text:
2/2013. (V. 28.) BM KÁT utasítása a Belügyminisztérium Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdése alapján kiadom a következő utasítást.
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A Belügyminisztérium Közszolgálati Szabályzatának (a továbbiakban: Szabályzat) hatálya kiterjed a Belügyminisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) állományában a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
(a  továbbiakban: Kttv.) alapján foglalkoztatott kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre (a továbbiakban
együtt: kormánytisztviselő), valamint a  Kttv. 258.  §-a és a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény
(a továbbiakban: Mt.) alapján a  Minisztériummal munkaviszonyban álló munkavállalókra (a továbbiakban
a kormánytisztviselők és a munkavállalók együtt: munkatárs).
2. A Szabályzat rendelkezéseit a rájuk vonatkozó mértékben, megfelelően alkalmazni kell továbbá – ha jogszabály vagy
közjogi szervezetszabályozó eszköz másként nem rendelkezik –
a) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) hatálya alá tartozó állami vezetőkre,
b) a Minisztériumhoz kirendelt kormánytisztviselőkre, valamint a  Minisztériumnál foglalkoztatott
közalkalmazottakra a kirendelési megállapodások vagy megállapodások szerinti mértékben,
c) az európai uniós projektek által finanszírozott munkatársakra – a  projektszerződésben meghatározott
feltételekkel – azzal, hogy a  határozott idejű jogviszony keretében foglalkoztatott munkatársak abban
az esetben jogosultak a Szabályzat szerinti juttatásokra, amennyiben annak költségeit a finanszírozó megtéríti
a Minisztérium részére, valamint
d) a prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
(a továbbiakban: Pép.tv.) hatálya alá tartozókra a Pép.tv.-ben meghatározott mértékben.
3. A Szabályzat rendelkezéseit alkalmazni kell a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 49/B. és a 49/D. §-a alapján a Minisztériumhoz vezényeltekre
(a továbbiakban együtt: vezényelt) a Hszt.-ben, a Hszt. végrehajtására kiadott rendeletekben, valamint a vezénylésről
szóló megállapodásban és határozatban meghatározott mértékben.
4. A Szabályzat 1–3. alcíme a Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyt vagy munkaviszonyt létesíteni kívánó
személyekre (a továbbiakban: érintett) is kiterjed.
5. Az 1–3. pontokban meghatározott személyek jogaira és kötelezettségeire, a munkáltatói jogok gyakorlására, az egyes
juttatásokra, támogatásokra a Szabályzatot a vonatkozó jogszabályokkal és közjogi szervezetszabályozó eszközökkel,
valamint adott esetben a  kirendelési megállapodással, megállapodással, munkaszerződéssel, vezénylésről szóló
megállapodással és határozattal együttesen kell alkalmazni.
6. Ezen utasítás alkalmazásában
a) hozzátartozó: a Kttv. 6. § 11. pont,
b) hivatali szervezet: a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2010. (IX. 2.) BM utasítás
(a továbbiakban: SzMSz) 3. függelékében megjelölt szervezeti egységek összessége,
c) szervezeti egység vezetője: a titkárságvezető, a főosztályvezető vagy a főosztályvezetői besorolásra jogosult
szervezeti egység vezetője,
d) kinevezés: ahol e  Szabályzat kinevezést említ, ott a  kirendelést, a  Minisztériumnál történő foglalkoztatást
és a  munkaszerződés megkötését, valamint – amennyiben az  adott rendelkezés hatálya a  vezényeltekre is
kiterjed – a vezénylést is érteni kell,
e) munkakör: a  jogszabályokban és a  munkaköri leírásban meghatározott azon feladatoknak az  összefoglaló
megnevezése, amelyben a Minisztérium a munkatársat foglalkoztatja,
f ) munkaköri leírás: azoknak a feladatoknak az írásbeli összefoglalása, amelyet a munkatárs köteles ellátni,
g) szakmai irányításért felelős állami vezető: a  helyettes államtitkár, a  Személyügyi Főosztály és az  Ellenőrzési
Főosztály esetében a főosztályvezető. II. Fejezet
A munkáltatói jogokkal kapcsolatos rendelkezések
7. A közigazgatási államtitkár a munkáltatói jogkörébe tartozó munkatársak tekintetében dönt
a) a foglalkoztatási jogviszony (kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony) létesítéséről és
megszüntetéséről,
b) a kormánytisztviselő kinevezésének módosításáról,
c) a munkavállaló munkaszerződésének módosításáról,
d) a 250. pontban meghatározott címek adományozásáról,
e) az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök javaslata alapján
– a  vonatkozó jogszabály keretei között – az  alapilletmény (vezényeltek esetében beosztási illetmény)
eltérítéséről,
f ) a szociális, lakhatási támogatásban részesítésről,
g) a képzettségi pótlék, munkaköri pótlék megállapításáról,
h) a kormánytisztviselő átirányításáról,
i) a tanulmányi szerződés megkötéséről, a tanulmányi kötelezésről,
j) a kormánytisztviselő kirendelésére, átirányítására, kiküldetésére irányuló megállapodás megkötéséről és
elrendeléséről,
k) a helyettes államtitkárok szabadságáról és egyéb távollétük engedélyezéséről,
l) a minősítésről és a teljesítményértékelésről a vonatkozó jogszabályokban meghatározottak szerint,
m) a rendelkezésre állási és a munkavégzési kötelezettség teljesítése alóli mentesítés időtartamáról,
n) a helyettesítési díj mértékéről,
o) a további jogviszonyok [Kttv. 85. § (2) bekezdés] létesítésének engedélyezéséről,
p) az összeférhetetlenség megállapításáról,
q) a kormányzati ügykezelők illetményének megállapításáról, módosításáról, valamint
r) a rendkívüli munkaidő elrendeléséről.
8. A parlamenti államtitkár és az  önkormányzati államtitkár a  Kttv. 205.  §-ában foglaltakra figyelemmel gyakorolja
a 7. pontban meghatározott munkáltatói jogokat a kabinetjének munkatársai felett.
9. A Miniszteri Titkárság és a Miniszteri Kabinet állományába tartozó munkatársak felett – a vezetői munkakörbe történő
kinevezés és annak megszüntetése kivételével – a kabinetfőnök gyakorolja a 7. pontban meghatározott munkáltatói
jogokat.
10. A 7. pont a), b), c), d), e), f ), g), i), j), m), n), q) és r) alpontjaiban meghatározott döntést a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási
Főosztály és a Személyügyi Főosztály vezetőivel véleményeztetni kell.
11. A szervezeti egység vezetője
a) dönt az általa közvetlenül irányított szervezeti egységben dolgozó munkatárs szabadsága és egyéb távolléte,
általános munkarendtől eltérő munkarendjének engedélyezéséről,
b) javaslatot tesz az  adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőnek, kabinetfőnöknek
az általa irányított szervezeti egységnél foglalkoztatási jogviszony létesítésére, megszüntetésére,
c) kezdeményezi az  adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőnél, kabinetfőnöknél
a vezetői munkakörbe történő kinevezést és annak megszüntetését,
d) javaslatot tesz az  adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőnek, kabinetfőnöknek
a 7. pontban foglalt döntésekre,
e) gyakorolja a minősítésre, teljesítményértékelésre vonatkozó jogszabályokban biztosított jogokat az irányítása
alá tartozó szervezeti egységek nem vezetői munkakörben lévő munkatársai felett.
12. A főosztályvezető, a főosztályvezetővel azonos jogállású vezető, a főosztályvezető-helyettes, az osztályvezető az általa
irányított munkatársak tekintetében meghatározza a  munkavégzéssel kapcsolatos feladatokat. A  főosztályvezetőhelyettes és az  osztályvezető javaslatot tesz az  általa irányított munkatársak tekintetében a  főosztályvezető vagy
a főosztályvezetővel azonos jogállású vezető munkáltatói jogkörébe tartozó intézkedések megtételére.
III. Fejezet
A kormányzati szolgálati jogviszony, valamint a munkaviszony létesítése, megszűnése és megszüntetése
1. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítésének rendje 13. A szervezeti egység vezetője a kormánytisztviselői kinevezés kezdeményezéséről a Személyügyi Főosztály vezetőjét
– a kinevezés tervezett napját legalább 5 munkanappal megelőzően – értesíti. A kinevezés előkészítését a Személyügyi
Főosztály végzi.
14. A kinevezésről addig nem lehet érdemi nyilatkozatot tenni, amíg a szervezeti egység vezetője a Személyügyi Főosztály
illetékes munkatársával együttesen a jogviszony-létesítés jogszabályban előírt feltételeinek fennállását nem állapította
meg, és a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetője nem nyilatkozott arról, hogy a kinevezéshez szükséges
személyi előirányzat rendelkezésre áll. Amennyiben a foglalkoztatás fedezetét részben vagy egészben európai uniós
forrás biztosítja, a  jogviszony létesítéséhez az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár jóváhagyása is
szükséges.
15. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítéséhez a  közszolgálati nyilvántartáshoz szükséges okiratokat,
adatokat és nyilatkozatokat a  kormánytisztviselőnek eredeti okirattal vagy közjegyző vagy a  kibocsátó szerv által
hitelesített másolattal kell igazolnia a  közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az  igazgatási szünetről
a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló
kormányrendeletben meghatározott határidőben. Be kell nyújtania továbbá az  illetményszámfejtéshez szükséges
nyilatkozatokat. A benyújtott okmányok másolatai az érintett személyi anyagába kerülnek.
16. Amennyiben a munkatárs személyi adataiban (különösen: név, lakcím, bankszámlaszám) változás történik, köteles azt
15 napon belül a Személyügyi Főosztály vezetőjének bejelenteni.
17. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítéséhez a  közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló
kormányrendeletnek – az  ott meghatározott iskolai végzettség, szakképzettség tekintetében – való megfelelést
a kinevezést megelőzően a Személyügyi Főosztály vizsgálja.
18. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítése vagy új munkakörbe kinevezés előtt az  érintettel közölni kell, ha
a betölteni kívánt munkakör betöltője a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben (a továbbiakban: Nbtv.)
és az  Nbtv. végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározottak alapján nemzetbiztonsági ellenőrzés alá esik.
Az érintett részére a Személyügyi Főosztály a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez szükséges kérdőívet biztosítja.
19. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítése vagy új munkakörbe kinevezés előtt az  érintettel közölni kell, ha
a betölteni kívánt munkakör az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény alapján
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség alá tartozik. Ebben az esetben a kinevezés feltétele a kérdőív kitöltése, valamint
annak a munkáltatói jogkör gyakorlója részére történő átadása a Személyügyi Főosztályon keresztül.
20. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítése vagy új munkakörbe kinevezés előtt az  érintettel közölni kell, hogy
kinevezésére csak akkor kerülhet sor, ha írásban nyilatkozik arról, hogy a  Kttv. 84–87. §-ában meghatározott
összeférhetetlenségi ok vele szemben nem áll fenn, valamint nyilatkozik arról, hogy az  összeférhetetlenséggel
kapcsolatos jogkövetkezményeket tudomásul veszi. Az  érintettnek a  tájékoztatás tudomásulvételét és
az összeférhetetlenségről szóló nyilatkozatát írásba kell foglalni, melyet az érintett személyi anyagában kell elhelyezni.
21. A Kttv., valamint a Belügyminisztérium hivatali szervezetei Munkavédelmi Szabályzatáról szóló BM utasítás alapján
a kormányzati szolgálati jogviszony létesítésének feltétele, hogy az érintett foglalkozás-egészségügyi ellátás keretében
történő munkaalkalmassági orvosi vizsgálaton egészségileg alkalmas legyen, valamint hogy a  munkavédelmi
oktatáson részt vegyen. A  vizsgálaton és az  oktatáson való részvételi kötelezettségről a  Személyügyi Főosztály
tájékoztatja a kinevezésre javasolt kormánytisztviselőt.
22. A vezetői munkakörbe kinevezni javasolt kormánytisztviselőről a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
(a továbbiakban: KIM) közigazgatási államtitkára felé a Ksztv. 67. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatást a Személyügyi
Főosztály vezetője útján az  adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök
kezdeményezi a  Minisztérium közigazgatási államtitkáránál. A  vezetői munkakörbe történő kinevezésre a  KIM
közigazgatási államtitkára írásbeli visszajelzésének a kézhezvételéig nem kerülhet sor.
2. A munkakör betöltése pályázattal 23. A Minisztérium kormánytisztviselői munkakörei pályázattal is betölthetőek. A  pályázati kiírást a  szervezeti egység
vezetője kezdeményezi a Személyügyi Főosztálynál.
24. A Személyügyi Főosztály gondoskodik a  pályázat közzétételéről, valamint közreműködik a  pályázati eljárás
lefolytatásában.
25. A pályázati eljárás során a Kttv. előírásai alapján, valamint a kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó
szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak szervezéséről és lebonyolításáról, a  pályázati eljárás alól adott
mentesítésről, a  kompetenciavizsgálatról és a  toborzási adatbázisról, valamint a  pályázati eljáráshoz kapcsolódó
nyilvántartás szabályairól szóló kormányrendelet előírásainak figyelembevételével kell eljárni.
26. A pályázatikiírás-tervezetet a  pályázatot kezdeményező vezető megküldi a  Személyügyi Főosztály vezetőjének.
A Személyügyi Főosztály ellenőrzi az adott szervezeti egységnél az üres álláshely – határozott időre szóló pályázati
felhívás esetében a  tartósan távol lévő munkatárs státusza – rendelkezésre állását, majd intézkedik a  pályázat
közzétételéről. A pályázatot a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal honlapján, vagy a www.kormany.hu weblapon,
vagy egyéb internetes portálon, vagy nyomtatott sajtóban kell megjelentetni.
27. A Minisztériumon belül, a pályázatról való döntés előkészítésére a Személyügyi Főosztály vezetője a pályázat kiírását
követően legalább háromtagú eseti előkészítő bizottság (a továbbiakban: Előkészítő Bizottság) létrehozására irányuló
javaslatot terjeszthet a pályázatot kezdeményező vezető elé.
28. Az Előkészítő Bizottságnak mindenképpen tagja a Személyügyi Főosztály képviselője, valamint az adott szervezeti
egység képviselői.
29. Az Előkészítő Bizottság a jelöltek pályázati anyagának áttanulmányozása, valamint az esetleges szóbeli meghallgatásuk
után – sorrend felállítása mellett – a pályázati anyagok kézhezvételét követő 30 munkanapon belül javaslatot tesz
a Személyügyi Főosztály vezetőjének a kinevezésre.
30. Az Előkészítő Bizottság létrehozása hiányában az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezető,
kabinetfőnök tesz javaslatot – indokolással együtt – a Személyügyi Főosztály vezetőjének a kinevezésre.
31. A Személyügyi Főosztály ellenőrzi az adott szervezeti egységnél az üres státusz – határozott idejű kinevezés esetében
a tartósan távol lévő státusza – rendelkezésre állását.
32. A Személyügyi Főosztály a  kiválasztott pályázó kinevezését előkészíti és a  pénzügyi ellenjegyzést követően azt
jóváhagyásra felterjeszti a kinevezési jogkört gyakorló vezető elé.
33. A Személyügyi Főosztály a  pályázatról való döntést követő legfeljebb 10 munkanapon belül – elektronikusan,
elektronikus elérhetőség hiányában postai úton – értesíti az elutasított pályázókat.
3. Munkaviszony létesítése 34. Munkaviszony létesítése során a Szabályzatnak a kormányzati szolgálati jogviszonyra vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni az ezen alcímben foglalt eltérésekkel.
35. A munkaviszony létesítése során a munkaszerződés kötését az adott szervezeti egység vezetője – az adott szervezeti
egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőn, kabinetfőnökön keresztül – kezdeményezi a  Személyügyi
Főosztály vezetőjénél.
36. Munkaviszony keretében – európai uniós forrás terhére – munkaszerződés kötését az adott szervezeti egység vezetője
– az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőn, kabinetfőnökön keresztül – kezdeményezi
a Támogatás-koordinációs Főosztályon, amely továbbítja azt a Személyügyi Főosztály vezetőjének.
37. A Támogatás-koordinációs Főosztály jóváhagyását követően, a  Személyügyi Főosztály készíti elő aláírásra
a munkaszerződést, melyet a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetőjének ellenjegyzése után a munkáltatói
jogkör gyakorlója ír alá.
38. A munkaszerződés megkötésével egyidejűleg a  munkavállalónak a  Személyügyi Főosztályon a  közszolgálati
tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és
a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint
a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 2.  melléklete szerinti
titoktartási nyilatkozatot kell tennie.
4. A kinevezés és a munkaszerződés módosítása 39. A kinevezésre, valamint a  munkaszerződés módosítására vonatkozó kezdeményezést az  adott szervezeti egység
szakmai irányításáért felelős állami vezetőnek, kabinetfőnöknek a  Személyügyi Főosztály vezetője részére kell
megküldenie, aki intézkedik a  módosítás előkészítéséről, valamint a  munkáltatói jogkör gyakorlója részére
jóváhagyásra előterjesztésről.
5. A munkakör átadása-átvétele, a jogviszony megszűnése, megszüntetése
40. A kormányzati szolgálati jogviszony, a  munkaviszony, a  Minisztériumnál történő foglalkoztatás, valamint
a Minisztériumba vezénylés megszűnésekor vagy tartós távollét esetében a szervezeti egység vezetője gondoskodik
arról, hogy a munkatárs, vezényelt az utolsó munkában töltött nap előtt a munkaköri feladatait, a nála levő ügyiratokat,
nyomtatványokat, a részére kiadott és a szervezeti egység leltárában levő munkaeszközöket és felszerelési tárgyakat
a  szervezeti egység vezetőjének vagy az  általa megbízott személynek (személyeknek) jegyzőkönyvileg átadja
(munkakörátadás). A szervezeti egység vezetője legalább két munkanappal előbb – próbaidő alatt történő megszűnés
esetén a  kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony, Minisztériumba vezénylés megszűnésének napján –
értesíti a munkatársat, vezényeltet a munkakör átadásának idejéről és az átvételre jogosult személyről (személyekről).
41. A Személyügyi Főosztály a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony, a Minisztériumnál történő foglalkoztatás,
valamint a Minisztériumba vezénylés megszűnésekor vagy tartós távollét esetén az utolsó munkában töltött napot
megelőzően a  munkatársat, vezényeltet „Elszámoló lappal” látja el. A  munkatárs, vezényelt köteles az „Elszámoló
lapon” feltüntetett szerveknél és szervezeti egységeknél megjelenni. Az egyes elszámolások elkészítését és kiadását,
valamint az  egyéb munkavégzéshez kiadott elszámolásköteles eszközök leadását és annak az „Elszámoló lapon”
történő igazolását követően a Személyügyi Főosztály a munkatárs munkáltatói igazolványát, valamint a munkatárs,
vezényelt be- és kilépését biztosító chipet bevonja.
42. Amennyiben a  munkakör átadását és az  elszámolást nem sikerült a  munkában töltött utolsó nap munkaidő
végéig elvégezni, az át nem adott feladatok és eszközök számbavételéről a szervezeti egység vezetője intézkedik.
A  munkáltatói jogkör gyakorlója írásban 8 napos határidő kitűzésével felszólítja a  munkatársat, vezényeltet
az elszámolásköteles eszközök leadására vagy hiányuk esetén a megállapított értékük megtérítésére.
43. A kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony, a  Minisztériumnál történő foglalkoztatás, a  Minisztériumba
vezénylés megszűnésével vagy megszüntetésével, valamint az áthelyezéssel kapcsolatos okmányokat a Személyügyi
Főosztály, a  pénzügyi okmányokat a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály juttatja el a  munkatárs, vezényelt
részére.
44. A Kttv., Mt. alapján a  munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés kötelező mértékén felüli mentesítést
– a Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról szóló 1/2011. (I. 20.) BM utasítás VI. fejezetének
270. pontjában foglaltakra is figyelemmel – a munkatárs részére a szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján
a jogviszony megszüntetésére jogosult munkáltatói jogokat gyakorló vezető állapíthat meg.
45. A kormánytisztviselő a  kormányzati szolgálati jogviszonya közös megegyezéssel, lemondással történő
megszüntetésének kezdeményezését (nyilatkozatot) a  szervezeti egysége vezetőjének köteles átadni. A szervezeti
egység vezetője az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőn, kabinetfőnökön keresztül
juttatja el a nyilatkozatot a Személyügyi Főosztályra. A Személyügyi Főosztály terjeszti a munkáltatói jogkört gyakorló
vezető felé aláírásra a megszüntetésről (megszűnésről) szóló személyügyi határozatot.
46. A lemondási idő 2 hónapnál abban az esetben lehet rövidebb, amennyiben a szervezeti egység vezetője biztosítani
tudja a szervezeti egység feladatainak zavartalan ellátását.
47. A 40.  pont rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni, ha a  munkakörváltozás a  Minisztériumon belüli más
szervezeti egységhez, illetve más munkakörbe kerülés miatt történik.
IV. Fejezet
Az együttalkalmazási tilalom, az összeférhetetlenség, a vagyonnyilatkozat-tétel
és a nemzetbiztonsági ellenőrzés
6. Az együttalkalmazási tilalom és az összeférhetetlenség 48. A kormánytisztviselő köteles haladéktalanul – írásban – bejelenteni a  Személyügyi Főosztályon, ha a  Kttv. szerinti
együttalkalmazási, összeférhetetlenségi ok merül fel, valamint, ha további jogviszonyt kíván létesíteni a kormányzati
szolgálati jogviszonya alatt.
49. Összeférhetetlenség esetén a  Személyügyi Főosztály – a  szervezeti egység vezetőjének egyidejű tájékoztatása
mellett – kezdeményezi a  munkáltatói jogkör gyakorlójánál, hogy a  kormánytisztviselőt az  összeférhetetlenség
megszüntetésére írásban szólítsa fel.
50. A kormánytisztviselő a  Kttv. 85.  § (2)  bekezdés szerinti további jogviszonyt a  munkáltatói jogkör gyakorlójának
engedélyével létesíthet. Ebben az  esetben a  kormánytisztviselőnek – a  tevékenység jellegének, valamint
a munkakörével és munkaidejével való összefüggésnek a megjelölésével – kérelmet kell előterjesztenie a munkáltatói
jogkör gyakorlójánál a Személyügyi Főosztályon keresztül.
51. A kormánytisztviselő haladéktalanul köteles bejelenteni, ha a korábban engedélyezett további jogviszonya megszűnt.
7. A vagyonnyilatkozat-tétellel kapcsolatos szabályok 52. A Minisztériumban azon munkatársat, akinek az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvényben
foglaltak alapján a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettsége jogviszonyának fennállása alatt keletkezik, a Személyügyi
Főosztály írásban tájékoztatja a kötelezettségéről és annak határidejéről.
53. Amennyiben a  munkatárs a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének a  megadott határidőben nem tesz eleget,
a Személyügyi Főosztály írásban kezdeményezi a szervezeti egység vezetőjénél és a munkáltatói jogkör gyakorlójánál
a szükséges intézkedések megtételét.
8. A nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatos szabályok 54. A Minisztériumban azt a munkatársat, akinek a munkaköre megváltozik, és ezáltal nemzetbiztonsági ellenőrzés alá
esik, a Személyügyi Főosztály tájékoztatja a kérdőív-kitöltési kötelezettségéről és annak határidejéről.
55. Amennyiben a  munkatárs a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatos nyilatkozattételi kötelezettségének
a  megadott határidőben nem tesz eleget, a  Személyügyi Főosztály írásban kezdeményezi a  szervezeti egység
vezetőjénél és a munkáltatói jogkör gyakorlójánál a szükséges intézkedések megtételét.
56. Aki a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatos nyilatkozattételi kötelezettségének nem tesz eleget, nem láthat el
olyan munkakört vagy feladatot, amelynek ellátásához minősített adat megismerése szükséges.
V. Fejezet
A kormányzati szolgálati jogviszony tartalma 9. Munkakör, a munkaköri leírás
57. A munkatárs részére a szervezeti egység vezetője a kinevezésről szóló okmány átadásával egyidejűleg, a munkavégzés
megkezdése előtt átadja a  munkaköri leírását, melynek átvételét igazoló egy példányát a  Személyügyi Főosztály
a munkatárs személyi anyagában helyezi el.
58. A munkaköri leírás csak olyan jellegű és mértékű feladatokat állapíthat meg, amelyeket a munkakört betöltő munkatárs
a jogviszonyára vonatkozó jogszabályok, így különösen a munkavégzésre és a munkaidőre irányuló rendelkezések
alapján felelősségteljesen, az elvárt szakmai színvonalon képes ellátni.
59. A munkaköri leírás kötelező tartalmi elemeit és formáját az 1. melléklet tartalmazza.
60. Ezen alcím rendelkezéseit a vezényeltekre is megfelelően alkalmazni kell.
10. A kormánytisztviselők, kirendelt kormánytisztviselők képzése, továbbképzése 61. A Minisztérium szervezeti egységeinek vezetőivel történő előzetes igényfelmérés alapján, a  Kormány középtávú
közigazgatási továbbképzési és vezetőképzési tervének, valamint a  Minisztérium éves stratégiai céljainak
figyelembevételével a Személyügyi Főosztály – a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló kormányrendelet
alapján – előkészíti a  Minisztérium éves képzési és továbbképzési tervét (a továbbiakban: képzési terv). A  képzési
tervjavaslatot a  Személyügyi Főosztály a  közigazgatási államtitkárhoz előzetes jóváhagyásra felterjeszti, majd
a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalon keresztül a közigazgatási és igazságügyi miniszterhez jóváhagyás céljából
benyújtja.
62. A képzési terv a  kormánytisztviselők, kirendelt kormánytisztviselők (a 10–11. alcímben a  továbbiakban együtt:
kormánytisztviselő) egyéni fejlesztési céljaival összehangolt ismeretbővítő szakmai vagy kompetenciafejlesztési
célkitűzések iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli képzés keretében megvalósítható programjait, az  egyes
képzési programok rendeltetését, annak várható költségeit és forrását, a  képzést végző szervezet megnevezését
tartalmazza. A  képzési terv végrehajtásáért a  Személyügyi Főosztály vezetője a  szervezeti egység vezetőjével
együttesen felelős.
63. Az éves képzési tervet a jóváhagyást követően ismertetni kell a kormánytisztviselőkkel.
64. A Minisztérium éves továbbképzési tervében szereplő képzésekre a Személyügyi Főosztály vezetőjének megkeresése
után az  érintett szakmai területek vezetőinek javaslata alapján a  munkáltatói jogokat gyakorló vezető jelöli ki
a képzésen részt vevő kormánytisztviselőket.
65. A kormánytisztviselő a Kttv. 80–81. §-ának megfelelően jogosult az előmenetelhez szükséges, és köteles a központilag
vagy a  Minisztérium által előírt képzésben, továbbképzésben vagy átképzésben – ideértve a  közigazgatási
vezetőképzést is – részt venni.
66. A Személyügyi Főosztály a  továbbképzésre kijelölt kormánytisztviselők képzésekben való részvételét és annak
eredményét folyamatosan figyelemmel kíséri, továbbá gondoskodik a  munkáltató jogkör gyakorlójának
tájékoztatásáról.
11. A közigazgatási alapvizsga és az ügykezelői alapvizsga, a közigazgatási szakvizsga,
valamint a titkos ügykezelői vizsga
67. A kormánytisztviselőnek a  Kttv. alapján előírt alapvizsga- és szakvizsga-kötelezettsége teljesítésének határidejét
a kinevezésben a munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg.
68. A kormánytisztviselő kinevezésében előírt vizsgakötelezettségről készült munkaügyi kimutatás alapján a szervezeti
egységek vezetői egyeztetik az  érintett kormánytisztviselőkkel a  tervezett vizsga időpontját és a  választott
vizsgatárgyat. Az egyeztetett, összesített a következő naptári évre vonatkozó éves ütemtervet a szervezeti egységek
vezetői megküldik a Személyügyi Főosztály vezetőjének, aki köteles azt az előző év október 15. napjáig továbbítani
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, mint vizsgaszervező részére.
69. A közigazgatási alapvizsgára, valamint az  ügykezelői alapvizsgára történő jelentkezés a  közigazgatási és
az ügykezelői alapvizsgáról szóló kormányrendeletnek megfelelően elektronikusan, a Közigazgatási Továbbképzési és
Vizsgaportálon keresztül történik, amelynek használatáról – a kormánytisztviselő kérésére – a Személyügyi Főosztály
tájékoztatást nyújt.
70. A közigazgatási szakvizsgára történő jelentkezést a közigazgatási szakvizsgáról szóló 35/1998. (II. 27.) Korm. rendelet
1. sz. függeléke szerinti jelentkezési lap kitöltésével a  kormánytisztviselő kezdeményezi a  Személyügyi Főosztály
vezetőjénél. A Személyügyi Főosztály kéri a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály ellenjegyzését.
71. A Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III.  26.)  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése alapján titkos ügykezelői vizsgára történő jelentkezés a  Személyügyi
Főosztályon keresztül történik. A  Személyügyi Főosztály kéri a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály
ellenjegyzését.
72. A vizsgákkal kapcsolatos szervezési feladatokat a Személyügyi Főosztály látja el.
12. Tanulmányi szerződés 73. Az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőnek, kabinetfőnöknek a  javaslata alapján
a  munkáltatói jogkör gyakorlója tanulmányi szerződést köthet a  kormánytisztviselővel – a  munkáltatói érdekeket
figyelembe véve – szakirányú, iskolarendszerű felsőfokú képzésre, valamint az  iskolarendszeren kívüli, speciális
szakmai ismeretek megszerzésére irányuló képzésre.
74. Szakirányúnak minősül az a képzés, amely a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló kormányrendelet
értelmében a kormánytisztviselő – jogszabály szerinti – besorolásához, előmeneteléhez, szakmai tevékenységének
ellátásához szükséges végzettség megszerzésére irányul. A  szakiránynak való megfelelés megítélése a  szervezeti
egység szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök és a Személyügyi Főosztály vezetőjének hatáskörébe
tartozik.
75. Tanulmányi szerződés kizárólag határozatlan időre kinevezett, legalább egy éves minisztériumi jogviszonnyal
rendelkező kormánytisztviselővel köthető.
76. Tanulmányi szerződés keretében a  képzési költségek (tandíj, vizsgadíj, tankönyv, jegyzet) legfeljebb 50%-a
vállalható át.
77. A már megkötött tanulmányi szerződésekre a 76. pontban meghatározott költségátvállalás csak akkor alkalmazható,
ha a szerződő felek ebben külön megállapodnak.
78. A tanulmányi szerződéseket a Személyügyi Főosztály készíti elő jóváhagyásra. A tanulmányi szerződés megkötéséhez
a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály pénzügyi ellenjegyzése szükséges.
79. Az utazás és a  képzés helyén való megjelenés nem minősül kiküldetésnek, ezért annak tartamára napidíj nem
számolható el.
80. A tanulmányi szerződés alapján tanulmányokat folytató kormánytisztviselő tanulmányi időszakonként az előírt képzési
kötelezettségek teljesítéséről köteles az oktatási intézmény által kiállított igazolással tájékoztatni a munkáltatói jogkör
gyakorlóját a Személyügyi Főosztályon keresztül.
81. Amennyiben a  kormánytisztviselő a  tanulmányi, vizsgakötelezettségének önhibájából nem tesz eleget és emiatt
a tanulmányi időszak megismétlésére kényszerül, a megismételt tanulmányi időszakra eső képzési költségeket maga
viseli.
82. A tanulmányi munkaidő-kedvezmény, szabadság kizárólag a képzés szorgalmi és vizsgaidőszakában vehető igénybe.
A  kormánytisztviselőt vizsgatárgyanként – a  vizsga napját is beszámítva – négy munkanapra mentesíteni kell
a munkavégzési kötelezettség alól. Vizsgának az oktatási intézmény által meghatározott számonkérés minősül.
83. A szerződésben vállalt tanulmányi kötelezettség nem teljesítése esetén, vagy ha a kormányzati szolgálati jogviszonyt
a kormánytisztviselőnek felróható okból vagy áthelyezés miatt szüntetik meg, az addig kifizetett képzési, továbbá
az  igénybe vett munkaidő-kedvezményt és tanulmányi szabadság idejére kifizetett illetményt a  foglalkoztatott
köteles visszatéríteni a munkáltatónak, kivéve, ha az áthelyezés esetén az új munkáltató az így kiszámított költségeket
átvállalja és azt a Minisztériumnak megtéríti.
VI. Fejezet
Teljesítményértékelés, minősítés, a szakmai munka értékelése
84. A kormánytisztviselők, kirendelt kormánytisztviselők – a kormányzati ügykezelők kivételével – a Kttv. 130. §-ában,
továbbá a  Minisztériumba vezényeltek a  Hszt. 82.  §-ában meghatározott (a továbbiakban együtt: értékeltek)
teljesítményértékelését osztálytagozódású szervezeti egységnél az osztályvezető, osztálytagozódás nélküli szervezeti
egység esetén a  szervezeti egység vezetője végzi el (értékelő vezető). A  teljesítményértékelést – a  miniszter és
az államtitkárok munkáltatói jogkörébe tartozó értékeltek esetét kivéve – az értékelő vezető felettese hagyja jóvá, s
annak tartalmát indokolt esetben felülbírálhatja (kontrollvezető).
85. A teljesítményértékelés során a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló kormányrendelet, valamint
az  annak alapján kiadott módszertani útmutató szerint és a  számítógépes program alkalmazásával kell eljárni.
A  Minisztériumba vezényeltek esetében a  hivatásos állományúak egyéni teljesítményértékeléséről szóló
BM rendeletben meghatározottak alapján kell eljárni.
86. Az értékeltek teljesítményértékelése során a  2.  mellékletben meghatározott kompetencia-térkép kötelező vezetői
kompetenciák, valamint a kötelező munkatársi kompetenciák részben meghatározott kompetenciákat valamennyi
értékelt esetében alkalmazni kell. A  kompetencia-térkép választható vezetői kompetenciák, illetve választható
munkatársi kompetenciák közül az értékelő vezető a kontrollvezető egyetértésével további 3 kompetenciát határoz
meg a tárgyévre vonatkozóan a tárgyév kezdetekor a teljesítményfeladatok kitűzésével egyidejűleg.
87. A tárgyévet követő teljesítményértékelést – feltéve, hogy az  évközi részértékelés is megtörtént – az  értékelt
tevékenységének általános értékelését tartalmazó szöveges résszel kiegészítve tárgyévi minősítésként kell
az értékelttel ismertetni és aláíratni. A minősítés egy példányát ezt követően a személyi anyagban kell elhelyezni, egy
példányát pedig az értékeltnek kell átadni.
VII. Fejezet
A munkavégzés szabályai, a pihenőidő 13. A munkaidő, az általános munkarend, eltérés az általános munkarendtől
88. A Minisztérium munkatársai a  Kttv. 89.  §-a szerinti hivatali munkarendben dolgoznak. Ettől jogszabály vagy
a munkáltató egyedi, írásba foglalt döntése alapján lehet eltérni.
89. A munkatárs kezdeményezésére – a szakmai tevékenységet irányító állami vezető, kabinetfőnök hozzájárulásával –
a  munkáltatói jogkör gyakorlója engedélyezheti, hogy a  munkaidő a  teljes napi munkaidőnél kevesebb legyen
(részmunkaidő). Ebben az esetben az egyébként járó illetményt arányosan csökkenteni kell, a kinevezés módosításával.
90. A munkatárs részére a  gyermeke harmadik életéve betöltéséig a  munkáltatói jogkör gyakorlója heti 20 órás
részmunkaidőt állapíthat meg. Az erre irányuló kérelmet a munkatársnak a Személyügyi Főosztály vezetője részére
kell eljuttatnia.
91. A szervezeti egység vezetője – a munkatárs írásbeli kérelmére – az általános munkarendtől legfeljebb +/– 1 órával
eltérő munkarendet is engedélyezhet. Az engedély egy példányát a munkatárs személyi anyagában kell őrizni.
14. A rendkívüli munkaidő, ügyelet, készenlét 92. Rendkívüli munkavégzést a munkáltatói jogkör gyakorlója előzetesen és írásban rendelhet el.
93. A rendkívüli munkavégzésért járó szabadidőt a rendkívüli munkavégzést követő 30 napon belül kell kiadni.
94. A rendkívüli munkavégzés tényleges időtartamáról a szervezeti egységeknél naprakész, névre szóló nyilvántartást
kell vezetni. A  nyilvántartásnak tartalmaznia kell a  rendkívüli munkavégzés időtartamát, valamint az  annak
ellentételezéseként igénybe vett szabadidő időpontját.
95. Az érintett szervezeti egység vezetője havonta – utólag – tájékoztatja a Személyügyi Főosztályt az elrendelt rendkívüli
munkavégzésről, valamint a  rendkívüli munkavégzés ellenértékeként járó szabadidő időpontjáról, a  Kttv. 96.  §
(8) bekezdése szerinti legfeljebb 200 óra megtartásának ellenőrzése céljából.
96. A nyilvántartásban megfelelő módon jelezni kell, ha a rendkívüli munkavégzés heti pihenőnapon vagy munkaszüneti
napon történik. A rendkívüli munkavégzés elrendeléséről szóló írásbeli utasítások a nyilvántartás mellékletét képezik.
97. Amennyiben a rendkívüli munkavégzésért járó szabadidő kiadására nem kerül sor, akkor a szervezeti egység vezetője
– indokolással együtt – kezdeményezi a  Személyügyi Főosztályon keresztül a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási
Főosztályon a pénzben történő megváltást.
98. A rendkívüli ügyelet, készenlét elrendelésére, nyilvántartására és elszámolásának rendjére a rendkívüli munkavégzésre
megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.
15. A szabadság és a munkavégzés alóli mentesülés esetei
99. A szervezeti egység vezetője – a munkatársak igényeinek felmérése után, a Belügyminisztérium hivatali szervezetének
Esélyegyenlőségi Tervéről szóló BM utasításban foglaltakat figyelembe véve – tárgyév február hónap utolsó napjáig
szabadságolási tervet készít, melyet március 31-ig a Személyügyi Főosztályra megküld. A szabadságolási tervet a rá
vonatkozó mértékben a  munkatárssal ismertetni kell. A  szabadságolási terv elkészítésénél figyelemmel kell lenni
a Kormány által elrendelt igazgatási szünet időpontjára.
100. A szabadságok igénybevételének ütemezésénél a Minisztérium szervezeti egységein belül a folyamatos munkavégzést
biztosítani kell. A  feladatok ellátásának biztosítása céljából a  belső helyettesítés megoldása során valamennyi
szakterület vonatkozásában folyamatosan rendelkezésre kell állnia megfelelő számú és felkészültségű ügyintézőnek.
101. A szabadságot szabadságolási irattömbben vagy nyilatkozaton kell igényelni és kiadni. Az adott szervezeti egység
kezeli és tárolja a kitöltött nyomtatványokat, továbbá a kiadott szabadságról naprakész szabadságolási nyilvántartást
vezet.
102. A szervezeti egység vezetője köteles megküldeni minden hónap 5. napjáig az  előző hónapra vonatkozó távollét
összesítőt eredeti példányban a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra, másolati példányban a  Személyügyi
Főosztályra.
103. A keresőképtelenség – háziorvos általi – igazolását a  munkatársnak a  szervezeti egységénél kell leadnia eredeti
példányban. Az előreláthatólag 15 munkanapot meghaladó keresőképtelenség esetében a szervezeti egység vezetője
haladéktalanul tájékoztatja erről a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályt az  igazolás eredeti példányának
megküldésével, valamint egyidejűleg másolati példány megküldésével a Személyügyi Főosztályt.
104. A szervezeti egység vezetője köteles tájékoztatni minden év január 31-ig a  Személyügyi Főosztályt a  szervezeti
egységébe tartozó munkatársak esedékessége évében ki nem adott szabadságáról. A  Minisztérium munkatársai
vonatkozásában az esedékesség évében ki nem adott szabadságok számáról a Személyügyi Főosztály nyilvántartást
vezet.
105. A Kttv. 102.  § (1)–(3)  bekezdései szerinti, tizenhat évesnél fiatalabb gyermek után járó pótszabadságra való
jogosultságáról a munkatárs a szervezeti egysége vezetőjét minden év január 31-ig írásban tájékoztatja. A szabadság
igénybevételének napjáról és jogcíméről a munkatárs a távollét nyilvántartást vezető munkatársat tájékoztatja.
106. A Kttv. 102. § (4) bekezdés szerinti apát megillető – gyermeke születése esetén járó – pótszabadság igénybevételének
időpontjáról a  munkatárs a  szervezeti egysége vezetőjével egyeztet. A  szabadság igénybevételének napjáról és
jogcíméről a munkatárs a távollét nyilvántartást vezető munkatársat tájékoztatja.
107. A munkatárs a Kttv. 113. §-ában szabályozott fizetés nélküli szabadság iránti – írásbeli – kérelmet a szervezeti egysége
vezetőjén keresztül terjesztheti elő a  Személyügyi Főosztályon. A  szükséges okiratot a  Személyügyi Főosztály
előkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
108. A Kttv. 79. § l) pontjában szabályozott esetben a kérelmet a munkatárs írásbeli kérelmére a szervezeti egység vezetője
terjeszti elő a  Személyügyi Főosztályon. A  szükséges okiratot a  Személyügyi Főosztály előkészíti és jóváhagyásra
felterjeszti a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
109. A Kttv. 79. § a)–k) pontjában vagy az Mt. 55. § (1) bekezdésében szabályozott esetekben a munkatárs tájékoztatja
a  szervezeti egység vezetőjét a  rendelkezésre állási vagy munkavégzési kötelezettség alóli mentesítéssel érintett
távollétéről.
110. Mentesül a munkavégzés alól a kormánytisztviselő a titkos ügykezelői vizsga, közigazgatási alapvizsga, ügykezelői
alapvizsga, a  közigazgatási szakvizsga felkészítő konzultációjának vagy tanfolyamának – amennyiben azon nem
tud részt venni, akkor a  vizsgát megelőző, a  kormánytisztviselő általa előzetesen bejelentett munkanapokon,
a  konzultációval, tanfolyammal megegyező időtartamban – és vizsganapjának időtartama alatt, továbbá jogi
szakvizsga esetében a vizsgarészek napján. Erre az időre a kormánytisztviselő illetményre jogosult.
111. További 3 munkanap munkaidő-kedvezmény illeti meg a kormánytisztviselőt a titkos ügykezelői vizsga, közigazgatási
és ügykezelői alapvizsga, közigazgatási szakvizsga vizsganapját megelőzően. A  kormánytisztviselő a  mentesítés
idejére illetményre jogosult.
VIII. Fejezet
A juttatások rendszere 16. Illetményeltérítés 112. A Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály tárgyévre vonatkozóan kimutatást készít az egyes szervezeti egységekre
jutó személyi juttatások előirányzatának összegéről, melyet előzetes jóváhagyásra felterjeszt a  közigazgatási
államtitkárhoz.
113. Az előzetes jóváhagyást követően a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály a  kimutatást megküldi a  szakmai
irányításért felelős állami vezetőn, kabinetfőnökön keresztül a szervezeti egységek vezetőinek.
114. A szervezeti egység vezetője a  kormánytisztviselő – a  kormányzati ügykezelő kivételével –, valamint kirendelt
kormánytisztviselő, vezényelt tárgyévet megelőző év teljesítményértékelése alapján a jogszabályi keretek, valamint
a meghatározott pénzügyi keretek között készíti elő javaslatát a kormánytisztviselők, kirendelt kormánytisztviselők
tekintetében a tárgyévi alapilletmény, vezényeltek esetében a beosztási illetmény eltérítés mértékére.
115. A szervezeti egység vezetője a  szakmai irányításért felelős állami vezető, kabinetfőnök jóváhagyásával juttatja el
javaslatait a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra.
116. A Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály előterjesztése alapján a közigazgatási államtitkár és a miniszter hagyja
jóvá az alapilletmény eltérítések mértékét. Jóváhagyás után a Személyügyi Főosztály elkészíti az okmányokat.
17. Idegennyelv-tudási pótlék 117. Az alanyi jogon járó idegennyelv-tudási pótlékon felül a munkáltatói jogkör gyakorlója idegennyelv-tudási pótlékban
részesítheti – a kormányzati ügykezelő kivételével – a kormánytisztviselőt.
118. Nem fizethető idegennyelv-tudási pótlék az eszperantó és a klasszikus nyelvekért.
119. A Kttv. 141. § (2) bekezdése szerinti igazolást a Személyügyi Főosztályon kell leadni.
120. Az idegennyelv-tudási pótlékra az  újonnan kinevezett kormánytisztviselő a  kinevezésének időpontjától jogosult.
A  Minisztériummal már kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselő idegennyelv-tudási pótlékra
a  bizonyítványnak a  Személyügyi Főosztályon történő leadásának napjától jogosult, azonban, ha azt a  kiállítástól
számított 45 napon belül bemutatja, akkor a bizonyítvány kiállításának napjától jogosult.
18. Helyettesítési díj 121. A szervezeti egység vezetője – az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök
jóváhagyásával – a  Kttv. 52.  §-a szerint, az  ellátandó feladatokra tekintettel, helyettesítési díj megállapítását
kezdeményezheti a  Személyügyi Főosztályon keresztül a  munkáltatói jogkör gyakorlójánál. A  kezdeményezésnek
tartalmaznia kell a  díjra való jogosultságot megalapozó tényeket, a  helyettesítést ellátó kormánytisztviselő
(kormánytisztviselők) nevét, a helyettesítés időtartamát és a helyettesítési díj mértékét.
122. Amennyiben a helyettesítést egy adott munkakör vonatkozásában kettő vagy több kormánytisztviselő látja el, akkor
a helyettesítő kormánytisztviselők az illetményük 25%-ának megfelelő helyettesítési díjra jogosultak.
123. A helyettesítési díjat megállapító határozatot a  Személyügyi Főosztály készíti elő, majd a  Pénzügyi Erőforrásgazdálkodási Főosztály vezetőjének egyetértése esetén – jóváhagyásra felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz.
124. A helyettesítés elrendelése határozott időre, vagy amennyiben annak időtartamát előre nem lehet megállapítani,
határozatlan időre, visszavonásig szólhat. A  helyettesítési díj megállapításának alapjául szolgáló ok megszűntével
egyidejűleg a szervezeti egység vezetője köteles haladéktalanul kezdeményezni a helyettesítési díj visszavonását.
125. A vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőnek helyettesítési díj akkor állapítható meg, ha a helyettesítés nem
munkaköri kötelessége.
19. Egészségügyi ellátás 126. A Minisztérium munkatársa, valamint hozzátartozója az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott
szolgáltatások igénybevételéről, valamint a  külön meghatározott személyek tekintetében fennálló egészségügyi
ellátás rendjéről szóló kormányrendelet alapján jogosult a  Magyar Honvédség Honvédkórház által biztosított
egészségügyi ellátásra.
127. Az egészségügyi ellátás igénybevételéhez kapcsolódó munkáltatói igazolást – a munkatárs kérelmére – a Személyügyi
Főosztály állítja ki.
20. A munkába járáshoz szükséges helyközi közlekedési költségtérítés
128. A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló kormányrendelet (ezen alcím tekintetében
a  továbbiakban: Korm. rendelet) rendelkezéseinek megfelelően, az  ott meghatározott mértékben a  Minisztérium
– utólag – megtéríti a Budapest közigazgatási határán kívülről történő napi munkába járás és a hazautazás költségeit.
129. A munkába járást szolgáló bérlet vagy menetjegy megtérítését a 3. melléklet szerinti kérelem kitöltésével a Pénzügyi
Erőforrás-gazdálkodási Főosztályon történő leadásával kell engedélyeztetni. A  kifizetés kezdeményezése a  bérlet
vagy menetjegy, továbbá a 4. melléklet szerinti elszámolólap Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályon történő
leadásával igényelhető.
130. Amennyiben a Korm. rendeletben foglalt feltételek fennállnak, a saját gépjárművel történő napi munkába járáshoz
a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényben (a továbbiakban: Szja. tv.) foglalt költségtérítés
számolható el. A költségtérítést – a szervezeti egység vezetőjének javaslatával – a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási
Főosztályon lehet igényelni. Saját gépjárművel történő munkába járáshoz költségtérítés a  hétvégi hazautazás
esetében nem igényelhető.
131. A saját gépjárművel történő napi munkába járás költségtérítéseként a  munkában töltött napokra a  munkahely
és a  lakóhely között közforgalmi úton mért lehető legrövidebb távolság figyelembevételével kilométerenként
az Szja. tv.-ben adómentesen meghatározott összeg utalható át. Üzemanyagköltség, amortizáció címén egyéb térítés
a munkába járáshoz nem igényelhető.
21. Utazási utalvány kiadásának rendje 132. A Minisztérium a  munkatársak részére a  közforgalmi személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007.
(IV. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja alapján adómentesen évente 12 alkalommal 50%-os kedvezményű
menettérti utazásra jogosító utalványt (a továbbiakban: utazási utalvány) állít ki minden év március 31-ig.
133. Az utazási utalvány kiállításával kapcsolatos feladatokat a Személyügyi Főosztály látja el.
22. Üdülési kedvezmények 134. A központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerébe tartozó üdülők igénybevételi rendjéről és hasznosítási
szabályairól szóló KIM rendelet rendelkezéseinek megfelelően kedvezményes üdültetés igényelhető.
135. A kedvezményes férőhelyeket az  Erzsébet Szállodák, Táborok és Vendégházak Nonprofit Közhasznú Korlátolt
Felelősségű Társaság által meghatározott térítési díj ellenében és feltételek szerint lehet igénybe venni.
136. A kedvezményes üdüléssel kapcsolatos feladatokat a Személyügyi Főosztály üdülési referense látja el.
23. Illetményelőleg 137. Illetményelőleg adható – a  146.  pontban meghatározott eseteket kivéve – eseti kérelem alapján a  munkatárs,
a Hszt. 49/D. §-a alapján a Minisztériumba vezényelt (a továbbiakban: kérelmező) részére az adott szervezeti egység
vezetőjének jóváhagyásával, valamint a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetőjének engedélyével.
138. Illetményelőleg elsősorban annak engedélyezhető, akinek családi, egészségügyi vagy más szociális ok alapozza meg
kérelmét.
139. A kérelmező az  illetményelőleget az  5.  melléklet szerinti formanyomtatványon igényelheti, amelyet a  Pénzügyi
Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetője részére kell benyújtania.
140. A Minisztérium részére jóváhagyott éves költségvetési kiadási előirányzat terhére kell illetményelőleg-keretet képezni.
A keret naptári évenként a költségvetésben jóváhagyott személyi juttatások kiemelt előirányzat maximum 5%-áig
terjedhet. Az illetményelőleg törlesztéséből visszafolyó összeg az illetményelőleg-keretet nem növeli.
141. Az adható illetményelőleg felső határa a  folyósítás napján érvényes minimálbér összegének ötszöröse, de
legfeljebb a  kérelmező havi – pótlékok nélkül számított – illetményének a  személyi jövedelemadó-előleggel,
az egészségbiztosítási és a nyugdíjjárulékkal csökkentett összeg kétszerese.
142. Illetményelőleg a kérelmező részére évente legfeljebb két alkalommal adható.
143. A felvett illetményelőleget a  tárgyévben maximum 6 hónap alatt, de legkésőbb tárgyév december 31. napjáig
– havi egyenlő részletekben – kell visszafizetni, fizetési haladék nem engedélyezhető. A vissza nem fizetett előleg
egy összegben és azonnal esedékessé válik, ha a  törlesztés ideje alatt szűnik meg a  munkatárs jogviszonya vagy
a vezényelt Minisztériumba vezénylése.
144. Adózás szempontjából az illetményelőleg kamatmentes kölcsönnek minősül, így a kapott összeg a magánszemélynél
nem bevétel, a kifizetéskor abból adóelőleget levonni nem kell.
145. Az illetményelőleg kifizetése, a  folyamatos visszafizetés ellenőrzése a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály
feladata.
146. Nem igényelhet illetményelőleget a kérelmező
a) a 30 napot meghaladó időtartamú, bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadság időtartama
alatt, valamint
b) a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony megszűnése esetén a felmentési, lemondási időnek arra
tartamára, mely alatt a  munkavégzési kötelezettség alól jogszabály vagy a  munkáltató intézkedése alapján
mentesül.
24. A fogászati ellátással, valamint szemüvegkészítéssel kapcsolatos költségek megtérítése, illetve
a támogatásban részesítés
147. A munkatársak fogászati ellátással, a  képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveggel történő
ellátásba nem tartozó látásjavító szemüvegkészítéssel, kontaktlencsével (a továbbiakban: látásjavító szemüveg vagy
kontaktlencse), valamint a  képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüvegkészítéssel
(a továbbiakban: képernyős szemüveg) kapcsolatos költségtérítésre jogosultak.
148. Nem állapítható meg a 147. pontban meghatározott költségtérítés a próbaidő alatt.
149. A munkatárs a  fogászati ellátással kapcsolatban felmerült költségeinek a  társadalombiztosítási jogviszony alapján
meg nem térülő részének megtérítésére jogosult. Nincs helye költségtérítésnek, ha a  szolgáltatás a  kötelező
egészségbiztosítási ellátások keretében térítésmentesen is igénybe vehető. Ha a  társadalombiztosítás keretében
térítésmentesen igénybe vehető fogászati ellátások igénybevételére az  ilyen ellátásokat térítés ellenében nyújtó
egészségügyi szolgáltatónál kerül sor, a felmerülő költségek a jogosultat terhelik.
150. Abban az esetben lehet a fogászati költségek megtérítésére kérelmet benyújtani, ha a fogászati ellátás igénybevételét
megelőző egy éven belül fogászati szűrővizsgálaton vett részt és erről igazolást kapott a munkatárs.
151. Fogászati költségtérítésként – a  149.  pontban meghatározott korlátozással – a  fogászati szolgáltatást nyújtó
egészségügyi szolgáltató által megállapított költség 75%-a, de évente összesen legfeljebb a Kttv. szerinti illetményalap
(a továbbiakban: illetményalap) 150%-ának megfelelő összeg téríthető meg.
152. A munkatárs a  fogászati költségeinek megtérítése iránti kérelmét az adott szervezeti egység szakmai irányításáért
felelős állami vezetőnél, kabinetfőnöknél terjesztheti elő. A kérelemhez mellékelni kell a fogászati szűrővizsgálaton
való részvételről kiállított igazolást, a fogászati ellátást végző orvos igazolását az elvégzett beavatkozásról, valamint
a „Belügyminisztérium Igazgatás” nevére és címére kiállított, a  munkatárs nevével ellátott, a  beavatkozás szerint
részletezett számlát.
153. Az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök a munkatárs kérelme, a fogászati
ellátást végző fogorvos igazolása és a részletes számla benyújtását követő 30 napon belül intézkedik a kifizetésről.
154. A látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse esetében évente összesen legfeljebb az illetményalap 30%-ának megfelelő
összeg téríthető meg.
155. A munkatárs a látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse költségeinek megtérítése iránti kérelmét az adott szervezeti
egység szakmai irányításáért felelős állami vezetőnél, kabinetfőnöknél terjesztheti elő. A  kérelemhez csatolni kell
a Minisztérium foglalkozás-egészségügyi orvosának igazolását a látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse használat
indokoltságáról, valamint a „Belügyminisztérium Igazgatás” nevére és címére kiállított, a munkatárs nevével ellátott
részletes számlát.
156. A látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse költségeinek kifizetése tekintetében a 153. pont rendelkezései irányadók.
157. Ha a  Minisztérium illetékes alapellátó orvosa által végzett látásvizsgálat eredményeként a  munkatárs részére
képernyős szemüveg biztosítása szükséges lehet, az  alapellátó orvos a  képernyő előtti munkavégzés minimális
egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet 1.  melléklete szerinti beutalóval
szemészeti szakvizsgálatra utalja be.
158. A szemészeti szakvizsgálat eredményeként meghatározott képernyős szemüveget a  munkatárs készítteti el.
A szemüvegkészítés költségeinek megtérítésére irányuló kérelemhez csatolni kell a „Belügyminisztérium Igazgatás”
nevére és címére kiállított, a munkatárs nevével ellátott – a szemüveg lencse és a keret árát külön-külön feltüntető –
részletes számlát, valamint az alapellátó orvos által a képernyős szemüveg viselésének indokoltságáról szóló igazolást.
159. A munkatárs a  képernyős szemüveg költségeinek megtérítése iránti kérelmet az  adott szervezeti egység szakmai
irányításáért felelős állami vezetőnél, kabinetfőnöknél, a  szervezeti egység vezetőjének javaslatával és a  Pénzügyi
Erőforrás-gazdálkodási Főosztály pénzügyi ellenjegyzésével terjesztheti elő.
160. A szemüveglencse, a  becsiszolás, a  felületkezelés és az  optikai szolgáltatások teljes ára, valamint a  keret árából
az illetményalap 10%-ának megfelelő összeg térítendő. A kifizetés tekintetében a 153. pont rendelkezései irányadók.
161. A fogászati kezelés, valamint a szemüvegkészítés vagy kontaktlencse vásárlás költségeinek megtérítése a 6. melléklet
szerinti kérelemmel igényelhető.
25. Az illetmény átutalásából és egyszeri felvételéből adódó többletköltségek megtérítése
162. A Minisztérium megtéríti az  illetménynek pénzintézetnél nyitott bankszámlára törvény által kötelezően előírt
átutalásából és egyszeri felvételéből adódó többletköltséget évi bruttó 4000 forint összegben, legkésőbb a november
havi illetmény kifizetésével egyidejűleg.
163. A kifizetésről a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály intézkedik.
26. A képzettségi pótlékra és a munkaköri pótlékra vonatkozó rendelkezések
164. A közigazgatási államtitkár – a  szervezeti egység vezetőjének javaslatára – képzettségi pótlékban részesítheti
a kormánytisztviselőt a 165. pontban foglalt feltételek fennállása esetében a közszolgálati tisztviselők részére adható
juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló kormányrendelet rendelkezéseinek megfelelően.
165. Képzettségi pótlék adható annak a  II. besorolási osztályba tartozó kormánytisztviselőnek, aki a  közszolgálati
tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 3.  melléklete alapján a  kinevezésében
meghatározott képesítési előíráson túl, további – a  munkakörének ellátásához szükséges, a  7.  melléklet szerinti
táblázatban meghatározott – szakképesítéssel, szakképzettséggel rendelkezik.
166. A képzettségi pótlék megállapításáról szóló okmányt a  Személyügyi Főosztály készíti elő és a  Pénzügyi Erőforrásgazdálkodási Főosztály ellenjegyzése után a közigazgatási államtitkárnak jóváhagyásra felterjeszti.
167. A közigazgatási államtitkár – az éves költségvetés ismeretében – dönt
a) a Személyügyi Főosztály vezetőjének előterjesztése alapján a munkaköri pótlékra jogosító munkakörökről,
b) a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetőjének előterjesztése alapján a munkaköri pótlék mértékéről.
IX. Fejezet
A szociális támogatás 168. A munkatárs – szociális helyzetére figyelemmel, rászorultság alapján – a költségvetési források által biztosított keret
erejéig pénzbeli támogatásban részesíthető.
169. A Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály és a  Személyügyi Főosztály az  éves költségvetés összeállítása során
együttesen gondoskodik a szociális és kegyeleti feladatok ellátásához szükséges források tervezéséről. A költségvetés
jóváhagyása után az elfogadott előirányzat alapján az elemi költségvetés tervezésénél kerül megállapításra a szociális
és kegyeleti kiadásokra rendelkezésre álló keret. A  közigazgatási államtitkár az  elfogadott keretről tájékoztatja
a szociális bizottságot.
170. A Minisztérium az éves költségvetésében a szociális gondoskodás pénzügyi fedezetére külön keretet (a továbbiakban:
szociális keret) képez.
27. A Szociális Bizottság 171. A közigazgatási államtitkár mellett a munkatársakkal és hozzátartozóikkal kapcsolatos szociális feladatok körültekintő
végrehajtásának elősegítésére javaslattevő jogkörrel Szociális Bizottság működik.
172. A közigazgatási államtitkár a  munkatársat érintő szociális támogatásról szóló döntést a  Szociális Bizottság
véleményének kikérése után hoz. A  Szociális Bizottság javaslatától eltérő döntését a  közigazgatási államtitkárnak
írásban indokolnia kell.
173. A Szociális Bizottságot a Minisztérium létszámától és működési sajátosságaitól függően 5–15 fővel kell létrehozni és
működtetni.
174. A Szociális Bizottság tagjai közül legalább 1 főt a Magyar Kormánytisztviselői Kar jelöl a tagságra, további legalább
1 főt a  Magyar Kormánytisztviselői Karon kívüli érdekképviseleti szervek jelölnek a  Minisztérium állományából.
A Szociális Biztosság további tagjait saját hatáskörben a közigazgatási államtitkár nevezi ki azzal, hogy annak legalább
1 tagja a Személyügyi Főosztály munkatársa.
175. A Szociális Bizottság tagjai maguk közül elnököt választanak. A Szociális Bizottság titkársági és ügyviteli feladatait
a Személyügyi Főosztály látja el.
176. A Szociális Bizottság tagjai az őket jelölő szerv vagy személy által visszahívhatók. A megüresedett helyek betöltésére
a 174. pontban foglaltak szerint kell eljárni.
177. A Szociális Bizottság ügyrendjét a  Minisztérium sajátosságainak megfelelően a  Szociális Bizottság alakítja ki és
a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
28. Szociális gondoskodás 178. A szociális keret terhére a következő pénzbeli támogatások nyújthatók:
a) szociális segély,
b) születési segély,
c) beiskolázási segély, valamint
d) temetési segély.
179. A szociális támogatás iránti – a 8. melléklet szerinti kérelmet – a Szociális Bizottságnál kell előterjeszteni.
180. A kérelemhez mellékelni kell
a) a kérelem alapjául szolgáló indokok helytállóságát igazoló iratokat,
b) temetési segély esetén a hozzátartozó halotti anyakönyvi kivonatának, valamint a temetési számla másolatát,
c) születési segély esetében a gyermek születési anyakönyvi kivonatának másolatát.
181. A szociális támogatások körültekintő felhasználásának biztosítására, a  munkatársak szociális helyzetének
folyamatos figyelemmel kísérésére, az igényjogosultság megállapítására és elbírálására – a Szociális Bizottsággal és
az érdekképviseleti szervekkel együttműködve – a közigazgatási államtitkár a Személyügyi Főosztály útján intézkedik.
29. Szociális segély 182. Szociális segélyben azt a  munkatársat lehet részesíteni, akinek jövedelemcsökkenés vagy váratlan, nagy összegű
kiadások miatt a megélhetése átmenetileg veszélybe került.
183. A szociális segély egyszeri, bruttó összege – a  184.  pontban meghatározott kivétellel – nem haladhatja meg
az illetményalap 280%-ának megfelelő összeget, vagy a belügyminiszter részére biztosított keret terhére adott segély
esetén az illetményalap 400%-ának megfelelő összeget.
184. Kivételesen méltányolható esetben a  belügyminiszter az  illetményalap legfeljebb 600%-ának megfelelő összegű
szociális segélyt adhat.
185. Az ugyanazon személynek juttatott szociális segélyek éves bruttó összege nem haladhatja meg az  illetményalap
600%-ának megfelelő összeget.
30. Születési segély 186. Születési segélyben kell részesíteni a  munkatársat, ha gyermeke született és annak ellátásáról, neveléséről saját
háztartásában gondoskodik.
187. A születési segély összegét a munkatárs szociális helyzetétől függően kell megállapítani úgy, hogy a születési segély
bruttó összege elérje az illetményalap felét, de nem haladhatja meg – gyermekenként – az illetményalap 150%-ának
megfelelő összeget.
31. Beiskolázási segély 188. A munkatárs a  tankötelezettség alapján oktatásban részt vevő vagy középfokú oktatási intézményben nappali
munkarend szerint tanuló, vele egy háztartásban élő gyermeke – ide értve a nevelt gyermeket is – után beiskolázási
segélyben részesíthető. A  beiskolázási segély igénylését nem zárja ki a  cafetéria keretében igényelt iskolakezdési
támogatás.
189. A beiskolázási segély bruttó összege az illetményalap legalább 30%-a, de legfeljebb 50%-a.
190. Beiskolázási segélyben kell részesíteni a munkatársat – amennyiben a 188. pontban írt feltételeknek megfelel –, ha
a) 3 vagy több gyermeket nevel,
b) fogyatékkal élő gyermeket nevel, emelt összegű családi pótlékra jogosult vagy tartósan beteg gyermeket
nevel,
c) gyermekét egyedül neveli, vagy
d) a Belügyminisztérium és a közszolgálat halottjának minősített elhunyt árvája.
191. A Belügyminisztérium és a közszolgálat halottjának minősített elhunytak árváinak beiskolázási segélyéről a szociális
kerete terhére a belügyminiszter gondoskodik.
32. Temetési segély 192. Temetési segélyben részesíthető szociális helyzetének figyelembevételével a munkatárs a hozzátartozója vagy más
olyan hozzátartozója halála esetén, akinek eltartására kötelezett volt, feltéve, hogy a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló törvény alapján nem részesült temetési segélyben.
193. Temetési segélyben részesíthető az elhunyt munkatársnak a házastársa, élettársa, gyermeke, szülője, ezek hiányában
más hozzátartozója is, ha a temetéssel járó kiadások elsődlegesen rá hárulnak és az elhunyt a vonatkozó jogszabály
alapján nem került minősítésre.
194. Csak különösen indokolt esetben folyósítható temetési segély akkor, ha a Minisztérium a temetés költségeit legalább
50%-ban átvállalta.
195. A temetési segély legkisebb összege az illetményalap 75%-a, de nem haladhatja meg az illetményalap 280%-ának
megfelelő összeget.
33. A szociális támogatások közös szabályai 196. A szociális támogatások odaítélésénél előnyben kell részesíteni
a) azt, aki foglalkozási betegségben, balesetben megrokkant, valamint
b) a Belügyminisztérium és a közszolgálat halottjának minősített elhunyt özvegyét és árváit.
197. Azonos feltételek esetén előnyben kell részesíteni a munkatársat, ha
a) 3 vagy több gyermeket nevel,
b) fogyatékos gyermeket nevel, vagy
c) gyermekét egyedül neveli.
198. A szociális támogatásokat terhelő közterheket a szociális keretből kell fedezni.
199. Szociális támogatásban csak az  részesíthető, aki a  szociális helyzete megítéléséhez és a  Minisztériumot terhelő
befizetések elszámolásához szükséges adatokat a  valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátja és igazolja,
valamint azok kezeléséhez hozzájárul.
X. Fejezet
A cafetéria-juttatásra vonatkozó szabályok 34. A cafetéria-juttatásokra vonatkozó rendelkezések
200. A X. fejezet célja a jogosult részére egységes elvek alapján szabályozott, de az egyéni igényekhez igazodó béren kívüli
juttatások biztosítása.
201. A cafetéria juttatási rendszere a meghatározott keretösszegen és juttatási elemeken belül egyénre szabott választásra
ad lehetőséget.
202. E fejezet rendelkezéseit azon vezényeltekre kell alkalmazni, akik esetében a foglalkoztatás költségei a Minisztériumot
terhelik.
203. Nem jogosult a cafetéria-rendszerbe tartozó juttatások igénybevételére a munkatárs
a) a tartós külszolgálat, az Európai Unió vagy nemzetközi szervezetek által finanszírozott fejlesztési programok
keretében szakértői tevékenység ellátása, valamint a  nemzeti szakértőként foglalkoztatás időtartama alatt,
valamint
b) azon időtartam vonatkozásában, amelyre illetményre nem jogosult, feltéve, hogy a  távollét időtartama
meghaladja a harminc napot. A harminc napot meghaladó távollét esetében a távollét első napjától kezdve
nem illeti meg juttatás. A távollétek időtartamát – a jogosultság szempontjából – nem lehet összeszámítani.
204. A cafetéria-rendszer – meghatározott feltételekkel – a következő juttatásokat tartalmazza:
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás,
b) önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás,
c) helyi utazásra szolgáló bérlet,
d) Széchenyi Pihenő Kártya (a továbbiakban: SZÉP Kártya) keretében
da) SZÉP Kártya szálláshely alszámlájára,
db) SZÉP Kártya vendéglátás alszámlájára,
dc) SZÉP Kártya szabadidő alszámlájára
utalt támogatás,
e) iskolakezdési támogatás, f ) Étkezési Erzsébet-utalvány,
g) a 202. pont szerinti vezényeltek esetében sport vagy kultúra utalvány.
205. A 203.  pontban meghatározott esetben, vagy ha a  jogosult jogviszonya, vezénylése a  tárgyév közben szűnik
meg, az  időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás értékét a  távollét vége utáni első
munkanapon vagy a jogviszony, vezénylés megszűnésekor vissza kell fizetni, vagy – a jogosult választása szerint, ha
a juttatás természete ezt lehetővé teszi – vissza kell adni (a továbbiakban együtt: visszafizetés). Nem kell visszafizetni
a cafetéria-juttatás értékét, ha a jogviszony a jogosult halála miatt szűnik meg.
206. A Minisztériumba történő áthelyezés esetén a jogosult cafetéria-juttatásra időarányosan jogosult.
35. A cafetéria-juttatásokra felhasználható éves keretösszeg megállapítása 207. A cafetéria-juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeg a Minisztériumban 2013. évben bruttó 200 000 forint/fő.
A cafetéria-juttatás éves összege biztosít fedezetet az egyes juttatásokhoz kapcsolódó, a juttatást teljesítő munkáltatót
terhelő közterhek megfizetésére is.
208. Az éves keretösszeg egy naptári évben a Szabályzatban meghatározott juttatási elemek igénybevételére használható
fel.
209. A tárgyévben igénybe nem vett összeg nem vihető át a  következő évre. A  munkatárs a  tárgyévben igénybe nem
vett összeg felhasználásáról november 30-ig a 9. melléklet szerinti nyilatkozat kitöltésével írásban nyilatkozik, melyet
a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra kell benyújtani.
210. A keretösszeget – az adott év naptári napjai számának figyelembevételével – a jogviszony, vezénylés időtartamával
arányosan kell megállapítani, amennyiben a munkatárs jogviszonya vagy vezénylése a tárgyévben keletkezik vagy
szűnik meg.
36. A cafetéria-juttatási elemek kiválasztása 211. A cafetéria-juttatások éves keretösszegén belül választható elemek maximális összegéről és a  cafetéria-juttatások
igénybevételének részletes szabályairól a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály évente előzetesen – a  belső
informatikai hálózaton történő közzététel útján – tájékoztatja a munkatársakat.
212. A munkatárs tárgyév február 15-ig köteles nyilatkozni a tárgyévre vonatkozóan a részére megállapított keretösszeg
felhasználásáról, az  általa választott cafetéria-juttatási elemekről és azok mértékéről. A  Cafetéria Nyilatkozatot
a  Minisztérium által biztosított informatikai alkalmazáson keresztül kell megtenni. Az  informatikai alkalmazáson
keresztül kitöltött Cafetéria Nyilatkozatot kinyomtatva, aláírva, papír alapon kell eljuttatni a  Pénzügyi Erőforrásgazdálkodási Főosztály részére.
213. Az első munkában töltött napot követő 10 munkanapon belül köteles nyilatkozni a részére megállapított keretösszeg
felhasználásáról az  a  munkatárs, akinek a  cafetéria jogosultsága év közben keletkezik. A  munkatársra irányadó
cafetéria-juttatások mértékéről, jogcíméről és cafetéria-elemekről a Személyügyi Főosztály előzetesen tájékoztatást
ad.
214. A Cafetéria Nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztó jogosult legfeljebb az Szja. tv. 71. §
(1) bekezdés b) pont bb) alpontjában meghatározott mértékű Étkezési Erzsébet-utalványra jogosult.
215. A Cafetéria Nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibáján kívül elmulasztó munkatárs, az akadályoztatása
megszűnését követő legfeljebb 5 munkanapon belül köteles a Cafetéria Nyilatkozatot a 212. pontban szabályozott
módon a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra eljuttatni.
216. A cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás érvényessége egy naptári évre szól, évente egyszer lehetőség van
a Cafetéria Nyilatkozat módosítására.
217. A munkatárs által fel nem használt összeg pénzben nem váltható meg.
37. Eljárás a jogviszony vagy a vezénylés megszűnése esetén
218. Ha a munkatárs a jogviszonya vagy a vezénylése év közben szűnik meg, köteles az utolsó munkában töltött napon
a részére nyújtott cafetéria-összeggel elszámolni a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályon.
219. Amennyiben a  munkatárs jogviszonya vagy vezénylése időtartamával arányosan megállapított cafetéria-juttatási
keretének tárgyévre vonatkozó mértéke túllépésre kerül, a különbözet a munkatárs utolsó illetményéből levonásra
kerül. A helyi utazásra szolgáló bérletet a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra kell leadni.
220. Amennyiben a munkatárs jogviszonya vagy vezénylése időtartamával időarányosan megállapított cafetéria-juttatási
keretének tárgyévre vonatkozó mértékénél kevesebbet vesz igénybe, a különbözet a munkatárs által – a 9. melléklet
szerinti nyilatkozatban – meghatározott módon kiadásra kerül.
221. A 219–220.  pontban foglaltak megfelelően irányadók abban az  esetben is, ha a  munkatárs jogosultsága
– a 203. pontban foglaltakat figyelembe véve – év közben szűnik meg.
38. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás 222. Az önkéntes nyugdíjpénztári támogatás keretében a  Minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak
a munkatársnak, aki
a) önkéntes nyugdíjpénztár tagja,
b) ezt a cafetéria-juttatási elemet választja, valamint
c) a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra eljuttatta a  záradékolt önkéntes nyugdíjpénztári belépési
nyilatkozatát. 223. Az önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulást havonta – az  Szja. tv. 71.  § (3)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott mértékig – azonos összegben lehet meghatározni. A  cafetéria-juttatás választott összegének
meghatározásánál figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre.
224. A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás önkéntes nyugdíjpénztárba történő átutalásáról havonta a  Pénzügyi Erőforrásgazdálkodási Főosztály intézkedik.
225. Amennyiben a  munkatárs olyan önkéntes nyugdíjpénztárnak a  tagja, amellyel a  Minisztérium még nem kötött
együttműködési szerződést, a szerződés megkötéséről a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály intézkedik.
39. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás 226. Az önkéntes egészségpénztári támogatás keretében a  Minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak
a munkatársnak, aki
a) önkéntes egészségpénztár tagja,
b) ezt a cafetéria-juttatási elemet választja, valamint
c) a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra eljuttatta a  záradékolt önkéntes egészségpénztári belépési
nyilatkozatát. 227. Az önkéntes egészségpénztári munkáltatói hozzájárulást havonta – az  Szja. tv. 71.  § (3)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott mértékig – azonos összegben lehet meghatározni. A  cafetéria-juttatás választott összegének
meghatározásánál figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre.
228. A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás önkéntes egészségpénztárba történő átutalásáról havonta a Pénzügyi Erőforrásgazdálkodási Főosztály intézkedik.
229. Amennyiben a  jogosult olyan önkéntes egészségpénztárnak a  tagja, amellyel a  Minisztérium még nem kötött
együttműködési szerződést, a szerződés megkötéséről a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály intézkedik.
40. Helyi utazásra szolgáló bérlet 230. A Minisztérium a  cafetéria-juttatásokon belül a  munkatársnak – ezen cafetéria-juttatási elem választása esetén –
a tárgyévre éves helyi utazásra szolgáló bérletet bocsát rendelkezésre.
231. A Minisztérium a  cafetéria-juttatásokon belül annak a  munkatársnak, akinek a  cafetéria jogosultsága év közben
keletkezik – ezen cafetéria-juttatási elem választása esetén – a tárgyévre, a Cafetéria Nyilatkozat megérkezését követő
hónap első napjától érvényes havi helyi utazásra szolgáló bérletet bocsát rendelkezésre.
232. Helyi utazásra szolgáló bérlet választása esetén a  230.  pont alapján igénylő munkatárs a  tárgyévet megelőző év
december 15-ig, a 231. pont alapján igénylő munkatárs a 213. pont szerinti időpontig köteles a 10. melléklet szerinti
nyilatkozatot kitölteni és a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra eljuttatni.
233. A bérletszelvények beszerzését és átadását a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály végzi.
41. Széchenyi Pihenő Kártya 234. A Minisztérium a  támogatást – ezen cafetéria-juttatási elem választása esetén – a  Szolgáltatótól megrendelt
elektronikus utalvány kártyán keresztül biztosítja, elektronikus utalvány formájában. A  támogatás azon alszámlára
(alszámlákra) kerül utalásra, amelyet a  munkatárs a  235.  pontban meghatározottak közül választ. A  munkatárs
egyszerre több alszámlára is igényelhet támogatást.
235. A SZÉP kártya alszámlái a következők:
a) szálláshely alszámla, melyre a  munkáltatói hozzájárulás összege az  Szja. tv. 71.  § (1)  bekezdés c)  pont
ca) alpontjában meghatározott mértékig terjedhet,
b) vendéglátás alszámla, melyre a  munkáltatói hozzájárulás összege az  Szja. tv. 71.  § (1)  bekezdés c)  pont
cb) alpontjában meghatározott mértékig terjedhet,
c) szabadidő alszámla, melyre a  munkáltatói hozzájárulás összege az  Szja. tv. 71.  § (1)  bekezdés c)  pont
cc) alpontjában meghatározott mértékig terjedhet.
A cafetéria-juttatás választott összegének meghatározásánál figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre.
236. A SZÉP kártya cafetéria-juttatási elemet választóknak a  főkártya megrendeléséhez vagy a  munkáltatói támogatás
összegének utalásához a 11. melléklet szerinti nyilatkozatokat kell kitölteniük.
237. A kártya megrendelése a munkatárs igénylése alapján a Minisztérium feladata. A kártya megrendelésével, használatával,
a  támogatás igénybevételével kapcsolatban a  jogosultat semmilyen költség sem terheli. A  pótkártya, valamint
a hozzátartozó és – az élettársi kapcsolatról tett nyilatkozat szerint – az élettárs részére a társkártya megrendelése
a  munkatárs feladata. A  társkártya és a  pótkártya előállítási és kézbesítési költségei – társ- és pótkártyánként –
a munkatársat terhelik, azok a cafetéria-keretösszeg terhére nem teljesíthetők.
238. A társkártyák és a  pótkártyák kivételével a  kártyák megrendelését és a  támogatás utalását a  Pénzügyi Erőforrásgazdálkodási Főosztály végzi.
42. Iskolakezdési támogatás 239. A Minisztérium – ezen cafetéria-juttatási elem választása esetén – utalvány formájában iskolakezdési támogatást
nyújt a  nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott oktatásban részt vevő gyermek, tanuló számára
a – rá tekintettel a családok támogatásáról szóló törvény alapján családi pótlékra, vagy az Szja. tv. 3. § 78. pontjában
meghatározott bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlék juttatásra vagy hasonló ellátásra
jogosult – szülő vagy a vele közös háztartásban élő házastárs útján.
240. Az iskolakezdési támogatás tanévenként és – a  239.  pontban foglalt feltételeknek megfelelő – gyermekenként
az  Szja.  tv. 71.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott mértékig terjedhet. A  cafetéria-juttatás választott
összegének meghatározásánál figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre.
241. A munkatárs által kitöltött, a 12. melléklet szerinti nyilatkozat alapján a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály
az iskolakezdési támogatások összegéről analitikus nyilvántartást vezet.
242. A 241. pont szerinti nyilvántartás vezetése érdekében a munkatárs köteles nyilatkozni az iskolakezdési támogatásban
részesített gyermek (tanuló) adóazonosító jeléről, ennek hiányában személyes adatairól.
243. Az utalványok beszerzését és átadását a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály biztosítja.
43. Étkezési Erzsébet-utalvány 244. A Minisztérium – ezen cafetéria-juttatási elem választása esetén – vásárlásra alkalmas utalvány juttatásával támogatja
a munkatársak étkezését.
245. Az étkezési utalvány havonta azonos összegben, az Szja. tv. 71. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában meghatározott
mértékig terjedhet. A  cafetéria-juttatás választott összegének meghatározásánál figyelemmel kell lenni az  éves
keretösszegre.
246. Az Étkezési Erzsébet-utalványok beszerzését és átadását a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály végzi.
44. Sport vagy kultúra utalvány 247. A Minisztérium a 202. pontban meghatározott vezényeltek részére – ezen cafetéria-juttatási elem választása esetén –
sporteseményre vagy kulturális szolgáltatás igénybevételére alkalmas utalványt biztosít.
248. A sport vagy kultúra utalvány egy összegben jár, és az  Szja tv. 1. számú melléklet 8.28.  pont b)  alpontjában
meghatározott mértékig terjedhet. A  cafetéria-juttatás választott összegének meghatározásánál figyelemmel kell
lenni az éves keretösszegre.
249. A sport vagy kultúra utalványok beszerzését és átadását a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály végzi.
XI. Fejezet
A munkatársak elismerése 45. Elismerések, címadományozás
250. A Kttv. alapján a  közigazgatási államtitkár közigazgatási tanácsadói, közigazgatási főtanácsadói, szakmai
tanácsadói, szakmai főtanácsadói, címzetes vezető-tanácsosi, címzetes főtanácsosi, címzetes vezető-főtanácsosi,
valamint címzetes főmunkatársi címet adományozhat (a továbbiakban együtt: cím) – a  kormányzati ügykezelő
kivételével – a kormánytisztviselőnek.
251. A cím adományozását a szervezeti egység vezetője kezdeményezi – indokolással együtt – a Személyügyi Főosztályon
keresztül a közigazgatási államtitkárnál.
252. A címadományozás Kttv.-ben előírt feltételeinek való megfelelést a  Személyügyi Főosztály ellenőrzi, majd
a  címadományozásról szóló okmányt a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetőjének ellenjegyzése után
a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
253. Amennyiben a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetője nem támogatja – a  Minisztérium éves
költségvetésére tekintettel – a címadományozást, akkor arról a Személyügyi Főosztály tájékoztatja a kezdeményező
szervezeti egység vezetőjét.
XII. Fejezet
A célfeladat megállapításának és a céljuttatás kifizetésének rendje
254. E fejezet határozza meg a  Minisztériumban a  célfeladat megállapításának és a  céljuttatás kifizetésének rendjét.
A szabályozás célja a célfeladatok megállapítására és a kapcsolódó céljuttatások kifizetésére vonatkozó áttekinthető,
nyilvános és egységes rendszer kialakítása.
255. A céljuttatás pénzügyi fedezetét
a) a Belügyminisztérium Igazgatás költségvetése,
b) a Szolidaritási programokra vonatkozó egyes fejezeti kezelésű előirányzat (a továbbiakban: fejezeti kezelésű
előirányzat),
c) európai uniós projekt
biztosítja. 46. A célfeladat megállapítására és a céljuttatás kifizetésére vonatkozó általános szabályok
256. A Kttv. 154. § (2) bekezdése alkalmazásában a munkaterhet jelentősen meghaladónak tekinthető azon tevékenység,
amely a célfeladattal érintett személy munkakörén kívül eső feladat vagy a célfeladattal érintett személy munkaköréhez
kapcsolódó eseti jellegű, egyedi feladatként látható csak el.
257. A célfeladat ellátásának egyértelműen körülírható és mérhető eredménnyel kell járnia, amelynek ellenőrizhető és
szakszerű teljesítéséért a célfeladattal érintett személy felel.
258. Egy projekten belül egy célfeladattal érintett személy kizárólag egy célfeladatot kaphat, kivéve
a) ha ugyanazon projektben képzési tevékenység ellátására is kap kijelölést,
b) egyedi esetekben, szakmai indoklással alátámasztva, a közigazgatási államtitkár előzetes, írásbeli jóváhagyása
esetén. 259. Egy célfeladat több célfeladattal érintett személynek is kijelölhető, de ebben az esetben egyértelműen, írásban kell
rögzíteni a célfeladaton belüli részfeladatok pontos megosztását.
260. Egy projekten belül a  célfeladattal érintett személy részére megállapítható céljuttatás összege nem haladhatja
meg az évi bruttó 1 500 000 Ft-ot, figyelembe véve a 13. mellékletben meghatározott részletes díjszabást, valamint
a céljuttatás fedezetét biztosító forrás egyedi korlátait  is. A 13. mellékletben meghatározottaknál magasabb bruttó
céljuttatás megállapítása kizárólag egyedi esetekben, szakmai indoklással alátámasztva, a közigazgatási államtitkár
előzetes, írásbeli jóváhagyása esetén lehetséges.
261. A célfeladattal érintett személy a  céljuttatásra akkor jogosult, ha a  célfeladat vagy – részfeladatok meghatározása
esetén – a  feladatok teljesen vagy részben eredményesen teljesültek és azt a  közigazgatási államtitkára igazolta.
Részben eredményesen teljesült célfeladat esetén a  teljesítés pontos mértékét, arányát, valamint a  kifizethető
céljuttatás pontos összegét is meg kell határozni. A célfeladattal érintett személy részére megállapítható céljuttatás
összege évente maximum négy részletben fizethető ki, ha a célfeladat részekben teljesíthető.
262. A céljuttatás kifizetésének előfeltétele a  255.  pont szerinti pénzügyi fedezet rendelkezésre állása. A  255.  pont
c) alpontja esetén a támogatói okirat, támogatási szerződés vagy egyéb támogatási döntésről szóló dokumentum
igazolja a pénzügyi fedezet rendelkezésre állását.
47. Az Európai Unió támogatásával finanszírozott projektekhez kapcsolódó célfeladatok tervezése
263. A Támogatás-koordinációs Főosztály és a  pályázat szakmai tartalmának megvalósításáért felelős szervezeti
egység (a továbbiakban: szakmai terület) a  pályázat előkészítésekor és – igény esetén – a  projekt megvalósítása
során együttműködve felméri és összesíti, hogy a  projekttevékenységek közül melyek ellátásához szükséges
a Minisztériumban foglalkoztatott személyek, valamint melyek ellátásához szükséges más államigazgatási szervnél
foglalkoztatott személyek bevonása.
264. A Támogatás-koordinációs Főosztály a 263. pont alapján elvégzett felmérés eredményéről a Személyügyi Főosztályt
tájékoztatja.
265. Amennyiben a  projekttevékenységeket kizárólag a  Minisztériumban foglalkoztatott személyek látják el, akkor
a 48. alcím szerint kell eljárni.
266. Amennyiben a projekttevékenységek ellátása jelentős mértékű szervezeten kívüli szakértelmet is igényel, és ezért
más államigazgatási szervnél foglalkoztatott személyek közreműködésére van szükség, akkor a 49. alcím szerint kell
eljárni.
48. A célfeladatok kijelölése a Minisztériumban foglalkoztatott személyek részére
267. Amennyiben a  céljuttatás pénzügyi fedezetét a  Belügyminisztérium Igazgatás költségvetése biztosítja, akkor
a feladatellátásért felelős szervezeti egység vezetője a 14. melléklet szerinti, célfeladat ellátására irányuló javaslatát
– az  adott célfeladattal érintett személyére tett javaslat szakmai indokolásával együtt – a  Személyügyi Főosztály
részére továbbítja. A  Személyügyi Főosztály a  javaslat alapján elkészített, a  célfeladat megállapításáról szóló
okmányt – a pénzügyi ellenjegyzést követően – jóváhagyásra felterjeszti. Az okmányt a közigazgatási államtitkár és
a célfeladattal érintett személy írja alá.
268. Amennyiben a céljuttatás fedezetét fejezeti kezelésű előirányzat vagy európai uniós projekt biztosítja, a Támogatáskoordinációs Főosztály felkérését követően a szakmai terület vezetője javaslatot tesz a célfeladat ellátásáért felelős
személyre – szakmai indokolásával együtt –, valamint a célfeladat tartalmára a 14. melléklet szerinti adattartalommal.
269. A Támogatás-koordinációs Főosztály megvizsgálja a  beérkezett javaslatoknak a  46. alcímben foglaltaknak való
megfelelését, majd a célfeladatok összegzését, ütemezését, valamint a hozzájuk kapcsolódó céljuttatások összegeit
előzetes jóváhagyásra felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz.
270. A Személyügyi Főosztály a  269.  pontban meghatározott előzetes döntést követően előkészíti a  célfeladat
megállapításáról szóló okmányt és azt a  pénzügyi ellenjegyzést követően jóváhagyásra felterjeszti. Az  okmányt
a közigazgatási államtitkár és a célfeladattal érintett személy írja alá.
271. Amennyiben egy adott célfeladat ellátására a Minisztériumban foglalkoztatott személyek közül többen is rendelkeznek
az elvárt kompetenciákkal és a szakmai terület vezetője
a) a 267.  pont alapján nem tesz javaslatot a  kijelölésre, akkor a  szakmai terület vezetője pályázati kiírást
kezdeményezhet a Személyügyi Főosztály vezetőjénél a 49. alcímben foglaltaknak megfelelően azzal, hogy
a Támogatás-koordinációs Főosztály a pályázati eljárásban, valamint a célfeladat kijelölésben nem vesz részt,
b) a 268.  pont alapján nem tesz javaslatot a  kijelölésre, akkor a  szakmai terület vezetője pályázati kiírást
kezdeményezhet a Támogatás-koordinációs Főosztály vezetőjénél a 49. alcímben foglaltaknak megfelelően.
49. Célfeladatok kijelölése pályázati eljárás lefolytatását követően 272. A nyilvánosság biztosítása érdekében a  Minisztérium pályázat útján választja ki a  más államigazgatási szervnél
foglalkoztatott személyeket, valamint a 271. pont szerinti esetekben a Minisztériumban foglalkoztatott személyeket.
273. A célfeladatok ellátására vonatkozó pályázatot a  Támogatás-koordinációs Főosztály a  szakmai területtel
együttműködve készíti el.
274. A Támogatás-koordinációs Főosztály kezdeményezésére a szakmai terület vezetője a 15. melléklet szerinti adatokat
biztosítja a pályázathoz.
275. A Támogatás-koordinációs Főosztály az előkészített pályázatot a Személyügyi Főosztály részére megküldi az alábbi
adatokkal együtt:
a) a célfeladatot ellátók maximális létszáma,
b) a céltevékenység teljesítésekor fizetendő céljuttatás teljes bruttó összege, valamint
c) az uniós projekt megnevezése és száma.
276. A Személyügyi Főosztály a pályázati felhívást jóváhagyásra felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz.
277. A közigazgatási államtitkár által jóváhagyott pályázati felhívásnak a – szakmai terület által meghatározott – érintett
szervek részére elektronikus úton történő megküldéséről a Közigazgatási Államtitkár Titkársága gondoskodik.
278. Más államigazgatási szervnél foglalkoztatott személy kizárólag a saját hivatali szervezete vezetőjének egyetértésével
pályázhat. Pályázni az önéletrajz és egy motivációs levél benyújtásával lehet, a dokumentációt a pályázati kiírásban
megjelölt e-mail címre kell elküldeni.
279. A Személyügyi Főosztály megvizsgálja a  beérkezett pályázatok pályázati feltételeknek való megfelelését, majd
továbbítja azokat a szakmai terület vezetője részére.
280. A szakmai terület vezetője a nyertes pályázókra vonatkozó – indokolással ellátott – javaslatát megküldi a Személyügyi
Főosztály és a Támogatás-koordinációs Főosztály részére.
281. A Támogatás-koordinációs Főosztály és a  szakmai terület vezetője elkészíti a  projektben részt vevő – javasolt –
személyek végleges céljuttatásainak összegéről és a  kifizetésének (részkifizetések) ütemezéséről szóló javaslatát,
melyet megküld a Személyügyi Főosztály részére.
282. A Személyügyi Főosztály a javaslatokat összegzi és döntésre felterjeszti a közigazgatási államtitkárnak.
283. A közigazgatási államtitkár döntését követően a  Személyügyi Főosztály elektronikus úton értesíti az  elutasított
pályázókat.
284. A szakmai terület vezetője értesíti a nyertes pályázókat a kiválasztás tényéről, az ellátandó részfeladatról, valamint
a céljuttatás mértékéről.
285. A szakmai terület vezetőjének a 14. melléklet szerinti adatokat tartalmazó javaslata alapján a Személyügyi Főosztály
elkészíti a  célfeladat megállapításáról szóló okmányt és azt – a  pénzügyi ellenjegyzést követően – jóváhagyásra
felterjeszti. Az okmányt a közigazgatási államtitkár és a célfeladattal érintett személy írja alá.
50. A teljesítésre előírt határidő módosítása, a teljesítésigazolás, a céljuttatás kifizetése
286. A megállapított célfeladat teljesítésére előírt határidő módosítására csak indokolt esetben van lehetőség. Amennyiben
a  céljuttatás fedezetét fejezeti kezelésű előirányzat vagy európai uniós projekt biztosítja, akkor a  szakmai terület
vezetője a módosítási javaslatát – a Támogatás-koordinációs Főosztály vezetőjének egyetértésével együtt – előzetes
jóváhagyásra felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz.
287. Amennyiben a céljuttatás fedezetét a Belügyminisztérium Igazgatás költségvetése biztosítja, a szakmai terület vezetője
a határidő-módosításra irányuló javaslatát az  indokolással együtt előzetes jóváhagyásra felterjeszti a közigazgatási
államtitkárhoz.
288. Az előzetes jóváhagyás alapján a Személyügyi Főosztály módosítja a célfeladatot kijelölő okmányt és azt jóváhagyásra
felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz. Az okmányt a közigazgatási államtitkár és a célfeladattal érintett személy
írja alá.
289. Amennyiben a céljuttatás fedezetét fejezeti kezelésű előirányzat vagy európai uniós projekt biztosítja, a célfeladattal
érintett személy a  célfeladatot megállapító határozatban rögzített határidőre, de legkésőbb a  teljesítési határidő
lejártát követő 30 napon belül köteles a  célfeladat végrehajtásának teljesítésével (részteljesítésével) összefüggő
dokumentumokat összesíteni és átadni a Támogatás-koordinációs Főosztály részére.
290. A szakmai terület vezetője a célfeladat végrehajtásának teljesítéséről (részteljesítéséről) javaslatot készít. A 16. melléklet
szerinti teljesítésigazolást
a) amennyiben a céljuttatás pénzügyi fedezetét a Belügyminisztérium Igazgatás költségvetése biztosítja, akkor
a szakmai terület vezetője,
b) amennyiben a céljuttatás fedezetét fejezeti kezelésű előirányzat vagy európai uniós projekt biztosítja, akkor
a Támogatás-koordinációs Főosztály vezetője
a közigazgatási államtitkárhoz – mint a célfeladat teljesítésigazolójához – felterjeszti.
291. Amennyiben a  megállapított célfeladat teljesítése elmarad, akkor arról a  17.  melléklet szerinti jegyzőkönyvet kell
készíteni. A szakmai terület vezetője felelős a jegyzőkönyv elkészítéséért, valamint
a) amennyiben a  céljuttatás pénzügyi fedezetét a  Belügyminisztérium Igazgatás költségvetése biztosítja,
a Személyügyi Főosztály vezetője,
b) amennyiben a  céljuttatás fedezetét fejezeti kezelésű előirányzat vagy európai uniós projekt biztosítja,
a Támogatás-koordinációs Főosztály és a Személyügyi Főosztály vezetője
részére történő megküldéséért.
292. A 291. pont a) alpontja alapján előterjesztett és jóváhagyott teljesítésigazolást a szakmai terület vezetője továbbítja
a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály részére.
293. A 291. pont b) alpontja alapján előterjesztett és jóváhagyott teljesítésigazolást a Támogatás-koordinációs Főosztály
nyilvántartásba veszi, majd továbbítja a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály részére.
294. Más államigazgatási szervnél foglalkoztatott, célfeladattal érintett személy esetében a  18.  melléklet szerinti
nyilvántartási adatlap Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály részére történő benyújtása a céljuttatás kifizetésének
előfeltétele.
295. A Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály gondoskodik a céljuttatások kifizetéséről.
296. A Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály tájékoztatja a céljuttatás kifizetéséről és annak összegéről
a) a 292. pont alapján kifizetett céljuttatások esetében a Személyügyi Főosztály vezetőjét,
b) a 293.  pont alapján kifizetett céljuttatások esetében a Támogatás-koordinációs Főosztály és a  Személyügyi
Főosztály vezetőjét. XIII. Fejezet
A kormányzati ügykezelő illetményének megállapítása, valamint a kormányzati ügykezelő értékelése
297. A kormányzati ügykezelő illetményére – a  Kttv.-ben meghatározott keretek között – az  adott szervezeti egység
szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztállyal való előzetes
egyeztetés alapján a Személyügyi Főosztályon keresztül a közigazgatási államtitkárnak tesz javaslatot.
298. A kormányzati ügykezelő szolgálati jogviszonyban töltött ideje alapján a 19. mellékletben meghatározott összegre
jogosult.
299. A munkáltatói jogkör gyakorlója – az adott szervezeti egység szakmai irányításáért felelős állami vezető, kabinetfőnök
javaslata alapján – a  kormányzati ügykezelőnek a  298.  pont alapján megállapított illetményét legfeljebb 20%-kal
megemelheti, különösen az alábbi esetekben:
a) a kormányzati ügykezelő tárgyévet megelőző év értékelése alapján,
b) amennyiben középiskolai végzettséget és közgazdasági szakképesítést vagy államilag elismert nyelvvizsgát
vagy legalább középfokú számítástechnikai szakképesítést szerez vagy azzal rendelkezik.
Az így megállapított illetmény a Kttv. 208. § (2) bekezdésében meghatározott mértéket nem haladhatja meg.
300. A kormányzati ügykezelő tevékenységének – a  Kttv. szerint legalább 5 évenkénti – értékelése során a  VI. fejezet
szerinti eljárási szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
XIV. Fejezet
A prémiumévek programban foglalkoztatottakkal kapcsolatos, általánostól eltérő szabályok
301. A Pép.tv. alapján foglalkoztatott kormánytisztviselők esetében a VIII. fejezetben foglalt juttatások köréről és mértékéről
az  éves költségvetés ismeretében a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály vezetőjének felterjesztése alapján
a közigazgatási államtitkár dönt.
302. A prémiumévek programban részt vevő kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatottakat, valamint
a különleges foglalkoztatási állományban lévőket a X. fejezetben foglalt cafetéria-juttatások harminc százaléka illeti
meg.
XV. Fejezet
Záró rendelkezések 303. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
304. Ezt az  utasítást a  hatálybalépését követően a  Minisztérium „Intranet” webes felületén közzé kell tenni, s arról
az  1–3.  pontokban meghatározott személyeket tájékoztatni kell, illetve az  érintettek számára kinevezésükkor,
kirendelésükkor, a foglalkoztatásuk, munkaviszonyuk kezdetekor, vezénylésükkor megismerhetővé kell tenni.
305. A XIII. fejezetben meghatározott illetménymegállapítási szabályok a már megállapított illetményeket a kormányzati
ügykezelők esetében nem érintik.
306. Hatályát veszti a Belügyminisztérium Cafetéria Szabályzatáról szóló 1/2013. (II. 28.) BM KÁT utasítás.
Dr. Felkai László s. k.,
 közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1694/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a 2019. Felnőtt Öttusa Világbajnokság és Laser Run Világbajnokság megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Öttusa Szövetség (a  továbbiakban: Szövetség) a  Sportesemények Szervezéséért,
Lebonyolításáért és Sportszolgáltatásért Felelős Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság)
közreműködésével megrendezze a  2019. évi Felnőtt Öttusa Világbajnokságot és Laser Run Világbajnokságot
(a továbbiakban együtt: Világbajnokság) Magyarországon;
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a Világbajnokság
sikeres megrendezéséhez szükséges legfeljebb 755 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi
költségvetési többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Világbajnokság sikeres megrendezéséhez
szükséges – a 2. pontban meghatározott – állami támogatással kapcsolatosan a Társasággal támogatási jogviszony
létesítéséről oly módon, hogy a Társaságot a fel nem használt állami támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség
terhelje;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a költségvetési támogatás biztosítását követően azonnal
4. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján a Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2016. (VII. 29.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. augusztus 1. napjától 2017. január 31. napjáig
terjedő időtartamra Fűrész Tündét az Emberi Erőforrások Minisztériuma bölcsődei rendszer átalakításával kapcsolatos
feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztosává nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata:
a) koordinálja a bölcsődei rendszer átalakításának folyamatát,
b) figyelemmel kíséri a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
2017. január 1-jétől a gyermekek napközbeni ellátására vonatkozó módosításának megvalósulását,
c) előkészíti a  középfokú végzettségű kisgyermeknevelők illetményrendezésére és felsőfokú képzésbe való
bekapcsolódásukra vonatkozó intézkedési tervet és az  ahhoz kapcsolódó jogszabály-módosítások szakmai
javaslatát,
d) figyelemmel kíséri és szakmailag véleményezi a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (TOP),
valamint a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program (VEKOP) keretében, továbbá
a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (GINOP) keretében megvalósuló bölcsődefejlesztéseket,
e) kapcsolatot tart az érdek-képviseleti szervezetekkel és egyéb szakmai partnerekkel,
f ) gondoskodik a  bölcsődei rendszer 2018-tól érvényes költségvetési finanszírozási rendszerének szakmai
előkészítéséről,
g) ellátja az  a)–f )  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által
meghatározott eseti, egyedi feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a család- és ifjúságügyért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint havi bruttó 112 750 Ft összegű díjazásra és
kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere