text:
120/2009. (IX. 11.) KE határozata megbízatás megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
36. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére megállapítom, hogy Ficsor Ádám polgári nemzetbiztonsági
szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszternek e megbízatása 2009. szeptember 13-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2009. szeptember 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2012. (III. 9.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 78/2011. (VI. 24.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 78/2011. (VI. 24.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokolással – helybenhagyja. 2. Az Alkotmánybíróság az országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az azon
szereplő kérdésnek a hitelesítésére vonatkozó kifogási kérelmet visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 78/2011. (VI. 24.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta a hitelesítését annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, amelyen a következő kérdés szerepelt: „[e]gyetért-e azzal, hogy továbbra is bárki az
Alkotmánybírósághoz fordulhasson, ha úgy látja, hogy egy jogszabály alkotmánysértő?”.
2. Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezésbe foglalt kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az OVB álláspontja szerint ugyan a 2011. december 31-éig hatályban volt
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 21. § (2) bekezdése alapján bárki
indítványozhatja jogszabály, valamint közjogi szervezetszabályozó eszköz utólagos vizsgálatát, ám a 2012.
január 1-jén hatályba lépő Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének e) pontja már csak a Kormány, az országgyűlési
képviselők egynegyede, továbbá az alapvető jogok biztosa számára biztosítja ezt a jogot, így a „választópolgár egy,
a hatályos szabályozás szerinti megoldással megegyező, ugyanakkor egy jövőbeli szabályozással ellentétes felvetés
esetén nem tudja kétséget kizáróan eldönteni, hogy ’igen’ vagy ’nem’ szavazatával pontosan milyen megoldást
támogat.” Két kifogást tevő az OVB határozat megsemmisítését, továbbá a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az
azon szereplő kérdés hitelesítését kérte. Álláspontjuk szerint az OVB a hatályos Alkotmány alapján köteles meghozni
döntését, így „a hatályba még nem lépett Alaptörvény nem szolgálhat alapul döntésének meghozatalához”. Nézetük
szerint a „nem hatályos jogszabály vizsgálata a népszavazási indítvány kapcsán nem bírhat jogi relevanciával,
legfeljebb olyan politikaival, amely az OVB hatáskörén kívül esik”. Utalnak arra is, hogy az OVBh. azért is
jogszabálysértő, mert az „utólagos normakontroll kezdeményezésének a lehetőségét tagadja meg egy nem hatályos
jogszabály alapján akkor, mikor a hatályos Alkotmány és alkotmányos jogszabályok jelenleg ezt biztosítják”.
Időközben – 2012. január 1-jével – hatályba lépett az Országgyűlés által elfogadott és 2011. április 25-én kihirdetett
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény), amelynek 8. cikke határozza meg az országos népszavazás
alkotmányi (alaptörvényi) szintű alapjait. Az Országgyűlés által 2011. december 30-án elfogadott, Magyarország
Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések) 31. cikk (3) bekezdés a) pontja
hatályon kívül helyezte az Alkotmányt és az annak módosításáról szóló törvényeket.
Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban:
EtAmtv.) a 145. § (7) bekezdése a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-át akként
módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni
kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor beiktatta a Ve. 156. §
(2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv. hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés
hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezés benyújtásakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. Ezen szabályok
alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott, a népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, a döntésre pedig az Alkotmány helyett az Alaptörvény rendelkezései
irányadóak. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Alaptörvény vonatkozó rendelkezései: „8. cikk (3) Nem lehet országos népszavazást tartani
a) az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről;” (...) „24. cikk
(2) Az Alkotmánybíróság (...) e) a Kormány, az országgyűlési képviselők egynegyede vagy az alapvető jogok biztosa kezdeményezésére
felülvizsgálja a jogszabályoknak az Alaptörvénnyel való összhangját;” 2. Az Átmeneti rendelkezések érintett része:
„31. cikk (3) Hatályát veszti a) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény,”
3. Az Nsztv. felhívott rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. (...) 10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek”
(...) „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 4. A Ve. alkalmazott – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 5. A hatályos Ve alkalmazandó szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait, (...) (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
(...) „117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti. (...)
156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás részben nem megalapozott, részben pedig érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, a Ve. 2011.
december 31-éig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben
jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt
vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben, továbbá az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. A kifogásolt OVBh. 2011. június 24-én, a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában jelent meg.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást 2011. június 24-én, a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően nyújtották be,
ebből következően a kifogás részben érdemi elbírálásra alkalmas.
3. A 2011. december 31-éig hatályban volt Abtv. 1. § b) pontjának, valamint 21. § (2) bekezdésének együttes
értelmezéséből megállapítható, hogy e rendelkezések minden jogképességgel rendelkező személynek biztosították
a normatív aktusok elleni utólagos absztrakt normakontroll iránti eljárás kezdeményezését. Ugyanakkor a 2012.
január 1-jén hatályba lépett Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés e) pontja az ezen eljárásra indítványozási joggal
rendelkezők körét a Kormányra, az országgyűlési képviselők egynegyedére, továbbá az alapvető jogok biztosára
szűkítette le. A népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének benyújtását követően hatályba lépett Alaptörvény 8. cikke
határozza meg az országos népszavazás alkotmányos alapjait és korlátait. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja
értelmében nem tartható népszavazás az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről. Mivel a kérdésben tartott
érvényes és eredményes népszavazás szükségszerűen maga után vonná az Alaptörvény módosítását, így a kérdés az
Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdésében felsorolt, „tiltott” népszavazási tárgykörök közé tartozik, ezért abban nem
tartható népszavazás. 4. A kifogást tevők az OVBh. megsemmisítésén kívül kérték az OVB-hez benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és
az azon szereplő kérdés Alkotmánybíróság általi hitelesítését is. Figyelemmel arra, hogy a Ve. 117. § (1) bekezdése
alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az azon szereplő kérdés hitelesítésére az OVB-nek, nem pedig az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, ezt a kérelmet az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi
CLI. törvény 55. § (4) bekezdés c) pontja alapján – hatáskör hiányában – érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság – a jelen határozatában kifejtett indokok miatt – a 78/2011. (VI. 24.) OVB
határozat rendelkező részét helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. március 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
97/2016. (III. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Keszthelyi Kristóf
Gábort 2016. március 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2013. (I. 25.) OBH utasítása az Országos Bírósági Hivatalban a nemdohányzók védelméről szóló szabályzatáról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke az Országos Bírósági Hivatalban a dohánytermékek fogyasztásának szabályozása és a
nemdohányzók védelme érdekében – a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés
b) pontjában és az Országos Bírósági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2012. (I. 20.) OBH utasítás 4. §
(1) bekezdés r) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának,
forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvényben, valamint a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
38. §-ában foglaltak figyelembevételével – a következő szabályzatot adja ki.
I. Általános rendelkezések A szabályzat hatálya 1. § (1) A szabályzat személyi hatálya kiterjed az Országos Bírósági Hivatallal (a továbbiakban: OBH) bírói, igazságügyi
szolgálati, megbízási jogviszonyban állókra, valamint a kirendeléssel vagy szerződéssel az OBH területén bármilyen
jogcímen tartózkodó természetes személyekre. (2) A szabályzat területi hatálya kiterjed
a) az OBH székhelyére (1055 Budapest, Szalay u. 16.) és kihelyezett szervezeti egységére (Magyar Igazságügyi
Akadémia, 1122 Budapest, Tóth Lőrinc u. 6.); b) az OBH vagyonkezelésében lévő járművekre.
A szabályzat célja 2. § (1) A szabályzat célja, hogy védelmet nyújtson a nemdohányzók részére a passzív dohányzás káros hatásaival szemben,
elősegítve ezzel az egészséghez, valamint az egészséges környezethez fűződő alkotmányos jogok megvalósulását és
védelmét a méltányolható fogyasztási szokások egyidejű elismerése mellett.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósulása érdekében a szabályzat rendelkezik a dohányzóhelyek kijelöléséről.
Értelmező rendelkezés 3. § E szabályzat alkalmazásában a zárt légterű helyiség valamely műszaki megoldással környezetétől fizikailag lehatárolt
létesítmény, eszköz, amelynek a külső környezetből történő folyamatos légcseréje nem, vagy kizárólag nyílászárók,
illetőleg egyéb műszaki berendezés útján biztosított. II. A dohányzásra vonatkozó szabályok
4. § (1) Az OBH vagyonkezelésében lévő, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában felsorolt épületekben dohányozni csak a
dohányzás céljára kijelölt helyen szabad. (2) Nem szabad dohányozni az OBH vagyonkezelésében lévő gépjárművek utasterében.
III. A dohányzóhelyek kijelölése 5. § (1) A dohányzás céljára szolgáló terület kijelölésére – az OBH székhelyén a Fővárosi Törvényszék elnöke által kijelölt
fővárosi törvényszéki munkatárssal egyeztetve, a Magyar Igazságügyi Akadémia esetében pedig a főosztályvezetővel
együttműködve –, az épület sajátosságai, jellege, a nemdohányzók száma, illetve a tűz- és munkavédelmi előírások
figyelembevételével, a tűz- és munkavédelmi megbízott, valamint a biztonságtechnikai szakértő véleményének
kikérését követően az Ellátási és Üzemeltetési Osztály vezetője tesz javaslatot. A dohányzóhelyet a javaslat alapján az
OBH elnöke jelöli ki. (2) Dohányzás céljára a tűzvédelmi szabályoknak megfelelő, nem zárt légterű helyet kell kijelölni oly módon, hogy a
dohányzóhely a főbejárattól számított 5 méteres távolságon belül nem jelölhető ki. A kijelölt terület munkavégzés
céljára szolgáló helyiséggel, tároló helyiséggel, szociális célokat szolgáló helyiséggel közvetlenül nem érintkezhet.
(3) A dohányzás céljára kijelölt helyeket felirat vagy más egyértelmű jelzés alkalmazásával – tűzvédelmi szempontú
tilalom esetén szabványos tiltó táblával, illetve piktogrammal –, szembetűnő módon meg kell jelölni.
(4) A dohányzás céljára kijelölt helyek megjelölését szolgáló felirat, illetve táblák (piktogram) jól látható módon történő
kihelyezéséről és a jelen szabályzat aktualizálásáról az Ellátási és Üzemeltetési Osztály vezetője gondoskodik a
vonatkozó szabályok változását követő 30 napon belül. (5) A kijelölés alapjául szolgáló feltételek és körülmények változását az Ellátási és Üzemeltetési Osztály vezetője a
Gazdálkodási Főosztály vezetőjén keresztül jelzi az OBH elnökének.
IV. A nemdohányzók védelmére vonatkozó előírások ellenőrzése,
eljárás az előírások megszegése esetén
6. § (1) A nemdohányzók védelmét szolgáló előírások megtartásának ellenőrzésére jogosult:
a) az OBH elnöke és elnökhelyettesei, b) a szervezeti egységek vezetői,
c) az OBH függetlenített belső ellenőre, d) a tűz- és munkavédelmi megbízott,
e) a biztonságtechnikai szakértő, f) a munkaköri leírásában erre felhatalmazott igazságügyi alkalmazott,
g) munkaidőn túl és munkaszüneti napokon az őrszolgálat 1. § (2) bekezdés a) pontjában megjelölt területen
szolgálatot teljesítő munkatársa. (2) A tűz- és munkavédelmi megbízott, valamint a biztonságtechnikai szakértő – az OBH székhelye tekintetében
együttműködve a Fővárosi Törvényszék elnöke által kijelölt fővárosi törvényszéki munkatárssal – köteles a
szabályzatban foglaltak teljesülését az épületek bejárása útján ellenőrizni, és tapasztalataikról félévente (I. félévben
legkésőbb június 30-ig, a II. félévben legkésőbb december 31-ig) együttes írásbeli tájékoztatást adni az OBH elnöke
részére, melyet egyidejűleg köteles másolatban a Gazdálkodási Főosztály vezetője részére is megküldeni.
(3) Intézkedést igénylő eseményről az ellenőrzésre jogosult soron kívül írásban tájékoztatja az OBH elnökét.
(4) A nemdohányzók védelmét szolgáló előírások megszegése esetén az OBH-ban szolgálatot teljesítő beosztott bíróval,
valamint igazságügyi alkalmazottal szemben – az előírások megtartására vonatkozó írásbeli figyelmeztetés
eredménytelensége esetén – fegyelmi eljárás kezdeményezhető vagy indítható.
(5) A (4) bekezdés nem érinti a munkavállalóknak, illetőleg a munkáltatóknak az adott munkahelyet érintő dohányzási
korlátozást, illetve a dohányzóhely munkavállalók részére történő kijelölésének kötelezettségét sértő magatartása
esetén alkalmazható, külön jogszabályban meghatározott eljárást és annak jogkövetkezményeit.
V. Záró rendelkezések 7. § (1) Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a nemdohányzók védelméről szóló 6/2010. (IX. 10.) OIT Hiv. vez. utasítás.
(3) Az OBH elnöke az utasításban foglaltakat felülvizsgálja, ha az OBH munkavállalói tényleges létszámának legalább a fele
kéri a nemdohányzó munkahellyé nyilvánítást. (4) Az 1. § (2) bekezdés b) pontjában felsorolt épületeket érintő felújítások, átalakítások alkalmával a nemdohányzók
védelmét szolgáló jogszabályokban és az utasításban meghatározott előírásokat a Bírósági Főosztály Műszaki
Osztálynak a tervezés és kivitelezés során érvényesítenie kell.
Dr. Handó Tünde s. k.,
Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
32/2013. (VIII. 30.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a magyar kultúra külföldi terjesztésére
irányuló tevékenység fejlesztésére vonatkozó irányelvek és programok meghatározásával, összehangolásával
kapcsolatos feladatok ellátása keretében, a kortárs magyar művészeti értékek külföldi megismertetésének
előmozdítására 2013. szeptember 1-jétől 2014. február 28-ig Gulyás Gábort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) a hazai kortárs képzőművészet nemzetközi ismertségének, jelenlétének elősegítése,
b) a Velencei Biennále nemzetközi biztosaként a magyar pavilon kiállításainak megszervezése,
c) a kiemelkedő nemzetközi kortárs képzőművészeti teljesítmények hazai megjelenítési lehetőségeit növelő
feltételek megteremtése, a Budapest Biennále koncepciójának kidolgozása. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetmény és juttatások illetik meg.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás rendelkezéseit 2013. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2011. II. törvény az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló, Varsóban, 2005. május 16-án kelt Egyezménye kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló, Varsóban, 2005.
május 16-án kelt Egyezménye (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege, valamint annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 21-i ülésnapján fogadta el.
„Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezménye Az Európa Tanács tagállamai és a jelen Egyezmény többi aláíró Állama,
figyelembe véve, hogy az Európa Tanács célja a tagjai közötti nagyobb egység elérése,
elismerve a jelen Egyezmény Szerződő Felei közt folytatott együttműködés megerősítésének értékét,
attól az óhajtól vezérelve, hogy hatékony lépéseket tegyenek a terrorizmus megelőzése és az ellene való fellépés
érdekében, különösen a terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás, valamint a terroristák toborzása és
kiképzése ellen,
aggodalommal figyelve a terrorcselekmények számának növekedését és a növekvő terrorfenyegetést,
tudatában a terrorizmustól szenvedők bizonytalan helyzetének, és ezzel kapcsolatban megerősítvén a terrorizmus
áldozatai és családjaik iránt érzett mély szolidaritást,
elismerve, hogy a terrorcselekmények és a jelen Egyezményben meghatározott bűncselekmények, bárki is követte el
azokat, semmilyen körülmények között nem igazolhatóak politikai, filozófiai, ideológiai, faji, etnikai, vallási vagy más
hasonló természetű indítékokkal, valamint szem előtt tartva minden Szerződő Fél kötelezettségét ezen
bűncselekmények megelőzésére, abban az esetben pedig, ha megelőzésükre nem kerülhetett sor, azok üldözésére,
illetve annak biztosítására, hogy ezen bűncselekmények súlyuknak megfelelő büntetésekkel legyenek büntetendőek,
szem előtt tartva a terrorizmus elleni küzdelem fokozásának szükségességét és újra megerősítvén, hogy
a terrorcselekmények megelőzése vagy visszaszorítása érdekében foganatosított valamennyi intézkedésnek
tiszteletben kell tartania a jogállamiságot és a demokratikus értékeket, az emberi jogokat és alapvető szabadságokat,
akárcsak a nemzetközi jog más előírásait, ideértve, amennyiben alkalmazható, a nemzetközi humanitárius jogot,
elismerve, hogy a jelen Egyezménynek nem célja a véleménynyilvánítási és egyesülési szabadság alapelveinek
megváltoztatása,
szem előtt tartva, hogy a terrorcselekmények célja természetükből vagy összefüggéseikből következően a lakosság
komoly megfélemlítése, illetve az, hogy egy kormányt vagy nemzetközi szervezetet valamely cselekmény megtételére
vagy attól való tartózkodásra jogellenesen rábírjanak vagy súlyosan destabilizálják, illetve lerombolják egy ország
vagy nemzetközi szervezet alapvető politikai, alkotmányos, gazdasági vagy szociális rendjét,
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
Értelmező rendelkezések
A jelen Egyezmény alkalmazásában „terrorcselekmény” alatt bármely, a függelékben szereplő nemzetközi szerződés
hatálya alá tartozó és ott meghatározott bűncselekményt kell érteni.
Bármely olyan állam vagy az Európai Közösség, amely nem részese a függelékben szereplő valamely szerződésnek,
a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésekor olyan nyilatkozatot tehet, hogy
a jelen Egyezmény rá vonatkozó alkalmazása során úgy kell tekinteni, mintha az adott szerződés a függelékben nem
szerepelne. Ezen nyilatkozat hatályát veszti, amint a szerződés a nyilatkozatot tett Fél tekintetében hatályba lép, amiről
a Fél értesíti az Európa Tanács Főtitkárát.
2. cikk
Cél
A jelen Egyezmény célja a Szerződő Felek erőfeszítéseinek növelése a terrorizmus és negatív hatásainak megelőzése,
az emberi jogok, különösen az élethez való jog teljes gyakorlásának biztosítása érdekében, mind a nemzeti szinten,
mind a nemzetközi együttműködés során teendő intézkedések által, figyelemmel a Szerződő Felek között már
hatályban lévő és alkalmazásra kerülő több- vagy kétoldalú szerződésekre vagy megállapodásokra.
3. cikk
Nemzeti politikák a megelőzés terén (1) Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges intézkedéseket, különösen a rendészeti szervek és más hatóságok képzése,
az oktatás, a kultúra, a tájékoztatás, a sajtó és a közfigyelem felkeltése területén, a terrorcselekmények és negatív
hatásaik megelőzése érdekében, tiszteletben tartva az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló
Egyezményt és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát – amennyiben azok a Szerződő Félre
alkalmazandóak –, valamint más nemzetközi jogi kötelezettségeket.
(2) Minden Szerződő Fél megteszi a nemzeti hatóságok közötti együttműködés javításához és fejlesztéséhez szükséges
intézkedéseket abból a célból, hogy megelőzzék a terrorcselekményeket és negatív hatásaikat, így többek között:
a) információcsere;
b) személyek és létesítmények fizikai védelmének fejlesztése;
c) a polgári veszélyhelyzetek esetére képzési és együttműködési tervek fejlesztése által.
(3) Minden Szerződő Fél hozzájárul a tolerancia megszilárdulásához, elősegítve a vallások és kultúrák közötti párbeszédet,
és szükség esetén bevonva a nem-kormányzati szervezeteket és a civil társadalom más elemeit, azzal a céllal, hogy
megelőzzék olyan feszültségek kialakulását, amelyek hozzájárulhatnak terrorcselekmények elkövetéséhez.
(4) Minden Szerződő Fél erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy ráirányítsa a közfigyelmet a terrorcselekmények és
a jelen Egyezményben szereplő bűncselekmények okozta fenyegetés létezésére, okaira és súlyára, biztatva
a nyilvánosságot, hogy nyújtson tényleges fokozott segítséget illetékes hatóságainak, ami hozzájárulhat
a terrorcselekmények és a jelen Egyezményben szereplő bűncselekmények megelőzéséhez.
4. cikk
Nemzetközi együttműködés a megelőzés terén
A Szerződő Felek, amennyiben szükséges, lehetőségeiknek megfelelően segítik és támogatják egymást abból a célból,
hogy növeljék képességeiket a terrorcselekmények elkövetésének megelőzése terén, ideértve az információcserét és
a legjobb gyakorlatok megosztását, továbbá a képzést, valamint más megelőző jellegű közös erőfeszítéseket.
5. cikk
Terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás (1) A jelen Egyezmény tekintetében „terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás” alatt kell érteni valamely
üzenet terjesztését, vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételét, azzal a szándékkal, hogy
terrorcselekmény elkövetésére uszítson, ha ez a magatartás – akár a terrorcselekmény közvetlen támogatásával, akár
anélkül – annak veszélyével jár, hogy egy vagy több ilyen bűncselekményt követhetnek el.
(2) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy az (1) bekezdésben meghatározott
terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás, amennyiben azt jogellenesen és szándékosan követik el, a belső
joga szerint bűncselekményként büntetendő legyen.
6. cikk
Terroristák toborzása (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában „terroristák toborzása” alatt kell érteni más személyeknek terrorcselekmény
elkövetésére vagy abban való részvételre, illetve ilyen jellegű társasághoz vagy csoporthoz való csatlakozásra való
felhívását azzal a szándékkal, hogy a társaság vagy csoport által elkövetett egy vagy több terrorcselekmény
elkövetéséhez hozzájáruljon.
(2) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy az (1) bekezdésben hivatkozott terroristák
toborzása, amennyiben azt jogellenesen és szándékosan követik el, a belső joga szerint bűncselekményként
büntetendő legyen.
7. cikk
Terroristák kiképzése (1) A jelen Egyezmény tekintetében „terroristák kiképzése” alatt kell érteni robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más
fegyverek, mérgező vagy veszélyes anyagok készítésére vagy használatára, vagy más különleges módszerek vagy
technikák alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtását terrorcselekmény elkövetése vagy abban való részvétel céljából,
tudatában annak, hogy az átadott szakismeretet e célokra kívánják felhasználni.
(2) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy az (1) bekezdésben hivatkozott terroristák
kiképzése, amennyiben azt jogellenesen és szándékosan követik el, a belső joga szerint bűncselekményként
büntetendő legyen.
8. cikk
A terrorcselekmény tényleges elkövetésének szükségtelensége
Ahhoz, hogy egy cselekmény meg valósítsa a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott bűncselekményeket,
nem szükséges, hogy a terrorcselekményt ténylegesen elkövessék.
9. cikk
Járulékos bűncselekmények (1) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy a belső joga szerint bűncselekményként
büntetendő legyen:
a) bűnrészesként való részvétel a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott bűncselekmények elkövetésében;
b) mások irányítása vagy tevékenységük megszervezése a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott
bűncselekmények elkövetése érdekében;
c) részvétel egy vagy több, a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott bűncselekményt elkövető, közös cél
érdekében tevékenykedő személyek csoportjában. A részvételnek szándékosnak kell lennie, és
i) azzal a céllal kell történnie, hogy a csoport büntetendő tevékenységét vagy bűnelkövetői célját támogassa,
amennyiben az ilyen jellegű tevékenység vagy az elkövetés célja magában foglalja a jelen Egyezmény
5–7. cikkeiben meghatározott bűncselekmények elkövetését; vagy
ii) annak ismeretében kell történnie, hogy a csoport szándéka a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben
meghatározott bűncselekmény elkövetése.
(2) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy a jelen Egyezmény 6–7. cikkeiben meghatározott
bűncselekmények elkövetésének kísérlete, a belső jogával összhangban bűncselekményként büntetendő legyen.
10. cikk
Jogi személyek felelőssége (1) Minden Szerződő Fél a belső jogrendjével összhangban meghozza a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkében
meghatározott bűncselekményekben résztvevő jogi személy felelősségre vonása érdekében szükséges
intézkedéseket.
(2) A Szerződő Fél belső jogrendjével összhangban a jogi személyek felelőssége büntetőjogi, polgári jogi vagy
közigazgatási jogi lehet.
(3) Az ilyen jellegű felelősség nem érinti a bűncselekményeket elkövető természetes személyek büntetőjogi felelősségét.
11. cikk
Büntetések és intézkedések (1) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben
meghatározott bűncselekmények miatt hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetéseket lehessen kiszabni.
(2) A jelen Egyezményben meghatározott bűncselekmények miatt korábban külföldön hozott jogerős elítélések, amilyen
mértékben azt a belső jog megengedi, figyelembe vehetők a belső joggal összhangban a büntetés kiszabásakor.
(3) Minden Szerződő Fél biztosítja, hogy a 10. cikk szerint felelős jogi személyeket hatékony, arányos és visszatartó erejű
büntetőjogi, illetőleg nem büntetőjogi szankciókkal lehessen sújtani, ideértve a pénzügyi szankciókat is.
12. cikk
Feltételek és biztosítékok (1) Minden Szerződő Fél biztosítja a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkei szerinti büntethetőség megteremtése, bevezetése
és alkalmazása során az emberi jogok, különösen a véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülési és vallásszabadság
tiszteletben tartását, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezménnyel és a Polgári és Politikai
Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával – amennyiben azok a Szerződő Félre alkalmazandóak –, valamint más
nemzetközi jogi kötelezettséggel összhangban.
(2) A jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkei szerinti büntethetőség megteremtésének, bevezetésének és alkalmazásának meg
kell felelnie továbbá az arányosság elvének, figyelemmel egy demokratikus társadalom legitim céljaira és azok
szükségességére, és mentesnek kell lennie az önkényesség, diszkriminatív vagy rasszista bánásmód bármely
formájától.
13. cikk
A terrorizmus áldozatainak védelme, kárpótlása és támogatása
Minden Szerződő Fél meghozza a területén elkövetett terrorcselekmények áldozatainak védelméhez és
támogatásához szükséges intézkedéseket. Ezek az intézkedések a megfelelő nemzeti eljárások és belső jogszabályok
szerint, többek között a terrorizmus áldozatai és közeli hozzátartozóik részére nyújtott anyagi támogatásból és
kárpótlásból állhatnak.
14. cikk
Joghatóság (1) Minden Szerződő Fél megteszi azon intézkedéseket, melyek ahhoz szükségesek, hogy megállapítsa joghatóságát
a jelen Egyezményben meghatározott bűncselekmények vonatkozásában:
a) amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél területén követik el;
b) amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél zászlóját viselő hajó fedélzetén vagy a Szerződő Fél jogszabályai
szerint nyilvántartott repülőgép fedélzetén követik el;
c) amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél állampolgára követi el.
(2) Minden Szerződő Fél akkor is megállapíthatja joghatóságát a jelen Egyezményben meghatározott bűncselekmények
vonatkozásában:
a) amennyiben a Szerződő Fél területén vagy állampolgára ellen elkövetett bűncselekmény a jelen Egyezmény
1. cikkében meghatározott bűncselekmény elkövetésére irányult vagy annak elkövetését eredményezte;
b) amennyiben a Szerződő Fél külföldön lévő állami vagy kormányzati létesítménye – ideértve a Szerződő Fél
diplomáciai és konzulátusi épületeit is – ellen elkövetett bűncselekmény a jelen Egyezmény 1. cikkében
meghatározott bűncselekmény elkövetésére irányult vagy annak elkövetését eredményezte;
c) amennyiben a bűncselekményt, amely a jelen Egyezmény 1. cikkében meghatározott bűncselekmény
elkövetésére irányult vagy annak elkövetését eredményezte, azzal a céllal követték el, hogy valamely Szerződő
Felet arra kényszerítsenek, hogy valamit tegyen, vagy attól tartózkodjon;
d) amennyiben a bűncselekményt olyan hontalan személy követte el, akinek a szokásos tartózkodási helye
a Szerződő Fél területén van;
e) amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél Kormánya által működtetett repülőgép fedélzetén követték el.
(3) Minden Szerződő Fél megteszi azokat az intézkedéseket, melyek ahhoz szükségesek, hogy megállapítsa joghatóságát
a jelen Egyezményben foglalt bűncselekmények vonatkozásában, abban az esetben, ha a bűncselekmény feltételezett
elkövetője a területén tartózkodik, és nem teljesíti a kiadatási kérelmet azon Szerződő Fél részére, akinek joghatósága
olyan joghatósági elven alapul, amely a megkeresett Szerződő Fél jogrendszerében szintén létezik.
(4) Jelen Egyezmény nem zárja ki a belső jog szerint megállapított büntetőjogi joghatóság gyakorlását.
(5) Amennyiben több Szerződő Fél is megállapítja a joghatóságát a jelen Egyezményben meghatározott, feltételezett
bűncselekmény vonatkozásában, az érintett Szerződő Felek, amennyiben szükséges, tárgyalást folytatnak
a vádemelés lefolytatása szempontjából legmegfelelőbb joghatóság meghatározása érdekében.
15. cikk
Kötelező nyomozás (1) Abban az esetben, ha egy Szerződő Fél arról értesül, hogy olyan személy tartózkodik a területén, aki a jelen
Egyezményben meghatározott bűncselekményt követett el, vagy feltételezhető, hogy elkövetett, akkor az érintett
Szerződő Fél a belső jogával összhangban köteles megtenni a tájékoztatásban szereplő tények kivizsgálásához
szükséges intézkedéseket.
(2) Abban az esetben, ha azon Szerződő Fél, melynek területén az elkövető vagy feltételezett elkövető tartózkodik,
megállapítja, hogy a tájékoztatásban szereplő körülmények fennállnak, köteles megtenni a belső jogával összhangban
álló szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy e személy büntetőeljárás lefolytatása vagy kiadatás céljából
rendelkezésre álljon.
(3) Azon személy, akivel szemben a (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket alkalmazzák, jogosult:
a) haladéktalanul felvenni a kapcsolatot azon állam megfelelő képviselőjével, melynek az állampolgára, vagy amely
egyébként jogosult az adott személy jogainak védelmére, illetőleg, amennyiben az adott személy hontalan,
amelyik államban annak szokásos tartózkodási helye van;
b) arra, hogy az állam képviselője őt felkeresse;
c) arra, hogy az őt az a) és b) pontok alapján megillető jogokról tájékoztassák.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott jogokat azon Szerződő Fél jogszabályaival és előírásaival összhangban kell
gyakorolni, amelynek a területén az elkövető vagy feltételezett elkövető tartózkodik, azzal a feltétellel, hogy ezen
jogszabályoknak és előírásoknak biztosítaniuk kell a (3) bekezdésben említett jogok céljainak teljes körű
érvényesülését.
(5) A (3) és (4) bekezdés nem érinti a 14. cikk (1) bekezdés c) pontja és (2) bekezdés d) pontja alapján joghatóságot igénylő
Szerződő Fél azon jogát, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságát felkérje a feltételezett elkövetővel történő
kapcsolattartásra és meglátogatására.
16. cikk
Az Egyezmény alkalmazhatóságának kizárása
A jelen Egyezmény nem alkalmazható abban az esetben, amennyiben az 5–7. és 9. cikkekben meghatározott
bűncselekményeket egyetlen állam területén követték el, a bűncselekmény feltételezett elkövetője az adott állam
állampolgára és az említett állam területén tartózkodik, továbbá egyetlen más államnak sincs a jelen Egyezmény
14. cikk (1) vagy (2) bekezdése szerint joghatósága, ugyanakkor ezen esetekben is megfelelően alkalmazandóak a jelen
Egyezmény 17. és 20–22. cikkeinek rendelkezései.
17. cikk
Nemzetközi bűnügyi együttműködés (1) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekményekkel összefüggésben
folytatott nyomozás, büntető- vagy kiadatási eljárás során a lehető legnagyobb mértékben segítséget nyújtanak
egymásnak, ideértve az eljáráshoz szükséges, rendelkezésükre álló bizonyítékok beszerzéséhez nyújtott segítséget.
(2) A Szerződő Felek az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeiknek a közöttük hatályban lévő kölcsönös
jogsegélyről szóló szerződésekkel vagy megállapodásokkal összhangban tesznek eleget. Ilyen szerződések vagy
megállapodások hiányában a Szerződő Felek belső joguk szerint nyújtanak segítséget egymásnak.
(3) A Szerződő Felek a megkeresett Szerződő Fél vonatkozó jogszabályai, szerződései, megállapodásai és rendelkezései
által megengedett legszélesebb körben együttműködnek egymással olyan bűncselekmények miatt folytatott
nyomozás vagy büntetőeljárás során, amelyek vonatkozásában a jelen Egyezmény 10. cikke szerint a megkereső
Szerződő Fél területén jogi személy felelősségének megállapítására kerülhet sor.
(4) Minden Szerződő Fél megvizsgálja olyan kiegészítő mechanizmusok létrehozásának lehetőségét, amelyek célja
tájékoztatás nyújtása vagy bizonyítékok szolgáltatása más Szerződő Felek számára a 10. cikk szerinti büntetőjogi,
polgári jogi vagy közigazgatási jogi felelősség megállapítása érdekében.
18. cikk
Kiadatás vagy büntetőeljárás (1) Az a Szerződő Fél, amelynek a területén a feltételezett elkövető tartózkodik, amennyiben a 14. cikk szerint
joghatósággal rendelkezik és amennyiben nem adja ki ezen személyt, köteles az ügyet kivétel nélkül, a belső
jogszabályai szerinti eljárásnak megfelelően, indokolatlan késedelem nélkül a büntetőeljárás megindítása céljából
az illetékes hatóságaihoz továbbítani, függetlenül attól, hogy a bűncselekményt a területén követték el vagy sem.
Ezen hatóságok kötelesek döntésüket azonos módon meghozni, mint ezen Szerződő Fél joga szerint bármely más
súlyos bűncselekmény esetén.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítettnek tekinthető olyan feltételes kiadatás vagy átadás
teljesítése esetén, amennyiben az egyik Szerződő Fél belső joga szerint csak azzal a feltétellel adhatja ki, vagy adhatja
át más módon állampolgárait, hogy azon tárgyalás vagy eljárás alapján – amely miatt azok kiadatását vagy átadását
kérték – kiszabott ítélet végrehajtására az állampolgár visszaszállításra kerül hozzá, és a Szerződő Fél és a kiadatást kérő
Szerződő Fél megegyeznek ezen kitételben, valamint a szükségesnek tartott egyéb feltételekben.
19. cikk
Kiadatás (1) A jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekményeket úgy kell tekinteni, mintha azok bármely,
a Szerződő Felek között a jelen Egyezmény hatálybalépése előtt létrejött hatályos kiadatásról szóló szerződésekben
kiadatás alapjául szolgáló bűncselekményként szerepelnének. A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy
ezeket a bűncselekményeket valamennyi, a jelen Egyezmény hatálybalépése után kötött kiadatásról szóló
szerződésekben kiadatás alapjául szolgáló bűncselekményként fogják feltüntetni.
(2) Ha a Szerződő Fél szerződés meglététől teszi függővé a kiadatást, és olyan Szerződő Fél kap kiadatási kérelmet,
amelyikkel nincs kiadatási szerződése, amennyiben a megkeresett Szerződő Fél úgy dönt, jelen Egyezményt a kiadatás
jogi alapjának tekintheti a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekmények tekintetében.
A kiadatás a megkeresett Szerződő Fél jogszabályaiban meghatározott további feltételek szerint történik.
(3) Azon Szerződő Felek, amelyek a kiadatást nem teszik szerződés meglététől függővé, a jelen Egyezmény 5–7. és
9. cikkeiben meghatározott bűncselekményeket egymás között kiadatási bűncselekményeknek tekintik,
a megkeresett Szerződő Fél jogszabályaival összhangban.
(4) Amennyiben szükséges, a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekményeket, a Szerződő Felek
közötti kiadatás tekintetében úgy kell elbírálni, mintha azokat nem csak azon a helyen követték volna el, ahol
 valójában, hanem azon Szerződő Felek területén is, amelyek a 14. cikkel összhangban állapítják meg joghatóságukat.
(5) A Szerződő Felek között kötött minden kiadatási szerződés és megállapodás rendelkezései annyiban tekintendőek
módosítottnak a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekmények tekintetében, amennyiben
azok nem egyeztethetőek össze a jelen Egyezménnyel.
20. cikk
A politikai bűncselekményre vonatkozó kivétel kizárása
(1) A jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott egyetlen bűncselekmény sem tekinthető a kiadatás vagy
kölcsönös jogsegély tekintetében politikai bűncselekménynek, politikai bűncselekménnyel összefüggő
bűncselekménynek vagy politikai indokból elkövetett bűncselekménynek. Ennek megfelelően, az ilyen
bűncselekmény miatti kiadatási vagy kölcsönös jogsegély iránti kérelem nem utasítható el kizárólag arra
hivatkozással, hogy a bűncselekmény politikai bűncselekmény, politikai bűncselekménnyel összefüggő
bűncselekmény vagy politikai indokból elkövetett bűncselekmény.
(2) A szerződések jogáról szóló, Bécsben, 1969. május 23-án kelt Egyezmény 19–23. cikkeinek valamint a jelen Egyezmény
más cikkeinek sérelme nélkül, bármely állam vagy az Európai Közösség, az aláírással egyidejűleg vagy a megerősítő,
elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratai letétbe helyezéskor úgy nyilatkozhat, hogy fenntartja azon jogát,
hogy ne alkalmazza a jelen cikk (1) bekezdését a jelen Egyezményben meghatározott bűncselekménnyel összefüggő
kiadatás során. A Szerződő Fél kötelezi magát arra, hogy a jelen fenntartást eseti alapon, megfelelően indokolt döntés
alapján alkalmazza.
(3) Bármely Szerződő Fél részben vagy egészben visszavonhatja a (2) bekezdés szerint tett fenntartását az Európa Tanács
Főtitkárának címzett nyilatkozattal, amely a kézhezvétel napján válik hatályossá.
(4) Azon Szerződő Fél, amely nyilatkozatot tett a jelen cikk (2) bekezdésével összhangban, nem követelheti
az (1) bekezdés más Szerződő Fél általi alkalmazását; ugyanakkor amennyiben a fenntartás csak részleges vagy
feltételes, az adott Szerződő Fél annyiban követelheti az alkalmazását, amennyiben azt maga elfogadta.
(5) A fenntartás a jelen Egyezménynek az érintett Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépésétől számított 3 éves
időtartamra szól. Ugyanakkor, a fenntartás azonos időtartamokra megújítható.
(6) Tizenkét hónappal a fenntartás lejárta előtt, az Európa Tanács Főtitkára a lejáratról értesíti az érintett Szerződő Felet.
A Szerződő Fél a lejárat előtt legkésőbb három hónappal köteles értesíteni az Európa Tanács Főtitkárát arról, hogy
fenntartja, módosítja vagy visszavonja a fenntartását. Amennyiben a Szerződő Fél arról értesíti az Európa Tanács
Főtitkárát, hogy fenntartja a fenntartást, magyarázatot kell adnia a folytonosság indokairól. Az érintett Szerződő Fél
értesítésének hiányában, az Európa Tanács Főtitkára tájékoztatja a Szerződő Felet, hogy fenntartása hat hónappal
automatikusan meghosszabbodik. Abban az esetben, ha a Szerződő Fél elmulasztja értesíteni az Európa Tanács
Főtitkárát azon szándékáról, hogy fenntartsa vagy módosítsa a fenntartását, az említett időtartam lejártával
a fenntartás megszűnik.
(7) Amennyiben a Szerződő Fél a jelen fenntartást alkalmazva a másik Szerződő Féltől érkezett kiadatási kérelem ellenére
nem adja ki a kért személyt, köteles az ügyet minden esetben indokolatlan késedelem nélkül a büntetőeljárás
megindítása céljából illetékes hatóságaihoz továbbítani, kivéve, ha a megkereső és megkeresett Szerződő Fél
másképp állapodik meg. A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai a büntetőeljárás lefolytatása érdekében
kötelesek döntésüket azonos módon meghozni, mint ahogy azt a belső joguk szerint bármely más súlyos
bűncselekmény esetében tennék. A megkeresett Szerződő Fél köteles indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni
a kérelmező Szerződő Felet és az Európa Tanács Főtitkárát az eljárás végeredményéről, aki továbbítja azt a Szerződő
Felek 30. cikkben hivatkozott Konzultációs Testületének.
(8) A kiadatás ezen fenntartás alapján történő megtagadásáról azonnal tájékoztatni kell a kérelmező Szerződő Felet.
Abban az esetben, ha ésszerű időn belül az igazságügyi hatóságok nem hoznak érdemi döntést a megkeresett
Szerződő Félnél a (7) bekezdés szerint, a megkereső Szerződő Fél tájékoztathatja erről az Európa Tanács Főtitkárát, aki
a Szerződő Felek 30. cikkben hivatkozott Konzultációs Testülete elé utalja az ügyet. Ezen Konzultációs Testület
tárgyalja az ügyet és véleményt bocsát ki arról, hogy a megtagadás összhangban van-e az Egyezménnyel és
a Miniszteri Bizottság elé utalja nyilatkozat céljából. Amennyiben a Miniszteri Bizottság a jelen bekezdés szerinti
feladatát látja el, összetétele a Szerződő Felekre korlátozódik.
21. cikk
Diszkriminációs klauzula (1) A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az kötelezettséget teremt kiadatásra
vagy kölcsönös jogsegély nyújtására, amennyiben a megkeresett Szerződő Fél alapos okkal azt valószínűsíti, hogy
a jelen Egyezmény 5–7. és 9. Cikkében meghatározott bűncselekmények miatti kiadatási kérelmet, illetve kölcsönös
jogsegély iránti kérelmet azzal a céllal terjesztették elő, hogy valamely személyt faji, vallási, nemzeti, etnikai
hovatartozása vagy politikai véleménye miatt üldözzenek vagy megbüntessenek, vagy azt, hogy a kérelem teljesítése
hátrányosan érintené ezen személy helyzetét bármely ezen bekezdésben említett okból.
(2) A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az kötelezettséget teremt kiadatásra,
amennyiben a kiadni kért személy kínzásnak vagy embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek lenne
kitéve.
(3) A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az kötelezettséget teremt kiadatásra,
amennyiben a kiadni kért személyt halálbüntetés fenyegeti, vagy – amennyiben a megkeresett Szerződő Fél joga nem
teszi lehetővé az életfogytig tartó szabadságvesztést – vele szemben a feltételes szabadságra bocsátás kizárásával
életfogytig tartó szabadságvesztést lehet kiszabni, kivéve ha a megkeresett Szerződő Felet az alkalmazandó kiadatási
szerződések alapján kiadatási kötelezettség terheli, amennyiben a megkereső Szerződő Fél olyan biztosítékot nyújt,
amelyet a megkeresett Szerződő Fél megfelelőnek ítél arra, hogy a halálbüntetést nem szabják ki, vagy kiszabása
esetén azt nem hajtják végre, vagy az érintett személyt nem ítélik életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetésre
a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségének kizárásával.
22. cikk
Megkeresés nélküli információcsere (1) Saját nyomozásának vagy eljárásának sérelme nélkül a Szerződő Fél illetékes hatóságai elő zetes megkeresés
hiányában is közölhetnek egy másik Szerződő Fél illetékes hatóságaival olyan információkat, amelyek a saját
nyomozásuk keretében jutottak tudomásukra, amennyiben úgy ítélik meg, hogy ezen információk átadása
elősegítheti az információt átvevő Szerződő Felet abban, hogy nyomozásokat vagy eljárásokat rendeljen el, vagy
folytasson le, illetve amennyiben azt eredményezheti, hogy ez a Szerződő Fél a jelen Egyezmény szerinti megkeresést
terjesszen elő.
(2) Az információt átadó Szerződő Fél, a belső jogával összhangban, feltételeket írhat elő az információt átvevő Szerződő
Félnek az információ felhasználása tekintetében.
(3) Az információt átvevő Szerződő Fél köteles betartani ezen feltételeket.
(4) Ugyanakkor bármely Szerződő Fél, bármikor az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatával kijelentheti, hogy
fenntartja azon jogát, hogy az információt átadó Szerződő Fél által előírt, (2) bekezdésben meghatározott feltételeket
csak akkor tekinti magára nézve kötelezőnek, ha elő zetes értesítést kap az átadandó információ jellegéről és hozzájárul
annak továbbításához.
23. cikk
Aláírás és hatálybalépés (1) Jelen Egyezmény aláírásra nyitva áll az Európa Tanács tagállamai, az Európai Közösség, valamint az Egyezmény
kidolgozásában részt vett nem tagállamok számára.
(2) A jelen Egyezményt meg kell erősíteni, el kell fogadni vagy jóvá kell hagyni. A megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
(3) Jelen Egyezmény az azt követő harmadik hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba, amikor hat aláíró állam,
akik közül legalább négy az Európa Tanács tagja, a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően elismeri az Egyezmény
kötelező hatályát.
(4) Annak az aláíró államnak a vonatkozásában, amely az Egyezmény hatálybalépése után fejezi ki az Egyezmény kötelező
hatályának elismerésére vonatkozó szándékát, az Egyezmény a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelő kötelező
hatály elismerését követő három hónapos időszakot követő hónap első napján lép hatályba.
24. cikk
Csatlakozás az Egyezményhez (1) Az Egyezmény hatálybalépését követően az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága az Egyezmény Szerződő Feleivel
folytatott tárgyalást követően és azok egyhangú egyetértésével, jelen Egyezményhez való csatlakozásra hívhat meg
bármely olyan államot, amely nem tagja az Európa Tanácsnak és nem vett részt az Egyezmény kidolgozásában.
A döntést az Európa Tanács Alapszabályának 20. cikk d) pontjában meghatározott többségi döntéssel, valamint
a Szerződő Államoknak a Miniszteri Bizottságban való részvételre felhatalmazott képviselőinek egyhangú
szavazatával kell meghozni.
(2) Az (1) bekezdés szerint csatlakozni kívánó bármely állam vonatkozásában az Egyezmény a csatlakozási okiratoknak
az Európa Tanács Főtitkáránál történő letétbe helyezésének napjától számított három hónap lejárta utáni hónap első
napján lép hatályba.
25. cikk
Területi hatály (1) Az Egyezmény aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratok letétbe helyezésekor
bármely állam vagy az Európai Közösség meghatározhatja azt a területet vagy területeket, amelyeken jelen
Egyezményt alkalmazni kell.
(2) Bármely Szerződő Fél bármely későbbi időpontban az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatában
kiterjesztheti jelen Egyezmény alkalmazását a nyilatkozatban meghatározott más területre. Ezen terület
vonatkozásában az Egyezmény attól a naptól számított három hónapos időtartam lejártát követő hónap első napján
lép hatályba, amelyen a Főtitkár átvette nyilatkozatot.
(3) Az előző két bekezdés értelmében tett bármely nyilatkozat az abban megjelölt bármely terület viszonylatában
a Főtitkárhoz címzett értesítéssel visszavonható. A visszavonás attól a naptól számított három hónapos időtartam
lejáratát követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a Főtitkár ezen értesítést átvette.
26. cikk
Az Egyezmény hatása (1) Jelen Egyezmény kiegészíti a Szerződő Felek között hatályos több- vagy kétoldalú szerződéseket és
megállapodásokat, ideértve az Európa Tanács alábbi egyezményeit:
– a kiadatásról szóló, Párizsban, 1957. december 13-án aláírásra megnyílt Európai Egyezményt [ETS No. 24];
– a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, 1959. április 20-án aláírásra megnyílt Európai
Egyezményt [ETS No. 30];
– a terrorizmus visszaszorításáról szóló, Strasbourgban, 1977. január 27-én aláírásra megnyílt Európai Egyezményt
[ETS No. 90];
– a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, 1978. március 17-én aláírásra megnyílt Európai
Egyezmény Kiegészítő Jegyzőkönyvét [ETS No. 99];
– a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, 2001. november 8-án aláírásra megnyílt Európai
Egyezmény Második Kiegészítő Jegyzőkönyvét [ETS No. 182];
– a terrorizmus visszaszorításáról szóló, Strasbourgban, 2003. május 15-én aláírásra megnyílt Európai Egyezmény
Módosító Jegyzőkönyvét [ETS No. 190].
(2) Ha két vagy több Szerződő Fél a jelen Egyezmény által szabályozott kérdésekre vonatkozóan korábban már kötött
egymással egy megállapodást vagy szerződést, illetve ezen tárgykör vonatkozásában más módon rendezték
kapcsolataikat, vagy a jövőben kell ezt megtenniük, akkor jogosultak arra is, hogy ezen megállapodást vagy szerződést
alkalmazzák, illetőleg kapcsolataikat megfelelően szabályozzák. Ugyanakkor, ha a Szerződő Felek az Egyezmény
rendelkezéseitől eltérően alakítják ki a jelen Egyezmény által szabályozott kérdéseket érintő kapcsolataikat, akkor úgy
kell eljárniuk, hogy azok ne legyenek összeegyeztethetetlenek az Egyezmény alapelveivel és céljaival.
(3) Azon Szerződő Felek, amelyek az Európai Unió tagjai, kölcsönös kapcsolataikban oly módon alkalmazzák a Közösség és
az Európai Unió rendelkezéseit – feltéve, hogy vannak erről a speciális tárgyról rendelkező és az egyedi esetre
alkalmazható közösségi vagy európai uniós rendelkezések –, hogy azok nem sértik a jelen Egyezmény tárgyát és célját,
valamint nem sértik annak más Szerződő Felekkel történő teljes körű alkalmazását.
(4) A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem érinti a Szerződő Fél vagy egyének egyéb, a nemzetközi jogból,
beleértve a nemzetközi humanitárius jogból fakadó jogait, kötelezettségeit, illetve felelősségét.
(5) A jelen Egyezmény nem szabályozza a fegyveres erők fegyveres konfliktus idején végzett tevékenységét, ahogyan
ezen kifejezéseket a nemzetközi humanitárius jog szerint érteni kell, és amelyeket ezen jog szabályoz, valamint
a Szerződő Fél katonai erői által hivatalos kötelességük teljesítése során végzett tevékenységét, amennyiben arra
a nemzetközi jog más szabályai vonatkoznak.
27. cikk
Az Egyezmény módosítása (1) Jelen Egyezmény módosítását bármelyik Szerződő Fél, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága és a Szerződő Felek
Konzultációs Testülete javasolhatja.
(2) Bármely módosításra vonatkozó javaslatról az Európa Tanács Főtitkára tájékoztatja a Szerződő Feleket.
(3) Ezen túlmenően minden, a Szerződő Fél vagy a Miniszteri Bizottság által javasolt módosításról tájékoztatni kell
a Szerződő Felek Konzultációs Testületét, amely az indítványozott módosítással kapcsolatos véleményéről
tájékoztatja a Miniszteri Bizottságot.
(4) A Miniszteri Bizottság a javasolt módosítást és a Szerződő Felek Konzultációs Testülete által benyújtott véleményt
megvizsgálja, és a módosítást elfogadhatja.
(5) A Miniszteri Bizottság által, a (4) bekezdés szerint elfogadott módosítás szövegét elfogadás végett meg kell küldeni
a Szerződő Feleknek.
(6) Bármely, a (4) bekezdésnek megfelelően elfogadott módosítás az azt követő harmincadik napon lép hatályba, hogy
valamennyi Szerződő Fél értesítette a Főtitkárt annak elfogadásról.
28. cikk
A függelék felülvizsgálata (1) A függelékben szereplő szerződések listájának aktualizálása érdekében bármely Szerződő Fél vagy a Miniszteri
Bizottság javasolhatja annak módosítását. Ezen módosító javaslatok csak olyan az Egyesült Nemzetek keretében
elfogadott egyetemes egyezményekre vonatkozhatnak, amelyek kifejezetten a nemzetközi terrorizmussal
foglalkoznak és már hatályba léptek. Ezekről az Európa Tanács Főtitkárának a Szerződő Feleket tájékoztatni kell.
(2) Miután egyeztetéseket folytatott a nem tagállam Szerződő Felekkel, a Miniszteri Bizottság a módosító javaslatot
az Európa Tanács Alapszabályának 20. cikk d) pontjában meghatározott többségi döntéssel fogadhatja el. A módosítás
az azt követő egy éves időtartam lejárta utáni időpontban lép hatályba, hogy azt a Szerződő Feleknek megküldték.
Ezen időszak alatt minden Szerződő Fél értesítheti az Európa Tanács Főtitkárát arról, hogy saját maga vonatkozásában
kifogást emel a módosítás hatálybalépése ellen.
(3) Abban az esetben, ha a Szerződő Felek egyharmada kifogást emel az Európa Tanács Főtitkáránál a módosítás
hatálybalépése ellen, a módosítás nem lép hatályba.
(4) Abban az esetben, ha a Szerződő Felek kevesebb, mint egyharmada emel kifogást, a módosítás a kifogást nem emelő
Szerződő Felek tekintetében hatályba lép.
(5) Ha a módosítás a (2) bekezdés szerint hatályba lépett és a Szerződő Fél kifogást emelt ellene, a módosítás a Szerződő
Fél vonatkozásában az Európa Tanács Főtitkárának a módosítás elfogadásáról szóló értesítését követő hónap első
napján lép hatályba.
29. cikk
Viták rendezése
Abban az esetben, ha a Szerződő Felek között vita támad a jelen Egyezmény értelmezése vagy alkalmazása
kérdésében, törekedniük kell a vita tárgyalások útján, vagy az általuk választott, békés úton történő bármely egyéb
rendezésére, ideértve a vitának választottbíróság elé terjesztését, amelynek határozatai a Szerződő Felekre nézve
kötelező érvényűek a vita tekintetében, vagy a vitának a Nemzetközi Bíróság elé terjesztését, a Szerződő Felek
megállapodása szerint.
30. cikk
A Szerződő Felek Konzultációs Testülete (1) A Szerződő Felek rendszeresen konzultálnak azzal a céllal, hogy
a) javaslatokat tegyenek a jelen Egyezmény hatékony alkalmazásának és végrehajtásának megkönnyítése vagy
javítása érdekében, ideértve a problémák és a jelen Egyezményhez fűzött nyilatkozatok hatásának vizsgálatát;
b) a 20. cikk (8) bekezdése szerint véleményt formálnak abban a testület elé utalt kérdésben, hogy a kiadatás
megtagadása összhangban van-e a jelen Egyezmény rendelkezéseivel;
c) javaslatokat tesznek a jelen Egyezmény módosítása tárgyában a 27. cikk szerint;
d) véleményt formálnak a jelen Egyezményre irányuló, a testület elé utalt módosítási javaslatok tárgyában, a 27. cikk
(3) bekezdése szerint;
e) véleményt nyilvánítanak bármely, a jelen Egyezmény alkalmazását érintő kérdésben, és a jelentős jogi, politikai
vagy technológiai fejlesztésekre vonatkozó információcsere megkönnyítésének kérdésében. (2) A Szerződő Felek Konzultációs Testületét az Európa Tanács Főtitkára hívja össze, amennyiben azt szükségesnek tartja,
valamint bármely esetben, amennyiben annak összehívását a Szerződő Felek többsége vagy a Miniszteri Bizottság
kezdeményezi.
(3) A Szerződő Feleket az Európa Tanács Titkársága segíti a jelen cikk szerinti feladataik ellátásában.
31. cikk
Felmondás (1) Jelen Egyezményt bármely Szerződő Fél bármikor felmondhatja az Európa Tanács Főtitkárához címzett értesítéssel.
(2) Ezen felmondás az értesítésnek Főtitkár általi kézhezvételét követő három hónap letelte utáni hónap első napján lép
hatályba. 32. cikk
Értesítések
Az Európa Tanács Főtitkára értesíti az Európa Tanács tagállamait, az Európai Közösséget, azon nem tagállamokat,
amelyek részt vettek a jelen Egyezmény kidolgozásában, valamint bármely a jelen Egyezményhez csatlakozott vagy
csatlakozásra meghívott államot:
a) bármely aláírásról;
b) bármilyen megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezéséről;
c) a jelen Egyezmény bármely, a 23. cikk szerinti hatálybalépési időpontjáról;
d) a 1. cikk (2) bekezdése és 22. cikk (4) bekezdése, valamint a 25. cikk szerinti bármely nyilatkozatról;
e) bármilyen egyéb, a jelen Egyezménnyel kapcsolatos intézkedésről, értesítésről vagy közleményről.
A fentiek hiteléül az alulírott, erre megfelelőképpen felhatalmazottak jelen Egyezményt aláírták.
Készült Varsóban, 2005. május 16. napján, angol és francia nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles; egyetlen
példányban, amit az Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni. Az Európa Tanács Főtitkára az Európa Tanács
valamennyi tagállama, az Európai Közösség, valamint minden olyan nem tagállam részére, amely részt vett a jelen
Egyezmény kidolgozásában, és minden, a jelen Egyezményhez történő csatlakozásra felhívott állam számára
hitelesített másolatot küld.
Függelék 1. A légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről Hágában, 1970. december 16. napján aláírt
Egyezmény;
2. A polgári repülés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről Montrealban, 1971. szeptember 23. napján
kötött Egyezmény;
3. A nemzetközileg védett személyek, köztük a diplomáciai képviselők ellen elkövetett bűncselekmények megelőzéséről
és megbüntetéséről szóló, New Yorkban, 1973. december 14. napján elfogadott Egyezmény;
4. A túszszedés elleni, New Yorkban, 1979. december 17. napján elfogadott Nemzetközi Egyezmény;
5. A nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló, Bécsben, 1980. március 3. napján elfogadott Egyezmény;
6. A nemzetközi polgári repülést szolgáló repülőterek elleni erőszakos jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló,
1988. február 24. napján Montrealban kelt Jegyzőkönyv;
7. A tengerhajózás biztonsága elleni jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló, 1988. március 10. napján,
Rómában kelt Egyezmény;
8. A kontinentális talapzaton rögzített mesterséges szigetek biztonsága elleni jogellenes cselekmények
visszaszorításáról szóló, 1988. március 10. napján, Rómában kelt Jegyzőkönyv;
9. A robbantásos terrorizmus visszaszorításáról, New Yorkban, 1997. december 15. napján elfogadott Nemzetközi
Egyezmény;
10. A terrorizmus finanszírozásának visszaszorításáról, New Yorkban, 1999. december 9. napján elfogadott nemzetközi
Egyezmény;
11. A nukleáris terrorcselekmények visszaszorításáról szóló Nemzetközi Egyezmény2
2 A Függelék módosítását a miniszter-helyettesek ülése 2008. szeptember 11-én fogadta el és az 2009. szeptember 13-án lépett hatályba az Egyezmény
28. cikke alapján.”
4. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy a Magyar Köztársaság az Egyezményhez a következő nyilatkozatot
tegye. A nyilatkozat magyar nyelvű szövege és annak hivatalos angol nyelvű fordítása a következő:
„Az 5. cikkhez
Az Egyezmény 5. cikk (1) bekezdésében szereplő terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás tekintetében
a Magyar Köztársaság a tényállásban szereplő veszély fogalma alatt nyilván való és közvetlen veszélyt ért.”
„To Article 5
In the context of public provocation to commit a terrorist offence under Article 5, paragraph 1, of the Convention, the
Republic of Hungary interprets „danger” as „clear and present danger.”
5. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 184. §-a a következő (2a) bekezdéssel
egészül ki:
„(2a) Aki az (1) bekezdésben meghatározott bűncselekményre irányuló előkészületet követ el, vétség miatt egy évig
terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.”
(2) A Btk. 232. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Aki az (1) és (2) bekezdésben meghatározott bűncselekményre irányuló előkészületet követ el, vétség miatt egy
évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.”
6. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 23. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az 5. § a kihirdetést követő nyolcadik napon lép hatályba.
(4) Az Egyezmény, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
14/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Fejér Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Fejér Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Fejér Megyei
Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Fejér Megyei Földhivatal 2008.
május 5-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata. Budapest, 2010. május 10.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1180/2009. (X. 30.) Korm. határozata a gyógyászati segédeszköz támogatás és a gyógyszertámogatás 2009. év végi finanszírozásához szükséges lépésekről.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 70. § (1) és (3) bekezdésében
biztosított jogkörében elrendeli a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet
a) 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai előirányzatból az 5. jogcím-csoport
1. Kötszertámogatás és 3. Egyéb gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímek javára összesen 7329,9 millió
forint átcsoportosítását, valamint
b) 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 4. Gyógyszertámogatás céltartalék előirányzatnak 8110,0 millió forinttal történő
megemelését és 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai előirányzatra történő
átcsoportosítását
a mellékletek szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1391/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében
a 2011. évi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok további intézkedésig fel nem használható összegéből az
Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél 400,0 millió forint felhasználását engedélyezi és az 1. melléklet szerinti
átcsoportosítást rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
118/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Fardáné dr. Keil
Zsuzsannát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1498/2011. (XII. 27.) Korm. határozata a közösségi agrár- és bormarketinggel kapcsolatos állami feladatok ellátásáról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a közösségi agrár- és bormarketing tevékenységgel kapcsolatos feladatokat az Agrármarketing
Centrum helyett a Magyar Turizmus Zrt. lássa el;
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a feladatok átadásával kapcsolatos részletes előterjesztést készítsék elő, annak
figyelembevételével, hogy a közösségi agrár- és bormarketinggel kapcsolatos szakmai felügyeletet továbbra is
a vidékfejlesztési miniszter látja el; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. március 31. 3. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a bor forgalombahozatali járulékfizetési kötelezettség megszüntetésére
irányuló jogszabályokat készítse elő. Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
90/2018. (II. 28.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/1858/3/2017. számú előterjesztésére – Vargic Dejan (születési
hely, idő: Zenta [Jugoszlávia], 1970. február 1.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. február 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Dékány
András rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország ENSZ
mellett működő genfi Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2007. (MK 70.) EüM utasítása az Egészségbiztosítási Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 79. §-a (1) bekezdésében foglaltak alapján –
a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő utasítást
adom ki:
1. § Az Egészségbiztosítási Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatát jelen utasítás melléklete tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a Magyar Közlönyben történő közzétételét
követő napon lép hatályba.
Dr. Horváth Ágnes s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
2018. LXXXIV. törvény a Magyarország 2017. központi költségvetéséről szóló 2016. XC. törvény végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján az  államháztartás 2017.  évi vitelére vonatkozó költségvetési
gazdálkodás jóváhagyása céljából a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A 2017. ÉVI KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
1. A főösszegek, az egyenleg és az államadósság értéke
1. § (1) Az Országgyűlés a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC.  törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) végrehajtását – a 4. §–7. §-ban foglalt finanszírozási célú pénzügyi műveletek nélkül – a központi alrendszer
tekintetében
a) 19 223 259,6 millió forint bevétellel,
b) 21 056 674,8 millió forint kiadással és
c) 1 833 415,2 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározotton belül az Országgyűlés a hazai működési költségvetést
a) 16 044 347,8 millió forint bevétellel,
b) 16 044 347,8 millió forint kiadással,
c) 0,0 millió forint egyenleggel
hagyja jóvá.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározotton belül az Országgyűlés a hazai felhalmozási költségvetést
a) 2 054 687,7 millió forint bevétellel,
b) 2 440 955,7 millió forint kiadással,
c) 386 268,0 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározotton belül az Országgyűlés az európai uniós fejlesztési költségvetést
a) 1 124 224,1 millió forint bevétellel,
b) 2 571 371,3 millió forint kiadással,
c) 1 447 147,2 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
2. § A központi alrendszer kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az  1.  melléklet tartalmazza
a 2017. december 31-én fennálló besorolási rendnek megfelelően.
3. § (1) A  Kvtv. 3.  §-ában meghatározott árfolyamokon az  államháztartás 2017. december 31-én fennálló adóssága
28 531,8 milliárd forint.
(2) 2017. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.)
2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összege 27 977,3 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összege 38 355,1 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutató mértéke a (2) bekezdés alapján 2017. december 31-én 72,9% volt.
 (4) 2016. december 31-én a Kvtv. 3. §-ában meghatározott árfolyamokon számított államadósság-mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összege 26 248,1 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összege 35 474,2 milliárd forint.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 27-i ülésnapján fogadta el.
(5) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  államadósság-mutató (3)  bekezdés szerinti mértéke a  2016.  év végi
74,0%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató csökkenése
követelményének eleget tesz.
2. A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos egyes rendelkezések 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésének megfelelően a  központi költségvetés deviza- és
forintadósság-állományából 2017-ben az államháztartásért felelős miniszter az adósságtörlesztési számla terhére
a) 2 466 593,0 millió forint összegben fizetett vissza forint államkötvényeket belföldi és külföldi befektetőknek,
b) 853 413,5 millió forint összegben fizetett vissza deviza kötvényeket belföldi és külföldi befektetőknek,
c) 194 147,1 millió forint összegben fizetett vissza deviza hiteleket belföldi és külföldi hitelezőknek.
5. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  1.  §-ban megállapított hiány finanszírozására a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésének
felhatalmazása alapján az államháztartásért felelős miniszter 2017-ben
a) 1 773 026,4 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 176 051,0 millió forint összegben forinthitelt vett fel külföldi hitelezőktől.
c) 24 412,7 millió forint összegben devizahitelt vett fel külföldi hitelezőktől.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2017-ben az  e  törvény 4.  §-ában megállapított visszafizetések finanszírozására
az államháztartásért felelős miniszter a Gst. 11. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a) 2 276 413,1 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített belföldi és külföldi befektetőknek,
b) 673 560,9 millió forint összegben kincstárjegyeket értékesített,
c) 564 179,7 millió forint összegben deviza kötvényeket értékesített belföldi és külföldi hitelezőknek.
7. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  államháztartásért felelős miniszter – a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján – a  Kincstári Egységes Számla (a  továbbiakban: KESZ) folyamatos likviditása érdekében
118 798,0 millió forinttal csökkentette a kincstárjegyek állományát.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI KÖVETELÉSEK KÖRE, KEZELÉSE ÉS VÁLTOZÁSA
8. § (1) Az Országgyűlés a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet (a  továbbiakban: E. Alap) 137 503,4 millió forint összegű
hiányát a KESZ hitelállományából 2018. december 28-ai hatállyal elengedi.
(2) Az Országgyűlés elengedi a Budapest Fővárosi Önkormányzatnak a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló 2010.  évi CLXIX.  törvény és a  Magyarország 2012.  évi központi költségvetéséről szóló 2011.  évi
CLXXXVIII.  törvény szerinti Római parti árvízvédelmi védmű megvalósításának támogatása jogcímek szerinti
visszatérítési kötelezettségéből adódóan keletkezett, a központi költségvetéssel szemben fennálló kamattartozását.
(3) Az Országgyűlés a Magyar Államot megillető és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. által kezelt
a) az ukrajnai Luganskiy Gofrotarnity Kombinat TOV adóssal szemben keletkezett, a K400262 számú biztosítási
kötvény és a kapcsolódó KC002891 kárakta alapján fennálló, 81 793,30 euró összegű,
b) az  ukrajnai Meblevyi Terminal TOV adóssal szemben keletkezett, a  K400472 számú biztosítási kötvény és
a kapcsolódó KC002902 kárakta alapján fennálló, 10 246,60 euró összegű,
c) a szerbiai SZTR Ekstruder adóssal szemben keletkezett, a K400608 számú biztosítási kötvény és a kapcsolódó
KC002987 kárakta alapján fennálló, 17 053,18 euró összegű,
d) a  szerbiai EUROPANEL TEAM d.o.o. adóssal szemben keletkezett, a  K400472 számú biztosítási kötvény és
a kapcsolódó KC002933 kárakta alapján fennálló, 22 500,00 euró összegű,
e) az  olaszországi La Sfinge S.N.C. Di Zevino Antonio and C. adóssal szemben keletkezett, a  K400663 számú
biztosítási kötvény és a kapcsolódó KC003027 kárakta alapján fennálló, 47 500,00 euró összegű,
f ) az  olaszországi Europlastica E  Carta di Bolino Vincenzo adóssal szemben keletkezett, a  K400663 számú
biztosítási kötvény és a kapcsolódó KC003029 kárakta alapján fennálló, 27 182,43 euró összegű,
g) az  ukrajnai Kartol TOV adóssal szemben keletkezett, a  K400571 számú biztosítási kötvény és a  kapcsolódó
KC003088 kárakta alapján fennálló, 50 488,47 euró összegű,
h) a nagy-britanniai ISOLUX ASSOCIATES LTD. adóssal szemben keletkezett, a K400504 számú biztosítási kötvény
és a kapcsolódó KC002702 kárakta alapján fennálló, 1 615,00 euró összegű,
i) az ukrajnai Stimeks TOV adóssal szemben keletkezett, a K400175 számú biztosítási kötvény és a kapcsolódó
KC002935 kárakta alapján fennálló, 30 204,00 USA dollár összegű,
j) az  amerikai egyesült államokbeli QUADRO LLC adósssal szemben keletkezett, a  K400310 számú biztosítási
kötvény és a kapcsolódó KC002884 kárakta alapján fennálló, 301 077,12 euró összegű,
k) az  ukrajnai Technotorg TOV adóssal szemben keletkezett, a  K400645 számú biztosítási kötvény és
a kapcsolódó KC003081 számú kárakta alapján fennálló, 964 279,80 euró összegű,
l) a  szerbiai Breza Prom d.o.o. adóssal szemben keletkezett, a  K400540 számú biztosítási kötvény és
a kapcsolódó KC002934 számú kárakta alapján fennálló, 5 787,00 euró összegű
követelésekről 2018. december 31-ei hatállyal lemond.
 (4) Az  Országgyűlés elengedi a  19940791-2-02 adószámú Pécsi Vasutas Sportkör 2014/2015-ös támogatási időszakra
jóváhagyott sportfejlesztési programban meghatározott támogatás fel nem használt részének befizetési
kötelezettségből eredő, a központi költségvetéssel szemben fennálló 81 252 336 forint tartozását.
III. FEJEZET
A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI 2017. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
3. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 9. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet (továbbiakban: Ny. Alap) 2017.  évi
működési kiadásai 1856,6 millió forint 2016. évi költségvetési maradvány felhasználását tartalmazzák.
4. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 10. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az E. Alap
a) 2017. évi működési előirányzat-maradványa 1797,2 millió forint, amelyből a 2016. évi előirányzat-maradvány
összege 39,0 millió forint,
b) 2017. évi működési kiadásai 509,0 millió forint 2016. évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos
rendelkezések
11. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Kvtv. 11. § (1) és (2) bekezdése, illetve a 16. §-a alapján
a) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a 2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
199,3 millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 719,5 millió forint, egyszeri segélyre 540,1 millió
forint,
b) a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél az  adott előirányzat terhére méltányossági ellátásra a  2. cím,
2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az 1. Csecsemőgondozási díj, Terhességi-gyermekágyi
segély, a  2. Táppénz, a  6. Gyermekgondozási díj jogcímcsoport előirányzatoknál együttesen 109,6 millió
forint, a  3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál
1932,2 millió forint, a  4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoportnál 18 976,6 millió forint, az  5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoportnál 1200,0 millió forint
felhasználása történt meg. 12. § Az Országgyűlés megállapítja, hogy a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
végrehajtásáról szóló 2017.  évi CLXX.  törvény 13–15.  §-ában előírt megtérítési, visszautalási, elszámolási és
befizetési kötelezettségek teljesítése megtörtént.
IV. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK 13. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak közreműködésével az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma (a  továbbiakban: EMMI) fejezet, A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet terhére finanszírozott ellátások, valamint a  közjogi méltóságok hozzátartozói részére járó nyugellátások
megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2018. december 28-áig
a) az  Ny. Alap A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet részére a  pénzbeli és az  1947-es Párizsi
Békeszerződésből eredő kárpótlás alapján megállapított életjáradék jogcímén 1,5 millió forintot utaljon
vissza a 10032000-01457247 „Rendkívüli kiadások” számla javára;
b) az Ny. Alap A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet részére a pénzbeli kárpótlás elszámolásához
kapcsolódóan, az előző évek jogalap nélküli követeléseire megtérült 0,6 millió forintot utalja át a 1003200001457247 „Rendkívüli kiadások” számla javára;
c) az  EMMI fejezet az  Ny. Alapnak a  jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások jogcímén
41,7 millió forintot térítsen meg a Magyar Államkincstár 10032000-01741700-00000000 „Ny. Alap elszámolási”
számlája javára;
d) az  Ny. Alap az  EMMI fejezet részére a  jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások
elszámolásához kapcsolódóan, az előző évek jogalap nélküli követeléseire megtérült 2,2 millió forintot utalja
át az 10032000-01457216-00000000 „TB közreműködéssel folyósított ellátások” számla javára;
e) az EMMI fejezet az Ny. Alapnak a korhatár alatti ellátások jogcímén 7,6 millió forintot térítsen meg a Magyar
Államkincstár 10032000-01741700-00000000 „Ny. Alap elszámolási” számlája javára;
f ) az Ny. Alap az EMMI fejezet részére a korhatár alatti ellátások elszámolásához kapcsolódóan, az előző évek
jogalap nélküli követeléseire megtérült 3,3 millió forintot utalja át az  10032000-01457230-00000000
„Korhatár alatti ellátások kiadása” számla javára;
g) az  Ny. Alap az  Alkotmánybíróság volt elnökei részére járó juttatás fedezete jogcímén 0,2 millió forintot
utaljon vissza az  Alkotmánybíróság fejezet 10032000-01483271-00000000 számú „Előirányzat-felhasználási
keretszámla” javára;
h) az EMMI fejezet a közgyógyellátás finanszírozása jogcímen 508,0 millió forintot az E. Alap részére a 1003200000280161-00000000 „E. Alap elszámolási számla” javára térítsen meg,
i) az  E. Alap a  Gyermekgondozási díjban és terhességi gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja
jogcímen 0,4 millió forintot a  10032000-00280161-00000000 „E. Alap elszámolási számla” terhére
a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet 4. cím, 1. alcím, 8. Egyéb vegyes bevételek
jogcímcsoport javára utaljon vissza.
14. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy az Ny. Alap a „Munkáltatói befizetésekből finanszírozott korengedményes nyugdíj”
elszámolásához kapcsolódóan, nyilvántartott követelésekre megtérült 0,9 millió forintot utalja át a  Nemzeti
Foglalkoztatási Alap 10032000-01857025-00000000 számlája javára 2018. december 28-áig.
15. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy az Ny. Alap 5386,8 millió forint hiányát a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei
és kiadásai fejezet térítse meg 2018. december 28-áig a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 6. Költségvetési
hozzájárulások alcím javára.
16. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég
Finanszírozási Mechanizmus forrásaira 2017. évben nem történt kötelezettségvállalás.
17. § (1) Az Országgyűlés a 2014–2020-as programozási időszakra elfogadott Partnerségi Megállapodás keretében, valamint
a  Belügyi alapokból finanszírozott programok, projektek estén az  uniós forrásokra és a  kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozásra vonatkozó, a  Kvtv. 32.  § (1) és (3)  bekezdése alapján tett, 2017. december 31-én
fennálló kötelezettségvállalási állományt az 5. mellékletben meghatározott összegben hagyja jóvá.
(2) Az  Országgyűlés az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a  2014–2020 pénzügyi perspektívában
megvalósuló programok, projektek esetében a  program forrásaira és a  kapcsolódó központi költségvetési
finanszírozásra vonatkozó, a  Kvtv. 32.  § (4)  bekezdése alapján tett, 2017. december 31-én fennálló
kötelezettségvállalási állományt 563 844,6 millió forint összegben hagyja jóvá.
V. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZERNEK AZ ÖNKORMÁNYZATI ALRENDSZERREL ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI
SZERVEZETEKKEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATÁBÓL FAKADÓ ELSZÁMOLÁSOK
6. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
18. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok év közben 7824,8 millió forint összegben igényeltek
– a kincstár területi szervei javaslataira is figyelemmel – a helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati
feladataihoz kapcsolódó támogatásokat. A  helyi önkormányzatok együttesen 7459,2 millió forint összegben
mondtak le év közben e  forrásokról, valamint a Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 2. pont c) alpontja szerinti,
önkormányzati körön kívülre történő feladatátadás következtében 215,3 millió forint összegben nem jogosultak
e támogatásokra, továbbá a Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 2. pont c) alpontja szerinti, önkormányzati körön
kívülről történő feladatátvétel miatt 280,5 millió forinttal ugyanezen előirányzataik megnövekedtek.
(2) „A helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása” cím előirányzatait és
pénzforgalmi teljesítését jogcímenként összesítve a 2. melléklet tartalmazza.
19. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatokat „A helyi önkormányzatok általános működésének
és ágazati feladatainak támogatása” címen a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével megillető, és a  részükre
a  költségvetési évben folyósított összegek különbözetei az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a továbbiakban: Áht.) 2017. december 31-én hatályos 58. § (1) bekezdése szerinti elszámolása alapján a következők:
a) a visszafizetési kötelezettség 1760,1 millió forint,
b) a központi költségvetést terhelő kiegészítés 1774,4 millió forint.
(2) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja alapján, elszámolási egyenlegként a  helyi
önkormányzatokat a 2017. év után 14,3 millió forint pótlólagos támogatás illeti meg.
(3) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a  feladatmutatókhoz kapcsolódó,
a  helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz kapcsolódó támogatásokat az  őket
ténylegesen megilletőnél 3 százalékkal magasabb mértékben vették igénybe, a  kormány rendeletében
megállapított mértékű, együttesen 12,9 millió forint összegű igénybevételi kamatfizetési kötelezettség terheli.
(4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak együttesen az Áht. 2017. december 31-én hatályos
58. §-a alapján 3953,3 millió forint visszafizetési kötelezettsége keletkezett az alábbiak szerint:
a) a pénzbeli szociális ellátások kiegészítése jogcímen 0,2 millió forint,
b) a könyvtári, közművelődési és múzeumi feladatok támogatása jogcímen 33,3 millió forint,
c) a költségvetési támogatások és a vis maior támogatás jogcímeken összesen 3448,5 millió forint,
d) a tárgyévet megelőző évről áthúzódó bérkompenzáció támogatása jogcímen 1,0 millió forint,
e) a települési önkormányzatok szociális feladatainak egyéb támogatása jogcímen 447,8 millió forint,
f ) a szociális ágazati összevont pótlék támogatása jogcímen 22,5 millió forint.
(5) A visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmi kamat megfizetési kötelezettség számításának kezdő napja
2018. április 5.
(6) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok 1775,8 millió forint pótlólagos támogatásra jogosultak,
aminek átutalásáról az államháztartásért felelős miniszter rendelkezett.
(7) A kincstár az általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül a helyi önkormányzatok számára elérhetővé teszi
az őket megillető, illetve az általuk a központi költségvetésbe visszafizetendő támogatások összegét.
20. § A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásait és azok pénzforgalmi teljesítését a 3. és 4. melléklet tartalmazza.
7. Az egyházak támogatása 21. § (1) Az  egyházi szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményfenntartókat a  Kvtv. 41.  § (6)  bekezdése alapján
– a  2017.  évi önkormányzati és az  állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményi
támogatástól való eltérés rendezéseként – 5672,4 millió forint egyszeri szociális kiegészítő támogatás illeti
meg a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet, XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 1. Szociális célú nem állami humánszolgáltatások támogatása
jogcímcsoport előirányzata terhére 2018 decemberében.
(2) Az  egyházi fenntartót a  Kvtv. 41.  § (3)  bekezdése alapján 198,0 millió forint egyszeri kiegészítő támogatás illeti
meg a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet, XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 1. Szociális célú nem állami humánszolgáltatások támogatása
jogcímcsoport előirányzata terhére 2018.  év decemberében az  egyházi és nem állami fenntartású szociális,
gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013.
(XII. 18.) Korm. rendelet 27. § (2)–(5) bekezdéseinek megfelelő alkalmazásával.
(3) Az  egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997.  évi CXXIV.  törvény 3.  §
(2)  bekezdése alapján az  érintett bevett egyházakat a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 55. alcím, 4. Átadásra nem
került ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport előirányzatának terhére 2018.  évben 330,1 millió forint támogatás
illeti meg.
(4) Az  egyházi jogi személyek által fenntartott köznevelési intézmények után a  bevett egyházakat, valamint a  Magyar
Köztársaság Kormánya és a  Szuverén Jeruzsálemi, Rodoszi és Máltai Szent János Katonai és Ispotályos Rend közötti
Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010.  évi CXL.  törvény 5.  cikk 1.  pontjának hatálya alá tartozó
fenntartókat a köznevelési intézményeikre tekintettel – a 2017. évi köznevelési jogcímű támogatások rendezéseként –
összesen 41 850,5 millió forint egyszeri köznevelési kiegészítő támogatás illeti meg a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím,
2.  alcím, 3. Köznevelési célú humánszolgáltatás és működési támogatás jogcímcsoport előirányzata terhére 2018.  év
decemberében.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. § Ez a törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, és a Kvtv. hatályvesztésével egyidejűleg hatályát
veszti.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1169/2018. (III. 27.) Korm. határozata a hazai világörökségi helyszínek népszerűsítése érdekében a XI. Miniszterelnökség költségvetési fejezet és a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetési fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
44. Világörökségi törvényből adódó feladatok ellátása jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára 5 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2010. (I. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. F.-né magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon a Munka törvénykönyve szerint a Népképviselők munkavállalói, a Magyar Nép
munkáltatói jogviszonyban legyenek meghatározva?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltenni kívánt konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg
az egyértelműség követelményének, mivel nem állapítható meg, hogy beadványozó mit ért a „Népképviselők”
kifejezés alatt. Így nem állapítható meg egyértelműen, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés országgyűlési vagy
önkormányzati képviselőkre vonatkozik, vagy esetleg más a képviseletre jogosult személyt ért alatta a kezdeményező.
A kérdés megfogalmazásából továbbá nem állapítható meg az sem, hogy a beadványozó mit ért a „Magyar Nép”
kifejezés alatt. Érti-e ezalatt az állampolgárokat, esetleg a választópolgárokat vagy más, egyéb szempont szerinti
csoportot.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem egyértelmű továbbá azért sem, mert nem állapítható meg, hogy
a beadványozó mit ért a „Népképviselők munkavállalói, a Magyar Nép munkáltatói jogviszonyban legyenek
meghatározva” kifejezés alatt.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontjain, illetve 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
30/2008. (I. 30.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI.
törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel Gulyásné dr. Birinyi Ildikót 2008. január 31-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére Ferencz Béláné dr. Ágoston Mártát és
dr. Laky Ferencnét 2008. július 31-ei hatállyal, dr. Benedek Irént,
dr. Király Évát és Sáfránné dr. Sámi Jolánt 2008. augusztus 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt Mézes Jánosné dr. Bárdos Emíliát 2008. augusztus 4-ei
hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Dr. Albert Zoltánt, dr. Lett Gabriellát, dr. Márton Szabolcs Tamást és
dr. Vastagh Ágotát 2008. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Gebe Zoltánt és dr. Hadházy Karolinát a 2008. február 1. napjától 2011.
január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2008. január 18. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1705/2017. (IX. 22.) Korm. határozata a Kaposvár ipari park területeinek Modern Városok Program keretében történő bővítéséhez és fejlesztéséhez 2017. évben szükséges források előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a kaposvári
ipari park Modern Városok Program keretében történő bővítésével és fejlesztésével kapcsolatos forrás biztosítása
érdekében
a) 530,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és
ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 12. Ipari
parkok kialakítása, fejlesztése jogcím javára, valamint
b) 44,4 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 7. Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport javára, a Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy – a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet útján – gondoskodjon a Kaposvár
külterület 0285/17 helyrajzi számú ingatlanból telekalakítás útján kialakuló, iparipark-fejlesztéshez szükséges
ingatlan vonatkozásában a Kaposvári Egyetem vagyonkezelői jogának megszüntetéséről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök