text:
24/2011. (XI. 10.) PSZÁF rendelete az ISIN azonosítóról.
A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 451. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A kibocsátó vagy a tőzsdei tevékenységet végző szervezet (a továbbiakban: kérelmező) az ISIN azonosító kiadását
– a (4) bekezdésben meghatározott eset figyelembevételével – értékpapír esetén az 1. mellékletben, egyéb tőzsdei
termék esetén a 2. mellékletben meghatározott adatok központi értéktárral való közlésével igényli.
(2) A kérelmező a központi értéktárral közölt adatok változását, valamint az ISIN azonosító törlését megalapozó
körülményt annak bekövetkeztétől számított 5 napon belül bejelenti a központi értéktárnak.
(3) Az e rendeletben meghatározott adatokat a kérelmező papír alapú okiraton vagy – a központi értéktár által biztosított
esetekben – elektronikus úton juttatja el a központi értéktárhoz. Az adatok papír alapú okiraton történő bejelentésére
szolgáló adatlap letölthető a központi értéktár honlapjáról, valamint kérelemre a központi értéktár azt a kérelmező
rendelkezésére bocsátja. Az elektronikus úton történő bejelentés a központi értéktár által működtetett felületen
keresztül tehető meg. (4) A tőzsdei tevékenységet végző szervezet egyéb tőzsdei termékekre vonatkozóan a (3) bekezdésben meghatározott
elektronikus úttól eltérő módon is jogosult az ISIN azonosító iránti kérelmét bejelenteni a központi értéktárhoz. Az ISIN
azonosító iránti kérelem beadására és az ISIN azonosító központi értéktár általi kiadására vonatkozó e rendeletben
meghatározottól eltérő feltételeket külön megállapodásban kell rögzíteni. 2. § (1) Az ISIN azonosítót alkotó – betűkből és számjegyekből álló – jelsorozat tizenkét elemből áll.
(2) A jelsorozat első két eleme a kibocsátás országának azonosítására szolgáló latin betű.
(3) A jelsorozat harmadik elemtől tizenegyedik elemig terjedő része az értékpapír vagy egyéb tőzsdei termék belföldi
azonosító sorszáma. (4) A jelsorozat tizenkettedik eleme az ellenőrzőszám.
(5) A (3) bekezdés szerinti azonosító sorszám és a (4) bekezdés szerinti ellenőrzőszám pozitív egész számokból képzett
arab számjegyekből áll. 3. § (1) Az egy sorozatba tartozó értékpapírok – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – azonos ISIN azonosítóval rendelkeznek.
(2) Eltér az egy sorozatba tartozó, később forgalomba hozott értékpapírok ISIN azonosítója a korábban forgalomba hozott
értékpapírok ISIN azonosítójától, amennyiben a) az egy sorozaton belül eltérő időpontban forgalomba hozott értékpapírok átmenetileg nem azonos jogokat
testesítenek meg, vagy b) tőzsdén már jegyzett értékpapírral azonos értékpapír-sorozatba tartozó értékpapírok forgalomba hozatala
esetén a később forgalomba hozott értékpapírok ugyanazon tőzsdére történő bevezetésére nem a forgalomba
hozatallal egyidőben kerül sor. 4. § (1) A kiadott ISIN azonosítóról és az ahhoz kapcsolódóan nyilvántartott adatokról a központi értéktár igazolást állít ki,
amelyet az igény beérkezésétől számított 5 napon belül postai vagy elektronikus úton küld meg a kérelmező részére.
(2) A központi értéktár honlapján közzéteszi az általa kiadott ISIN azonosítók listáját.
5. § Ez a rendelet 2011. december 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2001. (I. 30.) és a rendelet kiegészítéséről szóló 24/2002. (VII. 9.) PM—BM együttes rendelet végrehajtásáról.
A Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetésének 2002. évi végrehajtásáról szóló 2003. évi XCV. törvény
8. § (1)—(2), (4)—(5)—(6) bekezdéseiben kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeljük el:
1. § A helyi önkormányzatokat 2002. évben megillető normatív
állami hozzájárulásokról, normatív, kötött felhasználású támogatásokról, személyi jövedelemadóról, valamint a helyi
önkormányzatok bevételeinek aránytalanságát mérséklő kiegészítésről, illetve beszámításról szóló 3/2001. (I. 30.)
PM—BM együttes rendelet 1., 2. számú melléklete, valamint
a rendelet kiegészítéséről szóló 24/2002. (VII. 9.) PM—BM
együttes rendelet alapján a helyi önkormányzatok feladatainak ellátásához nyújtott normatív állami hozzájárulások, a
normatív, kötött felhasználású támogatások önkormányzatonként és hozzájárulásonként részletezett elszámolását az
1. számú melléklet tartalmazza.
2. § A normatív állami hozzájárulások, a normatív, kötött
felhasználású támogatások elszámolása alapján számított
többlettámogatás miatti igénybevételi kamatfizetési kötelezettségeket önkormányzatonként a 2. számú melléklet
tartalmazza.
A rendelet mellékletét a Magyar Közlöny 2003. évi 150. számának
II/1—2. kötete tartalmazza, melyet az érintett előfizetők (helyi önkormányzatok, minisztériumok stb.) kérés nélkül megkapnak, más előfizetőknek — kérés esetén — megküldjük (telefon: 266-9290/237 és 238 mellék:
fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62, Pf. 357).
3. § Az Állami Számvevőszék által 2002. évben feltárt, a
helyi önkormányzatok részéről jogtalanul igénybe vett céltámogatások visszafizetési, illetve előirányzat-lemondási
kötelezettségének önkormányzatok szerinti részletezését a
3. és 4. számú melléklet tartalmazza.
4. § A központosított előirányzatok, az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése és az önkormányzatok által szervezett közcélú foglalkoztatás támogatásának önkormányzatonkénti elszámolását — figyelemmel az Állami
Számvevőszék által megállapított visszafizetési kötelezettségekre — az 5. számú melléklet tartalmazza.
5. § Az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő (forráshiányos) helyi önkormányzatok támogatása jogcím elszámolásakor megállapított visszafizetési kötelezettséget a
6. számú melléklet tartalmazza.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. László Csaba s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
pénzügyminiszter belügyminiszter


text:
201/2019. (V. 31.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
az  Evangélikus Hittudományi Egyetemen Csepregi Zoltán egyetemi tanárt a  2019. augusztus 1. napjától
2023. július 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2019. május 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2015/2015. (XII. 29.) Korm. határozata az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. strukturális átalakításával és költségvetésének biztosításával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. strukturális átalakításával, valamint a Magyar Kereskedelem
fejlesztési és Promóciós Kft., illetve az MNKH Közép-európai Kereskedelemfejlesztési Hálózat Kft. jelentős mértékű
közfeladat-mennyiségének növekedése következtében szükségessé vált költségvetési forrásigény biztosításával;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. strukturális átalakításával
kapcsolatos intézkedések megtételére;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. december 31.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pontban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében
– a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós
Kft., valamint az  MNKH Közép-európai Kereskedelemfejlesztési Hálózat Kft. megnövekedett mennyiségű
közfeladatainak ellátásához a  2016.  évben szükséges fedezetet biztosító 3,7 milliárd forint beépülő jelleggel
történő biztosításáról a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
6.  Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása
jogcímcsoport előirányzat javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2014. (IV. 1.) Korm. rendelete az online kapcsolatra képes, adóügyi ellenőrzési egységgel rendelkező pénztárgép beszerzéséhez kapcsolódó követelések engedményezéséről és az engedményezéshez kapcsolódó egyéb kérdésekről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) engedményező: aki a támogatás igénylésekor nyilatkozatot tett,
b) nyilatkozat: a támogatás igénylésekor a nyugtaadási kötelezettség pénztárgéppel való teljesítésére kötelezett
adóalanyoknak a  pénztárgép jogszabályban meghatározott, online kapcsolatra képes, adóügyi ellenőrzési
egységgel rendelkező pénztárgépre való cseréjéhez nyújtott támogatásról szóló miniszteri rendelet
(a továbbiakban: Támogatási Rendelet) szerint az engedményezésről tett nyilatkozat,
c) pénzkövetelés: a Támogatási Rendeletben meghatározott számon engedélyezett pénztárgép eladójával vagy
a Támogatási Rendeletben meghatározott gazdasági társasággal szemben fennálló pénzkövetelés, amelynek
az állam javára történő átruházásra a támogatás feltételeként az engedményező kötelezettséget vállalt,
d) támogatás: a  Támogatási Rendeletben meghatározott számon engedélyezett pénztárgépek forgalmazási
engedélyének visszavonására, valamint a  Támogatási Rendeletben meghatározott gazdasági társasággal
kötött szerződésre tekintettel nyújtott támogatás.
2. § Az  engedményező pénzkövetelése e  rendelet erejénél fogva, a  rendelet hatálybalépése napján a  nyilatkozatban
foglalt mértékben az államra száll.
3. § (1) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter 2014. június 30-ig értesíti a  kötelezetteket – a  4.  §-ban foglaltak
figyelembevételével – az engedményezett pénzkövetelés összegéről és önkéntes teljesítésének módjáról.
(2) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal a  2.  § alapján 2014. június 16-ig az  államra átszálló követelések érvényesítése
érdekében átadja a  nyilvántartásában szereplő, engedményezésre vonatkozó adatokat és az  engedményezéshez
kapcsolódó okiratokat az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek.
4. § A támogatási kérelmet elutasító vagy annak részben helyt adó döntéssel az engedményezett pénzkövetelés vagy
annak támogatással nem fedezett része a döntés jogerőre emelkedésének napján az engedményezőre száll vissza.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
218/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára – Vargha Tamást 2014. június 15-ei hatállyal a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2012. (IV. 4.) MNB rendelete a „MASAT-1” kupronikkel emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az első magyar műhold, a MASAT-1 sikeres pályára állítása tiszteletére – „MASAT-1”
megnevezéssel 1000 forintos címletű kupronikkel emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. április 12. 2. § (1) A négyzet alakú emlékérme kupronikkelből (75% réz, 25% nikkel) készült, súlya 14 gramm, mérete 28,43 mm×28,43
mm, széle sima. (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a MASAT-1 jeleit fogadni képes antenna stilizált ábrázolása látható.
Az antenna ábrázolása feletti három vízszintes sorban, balra zárva a „MAGYARORSZÁG” felirat, az „1000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat, az ábrázolás alatt a „2012” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a működésben lévő MASAT-1 stilizált ábrázolása látható, háttérben a Föld
mint bolygó Európa felőli részletével, melyen Magyarország területe kiemelve jelenik meg. A műhold ábrázolása alatti
két vízszintes sorban a „MASAT-1” és az „AZ ELSŐ MAGYAR MŰHOLD” felirat olvasható. Az emlékérme bal felső
sarkában Bohus Áron tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2012. április 12-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
136/2019. (IV. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Kurta Jánost 2019. október 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. március 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
60/2010. (III. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
az Országgyűlés elnökeként végzett tevékenysége elismeréseként dr. Gál Zoltán jogásznak, országgyűlési képviselőnek, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. március 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2014. (I. 31.) BM rendelete a megyei önkormányzati tartalékból nyújtott támogatásokról és a rendkívüli önkormányzati támogatásokról.
A Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény 76.  § (2)  bekezdés k)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, – az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A megyei támogatás és a rendkívüli támogatás igénybevételének feltételei
1. § (1) A  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvényben (a  továbbiakban: Kvtv.)
4. melléklet 2. pontja szerinti megyei önkormányzati tartalékból támogatás (a továbbiakban: megyei támogatás):
a) a megyei önkormányzat működését veszélyeztető, a  kötelező feladatellátással kapcsolatos, 2014. évben
esedékessé vált fizetési kötelezettségek teljesítésére, és
b) a megyei önkormányzatnál felmerülő, egyedi kezelést igénylő, előre nem tervezhető fizetési kötelezettségek
teljesítésére
igényelhető. (2) A Kvtv. 4. melléklet 1. pont IV. alpontja szerinti rendkívüli támogatás a települési önkormányzat
a) működőképességének megőrzéséhez, vagy
b) feladatának ellátását veszélyeztető helyzet elhárításához
igényelhető.
(3) A  megyei támogatás és a  rendkívüli támogatás visszatérítendő vagy vissza nem térítendő formában nyújtható,
felhasználása meghatározott célhoz vagy feladathoz köthető.
2. A megyei támogatás és a rendkívüli támogatás igénylése
2. § (1) A  megyei támogatás, illetve a  rendkívüli támogatás iránti kérelmet (a  továbbiakban: támogatási kérelem)
a  megyei támogatás esetén az  1.  melléklet szerinti adatlap, a  rendkívüli támogatás esetén az  1. és 2.  melléklet
szerinti adatlapok ebr42 önkormányzati információs rendszerben kitöltött és kinyomtatott két eredeti és egy
másolati példányának a kincstár helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban:
Igazgatóság) az  év során bármikor, de – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – legkésőbb 2014.
szeptember  30-áig történő megküldésével lehet postai úton benyújtani. E  határidő elmulasztása jogvesztő.
A kizárólag papír alapon benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
(2) Előre nem látható esemény bekövetkezése esetén a  támogatási kérelem az  (1)  bekezdés szerint az  abban
meghatározott határnapot követően is benyújtható azzal, hogy a papír alapú támogatási kérelem postára adásának
határideje legkésőbb 2014. december 10.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) a támogatási kérelem benyújtásáról szóló képviselő-testületi vagy közgyűlési határozat másolatát, és
b) kizárólag elektronikus formában
ba) a helyi önkormányzat 2013. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló rendeletet, ennek hiányában
a 2013. évi költségvetési rendelet 2013. december 31-én hatályos állapotát, és
bb) a  2014.  évi költségvetési rendelet támogatási kérelem benyújtásakor hatályos állapotát, ennek
hiányában a 2014. évi költségvetési rendelet tervezetét.
(4) Az  Igazgatóság a  felülvizsgált támogatási kérelmek egy eredeti példányát a  helyi önkormányzatokért felelős
miniszter és az  államháztartásért felelős miniszter (a  továbbiakban együtt: miniszterek) részére a  támogatási
kérelem, illetve a hiánypótlás beérkezését követő 8 napon belül véleményével együtt továbbítja.
(5) Ha a támogatási kérelem a helyi önkormányzat által foglalkoztatottak nettó munkabérei vagy az általa teljesítendő
szociális segélyek határidőben történő kifizetését veszélyeztető esemény elhárításához kapcsolódóan kerül
benyújtásra, a  felülvizsgálatot az  Igazgatóság haladéktalanul lefolytatja és a  kérelemről, valamint véleményéről
soron kívül tájékoztatja a minisztereket.
(6) Ha a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter vagy az  államháztartásért felelős miniszter a  támogatási kérelem
vizsgálata során további tájékoztatást vagy dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, azt a  helyi
önkormányzat a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter felhívására a  felhívástól számított 3 napon belül
a miniszterek és az Igazgatóság részére történő együttes benyújtással teljesíti.
3. A megyei támogatás és a rendkívüli támogatás döntési rendszere
3. § (1) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter a támogatási kérelmek elbírálására bíráló bizottságot hoz létre, amelybe
a) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter két főt,
b) az államháztartásért felelős miniszter két főt,
delegál.
(2) A bíráló bizottság a szervezetét és működését ügyrendjében határozza meg.
 (3) A  támogatási kérelmekről a  bíráló bizottság javaslata alapján a  miniszterek szükség szerint, de legkésőbb 2014.
december 20-áig együttesen döntenek.
 (4) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter a  megyei támogatást és a  rendkívüli támogatást támogatói okirattal
biztosítja.
 (5) Ha a  rendkívüli támogatás célja és nagyságrendje megköveteli, a  helyi önkormányzatért felelős miniszter
a támogatási döntést követően a támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről támogatási szerződést
köt a kedvezményezettel.
4. § A megyei támogatást, illetve a  rendkívüli támogatást a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása
alapján a kincstár soron kívül egy összegben folyósítja.
4. A megyei támogatás és a rendkívüli támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai
és a felhasználás ellenőrzése
5. § (1) A  helyi önkormányzat a  megyei támogatást, illetve a  rendkívüli támogatást – a  3.  § (5)  bekezdése szerinti esetet
kivéve – a  folyósítást követő 3 hónapon belül használhatja fel, az  ezt követően felhasznált támogatás összege
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 57/A. § (1) bekezdés d) pontja szerint jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
(2) A 3. § (5) bekezdése szerinti esetben a rendkívüli támogatást a támogatási szerződésben meghatározottak szerint
kell felhasználni és azzal elszámolni.
(3) A  helyi önkormányzat a  támogatással az  éves költségvetési beszámolója keretében – a  (2)  bekezdés szerinti eset
kivételével – a 3. melléklet szerinti adatlapon számol el.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
11/2013. (I. 8.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok U Zaw Tun rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetnek a Mianmari Unió Köztársasága magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő
kinevezéséhez, belgrádi székhellyel. Budapest, 2012. december 13. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
13/2010. (III. 12.) KHEM utasítása a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, az államháztartás működési rendjéről
szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet, az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet és a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe
tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM
rendelet, rendelkezéseire figyelemmel a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Igazgatás költségvetése
pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról a következők szerint rendelkezem:
1. § Az utasítás hatálya Jelen utasítás hatálya kiterjed a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: KHEM vagy
minisztérium) Igazgatás költségvetésének tervezésére, teljesítésére, gazdálkodására és beszámolására.
2. § Az előirányzatok tervezésének feladatai (1) A KHEM Igazgatás (a továbbiakban: Igazgatás) bevételi és kiadási előirányzatainak tervezése, a költségvetési
irányelvek szerinti összeállítása, az egyes jogcímek közötti felosztási javaslat előkészítése, a célok és támogatások
összhangjának megteremtése a Költségvetési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály (a továbbiakban:
Költségvetési Főosztály) feladata, amelynek keretében: a) a költségvetési irányelvekkel, valamint a szakmai követelményekkel összhangban elkészíti az Igazgatás kiemelt
előirányzatainak költségvetési javaslatát, b) a költségvetési törvény alapján elkészíti a kincstári költségvetést, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 90. §-a, illetve az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 43. §-a szerinti éves költségvetést és az elemi költségvetést.
(2) Az éves költségvetés tartalmazza: a) a pénzügyi-költségvetési feltételeket (a feladatellátáshoz szükséges valamennyi szakmai, fenntartási,
felhalmozási célú jogcímen a kiemelt előirányzatokat), b) a személyi és tárgyi feltételek meghatározását,
c) az ellátandó tevékenységek szakmai, minőségi és mennyiségi jellemzőit,
d) a megvalósítási tervet. (3) Az elemi költségvetés magában foglalja (Ámr. 46. §):
a) a költségvetési kiadások és bevételek előirányzatainak tételenként és szakfeladatrend szerinti kidolgozását és
javaslattételt a szakmai főosztályokkal egyeztetve, b) az előirányzat-felhasználási terv kidolgozását,
c) a személyi juttatások kidolgozását – az engedélyezett létszámkeret alapján – a Humánigazgatási Főosztály
bevonásával, d) a részletes kiadási és bevételi előirányzatokat megalapozó szöveges indokolás elkészítését, a vonatkozó
számításokat. (4) Az elemi költségvetést irányító szervi hatáskörben a Költségvetési Főosztály által elkészített és ellenőrzött
dokumentációk alapján, a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár egyetértésével – a miniszter által átadott
jogkörben – a kabinetfőnök hagyja jóvá. 3. § Költségvetési előirányzatok felosztása, módosítása
(1) Az Igazgatás – mint önállóan gazdálkodó költségvetési szerv – költségvetési törvényben megállapított
előirányzatainak részletes, felhasználási célok, valamint szervezeti egységenkénti (szakmai kezelő főosztályonkénti)
felosztását a Költségvetési Főosztály vezetőjének előterjesztése alapján a gazdasági és ágazatfinanszírozási
szakállamtitkár egyetértésével a miniszter hagyja jóvá. (2) A Költségvetési Főosztály vezetőjének kezdeményezésére
a) az Igazgatás jóváhagyott előirányzatain belül az eredetileg felosztásra nem került tartalék, vagy a megtakarított
kiadási előirányzatnak az év közbeni felhasználásából eredő átcsoportosításokat,
b) a jóváhagyott előirányzatokon felüli – a tényleges többletnek megfelelő összegű – az Áht. 99. §-ának
(2) bekezdésében, valamint az Ámr. 60. § (1) bekezdésének c) pontjában foglaltak figyelembevételével történő
előirányzat-módosításokat saját előirányzat-módosítási hatáskörében a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár hagyja jóvá.
(3) Az Igazgatás átvett pénzeszközök felhasználásával, valamint előző évben vállalt kötelezettségek teljesítésével
összefüggő kiadásainak teljesítését és előirányzat-módosítását – az előirányzat-maradványok felülvizsgálatát és
jóváhagyását megelőzően – a maradvány jóváhagyásától függő utólagos felügyeleti korrekciós és ezzel összefüggő
visszapótlási kötelezettség mellett, a Költségvetési Főosztály vezetője hagyja jóvá.
(4) Az Igazgatás felülvizsgált és jóváhagyott előirányzat-maradvány felhasználásából adódó intézményi hatáskörű
előirányzat-módosításokat a Költségvetési Főosztály vezetője engedélyezi. (5) Az Igazgatás költségvetését érintő, a Magyar Államkincstárnak bejelentett előirányzat-módosításokról
– hatáskörönkénti bontásban – az analitikus nyilvántartás vezetését a Költségvetési Főosztály Igazgatási Osztálya
végzi. (6) Az éves költségvetés Áht. 90. § (2) bekezdésének b)–d) pontja szerinti részeit (személyi és tárgyi feltételek
meghatározása, az ellátandó tevékenységek szakmai, minőségi és mennyiségi jellemzői, megvalósítási tervet) – év
közben módosítani kell, ha a kiemelt előirányzatok, létszám-előirányzatok vagy a megtervezett – szakfeladatrend
szerinti – mutatószámok értékei közül bármelyik 10%-nál nagyobb mértékben, bármely irányban és okból a tárgyév
október 1-jéig módosul, és ez kihatással van a feladatok ellátására. A kiemelt előirányzatok, illetve a
létszám-előirányzat megváltozása esetén az éves költségvetés módosításával egyidejűleg el kell végezni ezen
előirányzatok módosítását is. (7) Az éves költségvetés módosítására vonatkozó javaslatot a Költségvetési Főosztály Igazgatási Osztálya készíti el az
érintett kiemelt előirányzat, létszám-előirányzat, illetve mutatószám értékének módosulását követő harminc napon
belül. 4. § Kötelezettségvállalás (1) Kötelezettségvállalás minden olyan intézkedés, amely a minisztérium feladatainak ellátásához szükséges előfeltételek
biztosítása érdekében, a jóváhagyott éves támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más
teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár. Kötelezettségvállalási dokumentumnak minősülnek különösen az
alábbiak: a) köztisztviselői kinevezési okmány, munkaszerződés, b) szerződés, megállapodás, visszaigazolt megrendelés,
c) ideiglenes külföldi utazási engedély, d) belföldi kiküldetés elrendelése,
e) pályázati úton odaítélt támogatásról szóló döntés aláírt dokumentuma, a döntési lista,
f) kormányhatározat alapján átcsoportosított és a határozat megjelenésétől számított 60 napon belül tett
intézkedés dokumentuma, g) a KHEM, mint támogatott esetében az önrész biztosításáról szóló döntés,
h) az előzetes kötelezettségvállalás dokumentuma: a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényben
(a továbbiakban: Kbt.) foglaltak szerint a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító
feladott hirdetmény, megküldött részvételi, ajánlattételi felhívás, továbbá a meghirdetett támogatási konstrukció
dokumentumai (pályázati felhívások, kiírások, támogatási programok, egyedi támogatások) – amennyiben azok
nem kerülnek visszavonásra. (2) A minisztérium nevében kötelezettséget vállalni a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendeletben foglalt feladatok célszerű és hatékony ellátására figyelemmel
– a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – kizárólag az 5. § szerinti költségvetési ellenjegyzést követően és írásban
lehet. [Ámr. 74. § (1) bekezdés] (3) Gazdasági eseményenként bruttó 100 000 forintot el nem érő kifizetésekhez, a csőd-, felszámolási és végelszámolási
eljáráshoz kapcsolódó bírósági regisztrációs díjak kifizetéséhez, a pénzügyi szolgáltatások igénybevételéhez
kapcsolódó kiadásokhoz, továbbá ha a kötelezettség jogosultsági feltételeit, annak összegét vagy az összeg
megállapításának módját, a felek valamennyi jogát és kötelezettségét jogszabály, nemzetközi szervezetben való
tagsági viszony, illetve jogerős bírósági, hatósági döntés teljeskörűen meghatározza [Ámr. 72. § (11)–12) bekezdés]
írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges. Ezeket a kötelezettségvállalásokat a benyújtott számla, kifizetést
elrendelő, igazoló dokumentum alapján kell nyilvántartásba venni, a (14) bekezdés szerint.
(4) A KHEM-ben kötelezettségvállalásra jogosult: a) átfogó jogkörrel
– a miniszter – a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár véleményének kikérésével – értékhatárra
vonatkozó korlátozás nélkül, b) ügyrendileg hozzátartozóan – az államtitkár, a kabinetfőnök, a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár nettó 40 millió forint értékhatárig azzal,
hogy 10 millió Ft-ot meghaladó érték esetében a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár egyetértése is
szükséges, – nettó 25 millió forint értékhatárig a főosztályvezető, azzal, hogy az 1 millió forintot meghaladó
kötelezettségvállaláshoz a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető, valamint a gazdasági és
ágazatfinanszírozási szakállamtitkár egyetértése is szükséges. (5) A (4) bekezdés szerinti értékhatárhoz kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra vonatkozik, és nem tartalmazza
az általános forgalmi adót, ugyanakkor az összességében nem haladhatja meg az éves költségvetésben az adott
szervezeti egység, a kezelő főosztály részére jóváhagyott előirányzatot.
(6) Az Igazgatás terhére kötendő szerződésnek, megrendelésnek tartalmaznia kell:
a) a jogszabályi előírásokkal összhangban a szakmai, műszaki teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek
meghatározását, határidejét, amelyet az Áht. 100/B. § (2) bekezdése értelmében tárgyévi előirányzat terhére
történő kötelezettségvállalás esetében úgy kell megállapítani, hogy a pénzügyi teljesítés határideje nem
haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át,
b) a kifizetendő összeget vagy a számlázás alapjául szolgáló egységárat, a pénzügyi teljesítés devizanemét, módját
és feltételeit, c) a kifizetés határidejét, a következő évek előirányzatai terhére vállalt kötelezettségek esetén évenkénti
ütemezésben, d) kötelezettségvállalás azonosítóját, e) részteljesítés esetén a fizetési ütemtervet,
f) a szakmai teljesítés igazolására jogosult személy kijelölését,
g) az ellenjegyző nevét és keltezéssel ellátott aláírását.
(7) A kötelezettségvállaló felel a Kbt.-ben, a kapcsolódó jogszabályokban, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasításban, valamint a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló utasításban foglaltak betartásáért,
a kötelezettségvállalás tartalmáért, összegéért. (8) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A kötelezettségvállalások szerinti fizetési
kötelezettség és az előirányzat-felhasználási terv összhangjának biztosításáról a költségvetési ellenjegyző köteles
gondoskodni. (9) A kötelezettségvállalás ügyviteli folyamatát, (előkészítés, véleményezés, aláírás, szakmai teljesítésigazolás, szerződés
nyilvántartás stb.) továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat a Közlekedési, Hírközlési és
Energiaügyi Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló utasítás tartalmazza.
(10) Tárgyévi fizetési kötelezettség az adott célra, a szakmai kezelő főosztály részére jóváhagyott kiadási előirányzatok
összegéig – a saját bevételek teljesülési ütemére figyelemmel – vállalható.
(11) Éven túli fizetési kötelezettség vállalható egyrészt a tárgyévi előirányzat terhére, amennyiben a pénzügyi teljesítés a
tárgyévet követő év június 30-ig megtörténik, másrészt a következő évek előirányzata terhére az Áht. 12/A. §-ában,
47. §-ában, 49. § (5) bekezdésének r) pontjában, valamint 93. §-ában foglalt rendelkezésekre figyelemmel. Éven túli
kötelezettségvállalást a kötelezettségvállalásra jogosult vezető kezdeményezésére a szakmai felügyeletet gyakorló
felsővezető, valamint a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár egyetértésével a miniszter engedélyezhet.
(12) A kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványnak a 30%-a a költségvetési szervet illeti meg, melyre
kötelezettség a (10) bekezdésben foglaltak szerint vállalható. [Ámr. 208. § (3) bekezdés].
(13) A kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradvány terhére – ha a kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy a
felhasználás összege kisebb a vállalt kötelezettségnél – újabb kötelezettség csak a pénzügyminiszter előzetes
engedélyével vállalható [Áht. 24/B. § (6) bekezdés]. (14) A kötelezettségvállalást, illetve a követelés-előírást tartalmazó aláírt érvényes okmányok egy példányát – szerződések
esetében a szerződésnek a minisztériumot illető eredeti példányát a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló utasításban foglaltaknak megfelelően
– nyilvántartásba vételre a Költségvetési Főosztály részére meg kell küldeni.
(15) A Költségvetési Főosztály Igazgatási Osztályának vezetője integrált rendszer keretében gondoskodik a
kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartásának vezetéséről. Az analitikus kötelezettségvállalási nyilvántartásnak
tartalmaznia kell évenkénti bontásban, szakfeladatonként, szervezeti egységenként, a kötelezettségvállalások kiadási
jogcímek szerinti felsorolását, az előirányzat összegét, a kötelezettségvállalások halmozott összegét, a szabad keretet,
a pénzügyileg teljesített, illetőleg még nem teljesített kötelezettségvállalások állományát, a kötelezettségvállalás
azonosítóját, jogcímét, forint összegét, bejegyzésének dátumát, a fizetési kötelezettség várható időpontját, a
kötelezettség teljesítésének időpontját. (16) A kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását negyedévente egyeztetni kell a főkönyvi nyilvántartással. Az
egyeztetésért felelős személyeket név szerint, valamint az egyeztetés dokumentálásának módját a Költségvetési
Főosztály Igazgatási Osztályának vezetője jelöli ki, és az előzőekben foglaltakat (felelősség, dokumentálás módja) az
érintettek munkaköri leírása tartalmazza 5. § Ellenjegyzés (1) A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a Költségvetési Főosztály vezetője, vagy a Költségvetési Főosztály vezetője
által – az Ámr. 74. § (2) bekezdésére, 80. §-ának (1)–(2) bekezdésére figyelemmel – írásban kijelölt személy jogosult.
Írásbeli ellenjegyzés nélkül – a 4. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel – az Igazgatás költségvetését terhelő gazdasági
kihatású kötelezettség nem vállalható, követelés nem teljesíthető. A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére
feljogosított személynek a felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel, vagy legalább középfokú
iskolai végzettséggel és emellett pénzügyi-számviteli képesítéssel kell rendelkeznie [Ámr. 19. § (1) bekezdés].
(2) Az éves költségvetési előirányzatok jelen utasítás 3. § (1) bekezdésében foglalt jogcímenkénti, illetve felhasználási
célok szerinti felosztásának jóváhagyását megelőzően a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár egyedi
engedélyével jegyezhető ellen kötelezettségvállalás. (3) Az ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő
kiadási előirányzata rendelkezésre áll-e, illetve a befolyt vagy várhatóan befolyó bevétel biztosítja-e a fedezetet,
b) a várható kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll-e,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti-e a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat
[Ámr. 74. § (3) bekezdés]. (4) A KHEM-hez az Áht. 46/A. §-a értelmében kijelölt kincstárnok megbízólevelében meghatározott összeghatárt (jelenleg
10,0 millió forint) elérő kötelezettségvállalás dokumentumának aláírása előtt legalább három munkanappal a
kincstárnokot előzetesen, elektronikus úton a Költségvetési Főosztály tájékoztatja.
(5) A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a kincstárnokkal lefolytatott előzetes egyeztetést követően vagy az Ámr. 163. §
(11) bekezdése szerinti egyeztetés megtörténte után kerül sor.
(6) Az ellenjegyző a (3) bekezdés szerinti feladatai ellátásához szükség esetén – a gazdasági és ágazatfinanszírozási
szakállamtitkár külön engedélyével – szakértőt vehet igénybe. [Ámr. 74. § (4) bekezdés]
(7) A Költségvetési Főosztály köteles gondoskodni a dologi, felhalmozási kiadásokat, valamint az államháztartáson kívülre
átadott pénzeszközöket terhelő kötelezettségvállalásoknak a Magyar Államkincstárhoz történő egyedi bejelentéséről,
ha annak egyedi összege eléri a bruttó – általános forgalmi adót is tartalmazó – 1 millió forintot, a kincstári
számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes
államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 64. §-a
alapján, a PM rendelet 49. számú mellékletében foglalt „Kiadási kötelezettségvállalás bejelentése” elnevezésű
nyomtatvány kitöltésével, legkésőbb a kötelezettségvállalást követő 5 munkanapon belül. Ha a bejelentett
kötelezettségvállalásban változás történik, úgy a Költségvetési Főosztály a PM rendelet 50. számú, valamint 51. számú
melléklete kitöltésével a fentiek szerint jár el, azzal, hogy a bejelentés a kifizetést legalább 10 nappal megelőzze. [Ámr.
235. § (1) bekezdése] (8) Amennyiben a kötelezettségvállalás nem felel meg a (3)–(5) bekezdésben előírtaknak, az ellenjegyzésre jogosultnak
erről írásban tájékoztatnia kell a kötelezettségvállalás kezdeményezőjét, valamint a gazdasági, és ágazatfinanszírozási
szakállamtitkárt. [Ámr. 74. § (5) bekezdés] 6. § Eltérés az általános előírásoktól
(1) A kötelezettségvállalás eljárási rendje az általános előírásoktól eltérően alakul minden olyan esetben, ahol külön belső
szabályozás jelen utasítás rendelkezéseitől eltérően rendelkezik. Különös eljárási szabályokat tartalmaz:
– az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló, – a minisztérium reprezentációs kiadásaira, valamint a protokollhoz kapcsolódó egyéb szolgáltatásaira vonatkozó
– a fordítási feladatok ellátásáról szóló, – a tolmácsolási feladatok ellátásáról szóló
utasítás. (2) A KHEM létszámának és a rendszeres személyi juttatások, valamint a külső személyi juttatások
kötelezettségvállalásának analitikus nyilvántartását a Humánigazgatási Főosztály közszolgálati nyilvántartási
rendszere biztosítja. (3) Az egyes szervezeti egységeknél a KHEM éves személyi juttatás költségvetése terhére szakmai gyakorlatot végzők,
ösztöndíjasok foglalkoztatását, megbízási szerződés, valamint a többletfeladatok díjazásaként adható céljuttatásokról
szóló megállapodások megkötését a közvetlen szakmai vezető kezdeményezi, és a Humánigazgatási Főosztály
előterjesztése alapján – a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár és a kabinetfőnök egyetértésével – a Költségvetési
Főosztály ellenjegyzését követően, a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár engedélyezi, céljuttatások
esetén a miniszter hagyja jóvá. A szakmai gyakorlatot végzők, ösztöndíjasok szerződését és a megbízási szerződéseket
a Humánigazgatási Főosztály vezetője írja alá. (4) A miniszter, valamint az államtitkár közvetlen felügyelete alá tartozó szervezeti egységeknél a vezető közvetlen
kezdeményezése alapján – a Költségvetési Főosztály ellenjegyzését követően – engedélyezhető a személyi juttatás
terhére szerződés megkötése. A Költségvetési Főosztály a megbízási szerződés egy másolati példányát megküldi a
Humánigazgatási Főosztály részére. (5) A dologi kiadások között megtervezett szellemi tevékenység számla ellenében történő igénybevétele előirányzatának
terhére köthető szerződés feltételeit a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium szerződései megkötésének
és nyilvántartásának szabályairól szóló KHEM utasításban foglaltak szerint kell eljárni. A szellemi tevékenység
végzésére megtervezett előirányzat kizárólag a személyi juttatások előirányzata terhére növelhető. [Áht. 98. §
(3) bekezdés] (6) Kiadást igénylő belföldi rendezvényekre (konferencia, szeminárium, képzés) jelentkezni csak az e célra előirányzattal
rendelkező Humánigazgatási Főosztály vezetőjének írásos állásfoglalása és kötelezettségvállalása után lehetséges.
(7) A belföldi kiküldetést – az utazás módját is figyelembe véve – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető vagy annak
helyettese, mint kiküldő rendeli el, a „Belföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolásról” szóló nyomtatvány
aláírásával. A kiküldetést elrendelő egyidejűleg a kiküldetési költség kötelezettségvállalója is.
(8) A kiküldött munkáltatói jogokat gyakorló vezetője engedélyezheti a saját személygépkocsi igénybevételét, hivatalos
külföldi és belföldi út esetén, abban az esetben, ha a személygépkocsi érvényes casco biztosítással rendelkezik. Ezzel
egyidejűleg a mellékletet kell kitölteni és aláírni, valamint a gépkocsira és az útra vonatkozó adatokat megadni. Saját
személygépkocsi igénybevételét utólagosan nem lehet engedélyezni. (9) Saját személygépkocsi hivatalos célra csak abban az esetben vehető igénybe, ha a Központi Szolgáltatási
Főigazgatóság hivatali gépkocsit nem tud biztosítani. (10) Belföldi kiküldetés esetén – a melléklet kiküldött általi kitöltését és aláírását követően – a Költségvetési Főosztály végzi
el az üzemanyagköltség kiszámítását. A költségtérítés folyósítása – a kiküldetéssel járó egyéb költségekkel együtt – a
kiküldött egyéni számlájára átutalással történik. 7. § Szakmai teljesítésigazolás
(1) Pénzforgalmat csak a szakmai teljesítés igazolása alapján lehet érvényesíteni. A szakmai teljesítés igazolására jogosult
személyt – a kötelezettségvállalás dokumentumában – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető jelöli ki. A szakmai
teljesítést írásban kell igazolni. (2) A teljesítésigazolás folyamatát, részletes eljárási rendjét – tekintettel az Ámr. 76. §-ában foglalt előírásokra – továbbá
a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat, a minisztérium szerződései megkötésének és
nyilvántartásának szabályairól szóló utasítás tartalmazza. (3) A szakmai teljesítés igazolása során meg kell győződni arról, hogy a feladat elvégzése előírásszerűen, a
kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltak szerint megtörtént-e, a szolgáltatást nyújtó a vállalt kötelezettségét
jó minőségben teljesítette-e, és igazolni kell a jogosságot, az összegszerűséget, a kötelezettségvállalás teljesítését.
Amennyiben a teljesítéssel szemben kifogás merül fel, úgy a szerződésszegésből eredő jogokat kell érvényesíteni.
8. § Érvényesítés (1) A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét, a
kötelezettségvállalás dokumentuma szerinti fizetési feltételeknek való megfelelést és azt, hogy a megelőző
ügymenetben a hatályos jogszabályokat, belső utasításokat megtartották-e. (2) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell az érvényesítésre utaló megjelölést, a megállapított összeget, a könyvviteli
elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot, a kötelezettségvállalás azonosítóját, az érvényesítés dátumát és az
érvényesítő aláírását. (3) Az érvényesítés átutalás esetében a Forrás SQL integrált rendszer által előállított ún. Kiadási utalványrendeleten,
pénztár útján teljesített kiadások és bevételek esetében a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton történik.
(4) Az Igazgatás pénzforgalmát érintő bevételek, kiadások érvényesítésére a Költségvetési Főosztály vezetője által írásban
meghatalmazott, az Ámr. 19. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi-számviteli képesítéssel rendelkező személyek
jogosultak. 9. § Az utalvány ellenjegyzése (1) Az utalvány ellenjegyzője az Ámr. 74. §-ában foglaltak megfelelő alkalmazásával köteles eljárni, és ellenőrizni a 8. §
szerinti érvényesítés szabályszerűségét, továbbá meg kell győződnie arról, hogy a szakmai teljesítés igazolása
megtörtént-e. (2) Az utalvány ellenjegyzését (ellenőrzését) végző, ha hiányosságot tapasztal, köteles azt jelezni az utalványozónak.
(3) Az utalvány ellenjegyzésére jogosult személyeket a Költségvetési Főosztály vezetője írásban jelöli ki. Az utalvány
ellenjegyzésére feljogosított személynek a felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel, vagy legalább
középfokú iskolai végzettséggel és emellett pénzügyi-számviteli képesítéssel kell rendelkeznie [Ámr. 19. §
(1) bekezdés]. 10. § Utalványozás (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolása, az érvényesítés és az utalvány ellenjegyzése (ellenőrzése) után kerülhet sor.
(2) Nem kell külön utalványozni a termékértékesítéséből, szolgáltatásnyújtásából – számla, egyszerűsített számla,
átutalással postai utalvány alapján – befolyó, valamint a közigazgatási hatósági határozaton alapuló bevétel
beszedését, továbbá a pénzügyi szolgáltatások kiadásait és bevételeit.
(3) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy a Forrás SQL integrált pénzügyi-számviteli rendszer szerinti
utalványlap a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza-e.
(4) Utalványozásra a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár által írásban meghatalmazott személyek
jogosultak. 11. § Összeférhetetlenségi és nyilvántartási szabályok (1) Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél figyelembe kell venni az összeférhetetlenségre vonatkozó
szabályokat. (2) A kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetőleg az utalványozó és az utalványt ellenjegyző – ugyanazon gazdasági
eseményre vonatkozóan – azonos személy nem lehet. (3) Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, a szakmai teljesítés igazolására, az utalványozásra,
valamint az utalvány ellenjegyzésére jogosult személlyel. (4) Kötelezettségvállalási, teljesítésigazolási, érvényesítési, ellenjegyzési, utalványozási feladatot nem végezhet az a
személy, aki ezt a tevékenységet a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója vagy a maga javára látná el.
(5) A kötelezettségvállalásra, az ellenjegyzésre, a szakmai teljesítés igazolására, az érvényesítésre, az utalványozásra és az
utalvány ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről a Költségvetési Főosztály által rendelkezésre bocsátott
aláírás-minta nyomtatványt kell kitölteni, melynek 1 kitöltött példányát a kezelő főosztály őrzi meg, 1 példányt pedig a
Költségvetési Főosztály részére kell megküldeni. 12. § Számviteli feladatok
(1) A bizonylatok nyilvántartásba vétele, a pénzforgalom számbavétele (azaz a könyvelés), majd a könyvelésen
alapuló külső-belső adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – a számviteli törvényben, illetve a vonatkozó
kormányrendeletekben előírtak, továbbá a KHEM számviteli politikája, számlarendje, számlatükre szerint – ellenőrzött
bizonylatok alapján végezhető. (2) Könyvelés után az okmányok, bizonylatok az iratkezelési rend szerint, a Költségvetési Főosztály Számviteli Osztályán
rendezetten – bank, pénztár, vegyes bizonylatok szerinti csoportosításban – az adott éven belül keletkezésük
sorrendjében, külön jogszabályban előírt megőrzési ideig tárolandók. (3) Az Igazgatás költségvetési előirányzatairól, azok felhasználásáról a féléves és éves beszámolót, valamint a negyedéves
mérlegjelentéseket a Költségvetési Főosztály Számviteli Osztálya készíti el.
(4) Az Igazgatás éves költségvetési beszámolóját a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár és a beszámoló
elkészítéséért kijelölt felelős személy, a további adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének alapjául szolgáló
dokumentumokat a Költségvetési Főosztály vezetője írja alá. 13. § A számviteli feladatokkal kapcsolatos hatáskörök
(1) A számviteli politikát [a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (Sztv.) 14. §], ennek keretében az eszközök és források
értékelési szabályzatát, a leltározási szabályzatot és a pénzkezelési szabályzatot, valamint a számlarendet és a
bizonylati szabályzatot [Sztv. 161. §] a gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár hagyja jóvá.
(2) A számviteli politika részét képező értékelési szabályzat szerint behajthatatlan, valamint a kis összegű (értékhatár a
mindenkori költségvetési törvényben meghatározott kis összegű követelés összege) követelések hitelezési
veszteségként történő leírását [az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (Sztv. Vhr.) 34. § (10) bekezdés] a Költségvetési Főosztály
vezetője engedélyezi. (3) Az értékhelyesbítéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását a Költségvetési Főosztály vezetőjének javaslatára a
gazdasági és ágazatfinanszírozási szakállamtitkár engedélyezi. (4) A bankszámlák felett rendelkezésre jogosultak körét a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.
(5) Az Igazgatás eseti bevételével összefüggő tényleges költségek és a térítés megállapításának rendjét a számviteli
politika tartalmazza. 14. § Záró rendelkezések (1) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben az Áht., az Sztv., az Ámr., az Sztv. Vhr., a PM rendelet az egyéb
jogszabályok, a KHEM Szervezeti és Működési Szabályzata továbbá a vonatkozó miniszteri utasítások és belső
szabályzatok előírásait kell alkalmazni. (2) Jelen utasítás 2010. március 16-án lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Közlekedési Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról szóló 13/2008. (HÉ 52.)
KHEM utasítás. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
31/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva G. I. magánszemély (a továbbiakban:
beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az öregségi nyugdíjkorhatár ne haladhassa meg a 62 évet?”
Az Országos Választási Bizottság 15/2010. (I. 11.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogásokat nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 9/2011. (III. 1.) AB számú határozatával az Országos Választási Bizottság 15/2010. (I. 11.) számú
határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg a választópolgári
egyértelműség követelményének. A választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy a választópolgárok
a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Álláspontja szerint a választópolgárokat
félrevezető, félreérthető kérdések nem felelnek meg az egyértelműség követelményének. Határozatában kiemeli,
hogy az egyértelműség követelményének lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie,
aminek a jogalkotói és a választópolgári egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele.
Az egyértelműség részének tekinti az Alkotmánybíróság azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési
kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan, következményeiben kiszámíthatatlan. Az Alkotmánybíróság határozatában kifejti továbbá, hogy a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Tny.) 18. § (1) bekezdésének a)–g) pontjai az öregségi nyugdíjra való jogosultság
megállapításakor a biztosítottak születési évéhez mérten különböző életév betöltéséhez köti az öregségi nyugdíjra
jogosító korhatárt. Ebből következően a hatályos nyugdíjrendszer egy igen bonyolult, komplex feltételrendszeren
alapul. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés ezen komplex feltételrendszer egyik elemét kívánja rögzíteni
az öregségi nyugdíjra jogosító nyugdíjkorhatár meghatározott életévhez való kötésével; anélkül azonban, hogy
a választópolgár számára világossá tenné, hogy ez jár-e, és ha igen, milyen hatással, változással az öregségi nyugdíj
megszerzésének további feltételeire nézve. Így a választópolgár döntése meghozatalakor nem lehetne tisztában azzal,
hogy a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel szavazás esetén döntésének milyen pénzügyi, vagy egyéb
következményei lennének, például a szolgálati idő és a nyugdíj mértékére nézve. A népszavazásra bocsátandó
kérdésről tehát úgy kellene döntést hozniuk a választópolgároknak, hogy nem lenne egyértelmű számukra,
a népszavazás sikere milyen változásokkal jár a nyugdíjrendszerben, és ennek milyen társadalmi, pénzügyi és más
hatásaival kellene számolniuk. Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. Mindezekre tekintettel, az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 15/2010. (I. 11.) számú határozatát
megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Tny. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
276/2015. (VI. 12.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/9120-1/2015. számú előterjesztésére – Spinyovics Sándor (névmódosítás
előtti neve: Spinyovics Olekszandr Volodimirovics; születési hely, idő: Ilonca [Ukrajna], 1993. október 25.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
186/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. jakab Péter zsoltot
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. február 11. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök