type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
70/2017. (III. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Szigetiné dr. Juhász
Orsolyát 2017. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
63/2014. (II. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Mezeyné dr. Ripszky Juditot 2014. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. február 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
234/2015. (HK 9.) HVKF szakutasítása a Gépjármű-igénybevételi szabályzat kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter)
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Gépjármű-igénybevételi szabályzat című kiadványt, amelyet az
érintettek külön kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
6. Hatályát veszti
a) a „Gépjármű Szolgálati Utasítás” című, Gjmű/127
cikkszámú és a „Melléklet a „Gépjármű Szolgálati
Utasítás”-hoz” című, Gjmű/128 cikkszámú szolgálati
könyvek hatályba léptetéséről szóló 73/1974. számú
MN PCGTSZF utasítás,
b) a „Kézikönyv a páncélos és gépjárműtechnikai szakfeladatok végzéséhez” című, 256/320 nyt. számú főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről szóló 26/1996. MH
PCGTSZF intézkedés.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
19/2004. (III. 26.) OGY határozata a 2003—2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikáról.
1. Az Országgyűlés jóváhagyja a magyar közlekedéspolitikát, amelynek stratégiai főirányai:
— az életminőség javítása, az egészség megőrzése, a
területi különbségek csökkentése, a közlekedésbiztonság
növelése, az épített és természeti környezet védelme,
— az Európai Unióba való sikeres integrációnk elősegítése,
— a környező országokkal való kapcsolatok feltételeinek javítása, és ezen kapcsolatok bővítése,
— a területfejlesztési célok megvalósításának előmozdítása, — a hatékony üzemeltetés és fenntartás feltételeinek
megteremtése a szabályozott verseny segítségével.
Egyetért a főirányokból eredő célokkal, a közlekedéspolitika prioritásaival és a megvalósítás érdekében az alábbi
kiemelt területek fejlesztésével:
Általános közlekedéspolitikai elemek, melyek megvalósítása elsődleges, és összhangban áll az EU-közlekedéspolitika prioritásaival:
— a páneurópai hálózat magyarországi bővítése, hogy
az országhatártól országhatárig tartó, a főváros központúságot oldó gyorsforgalmi úthálózat fejlesztésével a folyamatosan növekvő, transz-európai forgalmi terhelésnek is
megfeleljen, egyúttal lehetőséget teremtve az uniós támogatások hazai felhasználásának növelésére;
— a közlekedési alágazatok (vasúti, közúti, vízi és légi)
összehangolása a fenntartható fejlődés szem előtt tartásával;
— a közlekedésbiztonság javítása;
— a környezetszennyezés (üvegházhatást okozó légne
mű anyagok és szilárd összetevők, valamint a zaj- és rezgésterhelés) csökkentése, a természeti és táji értékek védelme
a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és fenntartása során;
— a közlekedési tarifák, díjak, kedvezmények és bevételkiegészítések korszerűsített, egységes alapokra helyezett EU-konform rendszere; a díjbeszedés, valamint az
integrált menetjegyrendszer korszerű telematikai megoldásainak bevezetése;
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 22-i ülésnapján
fogadta el.
— a közlekedésben foglalkoztatottak jövedelmének
növelése, munkakörülményeik korszerűsítése, a kor követelményeinek megfelelő ismeretek megszerzése.
Kiemelten kezelt fejlesztések a 2006-ig terjedő szakaszban: — a páneurópai hálózat részeként országhatártól országhatárig tartó, valamint az országot É—D-i és K—Ny-i
irányban átszelő, a főváros központúságot oldó gyorsforgalmi úthálózat időarányos kiépítése oly módon, hogy a
hálózat biztosítsa az adott térségnek a vele kapcsolatban
lévő más térségek felőli kedvező elérhetőségét;
— a gyorsforgalmi úthálózat kiépítése célszerűen kapcsolódjék össze az adatátviteli informatikai hálózat kiépítésével; az állami tulajdonú autópályák üzemi és hírközlési,
valamint jövőbeni elektronikus díjszedési, felügyeleti és
ellenőrzési rendszerének működtetéséhez szükséges nagy
kapacitású adatátviteli rendszer legyen alkalmas — üzleti
alapon — egyéb célú szolgáltatások lehetőségének biztosítására;
— a fővárost elkerülő gyorsforgalmi körgyűrű időarányos kiépítése, valamint a főváros északi oldalán épülő egy,
és az M0 déli hídjától az országhatárig terjedő Duna-szakaszon (Szekszárdon kívül) a dunaújvárosi híd megépítése,
a fővárosra nehezedő forgalmi nyomás csökkentése és a
regionális kapcsolatok javítása céljából;
— az európai normáknak megfelelő vasúti törzshálózat
fejlesztése (hazai és nemzetközi fővonalak) az egységes
európai vasúti hálózat részeként, amely biztosítja Magyarország tranzit szerepének visszaszerzését, valamint lehetővé teszi az uniós tagországok irányában a nagy sebességű
vasúti összeköttetést;
— az elővárosi vasúti közlekedés fejlesztése, járműbeszerzési és járműcsereprogram beindítása (melynek eredményeképpen jelentősen csökkenthetővé válik a belvárosok személygépkocsi forgalma, ezáltal pedig lényegesen
csökken a káros anyag kibocsátás);
— a korszerű és jó minőségű helyi és helyközi közforgalmú személyközlekedés biztosítása, ennek keretében első lépésként a szolgáltató társaságok közötti átjárhatóságot biztosító új bérletrendszer megvalósítása a fővárosban
és vonzáskörzetében (Budapesti Közlekedési Szövetség).
A 2015-ig prioritást élvező további fejlesztések: — a Nyugat-Dunántúlon átvezető, É—D-i közlekedési
folyosó kialakítása, különös tekintettel az M9 és az M86-os
gyorsforgalmi utak és a Sopron—Szombathelyen keresztül
vezető, Bécs—Graz vasútvonal fejlesztésére;
— a logisztikai szolgáltató központok hálózata és a
korszerű kombinált fuvarozási terminálok fejlesztése,
amelyek lehetővé teszik a környezetkímélő áruszállítások
részarányának növelését;
— a magyar Duna-szakaszon — nemzetközi összefogással — a megfelelő vízi út és az Országos Közforgalmú
Kikötők infrastruktúrájának fejlesztése;
— a regionális jelentőségű nemzetközi repülőterek fejlesztése; — a légiforgalmi szolgálat továbbfejlesztése, a légtér
biztonságának növelése, a légiforgalmi irányítási rendszerek és eljárások európai harmonizálása és integrálása;
— az igényeknek és követelményeknek megfelelő, korszerű járműpark megteremtése (beleértve az akadálymentesség igényét is);
— a közlekedési pályák és szolgáltatások hatékonyabb
kihasználását biztosító intelligens közlekedési rendszerek
alkalmazása;
— Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér (BFNR)
kapacitásának és szolgáltatásainak bővítése és a fővárosi
gyorsvasúti kapcsolata.
2. Az Országgyűlés fontos nemzetgazdasági érdeknek
tartja az új közlekedéspolitika megvalósítását, és felkéri a
Kormányt, hogy annak végrehajtására azonnal intézkedjen.
3. E határozat kihirdetésével egyidejűleg hatályát veszti
a magyar közlekedéspolitikáról és a megvalósításához
szükséges legfontosabb feladatokról szóló 68/1996.
(VII. 9.) OGY határozat.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
45/2011. (VI. 17.) ME határozata a Norvég Királyság és a Magyar Köztársaság között a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Nagyhercegség, a Norvég Királyság, másrészről a Magyar Köztársaság között az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Norvég Királyság és a Magyar Köztársaság között a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről az Izlandi Köztársaság,
a Liechtensteini Nagyhercegség, a Norvég Királyság, másrészről a Magyar Köztársaság között az EGT Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
együttműködési megállapodások) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket a kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az együttműködési megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki; 5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a külügyminisztert, hogy az együttműködési megállapodások
létrehozását követően az együttműködési megállapodások szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2014. (III. 21.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a Koszovó felett kijelölt légtérben egyes léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. CCXLVIII. törvény 2–12. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2013. évi CCXLVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. december 29-i, 221. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a Koszovó felett kijelölt légtérben egyes léginavigációs
szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási Megállapodás 13.1. Cikke
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jelen Megállapodás attól a naptól számított 30. napon lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették egymást
arról, hogy a Megállapodás megkötéséhez szükséges követelményeket teljesítették.”
A későbbi értesítés napja: 2014. február 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. március 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2013. évi CCXLVIII. törvény 13.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a Koszovó felett kijelölt légtérben
egyes léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi CCXLVIII. törvény 2–12. §-ai 2014. március 30-án, azaz kettőezer-tizennégy
március harmincadikán lépnek hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
87/2014. (VII. 8.) ME határozata kormánymegbízottak kinevezéséről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 10.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben, a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
Demeter Ervint a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt,
Gajda Róbertet a Békés Megyei Kormányhivatalt,
dr. György Istvánt a Budapest Főváros Kormányhivatalát,
Harangozó Bertalant a Vas Megyei Kormányhivatalt,
dr. Horváth Kálmánt a Tolna Megyei Kormányhivatalt,
Horváth Zoltánt a Baranya Megyei Kormányhivatalt,
dr. Juhász Tündét a Csongrád Megyei Kormányhivatalt,
dr. Kállai Máriát a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt,
dr. Kancz Csabát a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt,
Kovács Ernőt a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt,
Kozma Pétert a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt,
dr. Neszményi Zsoltot a Somogy Megyei Kormányhivatalt,
dr. Pajtók Gábort a Heves Megyei Kormányhivatalt,
Rácz Róbertet a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt,
Rigó Csaba Balázst a Zala Megyei Kormányhivatalt,
dr. Simon Lászlót a Fejér Megyei Kormányhivatalt,
dr. Szabó Sándort a Nógrád Megyei Kormányhivatalt,
Széles Sándort a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt,
Takács Szabolcsot a Veszprém Megyei Kormányhivatalt,
dr. Tarnai Richárdot a Pest Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízottá – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
307/2014. (XII. 5.) Korm. rendelete az egyes ivóvízminőség-javítási, szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként
jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként
jár el. 2. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a  döntést az  adott hatósági eljárásra vonatkozó jogszabályokban meghatározott határidőn – de legfeljebb
30 napon – belül meg kell hozni, a szakhatósági állásfoglalást 10 napon belül ki kell bocsátani,
b) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  döntések kézbesítése – az  eljárás során
a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton történik. A döntés kézbesítésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit – a 2. § (1) bekezdés a) pontja kivételével – az 1. mellékletben meghatározott projektekkel
összefüggő, folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. 4. § A szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházásokkal összefüggő közigazgatósági hatósági ügyek kiemelt jelentőségű
üggyé nyilvánításáról szóló 29/2013. (II. 12.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 29/2013. (II. 12.) Korm. rendelet]
2. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben]
„a) a  döntést az  adott hatósági eljárásra vonatkozó jogszabályokban meghatározott határidőn – de legfeljebb
30 napon – belül meg kell hozni, a szakhatósági állásfoglalást 10 napon belül ki kell bocsátani,”
5. § A 29/2013. (II. 12.) Korm. rendelet a következő 8. §-sal egészül ki:
„8. § E rendelet rendelkezéseit – a 2. § a) pontja kivételével – az 1. melléklet 1. pontjában foglalt táblázatnak az egyes
ivóvízminőség-javítási, szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 307/2014. (XII. 5.) Korm. rendelettel megállapított 285–291. sorában
meghatározott projektekkel összefüggő, folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
6. § A 29/2013. (II. 12.) Korm. rendelet 1. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
7. § Hatályát veszti az egyes szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 250/2013. (VII. 2.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2015. (VI. 23.) MNB rendelete a „Kőszegi vár” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Kőszegi vár” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2015. június 30.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Jurisics Miklós portréja látható. A portrétól jobbra, két vízszintes sorban
a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, balra, két vízszintes sorban a „2015” verési évszám és a „BP.” verdejel
olvasható. Az emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban – kézírással – a „Jurisics Miklós”
felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a Kőszegi vár látképének ábrázolása látható. Az ábrázolás felett, középen,
két vízszintes sorban a „KŐSZEGI” és a „VÁR” felirat olvasható. Az  emlékérme bal szélén – a  várfal ábrázolásában
elhelyezve – Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2015. június 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
98/2018. (VI. 1.) Korm. rendelete a közszolgálati tisztviselők és az állami tisztviselők jogviszonyának megszűnésével és megszüntetésével összefüggő egyes eljárási részletkérdésekről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) jogviszony: a kormányzati szolgálati jogviszony, a közszolgálati jogviszony és az állami szolgálati jogviszony,
b) tisztviselő: a kormánytisztviselő, a köztisztviselő, az állami tisztviselő, a kormányzati ügykezelő, közszolgálati
ügykezelő, illetve az állami ügykezelő,
c) tisztviselő azonosító adatai: a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban:
Kttv.) 2. melléklet I/A. pont 1–4. és 6–7. alpontja szerinti adatok.
2. § (1) A  tisztviselő és a  munkáltatók az  általános együttműködési kötelezettség keretében – a  Kttv. 9.  § (2)  és
(3)  bekezdésével összhangban – kölcsönösen értesítik egymást a  jogviszony megszűnésével vagy
a megszüntetésével közvetlenül összefüggő jogi tényekről.
(2) Bármely e  rendelet szerinti jogviszony létesítése esetén vizsgálni kell a  létrehozni tervezett jogviszonyt megelőző
jogviszony megszűnésének időpontját. Ha a  korábbi jogviszony megszűnése és az  új jogviszony létesítése
között eltelt idő 30 nap, vagy annál rövidebb, akkor az  új munkáltató – a  jogviszony megszűnéséhez vagy
megszüntetéséhez kapcsolódó kötelezettségek érvényesíthetősége érdekében – a  korábbi munkáltatót az  új
jogviszony létesítését követő 3 munkanapon belül írásban értesíti.
(3) A Kttv. 107. § (2a) bekezdés a) pontja szerinti és a (2) bekezdés szerinti értesítés tartalmazza a tisztviselő azonosító
adatait, az új munkáltató azonosító adatait, az új jogviszony típusát és létesítésének időpontját.
3. § A korábbi munkáltató a 2. § (2) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követő 3 munkanapon belül a tisztviselő
részére a megváltásra kerülő szabadságról, valamint az új jogviszonya alapján a tisztviselőt megillető szabadsághoz
hozzászámítandó szabadságról és a végkielégítésnek a visszafizetéssel érintett összegéről igazolást állít ki, amelyet
egyidejűleg az új munkáltató részére is továbbít.
4. § A tisztviselő a Kttv. 69. § (8) bekezdése alapján az őt terhelő visszafizetési kötelezettség teljesítése érdekében az új
jogviszony létesítéséről korábbi munkáltatóját – a  2.  §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával – haladéktalanul
írásban értesíti.
5. § Ha a  tisztviselő a  jogviszonya megszűnését követő 30 napon belül új jogviszonyt létesít, a  jogviszonyt
folyamatosnak kell tekinteni azzal, hogy
a) a  két jogviszony közötti időtartamot a  besorolás, a  jubileumi jutalomra és a  végkielégítésre jogosító idő
számítása szempontjából jogviszonyban töltött időnek kell tekinteni, azonban erre az időtartamra szabadság
nem jár, cafetéria-juttatás és egyéb juttatás nem illeti meg,
b) biztosítottnak nem minősül, ugyanakkor a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.  évi
LXXXIII. törvény 48/A. § (1) bekezdése alapján biztosítási jogviszonya folyamatos.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Ha a tisztviselő jogviszonya a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról, valamint egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2018.  évi V.  törvény hatálybalépését követően szűnt meg vagy került megszüntetésre, és
e  rendelet hatálybalépését megelőzően a  tisztviselő új jogviszonyt létesített, akkor az  új munkáltató e  rendelet
hatálybalépését követő 3 munkanapon belül a korábbi munkáltatót a jogviszony létesítés tényéről és időpontjáról
értesíti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2019. (III. 18.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Prof. dr. Kovács László ezredest
2019. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2018. (X. 11.) KKM közleménye a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. XXXIII. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi XXXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. július 19-i 114. számában kihirdetett, a Magyarország és
a Tádzsik  Köztársaság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás
14. cikk 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai csatornákon keresztül tájékoztatják egymást arról, hogy a jelen Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárási követelményeiknek eleget tettek. A Megállapodás az utolsó értesítés után
hatvan nappal lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés
keltének napja: 2018. szeptember 5.
A Megállapodás hatálybalépésének dátuma: 2018. november 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi XXXIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi XXXIII. törvény 2. és 3. §-a 2018. november 4-én, azaz kettőezertizennyolc
november negyedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1263/2017. (V. 26.) Korm. határozata az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank Alapokmányában előírt kijelölésekről és felhatalmazásról.
A Kormány
 1. az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank (a továbbiakban: AIIB) Kormányzótanácsában Magyarországot képviselő
kormányzóvá a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős minisztert jelöli ki;
 2. felhatalmazza a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős minisztert, hogy az  AIIB Kormányzótanácsában
a Magyarországot képviselő helyettes kormányzót kijelölje és visszahívja;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy az  1. és 2.  pontban foglaltak szerinti kijelölésekről az  AIIB-t
tájékoztassa;
 4. felhatalmazza a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős minisztert, hogy az  AIIB Alapokmánya által
megkívánt pénzügyi kapcsolattartó szerv feladatát Magyarország képviseletében ellássa, ennek keretében
az  AIIB  Alapokmánya rendelkezései alapján végrehajtandó valamennyi pénzügyi és tulajdonosi műveletet
létrehozzon és lebonyolítson.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1594/2019. (X. 16.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretén belül a salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház komplex fejlesztése megvalósítása érdekében szükséges 2019. forrás átcsoportosításáról és a szükséges többlettámogatás biztosításáról.
1. A  Kormány – figyelemmel a  Modern Városok Program keretén belül a  salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház
komplex fejlesztése megvalósításához szükséges támogatás biztosításáról szóló 1577/2018. (XI. 15.) Korm. határozat
4. pontjára –
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a  salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház komplex fejlesztéséhez (a  továbbiakban:
Beruházás) a 2019. évben szükséges 3 940 627 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
10.  Gyógyító-megelőző ellátás szakintézete cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával
a  Beruházás megvalósításához 2020.  évben szükséges, legfeljebb 6  935  668  900 forint – a  Magyarország
2020.  évi központi költségvetéséről szóló 2019.  évi LXXI.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezete terhére történő – átcsoportosítása céljából gondoskodjon előterjesztés benyújtásáról az  Áht. 33.  §
(2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
c) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás 2021.  évi megvalósításához szükséges 4  913  951  100 forint rendelkezésre állásáról a  2021.  évi
központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
d) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(3)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  Beruházással összefüggésben a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 132 749 624 forint összegű 2018. évi kötelezettségvállalással
terhelt költségvetési maradvány 2019. június 30-át követő, változatlan célú felhasználását.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
2. A  Modern Városok Program keretén belül a  salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház komplex fejlesztése
megvalósításához szükséges támogatás biztosításáról szóló 1577/2018. (XI. 15.) Korm. határozat 1. pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A Kormány, figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1388/2017. (VI. 27.) Korm. határozat
4. pont a) alpontjára,]
„1. egyetért a  Modern Városok Program keretében egy új Onkológiai Központ kialakításának és a  kiegészítő
egészségügyi fejlesztéseknek (a  továbbiakban: Beruházás) a  salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház
(a  továbbiakban: Kórház) általi megvalósításával, valamint azzal, hogy a  Beruházáshoz kapcsolódó megvalósítási
feladatok mindösszesen 16  536  370  000 forint összegű költségvetési támogatással valósuljanak meg, az  alábbi
költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2018. évben 746 123 000 forint,
b) a 2019. évben 3 940 627 000 forint,
c) a 2020. évben 6 935 668 900 forint,
d) a 2021. évben 4 913 951 100 forint;”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2016. (III. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Igaz Barbarát
a 2016. március 15. napjától 2019. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
115/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kusai Sándor Zoltán
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – a Magyar Köztársaság pekingi nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar
Köztársaság Mongóliában való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem a Magyar Köztársaságnak
a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2009. március 6. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
24/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Vas Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Vas Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Vas Megyei
Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Vas Megyei Földhivatal 2003. április
10-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata. Budapest, 2010. május 10.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
78/2006. (XII. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály törvényellenességének és alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Érd Város
Önkormányzata Képviselő-testületének az Érd Város Önkormányzata vagyonáról és a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 37/2003. (XII. 2.) ÖK
számú rendelete 18. § (1) bekezdése első mondatának
„nettó” szövegrésze alkotmányellenes, ezért e rendelkezést megsemmisíti.
A 18. § (1) bekezdésének első mondata a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel marad hatályban:
„20 millió forintot meghaladó vagyontárgy elidegenítése esetén versenytárgyalás tartása kötelező.”
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Öt indítványozó közös indítvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben kérték Érd Város Önkormányzata Képviselő-testületének az Érd Város Önkormányzata
vagyonáról és a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok
gyakorlásáról szóló 37/2003. (XII. 2.) ÖK számú rendelete
(a továbbiakban: Ör.) 18. § (1) bekezdése megsemmisítését. Az Ör. – indítvány benyújtásakor hatályos – 18. §
(1) bekezdése alapján bruttó 300 millió forint forgalmi értékű vagyontárgy esetében pályázat kiírása kötelező, ezen
értékhatár alatt pedig a pályázat kiírásától el lehet tekinteni. Az indítványozók álláspontja szerint az Ör. támadott
rendelkezése ellentétes a Magyar Köztársaság 2005. évi
költségvetéséről szóló 2004. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Kgtv1.) 7. § (1) bekezdésével, amelynek értelmében a helyi önkormányzatok tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 108. § (1) bekezdésében szabályozott versenytárgyalás alkalmazása kötelező, amennyiben az érintett vagyontárgy forgalmi értéke a 20 millió forintot meghaladja. Ezért az indítványozók kérték, hogy az Alkotmánybíróság az Ör. indítványával támadott rendelkezését
mint törvénysértő előírásokat tartalmazót semmisítse meg.
Az alkotmánybírósági eljárás alatt az Országgyűlés
megalkotta a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvényt (a továbbiakban:
Kgtv2.), amely a 7. §-ában a Kgtv1. – indítványozók által – hivatkozott rendelkezésében foglaltakkal tartalmilag
azonos szabályozást tartalmaz. Érd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a 46/2005. (XII. 14.) ÖK számú
rendeletével módosította az Ör. 18. § (1) bekezdését és az
új – hatályos – szabályozás alapján nettó 20 millió forintot
meghaladó vagyontárgy elidegenítése esetén kötelező versenytárgyalás tartása. Az Alkotmánybíróság az érdemi
vizsgálatot – állandó gyakorlata szerint – az elbíráláskor
hatályos rendelkezések tekintetében folytatta le.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Áht. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„108. § (1) Az államháztartás alrendszeréhez kapcsoló
dó – a költségvetési törvényben, a kincstári vagyon kezelésére vonatkozó kormányrendeletben, illetőleg a helyi önkormányzatoknál a helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat határozatában
meghatározott értékhatár feletti – vagyont értékesíteni, a
vagyon feletti vagyonkezelés jogát, a vagyon használatát,
illetve a hasznosítás jogát átengedni – ha törvény vagy
kincstári vagyon esetében törvény felhatalmazása alapján
kiadott jogszabály kivételt nem tesz – csak nyilvános (indokolt esetben zártkörű) versenytárgyalás útján, a legjobb
ajánlatot tevő részére lehet. Nem vonatkozik ez a rendelkezés:
a) az értékesítési célt szolgáló dolgokra,
b) a szokásos kereskedelmi kapcsolatokra,
c) a kincstári vagyon bérbeadásra, használatba adásra,
KVI általi vagyonkezelésbe adására, amennyiben az az
államháztartás alrendszereihez tartozó szerv számára vagy
bármely személy számára közérdekből történik,
d) kincstári vagyon cseréjére,
e) a kincstári vagyon 109/D. § (6) bekezdésében meg
jelölt értékesítésére,
f) a helyi önkormányzat korlátozottan forgalomképes
és forgalomképes vagyonának az Ötv. 80/A. § (5) bekezdés szerinti vagyonkezelésbe adására,
g) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló törvényben meghatározott kibocsátási egységre.”
3. A Kgtv1. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„7. § (1) A helyi, helyi kisebbségi önkormányzatok te
kintetében az Áht. 108. §-ának (1) bekezdésében szabályozott versenytárgyalás alkalmazása kötelező, amennyiben
az érintett vagyontárgy forgalmi értéke a 20,0 millió forintot meghaladja. A helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat határozatában ennél
kisebb összeget is meghatározhat.”
4. A Kgtv2. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„7. § (1) A helyi, helyi kisebbségi önkormányzatok te
kintetében az Áht. 108. §-ának (1) bekezdésében szabályozott versenytárgyalás alkalmazása kötelező, amennyiben
az érintett vagyontárgy forgalmi értéke a 20,0 millió forin
tot – kivéve az ipari parkban lévő vagyontárgyat, amely
esetében az 50,0 millió forintot – meghaladja. A helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat határozatában ennél kisebb összeget is meghatározhat.”
5. Az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„18. § (1) Nettó 20 millió forintot meghaladó vagyon
tárgy elidegenítése esetén versenytárgyalás tartása kötelező. A versenytárgyalás formájáról és feltételeiről a rendelet mellékletében meghatározott keretek között, annak kiírásakor kell dönteni.”
III. Az indítvány megalapozott. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében meghatározott
alkotmányos korlát szerint a helyi önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely azonban nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv. 16. §
(1) bekezdése pedig előírja, hogy a képviselő-testület a
törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok
rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján,
annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
Az Áht. 108. § (1) bekezdése alapján az államháztartás
alrendszeréhez kapcsolódó – a költségvetési törvényben, a
kincstári vagyon kezelésére vonatkozó kormányrendeletben, illetőleg a helyi önkormányzatoknál a helyi önkormányzat a rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat a határozatában meghatározott értékhatár feletti – vagyont értékesíteni, a vagyon feletti vagyonkezelés
jogát, a vagyon használatát, illetve a hasznosítás jogát átengedni – ha törvény vagy kincstári vagyon esetében törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály kivételt
nem tesz – csak nyilvános (indokolt esetben zártkörű) versenytárgyalás útján, a legjobb ajánlatot tevő részére lehet.
A Kgtv2. 7. § (1) bekezdése alapján az önkormányzatok
tekintetében az Áht. 108. §-ának (1) bekezdésében szabályozott versenytárgyalás alkalmazása kötelező, amennyiben az érintett vagyontárgy forgalmi értéke a 20 millió forintot – kivéve az ipari parkban lévő vagyontárgyat, amely
esetében az 50,0 millió forintot – meghaladja. A helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat határozatában ennél kisebb összeget is meghatározhat. Az önkormányzatok az önkormányzati vagyon
kezeléséről, hasznosításáról és értékesítéséről, illetve a tulajdonosi jogok gyakorlásának szabályairól szóló (ún. vagyonrendeletben) vagy a költségvetésről szóló önkormányzati rendeletben szabályozzák e törvényi rendelkezés
alapján az önkormányzati vagyon értékesítésének, elidegenítésének a vagyontárgy forgalmi értékével kapcsolatos
szabályait. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében meghatározott alkotmányos korlát alapján azonban 20 millió
forint forgalmi értéknél nagyobb értékhatárt nem állapíthatnak meg, az önkormányzati rendeleti szabályozás
akkor szükséges, amennyiben a törvényben meghatározott
forgalmi értéknél kisebb forgalmi érték esetében is kötelezővé kívánja tenni az önkormányzat a versenytárgyalást.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nem sérti a
jogforrások hierarchikus viszonyából származó követelményt, ha az önkormányzat a magasabb szintű jogszabály
rendelkezéseit illetékességi területére kiterjedő hatállyal, a
helyi közügyeket szabályozó rendeletébe átveszi.
„[A]mennyiben önkormányzati rendelet a szabályozásába
jogszabályban foglalt taxációt vesz át, abban az esetben
annak a jogbiztonság érdekében teljes körűnek kell lennie.” [9/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 228,
231.]
Az Ör. 18. § (1) bekezdése első mondatának szabályozása szerint nettó 20 millió forintot meghaladó vagyontárgy elidegenítése esetén kötelező versenytárgyalás tartása. Ez a szabályozás az Áht. 108. § (1) bekezdésének alkalmazása során a Kgtv2. 7. § (1) bekezdésében meghatározott értékhatárral ellentétben lehetővé teszi, hogy 20 millió
forintot meghaladó önkormányzati tulajdonú vagyontárgy
is elidegeníthető legyen. Érd Város Önkormányzata Képviselő-testülete a Kgtv2.-ben meghatározott forgalmi érték
oly módon történő értelmezésével, hogy az Ör.-ben a törvényi forgalmi értéket (,,az érintett vagyontárgy forgalmi
értéke a 20 millió forintot”) nettó forgalmi értékben (,,nettó 20 millió forintot meghaladó vagyontárgy”) határozta
meg, jogalkotási felhatalmazásának kereteit túllépte, mivel jogalkotási felhatalmazása csak arra van a Kgtv2. 7. §
(1) bekezdése alapján, hogy az érintett vagyontárgy forgalmi értékét 20 millió forintnál kisebb összegben határozza meg.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 18. §
(1) bekezdése első mondatának „nettó” szövegrésze ellentétes a Kgtv2. 7. § (1) bekezdésében foglaltakkal és így az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével, ezért az Alkotmánybíróság e rendelkezést megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1985/2017. (XII. 19.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságok a Mahambet Utemiszov Iskoláspalota, „Robotek” Ifjúsági Robotechnikai Iskola részére történő térítésmentes átadásáról.
A Kormány a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Kazak Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1996. október 7-én aláírt
kulturális együttműködési egyezmény alapján az oktatás és az ifjúság területén való együttműködés keretében
 1. az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján a  2017. évi Asztanai
Szakvilágkiállításon (a  továbbiakban: szakvilágkiállítás) bemutatott magyar pavilonnak a  közbeszerzési
eljárás során beszerzett, az  állam tulajdonában és a  Nemzetgazdasági Minisztérium vagyonkezelésében álló,
a szakvilágkiállításon felhasználásra és bemutatásra kerülő műszaki-technikai eszközei, valamint a magyar termékek
bemutatóján bemutatott tárgyai, eszközei térítésmentes átadásáról dönt a  Mahambet Utemiszov Iskoláspalota,
„Robotek” Ifjúsági Robotechnikai Iskola (Kazahsztán, Asztana, Azerbajzsan Mambetov u. 1.) részére;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról az állami vagyonnal
való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 50. § (1b) bekezdése alapján.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1057/2017. (II. 7.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatáról történő átcsoportosításról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12. § (1) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében 620,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv.
1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni
ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím
előirányzatának terhére, a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások
kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont
szakellátás jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
86/2008. (IV. 15.) Korm. rendelete a közhasznú vagy gazdasági társasági formában működő, valamint az egyházak, alapítványok által fenntartott aktív fekvőbeteg-szakellátást biztosító egészségügyi szolgáltatók létszámcsökkentésének 2008. költségvetési támogatásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 4. § (1) bekezdésének e) és f) pontjaiban foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A központi költségvetés céltartalékából – az e rendeletben foglaltak szerint – egyszeri támogatás nyújtható:
a) a száz százalékban állami, illetve helyi önkormányzati tulajdonú – 2006. december 31-én – közhasznú vagy
gazdasági társasági formában működő, aktív fekvőbetegszakellátást biztosító egészségügyi szolgáltatók (a továbbiakban: jogosult) részére,
b) azon nem száz százalékban állami, illetve helyi
önkormányzati tulajdonú, valamint az egyházak, alapítványok által fenntartott közhasznú vagy gazdasági társasági
formában működő, aktív fekvőbeteg-szakellátást biztosító
egészségügyi szolgáltatók (a továbbiakban: jogosult) részére, amelyek 2007-ben az Egészségbiztosítási Alap terhére pályázat útján nyertek támogatást,
feladatellátásuk racionálisabb megszervezése érdekében
szükséges 2007–2008. évi létszámcsökkentésének 2008.
évben esedékessé váló személyi kifizetéseinek részbeni,
illetve teljes fedezetére.
2. § (1) A jogosult az 1. §-ban meghatározott létszámcsökkentés végrehajtásával összefüggésben támogatási igényt
abban az esetben nyújthat be, ha a munkaviszony megszüntetése a munkáltató részéről történő rendes felmondással, illetőleg végkielégítéssel jár, valamint ha a munkáltató jogutód nélküli megszűnése miatt szűnik meg a
munkaviszony, továbbá, ha a jogosult a vele munkaviszonyban álló munkavállalóval megállapodást köt annak
korengedményes nyugdíjazásáról.
(2) Határozott idejű munkaszerződésnek a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 88. §-ának (2) bekezdése szerinti megszüntetése esetén költségvetési támogatás csak abban az esetben igényelhető, ha a határozott időből hátralévő idő – az
utolsó munkában töltött napot követő naptól számítva –
még legalább egy év.
3. § (1) E rendelet alkalmazása szempontjából létszámcsökkentésnek minősül, ha
a) a munkavállaló által betöltött álláshelyet (munkakört) a jogosult a munkaviszony megszüntetésével egyidejűleg megszünteti, és az álláshelyhez (munkakörbe) tartozó feladatok ellátására két éven belül új álláshelyet
(munkakört) nem létesít, és
b) a létszámcsökkentéssel összefüggésben felmerülő
kifizetések a 2008. évet terhelik, ideértve a 2007. évben
közölt munkaviszony-megszüntetéssel kapcsolatban felmerült és a 2008. évben esedékes többletkifizetéseket is.
(2) Nem minősül létszámcsökkentésnek
a) a foglalkoztatási forma megváltoztatása (így külö
nösen a munkaviszonyból munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszony létesítése),
b) szervezeten belüli áthelyezés,
c) a feladatellátás külső szolgáltató igénybevételével
történő biztosítása (kiszervezés). 4. § (1) E rendelet alkalmazásában egyszeri személyi kifizetésnek minősül és a támogatás mértékének meghatározásakor figyelembe veendő:
a) a jogosultnál történt létszámcsökkentés következtében az Mt. szerinti kötelező mértékű és időpontú, illetve
a munkaszerződés, a kollektív szerződés, valamint a közfeladat átadására, illetve átvállalására irányuló megállapodás alapján – a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – kifizetésre kerülő:
aa) felmondási időre járó munkabér,
ab) munkavégzés alóli felmentési időre járó átlagkereset,
ac) végkielégítés,
ad) felmondási időre járó 13. havi juttatás,
ae) jubileumi jutalom,
af) felmondási időre járó szabadságmegváltás,
ag) egy évre járó átlagkereset
jogcímeken járó fizetési kötelezettség,
b) a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996.
(XII. 6.) Korm. rendelet 1. §-ának (2) bekezdésében meghatározott korengedményes nyugdíj jogcímen járó fizetési
kötelezettség,
c) az a) és b) pontokban felsorolt fizetési kötelezettségek munkaadókat terhelő járulékai:
ca) társadalombiztosítási járulék,
cb) munkaadói járulék,
cc) korkedvezmény-biztosítási járulék.
(2) A létszámcsökkentéshez igényelt költségvetési
támogatás nem haladhatja meg azonban azt a mértéket,
amely a jogosultat a munkaviszony megszüntetésére tekintettel akkor terhelné, ha arra a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
alkalmazásával – az abban szereplő garantált mértékek
figyelembevételével – kerülne sor.
(3) Az (1) bekezdés ag) pontjában meghatározott egy
évre járó átlagkereset címén határozott idejű munkaszerződés esetén igényelhető támogatás – a 2. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
(4) A létszámcsökkentéssel kapcsolatos kiadások azon
része, amelyre költségvetési támogatás nem igényelhető,
a jogosultat terheli.
5. § (1) A jogosult – a támogatásigénylési feltételeknek való
megfelelés igazolása céljából – igényét a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága illetékes megyei szervezeti egysége (a továbbiakban: Igazgatóság) részére legkésőbb 2008. július 2-áig nyújthatja be.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) Az igénybejelentéshez csatolni kell:
a) az 1. és 2. számú mellékletben foglalt dokumentumo
kat és adatokat,
b) a jogosult kollektív szerződésének a létszámcsök
kentésre, a munkaviszony-megszüntetésre vonatkozó rendelkezéseinek a jogosult vezetője által hitelesített másolatát,
c) a tulajdonosi hányad igazolására vonatkozó dokumentumnak a tulajdonos (tulajdonosok) képviselője által
hitelesített másolatát,
d) egyéb, a jogosultság alátámasztására szolgáló, illetve a támogatás mértékének kiszámításához szükséges,
a Kvtv. 4. §-ának (5) bekezdésében meghatározott adatot.
6. § (1) Az Igazgatóság
a) ellenőrzi, hogy a jogosult megfelel-e a Kvtv. 4. §
(1) bekezdésének e) vagy f) pontjában és az e rendeletben
meghatározott feltételeknek,
b) a beérkezett dokumentáció alapján formai és számszaki ellenőrzést végez,
c) a számszaki ellenőrzés céljából az igénybenyújtási
határidő leteltének időpontjától számított 15 napon belül
– legfeljebb 15 napos határidő tűzésével – hiánypótlásként
adatokat kérhet be,
d) összeveti az Mt., illetve a kollektív szerződés alapján ténylegesen kifizetésre kerülő összegeket a Kjt. szerint
számított összegekkel, ellenőrzi az igényelt támogatások
összegét és erről a 2. számú melléklet megküldésével tájékoztatja a jogosultat,
e) az igényelt és jogosnak minősített támogatások
összegéről a 2. és 3. számú melléklet alapján szervezetenkénti és összesített kimutatást készít, amelyeket 2008.
augusztus 15-ig megküld az egészségügyi miniszter részére a támogatási szerződés megkötése céljából, és a pénzügyminiszter részére tájékoztatás céljából,
f) gondoskodik a Kvtv. 4. §-ának (5) bekezdése szerinti
személyes adatoknak a Kvtv. 4. §-ának (6) bekezdése szerinti megsemmisítéséről.
(2) Amennyiben a jogosult az (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott hiánypótlást az előírt határidőn belül nem,
vagy nem megfelelően teljesíti, nem részesülhet az e rendelet szerinti költségvetési támogatásban.
7. § (1) A jogosult a kifizethető támogatás összegét – az igények bejelentését és azok ellenőrzését követően – az
egészségügyi miniszterrel kötött támogatási szerződés
alapján veheti igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződésben – a költségvetési támogatás nyújtásának jogszabályban meghatározott
feltételein túl – ki kell kötni, hogy a jogosult köteles a támogatás visszafizetésére, ha
a) a támogatással megszüntetett munkakör visszaállítására a megszüntetésétől számított két éven belül sor kerül
(ideértve a munkaügyi bíróság utólagos, a munkaviszony
megszüntetését jogellenessé minősítő döntését, valamint a
jogosult legalább többségi tulajdonában álló vállalkozásnál a feladat átvételével történő munkakör létesítését is),
b) a támogatással megszüntetett munkakörbe tartozó
feladat elvégzésére a megszüntetést követő két éven belül
a megszüntetett álláshelyet annak ellenére visszaállítja,
hogy azt jogszabályváltozásból adódó, és az adott jogosult
számára kötelezően ellátandó többletfeladatok nem teszik
szükségessé,
c) a támogatás igénylése téves adatszolgáltatáson alapult, vagy a kifizetésre a támogatási szerződésben foglaltak megsértésével került sor.
(3) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a jogosult az (1) bekezdés szerinti támogatási szerződésben
vállalja, hogy a támogatás felhasználásának ellenőrzése
során a Kormányzati Ellenőrzési Hivatallal (a továbbiakban: KEHI) együttműködik.
8. § (1) Az egyeztetett támogatási összeget tartalmazó támogatási szerződést az egészségügyi miniszter 2008. szeptember 10-ig köti meg a jogosultakkal.
(2) Az egészségügyi miniszter tájékoztatja a KEHI
elnökét, a pénzügyminisztert és az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatóját a támogatási szerződés megkötéséről, valamint – amennyiben a létszámcsökkentési
intézkedés jogalapja a jogosult jogutód nélküli megszűnése – tájékoztatja a KEHI elnökét a megszűnés tényéről
és annak várható időpontjáról.
(3) A megkötött szerződések alapján a támogatás kifizetéséről az egészségügyi miniszter 2008. október 10-ig
intézkedik.
(4) Az átcsoportosításra kerülő összeg megállapítása az
Igazgatóság által az egészségügyi miniszter és a pénzügyminiszter részére átadott, a 3. számú melléklet szerinti
kimutatás alapulvételével történik. Az előirányzat átcsoportosításáról a pénzügyminiszter az egészségügyi miniszternek – az (1) bekezdésben meghatározott támogatási
szerződésekben szereplő összesített támogatási összegről
történő – írásos tájékoztatása alapján intézkedik.
9. § (1) A jogosult a támogatási szerződés szerint rendelkezésre bocsátott támogatás felhasználásáról a 2. számú melléklet sorainak megfelelő tartalmú, a 4. számú melléklet
szerinti tételes, számszaki elszámolást, valamint szöveges
indokolást készít, melyet 2009. április 30-ig köteles az
egészségügyi miniszter, a pénzügyminiszter és az Igazgatóság részére megküldeni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szöveges indokolásban ki
kell térni a létszámcsökkentés megvalósításának folyamatára (bemutatva a csökkentéssel érintett létszámot, a létszámcsökkentés módját), az igénylés és a felhasználás
közötti eltérések, a fel nem használt támogatás keletkezésének okára, részletes indokaira, valamint a létszámcsökkentés következtében várható költségcsökkenés nagyságára is.
10. § (1) A jogosult köteles a költségvetési támogatásról haladéktalanul lemondani, és azt a 9. § (1) bekezdésében meghatározott határnaptól számított 5 munkanapon belül
visszafizetni, ha
a) a folyósított összeget nem, vagy nem a Kvtv. 4. §
(1) bekezdésének e) vagy f) pontja szerinti célra használja
fel,
b) az e rendelet 7. §-ának (2) bekezdésében meghatározott esetek állnak fenn,
c) az e rendelet 9. §-ának (1) bekezdésében foglalt
kötelezettségét nem teljesíti.
(2) A visszafizetést a XLII. Központi költségvetés fő
bevételei fejezet, 4. Egyéb költségvetési bevételek cím,
1. Vegyes bevételek alcím, 8. Egyéb vegyes bevételek jogcímcsoport előirányzati sorra, a Magyar Államkincstár
Különleges Bevételek 10032000-01034004-00000000
számú számlája javára, a 2008. évben pénzforgalmilag
még lebonyolítható visszautalásokat pedig a XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet, 10. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Egészségügyi ágazati célelőirányzatok
alcím, 2. Egészségügyi ellátási és fejlesztési feladatok jogcímcsoport előirányzati sorára, 10032000-0122028750000005 számú számlájára kell teljesíteni.
(3) Amennyiben az álláshely (munkakör) visszaállítására az (1) bekezdésben előírt határidőn túl, de az álláshely
(munkakör) megszüntetésétől számított két éven belül sor
kerül, a jogosult köteles a támogatást a visszaállítástól számított 5 munkanapon belül a (2) bekezdésben megnevezett
számlára visszautalni.
(4) A létszámcsökkentéssel járó személyi kifizetésekhez igénybe vett támogatás (1) bekezdés szerinti visszafizetésének kötelezettsége nem terjed ki a támogatás azon
hányadára, melyet a jogosult a személyi kifizetésekhez
kapcsolódó adó vagy járulék címén már befizetett.
11. § (1) A támogatás jogszerű igénybevételét és a létszámcsökkentés végrehajtását a költségvetési támogatást
igénylő jogosultnál a KEHI a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatalról szóló 312/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
4. §-ának (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében
eljárva, 2010. december 31-ig ellenőrzi.
(2) Amennyiben az ellenőrzés során bizonyítást nyer,
hogy a jogosult a támogatást nem jogszerűen vette igénybe, vagy azt a 10. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott
esetekben nem fizeti vissza, az őt meg nem illető támogatásnak a bankszámláján történt jóváírás napjától esedékes
jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét a 7. §
(1) bekezdésében meghatározott megállapodásban előírt
határidőn belül köteles a Magyar Államkincstárnak a 10. §
(2) bekezdésében meghatározott számlájára visszautalni.
(3) A visszafizetendő összeg nagyságáról – a KEHI
megállapítása alapján – a pénzügyminiszter egyetértésével
az egészségügyi miniszter dönt. A döntésről a visszafizetésre kötelezettet az egészségügyi miniszter értesíti.
12. § (1) Amennyiben a létszámcsökkentési intézkedés jogalapja a jogosult jogutód nélküli megszűnése, a KEHI a
támogatás jogszerűségét előzetesen, a támogatási szerződés megkötését követően a jogosult jogutód nélküli megszűnésének időpontjáig ellenőrzi.
(2) A jogosult jogutód nélküli megszűnését követően
a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésére
a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény
68. §-a alkalmazandó.
13. § A számításokat alátámasztó dokumentumokat a munkaügyi jogszabályokban előírt időtartamig meg kell őrizni
– figyelemmel a Kvtv. 4. §-ának (5) bekezdésére –, és
kérésre az ellenőrzést végzők rendelkezésére kell bocsátani. A dokumentációban feltüntetett adatokon felül a KEHI
minden olyan adatot bekérhet a jogosulttól, amelynek
kezelésére a Kvtv. 4. §-ának (5) bekezdésében foglaltak
alapján jogosult, és amelyet az ellenőrzés teljes körű végrehajtása céljából szükségesnek tart.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1238/2017. (IV. 28.) Korm. határozata az állami érdekű szoftverfejlesztéseket támogató egységes Állami Alkalmazásfejlesztési Környezet létrehozásáról szóló koncepcióról és az ezzel kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Infokommunikációs Stratégia Digitális Állam pillér átfogó célkitűzéseinek megvalósulása
keretében azzal, hogy a  közigazgatási, kormányzati informatika területén fennálló állami tulajdonosi szerepkört
továbberősíteni szükséges, továbbá azzal, hogy biztosítani kell az  állami közfeladatokra szánt források takarékos
felhasználását, az állam tulajdonában lévő informatikai infrastruktúrák optimális kihasználását és összehangolását,
azok biztonságát és stabilitását növelni kell, valamint szükséges a  központosított kormányzati informatikai
szolgáltatások továbbszélesítése, az állami informatikai fejlesztői kapacitások célzott és hatékony felhasználásának
biztosítása és optimalizálása,
2. elfogadja az  állami érdekű (nyílt és zárt forráskódú) szoftverfejlesztéseket elősegítő, „Az állami intézményrendszer
működéséhez szükséges informatikai szoftverfejlesztéseket támogató egységes Állami Alkalmazásfejlesztési
Környezet létrehozásáról, az ilyen szoftverfejlesztések hatósági felügyeletéről, továbbá mindezekkel összefüggésben
központosított alkalmazás technológiai-szakértői és integrátori tevékenységről” szóló koncepciót (a  továbbiakban:
Koncepció) azzal, hogy a  Koncepcióban meghatározott felügyeleti hatáskör kizárólag a  2018. január 1. napját
követően indult informatikai fejlesztések esetében gyakorolható,
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Koncepció részét képező, az  5.  pont szerinti
alkalmazáskatalógus megvalósításához szükséges forrásnak a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoporton történő
rendelkezésre állásáról 2017. évben egyszeri jelleggel, legfeljebb 133 millió forint összegben,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 1. 4. felhívja a belügyminisztert, hogy
a) a  tulajdonosi joggyakorlása körébe tartozó gazdasági társaságok útján intézkedjen a  Koncepció
megvalósítását szolgáló, a  technológiai és szolgáltatási háttér létrehozására irányuló feladatok
végrehajtásáról, a  szolgáltatás próbaüzemének (pilot-üzem) elindításáról, a  jóváhagyott kormányzati
intézkedés – a b) alpont alapján benyújtott előterjesztésben ütemezett kiterjesztés szerinti – bevezetéséről,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. január 1.
b) dolgozza ki és terjessze a  Kormány elé a  Koncepció megvalósítása érdekében szükséges jogszabályok
tervezetét, ennek keretében kiemelten a szolgáltatás kötelezetti, illetve kivételi intézményi és tárgyi körének
megállapítását tartalmazó előterjesztést,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. július 31.
5. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Koncepcióban javasolt és a  – 4.  pont b)  alpontja szerinti javaslat elfogadása
esetén hatályba lépő – jogszabályban kijelölt központi szolgáltató útján intézkedjen az állami érdekű informatikai
alkalmazások és egyéb érintett szoftverek nyilvántartására szolgáló elektronikus alkalmazáskatalógus és
annak naprakész vezetéséhez szükséges elektronikus adatgyűjtő, adatszolgáltató rendszer kialakítása,
az  adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek részére történő elektronikus hozzáférés biztosítása, valamint
a kötelezett szervezetek által a katalógusba történő adatbevitellel kapcsolatos módszertani ajánlás kiadása iránt,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. szeptember 1. 6. felhívja a  4.  pont b)  alpontja szerinti jogszabályban meghatározott minisztereket, hogy gondoskodjanak
az  irányításuk alá tartozó szervezetek által használt informatikai alkalmazásoknak és egyéb érintett szoftvereknek
az  5.  pont szerint létrehozott katalógusban, az  ennek érdekében kiadott módszertani ajánlásnak megfelelően
történő rögzítéséről, az erre létrehozott adatgyűjtő rendszer igénybevételével,
Felelős: a 4. pont b) alpontja szerinti jogszabályban meghatározott miniszterek
Határidő: 2017. október 31.
7. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzetgazdasági miniszter
bevonásával a nyílt forráskódú szoftverek közszférában történő elterjesztéséről, valamint a nyílt szabványokra épülő,
illetve nyílt forráskódú szoftverek közszférában történő elterjesztéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1236/2016.
(V. 13.) Korm. határozat végrehajtásából adódó egyes feladatokról szóló 1604/2016. (XI. 8.) Korm. határozat 7. pont
a) alpontjában meghatározott feladat keretében vizsgálja meg és – a szükséges forrásigény megjelölésével, ideértve
annak európai uniós forrásból történő finanszírozása lehetőségét is – készítsen előterjesztést a  Kormány számára
arról, hogy miként lehet összehangolni a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 2017. december 31-én
hatályba lépő 40. § (1) bekezdésében szabályozott egységes e-közbeszerzési rendszert az  informatikai fejlesztések
piacán, az állami érdekű szoftverfejlesztések területén működő mikro- és kisvállalkozások bevonására széles körben
lehetőséget teremtő elektronikus beszerzői felülettel.
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Gálosfai
Mihály Mátyást kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország ulánbátori
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1981/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a BOR-VIDÉK Tokaj-Hegyalja Nemzeti Program előkészítéséről.
1. A Kormány egyetért a  BOR-VIDÉK Tokaj-Hegyalja Nemzeti Program megvalósításával, melynek célja a  Tokaji
Borvidék térségének természeti, társadalmi, gazdasági és kulturális környezetet egyaránt érintő, az  ökológiai
egyensúly fenntartásával történő komplex fejlesztése, a hosszú távú térségfejlesztés feltételeinek megteremtése.
2. A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
– a vidékfejlesztési miniszter, az emberi erőforrások minisztere, a nemzeti fejlesztési miniszter és a belügyminiszter
bevonásával – a  BOR-VIDÉK Tokaj-Hegyalja Nemzeti Programban szereplő projektötletek megvalósításához
szükséges forrásallokációt vizsgálja meg, és készítsen előterjesztést az ütemezett finanszírozására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2014. január 31.
3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a BOR-VIDÉK Tokaj-Hegyalja Nemzeti Programban szereplő
Tokaj Kereskedőház Zrt. számára a  2013. évre vonatkozóan szükséges forrás biztosítása érdekében készítsen
előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. A Kormány a BOR-VIDÉK Tokaj-Hegyalja Nemzeti Program megvalósítása érdekében
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve
készítse elő a Tokaji borvidék országosan kiemelt térséggé nyilvánítása érdekében szükséges jogszabály vagy
közjogi szervezetszabályozó eszköz módosításokat;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Tokaji Borvidéki Fejlesztési Tanács felállításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
ca) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárral, a  vidékfejlesztési
miniszterrel és a  közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve, készítsen egy olyan
törvénymódosításra irányuló előterjesztést, amely megteremti a  lehetőségét, hogy a  Tokaji Borvidék
Hegyközségi Tanácsa köztestületként az államháztartás központi alrendszerébe kerüljön;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 vidékfejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
cb) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  vidékfejlesztési miniszterrel és a  közigazgatási és
igazságügyi miniszterrel együttműködve vizsgálja meg és dolgozza ki annak a  lehetőséget, hogy kerüljön
létrehozásra egy az irányításával működő kutató intézmény;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 vidékfejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
cc) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető államtitkárral és a vidékfejlesztési
miniszterrel együttműködve a  cb)  pont szerinti kutató intézmény létrehozásához szükséges költségvetési
forrás megteremtése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a vidékfejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálják meg a Tokaji Borvidék
Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet köztestületi költségvetési szervvé történő átalakításának lehetőségét,
illetve azt, hogy a  Vidékfejlesztési Minisztérium annak irányítási jogait milyen módon adhatja át a  Tokaji
Borvidék Hegyközségi Tanácsának, ideértve az  átadás-átvételéről szóló három oldalú megállapodás
előkészítését;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
e) felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg egy olyan értékelő rendszer működtetésének
lehetőségét, amelyben a  2014–2020-as időszakban indított vidékfejlesztést célzó fejlesztéseket támogató
állami pályázatok során a Tokaj-hegyalja térségéről beérkezett pályázatok súlyozottan vehetők figyelembe
a támogatásokról történő döntéshozatal során;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
f ) felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy dolgozzon ki egy új, könnyített engedélyezési rendszert a Natura
2000-es terület vonatkozásában az  érintett Tokaji borvidéken, elősegítve a  térség gazdasági fejlődését,
redukálva az elvándorlások számát;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
g) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg annak feltételeit, miként valósítható meg
a  térségben a  tokaji életpályamodell keretében a  szőlészeti tevékenységbe történő ötszáz fő alacsony
végzettségű vagy piacképes szaktudással nem rendelkező, hátrányos helyzetű, tartósan munkanélküli
személy bekapcsolása, figyelemmel az átképzési szükségletekre, annak költségeire és az erre igénybe vehető
támogatási lehetőségekre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2015. (VI. 29.) GVH utasítása a könyvtár működtetésének és használatának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a muzeális
intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 68. § (1) bekezdése alapján,
a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. §
38. pontjában foglalt tárgykörben – a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény, különösen annak 57. § (3) bekezdése, valamint 58. § (2) és (3) bekezdése, továbbá a könyvtári állomány ellenőrzéséről
(leltározásáról) és az állományból történő törlésről szóló szabályzat kiadásáról szóló 3/1975. (VIII. 17.) KM–PM együttes rendelet
rendelkezéseire figyelemmel – a könyvtár működtetésének és használatának szabályait az alábbiak szerint állapítom meg:
1. A könyvtár jellege, gyűjtőköre, működtetése és szolgáltatásai
1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal könyvtára nem nyilvános szakkönyvtárként működik.
 (2) A könyvtár gyűjtőköre elsődlegesen a versenyjog, a versenypolitika, a kapcsolódó polgári és gazdasági jog,
a fogyasztóvédelem, a piacelmélet, valamint az Európai Unió jogának területe.
 (3) A könyvtárat a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport működteti.
 (4) A könyvtár egyszemélyes könyvtár, kezelője a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport munkatársa
(a továbbiakban: könyvtáros). E munkatárs meg kell, hogy feleljen a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári
ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 94. § (1) bekezdésében előírt követelményeknek.
(5) A könyvtáros továbbképzésben és szervezett képzésben történő részvételéhez a Gazdasági Versenyhivatal
(a  továbbiakban: Hivatal) támogatást nyújt; könyvtári szakmai szervezetekben végzett munkáját támogatja,
részvételét a szervezeti rendezvényeken biztosítja.
2. § (1) A könyvtár a Hivatal munkatársai, valamint a könyvtár használatára jogosult, a munkatársakon kívüli személyek
szakirodalmi információs ellátása keretében
a) gyűjteményét folyamatosan fejleszti, feltárja, megőrzi, gondozza és rendelkezésre bocsátja,
b) tájékoztat a könyvtár dokumentumairól és szolgáltatásairól,
c) részt vesz a könyvtárak közötti dokumentum- és információcserében.
(2) A könyvtár könyvtári szolgáltatás keretében biztosítja
a) az állományfeltáró eszközök (könyvtári katalógus) használatát,
b) a könyvtári dokumentumok helyben olvasását,
c) a könyvtári dokumentumok kölcsönzését, illetve előjegyzését,
d) a könyvtárközi kölcsönzést,
e) az elektronikus könyvtári dokumentumok hozzáférhetőségét,
f ) a Hivatal által előfizetett elektronikus szakirodalmi szolgáltatások hozzáférhetőségét, valamint
g) a másolatkészítést a könyvtári vagy könyvtárközi kölcsönzés keretében átvett dokumentumról.
2. A könyvtár használatára jogosultak 3. § (1) A könyvtár használatára jogosult
a) a Hivatalban közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatott munkatárs,
b) a Hivatalban a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve
a családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas
foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény alapján ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony keretében
alkalmazott ösztöndíjas foglalkoztatott,
c) a Hivatalban szakmai gyakorlatát töltő egyetemi, főiskolai hallgató, valamint
d) az a)–c) pont alá nem tartozó, a könyvtár gyűjtőkörébe tartozó dokumentumok iránt érdeklődő kutató, tanár,
egyetemi vagy főiskolai hallgató (a továbbiakban: külső használó)
[az a)–d) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: könyvtárhasználó].
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott személy e minőségét a könyvtár használata céljából a Humánerőforrás
Iroda igazolja.
(3) Külső használó a könyvtárnak kizárólag a 2. § (2) bekezdés a), b) és g) pontjában meghatározott szolgáltatásait veheti
igénybe. Külső használó számára a könyvtár használatát a könyvtáros engedélyezi.
4. § (1) A 3. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott személyek esetében beiratkozás nem szükséges,
a könyvtárhasználatra való jogosultság a jogviszony erejénél fogva, annak tartamára fennáll.
(2) A 3. § (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott személyek esetében a könyvtárhasználathoz beiratkozás
szükséges. A beiratkozásért beiratkozási díjat nem kell fizetni, azonban a könyvtárhasználó köteles írásban nyilatkozni
arról, hogy az általa igénybe vett könyvtári szolgáltatások tekintetében az utasításban foglaltakat magára nézve
kötelezőnek ismeri el.
3. A könyvtárhasználat ideje 5. § (1) A könyvtár hétfőtől csütörtökig 9:30–15:00 óra, pénteken 9:00–13:30 óra között, vagy ettől eltérő időpontban
a  könyvtárossal való egyeztetés alapján, külső használó számára kizárólag a könyvtárossal előzetesen egyeztetett
időpontban látogatható.
(2) A könyvtárost távollétében a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport ügyrendjének megfelelően
a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport más munkatársa helyettesíti.
4. A könyvtári állomány nyilvántartása és feltárása 6. § A könyvtári állomány nyilvántartása és feltárása számítógéppel történik.
5. Beszerzés 7. § (1) A könyvtár gyűjtőkörébe tartozó dokumentumnak a könyvtár állományába történő beszerzésére önálló szervezeti
egység vezetője, valamint – a rendelkezésére álló szakmai források és a könyvtárhasználók jelzései alapján –
a könyvtáros tehet javaslatot.
(2) A beszerzés vonatkozásában a kötelezettségvállalást, illetve a beszerzést kezdeményező szervezeti egység
a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport.
6. Előjegyzés 8. § Ha a könyvtárhasználó igénye azért nem teljesíthető, mert az érintett dokumentum más könyvtárhasználónál van,
a  könyvtáros az igénylést a könyvtárhasználó kérésére előjegyzésbe veszi, egyeztet azzal a könyvtárhasználóval,
akinél a dokumentum van, és haladéktalanul értesíti a könyvtárhasználót, ha az igénylése teljesíthetővé válik.
7. Kölcsönzés 9. § (1) A kölcsönzésről a könyvtáros kölcsönzési nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a) a kölcsönvevő nevét,
b) a könyvtárhasználat 3. § (1) bekezdése szerinti jogcímét,
c) a kikölcsönzött dokumentum azonosító adatait,
d) a kölcsönzés kezdő időpontját,
e) a kölcsönzési időt,
f ) azt az időpontot, amikor a kölcsönzés ténylegesen befejeződött.
(2) Könyvtári dokumentum csak a kölcsönzési nyilvántartásban történő aláírás ellenében kölcsönözhető.
 (3) Nem kölcsönözhet az a könyvtárhasználó, akinek a könyvtárral szemben tartozása van.
10. § (1) A kölcsönzési idő általában három hét; a könyvtáros – az adott dokumentumból a könyvtár állományában levő
példányok száma és a könyvtárhasználói igények alapján – ettől eltérő kölcsönzési időt is megállapíthat, illetve
a kölcsönzési időt meghosszabbíthatja.
(2) Ha a kölcsönzési időben más könyvtárhasználó jelzi kölcsönzési igényét az adott dokumentumra, és abból nincs
rendelkezésre álló másik példány a könyvtár állományában, a könyvtáros – az érintett könyvtárhasználókkal
egyeztetve – az eredetileg megállapított kölcsönzési időt lerövidítheti.
(3) A 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti könyvtárhasználó esetében a kölcsönzési idő legfeljebb a szakmai gyakorlat
befejezéséig terjedhet.
(4) Egy könyvtárhasználó egyszerre legfeljebb öt könyvtári dokumentumot kölcsönözhet.
11. § (1) A kölcsönvevő köteles a kikölcsönzött könyvtári dokumentumot a kölcsönzési idő elteltével visszaadni.
 (2) A közszolgálati jogviszony, illetve az ösztöndíjas foglalkozatási jogviszony megszűnése esetén a kikölcsönzött
könyvtári dokumentumokkal a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati szabályzatáról szóló 15/Eln./2012. [16/2012.
(XII. 7.) GVH] utasítás 32. §-a szerinti elszámolás keretében kell elszámolni.
(3) A 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti könyvtárhasználó a kikölcsönzött könyvtári dokumentumokkal a szakmai
gyakorlat befejezése előtt köteles elszámolni. Ennek során a könyvtáros igazolja a kikölcsönzött könyvtári
dokumentum visszajuttatásának tényét, illetve azt, hogy tartozás nem áll fenn, tartozás esetén pedig a tartozás
tárgyát, pénzbeli értékét, valamint a tartozás rendezése iránt megtett intézkedését. Ezen igazolás a szakmai gyakorlat
teljesítésére szolgáló igazolás kiadásának feltétele.
(4) A kikölcsönzött könyvtári dokumentum megrongálódása vagy elvesztése esetén a kölcsönvevő köteles az okozott
kárt megtéríteni.
12. § (1) A kizárólag vagy túlnyomórészt egy szervezeti egység által használt könyvtári dokumentum a szervezeti egység
vezetőjének kezdeményezésére tartós kölcsönzéssel az adott szervezeti egység használatába kerül.
(2) A szervezeti egységet érintő szervezeti változás esetén a szervezeti egység vezetője írásban igazolja a tartósan
kikölcsönzött könyvtári dokumentum meglétét.
8. Könyvtárközi kölcsönzés 13. § (1) Ha a könyvtárhasználó írásban jelzett, a könyvtár gyűjtőkörébe tartozó dokumentumra vonatkozó igénye azért nem
teljesíthető, mert az érintett dokumentum nem található meg a könyvtár állományában, a könyvtáros azt más
könyvtárból kölcsönzi ki (könyvtárközi kölcsönzés).
(2) Ha a könyvtárközi kölcsönzés nem ingyenes, a kötelezettségvállalást, illetve a beszerzést kezdeményező szervezeti
egység a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport.
(3) Ha az igény így teljesíthető, a könyvtáros a könyvtárközi kölcsönzéssel beszerzett dokumentum másolatát vagy az
elektronikus formátumú dokumentumot bocsátja a könyvtárhasználó rendelkezésére.
(4) Ha az igény teljesítéséhez az eredeti dokumentum szükséges, a könyvtárközi kölcsönzéssel beszerzett dokumentumot
a könyvtáros a kölcsönzés szabályai és a kölcsönző könyvtár által megszabott feltételek szerint bocsátja
a könyvtárhasználó rendelkezésére.
9. Elektronikus szakirodalmi szolgáltatások 14. § (1) A könyvtáros felhívja könyvtárhasználók figyelmét arra, hogy az elektronikus szakirodalmi szolgáltatások
igénybevétele során a tartsák be a szerzői jogról szóló törvény, valamint a szolgáltató és a Hivatal közötti felhasználói
szerződés rendelkezéseit.
(2) A 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti könyvtárhasználó számára elektronikus szakirodalmi szolgáltatáshoz nem
biztosítható hozzáférés.
10. Másolatkészítés 15. § (1) A könyvtárhasználó a könyvtár állományába tartozó dokumentumról a Hivatal fénymásolójával díjmentesen
másolatot készíthet.
(2) A könyvtáros felhívja könyvtárhasználók figyelmét arra, hogy másolatkészítés során a tartsák be a szerzői jogról szóló
törvény rendelkezéseit.
11. Leltározás 16. § (1) A könyvtári állomány teljes körű időszaki ellenőrzését (a továbbiakban: leltározás) kétévenként július 31-i
fordulónappal el kell végezni.
(2) A fordulónapi leltározás időtartama alatt a könyvtár látogatásához kapcsolódó könyvtári szolgáltatások szünetelnek.
 (3) Ha a leltározásban a könyvtáros mellett részt vevő másik személy a munkatársak közül nem biztosítható, az e célból
történő megbízás előkészítéséről a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport gondoskodik.
 (4) A leltározási ütemtervet a főtitkár hagyja jóvá.
 (5) A leltározásról felvett jegyzőkönyv egy példányát a főtitkár őrzi.
12. Kivezetés az állomány-nyilvántartásból 17. § Könyvtári dokumentumnak az állomány-nyilvántartásból való kivezetését (törlését) – a fenntartó engedélyéhez,
illetve előzetes engedélyéhez kötött esetben – a főtitkár engedélyezi.
13. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez az utasítás 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A könyvtári állomány teljes körű időszaki ellenőrzését (leltározását) első alkalommal a 2016. évben kell elvégezni.
 (3) Hatályát veszti a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014.
(X. 22.) GVH] utasítás 44. alcíme. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1166/2016. (IV. 6.) Korm. határozata a Nemzeti Bűnmegelőzési Stratégia 2016–2017. évre szóló intézkedési tervéről.
1. A Kormány – a  bűnmegelőzés hatékonyabbá tételét szolgáló átfogó célok megvalósítása érdekében – a  Nemzeti
Bűnmegelőzési Stratégiáról (2013–2023) szóló 1744/2013. (X. 17.) Korm. határozat 1.  mellékletének felülvizsgálata
alapján
a) elfogadja a 2016–2017. években végrehajtani szükséges új intézkedéseket tartalmazó tervet az 1. melléklet
szerint,
b) egyetért az  új intézkedések megvalósításának a  2.  mellékletben foglaltak szerinti mérhető céljaival,
a szükséges beavatkozások területének és eszközeinek meghatározásával, személyi, tárgyi, szakmai, anyagi és
szervezeti feltételeivel.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1433/2015. (VI. 30.) Korm. határozata a 2015 májusában bekövetkezett rendkívüli jégesőkárok enyhítését szolgáló kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a belügyminisztert, hogy a) mérje fel a  Bács-Kiskun, Csongrád, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Tolna megyékben 2015. évben támogatott
mezőgazdasági közfoglalkoztatási programokban résztvevőket ért 2015 májusi jégesőkárokat,
b) a mezőgazdasági programok kiegészítésével a meglévő előirányzatból biztosítsa a mezőgazdasági termelés
újraindításához szükséges feltételeket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
 a programok kiegészítésére 2015. július 15.
2. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy mérje fel a 2015 májusi jégesőkárt szenvedett mezőgazdasági termelők
körét, kárainak nagyságát és az agrárkár-enyhítési rendszerben való tagságuk mértékét;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával és a  2.  pont
szerinti eredmények figyelembevételével vizsgálja felül a  már meglévő kedvezményes finanszírozást biztosító
mezőgazdasági támogatási programokat és tegyen javaslatot azok módosítására, illetve új kedvezményes
finanszírozást lehetővé tevő intézkedések bevezetésére;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 31.
4. felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  1–3.  pontban foglalt feladatok eredményéről, valamint az  esetlegesen
felmerülő további szükséges intézkedésekről adjanak tájékoztatást a Kormány részére.
Felelős: belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. augusztus 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
328/2014. (IX. 10.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Nguyen Thanh Tuan rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Vietnami Szocialista Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök