságoktól, intézményektől, szervezetektől, és tapasztalatairól évente összefoglaló elemzést készít,
e) elkészíti a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 28. cikke szerinti beszámolót.
5. § A miniszter
a) képzések és továbbképzések szervezésével segíti a pártfogó felügyelői, a  jogi segítségnyújtási, az áldozatsegítési,
valamint a  természetes személyek adósságrendezési eljárásával összefüggő feladatokat ellátó fővárosi
és megyei kormányhivatal és járási (fővárosi kerületi) hivatal (a továbbiakban: járási hivatal) egységes
jogalkalmazását,
b) e  rendeletben meghatározott feladatok és tevékenységek, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatal
szakmai irányításával összefüggő jogköreinek gyakorlása érdekében, továbbá a pártfogó felügyelettel, a jogi
segítségnyújtással, az áldozatsegítéssel, valamint a természetes személyek adósságrendezésével kapcsolatos
állami feladatok ellátásának biztosítására országosan egységes informatikai rendszert működtet.
2. A fővárosi és megyei kormányhivatal és a járási hivatal igazságügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos
feladatai
6. § A Kormány
a) – a  büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével – pártfogó felügyelői
szolgálatként, b) jogi segítségnyújtó szolgálatként,
c) áldozatsegítő szolgálatként
– ha e rendelet 1. alcíme másként nem rendelkezik – a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
7. § A Kormány kárpótlási hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
8. § A Kormány a  Családi Csődvédelmi Szolgálat területi szerveiként megyénként, megyei illetékességgel
a  megyeszékhely szerinti járási hivatalt, Pest megyében – az  egész megyére kiterjedő illetékességgel – az  Érdi
Járási Hivatalt, a fővárosban – a fővárosra kiterjedő illetékességgel – Budapest Főváros Kormányhivatala XI. Kerületi
Hivatalát jelöli ki.
9. § (1) A  miniszter a  feladat- és hatáskörében a  fővárosi és megyei kormányhivatal és a  járási hivatal e  rendelet szerinti
feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben szakmai irányító miniszterként gyakorolja az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési
hatásköröket.
(2) A  miniszter a  feladat- és hatáskörében a  fővárosi és megyei kormányhivatal 6.  § b) és c)  pontja szerinti, valamint
Budapest Főváros Kormányhivatala 7.  § szerinti feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben gyakorolja
a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályiról szóló 2004. évi CXL. törvény 116.  §-ában
meghatározott felügyeleti szervet megillető hatásköröket.
10. § (1) Az  áldozatsegítéssel és a  jogi segítségnyújtással kapcsolatos igazságügyi igazgatási, illetve közigazgatási
hatósági ügyekben a  (2)–(6)  bekezdésben foglalt kivételekkel első fokon áldozatsegítő szolgálatként, illetve jogi
segítségnyújtó szolgálatként a járási hivatal, másodfokon a fővárosi és megyei kormányhivatal jár el.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal gyakorolja az  áldozatsegítési eljárásban, valamint a  jogi segítségnyújtási
eljárásban a visszatérítendő tartozás elengedésével vagy mérséklésével összefüggő méltányossági jogkört.
(3) Az  állami kárenyhítéssel kapcsolatban támogató hatóságként a  járási hivatal jár el. A  támogató hatósági eljárásra
az a járási hivatal illetékes, amelynél a kárenyhítés iránti kérelmet az áldozat először benyújtotta, illetve – az áldozat
kérése esetén – amelyik lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes.
(4) Az  állami kárenyhítéssel kapcsolatban döntő hatóságként első fokon a  fővárosi és megyei kormányhivatal jár el.
Ha az  áldozatnak a  támogatást vissza kell térítenie, erre az  a  fővárosi és megyei kormányhivatal kötelezi, amelyik
a támogatást engedélyezte.
(5) Az  Európai Unió más tagállamából érkező kárenyhítési kérelmek esetén döntő hatóságként Budapest Főváros
Kormányhivatala az illetékes.
(6) Ha az áldozat az Áldozatsegítő Vonalon keresztül igényel tájékoztatást, akkor a tájékoztatást a miniszter biztosítja,
függetlenül attól, hogy az áldozat korábban nyújtott-e be kérelmet valamely fővárosi és megyei kormányhivatalhoz
vagy járási hivatalhoz.
11. § (1) A pártfogó felügyelői feladatot előíró megkeresés, illetve a határozat meghozatalának időpontjában magyarországi
lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel nem rendelkező magyar állampolgár vagy külföldi személy esetében
– a büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével – a pártfogó felügyelői feladatok
ellátására Budapest Főváros Kormányhivatala az illetékes.
(2) A  pártfogó felügyelői szolgálatként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok közösségi foglalkoztatókat
működtethetnek.
12. § (1) A jogi segítségnyújtási támogatások engedélyezésével és az Európai Unió tagállamába irányuló jogi segítségnyújtás
iránti kérelemmel kapcsolatos eljárás lefolytatására az  ügyfél munkavégzésének helye szerinti járási hivatal is
illetékes.
(2) A magyarországi lakóhellyel, tartózkodási hellyel, szálláshellyel vagy munkavégzési hellyel nem rendelkező külföldi
személy esetében a jogi segítségnyújtási támogatások engedélyezésével összefüggő kérelem elbírálására Budapest
Főváros Kormányhivatala XI. Kerületi Hivatala az illetékes.
13. § (1) Az  áldozatsegítési szolgáltatás iránti kérelmet az  a  járási hivatal bírálja el, amelynél a  kérelmet az  áldozat először
benyújtotta. Ha az áldozat kéri, az ügyet a lakóhelye vagy a tartózkodási helye szerint illetékes járási hivatalhoz kell
áttenni. Ha az  áldozatnak a  támogatást vissza kell térítenie, erre az  a  járási hivatal kötelezi, amelyik a  támogatást
engedélyezte.
(2) A  járadékra való jogosultságot a  járadékra jogosult lakóhelye szerint illetékes járási hivatal ellenőrzi. Ha a  járadék
felülvizsgálata során a  járási hivatal arról szerez tudomást, hogy a  bűncselekmények áldozatainak segítéséről
és az  állami kárenyhítésről szóló törvény szerinti megszüntető ok áll fenn, akkor a  járadék megszüntetését
kezdeményezi a döntő hatóságnál.
14. § Budapest Főváros Kormányhivatala kárpótlási hatóságként
a) eljár a vagyoni kárpótlási eljárással kapcsolatos igazgatási és közigazgatási hatósági ügyekben,
b) ellátja a személyi kárpótlási eljárásokkal összefüggő hatósági feladatokat,
c) ellátja a nemzeti gondozásról szóló 1992. évi LII. törvényben foglalt feladatokat,
d) ellátja a  jogszabályban meghatározott személyes szabadságukban jogtalanul korlátozott személyek
társadalombiztosítási és munkajogi helyzetének rendezésével kapcsolatos ügyeket. 3. Záró rendelkezések
15. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
16. § Hatályát veszti az Igazságügyi Hivatalról szóló 233/2014. (IX. 18.) Korm. rendelet.
17. § (1) A  2017. január 1-jén folyamatban lévő, áldozatsegítéssel és jogi segítségnyújtással kapcsolatos igazságügyi
igazgatási ügyeket és a  kérelemre induló hatósági eljárásokat a  2016. december 31-én hatályos jogszabályi
rendelkezések alapján kell lefolytatni.
(2) E  rendelet rendelkezéseit a  2017. január 1-jét megelőzően indult és folyamatban lévő, valamint a  megismételt
vagyoni kárpótlási eljárással kapcsolatos hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
18. § A 4.  § (3)  bekezdése a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó
minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i
2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 8.  cikk (1)  bekezdésének és 28.  cikkének való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök