text:
7/2016. (II. 25.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének felhatalmazása alapján a Liget Budapest Projekttel
összefüggésben a Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviselete céljából Fekete Pétert
2016. március 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva a Liget Budapest Projekttel összhangban
elősegíti az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósulását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2016. szeptember 16. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi
erőforrások miniszteréhez nyújt be.
7. § Ez az utasítás 2016. március 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 57/2015. (XII. 12.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1571/2014. (X. 10.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2014. augusztusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre,
a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2014. évben történő megkötéséhez az a) és b) pontban foglalt kiegészítő
feltételekkel:
a) az önkormányzat az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) fejlesztési célú hitel esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani és
bb) az  önkormányzat az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé
eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2016. (II. 11.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/1191-2/2016. számú előterjesztésére – Cibulya Igor (születési neve: Cibulya
Ihor Anatolijovics; más átírással: Tcybulia Igor; születési hely, idő: Munkács [Szovjetunió], 1963. május 29.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
122/2015. (III. 13.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Dr. Góra Zoltán tűzoltó dandártábornokot 2015. március 15-ei hatállyal tűzoltó vezérőrnaggyá
előléptetem.
Budapest, 2015. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2017. (VII. 6.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a 2021. évi Vadászati világkiállítás megrendezésének
előkészítésével kapcsolatos feladatok ellátására Károlyi Józsefet 2017. július 1. napjától 2017. december 31. napjáig
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Miniszterelnökség szervezetében működő háromfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszíti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 41/2016. (XII. 30.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
297/2012. (X. 25.) Korm. rendelete a Déli Áramlat földgázszállító-vezeték kiépítéséhez és a vezeték üzemszerű működtetéséhez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és d) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a Déli Áramlat földgázszállító-vezeték Hercegszántó-Tornyiszentmiklós közötti szakasza kiépítéséhez és a vezeték
üzemszerű működtetéséhez kapcsolódó beruházások megvalósításával függenek össze. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki. (3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az 1. § (1) bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Baranya Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. (2) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az 1. mellékletben foglalt táblázat 2. sorában meghatározott
hatósági ügyek, valamint az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton
kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § Ez a rendelet 2012. október 31-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1005/2003. (I. 30.) Korm. határozata a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályozási koncepciójáról.
A Kormány 1. a további munka alapjául elfogadja a közigazgatási
hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény 2. számú melléklet szerinti szabályozási koncepcióját (a továbbiakban: koncepció), valamint a törvénytervezet előkészítésével kapcsolatos feladatok 1. számú melléklet szerinti
ütemtervét;
2. a közigazgatási hatósági eljárások korszerű és hatékony rendszerének kialakítása érdekében az alábbi prioritások érvényesítését tartja szükségesnek:
a) a szabályozási modell tekintetében fenn kell tartani
a közigazgatási eljárásfajták három kategóriába sorolását
(általános szabályok, szubszidiárius szabályok, kivett eljárások), amelyen belül az általános szabályozásé az elsődleges szerep;
b) el kell érni, hogy a törvény hatálya alól kivett eljárásokban is érvényesüljenek a törvény alapvető, garanciális
jelentőségű rendelkezései;
c) kiemelt figyelmet kell fordítani az ügyfelek terheinek
csökkentésére és az ügyféli jogok garanciális szabályainak
fejlesztésére;
d) törekedni kell a lakosságot tömegesen érintő, speciális szakértelmet nem igénylő közigazgatási hatósági
ügyek ügyintézési határidejének lényeges csökkentésére;
e) jelentősen fokozni kell a jogorvoslati rendszer és
végrehajtási eljárás hatékonyságát;
f) ki kell alakítani a közigazgatási hatóságok nemzetközi együttműködésének eljárásjogi és — jogsegélyegyezményekre épülő — nemzetközi jogi feltételeit;
g) meg kell teremteni az elektronikus ügyintézés fokozatos bevezetésének eljárásjogi, adatbiztonsági, továbbá a
szükséges fejlesztésekkel az információ-technológiai és
számítástechnikai feltételeit.
3. a koncepció alapján kidolgozott törvénytervezetet az
új jogintézmények bevezetéséhez szükséges forrásigény
felméréséről szóló kiegészítéssel megtárgyalja;
Felelős: belügyminiszter
igazságügy-miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2003. május 16. 4. elrendeli a koncepcióban foglaltakra és az ítélőtáblák
létrehozására figyelemmel — az Országos Igazságszolgáltatási Tanács bevonásával — a közigazgatási bíráskodás
hatékonyságának növelését és szakmai színvonalának
emelését szolgáló szervezeti és eljárási törvények módosításának kidolgozását és a Kormány elé terjesztését.
Felelős: igazságügy-miniszter
Határidő: 2003. november 15. A miniszterelnök helyett:
Dr. Kiss Elemér s. k.
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
6/2011. (X. 6.) NMHH rendelete az elektronikus hírközlési előfizetői szerződések részletes szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. § (3) bekezdés 15. és 24. pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el: A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató),
b) az egyéni előfizetőkre és az egyéni előfizetői szerződést kötő kis- és középvállalkozásokra vagy más szervezetekre
(a továbbiakban együtt: előfizető), c) előfizetői szerződés megkötését kezdeményező felhasználókra,
d) az üzleti előfizetőkre és e) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság) terjed ki.
(2) Előfizetői szerződés elektronikus úton történő megkötésére az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az
információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény rendelkezésein
túl e rendeletben foglaltakat is alkalmazni kell. (3) A távollevők között kötött szerződésekről szóló 17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet akkor alkalmazható, ha e rendelet eltérő
szabályokat nem állapít meg. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) előfizetői bejelentés: az előfizetői panasz és a hibabejelentés;
b) előfizetői panasz: az előfizető által tett olyan bejelentés, amely az igénybe vett elektronikus hírközlési
szolgáltatásra vonatkozó, az előfizetői jogviszonyt érintő egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére
irányul és nem minősül hibabejelentésnek; c) hibabejelentés: az előfizető által tett olyan bejelentés, amely az elektronikus hírközlési szolgáltatás nem előfizetői
szerződés szerinti teljesítésével, így különösen a szolgáltatás csökkent minőségével vagy igénybevételi
lehetőségének megszűnésével kapcsolatos; d) üzleti előfizető: az a vállalkozás (ideértve az egyéni vállalkozót), szervezet, amely gazdasági, üzleti, vagy létesítő
okiratában, jogszabályban meghatározott tevékenysége keretében veszi igénybe az elektronikus hírközlési
szolgáltatást. Általános szabályok 3. § (1) A szolgáltató az Eht. 129. §-ában meghatározott egyedi előfizetői szerződést úgy köteles kialakítani, hogy az
megfeleljen a közérthetőség, ellentmondás-mentesség és áttekinthetőség követelményének. (2) Az áttekinthetőség érdekében az általános szerződési feltételeket pontos tartalomjegyzékkel és oldalszámozással kell
ellátni. A szolgáltató általános szerződési feltételei előlapján, jól látható módon köteles feltüntetni a hatálybalépés
időpontját. (3) A szolgáltató köteles általános szerződési feltételeinek már nem hatályos változatait 5 évre visszamenőleg
elektronikusan is megőrizni, pontosan megjelölve, hogy azok milyen időszakban voltak hatályban, továbbá
ügyfélszolgálatán és internetes honlapján ezeket legalább 24 hónapra visszamenőleg hozzáférhetővé tenni. Előfizetői
igény esetén az általános szerződési feltételekről a szolgáltató köteles tájékoztatást adni.
(4) Az előfizető az Eht.-ban és e rendeletben meghatározott jogáról nem mondhat le.
(5) E rendeletben foglaltaktól a felek egyező akaratával az előfizető javára el lehet térni.
(6) A szolgáltató az e rendeletben foglalt értesítési, tájékoztatási kötelezettségének egyértelműen, közérthetően és
pontosan köteles eleget tenni. (7) Hatósági eljárás esetén a szolgáltatót terheli annak bizonyítása, hogy törvényben vagy e rendeletben meghatározott
tájékoztatási, értesítési kötelezettségének eleget tett, a határidők betartására vonatkozó előírásokat megtartotta,
valamint az előfizető törvényben vagy e rendeletben előírt hozzájárulásait beszerezte.
(8) Az előfizetőt e rendelet alapján megillető kötbér az arra okot adó szerződésszegő magatartás bekövetkezésének
napjától esedékes. (9) E rendelet szerint a szolgáltatót terhelő kötbérfizetési kötelezettségnek a szolgáltató a szerződésszegő magatartás
vagy a szerződés megszűnésétől számított 30 napon belül – az előfizetőt megillető kötbér mértékéről és a kötbér
teljesítésének módjáról szóló tájékoztatással együtt – köteles eleget tenni. E kötelezettség teljesítését a szolgáltató
nem kötheti az előfizető kötbérre vonatkozó igényének bejelentéséhez. A szolgáltató a kötbérfizetési
kötelezettségének úgy köteles eleget tenni, hogy a) a kötbért a havi számlán, vagy előre fizetett szolgáltatás esetén az előfizető egyenlegén jóváírja,
b) az előfizetői szerződés megszűnése esetében a kötbért vagy annak meg nem fizetett részét az előfizető részére
egy összegben, jelenlévők esetében az ügyfélszolgálaton, amennyiben a szolgáltató az előfizető szükséges
adataival rendelkezik banki átutalással, egyéb esetben postai úton fizeti meg.
(10) A (9) bekezdés b) pontjában foglalt postai úton vagy banki átutalással történő kifizetés esetében a szolgáltató
a fizetendő kötbérből levonhatja a postai úton történő kifizetés vagy a banki átutalás igazolható költségét.
4. § (1) Üzleti előfizetők esetében az Eht.117–118. §, 127. § (4b) bekezdés, a 129. § (2) és (4)–(6) bekezdés, 131. § (1) bekezdés,
132. §, 134. § (1)–(3), (6)–(13) bekezdés, 135. §, e rendelet 3. § (9)–(10) bekezdés, 5. §, 6. § (3)–(6) bekezdés, 8. §,
21. § (2)–(3) és (6) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazása nem kötelező.
(2) Üzleti előfizetők esetében a felek egyező akarattal eltérhetnek az Eht. 128. § (2) bekezdés, 134. § (14)–(15) bekezdés,
139–140. §, továbbá e rendelet 7. és 9. § rendelkezéseitől.
(3) Üzleti előfizetők esetében a felek egyező akarattal eltérhetnek a szolgáltató általános szerződési feltételeitől.
(4) Üzleti előfizetők esetében a szolgáltató és az üzleti előfizető a (2) és (3) bekezdésekben foglaltak értelemszerű
kivételével megállapodhatnak azon feltételekben, amelyekre tekintettel a szolgáltató jogosulttá válik a szerződés
egyoldalú módosítására. Az előfizetői szerződés létrejötte 5. § (1) A szolgáltató az előfizetői szolgáltatás igénybevételére vonatkozó, a szolgáltató általános szerződési feltételeiben
meghatározottak szerinti előfizetői szerződés megkötésére irányuló ajánlat, igény (a továbbiakban: ajánlat)
szolgáltatóhoz való beérkezését, illetve jelenlévők között az igénylő erre irányuló ajánlatáról való tudomásszerzést
követően – amennyiben szükséges és a szerződés megkötésére egyidejűleg nem kerül sor – haladéktalanul, de
legfeljebb 15 napon belül elvégzi az ajánlat teljesíthetősége érdekében szükséges vizsgálatait, és ezen határidőn belül
a szerződéses ajánlat beérkezésének megfelelő módon nyilatkozik és értesíti az ajánlattevőt arról, hogy
a) az ajánlatot elfogadja, és az ajánlat elfogadásával egyidejűleg az általa aláírt egyedi előfizetői szerződést átadja,
megküldi, vagy távollévők között szóban kötött szerződés esetén az általa írásba foglalt szerződést a (4) bekezdés
értelemszerű alkalmazásával hozzáférhetővé teszi, b) a szolgáltatás nyújtását műszaki lehetőség hiányában az (5) bekezdésben foglalt időpontig nem tudja biztosítani,
de az ajánlatot elfogadja, ezzel egyidejűleg megjelöli a szolgáltatás nyújtásának megkezdésére vállalt
kötelezettség teljesítésének legkésőbbi időpontját (év, hónap, nap pontossággal), amely nem haladhatja meg az
ajánlat beérkezésétől számított 3 hónapot vagy c) az ajánlatot elutasítja.
(2) Az előfizetői szerződés a) jelenlévők között – különösen ügyfélszolgálati helyiségben tett szerződéses jognyilatkozatok esetében – az
egyedi előfizetői szerződés aláírásával, illetve jelenlévők között szóban tett szerződéses jognyilatkozatok
esetében kifejezett elfogadással, b) írásban a szolgáltatóhoz beérkezett ajánlat esetében a szolgáltató által aláírt egyedi előfizetői szerződés
megküldése, illetve a (4) bekezdés szerinti hozzáférhetővé tétel időpontjában, a c) pontban foglalt esetet kivéve,
c) amennyiben a szolgáltatóhoz írásban beérkezett ajánlatban szereplő szolgáltatás nyújtását műszaki lehetőség
hiányában a szolgáltató az (5) bekezdésben foglalt időpontig nem tudja biztosítani, de az ajánlatot az
(1) bekezdés b) pontja szerint elfogadja, akkor az ezen értesítésben a szolgáltatásnyújtás megkezdésére
meghatározott időpont előfizető általi elfogadásáról szóló nyilatkozat megküldésével,
d) távollévők között szóban (telefonon) tett szerződéses jognyilatkozatok esetében kifejezett elfogadással,
e) ráutaló magatartás esetében a ráutaló magatartás tanúsításával
jön létre. (3) Amennyiben a (2) bekezdés c) pontja szerinti esetben az előfizető elfogadó nyilatkozata a szolgáltatóhoz a szolgáltató
ajánlatának kézhezvételétől számított 15 napon belül nem érkezik meg, a szolgáltató ajánlati kötöttsége megszűnik.
(4) Az elektronikus úton (különösen internetes honlapon elérhető szerződéskötési felület, vagy elektronikus levél útján)
kötött előfizetői szerződés írásba foglalt (írásban megkötött) szerződésnek minősül, azt a szolgáltató köteles
elektronikus úton haladéktalanul, de legfeljebb 48 órán belül visszaigazolni és iktatni. Az iktatott szerződést
a szolgáltató az iktatástól számított 5 napon belül köteles az előfizetőnek elektronikus levélben (e-mail) megküldeni,
vagy az iktatott szerződés hozzáféréséhez szükséges adatokat elektronikus levélben vagy egyéb elektronikus úton
megadni. (5) Az előfizetői szerződés alapján az előfizetői hozzáférést nyújtó szolgáltató – az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak
kivételével – legfeljebb az előfizetői szerződés megkötésétől számított 15 napon belül, vagy az előfizető által az
előfizetői szerződésben megjelölt későbbi időpontban, de legfeljebb a szerződés megkötésétől számított 3 hónapon
belül köteles a szolgáltatás nyújtását megkezdeni. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott, illetve a szolgáltató által az (1) bekezdés b) pontja szerint vállalt határidő
elmulasztása esetén a szolgáltató kötbért köteles fizetni, melynek összege minden késedelmes nap után a belépési díj
egy tizenötöd része, belépési díj hiányában az előfizetői szerződés alapján az adott előfizetői szolgáltatással
kapcsolatban fizetendő havi előfizetési díj, illetve az előre fizetett szolgáltatások esetén az előre fizetett díj egy
harmincad részének nyolcszorosa. (7) Amennyiben az előfizetői szerződésben foglalt határidő teljesítésére a szolgáltató műszaki okból nem képes, és ezért
az előfizetői szerződést rendes felmondással megszünteti, a szolgáltató a szolgáltatásnyújtás megkezdésére nyitva
álló határidő eredménytelen elteltétől a szerződés megszűnéséig a (6) bekezdés szerinti kötbér felét köteles
megfizetni. (8) Ha a szolgáltató az előfizetői szerződésben a szolgáltatás nyújtásának megkezdésére meghatározott határidőt túllépi,
akkor az előfizetői hozzáférési pont létesítését megelőzően az előfizető jogosult a szerződéstől hátrányos
jogkövetkezmények nélkül elállni. Az előfizető elállása esetén a felek kötelesek egymással elszámolni, a szolgáltató
köteles az adott szerződés alapján befizetett díjakat legfeljebb az elállást követő 30 napon belül visszatéríteni az
előfizető számára, az előfizető pedig egyidejűleg köteles a szolgáltató által részére átadott eszközöket a szolgáltatónak
átadni. (9) A távollévők között szóban megkötött szerződés esetén az előfizető a szerződés megkötésétől számított 5 napon belül
hátrányos jogkövetkezmények nélkül elállhat a szerződéstől. Az előfizető elállási jogát nem gyakorolhatja,
amennyiben a szolgáltató az előfizetői szerződésnek megfelelően a szolgáltatás nyújtását megkezdte.
(10) Az Eht. 134. § (15) bekezdése szerinti jogkövetkezményt a szolgáltatásnyújtás megkezdésétől kell számítani.
6. § (1) A szolgáltató elektronikus úton történő szerződéskötéskor is köteles biztosítani, hogy a kis- és középvállalkozások az
előfizetői szerződés megkötésekor kérhessék az egyéni előfizetőkre vonatkozó szabályok vonatkozásukban történő
alkalmazását, amennyiben az általuk igénybe venni kívánt szolgáltatás az egyéni előfizetők számára is elérhető
a szolgáltató általános szerződési feltételei szerint. Ebben az esetben a szolgáltató a részletes – az előnyöket és
hátrányokat bemutató – tájékoztatást elektronikus úton köteles megadni, a tájékoztatás megtörténtét a szolgáltató
elektronikus úton, a tájékoztatás módjához igazodóan köteles igazolni.
(2) Az Eht. 127. § (4b) bekezdésében foglalt ajánlat és tájékoztatás megtörténtét a szolgáltató köteles igazolni.
A tájékoztatás elmaradása esetén az előfizetői szerződésben az előfizetőt érintő, a hosszabb határozott időből eredő
bármilyen hátrányos jogkövetkezmény semmis. (3) A szolgáltató általános szerződési feltételeiben lehetővé teheti mobil internet hozzáférési szolgáltatásra kötött
előfizetői szerződés esetén, hogy az előfizető a szerződéstől elállhasson. Az elállási jog gyakorlására a szolgáltatás
nyújtásának megkezdésétől számított legalább 5 napot kell biztosítani. A szerződés megkötésével egyidejűleg
a szolgáltató köteles tájékoztatni az előfizetőt, hogy biztosítja-e az elállási jogot.
(4) A szolgáltató nem követelhet az előfizetőtől díjat, ellenszolgáltatást, ha olyan szolgáltatást, terméket vagy
elektronikus hírközlő eszközt értékesít, amelyet az előfizető nem rendelt meg. A szolgáltató erre vonatkozó
ajánlatának hallgatólagos vagy ráutaló magatartással történő elfogadását az előfizető elfogadó nyilatkozatának
elmulasztása esetén sem lehet vélelmezni. (5) Az 5–6. § rendelkezéseit a kizárólag elektronikus levelezés vagy azzal egyenértékű egyéni kommunikációs eszközzel
tett címzett nyilatkozatok útján kötött előfizetői szerződésekre is alkalmazni kell.
Az egyedi előfizetői szerződés tartalma 7. § (1) Az írásban megkötött egyedi előfizetői szerződésnek az Eht. 129. § (5) bekezdésére figyelemmel a következőket kell
tartalmaznia, amennyiben azt a szolgáltatás jellege indokolja: a) személyes adatok:
aa) az előfizető neve, lakóhelye, tartózkodási helye vagy székhelye,
ab) az előfizetői hozzáférési pont helye, ac) az előfizető számlázási címe, szükség esetén számlaszáma,
ad) egyéni előfizető esetén az előfizető születési neve, anyja születési neve, születési helye és ideje,
ae) korlátozottan cselekvőképes előfizető esetén az utólag fizetett díjú szolgáltatásokra vonatkozó előfizetői
szerződésben a törvényes képviselő aa), ac)–ad) pont szerinti adatai,
af) nem egyéni előfizető esetén az előfizető cégjegyzékszáma vagy más nyilvántartási száma, valamint szükség
esetén az előfizető pénzforgalmi számlaszáma, ag) kapcsolattartásra alkalmas elérhetőségek;
b) a szolgáltató adatai: ba) a szolgáltató neve, székhelye, postacíme,
bb) a szolgáltató cégjegyzékszáma, bc) a központi ügyfélszolgálat telefonszáma és internetes elérhetősége,
bd) a hibabejelentő elérhetősége, be) az internetes honlap elérhetősége;
c) a szerződés tárgyát képező előfizetői szolgáltatás: ca) a szolgáltatás rövid leírása, a díjcsomag megnevezése, az előfizető által kért szolgáltatások,
cb) utalás az általános szerződési feltételek azon vonatkozó pontjaira, amelyek meghatározzák a szolgáltatást
jellemző, az elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének az előfizetők és felhasználók védelmével
összefüggő követelményeiről szóló kormányrendeletben meghatározott, vagy a szolgáltató által önként
vállalt szolgáltatásminőségi követelmények célértékeit, cc) amennyiben a szolgáltató hálózatában forgalommérést, irányítást, menedzselést alkalmaz, és ez hatással
van a szolgáltatás minőségére, vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatás útján elérhető más
szolgáltatásokhoz, tartalmakhoz, alkalmazásokhoz történő hozzáférésre, akkor az előfizető erre vonatkozó
tájékoztatása, és utalás az általános szerződési feltételek azon pontjára, amely ennek részletes feltételeit
tartalmazza, cd) a szolgáltatás megkezdésének határideje, ce) az előfizetőnek nyújtott előfizetői szolgáltatásra vagy szolgáltatásokra vonatkozó alapvető díjszabás
(díjcsomag), a díjszámítás alapja, utalás arra, hogy a kapcsolódó egyéb díjak a szolgáltatás jellemző
feltételétől eltérő használati mód (így különösen: külföldi használat, adatkorlát átlépése, a határozott idejű
szerződés lejáratát követő használat) díjai az általános szerződési feltételekben hol találhatóak, azzal, hogy
e díjak az egyedi előfizetői szerződés részét képezik anélkül, hogy azok az egyedi előfizetői szerződésben
tételesen fel lennének sorolva, cf) forgalomtól függő díjazású díjcsomagok estében a rendellenes fogyasztási szokások vagy túlzott
fogyasztás esetén a szolgáltató által küldött ingyenes értesítés módja,
cg) amennyiben a szolgáltató az adott szolgáltatás tekintetében az igénybevétel korlátjaként összeghatárokat
vagy adatmennyiségeket határoz meg, és ezek túllépése esetén az Eht. 137. § (1) bekezdés d) pontja szerinti
korlátozással él, az erre vonatkozó külön feltételek, ch) a díjfizetés módja,
ci) a számlakibocsátás határideje, cj) értelemszerűen a támogatott készülékek (végberendezések) támogatási összege és kedvezményes ára,
a határozott idejű szerződés felmondásának a készüléktámogatáshoz kapcsolódó jogkövetkezményei,
ck) az előfizető hívószáma, amennyiben a szolgáltató a szolgáltatáshoz telefonszámot rendelt és az
rendelkezésre áll, illetve amennyiben a szerződéskötés időpontjában nem áll rendelkezésre, az előfizetői
hívószám közlésének határideje, cl) a határozott idejű szerződés tárgyát képező előfizetői szolgáltatással kapcsolatban a díjcsomagban
igénybe vehető médiaszolgáltatások száma, az ingyenesen letölthető adatmennyiség, az ingyenesen
lebeszélhető percek, az ingyenesen küldhető SMS-ek, MMS-ek száma, valamint a nyújtott kedvezmények
mértéke; d) az előfizetői szerződés időtartama: da) az előfizetői szerződés hatálybalépése, időtartama,
db) a kedvezményes feltételek igénybevételéhez szükséges minimális használatra vagy időtartamra vonatkozó
követelmény, beleértve a megszüntetésre, és megszüntetés esetén a készülékre, végberendezésre
vonatkozó megállapodást is, dc) a határozott időtartamú szerződés megszüntetésének jogkövetkezményei,
dd) utalást az általános szerződési feltételek azon pontjára, mely meghatározza, hogy a határozott idejű
szerződés lejáratát követően a szolgáltatás milyen díj és feltételek mellett vehető igénybe,
de) a határozott idejű szerződés rendkívüli felmondásának a szolgáltató általános szerződési feltételeiben,
valamint e rendeletben meghatározott esetei, illetve utalás az általános szerződési feltételek azon pontjára,
amely a felmondás feltételeit és jogkövetkezményeit tartalmazza; e) az általános szerződési feltételek elérhetősége, amennyiben az egyes fejezetek külön-külön is elérhetők,
a fejezetek elérhetősége; f) az előfizető adatkezeléssel kapcsolatos, jogszabályban meghatározott értelemszerű nyilatkozatai megadása,
a nyilatkozatok módosításának, visszavonásának módjai, esetei és határideje:
fa) az előfizetői névjegyzékkel, fb) a forgalmi adatokon kívüli helymeghatározó adatok nyújtásával,
fc) az elektronikus hírközlési szolgáltatások értékesítése és üzletszerzés céljából történő személyes adatok
kezelésével, fd) a tételes számlamelléklet, illetve a hívásrészletező igénylésével,
fe) az előválasztással választott közvetítő szolgáltatóval, ff) az egyéni előfizetői minőséggel,
fg) a kis- és középvállalkozási minőséggel, fh) az egyedi előfizetői szerződésben foglaltak megismerésével,
fi) a 6. § (3) bekezdés szerinti, az elállási jogra vonatkozó tájékoztatás tudomásul vételével
kapcsolatos, egyértelmű (igen/nem) nyilatkozat az Eht.-ban foglaltaknak megfelelően;
g) az előfizetői szerződés egyoldalú módosítása kapcsán az előfizetőt megillető jogok;
h) amennyiben a szolgáltató az adott szolgáltatás tekintetében az igénybevétel korlátjaként összeghatárokat, vagy
adatmennyiségeket határoz meg, és ezek túllépése esetén az Eht. 137. § (1) bekezdés d) pont szerinti korlátozással
él, az előfizető nyilatkozata az erre vonatkozó külön feltételek elfogadásáról;
i) a szerződés módosításának legfőbb esetei, feltételei, utalva az általános szerződési feltételekre;
j) az előfizetői szerződés megszűnésének legfőbb esetei, feltételei, utalva az általános szerződési feltételekre;
k) az előfizető tájékoztatása arról, hogy jogvita esetén milyen típusú eljárások állnak a rendelkezésére, valamint az
általános szerződési feltételek azon rendelkezéseinek megjelölése, melyek ezen eljárásokkal és az eljáró
szervekkel kapcsolatos tájékoztatást tartalmazzák; l) az előfizető tájékoztatása arról, hogy az igénybe vett szolgáltatás egyetemes szolgáltatás-e;
m) utalás arra, hogy az általános szerződési feltételek mely pontjai tartalmazzák a szolgáltatói szerződésszegés
jogkövetkezményeit, így különösen a szolgáltatás minőségére, szüneteltetésére vonatkozó rendelkezések
megszegése esetén az előfizetőt megillető jogokat, a díjvisszatérítés rendjét, az előfizetőt megillető kötbér
mértékét; n) utalás arra, hogy az általános szerződési feltételek mely pontjai tartalmazzák a szerződés szüneteltetésének és
a szolgáltatás korlátozásának feltételeit; o) a hibabejelentések megtételének, számlapanaszok bejelentésének lehetséges módjai, utalás arra, hogy az
általános szerződési feltételek mely pontjai tartalmazzák a hibabejelentések és számlapanaszok elintézési rendjét,
a karbantartási szolgáltatások biztosítására vonatkozó információkat. (2) Az előfizető kérésére a szolgáltató tájékoztatásként köteles csatolni a szerződéskötéskor hatályos, az előfizető lakcíme,
tartózkodási helye szerint ésszerű, általános szerződési feltételei szerinti ügyfélszolgálatai címét, telefonszámát és
nyitvatartási idejét, amennyiben ez eltér az (1) bekezdés bc),vagy bd) pontban feltüntetettektől.
(3) A szolgáltató műsorterjesztési szolgáltatások esetében az (1) bekezdés ca) pontja szerinti díjcsomagba tartozó
médiaszolgáltatásokat és kiegészítő médiaszolgáltatásokat, valamint ha a szolgáltató a médiaszolgáltatás
szerepeltetését meghatározott határidőig vállalja az Eht. 132. § (2a) bekezdés a) pontja szerinti adatokat az egyedi
előfizetői szerződés főszövegében vagy annak mellékletében köteles megadni.
(4) A szolgáltató jogosult a szolgáltatás nyújtásának megkezdésekor egyszeri díjat (belépési díj) felszámítani. Hasonló
szolgáltatások esetén a szolgáltató akkor jogosult eltérő belépési díjat alkalmazni, ha azt a szolgáltatás nyújtása vagy
igénybevételének körülményei, különösen az időtartam, a hozzáférési hely, illetve más igénybe vett szolgáltatások
indokolják. A belépési díjból adott kedvezmény nem alkalmazható oly módon, hogy az előfizetők szolgáltatók és
szolgáltatások közötti szabad választását befolyásolja, gátolja. (5) A szolgáltató által az Eht. 154. § (1) bekezdése alapján a számlázás és a kapcsolódó díjak beszedése, valamint az
előfizetői szerződések figyelemmel kísérése céljából kezelhető adatok körét az egyedi előfizetői szerződés
(1) bekezdés a) pontja szerinti fejezetében tartalmazza. (6) Az egyedi előfizetői szerződések mintáit a szolgáltató köteles honlapján az általános szerződési feltételek mellett
közzétenni. Az általános szerződési feltételek tartalma 8. § (1) Az általános szerződési feltételek – az adott szolgáltatásra értelmezhetően – az alábbi fejezetcímek szerint legalább
a következőket tartalmazzák, amennyiben azt a szolgáltatás jellege indokolja:
1. általános adatok, elérhetőség: 1.1. a szolgáltató neve és címe,
1.2. a szolgáltató központi ügyfélszolgálatának elérhetőségei (cím, telefonszám, egyéb elérhetőség,
nyitvatartási idő) és annak a helynek, elérhetőségnek, internetes elérhetőségnek a megnevezése, ahol
egyéb ügyfélszolgálatainak elérhetőségei naprakészen megismerhetők, 1.3. a szolgáltató hibabejelentőjének elérhetőségei (cím, telefonszám, egyéb elérhetőség, nyitvatartási idő),
1.4. a szolgáltató internetes honlapjának címe, 1.5. a felügyeleti szervek elérhetősége (cím, telefonszám, egyéb elérhetőség),
1.6. az általános szerződési feltételek elérhetősége; 2. az előfizetői szerződés megkötése és feltételei:
2.1. az előfizetői szerződés megkötésére vonatkozó eljárás, az 5. § (1) bekezdése szerinti előfizetői szerződés
megkötésére irányuló ajánlat tartalmi elemei, az előfizetői szolgáltatások igénybevételének módja és
feltételei, a szolgáltatás igénybevételének esetleges időbeli, földrajzi, személyi, tárgyi és egyéb korlátai,
2.2. az előfizetői szerződés megkötéséhez szükséges előfizetői adatok listája,
2.3. a szerződéskötéstől számítva az előfizetői hozzáférési pont létesítésére, vagy hálózati végponthoz,
hálózathoz történő csatlakozására, és a szolgáltatás megkezdésére vállalt határidő,
2.4. az előfizetői szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatok kezelése, nyilvántartásba vétele, változás az
ajánlattevő és az előfizető adataiban; 3. az előfizetői szolgáltatás tartalma:
3.1. a szolgáltató által nyújtott előfizetői szolgáltatás tartalma,
3.2. a szolgáltatás igénybevehetőségének földrajzi területe, 3.3. a segélyhívó szolgáltatásokhoz és a hívó helyére vonatkozó információhoz való hozzáférés és azok
használatára vonatkozó leírás, 3.4. tájékoztatás arról, hogy a szolgáltatás egyetemes szolgáltatás-e,
3.5. a szolgáltató felelősségi határát jelentő előfizetői hozzáférési pont helye;
4. az előfizetői szolgáltatás minősége, biztonsága: 4.1. az előfizetői szolgáltatás az elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének az előfizetők és felhasználók
védelmével összefüggő követelményeiről szóló kormányrendeletben meghatározott, vagy a szolgáltató
által önként vállalt szolgáltatásminőségi követelményeinek célértékei, ezek értelmezése és teljesítésük
ellenőrzésének mérési módszere, 4.2. amennyiben a szolgáltató hálózatában forgalommérést, irányítást, menedzselést alkalmaz, és ez hatással
van a szolgáltatás minőségére, vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatás útján elérhető más
szolgáltatásokhoz, tartalmakhoz, alkalmazásokhoz történő hozzáférésre, az erre vonatkozó szabályok
részletes ismertetése, 4.3. tájékoztatás azon intézkedésről, amelyeket a szolgáltató a biztonságot és a hálózat egységét befolyásoló
eseményekkel és fenyegetésekkel, valamint sebezhető pontokkal kapcsolatban tehet,
4.4. az előfizetői végberendezés csatlakoztatásának feltételei; 5. a szolgáltatás szüneteltetése, korlátozása:
5.1. az előfizetői szolgáltatás szüneteltetésének esetei, feltételei, az előfizető által kérhető szüneteltetés
leghosszabb időtartama, a díjfizetéshez kötött szünetelés esetei, és a fizetendő díj mértéke,
5.2. az előfizetői szolgáltatás korlátozásának, így különösen az előfizető által indított vagy az előfizetőnél
végződtetett forgalom korlátozásának, az előfizetői szolgáltatás minőségi vagy más jellemzői
csökkentésének esetei és feltételei; 6. ügyfélkapcsolat, hibaelhárítás, panaszkezelés, jogviták:
6.1. a vállalt hibaelhárítási célértékek, a hibabejelentések nyilvántartásba vételére és a hibaelhárítására
vonatkozó eljárás, 6.2. az előfizetői bejelentések, panaszok kezelése, folyamata (díjreklamáció, kötbér és kártérítési igények
intézése), 6.3. az előfizető jogai az előfizetői szolgáltatás hibás teljesítése esetén, az előfizetőt megillető kötbér mértéke,
az előfizetői szolgáltatással kapcsolatos viták rendezésének módja, 6.4. az ügyfélszolgálat működése, a panaszok kezelési rendje, az ügyfelek szolgáltató által vállalt kiszolgálási
ideje, 6.5. a tudakozó szolgáltatás igénybevétele, 6.6. tájékoztatás a szolgáltatás teljesítésével összefüggő jogviták peres és peren kívüli kezdeményezésének
lehetőségéről és feltételeiről, a békéltető testülethez való fordulás jogáról, az eljárásra jogosult hatóságok,
békéltető testület és egyéb szervezetek megnevezése, elérhetőségeik feltüntetése;
7. díjak, díjszabás, díjfizetés, számlázás, kártérítés, kötbér: 7.1. az előfizetői szolgáltatásokért fizetendő díjak meghatározása, mértéke, ennek keretében az egyszeri,
rendszeres és forgalmi díjak, díjazási időszakok, díjcsomagok, hibajavításhoz kapcsolódó díjak,
kedvezményes feltételekre vonatkozó általános rendelkezések, ideértve a kedvezmény igénybevételéhez
szükséges minimális használatra vagy időtartamra vonatkozó bármely követelményt, a szerződés
megszűnése, szüneteltetése, módosítása, korlátozás feloldása alkalmával esedékessé váló díjak, díjazási
feltételek, beleértve a végberendezéssel kapcsolatos költségszámítást, díj visszatérítési kötelezettséget is,
a díjfizetés és számlázás módja, rendszeressége, a számlák kézbesítésének időpontja, minden egyéb díj,
7.2. a kínált díjfizetési módok, a különböző fizetési módokból adódó, előfizetőt érintő eltérések,
7.3. az akciók és akciós díjak elérhetősége, 7.4. a kártérítési eljárás szabályai,
7.5. a kötbér meghatározása, mértéke és módjai; 8. a telefonszolgáltatók esetében a számhordozással kapcsolatos eljárás részletes szabályai;
9. szerződés időtartama: 9.1. a szerződés időtartama, valamint a szolgáltatás nyújtásának, korlátozásának, szüneteltetésének és
megszüntetésének feltételei és esetei, különösen a határozott idejű előfizetői szerződés rendkívüli
felmondásának esetei, 9.2. az előfizetői szerződés módosításának esetei és feltételei, a szolgáltató jogosultsága az egyoldalú
szerződésmódosításra, az előfizető erről történő tájékoztatásának módja, az egyoldalú
szerződésmódosítással kapcsolatban az előfizetőt megillető jogok, 9.3. az előfizető által kezdeményezett szerződésmódosítás esetei, feltételei, a módosítás teljesítésének
határideje; 10. adatkezelés, adatbiztonság: 10.1. a szolgáltató által kezelt adatok fajtái, tárolásuk és esetleges továbbításuk célja, időtartama,
10.2. az előfizető tájékoztatása az adatbiztonsági szabályokról, továbbá az adatkezeléssel kapcsolatos jogairól és
kötelezettségeiről; 11. az előfizető jogszabályban meghatározott nyilatkozatai megadásának, a nyilatkozatok módosításának,
visszavonásának módjai, esetei és határideje (különösen előfizetői névjegyzékhez, a forgalmi adatokon kívüli
helymeghatározó adatok nyújtásához, értéknövelt szolgáltatások nyújtásához, elektronikus hírközlési
szolgáltatások értékesítéséhez, és üzletszerzés céljából történő személyes adatok kezeléséhez, tételes számla
igényléséhez, az előválasztással választott közvetítő szolgáltatóra vonatkozó nyilatkozatok, egyéni előfizetői
minőségre vonatkozó nyilatkozat); 12. az előfizetői szerződés megszűnésének esetei és feltételei, azon határidő megjelölése, ameddig az előfizető
díjfizetési kötelezettségének eleget tehet anélkül, hogy a szolgáltató a szerződést felmondaná;
13. a közvetítőválasztással kapcsolatos eljárás részletes szabályai, a közvetítőválasztást biztosító összekapcsolási
szerződésekben foglaltakkal összhangban; 14. az előfizetőnek a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos egyéb kötelezettségei:
14.1. az együttműködési és tájékoztatási kötelezettség, 14.2. a szolgáltatás rendeltetésszerű használata,
14.3. a végberendezéssel, illetve az előfizetőnek átadott, de a szolgáltató tulajdonát képező más elektronikus
hírközlő eszközökkel kapcsolatos kötelezettségek, 14.4. az adatváltozás bejelentése, adatszolgáltatás;
15. műsorterjesztési előfizetői szolgáltatás nyújtása esetén a díjcsomagba tartozó médiaszolgáltatások és kiegészítő
médiaszolgáltatások meghatározása, valamint – amennyiben a szolgáltató fel kívánja tüntetni – az Eht. 132. §
(2a) bekezdés a) pontja szerinti adatok. (2) A szolgáltató az általános szerződési feltételeket az (1) bekezdésben foglalt sorrend és fejezetcím szerinti tagolás
betartásával köteles meghatározni. (3) A szolgáltató jogosult a fejezeteken belül új pontokat meghatározni.
(4) Az olyan összefüggő szabályok, feltételek, amelyek terjedelmi okból főszövegben nem helyezhetők el, mellékletben is
meghatározhatók. A főszövegben a mellékletre utalni kell. (5) Az ügyfélszolgálatok címének, telefonszámának és nyitva tartási idejének változása esetén a szolgáltatót nem terhelik
a jogszabályban meghatározott, a szerződés módosításához kapcsolódó kötelezettségek, azonban a szolgáltató ezt
a központi ügyfélszolgálatán, a honlapján, valamint az internetes ügyfélszolgálati címén köteles naprakészen
hozzáférhetővé tenni. Felelősség az előfizetői szerződés teljesítéséért 9. § (1) A szolgáltató köteles a hibabejelentéseket 48 órán belül kivizsgálni és az elvégzett vizsgálat alapján az előfizetőt
értesíteni arról, hogy a) további helyszíni, az előfizetői hozzáférési ponton vagy azt is érintően lefolytatandó vizsgálat szükséges, annak
időpontjának megjelölésével (év, hónap, nap, 4 órás időszak megadásával, amely 8 és 20 óra közé eshet), vagy
b) a hiba a vizsgálat alatt nem volt észlelhető, vagy a hiba nem a szolgáltató érdekkörébe tartozó okból merült fel.
(2) A szolgáltató köteles az előfizető által bejelentett, a hibabehatároló eljárása eredményeként valósnak bizonyult,
érdekkörébe tartozó hibát kijavítani. (3) A hiba bejelentésétől a hiba kijavításáig eltelt idő nem haladhatja meg a 72 órát.
(4) Amennyiben a hiba kijavításához harmadik személy (például hatóság, közműszolgáltató vagy ingatlantulajdonos)
hozzájárulása szükséges a fenti határidők meghosszabbodnak a hozzájárulás beszerzésének idejével, azonban
a hozzájárulást a szolgáltatónak az (1) bekezdés szerinti határidőn belül meg kell kérnie.
(5) A szolgáltató köteles a hiba elhárítását követően haladéktalanul értesíteni az előfizetőt a hiba elhárításáról, valamint az
értesítés módját és időpontját nyilvántartásba venni. A szolgáltató a hiba elhárításáról szóló értesítési
kötelezettségének a bejelentéssel, illetve a helyszíni hibaelhárítással egyidejűleg is eleget tehet.
(6) Az Eht. 141. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése során a szolgáltató a hibaelhárítással kapcsolatos
valamennyi adatot a hibaelhárítástól számított egy éves elévülési időtartam végéig köteles megőrizni.
(7) A szolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott hiba elhárításáért díjat nem számíthat fel, a szolgáltatónál felmerülő
(javítási, kiszállási) költséget, illetve a hiba behatárolása és elhárítása során az előfizető helyiségébe történő belépés
biztosításán túl egyéb kötelezettséget nem háríthat az előfizetőre.
(8) Ha a kivizsgálás vagy kijavítás kizárólag a helyszínen, az előfizető helyiségében lehetséges és a szolgáltató által az
(1) bekezdés a) pontja szerinti értesítésben az arra javasolt időpont az előfizetőnek nem megfelelő, akkor a szolgáltató
által javasolt időponttól az előfizetővel előzetesen egyeztetett újabb időpontig eltelt időtartam nem számít be a hiba
kijavítására rendelkezésre álló határidőbe. (9) Ha a kivizsgálás vagy a kijavítás időpontjában a (8) bekezdés szerint a szolgáltató és az előfizető megállapodott, és
a hiba kijavítása a meghatározott időpontban a szolgáltató érdekkörén kívül eső okok miatt nem volt lehetséges, úgy
a hiba kijavítására a rendelkezésre álló határidő a szolgáltató érdekkörén kívül eső okból alkalmatlannak bizonyult
időponttól a szolgáltató kezdeményezésére a felek által közösen meghatározott új, alkalmas időpontig terjedő
időszakkal meghosszabbodik. (10) Nem minősül elhárítottnak a hiba, amennyiben az előfizető az eredeti hibabejelentés szerinti hibát ismételten
bejelenti a hiba elhárításáról szóló szolgáltatói értesítéstől számított 72 órán belül. Ebben az esetben nem számít be
a hiba kijavítására rendelkezésre álló határidőbe a hiba elhárításáról szóló szolgáltatói értesítéstől az előfizető által tett
ismételt hibabejelentésig eltelt időtartam. (11) A szolgáltató kötbér fizetésére köteles
a) az (1) bekezdés szerinti értesítésre nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől minden késedelmes nap után az
értesítés megtörténtéig, b) a hiba kijavítására nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől a hiba elhárításáig terjedő időszakra.
(12) A kötbér mértéke a vetítési alap a) kétszerese a (11) bekezdés a) pontja szerinti esetben,
b) négyszerese a (11) bekezdés b) pontja szerinti esetben, ha a hiba következtében az előfizető az előfizetői
szolgáltatást a szolgáltató által vállalt minőséghez képest alacsonyabb minőségben képes csak igénybe venni,
c) nyolcszorosa a (11) bekezdés b) pontja szerinti esetben, ha a hiba következtében az előfizetői szolgáltatást nem
lehet igénybe venni. (13) A kötbér meghatározásához szükséges vetítési alap
a) a hiba bejelentését megelőző hat hónapra az előfizető által az adott előfizetői szerződés alapján
a hibabejelentéssel érintett előfizetői szolgáltatással kapcsolatban kifizetett (előre fizetett díjú szolgáltatás esetén
felhasznált) díj átlaga alapján egy napra vetített összeg,
b) hat hónapnál rövidebb időtartamú előfizetői jogviszony esetén annak teljes időtartama alatt, az adott előfizetői
szerződés alapján a hibabejelentéssel érintett előfizetői szolgáltatással kapcsolatban kifizetett (előre fizetett díjú
szolgáltatás esetén felhasznált) díj átlaga alapján egy napra vetített összeg,
c) ha a hiba bejelentését megelőzően az előfizető az adott előfizetői szerződés alapján a hibabejelentéssel érintett
előfizetői szolgáltatással kapcsolatban díjat még nem fizetett, akkor a havi előfizetési díj alapján egy napra vetített
összeg. 10. § (1) A telefonos ügyfélszolgálatra érkező előfizetői bejelentésről a szolgáltató hangfelvételt készít, amelyet
visszakereshető módon – e rendelet 9. § (6) bekezdésében foglalt eset kivételével – a bejelentés időpontjától számítva
legalább két évig megőriz. A személyes adatok védelméről szóló törvény szerinti tájékoztatási kötelezettség teljesítése
keretében a szolgáltató köteles az ügyfélszolgálat által bonyolított telefonos beszélgetésről készített hangfelvételnek
az érintett előfizető általi visszahallgatását – kérésre – a szolgáltató által biztosított ügyfélszolgálati helyiségben
lehetővé tenni. (2) A hangfelvétel másolatát a szolgáltató köteles az előfizető kérelmére 30 napon belül, vagy a Hatóság felhívására
a felhívásban megjelölt határidőn belül rendelkezésre bocsátani. Az előfizető részére előfizetői bejelentésenként egy
alkalommal ingyenesen kell a másolatot biztosítani. Az előfizetők értesítése
11. § (1) Amennyiben az előfizető ehhez hozzájárul, a szolgáltató a számlát postai út helyett elektronikus levélben vagy
elektronikus számla bemutatási rendszer útján is megküldheti az előfizető részére. A szolgáltató ebben az esetben az
előfizető részére díjkedvezményt adhat. (2) Elektronikus számla bemutatási rendszer esetén az Eht. 144. § (3) bekezdése alkalmazásában a számlaértesítő
elektronikus levél minősül számlalevélnek. Az előfizetőt a) a számlaértesítő elektronikus levélben vagy
b) az elektronikus számlában, amennyiben lehetséges a számlaértesítő elektronikus levélben erre történő utalással
kell értesíteni. (3) Az elektronikus levelet, SMS-t vagy MMS-t a kézbesítési visszaigazolás napján – az ellenkező bizonyításáig – úgy kell
tekinteni, hogy azzal a szolgáltató az előfizető értesítésére vonatkozó kötelezettségének eleget tett.
(4) Amennyiben az Eht. 144. § (4) bekezdése szerinti elektronikus levélben, SMS-ben vagy MMS-ben történő értesítés
megtörténte az előfizető érdekkörében fennálló körülmény miatt nem állapítható meg, az értesítést – az ellenkező
bizonyításáig – a szolgáltató legalább két alkalommal, legalább 5 napos időközzel megtett kézbesítési kísérletét
követő napon úgy kell tekinteni, hogy azzal a szolgáltató az előfizető értesítésére vonatkozó kötelezettségének eleget
tett. (5) A postai úton megküldött értesítést a postára adástól számított hetedik napon – az ellenkező bizonyításáig – úgy kell
tekinteni, hogy azzal a szolgáltató az előfizető értesítésére vonatkozó kötelezettségének eleget tett.
(6) A (3)–(5) bekezdésben foglalt értesítési kötelezettség kézbesítési vélelmet nem alapoz meg. A hatósági eljárás során az
előfizető értesítése megtörténtének bizonyítása a szolgáltatót terheli. Díjszámítás, tételes számlamelléklet
12. § (1) A szolgáltató az időmérésen alapuló szolgáltatás mérését másodperc alapon, díjának számítását és számlázását az
egyedi előfizető szerződésben és az általános szerződési feltételeiben kialakított számlázási egység alapján végzi.
(2) A szolgáltató hálózati kapcsolástechnikai rendszerét úgy köteles kialakítani, hogy a díjazott időtartam, azaz
időmérésen alapuló szolgáltatás esetén a kapcsolat létrejötte és bontása közötti időtartam a végpontok közötti
beszéd- vagy adatkapcsolat fennállásának tényleges idejét a) helyhez kötött telefon szolgáltatás esetén hívó oldali bontásnál 1 másodperccel, hívott oldali bontásnál
90 másodperccel, b) internet szolgáltatás esetén a mért időt 1 másodperccel,
c) mobil rádiótelefon-hálózathoz történő előfizetői csatlakozás esetén 2 másodperccel haladhatja meg.
(3) Adatmennyiségen alapuló szolgáltatás díjának számítását és számlázását az általános szerződési feltételekben
rögzített egységekben kell kialakítani. 13. § (1) Az Eht. 142. § (1) bekezdésében meghatározott számlamellékletben a telefonszolgáltató az előfizető által fizetendő
díjakat valamennyi eltérő díjú hívásirány, hívásirányok alkalmazásának hiányában végződtető szolgáltató, emelt díjas
hívások, távszavazás, SMS, MMS, fogadott hívások után fizetendő díjak szerinti bontásban köteles feltüntetni, továbbá
köteles feltüntetni a telefon szolgáltatás útján igénybe vett nem telefon szolgáltatások díját is.
(2) A telefonszolgáltatók az Eht. 142. § (2) bekezdése szerinti hívásrészletező szolgáltatásonként és szolgáltatónként
a következőket kell tartalmaznia: a) a hívott szám;
b) a hívás kezdő időpontja; c) a hívás időtartama;
d) a hívásegység díja; e) a hívás díja.
(3) Az Eht. 142. § (1) bekezdésében meghatározott számlamellékletben külön fel kell tüntetni a beszéd és nem beszéd
célú hívásokért felszámított díjakat, valamint a díjazási időszakokat.
(4) Nem beszéd célú adatforgalmi kapcsolatok, hívások esetén az Eht. 142. § (2) bekezdése szerinti számlamellékletnek
hozzáférés típusonként a következőket kell tartalmaznia: a) a nem beszéd célú adatforgalom időpontja;
b) adatforgalom mennyisége vagy időalapú számlázásnál az adatforgalom időtartama;
c) egységnyi forgalom vagy időalapú díj számlázásánál az egységnyi időalapú díj;
d) az adatforgalom díja. (5) Átalány díjas szolgáltatás esetében a (2) bekezdés d)–e) pontjai és a (4) bekezdés c)–d) pontjai helyett a szolgáltató
utalhat az átalányra vagy a szolgáltatás átalánydíjas jellegére is.
(6) A hívásrészletező eseti jelleggel, határozott időre vagy visszavonásig igényelhető. A hívásrészletező egyéni előfizetők
részére havonta egy alkalommal díjmentes. Az igénybevétel feltételeit a szolgáltató köteles az általános szerződési
feltételeiben meghatározni. (7) Az egyéni előfizető a hívásrészletező kiállítását utólag, két évre visszamenőleg is igényelheti a szolgáltatótól.
Visszamenőleges igénylés esetén minden, már kiállított számlához egy esetben kérhető hívásrészletező díjmentesen.
Hangposta szolgáltatással kapcsolatos szabályok 14. § (1) Ha a hívott fél hangposta szolgáltatást vesz igénybe, a helyhez kötött telefon és a mobil rádiótelefon szolgáltatók
(e §-ban a továbbiakban: telefonszolgáltatók) kötelesek biztosítani, hogy amennyiben a hívó fél a hívását
a hangpostára irányítást megelőzően megszakítja, a hívott fél szolgáltatója nem végződtetheti a hívást. A hívásért
a telefonszolgáltatók díjat nem számíthatnak fel. (2) A telefonszolgáltató a hívás hangpostára irányítását megelőzően szövegbemondással vagy hangjelzéssel hívja fel
a hívó fél figyelmét a hangpostára irányításra. A hívás díjmentes megszakítására rendelkezésre álló időtartamnak
a telefonszolgáltató általános szerződési feltételeiben meghatározott, de legalább 2 másodperc hosszúságúnak kell
lennie. (3) A telefonszolgáltató akkor jogosult a beérkező hívást hangpostára végződtetni, ha a hívott fél hangposta szolgáltatást
vesz igénybe és a hívás megszakítására megállapított időn belül a hívó fél nem szakítja meg a hívást.
Az előfizetői szerződés módosítása 15. § (1) Az általános szerződési feltételek módosítása esetén, a módosítás Hatósághoz történő bejelentésekor a bejelentéshez
csatolni kell elektronikus dokumentumban a változásokat kivonatolt formában, valamint az általános szerződési
feltételek változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét is. (2) Az általános szerződési feltételek módosítása tekintetében az Eht. 132. § (4) bekezdésben meghatározott, e rendelet
11. § (2) bekezdésében részletezett értesítésnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) pontos utalást az általános szerződési feltételek módosított rendelkezéseire;
b) a módosítások lényegének rövid leírását; c) a módosítások hatálybalépésének időpontját;
d) a közzétett általános szerződési feltételek elérhetőségét; e) ha a szolgáltató az előfizetői szolgáltatások díját módosítja, vagy a díjban foglalt szolgáltatás mennyiségét
csökkenti, akkor a módosított díjat, mennyiséget és a változás összegét, több szolgáltatást tartalmazó
díjcsomagok esetében szolgáltatásonként elkülönítve; f) azt a feltételt, jogszabályváltozást vagy hatósági döntést, lényeges körülményt (különösen a műsorterjesztés
szolgáltatás keretében kínált médiaszolgáltatások összetételében bekövetkező változás esetén az Eht. 132. §
(2a) bekezdés szerinti indokot), amellyel a szolgáltató a módosítást indokolja;
g) az előfizetőt az általános szerződési feltételek egyoldalú módosítása esetén megillető jogokat.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően, az e rendelet 11. § (3) bekezdésében meghatározott elektronikus értesítési módokon
megküldött és az Eht. 144. § (4) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott értesítésnek
a) a módosítások hatálybalépésének időpontját; b) amennyiben ez lehetséges, pontos utalást az általános szerződési feltételek módosított rendelkezéseire;
c) a közzétett általános szerződési feltételek internetes honlapon történő elérhetőségét;
d) az előfizetőt az általános szerződési feltételek egyoldalú módosítása esetén megillető jogokra történő utalást
kell tartalmaznia. (4) A nyilatkozattétel elmulasztása nem minősülhet az előfizető, illetve igénylő számára többletterhet jelentő, az adott
(előfizető által igénybe vett) szolgáltatáshoz kapcsolódó új, illetve kiegészítő szolgáltatás megrendelését
eredményező szerződésmódosításra vonatkozó ajánlat elfogadásának. (5) Amennyiben az előfizetői szerződés módosítására díjváltozás miatt kerül sor, a nyilatkozattétel elmulasztása
– a feleknek az egyedi előfizetői szerződésben rögzített, erre vonatkozó megállapodása esetén –, mint ráutaló
magatartás, elfogadásnak minősül abban az esetben, ha a szolgáltató az Eht. 144. § (3) bekezdésének vagy
(4) bekezdés a) vagy b) pontjának megfelelően tett eleget értesítési kötelezettségének.
(6) A műsorterjesztési szolgáltatásra vonatkozó előfizetői szerződés általános szerződési feltételeinek módosításáról – ide
nem értve a szolgáltatási csomag összetételére, illetve a szolgáltatás díjának emelésére vonatkozó módosítást – szóló,
az Eht. 144. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt értesítési kötelezettségének a szolgáltató úgy is eleget tehet, hogy
minden előfizetője számára díjmentesen elérhető információs csatornáján legalább 15 napig, naponta legalább
összesen 3 óra időtartamban a 8 és 22 óra közötti idősávban az értesítést közzéteszi.
(7) Amennyiben a felek eltérően nem állapodnak meg, az előre fizetett szolgáltatások esetében az előfizetői
egyenlegfeltöltés új határozott idejű szerződés ráutaló magatartással történő megkötésének minősül.
16. § (1) Az Eht. 132. § (9) bekezdésében szabályozott átírás esetén az előfizető nem kötelezhető belépési díj fizetésére.
(2) Az átírás feltételeit (szabályait) a szolgáltató az általános szerződési feltételeiben határozza meg úgy, hogy
a) az átírás esetén indokolt és méltányos díjat számíthat fel,
b) az átírás teljesítésének határideje nem lehet több mint a szolgáltató által meghatározott alaki és tartalmi
követelményeknek megfelelő átírási kérelem beérkezésétől számított 15 nap.
(3) A szolgáltató köteles az általa az átírás teljesítésére vállalt határidőn belül az átírást teljesíteni, vagy az átírás
elutasításáról az előfizetőt értesíteni. (4) Amennyiben a szolgáltató az átírást az általános szerződési feltételeiben vállalt határidőn belül nem teljesíti, kötbért
köteles fizetni, melynek összege minden késedelmes nap után az átírás díjának egytizede.
17. § (1) A helyhez kötött szolgáltatások esetén az előfizető áthelyezési igényére az előfizetői hozzáférési pontot a szolgáltató
köteles a földrajzi szolgáltatási területén belül áthelyezni az e §-ban foglaltak szerint.
(2) A szolgáltató a hiánytalan áthelyezési igény szolgáltatóhoz való beérkezését követő 15 napon belül végzi el az igény
teljesíthetősége érdekében szükséges vizsgálatait, és ezen időn belül írásban értesíti az igénylőt arról, hogy
a) az áthelyezési igénybejelentést elfogadja, és azt az általános szerződési feltételekben meghatározott határidőn,
legfeljebb azonban az igény beérkezését követő 30 napon belül, vagy az előfizető által az áthelyezési igényben
megjelölt későbbi, de legfeljebb az áthelyezési igény szolgáltatóhoz való beérkezésétől számított 3 hónapon
belüli időpontban teljesíti, b) az előfizetői hozzáférési pont áthelyezését műszaki lehetőség hiányában az a) pont szerinti határidőben nem
tudja biztosítani, de az áthelyezési igénybejelentést elfogadja és ezzel egyidejűleg (év, hónap, nap pontossággal)
megjelöli az áthelyezés teljesítésének legkésőbbi időpontját, amely nem haladhatja meg az áthelyezési
igénybejelentéstől számított 3 hónapot, vagy c) az áthelyezési igényt műszaki lehetőség hiányában elutasítja.
(3) A szolgáltató az áthelyezésért indokolt és méltányos díjat számíthat fel.
(4) A (2) bekezdésben foglaltak esetén az előfizetői hozzáférési pont megszüntetésétől a szolgáltatás igénybevételére
alkalmas áthelyezés teljesítéséig az előfizetői szolgáltatás szünetel. Erre az időszakra a szolgáltató díjfizetési
kötelezettséget nem állapíthat meg. (5) A (2) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott határidők be nem tartása esetén a szolgáltató kötbért köteles fizetni,
melynek összege minden késedelmes nap után az áthelyezés díjának egyharmada.
18. § (1) Az előfizetői hívószámot a szolgáltató az alábbi esetekben változtathatja meg:
a) ha az előfizető kéri; b) ha a számváltoztatás műszaki vagy forgalmi okból elkerülhetetlen, és ennek szükségességét a Hatóság igazolta;
c) ha a módosítást jogszabály kötelezővé teszi. (2) A szolgáltató az előfizető kérésére köteles az előfizetői hívószámot megváltoztatni, ha a szám megváltoztatásának
műszaki feltételei adottak. A felek eltérő megállapodása hiányában a megváltozott hívószámot a szolgáltató választja
ki a rendelkezésére álló számtartományból. (3) Ha a szolgáltató a (2) bekezdés szerint kért előfizetői hívószám megváltoztatását műszaki feltételek hiányára
hivatkozva megtagadja, köteles az elutasítást részletesen megindokolni. (4) A szolgáltató köteles az előfizetőt az (5) és (6) bekezdésekben foglaltakról tájékoztatni és az (1) bekezdés
b)–c) pontjában meghatározott esetekben az előfizetőt az előfizetői hívószám megváltozásáról legalább 30 nappal
előre értesíteni. (5) Az előfizetői hívószám megváltoztatása esetén az előfizető igényelheti, hogy a szolgáltató a hívószámot ne rendelje
más előfizetőhöz, a korábbi előfizetői hívószámon az új előfizetői hívószámról a szolgáltató – a szolgáltató által
meghatározott szövegkészletből az előfizető által választott szöveggel – tájékoztatást adjon.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott szolgáltatás, amennyiben a változásra az (1) bekezdés b)–c) pontjában
meghatározott esetekben kerül sor, az előfizető kérésének megfelelő ideig, de legfeljebb 3 hónapig díjmentes.
(7) A szolgáltató az előfizetői hívószám megváltozásáról ügyfélszolgálatán vagy tudakozó szolgáltatás útján köteles
mindaddig tájékoztatást adni, amíg a hívószámot nem rendeli más előfizetőhöz, de legfeljebb az előfizetői hívószám
megváltozásától számított egy évig. (8) A szolgáltató e §-ban meghatározott feltételek figyelembevételével az általános szerződési feltételeiben határozhatja
meg, hogy az előfizetői hívószámot mennyi idő után rendeli más előfizetőhöz.
A szolgáltatás korlátozása 19. § (1) Ha az előfizető az Eht. 137. § (1) bekezdés, vagy e § (3) bekezdése szerinti korlátozás okát megszünteti és erről
a szolgáltató hitelt érdemlő módon tudomást szerez, a szolgáltató köteles az előfizető kérésétől számított 72 órán
belül a korlátozást megszüntetni. (2) A korlátozás megszüntetésének késedelmes teljesítése esetén a szolgáltató minden megkezdett késedelmes nap után
kötbért köteles fizetni. A kötbér mértéke minden megkezdett késedelmes nap után a visszakapcsolási díj egyharmada.
Amennyiben a szolgáltató visszakapcsolási díjat nem számít fel, a kötbér mértéke az előfizetői szerződés alapján az
adott előfizetői szolgáltatással kapcsolatban fizetendő havi előfizetési díj, illetve előre fizetett szolgáltatás esetén az
előre fizetett díj egy harmincad részének négyszerese. (3) A szolgáltató jogosult a szolgáltatást korlátozni, ha a rendelkezésre álló adatok, információk alapján valószínűsíthető,
hogy az előfizető a szerződés megkötése vagy szolgáltatás igénybe vétele céljából a szolgáltatót lényeges körülmény
– így különösen a személyes adatok – vonatkozásában megtévesztette.
A szolgáltatás szüneteltetése 20. § (1) A szolgáltatás előfizető kérésére legfeljebb 6 hónapig tartó szüneteltetését a szolgáltató határozott időtartamú
szerződéseknél sem zárhatja ki, ebben az esetben azonban az előfizetői szerződés időtartama a szüneteltetés
időtartamával meghosszabbodik. (2) A szolgáltató az előfizető által kért szünetelési időszak végén a szolgáltatást köteles visszakapcsolni. Amennyiben
a visszakapcsoláshoz nem szükséges helyszíni intézkedés, a szolgáltató külön díjat nem számíthat fel. Amennyiben
a visszakapcsoláshoz helyszíni intézkedés szükséges, a szolgáltató indokolt, méltányos egyszeri díjat számíthat fel.
(3) A szolgáltató az előfizető egyértelmű azonosítása után, az előfizető kérelmére köteles haladéktalanul szüneteltetni
a mobil rádiótelefon szolgáltatást, amennyiben a bejelentés indoka a SIM kártya elvesztése, eltulajdonítása. Az
előfizető kérelme és a szolgáltatás szüneteltetése közötti időszakban keletkezett esetleges díjakat a szolgáltató nem
háríthatja az előfizetőre. (4) Üzleti előfizetők esetében felszámolás, csődeljárás vagy végelszámolás elrendelése esetén a szolgáltató jogosult
a szolgáltatást e körülmény bekövetkezésétől kezdve szüneteltetni, amíg az előfizető nem ad a szolgáltató általános
szerződési feltételeiben meghatározott, de legfeljebb a szolgáltatás 12 havi díjának megfelelő vagyoni biztosítékot.
(5) A szolgáltatás 15 napot meghaladó korlátozását követően, amennyiben a szolgáltató nem él az Eht. 134. §
(7) bekezdésében biztosított felmondási jogosultságával, a szolgáltatást legfeljebb 6 hónapig felfüggesztheti.
A szolgáltató a szolgáltatás felfüggesztése alatt díjat nem számíthat fel. Amennyiben a szolgáltatás felfüggesztési oka
változatlanul fennáll, a szolgáltató a szolgáltatás felfüggesztés időtartamának utolsó napjára 15 napos felmondási
idővel az előfizetői szerződést felmondhatja. (6) Amennyiben a rendelkezésre álló adatok, információk alapján valószínűsíthető, hogy az előfizető a szerződés
megkötése vagy szolgáltatás igénybevétele céljából a szolgáltatót lényeges körülmény – így különösen a személyes
adatok – vonatkozásában megtévesztette, a szolgáltató jogosult az előfizetői szerződést legalább 15 napos
felmondási idővel megszüntetni, amelynek tartamára jogosult a szolgáltatást felfüggeszteni.
(7) Egy előfizetői szerződésben foglalt több szolgáltatás esetén a felek megállapodhatnak, hogy a szüneteltetés kizárólag
az előfizető által kért szolgáltatásra terjedjen ki. Az előfizetői szerződés megszűnése
21. § (1) Az előfizetői szerződés az Eht. 134. §-ban foglalt eseteken túl megszűnik
a) az előfizető halálával, jogutód nélküli megszűnésével, b) a szolgáltató halálával, jogutód nélküli megszűnésével,
c) a számhordozásra vonatkozó szabályok szerint az átvevő szolgáltató és az előfizető között létrejövő új előfizetői
szerződés létrejöttével és d) a felek közös megegyezésével.
(2) Az Eht. 134. § (1) bekezdése szerinti felmondás esetén sem kiszállási díj, sem bármilyen egyéb költség (különösen
a szolgáltató tulajdonát képező eszköz amortizációs értékcsökkenése) nem hárítható át az előfizetőre. Jogszerű
előfizetői felmondás esetében a szolgáltató nem kötheti ki az előfizetői szerződés megszűnése feltételeként
a szolgáltató tulajdonát képező eszközök visszaszolgáltatását. (3) Az előfizető és a szolgáltató megállapodhatnak abban, hogy az előfizető egy általa megjelölt határnapra mondja fel az
előfizetői szerződést. Ebben az esetben az előfizető a felmondásról szóló nyilatkozatában köteles megjelölni azt
a határnapot, amely naptól a nyújtott szolgáltatást nem kívánja igénybe venni. E határnap a felmondás megküldésétől
számított nyolcadik és harmincadik nap között lehet. A szolgáltató e határnapon köteles a szolgáltatást megszüntetni.
(4) A szolgáltató az Eht. 134. § (15) bekezdésében meghatározott összegű jogkövetkezményt kötbér formájában is
érvényesítheti. A szolgáltató e kötbér helyett alacsonyabb összegű kötbért, vagy kedvezőbb jogkövetkezményt is
alkalmazhat. (5) A szolgáltató az Eht. 134. § (15) bekezdésében meghatározott jogkövetkezményt sem alkalmazhatja, ha
a szolgáltatónak az alábbiakban meghatározott szerződésszegő magatartása miatt mondja fel az előfizető az előfizetői
szerződést: a) a szolgáltató a hibabejelentéseit követően a hibát 30 napig nem tudja elhárítani,
b) a műsorterjesztési szolgáltatást nyújtó szolgáltató az igénybe vett szolgáltatás csatornakiosztását az Eht. 132. §
(2a) bekezdésbe ütközően módosítja. (6) A határozott idejű szerződés előfizető általi rendkívüli felmondása esetén a szerződés a felmondó nyilatkozat
szolgáltatóhoz történő megérkezését követő napon szűnik meg. (7) A szolgáltató köteles legalább 30, de legfeljebb 60 nappal korábban értesíteni az előfizetőt az Eht. 134. §
(14) bekezdésben foglaltakról. (8) Az Eht. 134. § (16) bekezdésében foglalt esetben és az előre fizetett szolgáltatások egyenlegfeltöltéssel történő
meghosszabbítása esetén a szolgáltató az előfizető által kifizetett, de az egyenlegfeltöltést megelőzően fel nem
használt díjat az új előfizetői szerződéshez kapcsolódó egyenlegen jóváírja.
Előfizetői névjegyzék és országos belföldi tudakozó szolgáltatás 22. § (1) Minden előfizetői hozzáférést nyújtó telefonszolgáltató évente legalább egy alkalommal köteles valamennyi olyan
telefon szolgáltatását igénybe vevő előfizetőjéről névjegyzéket készíteni, aki e névjegyzékben való szerepeltetéséhez
hozzájárult. A névjegyzéket a telefonszolgáltató köteles elektronikusan – legalább interneten keresztül –
hozzáférhetővé tenni, és legalább havi rendszerességgel frissíteni. (2) A helyhez kötött előfizetői hozzáférést nyújtó telefonszolgáltató köteles az egyetemes elektronikus hírközlési
szolgáltatónak az általa készített előfizetői névjegyzék adatait térítésmentesen rendelkezésre bocsátani. Az
adatszolgáltatási kötelezettség kiterjed a számozási körzet valamennyi olyan előfizetőjének nevére, címére és
előfizetői hívószámára, akik az adataik előfizetői névjegyzékben történő megjelenéséhez hozzájárultak.
(3) Az Eht. 146. § (1) bekezdésében foglaltak megsértése esetén a Hatóságtól jogvitás eljárás keretében kérhető, hogy
a névjegyzéket készítő telefonszolgáltatók számára határozzon meg objektív, méltányos, megkülönböztetéstől
mentes és átlátható feltételeket az előfizetői névjegyzék adatai rendelkezésre bocsátása érdekében.
23. § (1) Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató által készített összesített előfizetői névjegyzék legalább az előfizetői
hozzáférési pont helye szerinti földrajzi terület, budapesti előfizetői hozzáférési pont esetében Budapest valamennyi
előfizetői hozzáférést biztosító helyhez kötött telefon szolgáltatás előfizetőjének adatait tartalmazza, a névjegyzékben
szereplő előfizető hozzájárulásától függően. Amennyiben a szolgáltató a nyomtatott előfizetői névjegyzéket több
részre bontva állítja elő, az előfizető térítésmentesen csak az ő előfizetői hozzáférési pont helye szerinti földrajzi terület
adatait tartalmazó rész átvételére jogosult. Ha az előfizető írásban úgy nyilatkozott, hogy a névjegyzék fizikai átadását
kéri, a szolgáltató térítésmentesen adja át a névjegyzéket.
(2) A szolgáltató minden előfizető számára biztosítja, hogy az előfizetői névjegyzékben külön térítés nélkül feltüntethesse
nevét, lakcímét (székhelyét) és előfizetői hívószámát, igény esetén az előfizetői hívószámhoz tartozó végberendezés
felhasználási módját (telefon/fax). Egyéni előfizető díjmentesen kérheti továbbá neve után a foglalkozása és iskolai
végzettsége, szakképesítése feltüntetését is, legfeljebb 24 karakter hosszúságig.
(3) Minden előfizetői hozzáférést nyújtó helyhez kötött telefonszolgáltató előfizetője számára – egyéni előfizető
esetében díjmentesen – biztosítja, hogy kérése esetén az előfizetői névjegyzékben legalább egy mobil rádiótelefon
előfizetői hívószámot is feltüntethessen. (4) Az előfizetői névjegyzék természetes személynek nem minősülő előfizetők esetében az – előfizetői névjegyzékben
való feltüntetéséhez hozzájáruló – előfizető nevét és legalább egy előfizetői hívószámát tartalmazza.
(5) Az előfizetői névjegyzék internetes változatát folyamatosan, az elektronikus adathordozón hozzáférhetővé tett vagy
nyomtatott formát legalább évente frissíti a szolgáltató. (6) Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató köteles évente előfizetői névjegyzéket megjelentetni általa
meghatározott bontásban, és azt elektronikusan – legalább az interneten keresztül – hozzáférhetővé tenni. Az
egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató az előfizető kérésére a névjegyzéket nyomtatott (telefonkönyv) vagy
elektronikus adathordozó formájában köteles rendelkezésre bocsátani. 24. § (1) Az országos belföldi tudakozó szolgáltatás nyújtásához az adatainak abban történő felhasználásához hozzájárulását
adó előfizető nevét, lakcímének a szolgáltatóval nyilvánosságra hozatal céljából közölt részét és kapcsolási számát az
egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató térítésmentesen kapja meg az előfizetői hozzáférést nyújtó érintett
telefonszolgáltatóktól. Az e célból átadott információk csak az egyetemes tudakozó szolgáltatáshoz használhatók fel.
(2) A telefonszolgáltatók kötelesek lehetővé tenni, hogy az országos belföldi tudakozó szolgáltatás az Európai Gazdasági
Térség más végfelhasználói számára hanghívás vagy SMS útján közvetlenül hozzáférhető legyen.
Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás esetén alkalmazandó különös szabályok
25. § (1) E rendelet 1–24. §-ai rendelkezéseit az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására kötött előfizetői
szerződésekre e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. E rendelkezések vonatkozásában szolgáltató alatt
az Eht. 119. §-a alapján kijelölt egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatót kell érteni.
(2) Az igénylő az Eht. 117. § a) pontja szerinti egyetemes szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szándékát
(a továbbiakban: igénybejelentés) a szolgáltató általános szerződési feltételeiben rögzített módon, legalább két
lehetséges mód közül választva – melyek közül legalább egy hangalapú és egy írásos – teheti meg. Az igénybejelentés
különösen ügyfélszolgálaton személyesen, postai úton vagy interneten keresztül elérhető elektronikus űrlap
kitöltésével vagy a telefonos ügyfélszolgálaton keresztüli bejelentéssel történhet.
(3) Az igénybejelentést a szolgáltató írásban vagy elektronikus úton rögzíti és nyilvántartásba veszi. Amennyiben
szükséges, a szolgáltató az igénylőt 15 napos határidő tűzésével az igénybejelentéssel azonos módon felkéri
adathiány esetén az igénybejelentés megfelelő kiegészítésére, vagy az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás
nyújtásának részletes pénzügyi és műszaki feltételeiről és követelményeiről szóló 97/2010. (III. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 3. § (1) bekezdés c)–d) pontja szerinti nyilatkozat megtételére, amelyet írásban vagy
elektronikus úton rögzít. Ha az igénylő igénybejelentését a 15 napos határidőn belül nem egészíti ki, a szolgáltató az
igénybejelentést törli a nyilvántartásból. (4) A szolgáltató az igénybejelentő számára ajánlatot tehet olyan más, nem egyetemes elektronikus hírközlési
szolgáltatásra vagy szolgáltatási csomagra is, amely az igényelt előfizetői hozzáférési ponton keresztül biztosítja
legalább az általa igényelt szolgáltatások elérését. (5) A szolgáltató az igénybejelentés rögzítésétől számított 15 napon belül az igénybejelentéssel azonos, vagy
a szolgáltató által felkínált lehetőségek közül választva az igénybejelentő által kért módon értesíti az igénylőt
a) az igény elfogadásáról vagy b) az igény Eht. 118. § (4) bekezdése visszautasításáról és a Korm. rendelet 3. § (2)–(3) bekezdésében szabályozott, az
igénylőt megillető eljárásról, ha a visszautasítás Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében foglalt valamely feltétel
fennáll. (6) Amennyiben a szolgáltató az igénybejelentést elfogadja,
a) megküldi az igénylőnek az egyedi előfizetői szerződés két aláírt példányát,
b) a szerződés jogszabályban meghatározott határidőn belüli teljesítése műszaki feltételeinek hiánya esetén írásban
értesíti az igénylőt arról, hogy az előfizetői szerződés megkötésére milyen határidővel (év, hó, nap) vállal
kötelezettséget, amely a 3 hónapot nem haladhatja meg.
Záró rendelkezések 26. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2011. november 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 9. § (3) bekezdése 2012. július 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével valamilyen kedvezmény vagy készüléktámogatás miatt az előfizetők által vállalt
meghatározott időszak (a továbbiakban: hűségidő) alatt bekövetkező felmondás esetére hátrányos
jogkövetkezményt alkalmazó szerződések az előfizető külön értesítése nélkül a hűségidő hátralévő időtartamára, de
legfeljebb 24 hónapra határozott idejű előfizetői szerződéssé alakulnak át. E szerződésekben a szerződésnek az
előfizető általi megszüntetése esetére meghatározott, az előfizetővel szemben érvényesíthető jogkövetkezmények az
előfizető egyéni jogérvényesítése estében annyiban alkalmazhatók, amennyiben azok kedvezőbbek, mint az Eht.
134. § (15) bekezdésében meghatározott jogkövetkezmény, feltéve, hogy a jogkövetkezmények összehasonlítása
lehetséges. (4) E rendelet hatálybalépésekor előfizetői szerződéssel rendelkező kis- és középvállalkozás 2011. december 1-jétől
kezdeményezheti üzleti előfizetői szerződése választása szerinti egyéni előfizetői szerződésre módosítását.
E szerződésmódosításkor a szolgáltató a kis- és középvállalkozás előfizetői minősége változására tekintettel külön díjat
nem alkalmazhat. (5) A szolgáltatók e rendelet hatálybalépése előtt az üzleti előfizetőkkel kötött, valamilyen kedvezmény vagy
készüléktámogatás miatt az üzleti előfizető által vállalt hűségidő alatt bekövetkező felmondás esetére hátrányos
jogkövetkezményt alkalmazó szerződéseiket, illetve a határozott idejű szerződéseiket a hűségidő, illetve a határozott
idő lejártakor, de legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított 24 hónapon belül kötelesek e rendelet szerint
módosítani. (6) Az előfizető e rendelet hatálybalépése előtt megtett nyilatkozatait a szolgáltató az Eht. és e rendelet szerint
érvényesnek és megadottnak tekintheti, amennyiben az Eht.-nak és e rendeletnek megfelelően hatályba lépett
általános szerződési feltételeiben erről rendelkezik. Erről az előfizetőt köteles értesíteni és lehetővé tenni, hogy az így
vélelmezett jognyilatkozatát visszavonhassa. (7) E rendelet 3. § (3) bekezdése szerinti megőrzési kötelezettség a szolgáltatókat e rendelet hatálybalépését követően
kibocsátott vagy módosított általános szerződési feltételek vonatkozásában terheli.
(8) E rendelet a következő európai uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és
elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (keretirányelv), b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve (2002. március 7.) az egyetemes szolgáltatásról, valamint
az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói
jogokról (egyetemes szolgáltatási irányelv), c) az Európai Parlament és a Tanács 2009/136/EK irányelve (2009. november 25.) az egyetemes szolgáltatásról,
valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó
felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok
kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi
jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet
módosításáról, d) az Európai Parlament és a Tanács 2009/140/EK irányelve (2009. november 25.) az elektronikus hírközlő hálózatok
és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus
hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló
2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások
engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
105/2016. (V. 13.) Korm. rendelete a Budapest XI. kerület Kopaszi-gát környezetében megvalósuló ingatlanfejlesztési beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és egyes eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § (4) bekezdése tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés
17. pontjában,
az 5. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben meghatározott,
a  Budapest XI. kerület 4013, 4014, 4015/1, 4015/2, 4016, 4042/93, 4042/94, 4042/95, 4042/96, 4042/97, 4042/98,
4042/99, 4042/100, 4042/101, 4042/102, 4042/103, 4042/104, 4042/105, 4042/106, 4042/107, 4042/108, 4042/110,
4045/6, 4045/8, 4045/9, 4073/2, 4074/3, 4074/2, 4045/12, 4045/13 helyrajzi számú ingatlanokon megvalósuló,
ingatlanfejlesztésre irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
valamint
b) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez, üzemeltetéséhez és működtetéséhez közvetlenül
kapcsolódó, az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos, illetve azokhoz kapcsolódó közterületeken
megvalósuló árvízvédelmi mű építéséhez, útépítési, közmű-csatlakozási és -fejlesztési, valamint egyéb
munkák megvalósításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) A Kormány az 1. melléklet 1. pontja szerinti építésügyi hatósági ügyekben első fokon eljáró hatóságként Budapest
Főváros XI. Kerület Újbuda Önkormányzat jegyzőjét jelöli ki.
(2) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
ügyben építésügyi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány első fokú eljárásban eljáró
szakhatóságként Budapest Főváros XI. Kerület Újbuda Önkormányzat jegyzőjét jelöli ki.
4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, az  előzetes vizsgálati eljárás és a  környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(4) Az 1. § (1) és (2) bekezdése szerinti ingatlanokra vonatkozó településrendezési eszköz módosítása során az egyes
tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdése szerinti
véleményadás határideje legfeljebb nyolc nap.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
5. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság L. E., M-né D. Zs., R. Zs., V. J-né, T. G-né, T. B, V. J., V. E., T-né T. A., K. F-né, K. F., K. K., L. I., E. A-né, N. Z-né, E. R., F. D., L-né M. B., B. J-né, H. T-né, M. M., H. R., N. L. és K-né H. M. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a közjegyzői, végrehajtói, és minden hatósági tevékenység, csak állami alkalmazotti, és ne
magánvállalkozási formában legyen végezhető?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozók 2013. október 31-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be a Nemzeti Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a régi Ve. 153. §
(1) bekezdés e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza
meg. A Nemzeti Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a régi Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.)
ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának. A beadványozók által benyújtott íven kétszer került feltüntetésre az
aláírást gyűjtő polgár aláírása szövegrész.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés
nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség
követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a választópolgár és a jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a
népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés legalább
három kérdést foglal magában, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdésben szereplő „állami alkalmazott” kifejezés többféle értelmezési
lehetőséget is felvet, melynek okán az sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű. A kérdésből
nem derül ki, hogy ezen alanyi kör csak a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (2) bekezdésében meghatározott központi államigazgatási
szervekkel (a továbbiakban: közigazgatási szerv) közszolgálati, közalkalmazotti, illetve kormányzati szolgálati
jogviszonyban állókat jelenti, vagy minden, a közigazgatási szervvel munkaviszonyban álló személyt, így a fentiekben
említetteken túl a vállalkozási vagy megbízási szerződésen alapuló munkaviszonyban állókat is magában foglalja
esetleg a helyi önkormányzat képviselő-testületének, illetve a közös önkormányzati hivatal köztisztviselőjét is.
A közigazgatási hatósági ügy fogalmát a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 12. §-ának (2) bekezdése határozza meg. A hivatkozott jogszabályhely
(3) bekezdése szerint hatósági ügy intézésére
a) államigazgatási szerv,
b) helyi önkormányzati képviselő-testület, ideértve a megyei önkormányzat közgyűlését is, valamint átruházott
hatáskörben a polgármester, a bizottság, a társulás vagy a jegyző,
c) polgármester, főpolgármester, megyei közgyűlés elnöke (a továbbiakban együtt: polgármester),
d) főjegyző, jegyző (a továbbiakban együtt: jegyző), a polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal
ügyintézője,
e) törvény vagy kormányrendelet által közigazgatási hatósági jogkör gyakorlására feljogosított egyéb szervezet,
köztestület vagy személy rendelkezik hatáskörrel.
A Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű, hogy a kezdeményezés alapján csak államigazgatási szerv
végezhetne hatósági tevékenységet és ezáltal például a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a polgármester és
a jegyző nem, vagy tekintettel arra, hogy Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény
(a továbbiakban: Mötv.) preambuluma szerint a helyi önkormányzatok az egységes állami szervezetrendszer részei,
a kezdeményezés arra irányul, hogy hatósági ügy intézésére, valamint a kezdeményezésben nevesített „közjegyzői,
végrehajtói tevékenység”-re csak a Ket. 12. § (2) bekezdés a)–d) pontjaiban nevesített közigazgatási hatóság
rendelkezzen hatáskörrel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdés azért sem felel meg az egyértelműség
követelményének, mert megtévesztő, ugyanis azt a téves látszatot kelti, mintha jelenleg a közjegyzői és végrehajtói
tevékenységet kizárólag magánvállalkozási formában lehetne folytatni.
A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi III. törvény 225. § (1) bekezdése szerint a végrehajtás elrendelését és
foganatosítását a bíróság, illetve a közjegyző, továbbá a törvényben meghatározott más szervek és személyek, így
különösen a következők végzik:
a) az önálló bírósági végrehajtó,
b) a törvényszéki végrehajtó,
c) az önálló bírósági végrehajtó-helyettes,
d) a törvényszéki végrehajtó-helyettes,
e) a végrehajtójelölt.
A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi III. törvény 256. § (1) bekezdése szerint a törvényszéki végrehajtó, a
törvényszéki végrehajtó-helyettes és a törvényszéki végrehajtójelölt a törvényszéknél szolgálati viszonyban álló
bírósági tisztviselő, azaz ezen tisztségek nem magánvállalkozási formában gyakorolt tevékenységek. Tekintettel arra,
hogy a kérdés a választópolgárok számára ezzel ellentétes tartalmú kijelentést tartalmaz, ezért az megtévesztő, így
nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
A leírtak alapján a kérdésben tartott népszavazás alkalmával a választópolgárok számára nem lenne egyértelmű,
hogy aláírásukkal, illetve szavazatukkal pontosan mit támogatnak, illetve a kezdeményezésben tartott érvényes és
eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés számára nem lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú
jogszabály megalkotására kötelezné a népszavazás eredménye.
A Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) és e) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem
felel meg a törvényben foglalt követelmények és az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a régi Ve.-ben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az
Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) és e) pontjain, a 13. §-án, a Mötv. preambulumán, a Ket. 12. § (2) és (3) bekezdésén, a bírósági
végrehajtásról szóló 1994. évi III. törvény 225. § (1) és a 256. § (1) bekezdésein, a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagja és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (2) bekezdésén, a régi Ve.
118. § (3)-(5) bekezdésein, a 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a 153. § (1) bekezdés e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendeleten, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
44/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt (székhely: 2000 Szentendre, Ady E. u. 1. III/14.) elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy önhibáján kívül felhalmozódott tartozása miatt egyetlen embert és családot se lehessen saját
lakóingatlanából az utcára tenni, és erről az Országgyűlés mihamarabb alkosson törvényt?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles. A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés az alábbi okok miatt nem felel meg az egyértelműség követelményének.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő „önhibáján kívül felhalmozódott tartozás”
kifejezés sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg. Nem egyértelmű,
hogy a  beadványozó mit ért „tartozás” fogalma alatt és annak mértéke sem pontosan behatárolható. A  Bizottság
álláspontja szerint nem meghatározható az sem, hogy a beadványozó pontosan mit ért az „utcára tenni” kifejezés
alatt. A kérdésben szereplő pontatlan meghatározások miatt a kérdés a választópolgár számára nem egyértelműen
és kétséget kizáróan megválaszolható, valamint a jogalkotó számára sem lenne egyértelmű, hogy egy érvényes és
eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne kötelezett.
Az Nsztv. 8. §-a szerint az érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésre a népszavazás
megtartásától – ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától – számított
három évig kötelező. Az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének haladéktalanul eleget tenni. A Bizottság
véleménye szerint a  kezdeményezésben szereplő „és erről az  Országgyűlés mihamarabb alkosson törvényt”
tagmondat értelemzavaró, azt a  téves látszatot kelti, mintha önmagában, e  tagmondat nélkül a  népszavazás
döntése nem keletkeztetne jogalkotási kötelezettséget az  Országgyűlés számára, ezáltal nem felel meg
az Nsztv. 13. §-a által támasztott követelményeknek.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel arra, hogy a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  jogszabályban
foglalt követelményeknek, ezért az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az  Nsztv. 2.  §-án, 8.  §-án, 10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke