text:
58/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány és alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t:
1. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
16. § (1) bekezdés i) pontja alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
16. § (1) bekezdés i) pontjának – az Alkotmány 7. § (1) bekezdésére, 70/A. § (3) bekezdésére és 70/G. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenessége megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
16. § (1) bekezdés i) pontja alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az Alkotmánybírósághoz benyújtott indítványban, illetve alkotmányjogi panaszban a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e
szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
(a továbbiakban: Tbj.) 16. § (1) bekezdés i) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kezdeményezték. A Tbj. e támadott rendelkezése értelmében egészségügyi szolgáltatásra az jogosult, aki a közoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó alapfokú, középfokú nevelési-oktatási vagy a felsőoktatásról szóló törvény
hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali
rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató nagykorú magyar állampolgár, valamint az a külföldi állampolgár, aki nemzetközi szerződés vagy az oktatásért felelős
miniszter által adományozott ösztöndíj alapján létesített
tanulói, hallgatói jogviszonyban áll. Az indítványozók e
rendelkezéssel kapcsolatban azt kifogásolták, hogy a
magyar állampolgár külföldön, nappali rendszerű oktatás
keretében létesített tanulói, hallgatói jogviszonya nem
keletkeztet egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságot. 1. Az Alkotmánybírósághoz korábban érkezett indítvány szerint a Tbj. támadott rendelkezése ellentétes az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésével. A külföldön tanulmányokat folytató magyar állampolgárok ugyanis – ellentétben a hazai oktatási intézmények tanulóival, hallgatóival –
a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja alapján nem jogosultak
egészségügyi szolgáltatásra, mely hátrányos megkülönböztetést eredményez.
Az indítványozó szerint sérti továbbá az Alkotmány
70/A. § (3) bekezdését és „70/G. § (1) bekezdésében írt
tanszabadság érvényesülését”, hogy a Tbj. támadott rendelkezése a külföldön, nappali rendszerű oktatásban létesített felsőoktatási hallgatói jogviszonyt nem ismeri el az
egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság jogalapjaként. Ezt az állítását azonban az indítványozó nem indokolta.
Az indítványozó hivatkozott továbbá arra, hogy a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásával a jogalkotónak figyelembe kellett volna vennie az
Európai Közösséget létrehozó szerződés 3. cikk c) pontjának az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke tagállamok közötti szabad mozgását biztosító rendelkezését.
Az indítványozó szerint a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja
akadályozza a személyek tagállamok közötti szabad mozgását, hiszen korlátozza a hallgatói mobilitást azáltal, hogy
a külföldön tanuló magyar állampolgárok nem jogosultak
egészségügyi szolgáltatásra. Ezért a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja – az indítványozó szerint – a közösségi jogba
ütközés okán sérti az Alkotmány 7. § (1) bekezdését. Az
indítványozó a közösségi jogba ütközéssel kapcsolatos érvelését utóbb az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: Bíróság) ítéletére hivatkozással kiegészítette, s kérte,
hogy az Alkotmánybíróság – az Alkotmány 70/A. § (1) és
(3) bekezdésébe ütközés elbírálásánál – vegye figyelembe
a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó esetjogát.
2. Az Alkotmánybírósághoz később benyújtott alkotmányjogi panasz is a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére
irányult. Az alkotmányjogi panaszt a Legfelsőbb Bíróság,
mint felülvizsgálati bíróság MfvK.IV.10.007/2008/5. számú
ítéletével szemben terjesztették elő. A panaszos előadta,
hogy külföldön folytatott tanulmányai alapján az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságát mind az elsőfokú,
mind a másodfokú közigazgatási hatóság a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontjára hivatkozással utasította el. Ezt követően a
panaszos bírósághoz fordult a társadalombiztosítási szerv
határozatának felülvizsgálata és jogosultságának megállapítása végett. A Szombathelyi Munkaügyi Bíróság azonban
6.M.464/2007/7. számú ítéletével a keresetét elutasította.
A 2007. október 8. napján kelt jogerős ítélet szerint a külföldi felsőoktatási intézménnyel létrejött hallgatói jogviszony
nem minősül a magyar társadalombiztosítási jogviszony
alapjául szolgáló jogviszonynak, mivel ez utóbbi csak a
Magyarországon államilag elismert hallgatói jogviszony
alapján jöhet létre. Ezt követően a panaszos a jogerős
ítélettel szemben felülvizsgálati eljárást kezdeményezett.
A Legfelsőbb Bíróság 2009. március 11. napján kelt
MfvK.IV.10.007/2008/5. számú ítéletével a jogerős ítéletet
hatályában fenntartotta.
A panaszos kérelmében előadta, hogy az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény (a
továbbiakban: Tv.) 222. § (3) bekezdése 2008. január 1-jei
hatállyal, vagyis a jogerős ítélet meghozatalát követően új
rendelkezést iktatott be a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja
helyébe. Arra hivatkozott, hogy ezt az új rendelkezést a
jogerős ítéletet hozó bíróság nem alkalmazhatta, e rendelkezés alkalmazásából származó jogsérelme ezért a felülvizsgálati eljárásban következett be.
Alkotmányjogi panaszát az Alkotmány 70/A. § (1) és
(3) bekezdésének, 70/F. § (1) bekezdésének és 70/G. §
(1) bekezdésének sérelmére alapította. Azt állította, hogy a
Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja a „belföldi, illetve uniós
felsőoktatási intézmény megkülönböztetésén alapul”, s e
megkülönböztetésnek „nincs kellő súlyú alkotmányos indoka, önkényes”. Az indítványozó szerint a külföldön tanuló magyar állampolgárok viszonyában ez sérti a jogegyenlőség megvalósulását, és esélyegyenlőtlenséget hoz
létre. Az indítványozó szerint továbbá „[a]kadályozza a
Magyar Köztársaság alkotmányának 70/G. § (1) bekezdésében írt tanszabadság érvényesülését, amikor az Európai
Unió másik tagállamában folytatott nappali tagozatos felsőoktatási jogviszonyt nem ismeri el egészségügyi szolgáltatást eredményező oknak”.
3. Az Alkotmánybíróság a folyamatban levő két ügyet –
azok tárgyi összefüggésére tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
Az Alkotmánybíróság beszerezte az egészségügyi miniszter véleményét. II.
1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja
a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja
továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(…)
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósu
lását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
„70/G. § (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és
támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a
tanszabadságot és a tanítás szabadságát.”
2. A Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontjának a Tv. hatálybalépését megelőzően hatályos szövege:
„16. § (1) Egészségügyi szolgáltatásra jogosult – az e
törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra jogosult személyeken túl – az, aki
(…)
i) középfokú nevelési-oktatási vagy felsőoktatási intéz mény nappali tagozatán tanulmányokat folytató magyar
állampolgár, valamint az a külföldi állampolgár, aki nemzetközi szerződés vagy az oktatásért felelős miniszter által
adományozott ösztöndíj alapján létesített tanulói, hallgatói
jogviszonyban áll,
(…).” 3. A Tbj.-nek az indítványok elbírálásakor hatályos rendelkezése:
„16. § (1) Egészségügyi szolgáltatásra jogosult – az e
törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra jogosult személyeken túl – az, aki
(…)
i) a közoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó alap
fokú, középfokú nevelési-oktatási vagy a felsőoktatásról
szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat
folytató nagykorú magyar állampolgár, valamint az a külföldi állampolgár, aki nemzetközi szerződés vagy az oktatásért felelős miniszter által adományozott ösztöndíj
alapján létesített tanulói, hallgatói jogviszonyban áll,
(…).” III. Az indítvány és az alkotmányjogi panasz nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság először a jelen ügyben előterjesztett alkotmányjogi panaszt vizsgálta. Megállapítható,
hogy az alkotmányjogi panasz felülvizsgálati eljárásban
hozott bírósági határozat ellen irányult.
Az Alkotmánybíróság a 23/1991. (V. 18.) AB határozatban úgy foglalt állást, hogy az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
48. § (1) és (2) bekezdése „pontos és egyértelmű” választ
ad az alkotmányjogi panaszra megállapított határidő számításával kapcsolatosan. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése
szerint csak az egyéb jogorvoslati lehetőségek kimerítése
után van lehetőség alkotmányjogi panasz benyújtására.
A hivatkozott § (2) bekezdése pedig kimondja, hogy „az
alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézhezvételétől
számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
A két rendelkezés egybevetéséből nyilvánvaló, hogy az
(1) bekezdésben említett »egyéb jogorvoslati lehetőségek« alatt kizárólag a rendes jogorvoslatokat kell érteni.”
(ABH 1991, 361, 362.)
Az Alkotmánybíróság egy későbbi határozata ugyanakkor azt is megállapította, hogy „az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény 48. §-a alkalmazásánál, ha
a panaszolt alapjogsérelem nem a rendes, hanem a rendkívüli jogorvoslati eljárásban következett be, alkotmányos
követelmény, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásának határidejét a rendkívüli jogorvoslati eljárásban hozott,
vagy – ha új eljárásra és új határozat hozatalára kerül sor –
az elrendelt új eljárás során született jogerős határozat
kézbesítésétől kell számítani.” [41/1998. (X. 2.) AB határozat, ABH 1998, 306.]
Mindazonáltal az Alkotmánybíróság a felülvizsgálati
eljárás során hozott határozatokkal szemben benyújtott alkotmányjogi panaszok elbírálását csak akkor tette lehetővé, ha a felülvizsgálati bíróság a jogerős határozatot hozó
bíróság álláspontjától eltérő érdemi álláspontot foglalt el.
Kifejtette, hogy amennyiben „a felülvizsgálati bíróság határozata az ügyet ilyen módon zárja le jogerősen, az alkotmányjogi panasz benyújtására megszabott törvényi határidő a felülvizsgálat tárgyában hozott határozat kézbesítésétől veszi kezdetét, mert hisz az alkotmányjogi panasz benyújtására jogosult a felülvizsgálat tárgyában hozott határozat folytán kerül csak abba a helyzetbe, hogy az ügyében
alkalmazott jogszabály alkotmányellenességét és az emiatt
bekövetkezett alkotmányos alapjogsértést állítsa és panaszolja. Ezért minden ilyen esetben az alkotmányjogi panasz benyújtására megszabott, az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerinti törvényi határidő a felülvizsgálat tárgyában hozott határozat kézbesítésétől számított hatvan nap.”
[41/1998. (X. 2.) AB határozat, ABH 1998, 306, 310.]
Az Alkotmánybíróság a jelen alkotmányjogi panasszal
kapcsolatban megállapította, hogy olyan felülvizsgálati
ítéletet sérelmez, amely a felülvizsgálati eljárás alapjául
szolgáló jogerős bírósági ítéletet hatályában fenntartotta.
Mivel tehát a felülvizsgálati bíróság a jogerős határozatot
hozó bíróság álláspontjától eltérő érdemi álláspontot nem
foglalt el, ezért az alkotmányjogi panasz benyújtására
megállapított határidő számítása szempontjából a rendkívüli jogorvoslatot figyelmen kívül kellett hagyni. Az alkotmányjogi panasz tehát csak az ügyet jogerősen lezáró
határozat kézhezvételét követő 60 napon belül lett volna
előterjeszthető, a felülvizsgálati eljárás ebből a szempontból nem jöhet figyelembe. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt – elkésettsége
miatt – az Ügyrend 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2. Az utólagos normakontrollra irányuló indítvány benyújtását követően az egyes adó- és járuléktörvények módosításáról szóló 2008. évi LXXXI. törvény 227. §
b) pontja 2009. január 1-jei hatállyal módosította a Tbj.
16. § (1) bekezdés i) pontját. A módosítás azonban lénye
gét tekintve érintetlenül hagyta az indítványozó által támadott rendelkezést.
Az indítvány benyújtása óta megváltozott jogszabályokra vonatkozó állandóan követett alkotmánybírósági
gyakorlat szerint az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmánybíróság a régi helyébe lépő új szabályozás tekintetében akkor folytatja le, ha az tartalmilag a korábbival alkotmányjogi szempontból azonos és ezáltal azonos a vizsgálandó alkotmányossági probléma [137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; 163/B/1991. AB határozat,
ABH 1993, 544, 545.; 1314/B/1997. AB végzés, ABH
2000, 1049.; 1425/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 844,
845.; 14/1999. (VI. 3.) AB határozat, ABH 1999, 396,
399.]. Ezért az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlatát
követve – a Tbj. módosított rendelkezése tekintetében
folytatta le az eljárást.
3. Az indítványozó elsősorban azért kérte a Tbj. 16. §
(1) bekezdés i) pontja megsemmisítését, mert az – álláspontja szerint – az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság szempontjából hátrányosan megkülönbözteti a
külföldön tanuló magyar állampolgárokat, s ezért ellentétes az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésével.
A Tbj. 16. § (1) bekezdése a biztosítottakon kívül az
egészségügyi szolgáltatásra jogosultak körét határozza
meg. E rendelkezés elsősorban azokat jogosítja fel az
egészségügyi szolgáltatásra, „akiknek az állam szociális és
más, az állami gondoskodás körébe tartozó okból ezt az ellátást garantálja (szociális segélyben részesülők, oktatási
intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytatók,
sorkatonai szolgálatot teljesítők, hajléktalanok stb.)”
(137/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 831, 833.). Konkrétan a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja a közoktatásról szóló
törvény hatálya alá tartozó alapfokú, középfokú nevelésioktatási vagy a felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá
tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató nagykorú magyar
állampolgároknak, valamint azoknak a külföldi állampolgároknak biztosítja az egészségügyi szolgáltatást, akik
nemzetközi szerződés vagy az oktatásért felelős miniszter
által adományozott ösztöndíj alapján létesített tanulói,
hallgatói jogviszonyban állnak. Az indítványozó az utóbbi
rendelkezéssel összefüggésben a külföldi felsőoktatási intézményben tanuló magyar állampolgárok hátrányos megkülönböztetésére hivatkozva kezdeményezte a diszkrimináció tilalmának sérelmét megállapítani.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/A. §-ának értelmezése kapcsán több határozatában megállapította,
hogy az Alkotmány e rendelkezése nem mindenfajta különbségtételt tilt, ez ugyanis ellentétes lenne a jog rendeltetésével. Sem a jogegyenlőség általános követelményéből, sem a diszkrimináció tilalmából nem következik az,
hogy a jogalkotó célszerűségi, gazdaságossági, jogtechnikai, az eltérő jogi helyzetekre figyelemmel levő szempontok szerint ne tehetne különbséget a jogok és kötelezettségek megállapítása során a jogalanyok között. Az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekinte-
tében tett megkülönböztetésekre terjed ki; nem alapvető
jog tekintetében történő különbségtétel alkotmányellenessége csak akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti, azaz, ha a különbségtétel önkényes,
kellő súlyú indoka nincs. [61/1992. (XI. 20.) AB határozat,
ABH 1992, 280–282.; 521/B/1991. AB határozat, ABH
1993, 555, 556.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH
1994, 202–204.; 1/1995. (II. 8.) AB határozat, ABH 1995,
47.] A különbségtételt az Alkotmánybíróság a jogalkotó
által választott szabályozási koncepció szerint vizsgálja.
A megkülönböztetés az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint [ld.: 21/1990. (X. 4.) AB határozat;
ABH 1990, 73, 77–78.; 49/1991. (IX. 27.) AB határozat;
ABH 1991, 213, 214.] akkor tilos, ha az adott szabályozási
koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely
csoportra, kivéve, ha az eltérésnek alkotmányos indoka
van.
A jelen esetben tehát az alkotmánybírósági vizsgálat
tárgya az előbbiekben ismertetett gyakorlatra figyelemmel
az, hogy van-e ésszerű (alkotmányos) indoka az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság szempontjából a belföldi és a külföldi oktatási intézményben tanulmányokat
folytató magyar állampolgárok közötti megkülönböztetésnek. A jogszabályból kivehető szabályozási koncepció lényege alapvetően az, hogy ne maradjanak egészségügyi
ellátás nélkül azok a belföldinek minősülő magyar állampolgárok, akik a magyar jog szerint tanulói jogviszonnyal
rendelkeznek, a magyar törvények hatálya alá tartozó nevelési-oktatási, illetve felsőoktatási intézményben nappali
tagozaton tanulmányokat folytatnak. A külföldi felsőoktatási intézményekben tanulmányokat folytató magyar állampolgárokra az adott szabályozás nem terjed ki. A törvényhozó ugyanis nem köteles arra, hogy a Magyar Köztársaság területén kívül létrehozott jogviszonyt a magyar
társadalombiztosítási rendszerben egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságot megalapozó jogviszonyként ismerje el. A Magyar Köztársaság területén kívül létesített
jogviszonyokhoz a magyar társadalombiztosítási rendszerben azért nem kapcsolódnak biztosítási jogosultságok
és kötelezettségek, mert a más állam területén fennálló
jogviszonyok általánosságban az adott állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alatt állnak. A Tbj. 16. §
(1) bekezdés i) pontja tehát azért nem kapcsol a külföldi
hallgatói jogviszonyhoz a magyar társadalombiztosítási
rendszerben egészségügyi ellátásra való jogot, mert a külföldi hallgatói jogviszony az adott külföldi ország társadalombiztosítási rendszerének, s nem a magyar társadalombiztosítási rendszernek a hatálya alá tartozik. A külföldön
hallgatói jogviszonnyal rendelkező, külföldön lakó magyar állampolgárok a külföldi állam szabályai szerint megállapodást köthetnek vagy az adott ország szabályozásától
függően a külföldi állam társadalombiztosítási rendszerének részévé válhatnak, annak érdekében, hogy jogosultságot szerezzenek. Hazalátogatásuk esetén pedig az itthoni
tartózkodásuk ideje alatt szükségessé váló egészségügyi
ellátást rendszerint a külföldi biztosításuk alapján és terhére vehetik igénybe, kivéve, ha a magyar társadalombiztosí
tási rendszerben biztosítási jogviszonnyal rendelkeznek.
Amennyiben a külföldön tanuló nagykorú magyar állampolgárnak külföldön nincs biztosítása, s belföldön sincs
biztosítást megalapozó jogviszonya, de külföldi tanulmányai ellenére belföldi személynek minősül (Magyarországon bejelentett lakóhellyel rendelkezik), akkor vonatkozik
rá a Tbj. 39. § (2) bekezdése. Ennek értelmében egészségügyi szolgáltatási járulékot köteles fizetni. Az egészségügyi szolgáltatási járulékfizetés alapján pedig a Tbj. 39. §
(1) bekezdés r) pontja teszi egészségügyi szolgáltatásra
jogosulttá. Minderre figyelemmel a Tbj. 16. § (1) bekezdés
i) pontja a külföldi oktatási intézményben tanulmányokat
folytató magyar állampolgárok vonatkozásában a társadalombiztosítási jogviszonyok halmozódásának kizárását hivatott szolgálni.
Nem tekintette ezért az Alkotmánybíróság a belföldi és
a külföldi oktatási intézményekben tanulmányokat folytató magyar állampolgárok között – az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság szempontjából tett – megkülönböztetést indokolatlannak, ésszerűtlennek. Ennek következtében nem állapítható meg a diszkrimináció alkotmányos tilalmának sérelme. Ezért az Alkotmánybíróság
a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontjának – az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenessége
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasította.
4. Az indítványozó azon az alapon is kérte a Tbj. 16. §
(1) bekezdés i) pontja megsemmisítését, hogy az – Magyarország uniós kötelezettségeinek megsértése miatt – ellentétes az Alkotmány 7. § (1) bekezdésével.
Az Alkotmánybíróság gyakorlatában „[a]z Európai Közösségek alapító és módosító szerződései az Alkotmánybíróság hatáskörének szempontjából nem nemzetközi szerződések, (...) e szerződések, mint elsődleges jogforrások és
az [ügy kapcsán vizsgált] irányelv, mint másodlagos jogforrás közösségi jogként a belső jog részei, mivel a Magyar Köztársaság 2004. május 1-jétől az Európai Unió tagja. Az Alkotmánybíróság hatáskörének szempontjából a
közösségi jog nem minősül az Alkotmány 7. § (1) bekezdésében meghatározott nemzetközi jognak” [72/2006.
(XII. 15.) AB határozat, ABH 2006, 819, 861.]. Erre az
elvi álláspontra helyezkedett az 1053/E/2005. AB határozat is (ABH 2006, 1824, 1828.).
Az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 1. §-a határozza meg. Ennek alapján az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre annak vizsgálatára, hogy valamely jogszabály sérti-e a közösségi jogot [87/2008.
(VI. 18.) AB határozat, ABH 2008, 707, 738.]. Ezért az Alkotmánybíróság az indítványt e vonatkozásban az Ügyrend 29. § b) pontja alapján – hatásköre hiányában –
visszautasította.
5. Az indítványozó a Tbj. 16. § (1) bekezdés i) pontja alkotmányellenességének vizsgálatát az Alkotmány 70/A. §
(3) bekezdésének és 70/G. § (1) bekezdésének sérelmére
hivatkozással is kérte, de indítványában nem jelölte meg
az alkotmányellenesség indokát.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, melyben három feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek
tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést,
továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint azt az
indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése értelmében az indítványban meg kell jelölni a kérelem alapjául
szolgáló okot. Nem elegendő tehát az Alkotmány egyes
rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben
sérti (654/H/1999. AB határozat, ABH 2001, 1645.).
Az indítványozó kérelme indokai megjelölésének hiányában nem felel meg az Abtv. 22. § (2) bekezdésében
rögzített feltételeknek, érdemben nem bírálható el, ezért az
Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében – mint
érdemi vizsgálatra alkalmatlant – visszautasította.
Budapest, 2010. május 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
80/2003. (IX. 11.) OGY határozata Manninger Jenő országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Manninger Jenő
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Keszthelyi Városi
Bíróság 12.B.201/2002/8. számú megkeresésével érintett
ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
339/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jogtalan fogva tartásért az állam által fizetendő nem vagyoni kártérítés ne lehessen kevesebb
személyenként 3 millió Ft alapdíjnál plusz a fogva tartás minden napjára számított 160 000 forintnál?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműségi követelménynek, mely szerint a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek a választópolgár és a jogalkotó
számára is egyértelműnek kell lennie. Az Alkotmánybíróság az egyértelműség követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülésének alkotmányos
garanciájaként értelmezi. A testület szerint a kérdés megfogalmazása nem egyértelmű, mivel a nem vagyoni kártérítés fogalmából eredően nem
egyértelműen körülhatárolható azon események köre, amelyek ezt megalapozhatják, illetve nem határozható meg
egyértelműen – különösen nem pénzösszegben – annak mértéke sem. A nem vagyoni hátrányok igen sokfélék
lehetnek, a konkrét tényállásokban változatos formákban és összefüggésekben jelennek meg, így nem lehetséges
az összegszerűség meghatározása. Az aláírásgyűjtő íven található kérdés azt a téves látszatot kelti, mintha ezen összeg automatikusan járhatna, holott
a nem vagyoni kártérítés személyiségvédelmi eszköz, így személyhez kötött jellegéből adódóan csak személyesen
érvényesíthető. A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben az Nsztv. 10. §-ának c) pontja
értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – nem lehet
országos népszavazást tartani, ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
15/2017. (XII. 20.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján az  Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiája
irányítására 2018. január 1. napjától Prof. dr. Szabó Imrét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja a  jogi, szakmai, hivatásetikai
képzésekkel összefüggő feladatokat, így
a) továbbképzéseket szervez a  természetes személyek adósságrendezési eljárásával összefüggő feladatokat
ellátók, az  önálló bírósági végrehajtók, igazságügyi szakértők, közvetítők, valamint a  felszámolói és
vagyonfelügyelői szakirányú szakképzettséggel rendelkező személyek részére, képzéseket és továbbképzéseket
szervez az áldozatsegítés, jogi segítségnyújtás, pártfogó felügyelői szakterületeken,
b) összehangolja és szervezi a pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtó és áldozatsegítő szolgálatként, valamint
kárpótlási hatóságként kijelölt szervnél működő pártfogó felügyelő, áldozatsegítő és jogi segítségnyújtó állami
tisztviselők és állami ügykezelők, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők ügyviteli vizsgáját, szakmai
képzéseit és továbbképzéseit,
c) kialakítja a  hatáskörébe utalt felnőttképzések tematikáját, gondoskodik a  tananyagok fejlesztéséről és
kiadásáról, a vizsgáztatásról.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult, azonban
a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben díjazásban nem részesül.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § (1) Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2017. (VI. 22.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
395/2018. (VIII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–lengyel kulturális kapcsolatok erősítése érdekében végzett tevékenysége, valamint a  krakkói Zsolnaykiállítás létrejöttében vállalt szerepe elismeréseként
Agata Wąsowska-Pawlik, a krakkói Nemzetközi Kulturális Központ igazgatója részére,
a magyar népi kultúra megőrzését és népszerűsítését szolgáló előadóművészi pályája, valamint tudományos
munkája elismeréseként
dr. Agócs Gergely etnográfus, népzenész, a Hagyományok Háza tudományos munkatársa részére,
a Horvátországban található magyar vonatkozású emlékek megőrzése, valamint a  magyar–horvát társadalmi és
kulturális kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Ágoston Gergely idegenvezető, a  Horvátországi Magyarok Demokratikus Közössége Tengermelléki-Fennsík Megyei
Egyesületének alelnöke részére,
a legnagyobb megpróbáltatások közepette is megőrzött emberségével és hazaszeretével generációk számára
példát mutató életútja elismeréseként
Aikelin Sándor egykori Gulag-fogoly részére,
a Varmia-Mazúrai vajdaság területén található magyar kulturális és történelmi emlékek feltárását, illetve
bemutatását szolgáló munkája elismeréseként
Andrzej Małyszko, a Łyna menti Ruś Baráti Társasága tagja részére,
a hazai vízügyi fejlesztések érdekében végzett több mint négy évtizedes, magas szintű szakmai tevékenysége
elismeréseként
Antók Gábor, a volt Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság nyugalmazott főosztályvezetője részére,
Cegléd város kulturális örökségének megőrzését szolgáló több évtizedes művészi munkája elismeréseként
Apáti-Tóth Sándor fotóművész részére,
öt évtizede lelkiismeretesen és elhivatottan végzett háziorvosi munkája, valamint a  település társadalmi életében
vállalt szerepe elismeréseként
dr. Árvai Judit, a poroszlói Dr. Árvai Családi Orvosi Bt. háziorvosa, Poroszló község volt alpolgármestere részére,
Márton Áron és Jakab Antal püspök urak mellett végzett elhivatott titkári munkája, valamint lelkipásztori és
főesperesi szolgálata elismeréseként
Bara Ferenc pápai káplán, szentszéki tanácsos, a Csíkdánfalvi Római Katolikus Plébánia főesperes-plébánosa részére,
a magyar vadgazdálkodás területén végzett négy évtizedes, eredményes szakmai vezetői tevékenysége
elismeréseként
Bartucz Péter, a NYÍRERDŐ Nyírségi Erdészeti Zrt. Gúthi Erdészet erdészeti igazgatója részére,
a Kárpát-medencei magyar kultúra feltérképezését és népszerűsítését szolgáló publikációs tevékenysége
elismeréseként
Borcsa János irodalomkritikus, irodalomtörténész, az Ambrózia Kiadó alapító vezetője részére,
a hazai gáziparág fejlesztése, valamint a  földgázelosztó hálózat üzembiztossá és biztonságossá tétele érdekében
végzett eredményes szakmai vezetői tevékenysége elismeréseként
Borsodiné Miskó Mária, az NKM Észak-Dél Földgázhálózati Zrt. Déli Gázüzemének vezetője részére,
az írországi magyar közösség érdekében végzett fáradhatatlan tevékenysége, valamint a  helyi magyar iskola és
óvoda megalapításában, illetve működtetésében végzett munkája elismeréseként
Bothné Rékai Zsuzsanna, a Corki Magyar Iskola és Óvoda iskolavezetője részére,
a magyar népi kultúra hagyományainak megőrzését és ápolását, valamint a  táncházmozgalom népszerűsítését
szolgáló munkája elismeréseként
Csatai László néptáncpedagógus részére,
magas színvonalú alkotói pályája, valamint aktív kiállításszervező tevékenysége elismeréseként
Csemniczky Zoltán Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, a balassagyarmati Mikszáth Kálmán Művelődési Központ
nyugalmazott igazgatója részére,
a közlekedéstudomány területén végzett magas színvonalú kutatói munkája, valamint a  szakmai utánpótlás
nevelésében elért eredményei elismeréseként
dr. Csiszár Csaba, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Közlekedésmérnöki és Járműmérnöki Kara
Közlekedésüzemi és Közlekedésgazdasági Tanszékének egyetemi docense részére,
a város tudományos, illetve kulturális életében betöltött szerepe, aktív kutató és szervező tevékenysége
elismeréseként
dr. Csurgai Horváth József, a székesfehérvári Városi Levéltár és Kutatóintézet igazgatója részére,
a polimer kémia különböző területein végzett eredményes kutatómunkája, valamint kimagasló oktatói és
oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Deák György, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kara Alkalmazott Kémiai Tanszékének
egyetemi docense részére,
a tanító- és óvóképzés területén folytatott jelentős oktatói, illetve vezetői tevékenysége, valamint a gyermekfilozófia
hazai adaptációjában elért eredményei elismeréseként
dr. Demeter Katalin, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Tanító- és Óvóképző Karának főiskolai tanára, professor
emerita részére,
a hazai villamosenergia-iparág területén a  beruházások megvalósítása, valamint az  erőművek üzemeltetése és
karbantartása érdekében végzett magas színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
Dibusz József, az MVM GTER Gázturbinás Erőmű Zrt. nyugalmazott termelési igazgatója részére,
a helyi közösség érdekében végzett településvezetői munkája, valamint a  rászorulók megsegítését szolgáló
társadalmi tevékenysége elismeréseként
Dobróka László, Pálosvörösmart község nyugalmazott polgármestere, az  Ajándékdoboz Alapítvány alapítója és
kuratóriumi elnöke részére,
a magyar–mongol földtani együttműködés keretében végzett munkája, valamint a Mongóliai Nemzetközi Földtani
Expedíció magyar kutatócsoportjainak sikeréhez való hozzájárulása elismeréseként
Duuya Dovdon Jargalsaikhan geológus, az Universal Minerals Kft. vezetője részére,
a település lakói érdekében végzett öt évtizedes gyógyító munkája elismeréseként
dr. Erőss Sándor, Iharosberény község háziorvosa részére,
a magyar népi kultúra, elsősorban a szlovákiai magyarság hagyományainak megőrzését szolgáló sokrétű munkája
elismeréseként
Farkas József néptáncos, fotográfus, a Hagyományok Háza Hálózat Szlovákia vezetője részére,
a hazai turizmus és vendéglátás számos területén kiemelkedő színvonalon végzett szakmai tevékenysége
elismeréseként
Fazekas Lajos Róbert, a Debreceni Gyógyfürdő Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a műszaki felsőoktatásban végzett több évtizedes oktatói munkája, valamint a  programozható logikai áramkörök
kutatása-fejlesztése és gyakorlati alkalmazása területén elért, nemzetközileg is elismert eredményei elismeréseként
Fehér Béla, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara
Méréstechnika és Információs Rendszerek Tanszékének egyetemi docense részére,
a település gazdasági, kulturális és sportéletének fellendítése, valamint a  közmunkások foglalkoztatása terén
egyaránt eredményes munkája elismeréseként
Feiler Ferenc Miklós, Keléd község polgármestere részére,
a mozgássérült emberek társadalmi beilleszkedését, valamint lelki problémáinak csökkentését szolgáló szakmai
tevékenysége elismeréseként
dr. Fejes András kétszeres világbajnok, ötszörös Európa-bajnok, olimpiai bronzérmes parasportoló, pszichológus
részére,
a kortárs erdélyi és az  egyetemes magyar irodalmat egyaránt gazdagító költői életműve, valamint szerkesztői
tevékenysége elismeréseként
Ferencz Imre költő, szerkesztő részére,
a kortárs városi, illetve vidéki társadalmi viszonyokkal kapcsolatos társadalomtörténeti kutatásai és publikációi,
valamint a pécsi szociológusképzésben vállalt aktív szerepe elismeréseként
dr. Gáspár Gabriella, a Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Társadalom- és Médiatudományi Intézete
Szociológiai Tanszékének habilitált egyetemi docense részére,
a magyar agrárgazdaság fejlesztéséhez hozzájáruló példaértékű vállalatvezetői munkája elismeréseként
Giacomo Pedranzini, a KOMÉTA 99 Zrt. ügyvezető igazgatója részére,
a legnagyobb megpróbáltatások közepette is megőrzött emberségével és hazaszeretével generációk számára
példát mutató életútja elismeréseként
Gúth Zoltán egykori Gulag-fogoly részére,
a halászatbiológia területén végzett több évtizedes kutatói tevékenysége, Magyarország és a  Kárpát-medence
halfaunájának vizsgálatában elért eredményei elismeréseként
dr. Györe Károly, a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Halászati Kutatóintézetének nyugalmazott
tudományos munkatársa részére,
több mint öt évtizedes lelkipásztori szolgálata, valamint a kommunizmus évtizedei alatt az üldöztetések ellenére is
elkötelezetten végzett ifjúságnevelő és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Györgydeák Márton címzetes apát, pápai káplán, a  Felső-krisztinavárosi Keresztelő Szent János Plébánia plébániai
kormányzója részére,
több évtizedes pedagógusi, illetve intézményvezetői munkája, valamint a  református egyház szolgálatában és
a határon túli magyarság érdekében végzett önzetlen tevékenysége elismeréseként
Győri József, a Debreceni Református Kollégium Gimnáziuma és Diákotthona igazgatója részére,
a hazai gyógypedagógus-képzés területén végzett munkája, valamint az „autizmus spektrum pedagógiája” szakirány
létrehozásában vállalt szerepe elismeréseként
Győriné dr. Stefanik Krisztina, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Kara Atipikus
Viselkedés és Kogníció Gyógypedagógiai Intézetének egyetemi docense részére,
a magyar Nemzeti Parki Termék védjegyrendszer népszerűsítésében és sikeres működtetésében, valamint
a Szentjánosbogár-séták országos rendszerének kidolgozásában végzett munkája elismeréseként
Halász Ferenc kommunikációs és marketingszakértő, a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság Környezeti Nevelési és
Ökoturisztikai Osztályának volt kommunikációs referense részére,
a nyelvtudomány, különösen az angol nyelv és az indoeuropeisztika terülén elért eredményei, valamint az egyetem
Anglisztika Intézetében folytatott példaértékű munkája elismeréseként
dr. Hegedűs Irén, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Anglisztika Intézete Angol Nyelvészeti
Tanszékének egyetemi docense részére,
az egyetemi tehetséggondozásban elért eredményei, valamint a  Nagyváthy János Szakkollégium létrehozásában
vállalt szerepe elismeréseként
Hegedűsné dr. Baranyai Nóra, a  Pannon Egyetem Georgikon Karának oktatási és akkreditációs dékánhelyettese,
a Gazdaságmódszertani Tanszék tanszékvezető egyetemi docense részére,
a több évszázados hagyománnyal rendelkező magyar nyomdaipar értékeinek megőrzése, valamint európai
elismertetése érdekében végzett aktív szakmai közéleti és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Horváth Csaba, a  Nyomda- és Papíripari Szövetség elnöke, az  Óbudai Egyetem Rejtő Sándor Könnyűipari és
Környezetmérnöki Kara Médiatechnológiai és Könnyűipari Intézetének igazgatója, egyetemi docens részére,
a térség fejlődéséhez hozzájáruló magas színvonalú szakmai és aktív társadalmi tevékenysége elismeréseként
Huray Gábor, a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kereskedelmi és Iparkamara alelnöke, a  Nyíregyházi Építőipari
Ipartestület elnöke részére,
a legnagyobb megpróbáltatások közepette is megőrzött emberségével és hazaszeretével generációk számára
példát mutató életútja elismeréseként
Kaáli-Nagy Kálmán egykori Gulag-fogoly részére,
a közgazdasági tanárképzés területén végzett iskolateremtő oktató-nevelő munkája és közösségépítő tevékenysége
elismeréseként
dr. Kádek István, az egri Eszterházy Károly Egyetem nyugalmazott főiskolai tanára részére,
a szanyi Szent Anna Katolikus Általános Iskola megalapításában, valamint a  helyi közösség hitéletében betöltött
jelentős szerepe elismeréseként
Kapui Jenő, a mosonmagyaróvári Nepomuki Szent János Plébánia plébánosa, esperes, címzetes kanonok részére,
a műszaki felsőoktatás területén folytatott kiemelkedő színvonalú oktató-nevelő munkája, valamint több évtizedes
vezetői tevékenysége elismeréseként
Kártyás Gyula, az Óbudai Egyetem oktatási főigazgatója, címzetes egyetemi docens részére,
szakmai alázatával a  fiatalabb generációk számára is követendő példát mutató, közel fél évszázados bírói
pályafutása elismeréseként
dr. Kelemen Sándor Tibor, az Egri Törvényszék nyugalmazott tanácselnöke részére,
a közigazgatás területén nagy hozzáértéssel, lelkiismeretesen végzett szakmai munkája elismeréseként
Kemecsei Zoltán János, Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatala Adó Főosztályának főosztályvezetője részére,
a legrangosabb nemzetközi és hazai fotópályázatokon is sikeres, számos díjat elnyerő művészi tevékenysége
elismeréseként
Kerekes István fotóművész részére,
a gyimesi, illetve moldvai csángó zenék és táncok széles körű népszerűsítését szolgáló előadóművészi és szervező
tevékenysége elismeréseként
Kerényi Róbert György népzenész, népzenegyűjtő, a  Tatros együttes és a  Szigony zenekar alapítója és vezetője
részére,
az augsburgi magyar gyermekek nyelvi, kulturális és vallási identitásának megőrzése, valamint közösséggé
formálása érdekében végzett munkája elismeréseként
Kibili Angéla, az augsburgi Szent Piroska Hétvégi Magyar Iskola és Óvoda vezetője, az augsburgi Szent László Magyar
Katolikus Misszió lelkipásztori munkatársa részére,
a magyar agrárgazdaság fejlesztését szolgáló négy évtizedes közszolgálati pályafutása során az  európai
jogharmonizációs folyamatok megvalósítása érdekében végzett munkája elismeréseként
Kókai-Kunné dr. Szabó Ágnes Katalin, az  Agrárminisztérium Eredetvédelmi Főosztályának nyugalmazott
főosztályvezetője részére,
a São Pauló-i magyar közösség összetartozásának erősítése és a  magyar hagyományok, elsősorban a  néptánc
brazíliai népszerűsítése érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Kokron Ilona Mária, a São Pauló-i Pántlika Táncegyüttes alapítója és volt vezetője, a Brazíliai Magyar Segélyegylet volt
elnöke részére,
a magyar családok érdekében végzett példaértékű munkája elismeréseként
dr. Kormosné Debreceni Zsuzsánna, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Nőpolitikai Osztályának nyugalmazott
vezetője részére,
az Erdélyben élő árva és nehéz sorsú gyermekek érdekében végzett példaértékű nevelőszülői és intézményvezetői
munkája elismeréseként
Kosza Erzsébet, a gálospetri Szentháromság Gyermekvédelmi Központ vezetője részére,
a határon túli magyarságért és a  Kárpát-medencei református egyházakért végzett önzetlen közösségszervező
munkája elismeréseként
dr. Kovács Ábrahám, a  Debreceni Református Hittudományi Egyetem Teológiai Intézete Dogmatikai Tanszékének
és a  Partiumi Keresztény Egyetem Gazdaság és Társadalomtudományi Kara Teológiai Tudományok Tanszékének
egyetemi tanára részére,
nemzetközi szintű oktatás- és kutatásszervezési tevékenysége, valamint a  hazai mérnökképzésben a  műszaki
mechanikai tantárgyak oktatása terén végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
dr. Kovács Ádám, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Karának dékánhelyettese,
a Műszaki Mechanikai Tanszék egyetemi docense részére,
több évtizedes, értékteremtő oktató-nevelő és intézményvezetői munkája, valamint szakmai közéleti szerepvállalása
elismeréseként
Kovács Miklós, a  Tatabányai Árpád Gimnázium igazgatója, a  Komárom-Esztergom Megye Közoktatásáért
Közalapítvány kuratóriumának elnöke részére,
a hátrányos helyzetű tanulók felzárkóztatása érdekében végzett több évtizedes pedagógusi munkája és innovatív
szakmai tevékenysége elismeréseként
Kovácsevicsné Tóth Marianna, a Kétújfalui Konrád Ignác Általános Iskola igazgatója, közoktatási szakértő részére,
az állami kulturális beruházások lebonyolítása, valamint számos emblematikus magyar épület műemléki
rekonstrukciója során végzett munkája elismeréseként
Kőszegi Antal építészmérnök, a Szépművészeti Múzeum rekonstrukciós munkálatainak főmérnöke részére,
a településen élő hívő közösség kulturális és hitéletét gazdagító lelkipásztori, illetve közösségépítő szolgálata
elismeréseként
Kövesi Ferenc, a Pécsi Esperesi Kerület esperese, szervezőlelkész, a Magyar Kolping Szövetség elnök-prézese részére,
a magyar gazdák érdekképviselete és a  vidék értékeinek megőrzése iránt elkötelezett, kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
dr. Kulcsár László István ügyvéd, a  Nemzeti Agrárgazdasági Kamara Békés megyei elnöke, a  Szent István Egyetem
címzetes egyetemi docense részére,
a település gazdasági és kulturális életének fellendítését szolgáló eredményes munkája, valamint jelentős közéleti
szerepvállalása elismeréseként
Lendvai Ivánné, Kunsziget község polgármestere részére,
a magyar–azeri kulturális és tudományos kapcsolatok elmélyítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Leyla Imanova, az Azerbajdzsáni Tudományos Akadémia Központi Tudományos Könyvtárának igazgatója részére,
a néprajztudomány területén kutatóként, múzeumi szakemberként és intézményvezetőként végzett három
évtizedes munkája, valamint kulturális közéleti tevékenysége elismeréseként
Limbacher Gábor, a Kubinyi Ferenc Múzeum igazgatója részére,
a magyar nyelv és kultúra megőrzését szolgáló sokoldalú művészi, irodalomszervezői, pedagógiai és publicisztikai
munkája elismeréseként
dr. Lutter Imre előadóművész, drámapedagógus, médiaszakember, a Magyar Versmondók Egyesületének ügyvezető
elnöke részére,
nemzetközi és hazai viszonylatban is jelentős oktatásszervező tevékenysége, valamint dékánhelyettesként végzett
kiemelkedő színvonalú munkája elismeréseként
dr. Mádai Ferenc, a  Miskolci Egyetem Műszaki Földtudományi Karának dékánhelyettese, az  Ásványtani-Földtani
Intézet intézetigazgató egyetemi docense részére,
a vajdasági magyar közösség hiteles krónikásaként alkotott művei, különösen a  délszláv háború történéseit
megörökítő prózai alkotásai elismeréseként
Majoros Sándor József Attila-díjas és Márai Sándor-díjas író, újságíró, szerkesztő részére,
a magyar–lengyel kapcsolatok erősítése és fejlesztése, valamint a  magyar kultúra Sandecz-vidéki népszerűsítése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Małgorzata Joanna Endres, az Amici Hungariae Társaság tagja részére,
a magyar–lengyel társadalmi kapcsolatok fejlesztése, valamint a  Pető-módszer lengyelországi népszerűsítése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Maria Król, a Lépésről Lépésre Egyesület alapító igazgatója részére,
a periférián élő erdélyi cigányság körében végzett több évtizedes, elhivatott lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Márkus András címzetes esperes, a  sepsiszentgyörgyi Mária Világ Királynője Római Katolikus Egyházközség
plébánosa részére,
az egyetem gazdasági karának létrejöttében vállalt kiemelkedő szerepe, valamint sikeres intézményfejlesztői
tevékenysége elismeréseként
dr. Medve András, az  Óbudai Egyetem Keleti Károly Gazdasági Karának volt dékánja, Gazdaság- és
Társadalomtudományi Intézetének volt igazgatója, egyetemi docens részére,
a középiskolai oktatás és a  szakképzés területén végzett több évtizedes oktató-nevelő munkája, valamint
eredményes intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
Mérksz Andor, a  nagykanizsai Zsigmondy Vilmos és Széchenyi István Szakképző Iskola nyugalmazott igazgatója
részére,
a helyi és környékbeli magyar gyermekek anyanyelven történő színvonalas oktatása, valamint nemzeti
identitásának, kultúrájának megőrzése érdekében végzett munkája elismeréseként
Mohňanský Csilla, a Buzitai Magyar Tanítási Nyelvű Alapiskola igazgatója részére,
a legnagyobb megpróbáltatások közepette is megőrzött emberségével és hazaszeretével generációk számára
példát mutató életútja elismeréseként
dr. Mohos Andor egykori Gulag-fogoly részére,
a szilárd energiahordozó ásványi nyersanyagok kitermelése és az  ehhez kapcsolódó környezetvédelmi feladatok
megvalósítása érdekében végzett szakmai tevékenysége elismeréseként
Molnár János, a MECSEKÉRC Környezetvédelmi Zrt. vezérigazgatója részére,
a magyar–német gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Monika Stienecker, a  Német Szövetségi Köztársaság Szövetségi Gazdasági és Energetikai Minisztériumának
Magyarországért felelős országreferense részére,
közel fél évszázados irodalomtörténészi pályája, jelentős oktatói tevékenysége, valamint az  erdélyi egyetemi
újságíróképzés létrejöttében betöltött szerepe elismeréseként
dr. Mózes Huba irodalomtörténész, a  Miskolci Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Nyelv- és
Irodalomtudományi Intézetének nyugalmazott egyetemi tanára részére,
a magyar kultúra és hagyományok megőrzését elhivatottan szolgáló program-, illetve közösségszervező
tevékenysége elismeréseként
Nick Ferenc, a Falvak Kultúrájáért Alapítvány kuratóriumi elnöke részére,
a Richter Gedeon vállalat külpiaci elismertetése mellett a társadalmi felelősségvállalásra is nagy hangsúlyt fektető,
sikeres munkája elismeréseként
Ozorainé Tamás Ildikó, a Richter Gedeon Ibérica volt ügyvezető igazgatója részére,
az opera mellett koncert- és kamaraénekesként is kiemelkedő, sokoldalú művészi munkája elismeréseként
Palerdi András, a Magyar Állami Operaház magánénekese részére,
a hazai baromfi-egészségügy területén végzett több évtizedes, magas színvonalú munkája elismeréseként
dr. Paljak János, a Gallicoop Zrt. főállatorvosa részére,
a Kárpát-medencei, illetve a  moldvai csángó magyar népzene és néptánc hagyományainak továbbélését szolgáló
előadóművészi pályája, valamint kultúraszervező tevékenysége elismeréseként
Papp Imre néptánc-koreográfus, a  Jászság Népi Együttes alapító művészeti vezetője és a  jászberényi Csángó
Fesztivál alapítója részére,
több évtizedes előadóművészi pályája, valamint zenepedagógusi tevékenysége elismeréseként
Páva János magyarnóta-énekes részére,
magas színvonalú irodalomtörténészi életműve, valamint kritikusi és esszéírói tevékenysége elismeréseként
Pécsi Györgyi József Attila-díjas irodalomtörténész, esszéíró, szerkesztő, a Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja
részére,
a kanadai magyar közösség megmaradása, illetve a  fiatalabb generációk magyarságtudatának megerősítése
érdekében végzett több évtizedes közösségépítő és szervező tevékenysége elismeréseként
Pintér János, a  Külföldi Magyar Cserkészszövetség tiszteletbeli elnöke, a  Külföldi Magyar Cserkészszövetség
V. kerületének parancsnokhelyettese részére,
a Magyar Posta társadalmi elismertségének növelését szolgáló lelkiismeretes szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
Rácz György Tamásné, a Magyar Posta Zrt. Kelet-magyarországi Területi Igazgatóságának területi igazgatója részére,
példaértékű szakmai alázattal végzett, magas színvonalú táncművészi munkája elismeréseként
Radina Dace Harangozó Gyula-díjas táncművész, a  Magyar Állami Operaház magántáncosa, a  Magyar Nemzeti
Balettintézet balettmestere részére,
a képességfejlődés és a  szociális kompetencia kutatásában elért, nemzetközi szinten is kiemelkedő eredményei
elismeréseként
dr. Ravaszné dr. Zsolnai Anikó, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara
Neveléstudományi Intézetének egyetemi tanára részére,
a magyar–lengyel barátság elmélyítését, valamint a  két nép ausztráliai diaszpórában élő tagjai közötti
együttműködés erősítését szolgáló áldozatos munkája elismeréseként
Regina Jurkowska, a Lengyel Köztársaság sydney-i főkonzulja részére,
a vízügyi igazgatás területén végzett közel öt évtizedes, magas színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
Reich Gyula, a  Magyar Mérnöki Kamara Elnökségének tagja, az  Országos Vízügyi Főigazgatóság Tudományos
Tanácsának titkára, a ReWe Stratégiai Tanácsadó Betéti Társaság ügyvezetője részére,
a modern, ügyfélközpontú közigazgatás kialakítása, működtetése és fejlesztése érdekében végzett példaértékű
munkája elismeréseként
Rentzné dr. Bezdán Edit, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzati Hivatal megyei címzetes főjegyzője részére,
oktatói és kutatói tevékenysége, valamint a  „Hungarikumok és nemzeti örökségvédelem” című szakanyag
megírásában végzett munkája elismeréseként
dr. Rigó Róbert, a  Neumann János Egyetem Pedagógusképző Kara Alapismereti és Szakmódszertani Tanszékének
megbízott tanszékvezető főiskolai docense részére,
a magyar–bolgár gazdasági kapcsolatok élénkítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Rossen Tkatchenko, a  Magyar–Bolgár Gazdasági Kamara elnöke, a  Magyarországon működő Európai Bilaterális
Kamarák alelnöke, a Bormental Doktor Kft. ügyvezető igazgatója, a Hungaricum Ltd. ügyvezető igazgatója részére,
több évtizedes lelkipásztori, egyetemi lelkészi és teológiatanári munkája, valamint szerteágazó közösségépítő
szolgálata elismeréseként
dr. Rumszauer Miklós, a kaposvári Szent Margit–Szent József Plébánia plébánosa részére,
a térségben dolgozó iparosok érdekében végzett aktív szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Rusa Attila, a Szolnok és Vidéke Ipartestület ügyvezető igazgatója részére,
a II. világháború utáni magyar történelem igazságtalanságait és az  áldozatok hiteles történetét valósághűen
bemutató filmalkotásai elismeréseként
Sághy Gyula forgatókönyvíró, rendező részére,
jelentős irodalomtörténészi és költői tevékenysége, valamint a székely tájnyelv feltérképezésében, illetve szótárának
elkészítésében végzett hiánypótló munkája elismeréseként
Sántha Atilla költő, nyelvész részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc szellemiségének megőrzését szolgáló, példaértékű tevékenysége
elismeréseként
dr. Sántha Gábor, az 1956-os Magyar Szabadságharcosok Világszövetségének elnöke részére,
az ausztráliai magyarság kulturális életét gazdagító és identitásának megőrzését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Sipos Ilona, az  Ausztráliai Magyar Szövetség elnöke, a  Queenslandi Magyarok Kulturális Szövetségének elnöke
részére,
a település fejlődése érdekében végzett elhivatott vezetői és közösségépítő munkája elismeréseként
Steierlein István, Tagyon község polgármestere részére,
a hazai agrárszektor területén elkötelezetten végzett, kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Szabó Sándor, az  Aranykalász Gazdák Termelő, Kereskedelmi és Szolgáltató Szövetkezet alapító ügyvezető elnöke,
a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara Hajdú-Bihar Megyei Szervezetének tiszteletbeli elnöke részére,
a helyi magyar közösség hitéletét gazdagító és identitásának megőrzését szolgáló odaadó munkája elismeréseként
Szegedi Ildikó, az Ausztráliai Magyar Református Egyház Queenslandi Kerületének főgondnoka részére,
több évtizedes kiemelkedő kutatói pályája, valamint a  veszprémi vegyészmérnökképzés megújításában vállalt
szerepe elismeréseként
dr. Szeifert Ferenc, a Pannon Egyetem Mérnöki Kara Vegyészmérnöki és Folyamatmérnöki Intézetének nyugalmazott
egyetemi docense részére,
a Maros megyei magyarság érdekében végzett elkötelezett oktató-nevelő munkája és aktív társadalmi
tevékenysége elismeréseként
Szekeres Adél nyugalmazott pedagógus, az  Erdélyi Magyar Közművelődési Egyesület marosludasi szervezetének
társalapítója, volt elnöke részére,
a pálinka termékfejlesztését, illetve népszerűsítését szolgáló négy évtizedes tevékenysége, valamint Magyarország
első eredetvédett szatmári szilvapálinkájának bejegyeztetésében és a pálinka név uniós elfogadtatásában végzett
munkája elismeréseként
Szilágyi László Tibor, a Várda-Drink Zrt. nyugalmazott vezérigazgatója, a Pálinka Céh Egyesület volt elnöke részére,
a legnehezebb helyzetben lévők megsegítését szolgáló magas színvonalú intézményvezetői munkája
elismeréseként
Szőke József, a Somogy Megyei Szeretet Szociális Otthon igazgatója részére,
a magyar–lengyel regionális gazdasági kapcsolatok, különösen a Szilézia és Borsod-Abaúj-Zemplén megye közötti
kereskedelmi együttműködés fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Tadeusz Donocik, a Katowicei Regionális Gazdasági Kamara elnöke és társalapítója, a Lengyel Ipari és Kereskedelmi
Kamara alelnöke részére,
a magyarországi afrikanisztikai kutatások rendszeres szemléjét nyújtó Afrika Tanulmányok Konferencia létrejöttében
vállalt kiemelkedő szerepe elismeréseként
dr. Tarrósy István, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Társadalmi Kapcsolatok Intézete
Politikatudományi és Nemzetközi Tanulmányok Tanszékének központvezető egyetemi docense részére,
kimagasló színvonalú írói, szerkesztői és irodalomtörténészi tevékenysége elismeréseként
dr. Thimár Attila, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kara Magyar
Irodalomtudományi Tanszékének egyetemi docense, a Kortárs folyóirat főszerkesztője részére,
Székelyföldön, illetve a  szórványban élő magyarság körében folytatott nyelvtudományi kutatásai, valamint széles
körű oktatói és közéleti tevékenysége elismeréseként
Tibád Levente nyelvész, helynév- és helytörténet-kutató részére,
a legnagyobb megpróbáltatások közepette is megőrzött emberségével és hazaszeretével generációk számára
példát mutató életútja elismeréseként
Tóth István egykori Gulag-fogoly részére,
kiemelkedő színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Tőkéné Terhes Ildikó, a Szegedi Ítélőtábla nyugalmazott tisztviselője részére,
a polgári jog területén végzett tudományos munkája, valamint iskolateremtő oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Törőcsikné dr. Görög Márta, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Civilisztikai Tudományok
Intézetének intézetvezető egyetemi tanára részére,
stílusteremtő alkotóművészi pályája elismeréseként
Tőrös Gábor szobrászművész részére,
a magyar katonai hagyományok megőrzése és nemzeti értékeink megbecsülése érdekében végzett magas
színvonalú tevékenysége elismeréseként
Udovecz György, a Jászkun Magyar Királyi Honvéd Hadikultúra Alapítvány elnöke, a Magyar Honvédség Rekreációs,
Kiképzési és Konferencia Központ előadója részére,
kiemelkedő oktatói, kutatói és egyetemi közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Varga Csaba, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai Karának általános és gazdasági
dékánhelyettese, az  egyetem Élettani, Szervezettani és Idegtudományi Tanszékének tanszékvezető egyetemi
docense részére,
öt évtizedes műszaki vezetői és tervezői pályafutása, valamint a  magyar vadászati hagyományok megőrzését
szolgáló elkötelezett munkája elismeréseként
Varga Gellért Sándor, a  Zalaerdő Zrt. nyugalmazott erdőmérnöke, az  Országos Magyar Vadászkamara Zala Megyei
Területi Szervezete Vadászati Hagyományokat Ápoló Kulturális Bizottságának elnöke részére,
a felvidéki magyarság identitásának megőrzését szolgáló intézményvezetői munkája és kultúraszervező
tevékenysége elismeréseként
Végh László szociológus, könyvtáros, a Szlovákiai Magyar Levéltár igazgatója részére,
kiemelkedő színvonalú táncművészi tevékenysége elismeréseként
Végh-Pozsár Kitti Éva Harangozó Gyula-díjas táncművész, a Duna Művészegyüttes táncos szólistája részére,
fél évszázados papi szolgálata, valamint jelentős közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Vitai Attila, az  Esztergom-Budapesti Főegyházmegye Főszékesegyházi Káptalanjának tiszteletbeli kanonoka,
a Rákospalota MÁV-telepi Jézus Szíve Plébánia nyugalmazott plébánosa részére,
Magyarország külföldi jó hírnevének erősítését az ausztráliai magyar közösség számára épített alkotásaival szolgáló
értékes tevékenysége elismeréseként
Zágon Alajos Vilmos nyugalmazott mérnök részére,
a társadalombiztosítás területén évtizedeken át végzett lelkiismeretes munkája elismeréseként
Zentai László Zoltán nyugdíj- és szociális szakértő, író részére,
magas színvonalú szépirodalmi alkotásai, valamint a  magyar–lengyel kulturális kapcsolatok ápolását szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Zsille Gábor József Attila-díjas költő, író, műfordító részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kiemelkedő
helytállása elismeréseként
dr. Balázs László rendőr ezredes, az  Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti
Főosztályának főosztályvezetője részére,
több mint három évtizedes, kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Csizner Zoltán rendőr ezredes, a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ Kiemelt Ügyeket
Feldolgozó Főosztályának főosztályvezetője részére,
a bűnügyi felderítés területén végzett több mint két évtizedes, magas színvonalú szolgálati tevékenysége
elismeréseként
Dávid Norbert rendőr ezredes, a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ Bűnügyi Ellátó Igazgatóságának
vezetője részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett több mint két évtizedes, példamutató szakmai
tevékenysége elismeréseként
Éles Éva büntetés-végrehajtási alezredes, a  Szegedi Fegyház és Börtön Pszichológiai Osztályának nyugalmazott
vezetője részére,
közel két évtizedes, kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Gulyásné dr. Gyurka Tímea tűzoltó ezredes, a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
hivatalvezetője részére,
a katasztrófavédelem állományában végzett magas szintű szolgálati tevékenysége, különösen az  ár- és
belvízvédelem területén tanúsított helytállása elismeréseként
Haskó György tűzoltó alezredes, a Békés Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság polgári védelmi főfelügyelője részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett közel három évtizedes, példamutató szakmai tevékenysége
elismeréseként
Herbszt Krisztina büntetés-végrehajtási alezredes, a  Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási, Továbbképzési és
Rehabilitációs Központjának oktatásigazgatási és koordinációs osztályvezetője részére,
a rendőrség állományában végzett közel két évtizedes, kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Kalmár Zsolt rendőr ezredes, a  Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettese
részére,
a területi humánigazgatási rendszer működtetésében végzett kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
Kemenes Péter tűzoltó ezredes, tűzoltósági tanácsos, a Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Humán Szolgálat
szolgálatvezetője részére,
kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
Kiss Andrea rendőr ezredes, a  Nemzeti Védelmi Szolgálat Közigazgatási Szervek Védelmi Szolgálata Igazgatóság
igazgatóhelyettese, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Főosztály főosztályvezetője részére,
a tömeges bevándorás okozta válsághelyzet kezelése során az Alföldi Ideiglenes Alkalmi Kötelék parancsnokaként
végzett eredményes vezetői munkája elismeréseként
Kiss Róbert ezredes, a Magyar Honvédség 86. Szolnok Helikopter Bázis törzsfőnöke részére,
a térség közbiztonsága érdekében végzett több évtizedes, kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Nyitrai István nyugállományú rendőr ezredes, a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság nyugállományú osztályvezetőhelyettese részére,
a műveleti szakterületen végzett, számos újítás és hosszú távú stratégiai elképzelés megvalósítását is magába
foglaló szakmai, illetve vezetői tevékenysége elismeréseként
Vidovenyecz Attila rendőr ezredes, a Terrorelhárítási Központ Műveleti Igazgatóságának igazgatóhelyettese részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. augusztus 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1058/2018. (II. 22.) Korm. határozata a TRANZIT-KER Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság, valamint a Tranzit-Food Baromfifeldolgozó és Élelmiszeripari Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy útján –
gondoskodjon a Magyarország Kormánya és
a) a TRANZIT-KER Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 4028 Debrecen, Simonyi út 23.;
cégjegyzékszáma: 09-10-000052), valamint
b) a  Tranzit-Food Baromfifeldolgozó és Élelmiszeripari Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
4028 Debrecen, Simonyi út 23.; cégjegyzékszáma: 09-09-019144)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2016. (XII. 29.) NFM rendelete a földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó értékesítési árak megállapításáról és alkalmazásáról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya a  földgáz egyetemes szolgáltatóra (a  továbbiakban: egyetemes szolgáltató), az  egyetemes
szolgáltatást igénybe vevő felhasználóra (a továbbiakban: felhasználó), a földgázelosztóra (a továbbiakban: elosztó),
valamint az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Központjára (a továbbiakban: ONYFK) és a járási hivatalokra
terjed ki.
(2) E rendelet határozza meg az egyetemes szolgáltatás keretében értékesített földgáz árának alkalmazási feltételeit és
a kapcsolódó fizetési feltételeket.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki a közvilágítási célú földgázfogyasztás elszámolására.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) alapdíj: az  a  díj, melyet a  20 m3/h-nál kisebb névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező felhasználó,
valamint a  20 m3/h és annál nagyobb névleges (össz)teljesítményű mérővel rendelkező felhasználó
a  jogszabályban előírt ellátási kötelezettségen alapuló szolgáltatás rendelkezésre állásáért a  szerződési
időszakra vonatkozóan fizet,
b) fogyasztói közösség: a  közös gázmérővel rendelkező olyan lakóépületben vételezők összessége, ahol
a  műszakilag megosztott, önálló lakások száma meghaladja az  épületben lévő önálló nem lakás céljára
szolgáló helyiségek számát,
c) fűtőérték: az  MSZ 1648:2000 szabvány szerinti, gáztechnikai normálállapotú, köbméterben mért száraz
földgáz fűtőértéke,
d) gázdíj: az a díj, melyet a felhasználó az átvett földgázért a hőmennyiség alapján fizet,
e) gáztechnikai normálállapot: a  földgáz olyan állapota, amikor a  földgáz abszolút nyomása 101,325 kPa,
a termodinamikai hőmérséklete 288,15 K,
f ) háztartás: az  egy lakásban együtt lakó, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező
személyek összessége,
g) jogosult: olyan egyetemes szolgáltatási szerződéssel rendelkező lakossági fogyasztó, aki a  családok
támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény szerinti legalább három gyermek után, illetve
figyelembevételével részesül családi pótlékban, vagy az e szerint családi pótlékban részesülő személlyel egy
háztartásban él,
h) nagycsaládos kedvezmény: a jogosult részére e rendelet szerint határozatban megállapított kedvezmény,
i) szerződési időszak: a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) 3. § 36. pontja szerinti
gázév.
 (2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a GET, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok
szerint kell értelmezni. 3. Általános rendelkezések 3. § (1) Az egyetemes szolgáltató az egyetemes szolgáltatás keretében a következő árszabások szerint értékesíti a földgázt:
a) a 20 m3/h-nál kisebb gázmérővel rendelkező lakossági felhasználók árszabása, kivéve a  fogyasztói
közösségeket,
b) a 20 m3/h-nál kisebb gázmérővel rendelkező nem lakossági felhasználók árszabása,
c) a 20 m3/h-nál kisebb gázmérővel rendelkező fogyasztói közösségek árszabása,
d) a 20 m3/h és annál nagyobb gázmérővel rendelkező lakossági felhasználók árszabása,
e) a 20 m3/h névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező nem lakossági felhasználók árszabása, és
f ) a gázmérővel nem rendelkező felhasználók árszabása.
(2) A földgáz egyetemes szolgáltatás ára alapdíjból és gázdíjból áll.
 (3) A földgáz egyetemes szolgáltatás ára
a) tartalmazza a rendszerhasználati díjakat,
b) nem tartalmazza az  általános forgalmi adó, az  energiaadó és a  felhasználót terhelő egyéb adók, valamint
– a  földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény 8.  § (8)  bekezdésének a)  pontjára
tekintettel az  egyetemes szolgáltató által kizárólag a  nem lakossági fogyasztóra továbbhárítható – tagi
hozzájárulás összegét.
(4) Az  egyetemes szolgáltató által alkalmazandó díjakat – elosztói működési területenkénti bontásban, az  éves
fogyasztott mennyiség alapján I. és II. árkategóriában – az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A felhasználó által fizetendő mennyiségarányos díj összegét – a 9. §-ban foglaltak kivételével –
a) a szolgáltatott (átvett) földgáz köbméterben mért és gáztechnikai normálállapotra átszámított térfogatának,
b) a mérési időszakra a (4) bekezdés szerint meghatározott fűtőértéknek, valamint
c) az egységnyi hőmennyiségre vonatkozóan – a  gázmérők névleges teljesítménye és a  felhasználó típusa
szerinti díjkategóriához tartozó – megállapított 1. melléklet szerinti gázdíjnak
a szorzataként kell meghatározni.
(2) A  gáztechnikai normálállapotra történő térfogat-átszámítás miatt a  gázmérőn leolvasott és a  díjfizetés alapjául
szolgáló fogyasztás köbméterben kifejezett mennyisége egymástól eltérhet. A  számlán mindkét mennyiséget,
valamint a kiszámításuk módját közérthető módon szerepeltetni kell.
(3) A  gáztechnikai normálállapotra történő térfogat-átszámításhoz használt nyomás- és hőmérsékletkorrekció
szabályait az egyetemes szolgáltató az üzletszabályzatában közzéteszi.
(4) Az  elszámolás alapja a  földgázszállító által a  mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörében eljáró fővárosi
és megyei kormányhivatala vagy a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal érvényes minősítésével
rendelkező gázmérőn mért, naponkénti bontásban jegyzőkönyvben megadott, és ezen napi fűtőértékek alapján
– az  egyetemes szolgáltató által a  mérési időszakra gázátadó állomásonként és településenként – alkalmazott
átlagos fűtőérték, amit kéttizedes pontosságú MJ/m3 értékre kell kerekíteni.
5. § (1) A  felhasználó az  alapdíjat havi vagy az  egyetemes szolgáltatási szerződésben rögzített, egy hónapnál rövidebb
időszaki ütemezés szerint, egybefüggő telephelyenként köteles megfizetni.
(2) Ha a felhasználó egybefüggő telephelyén több gázmérő található, az adott árszabás szerinti szabályokat a gázmérők
gáztechnikai normálállapotú névleges teljesítményének összege alapján kell alkalmazni.
6. § (1) Az alapdíj és az átalánydíj havi összege minden hónap első napján, vagy szerződés szerinti hányada legkorábban
a szerződésben rögzített megfelelő időszak első napján esedékes.
(2) A  földgázellátásba gázév közben bekapcsolt új felhasználó – a  lakossági fogyasztók és az  átalánydíjat fizető
felhasználók kivételével – a  gázév hátralévő időszaka alatt a  teljes éves alapdíjat megfizeti. Az  alapdíjat fizető
lakossági fogyasztónak és az  átalánydíjat fizető felhasználónak az  alapdíj vagy átalánydíj időarányos részét kell
megfizetnie a gázévből hátralévő időszakban havonta vagy a szerződésben rögzített időszakonként. A megkezdett
hónap vagy időszak egész hónapnak vagy időszaknak számít. Ez a rendelkezés vonatkozik az egyetemes szolgáltatói
körbe visszatérő felhasználóra is.
(3) A  tárgyhóra eső alapdíjat és átalánydíjat hóközi felhasználó-változás esetén a  korábbi felhasználó, hó elsejével
történő felhasználó-változás esetén az új felhasználó köteles megfizetni.
(4) A földgázellátás igénybevételéről gázév közben véglegesen lemondó felhasználó – kivéve a lakossági fogyasztókat –
az alapdíjat a gázév végéig köteles megfizetni.
(5) A földgázellátás igénybevételéről gázév közben véglegesen lemondó alapdíjat fizető lakossági fogyasztó az alapdíj
havi összegét utoljára a szerződés megszűnésének hónapjára vonatkozóan köteles megfizetni.
(6) A  földgázellátás igénybevételéről gázév közben véglegesen lemondó átalánydíjat fizető felhasználó az  átalánydíj
havi összegét utoljára a szerződés megszűnésének hónapjára vonatkozóan köteles megfizetni.
7. § Ha az egyetemes szolgáltató egybefüggő 24 órás időtartamnál hosszabb üzemzavar miatt nem szolgáltat földgázt,
az alapdíjat a kieső 24 órás időszakok arányában nem fizettetheti meg. Ez a  rendelkezés nem vonatkozik az előre
bejelentett és megadott időtartamú tervszerű karbantartás miatti kiesésre.
8. § (1) A  felhasználó részére szolgáltatott földgáz elszámolására a  (2)–(4)  bekezdés és a  9.  § szerinti árszabást kell
alkalmazni.
(2) A felhasználó – a 9. § kivételével – a fogyasztott földgázért az 4. § (1) bekezdése szerint számított mennyiségarányos
díjat, a szolgáltatás rendelkezésre állásáért felhasználási helyenként alapdíjat köteles fizetni.
(3) Ha a felhasználó fogyasztását mérő gázmérők névleges (össz)teljesítménye eléri vagy meghaladja a 20 m3/h értéket,
a felhasználó az alapdíjat a gázmérők névleges (össz)teljesítménye alapján köteles fizetni.
(4) Ha a  felhasználó kérésére a szolgáltatást időlegesen szünetelteti az egyetemes szolgáltató, a szüneteltetés idejére
az alapdíjat nem kell megfizetni. Ebben az esetben a gázmérőt le kell szerelni, és a  felhasználó köteles megfizetni
a gázmérő le- és felszerelésének az egyetemes szolgáltató által az elosztó felé megfizetett díját.
9. § (1) Azokban a lakóépületekben, amelyekben a szolgáltatott földgáz mérése lakásonként, felhasználási helyenként nem
megoldott, a fogyasztott földgázért lakásonként, felhasználási helyenként
a) az 1. melléklet 2.1–2.4. pontok C) jelű sorában szereplő gázdíjnak, és
b) a 2. mellékletben meghatározott – a lakás típusa és a beépített gázfogyasztó készülékek alapján számításba
veendő – fogyasztásnak
a szorzataként meghatározott átalánydíjat kell fizetni.
(2) Azokban a  lakóépületekben, amelyekben a  szolgáltatott földgáz mérése lakásonként nem megoldott, de mérő
felszerelésére lakóépületenként vagy lépcsőházanként van mód, és azt a  társasház vagy lakásszövetkezet
képviselője – a társasházakról szóló, illetve a lakásszövetkezetekről szóló törvényben foglaltak figyelembevételével –
igényli, ott a  szolgáltatott földgáz mérését lehetővé kell tenni. Ebben az  esetben felhasználónak a  társasház vagy
a lakásszövetkezet minősül, és a fogyasztás elszámolása mérési helyenként történik.
10. § (1) A 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti felhasználók vételezési helye tekintetében az I. és II. árkategória vonatkozó
díjszabásai alkalmazandók.
(2) A  3.  § (1)  bekezdés c)–f )  pontja szerinti felhasználók vételezési helye tekintetében a  II. árkategória vonatkozó
díjszabása alkalmazandó.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti felhasználók által az  I. árkategória díjszabása szerint maximálisan vételezhető
földgázmennyiség – a  13.  § (4)  bekezdése szerinti eltéréssel – felhasználási helyenként és naptári évenként
41040 MJ.
(4) Új felhasználási hely évközi bekapcsolásakor, a  szerződő fél személyében történő évközi változás, továbbá
kereskedőváltás vagy földgáz egyetemes szolgáltatói szerződés évközi megszűnése esetén az  I. árkategória
szerint maximálisan vételezhető földgázmennyiség a  földgázkereskedő üzletszabályzatában – az  üzletszabályzat
rendelkezése hiányában a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Vhr.) 13. számú mellékletében – meghatározott fogyasztási
jelleggörbe (a továbbiakban: fogyasztási jelleggörbe) szerinti aránnyal vehető figyelembe.
(5) A (3) bekezdés és a 13. § (4) bekezdése szerinti mennyiséget szolgáltatás szüneteltetése vagy szerződésszegés miatti
kikapcsolás időtartamával arányosan csökkenteni kell.
11. § (1) Az  egyetemes szolgáltató az  elszámolási időszakon belül azonos mennyiségről kiállított részszámlák esetében
a napok vagy a számlázási hónapok számának arányában (az üzletszabályzatnak megfelelően), egyéb számlákban
a fogyasztási jelleggörbe alkalmazásával érvényesíti az I., illetve II. árkategória szerinti díjszabásokat.
(2) A  3.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti felhasználók számára, az  adott felhasználási helyre, és az  adott naptári
évre I. árkategória szerint elszámolt mennyiség csak akkor lehet kevesebb – a  10.  § (3)  bekezdése, illetve a  13.  §
(4)  bekezdése szerint – az  I. árkategóriában maximálisan vételezhető éves mennyiségnél, ha a  felhasználó adott
felhasználási helyre és adott naptári évre elszámolt teljes fogyasztása is kevesebb annál. A  10.  § (4)  bekezdése
szerinti esetekben a töredék naptári évre elszámolt mennyiség esetében a jelleggörbe szerint arra az időszakra jutó
maximálisan vételezhető mennyiség az irányadó.
(3) Az  egyetemes szolgáltató a  naptári év záró napját és a  következő naptári év kezdőnapját magában foglaló
fogyasztási időszakra vonatkozó számlában a két naptári év között a fogyasztási jelleggörbe alkalmazásával osztja
meg a számlázott mennyiséget.
(4) Az  egyetemes szolgáltató a  30 napot nem meghaladó időszakra vonatkozó számla kiállítása során az
(1)–(3) bekezdés mellett lineáris megosztást is alkalmazhat.
12. § (1) A  felhasználó elszámolási időszakonként egyszer jogosult az  egyetemes szolgáltató felé korábban megadott
– a részszámlák kiállításának alapjául szolgáló – éves várható fogyasztási mennyiséget módosítani.
(2) Az  egyetemes szolgáltató (1)  bekezdés szerinti módosítás esetén jogosult a  földgázelosztótól legkorábban
a módosítást követő harmadik hónaptól a gázmérő berendezés rendkívüli leolvasását (a  továbbiakban: rendkívüli
leolvasás) igényelni. Ha a  rendkívüli leolvasás eredményeként nyilvánvalóvá válik, hogy a  felhasználó által
módosított éves várható fogyasztási mennyiség legalább 20%-kal alacsonyabb a  rendkívüli leolvasás adatai
alapján várható éves fogyasztásnál, a  rendkívüli leolvasás időpontját követő első számla kiállításától kezdődően
a várható éves fogyasztási mennyiséget a rendkívüli leolvasás adatainak megfelelően módosítani kell. Az egyetemes
szolgáltató ebben az  esetben jogosult a  rendkívüli leolvasás költségeit a  felhasználónak kiszámlázni, amelyet
a felhasználó köteles az egyetemes szolgáltatónak megfizetni.
4. A nagycsaládos kedvezményre vonatkozó rendelkezések 13. § (1) A jogosult
a) önálló felhasználási hely esetében a (4) bekezdés,
b) fogyasztói közösség esetében a 3. melléklet
szerint részesülhet nagycsaládos kedvezményben.
(2) A jogosult a nagycsaládos kedvezményt csak egy felhasználási helyen veheti igénybe. Fogyasztói közösség esetében
egy felhasználási helyen több jogosult is igénybe vehet nagycsaládos kedvezményt.
(3) Ha a  jogosultnak a  vele egy háztartásban élő, családi pótlékra jogosító személyre hivatkozással nagycsaládos
kedvezményt állapítottak meg, a jogosulttal egy háztartásban élő más személy erre a személyre tekintettel további
kedvezményre nem jogosult.
(4) A  nagycsaládos kedvezményre vonatkozó jogosultság megállapítása esetén a  10.  § (3)  bekezdése alapján
az  I. árkategória, lakossági felhasználókra érvényes díjszabása szerint maximálisan vételezhető földgázmennyiség
három gyermekre tekintettel felhasználási helyenként és naptári évenként 61  560 MJ, valamint a  negyedik
gyermektől számítva gyermekenként további 10 250 MJ.
(5) A kedvezmény – a kérelem naptári év közben történő benyújtása esetén – a kérelem benyújtásának évében,
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a naptári évből hátralévő időtartam fogyasztási jelleggörbe szerinti
fogyasztásával,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a naptári évből hátralévő időtartammal
arányos mértékben jár.
14. § (1) A nagycsaládos kedvezményre való jogosultság tekintetében, az igénylő kérelmére első fokon
a) Budapest és Pest megye kivételével a megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatala,
b) Budapest esetében Budapest Főváros VIII. Kerületi Hivatala,
c) Pest megye esetében a Váci Járási Hivatal
(a továbbiakban együtt: járási hivatal) jár el. A  nagycsaládos kedvezményre való jogosultságot a  járási hivatal
egyszerűsített határozattal állapítja meg. A  nagycsaládos kedvezménnyel összefüggő ügyekben fellebbezés
elbírálására jogosult hatóságként és felügyeleti szervként – országos illetékességgel – Budapest Főváros
Kormányhivatala jár el. A jogosultakról a nyilvántartást az ONYFK vezeti.
(2) Ha a  nagycsaládos kedvezményre vonatkozó kérelem szerint a  családi pótlékot a  családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerinti családtámogatási kifizetőhely folyósítja,
a családi pótlékra való jogosultság igazolása érdekében a járási hivatal megkeresi az ONYFK-t és az igazolás alapján
– a további jogosultsági feltételek fennállása esetén – az (1) bekezdés szerinti határozatot hoz.
(3) Nagycsaládos kedvezményre való jogosultság megállapításával kapcsolatos ügyekben informatikai eszközzel
végzett automatizált egyedi döntés is hozható.
(4) A  felhasználási hely megállapítása szempontjából a  személyi adat- és lakcímnyilvántartás adatai, a  nagycsaládos
kedvezményre való jogosultság megállapítása szempontjából az ONYFK-nál és a járási hivatalnál a családi pótlékra
való jogosultságra vonatkozó nyilvántartás adatai az irányadók.
(5) A  kedvezményre való jogosultság megállapítása iránti kérelmet a  4.  melléklet szerinti igénylőlapon kell
benyújtani. Az  igénylőlapot az  ONYFK és a  kormányhivatal és az  egyetemes szolgáltató honlapján elektronikusan
hozzáférhetővé teszi.
(6) Az ONYFK az igénylőlaphoz útmutatót tesz közzé.
(7) A kérelemhez mellékelni kell
a) az egyetemes szolgáltatási szerződés másolatát,
b) amennyiben az  a)  pont szerinti szerződés alapján már történt számla kibocsátás, a  kérelem benyújtását
megelőzően kézhez kapott utolsó számla (részszámla) másolatát.
 (8) A  kérelem benyújtásával az  igénylő hozzájárul a  kérelemben megadott személyes adatainak a  kezeléséhez, és
az  egyetemes szolgáltató, valamint fogyasztói közösség esetén a  fogyasztói közösség képviselője részére történő
átadásához.
(9) A nagycsaládos kedvezményre való jogosultság megállapítására irányuló kérelem a naptári év folyamán bármikor
benyújtható.
(10) A nagycsaládos kedvezmény a családi pótlékra való jogosultságot megállapító jogerős határozat szerinti időponttól,
a kedvezményre való jogosultság fennállásának idejéig határozatlan időre jár. Ha a kérelem benyújtásakor a családi
pótlékra való jogosultság két hónapnál hosszabb ideje áll fenn, a  nagycsaládos kedvezmény visszamenőlegesen
legfeljebb a kérelem benyújtását megelőző második hónap első napjától állapítható meg.
15. § (1) A nagycsaládos kedvezményre való jogosultságot megállapító határozatban rendelkezni kell
a) a jogosultság elbírálásakor figyelembe vett gyermekek számáról,
b) a gyermekekre tekintettel adható kedvezmény felső határáról
ba) a 13. § (4) bekezdése esetén MJ-ban,
bb) fogyasztói közösség esetében forintban
kifejezve.
 (2) Automatizált egyedi döntésen a  kiadmányozásra jogosult aláírása és a  hatóság bélyegzőlenyomata informatikai
eszközzel rögzíthető. 16. § (1) Az 5. melléklet szerinti adatok közlésével az ONYFK az egyetemes szolgáltatót, a járási hivatal a fogyasztói közösség
képviselőjét postai vagy elektronikus úton értesíti a  kedvezményre való jogosultság megállapításáról vagy annak
megszűnéséről.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti értesítés hiányos, vagy hibás adatot tartalmaz, az  egyetemes szolgáltató felhívására
a  járási hivatal soron kívül gondoskodik az  adatok helyesbítéséről, illetve pótlásáról. A  kedvezmény csak a  járási
hivatal által teljeskörűen és helyes adattartalommal átadott értesítés alapján érvényesíthető.
(3) A jogosult a felhasználási helyében történő változás esetében az adatváltozást a járási hivatalnak bejelenti. A járási
hivatal a bejelentés alapján a 15. § szerint az új felhasználási hely tekintetében határozatot hoz és az (1) bekezdés
szerint értesíti az  új egyetemes szolgáltatót. Az  új egyetemes szolgáltató által biztosítandó kedvezmény mértéke
tekintetében a 10. § (4) bekezdése irányadó.
(4) A  jogosult a  kérelemben foglalt adatok változását – ideértve a  jogosultság feltételeinek megszűnését is – köteles
a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül a járási hivatalnak bejelenteni.
17. § (1) A  járási hivatal a  jogosultság feltételeinek a  fennállására vonatkozóan ellenőrzést végezhet az  igénylőnél, illetve
a jogosultnál.
(2) Az  igénylő, illetve a  jogosult az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés során köteles a  járási hivatallal együttműködni.
Ha e  kötelezettségének az  igénylő, illetve a  jogosult neki felróható okból nem tesz eleget, a  járási hivatal
a kedvezményre való jogosultságot nem állapítja meg, illetve megszüntetheti azt.
(3) A  járási hivatal minden év december 31-ig a nyilvántartásában november 15-én szereplő adatok alapján ellenőrzi
a 14. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartásában szereplő jogosultak jogosultságának fennállását. Ennek keretében
a járási hivatal – szükség esetén – megkeresi az ONYFK-t.
(4) Ha a jogosultság feltételei nem állnak fenn, a  járási hivatal a kedvezményre vonatkozó jogosultságot megszünteti,
amelyről az  egyetemes szolgáltatót és fogyasztói közösség képviselőjét is a  határozat jogerőre emelkedését
követően értesíti.
(5) A  kedvezményt jogosulatlanul igénybevevő a  15.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja esetében a  kedvezményes
mennyiség ellenértékének és a  fogyasztott mennyiség kedvezmény nélkül számított ellenértékének általános
forgalmi adóval és kamattal növelt különbözetét, vagy a  15.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti esetben
a  kedvezmény általános forgalmi adóval és kamattal növelt összegét 30 napon belül köteles az  egyetemes
szolgáltatónak megfizetni.
(6) Ha a  kedvezmény jogosulatlan igénybevételére az  igénybevevőnek felróható okból került sor, a  jogosulatlan
igénybevevő az (5) bekezdés szerinti különbözet vagy a kedvezmény összegét a határozathozatal napján érvényes
jegybanki alapkamat kétszeresével növelten köteles az egyetemes szolgáltatónak 30 napon belül megfizetni.
18. § (1) Az egyetemes szolgáltató a 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a kiállított számlában
(részszámlában) havonta azonos összegben érvényesíti.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerint számított összeg az  adott havi számla összegét meghaladja, az  egyetemes szolgáltató
a fennmaradó kedvezményt a következő számlákban érvényesíti.
(3) A kiállított számlán (részszámlán) a számlában érvényesített határozatok számát tájékoztató jelleggel szerepeltetni
kell.
(4) Ha a  felhasználási helyen több fogyasztásmérő berendezés van, az  egyetemes szolgáltató a  fogyasztott
összmennyiség alapján biztosítja a kedvezményt.
19. § (1) A  fogyasztói közösség képviselője az  5.  melléklet szerinti értesítés birtokában, az  egyetemes szolgáltató által
kiállított számla alapján érvényesíti a 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a  fogyasztói
közösségben vételező jogosult felé.
(2) A fogyasztói közösség képviselője a járási hivatal felhívására 15 napon belül köteles közölni az általa az elszámolások
során kimutatott és érvényesített nagycsaládos kedvezmények összegét és időpontját.
(3) Ha a  fogyasztói közösség képviselője a 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a  jogosult
vonatkozásában nem, vagy csak részben érvényesítette, a  járási hivatal kötelezi a  kedvezmény érvényesítésére.
A határozat egy példányát a jogosult részére is kézbesíteni kell.
20. § (1) Az egyetemes szolgáltató – ha az elszámolási időszak nem esik egybe a naptári évvel – a naptári év zárónapját és
a  következő naptári év kezdőnapját magában foglaló időszakokra vonatkozó számlában (részszámlában) a  13.  §
(1) bekezdés b) pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a naptári évekre megosztva érvényesíti.
(2) Szolgáltatás szüneteltetése és szerződésszegés miatti kikapcsolás esetén a  nagycsaládos kedvezmény nem
érvényesíthető az érintett időszakra.
5. Vegyes rendelkezések 21. § (1) Az  egyetemes szolgáltató a  gázellátásba bekapcsolt településeken a  mérési időszakra meghatározott átlagos
fűtőértéket köteles rendszeresen honlapján és az ügyfélszolgálatán közzétenni.
(2) Ha az  egyetemes szolgáltató a  fogyasztás elszámolásánál nyomáskorrekciót alkalmaz, köteles a  számlán a  mért
és a  korrigált értéket is feltüntetni, köteles továbbá a  szolgáltatási területére hiteles mérőeszközzel mért légköri
(barometrikus) nyomásértékeket rendszeresen honlapján és az ügyfélszolgálatán közzétenni.
(3) Az  egyetemes szolgáltató köteles lehetővé tenni, hogy a  földgázellátásba bekapcsolt település önkormányzata,
valamint a  fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek az  (1)–(2)  bekezdés szerinti méréseket és számításokat
ellenőrizhessék vagy ellenőriztethessék.
(4) Az  egyetemes szolgáltató köteles az  alapdíjat fizető felhasználók számláján a  fogyasztói panaszokkal foglalkozó
irodák telefonszámait, ügyfélfogadási rendjét feltüntetni.
(5) Ha a  felhasználó a  szolgáltatott földgáz ellenértékét előre fizeti meg, akkor átlagos fűtőértéknek a  felhasználási
helyre vonatkozóan a vásárlás napját megelőző hat naptári hónap tényleges fűtőértékének kéttized MJ/ m3 értékre
kerekített számtani átlagát kell tekinteni, és a gázdíjat
a) az így számított átlagos fűtőértéknek,
b) a vásárolt földgáz köbméterben mért mennyiségének, és
c) a vásárlás időpontjában az egységnyi hőmennyiségre vonatkozó díjnak
a szorzataként kell meghatározni. Az  alapdíj fizetése a  következő vásárlás alkalmával utólag történik, az  előző
vásárlás óta eltelt időszakban érvényes alapdíjak összegzésével. A megkezdett hónap egész hónapnak számít.
(6) Az  egyetemes szolgáltató által alkalmazandó díjak változása esetén az  egyetemes szolgáltató köteles az  új díjak
hatálybalépését követő időszakra előzetesen kibocsátott számlákat a díjak hatálybalépését követő 30 napon belül
helyesbíteni az új díjak alkalmazásával.
22. § Az  elosztó (vagy megbízottja) a  szerződésben foglaltaktól eltérő időpontban is jogosult minden árváltozást
követően egyszeri külön mérőleolvasást végezni.
23. § Az e rendelet mellékleteiben meghatározott árak és mennyiségek alsó hőértéken kerülnek megállapításra.
6. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  fővárosi és megyei kormányhivatalok által 2016. december 31-ig kiadott határozatban foglalt kedvezmény
a  jogosultság fennállásának időtartamára megilleti a  jogosultat. A  2016. december 31-én folyamatban lévő
ügyekben a járási hivatalok járnak el.
(3) Hatályát veszti a  földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árszabások megállapításáról szóló
28/2009. (VI. 25.) KHEM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
48/2011. (VI. 29.) OGY határozata Rubi Gergely országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Rubi Gergely országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Városi Bíróság
74. B. 717/2011/3. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke