text:
29/2009. (XII. 15.) KüM határozata a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban, 1998. június 25-én elfogadott Egyezményhez kapcsolódó szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási nyilvántartásról szóló, Kijevben, 2003. május 21-én elfogadott Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2009. LIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2009. évi LIII. törvény a Magyar Közlöny 2009/85. számában kihirdetett, A környezeti ügyekben az információhoz
való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog
biztosításáról szóló, Aarhusban, 1998. június 25-én elfogadott Egyezményhez kapcsolódó szennyezőanyagkibocsátási és -szállítási nyilvántartásról szóló, Kijevben, 2003. május 21-én elfogadott Jegyzőkönyv a 27. cikk
1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Jegyzőkönyv a tizenhatodik ratifikálási, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésének
időpontjától számított kilencvenedik napon lép hatályba.”
Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2009. július 13.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009. október 8.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi LIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a környezeti
ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az
igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban, 1998. június 25-én elfogadott Egyezményhez
kapcsolódó szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási nyilvántartásról szóló, Kijevben, 2003. május 21-én elfogadott
Jegyzőkönyv 2. és 3. §-ai 2009. október 8-án, azaz kettőezer-kilenc október nyolcadikán léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2011. (III. 22.) KE határozata nyugállományú rendőr ezredes nyugállományú rendőr dandártábornoki kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján
a belügyminiszter előterjesztésére Horváth András nyugállományú rend őr ezredest 2011. március 15-ei hatállyal
nyugállományú rend őr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. március 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
44/2012. (VIII. 29.) BM rendelete a lakáscélú munkáltatói kölcsönről.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (5) bekezdésének q) és s) pontjában, valamint (8) bekezdésének
b) pontjában, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(2) bekezdésének 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), n) és q) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a belügyminiszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervekkel
(a továbbiakban: belügyi szerv) hivatásos szolgálati és közalkalmazotti jogviszonyban (a továbbiakban együtt:
szolgálati jogviszony) álló személyekre (a továbbiakban együtt: dolgozó).
2. § E rendelet alkalmazásában
1. átvállalás:
a) a fennálló tartozás teljesítése a munkáltatói kölcsönben részesült dolgozó szolgálati jogviszonyának megszűnése
esetén a dolgozó házastársa, a házassági vagyonközösség megszűnése esetén a lakásban maradó volt házastárs
által, amennyiben az megfelel e rendelet 4. és 5. §-ában foglalt feltételeknek, valamint
b) a munkáltatói kölcsönben részesült dolgozó szolgálati jogviszonyának megszűnése esetén a fennálló tartozásnak
az új munkáltató általi teljesítése,
2. családtag: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbe fogadott, a mostoha- és nevelt gyermek, az örökbe
fogadó, a mostoha- és nevelőszülő, a testvér, az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, a házastárs egyeneságbeli
rokona és testvére, valamint a testvér házastársa,
3. lakásbővítés: a lakás alapterületének olyan növelése, amely legalább eggyel több lakószoba kialakítását
eredményezi,
4. lakáskorszerűsítés: a lakás komfortfokozatának növelése céljából víz-, csatorna-, elektromos-, gázközmű bevezetése,
továbbá belső hálózatának kiépítése, fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még ilyen helyiség nincs,
központosított fűtés kialakítása vagy cseréje, beleértve a megújítható energiaforrások alkalmazását is, az épület
szigetelése, beleértve a hő-, hang-, vízszigetelési munkálatokat, a külső nyílászárók energiatakarékos cseréje, tető
cseréje, felújítása, szigetelése,
5. lakásépítés: a dolgozó tulajdonába kerülő lakás építése, ideértve az önálló lakást eredményező emeletráépítést,
tetőtér-beépítést, lakás műszaki megosztását, valamint a nem lakás céljára szolgáló helyiségek lakássá történő
átalakítását,
6. önerő: készpénz, meglévő anyag és elvégzett munka értéke, továbbá a dolgozó, házastársa, élettársa és
együttköltöző családtagjai által korábban – 5 éven belül – értékesített lakásának eladási ára, csökkentve az azt terhelő
és visszafizetett önkormányzati és munkáltatói támogatás, a kiegyenlített lakáscélú pénzintézeti hitel, valamint
a pénzintézeti hitel kiváltására felvett hitel kiegyenlített összegével,
7. tiszta építési költség: a lakás építési költségének – a készpénzben megjelenő lakásépítési kedvezménnyel, a vissza
nem térítendő önkormányzati támogatással, a dolgozó és a vele együttköltöző családtag által bérelt lakás bérletének
megszüntetéséért kapott pénzbeli térítéssel, valamint az e személyek tulajdonát képező lakás vagy ingatlan
elidegenítéséből származó bevétellel csökkentett – összege,
8. tiszta vételár: a lakás vételárának, tulajdonjogot keletkeztető lakáscsere esetén a lakások értékkülönbözetének
– a készpénzben megjelenő lakásépítési kedvezménnyel, a vissza nem térítendő önkormányzati támogatással,
a dolgozó és a vele együttköltöző családtag által bérelt lakás bérletének megszüntetéséért kapott pénzbeli térítéssel,
valamint az e személyek tulajdonát képező lakás vagy ingatlan elidegenítéséből származó bevétellel csökkentett –
összege.
3. § A Belügyminisztérium lakásügyi szervei:
a) központi lakásügyi szerv: a Belügyminisztérium Műszaki Főosztály,
b) helyi lakásügyi szerv:
ba) a Belügyminisztérium Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály: a BM hivatali egységeiben dolgozó
állomány vonatkozásában,
bb) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság: a saját, valamint az Országos Rendőr-főkapitányság állománya
vonatkozásában, továbbá a rendészeti szakközépiskolák, a BM Oktatási, Képzési és Tudományszervezési
Főigazgatóság, az ORFK Dunakeszi Kiképző Központ, az ORFK Rendészeti Szervek Kiképző Központ,
a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság, a Nemzeti Nyomozó Iroda, a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs
Központ, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, a Terrorelhárítási Központ, a Nemzetközi Oktatási Központ,
a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet állománya vonatkozásában,
bc) a Budapesti Rendőr-főkapitányság: az állománya vonatkozásában,
bd) a Készenléti Rendőrség: az állománya vonatkozásában,
be) a megyei rendőr-főkapitányságok: az állományuk vonatkozásában,
bf) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat: az állománya vonatkozásában,
bg) az Alkotmányvédelmi Hivatal: az állománya vonatkozásában,
bh) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága: a saját, továbbá a büntetés-végrehajtási intézetek és
büntetés-végrehajtási intézmények állománya vonatkozásában,
bi) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve (Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság, a továbbiakban: BM OKF): a saját, a területi és területi jogállású, valamint a helyi szervei
állománya vonatkozásában, továbbá jogutódként a megszűnt Belügyminisztérium Központi Gazdasági
Főigazgatóság e §-ban nem szabályozott ellátási körébe tartozók vonatkozásában,
bj) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal: a saját állománya, a regionális igazgatóságok, továbbá
a befogadó állomások állománya vonatkozásában,
bk) az Országos Vízügyi Főigazgatóság: a saját állománya vonatkozásában,
bl) a vízügyi igazgatóságok a saját állományuk vonatkozásában,
bm) a belügyi szervekhez berendelt, kirendelt és vezényelt dolgozók, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Rendészettudományi Kar állománya vonatkozásában a munkáltatói jogkör gyakorlója szerinti,
a ba)–bl) alpontokban felsorolt szervek.
4. § (1) E rendelet alapján a legalább 2 éves szolgálati jogviszonnyal rendelkező, határozatlan időre kinevezett, továbbá
a szerződéses hivatásos állományú dolgozó részére a belügyi szerv – a lakás célú számla vezetésével megbízott
pénzintézet útján – lakás célú kamatmentes munkáltatói kölcsönt (a továbbiakban: munkáltatói kölcsön) nyújthat:
a) a dolgozó tulajdonába kerülő lakás építéséhez,
b) a dolgozó tulajdonába kerülő lakás vásárlásához, cseréjéhez,
c) a dolgozó tulajdonában álló lakás bővítéséhez,
d) házastársi vagy élettársi vagyonközösség megszűnése, valamint öröklés útján létrejött tulajdonközösség
esetében a tulajdonostársak tulajdoni hányadainak megszerzéséhez, amennyiben annak eredményeként a lakás
a dolgozó – haszonélvezettől mentes – tulajdonába kerül, valamint
e) a dolgozó – haszonélvezettől mentes – tulajdonában lévő lakás korszerűsítéséhez.
(2) Szolgálati jogviszonyként figyelembe vehető a belügyi szerveknél és azok jogelődjeinél eltöltött hivatásos szolgálati
jogviszonyban, kormánytisztviselői jogviszonyban, köztisztviselői közszolgálati jogviszonyban, közalkalmazotti
jogviszonyban vagy munkaviszonyban folyamatosan eltöltött idő. A szolgálati jogviszony számításánál – a jogutódlás,
átszervezés kivételével – figyelmen kívül kell hagyni az e rendelet hatálya alá nem tartozó munkáltatónál hivatásos
szolgálati jogviszonyban, kormánytisztviselői jogviszonyban, köztisztviselői közszolgálati jogviszonyban,
közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban töltött időt. A szolgálati jogviszony időtartamának
a megállapításakor az illetékes személyügyi szerv által kiadott, a jogviszony keletkezését, időtartamát tanúsító okmány
az irányadó.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint jogosult dolgozó a megjelölt célokra munkáltatói kölcsönben részesíthető
a következő feltételek együttes fennállása esetén:
a) a lakás lakószobáinak száma és a lakás építési költsége, vételára megfelel a lakáscélú támogatásokról szóló
jogszabályban meghatározott méltányolható lakásigény feltételeinek,
b) a munkáltatói kölcsön felhasználásával a saját lakáshelyzetét rendezi,
c) vállalja, hogy a rendelkezésre álló saját és az e célra más szervtől igénybe vett anyagi eszközöket és a munkáltatói
kölcsön összegét a vételár kiegyenlítésére, az építési, bővítési és korszerűsítési költségek megfizetésére
használja fel,
d) rendelkezik az építési, bővítési költség, vételár vagy a korszerűsítési költség legalább 20%-át kitevő mértékű
önerővel; házastársak, élettársak esetén rendelkeznek a közös tulajdonukba kerülő ingatlan vásárlásához,
építéséhez, bővítéséhez, a közös tulajdonukban lévő ingatlan korszerűsítéséhez együttesen legalább 20%-os
mértékű önerővel,
e) tudomásul veszi, hogy a helyi lakásügyi szerv a munkáltatói kölcsön iránti kérelem indokoltságát (építés, bővítés,
korszerűsítés esetében) helyszíni szemle alkalmazásával vizsgálhatja,
f) vállalja, hogy a munkáltatói kölcsön feltételeiről és visszafizetéséről a kölcsönt nyújtó belügyi szervvel
megállapodást (a továbbiakban: támogatási megállapodás), a munkáltatói kölcsönt folyósító pénzintézettel
szerződést (a továbbiakban: kölcsönszerződés) köt, és az azokban foglalt kötelezettségeket teljesíti,
g) hozzájárul ahhoz, hogy a tulajdonába kerülő vagy tulajdonában álló ingatlanra a kölcsönt nyújtó szerv javára
a kölcsön visszafizetésének teljesítéséig az ingatlan-nyilvántartásba a támogatási megállapodásban foglaltak
szerinti jelzálogjog, valamint – a lakásépítés, lakásbővítés és a lakáskorszerűsítési kölcsön kivételével –
elidegenítési és terhelési tilalom kerüljön bejegyzésre,
h) vállalja, hogy a támogatási megállapodásban megállapított határidőben az építkezést megkezdi és befejezi,
valamint hogy a munkáltatói kölcsönt a támogatási célra használja fel,
i) vállalja, hogy a munkáltatói kölcsönnel érintett ingatlant állandó lakcímeként jelenti be, valamint
j) vállalja, hogy a munkáltatói kölcsönnel érintett ingatlanra biztosítási szerződést köt, és abban a kár esetére járó
biztosítási összeget a munkáltatói kölcsön összegének erejéig a munkáltatói kölcsönt nyújtó belügyi szervre
engedményezi.
(4) A lakáskorszerűsítés része az ehhez közvetlenül kapcsolódó helyreállítási munka, a korszerűsítés közvetlen
költségeinek 20%-áig.
(5) E rendelet alkalmazásában saját lakáshelyzetét az rendezi, akinek a vásárolni, építeni, cserélni, bővíteni, korszerűsíteni
tervezett lakás legalább 50%-os arányban haszonélvezeti jogtól mentes tulajdonába kerül vagy tulajdonában áll.
5. § (1) Annak a dolgozónak a lakásépítése, lakásvásárlása támogatható, akinek magának, házastársának vagy élettársának,
valamint kiskorú gyermekének, együttköltöző családtagjának – a (4) bekezdésben foglaltakon kívül – lakástulajdona,
lakásra vonatkozó állandó használati joga, haszonélvezeti joga nincs vagy bérleti jogviszonya nem áll fenn, vagy
a tulajdonában lévő lakást az újabb lakás szerzése érdekében elidegeníti, lakásbérleti, lakáshasználati jogviszonyát
megszünteti.
(2) A dolgozó lakásának bővítése, korszerűsítése akkor támogatható, ha a dolgozónak, a házastársának vagy élettársának,
kiskorú gyermekének a bővíteni, korszerűsíteni kívánt lakásán kívül – a (4) bekezdésben foglaltakon kívül – más
lakástulajdona, lakásra vonatkozó haszonélvezeti joga, állandó használati joga vagy bérleti jogviszonya nincs.
(3) E rendelet alkalmazásában a lakástulajdonnal egy tekintet alá esik a dolgozó, illetve a vele együttköltöző családtagja
által gazdasági társaság tagjaként a társaság részére vagyoni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott lakás, valamint
az építési és használatbavételi (fennmaradási) engedélyben meghatározott céltól vagy a rendeltetésétől tartósan
eltérő célra használható lakás.
(4) Támogatást vehet igénybe az a dolgozó is, akinek saját, valamint házastársa vagy élettársa, kiskorú gyermeke,
együttköltöző családtagja
a) tulajdonában együttesen legfeljebb egy olyan lakás fele van, amelyet öröklés útján szerzett,
b) tulajdonába öröklés útján, haszonélvezettel terhelten került a lakás, és a haszonélvező a lakásban bent lakik, vagy
c) tulajdonában lévő lakás lebontását az építésügyi hatóság elrendelte vagy engedélyezte.
(5) Az élettárs a házastárssal egy tekintet alá esik, ha a munkáltatói kölcsönnel épített, vásárolt, bővített, korszerűsített
lakásra résztulajdont szerez, vagy résztulajdonos.
6. § (1) A 4. §-ban meghatározott feltételek fennállása esetén is csak az a lakásépítés, lakásvásárlás, lakásbővítés és
lakáskorszerűsítés támogatható, amely abban a városban, községben vagy annak 60 km-es körzetében valósul meg,
ahol a dolgozó munka- vagy szolgálati helye van, vagy ahová a munkarendnek megfelelő gyakori haza utazására –
a szolgálati érdek sérelme nélkül – lehetőség van.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátozástól függetlenül nyújtható munkáltatói kölcsön annak a dolgozónak,
aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt öt éven belül eléri.
7. § (1) Nem lehet munkáltatói kölcsönt nyújtani
a) ha a munkáltatói kölcsön a személyi jövedelemadóról szóló, az elbíráláskor hatályos jogszabályban
meghatározott adómentességet biztosító feltételektől eltérne,
b) annak a részére, aki a meglévő lakástulajdonát elajándékozta,
c) az állami, önkormányzati bérlakásnak a bérlője (vételi vagy elővásárlási jog jogosultja) általi megvásárlásához,
bővítéséhez, korszerűsítéséhez,
d) nem lakás céljára szolgáló épület építéséhez, vásárlásához, bővítéséhez, korszerűsítéséhez, valamint
e) annak, aki a kölcsönkérelemben szándékosan valótlan adatot közöl, vagy valamely jelentős tényt, körülményt
elhallgat.
(2) A belügyminiszter az (1) bekezdés b)–c) pontjában foglaltaktól eltérést engedélyezhet, ha azt kivételes szolgálati
érdek – így különösen a vezetői kinevezés következtében, vagy a munka- vagy szolgálati hely megszűnése miatt
szükséges lakóhelyváltozás – indokolja.
(3) A dolgozó korábbi munkahelyétől kapott lakáscélú támogatása csak az e rendeletben foglaltaknak megfelelő
feltételekkel és mértékben vállalható át.
(4) A dolgozó részére ismételt munkáltatói kölcsön az előző munkáltatói kölcsönből még fennálló tartozás visszafizetését
követően nyújtható. A fennálló tartozás visszafizetése a 20. § szerinti átvállalásnak is feltétele.
8. § (1) A munkáltatói kölcsön mértéke legfeljebb
a) a tiszta építési költség, tiszta vételár 80%-a, de az 5 000 000 Ft-ot nem haladhatja meg,
b) olyan dolgozó esetében, akinek magának, házastársának, élettársának, vele közös háztartásban élő gyermekének,
együttköltöző családtagjának külön-külön vagy együttesen lakástulajdona, résztulajdona, lakásbérleti, bérlőtársi
jogviszonya, állandó használati joga, haszonélvezeti joga korábban nem volt, a tiszta vételár vagy tiszta építési
költség 80%-a, de az 5 500 000 Ft-ot nem haladhatja meg,
c) a lakás bővítési költségének 80%-a, de a 3 500 000 Ft-ot nem haladhatja meg,
d) a 4. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott célra nyújtott támogatás esetén a megváltási ár 80%-a, de
a 3 000 000 Ft-ot nem haladhatja meg,
e) a lakás korszerűsítési költségének 80%-a, de az 1 500 000 Ft-ot nem haladhatja meg,
f) a belügyminiszter előzetes engedélyével, különös szolgálati érdek fennállása esetén lakás vásárlása, építése
esetén a tiszta építési költség, tiszta vételár 80%-a, de a 6 000 000 Ft-ot nem haladhatja meg.
(2) A munkáltatói kölcsönt folyósító (kezelő) pénzintézet által felszámított kezelési költség a munkáltatói kölcsönben
részesített dolgozót terheli.
(3) Ha mindkét házastárs a belügyi szerv dolgozója, saját jogon mindketten munka- vagy szolgálati helyükön kérhetnek
munkáltatói kölcsönt.
(4) Az (1) bekezdés f) pontjában foglalt előzetes engedély iránti kérelmet a helyi lakásügyi szervhez kell benyújtani, amely
azt a javaslatával ellátva, a szolgálati út betartásával terjeszti fel a központi lakásügyi szerv vezetőjéhez.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott összeghatárokon belül a munkáltatói kölcsön tényleges összegét a helyi lakásügyi
szerv a rendelkezésre álló pénzügyi fedezet mértékétől, a kérelmezők számától és igényétől függően, a biztonságos
hitelezés szempontjaira is figyelemmel állapítja meg.
9. § A munkáltatói kölcsön
a) lakásépítés, lakásbővítés esetén legkésőbb a használatbavételi engedély kiadásáig,
b) lakásvásárlás és a 4. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben legkésőbb az adásvételi szerződés teljesítéséig
(a vételár teljes kifizetéséig),
c) lakáskorszerűsítés esetén az üzembe helyezéshez szükséges hatósági engedély kiadását vagy a költségvetésben
jelzett munkálatok elvégzését megelőzően
adható. 10. § (1) A munkáltatói kölcsön visszafizetésének időtartama (futamidő)
a) lakásépítés, lakásvásárlás esetén legfeljebb 20 év,
b) lakásbővítés, valamint a 4. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben legfeljebb 15 év,
c) lakáskorszerűsítés esetén legfeljebb 10 év.
(2) A munkáltatói kölcsön visszafizetésének futamideje a szerződéses hivatásos állományú dolgozó esetében az
(1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően a dolgozó szerződésében rögzített, a jogviszony lejáratának időpontját
nem haladhatja meg.
(3) A munkáltatói kölcsön visszafizetésének kezdő időpontja a kölcsönszerződés megkötését követő hónapnak
a kölcsönszerződésben megállapított napja.
(4) A munkáltatói kölcsön visszafizetésének időtartama alatt, rendkívül indokolt esetben, írásbeli kérelemre,
a munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslatára, a helyi lakásügyi szerv vezetője – a korábbi jogszabályok alapján
nyújtott felújítási kölcsön kivételével – a törlesztést legfeljebb két évre felfüggesztheti. A felfüggesztés a futamidőt
nem változtatja meg, a felfüggesztési idő elteltével a törlesztő részletek összegét újból meg kell állapítani.
11. § A dolgozó a munkáltatói kölcsön teljes összegének felhasználását, valamint a hitelcél megvalósulását az alábbi
okiratok, bizonylatok másolatának benyújtásával köteles igazolni:
a) ingatlan tulajdonjogának megszerzése esetén az érvényes adásvételi szerződés alapján a teljes vételár
megfizetéséről szóló okirat,
b) lakás építése vagy bővítése esetén a jogerős építési engedélyben meghatározott határidőn belüli jogerős
használatba vételi engedély, valamint a munkáltatói kölcsön felhasználását igazoló, a használatba vételi engedély
kelte napjáig vagy a használatba vételi engedélyben megjelölt feltételek teljesítése határidejéig kibocsátott, az
építési engedély jogosultja nevére kiállított számlák,
c) lakáskorszerűsítés esetén a munkáltatói kölcsön folyósítását megelőző 6 hónapon belül és azt követő 12 hónapon
belül a dolgozó nevére kiállított számla, valamint az elvégzett munka ellenértékéről kiállított bizonylat;
benyújtásuk kötelező a folyósítást követő 12 hónapon belül.
12. § (1) A munkáltatói kölcsönben részesült dolgozót belügyi szervnél (ideértve a korábban más minisztérium irányítása alatt
lévő belügyi szervet és a jogelőd szervet is) folyamatosan eltöltött szolgálati jogviszonya alapján a kölcsön összegéből
– amennyiben az a hatályos személyi jövedelemadóról szóló jogszabályban foglaltak szerint adómentes bevételnek
minősül – a következő kedvezmény illeti meg:
a) 5 év után 25 000 Ft,
b) 10 év után 50 000 Ft,
c) 15 év után 75 000 Ft,
d) 20 év után 100 000 Ft,
e) 25 év után 150 000 Ft.
Az így nyújtott kedvezmény összege a 400 000 Ft-ot nem haladhatja meg.
(2) A szolgálati jogviszony ideje alapján járó kedvezmény a törlesztés időtartamát csökkenti, a havi törlesztés összege nem
változik.
(3) A kedvezmény jóváírására a munkáltatói kölcsönt kezelő pénzintézetnél a helyi lakásügyi szerv hivatalból intézkedik.
A kedvezmény a még fennálló tartozás összegét nem haladhatja meg.
(4) A munkáltatói kölcsön folyósításakor a dolgozó tartozását a már figyelembe vehető, ténylegesen betöltött időnek
megfelelő kedvezménnyel csökkenteni kell. Ismételt munkáltatói kölcsön nyújtása esetén a támogatási
megállapodásban meghatározásra kerülő kedvezmény összegéből le kell vonni a korábbi munkáltatói kölcsönből már
jóváírt kedvezmény összegét.
13. § (1) A munkáltatói kölcsön felvételétől számított öt év eltelte után a dolgozót – a korábbi jogszabály alapján lakótelek
vásárlás, lakásfelújítás céljára nyújtott kölcsön kivételével – a kölcsön egyösszegű, a törlesztési idő lejárta előtti
visszafizetése esetén engedmény illeti meg. Az engedmény mértéke a visszafizetéskor fennálló tartozás összegének
40%-a, de legfeljebb a mindenkor hatályos személyi jövedelemadóról szóló jogszabályban meghatározott adómentes
bevétel összege. Az engedmény igénybevételét a helyi lakásügyi szervtől írásban kell kérelmezni a helyi lakásügyi
szerv által megállapított kérelem benyújtásával.
(2) Az engedmény a munkáltatói kölcsön egyösszegű visszafizetése esetén azt a volt dolgozót is megilleti, aki a kölcsönt
a szolgálati jogviszonya megszűnését követően is változatlan feltételek mellett fizeti vissza.
(3) A 12. § szerinti kedvezmény és az (1) és (2) bekezdés szerinti engedmény együttes jóváírására akkor kerülhet sor,
ha összegük a mindenkor hatályos személyi jövedelemadóról szóló jogszabályban foglaltak szerint adómentes
bevételnek minősül. Az engedmény jóváírására a helyi lakásügyi szerv – az illetékes pénzügyi szerv bevonásával –
intézkedik.
14. § (1) Nem illeti meg engedmény a munkáltatói kölcsön idő előtti visszafizetése esetén azt a dolgozót,
a) aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, az eljárás befejezéséig,
b) akinek szolgálati jogviszonyának megszüntetése – 17. § (3) bekezdésében felsoroltak kivételével – folyamatban
van,
c) akinek a támogatási megállapodását a helyi lakásügyi szerv felmondta, és emiatt a munkáltatói kölcsönt egy
összegben kell visszafizetnie,
d) aki a munkáltatói kölcsönnel érintett lakás tulajdonjogát átruházta, vagy az átruházás folyamatban van, vagy az
átruházásra – a munkáltatói kölcsön egyösszegű visszafizetése mellett – a helyi lakásügyi szervtől engedélyt
kapott,
e) aki a korábbi jogszabályok alapján a munkáltatói kölcsönt lakótelek vásárlására kapta, valamint
f) aki a korábbi jogszabályok alapján a munkáltatói kölcsönt lakásfelújításra kapta.
(2) Az engedményben részesített dolgozó 5 éven belül újabb lakáscélú munkáltatói kölcsönt nem kaphat.
15. § (1) A munkáltatói kölcsön fennállása alatt a lakást csak a helyi lakásügyi szerv írásbeli hozzájárulásával lehet eladni,
elcserélni vagy elajándékozni. A helyi lakásügyi szerv a hozzájárulást akkor adhatja meg, ha
a) az adós vállalja, hogy a lakás tulajdonjogának átruházásával egyidejűleg a még fennálló munkáltatói
kölcsöntartozást egy összegben – a 13. § (1) bekezdésében szabályozott engedmény nélkül – visszafizeti,
b) a tulajdonjog-átruházás olyan dolgozó javára történik, aki a munkáltatói kölcsön átvállalására jogosult és
a kölcsöntartozást ténylegesen át is vállalja; az átvállalt munkáltatói kölcsön összege nem lehet több, mint
amennyit a munkáltatói kölcsönt átvállaló dolgozó a lakásvásárláshoz munkáltatói kölcsönként kaphatna; az ezt
meghaladó részt, vagyis a munkáltatói kölcsön át nem vállalható részét a lakását értékesítő dolgozó köteles egy
összegben megfizetni, vagy
c) ha a kölcsönben részesített dolgozó a kölcsönnel támogatott lakását a tulajdonába kerülő másik lakásra úgy
cseréli el, vagy adásvételi szerződéssel vagy építéssel tulajdonába kerülő újabb lakást úgy szerez, hogy arra
a támogatási megállapodásban foglaltak szerinti jelzálogjog, valamint – a dolgozó ingatlanra vonatkozó
tulajdonszerzése esetén – az elidegenítési és terhelési tilalom átjegyezhető.
(2) A helyi lakásügyi szerv az (1) bekezdés c) pontja szerinti jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom másik
lakásra történő átjegyzését akkor engedélyezheti, ha a dolgozó tulajdonába kerülő lakás megfelel a 4. és az 5. §-ban
foglaltaknak.
(3) Amennyiben az eladott lakás eladási ára meghaladja a megszerezni kívánt lakás vételárát vagy építési költségét, az így
keletkező árkülönbözet teljes összegét az adós egyösszegű befizetés útján köteles a fennálló tartozás kiegyenlítésére
(részbeni kiegyenlítésére) fordítani. Az árkülönbözet befizetése után megmaradt tartozás részletekben történő
visszafizetésére a helyi lakásügyi szerv az adóssal megállapodást köt oly módon, hogy a visszafizetés időtartama nem
haladhatja meg a 10. § (1) bekezdésében foglalt időtartamot.
16. § Vissza kell vonni a munkáltatói kölcsönt attól a dolgozótól,
a) aki a kölcsönszerződést – a munkáltatói kölcsön összegének pénzintézethez történő átutalásától számított
3 hónapon belül – nem kötötte meg,
b) aki a kölcsönkérelemben szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely jelentős tényt, körülményt
elhallgatott,
c) akinek a szolgálati jogviszonya a kölcsönszerződés megkötése előtt megszűnik.
17. § (1) A támogatási megállapodást azonnali hatállyal fel kell mondani, ha az adós
a) a kölcsönkérelmében szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgatott,
b) a kölcsönszerződést a támogatási megállapodásban megállapított határidőben nem kötötte meg,
c) a vállalt beépítési kötelezettségének a támogatási megállapodásban megállapított határidőben nem tett eleget,
vagy az általa épített lakás nem felel meg a méltányolható lakásigénye mértékének,
d) a havi törlesztési kötelezettségének az írásbeli felszólításban megjelölt határidőn belül nem tett eleget, és a vele
egy sorban kötelezett személyek sem teljesítettek,
e) szolgálati jogviszonya – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – megszűnik,
f) a kölcsönt nem a hitelcélnak megfelelően használja, használta fel,
g) lakásépítésre és lakásbővítésre nyújtott munkáltatói kölcsön esetén a jogerős használatbavételi engedély
kiadásáig, a korszerűsítésre nyújtott munkáltatói kölcsön esetén a folyósítást követő 12 hónapon belül
a felhasználást – a helyi lakásügyi szerv írásbeli felszólítása ellenére – számlával nem igazolta, vagy
h) más súlyos szerződésszegést követett el.
(2) A havi törlesztési kötelezettség nem teljesítése esetén a helyi lakásügyi szerv haladéktalanul köteles az értesítés
kézhezvételtől számított 15 napos fizetési határidő kitűzésével írásban felszólítani az adóst és a vele egy sorban
kötelezettet, a nem fizetés következményeire való figyelmeztetéssel.
(3) Nem kell felmondani a támogatási megállapodást, és a munkáltatói kölcsön összegét az adós változatlan havi törlesztő
részletekben fizetheti vissza, ha a dolgozó
a) szolgálati jogviszonya a munkáltató jogutód nélküli megszűnése miatt szűnt meg,
b) szolgálati jogviszonya a munkáltató tevékenységének – amelyben a dolgozót foglalkoztatták – megszűnése miatt
szűnt meg,
c) szolgálati jogviszonya a nyugellátásra való jogosultság megszerzése miatt szűnt meg,
d) szolgálati jogviszonya átszervezés miatt szűnt meg,
e) szolgálati jogviszonya létszámcsökkentés miatt szűnt meg,
f) szolgálati jogviszonya a dolgozónak fel nem róható egészségi, pszichikai, fizikai állapot miatti alkalmatlanság
miatt szűnt meg,
g) az e rendelet hatálya alá tartozó szervhez kerül át, vagy
h) a szolgálati jogviszonya azért szűnik meg, mert a vezetői kinevezés visszavonását követően a munkáltató
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 245/D. §
(2) bekezdése szerinti munkakört nem tud felajánlani.
(4) A támogatási megállapodás felmondása esetén a tartozást meg kell terhelni a korábban már jóváírt kedvezmény,
valamint a pénzintézet által felszámított és a korábbi jogszabályok alapján a munkáltatói kölcsön nyújtásakor átvállalt
kezelési költség összegével. Az így megállapított tartozás a felmondással egy összegben esedékessé válik.
(5) A támogatási megállapodás felmondására a helyi lakásügyi szerv a szerződésszegés tudomására jutásakor, az
(1) bekezdés c) és g) pontjában foglalt esetekben a felszólításban kitűzött határidő eredménytelen lejártakor,
az (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben a szolgálati jogviszony megszűnése napján haladéktalanul intézkedik,
a felmondásról a kölcsönt kezelő pénzintézetet írásban értesíti.
(6) A támogatási megállapodás felmondásával egy összegben esedékessé vált tartozást az adós
a) az (1) bekezdés a), c), f), g) és h) pontjában meghatározott esetekben a szerződésszegés időpontjától,
b) az (1) bekezdés b), d) és e) pontjában meghatározott esetben a felmondásban meghatározott időponttól
számított, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 301. § (1) bekezdése szerinti kamattal növelten köteles
megfizetni.
18. § (1) A támogatási megállapodás felmondása esetén – amennyiben az adós a tartozását a felmondástól számított 15 napon
belül nem fizeti meg – a helyi lakásügyi szerv köteles az igény érvényesítését kezdeményezni.
(2) Az adósnak az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül benyújtott írásbeli kérelmére indokolt esetben a helyi
lakásügyi szerv – a tartozás mielőbbi kiegyenlítése érdekében – az egyösszegű visszafizetés határidejét egy ízben
3 hónappal meghosszabbíthatja.
(3) Az adósnak az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül benyújtott írásbeli kérelmére rendkívül indokolt esetben
– különös méltánylást érdemlő körülmények esetén, a tartozás mielőbbi kiegyenlítése érdekében – a helyi lakásügyi
szerv megállapodást köthet a tartozás havi részletekben történő megfizetésére.
(4) A (3) bekezdés szerinti megállapodásban a havonta térítendő összeget úgy kell megállapítani, hogy az a felszámított
kamatot és kezelési költséget is fedezze. A tartozás visszafizetésének időtartama nem lehet hosszabb az eredeti
megállapodásban rögzített futamidő lejártánál.
(5) El kell utasítani annak az adósnak a (2) és a (3) bekezdésben foglaltakra irányuló kérelmét, akinek szolgálati jogviszonya
bíróság által jogerősen kiszabott végrehajtható szabadságvesztés büntetése miatt szűnt meg.
19. § (1) Ha a munkáltatói kölcsönben részesített dolgozó szolgálati jogviszonya a munkáltatói kölcsön teljes kiegyenlítése
előtt megszűnik, a kölcsöntartozását, a helyi lakásügyi szerv hozzájárulásával, az új munkáltató – a dolgozó szolgálati
jogviszonyának megszűnését követő első nappal – írásbeli nyilatkozatban átvállalhatja.
(2) A munkáltatói kölcsönben részesített dolgozónak, valamint annak a volt dolgozónak a halála esetén, akinek
a szolgálati jogviszonya megszűnésére a 17. § (3) bekezdése szerint került sor, az örököse vagy a túlélő házastársa vagy
élettársa – írásbeli kérelemre – a kölcsöntartozást változatlan feltételek mellett fizetheti vissza, feltéve, hogy a dolgozó
elhalálozásának időpontjában állandó jelleggel vele együtt lakott.
(3) Ha a dolgozó az e rendelet hatálya alá tartozó szervhez kerül áthelyezésre, fennálló tartozását változatlan feltételek
mellett a korábbi munkáltató részére teljesíti, aki az áthelyezéssel egyidejűleg a munkáltatói kölcsön iratanyagának
másolatával tájékoztatja az új munkáltatót. Az új munkáltató köteles a dolgozó fennálló tartozását érintő szolgálati
viszonyával kapcsolatos változásokról értesíteni a korábbi munkáltatót.
20. § (1) Munkáltatói kölcsönben részesült dolgozó szolgálati jogviszonyának megszűnése esetén – írásbeli kérelemre – a helyi
lakásügyi szerv hozzájárulásával a dolgozó házastársa (élettársa) a fennálló tartozás teljesítését, változatlan
feltételekkel átvállalhatja, amennyiben belügyi szervvel szolgálati jogviszonyban, kormányzati szolgálati
jogviszonyban vagy munkaviszonyban áll, a 4. §-ban foglalt feltételeknek megfelel és nem esik a 14. §
(2) bekezdésében foglalt korlátozás alá.
(2) Házastársi vagyonközösség (élettársi vagyonközösség) megszűnése esetén írásbeli kérelemre a lakásban maradó volt
házastárs vagy élettárs a kölcsöntartozást a helyi lakásügyi szerv hozzájárulásával változatlan feltételekkel vállalhatja
át, ha a 4. §, valamint a 14. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel.
(3) A munkáltatói kölcsön átvállalása esetén a munkáltatói kölcsönt átvállaló házastárs vagy élettárs, volt házastárs vagy
volt élettárs jogosult a szolgálati idő utáni kedvezmény igénybevételére, ha a saját jogán magasabb összegű
kedvezményre jogosult.
(4) A munkáltatói kölcsön átvállalása esetén az adósok által a szolgálati évek után igénybe vett kedvezmény mértéke
együttesen nem haladhatja meg a 12. § (1) bekezdése szerinti mértéket.
(5) A munkáltatói kölcsön átvállalása új munkáltatói kölcsön felvételének minősül.
21. § (1) A hősi halottá, szolgálat halottjává nyilvánított hivatásos szolgálati jogviszonyban álló, valamint a munkavégzése
során vagy annak következtében elhalálozott közalkalmazotti jogviszonyban álló dolgozó részére nyújtott
munkáltatói kölcsönből fennálló tartozást – amennyiben rendkívüli egyéni körülmények indokolják – az özvegy,
a túlélő élettárs, vagy az örökös (örökösök) javára a belügyminiszter elengedheti.
(2) A tartozás elengedése iránti, a belügyminiszternek címzett, indokolással ellátott kérelmet az illetékes helyi lakásügyi
szervhez kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell:
a) a házassági anyakönyvi kivonat, vagy az élettársi kapcsolatot hitelt érdemlően igazoló okirat másolatát, valamint
b) a jogerős hagyatékátadó végzés másolatát.
(3) A kérelmet a helyi lakásügyi szerv a kölcsönből fennálló tartozás összegének megjelölésével a központi lakásügyi szerv
útján terjeszti fel a belügyminiszterhez.
(4) A belügyminiszteri döntésről a helyi lakásügyi szerv értesíti a kérelmezőt. A fennálló munkáltatói kölcsön
megszűnéséről a helyi lakásügyi szerv értesíti a folyósító pénzintézetet, valamint intézkedik a tartozás pénzügyi
nyilvántartásokból történő kivezetésére.
22. § A helyi lakásügyi szerv a munkáltatói kölcsön biztosítására bejegyzett jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési
tilalom ranghelyéről csak abban az esetben mondhat le a jogosult pénzintézet javára, ha a pénzintézet a hitelt
a munkáltatói kölcsönnel érintett lakás bővítése, korszerűsítése céljára nyújtja.
23. § A dolgozó újabb munkáltatói kölcsönben akkor részesülhet, illetve vállalhat át, ha megfelel a 4. §-ban foglalt
feltételeknek, az előző munkáltatói kölcsönét – a korábbi jogszabály alapján folyósított lakótelek-vásárlási támogatás
kivételével – teljes mértékben visszafizette, valamint a 13. § (1) bekezdésben meghatározott engedménnyel történő
visszafizetés esetén a visszafizetés időpontjától számított 5 év eltelt.
24. § A munkáltatói kölcsön-kérelmek vizsgálata során az alábbi elbírálási sorrend az irányadó:
a) a 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igénylő,
b) a lakásigény mértéke alsó határát el nem érő lakással rendelkező igénylő,
c) a lakásigény mértékének megfelelő lakással rendelkező igénylő,
d) korszerűsítési kérelmek,
e) egyéb, a 4. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő kérelmek.
25. § (1) A munkáltatói kölcsön iránti kérelmet – a helyi lakásügyi szerv által megállapított formanyomtatványon – a közvetlen
munkahelyi vezető részletes írásbeli javaslatával ellátva, az elbíráláshoz szükséges okmányokkal, igazolásokkal együtt
a helyi lakásügyi szervhez kell benyújtani.
(2) Az igénylő a kérelem benyújtása után a körülményeiben bekövetkezett minden olyan változást, amely a támogatásra
való igényjogosultságát érinti 8 munkanapon belül köteles bejelenteni. Ennek elmulasztása a kérelem elutasítását
vonja maga után.
26. § A helyi lakásügyi szerv – szakmai előkészítés mellett – folyamatosan nyilvántartásba veszi a kérelmeket, és az érdemi
döntés várható idejéről értesíti a kérelmezőt.
27. § A helyi lakásügyi szerv a munkáltatói kölcsön iránti kérelmek jogszerűségét a beérkezés sorrendjében vizsgálja meg,
és a 8. §-ban foglaltak alapján megállapítja a munkáltatói kölcsön összegét, valamint a 24. §-ban foglaltak
figyelembevételével megállapítja az elbírálás sorrendjét.
28. § (1) A helyi lakásügyi szerv – a szakmailag előkészített – kérelmet az adott szervnél működő, e célra létrehozott bizottság
elé terjeszti, és a bizottság javaslatát továbbítja a döntésre jogosult vezetőnek.
(2) A kérelem elbírálására – a (3)–(6) bekezdésekben foglalt kivételekkel – a munkáltatói jogkör gyakorlója jogosult.
(3) A Belügyminisztériummal szolgálati jogviszonyban álló igénylő esetén a kérelmek elbírálására a közigazgatási
államtitkár vagy az általa kijelölt helyettes államtitkár jogosult.
(4) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervével, a területi és területi jogállású, valamint a helyi
katasztrófavédelmi szervekkel szolgálati jogviszonyban álló igénylő esetén a kérelmek elbírálására az országos
katasztrófavédelmi főigazgató jogosult.
(5) A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságával, valamint a büntetés-végrehajtási intézetekkel és
intézményekkel szolgálati jogviszonyban álló igénylő esetén a kérelmek elbírálására a helyi lakásügyi szerv vezetője
jogosult.
(6) Az Alkotmányvédelmi Hivatalnál és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál szolgálati jogviszonyban álló igénylő esetén
a kérelmek elbírálására e szervek vezetője jogosult.
29. § (1) A döntés előkészítésében a bizottsági részvételt biztosítani kell. A bizottság létszámát úgy kell megállapítani, hogy
az arányban álljon az adott belügyi szerv szervezeti felépítésével és létszámával. A bizottság munkájában tagként az
adott belügyi szervnél működő reprezentatív érdek-képviseleti szerv, szervek közös delegáltjának részvételét
biztosítani kell. Minden tagnak csak egy szavazata lehet.
(2) A bizottság az egyes kérelmeket a helyi lakásügyi szerv szakmai előterjesztése alapján tárgyalja meg, és javaslatát
többségi szavazattal alakítja ki, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(3) A bizottság üléseit szükség szerint, de legalább negyedévenként egy alkalommal tartja.
(4) A bizottság működésére vonatkozó egyéb, e rendeletben nem szabályozott kérdéseket az e rendelet hatálybalépését
követő első bizottsági ülésen elfogadott ügyrendben kell rögzíteni.
30. § (1) A döntésről a helyi lakásügyi szerv írásban tájékoztatja a dolgozót és az egyéb érintetteket.
(2) A munkáltatói kölcsönnel kapcsolatos pénzügyi feladatokat a helyi lakásügyi szerv szerinti illetékes pénzügyi szerv
látja el.
(3) A pénzügyi szerv a munkáltatói kölcsön, valamint a lakáscélú keret felhasználásáról háromhavonta, írásban
tájékoztatást ad a helyi lakásügyi szerv vezetőjének.
(4) A munkáltatói kölcsön, valamint a lakáscélú keret kezelésére a helyi lakásügyi szervnek bankszámlaszerződést kell
kötnie az erre feljogosított pénzintézettel. 31. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
32. § (1) A szolgálati jogviszony alapján a dolgozót megillető kedvezmény az e rendelet hatálybalépése előtt, a rendelet hatálya
alá tartozó szervtől munkáltatói kölcsönben részesült azon dolgozókat is megilleti, akik a korábbi szabályok szerint
a szolgálati idő utáni kedvezményre jogot szereztek.
(2) A korábbi szabályok alapján munkáltatói kölcsönben részesített, és a szolgálati jogviszonyának ideje alapján
kedvezményre jogot szerzett dolgozó részére a felemelt összegű kedvezmény csak a rendelet hatálybalépését
követően alkalmazható, a kedvezmény visszamenőleges hatállyal nem érvényesíthető.
(3) A korábbi jogszabályok alapján munkáltatói kölcsönben részesített dolgozó a kölcsöntartozását
a kölcsönszerződésben foglalt eredeti feltételek mellett köteles visszafizetni, a törlesztési idő lejárta előtti visszafizetés
esetére vonatkozó engedményre azonban e rendelet szabályait kell alkalmazni.
(4) A korábbi jogszabályok alapján folyósított, a szolgálati jogviszony megszüntetése következtében felmondással
érintett, de még folyamatban lévő munkáltatói kölcsön ügyekben az e rendelet szabályait kell alkalmazni.
(5) A korábbi szabályok alapján a fiatal házas vagy nagycsaládos dolgozó első önálló lakásépítéséhez, lakásvásárlásához
nyújtott kedvezményes munkáltatói kölcsönben részesített dolgozó esetében, új munkáltatói kölcsön nyújtásakor
a 12. § (1) bekezdésében meghatározott kedvezmény jóváírására feljogosító szolgálati jogviszony időtartamának
számításakor, a korábban számításba vett 15 évet nem lehet figyelembe venni.
(6) A Nemzeti Közszolgálati Egyetem azon dolgozóit – ideértve a berendelt, kirendelt és vezényelt állományt is –,
akik 2011. december 31-én a Rendőrtiszti Főiskolával szolgálati jogviszonyban álltak, jogviszonyuk megszűnéséig
e rendelet alkalmazásában belügyi szolgálati jogviszonyban állónak kell tekinteni.
33. § Hatályát veszti
a) a lakáscélú munkáltatói támogatásról szóló 39/2000. (XII. 12.) BM rendelet, valamint a büntetés-végrehajtási
szervezetnél adható lakáscélú támogatásról szóló 2/2002. (II. 7.) IM rendelet, valamint
b) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok alkalmazottainak lakás célú munkáltatói támogatásáról szóló 2/1995.
(XII. 12.) TNM rendelet 1. §-ában „a Nemzetbiztonsági Hivatal,”, valamint a „ , valamint a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
182/2017. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Kinga Ágotát
a 2017. június 1. napjától 2020. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2007. (XI. 8.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
265/2007. (VII. 31.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 2007. július 31-i ülésén megtagadta a magánszemély kezdeményező huszonegy kérdésben országos népszavazás kezdeményezésére benyújtott aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának hitelesítését. Az OVB minden kérdés
tekintetében külön határozatot hozott, 253–273/2007.
(VII. 31.) OVB határozat számok alatt.
A 265/2007. (VII. 31.) OVB határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtési ívén a következő
kérdés szerepelt: „Ön elfogadja-e, hogy egyik »független« – de pártok által delegált hatóság – Alkotmánybíróság – ultimátummal utasítsa a másik »független« szintén
pártok által delegált tagokból álló hatóságot – OVB-t – konkrét döntésre kényszerítve?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadását azzal indokolta, hogy a kezdeményezés nem felel
meg az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, amely szerint országos népszavazás és
népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az OVB úgy vélte, hogy a kezdeményezés „semmi olyan elemet nem tartalmaz, amely
alapján az Országgyűlés jogalkotói hatáskörét gyakorolva eleget tehetne egy sikeres népszavazásból eredő
kötelezettségeinek”.
A 253–273/2007. (VII. 31.) OVB határozatok közzététele a Magyar Közlöny 2007. augusztus 3-án megjelent
2007. évi 104. számában történt meg.
Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő
ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése ellen a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül kifogást lehet benyújtani.
A kezdeményező a hitelesítést megtagadó OVB határozatokkal szemben „óvással élt”, amelyet az Alkotmánybíróság kifogásnak tekintett. A kifogás 2007. augusztus
15-én, a törvényes határidőn belül érkezett az Alkotmánybírósághoz.
A kezdeményező egy beadványban nyújtotta be a kifogást, amely az egyes határozatok tekintetében – három határozat kivételével – külön indokolást nem tartalmaz. Tekintettel arra, hogy az indítványozó huszonegy más-más
tárgyú népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve hitelesítésének megtagadásáról, külön-külön számon meghozott OVB határozat felülvizsgálatát kéri, ezért az Alkotmánybíróság az egyes határozatok tekintetében a kifogást
elkülönítette, és a huszonegy kifogásolt OVB határozat
vonatkozásában külön határozatot hoz.
Ebben az eljárásban az Alkotmánybíróság a 265/2007.
(VII. 31.) OVB határozat elleni kifogást bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. „Az Alkotmánybíróságnak a formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kifogások alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás.” [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH
1999, 251, 256.] Ebben a jogorvoslati eljárásban az Alkotmánybíróság megvizsgálja, hogy az OVB határozata ellen
beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése
a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő
ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az OVB az aláírásgyűjtési ív mintapéldányának hitelesítését azzal az indokolással tagadta meg, hogy a kérdés
nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. A benyújtott
kifogás semmilyen jogi érvelést, jogszabályi hivatkozást
nem tartalmaz. A kifogás e határozattal összefüggésbe
hozható részében a következő szerepel: „Ha a törvényalkotás hatásköre valamint az Alkotmány módosítása
nem az Országgyűlés hatásköre, akkor azt anarchiának
hívják, nem parlamentális köztársaságnak!”
A Ve. 77. § (2) bekezdése szerint a „kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét)
és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét.”
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tartalmazza a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjában foglaltakat.
A kifogás benyújtója a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést.
Az Alkotmánybíróság e kifogást nem tekinti érdemben
elbírálható kifogásnak, mert az nem felel meg a törvényi
követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve.
116. §-ában és a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1087/2003. (VIII. 22.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti Kulturális, Oktatási, Tudományos, Ifjúsági és Sport Együttműködési Egyezmény aláírásáról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Katar
Állam Kormánya közötti Kulturális, Oktatási, Tudományos, Ifjúsági és Sport Együttműködési Egyezmény létrehozásával, és jóváhagyja annak szövegét;
2. felhatalmazza a nemzeti kulturális örökség miniszterét, illetve az általa kijelölt személyt, hogy az Egyezményt
aláírja;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az aláíráshoz szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. felhívja a külügyminisztert, hogy a jóváhagyásról
szóló diplomáciai jegyzékváltást az Egyezmény 4. cikke
alapján lebonyolítsa;
5. felhívja a nemzeti kulturális örökség miniszterét,
hogy az Egyezmény hatálybalépését követően intézkedjék
az Egyezmény kormányrendelettel történő kihirdetése
iránt.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
424/2019. (X. 14.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Vytautas Pinkus rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Litván Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2019. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2017. (HK 7.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedé
sekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Angol nyelven, teljes terjedelemben bevezetem
a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 8/2017. (HK 3.) HVKFH
szakutasítás 5. pontjában fenntartás nélkül elfogadott és
hatályba léptetett STANAG 7225 (ED1) STANDARDIZATION OF REINTEGRATION – APRP-3.3.7.2.
EDITION A/ A harctéren fogságba esett katonák mentális
és egészségügyi visszaillesztési folyamata (információgyűjtés, feldolgozás) című NATO egységesítési egyezményt a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK),
b) témakezelő: az MH EK, Védelem-egészségügyi
Igazgatóság, c) a bevezetés időpontja: 2017. július 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerüljön bevezetésre.
4. Angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 11/2015. (HK 4.) HVKFH szakutasítás 4. pontjában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett
STANAG 2228 MEDSTD (ED3) ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR MEDICAL SUPPORT – AJP-4.10.
EDITION B/ Szövetséges összhaderőnemi egészségügyi
biztosítás doktrínája című NATO egységesítési egyezményt a következők szerint:
a) témafelelős: az MH EK
b) témakezelő: az MH EK, Védelem-egészségügyi
Igazgatóság,
c) a bevezetés időpontja: 2017. július 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerüljön bevezetésre.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
15/2007. (BK 20.) ÖTM utasítása az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezet költségvetési szerveihez kirendelt és saját járművek üzemeltetéséről, költségelszámolásáról, valamint a szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú igénybevételéről.
Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
fejezet költségvetési szerveihez kirendelt és saját járművek üzemeltetésére és költségelszámolására, valamint a
szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú
igénybevételére kiadom az alábbi
utasítást: I.
Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: ÖTM) hivatali szervezetei (a továbbiakban: hivatali egységek); a miniszter irányítása alá tartozó
önálló szervezetek (a továbbiakban: önálló szervek); a miniszter közreműködésével irányított – a Kormány területi
államigazgatási szerveiként működő – közigazgatási hivatalok (a továbbiakban együtt: ÖTM szervek) köztisztviselői, közalkalmazotti, hivatásos szolgálati jogviszonyban és
munkaviszonyban, valamint egyéb jogviszonyban álló
munkavállalóira (a továbbiakban együtt: munkavállaló), a
részükre kirendelt és saját járművei (a továbbiakban: szolgálati jármű) hivatali, szolgálati, eseti és tartós magáncélú
használatára, beleértve a lízingelt, bérelt járműveket is,
b) a járművek üzemeltetési, költségelszámolási és
igénybevételi rendjének meghatározása tekintetében;
ba) a hivatali egységeknél külön megállapodás alapján
a gépjárművekkel kapcsolatos szolgáltatásokat végző
(a továbbiakban: Szolgáltató) vagyonkezelésében (forgalmi engedély szerinti tulajdonában) lévő és az ÖTM Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban:
PEF) jármű nyilvántartási jegyzékében szereplő járművek
tekintetében a jelen utasítás rögzíti,
bb) az önálló szervek és a közigazgatási hivatalok – a jelen utasításra figyelemmel – adnak ki belső szabályzatot.
II.
A hivatali járművek igénybevétele 2. A hivatali járművek rendeltetése a hivatali feladatok
(ügyelet) ellátásához kapcsolódó utazás, szállítás biztosítása.
3. A Közjogi és Koordinációs Szakállamtitkár (a továbbiakban: Szakállamtitkár) egyedi elbírálása alapján hivatali útnak minősítheti:
a) területi koordinációs feladatok ellátásával összefüggő tartós hivatali gépjármű használatot,
b) munkahelyen kívüli ügyelet idejére a lakás és az
ügyelet helye közötti járműhasználatot,
c) a munkahely változása esetén átmeneti időre (legfeljebb 3 hónapra) lakás és munkahely közötti járműhasználatot,
d) a hivatali érdekből történő költöztetést. 4. Az államtitkár, a kabinetfőnök, a szakállamtitkárok, a
titkárságvezető, a főosztályvezető/hivatali egységvezető
által írásban kezdeményezett, országhatáron kívüli, szolgálati útnak számító gépjármű igénybevétel esetén a Szolgáltató vezetője, mint a járművagyon-kezelő szerv vezetője, a járműre vonatkozó, az ország területének elhagyására
szóló engedélyt ad ki (1. melléklet).
5. A hivatali járművek igénybevételük szerinti kategóriái:
a) a hivatali szervekhez kihelyezett járművek hivatali
célú igénybevételét a hivatali szerv vezetője vagy az általa
feljogosított személy engedélyezi, a menetlevélben naponta igazolja használatának jogosságát, és egyben felel a hivatali feladatokhoz igénybevett jármű szabály- és rendeltetésszerű használatáért, valamint a jármű, általa előírt helyen történő tárolásáért,
b) a taxi rendszerben üzemelő személygépkocsik kizárólag a hivatali szervek dolgozói főfoglalkozású gépkocsivezetővel munkaidőben vehetik igénybe, hivatali feladataik ellátásához, ezek a gépkocsik a Szolgáltatótól (írásban, faxon) igényelhetők (2. melléklet); a taxi rendszerű
személygépkocsik igénybevételére és igénylésére jogosultak körét az ÖTM hivatali szervezetek vezetői jelölik ki és
küldik meg név és telefonszám megjelölésével a Szolgáltató részére,
c) a kulcsos rendszerben üzemelő személygépkocsik elsősorban egy vagy többnapos (legfeljebb 3 munkanap) hivatali feladathoz vehetők igénybe, főfoglalkozású gépkocsivezető nélkül, ügyintézői rendszerben, az igénybevételek koordinálhatósága érdekében a hivatali szervezet veze
tője által aláírt igényt, az igénybevételt megelőzően 2 nappal a Szolgáltató részére kell megküldeni (3. melléklet),
d) műszaki tartalék járművek a járműparkból biztosíthatók (külön igénylés nélkül), a javítás vagy karambolos sérülés miatt kieső gépjárművek időszakos pótlás, valamint a
Szolgáltató részére megküldött járműigénylések alapján
egyes szakterületek eseti többletfeladatainak ellátásához
(4. melléklet).
6. A hivatali jármű eseti magáncélú igénybevétele az
alábbiak szerint történhet:
a) kedvezményes költségtérítéssel – gépjárművezetővel – haszongépjármű (tehergépkocsi, autóbusz), az ÖTM
munkavállalója, nyugdíjasa számára költöztetéshez vagy
saját tulajdonú lakás építéséhez, valamint a minisztériumi
szervezet által szervezett közösségi célra, továbbá a minisztérium munkavállalói, nyugdíjasai által létrehozott társadalmi szervezetek (szakszervezet, kulturális-, sportvagy szakmai egyesület, alapítvány és nyugdíjasok) részére eseti jelleggel, a PEF vezetőjének engedélye alapján,
b) teljes költségtérítés mellett;
ba) a minisztérium szervezeteihez kirendelt személy
gépjárművek esetében a szervek vezetőinek hozzájárulásával, a PEF vezetőjének engedélye alapján,
bb) nem kirendelt járművek esetében (személygépjármű, tehergépjármű, autóbusz) az igénybevételt a PEF vezetője engedélyezi a minisztériumi szerv munkavállalója
és nyugdíjasa igénylése alapján,
c) az a) és b) pontokban meghatározott esetekben az engedélyezett kérelmeket, az igénybevételt megelőzően a
Szolgáltatóhoz meg kell küldeni a számlázáshoz szükséges adatok rögzíthetősége érdekében (5. melléklet).
7. A haszongépjármű járművezetővel történő eseti magáncélú igénybevétele esetén, a térítési díjon felül a felmerülő egyéb költségek (a járművezető díja – túlóra is –, szállás, étkezés, kiküldetési költsége, rendkívüli munkavégzés, a járulékaival számított díjai, a parkolási és autópályadíj stb.) az igénybevevőt terhelik.
8. A szolgálati jármű magáncélú igénybevételéért fizetendő térítési díj meghatározása:
a) teljes térítési díj a típus szerinti teljes üzemeltetési
(fenntartási, üzemanyag, amortizációs és biztosítási) költség 1 km-re vetített összegével számolt indulástól érkezésig megtett km teljesítés alapján számolt díj,
b) kedvezményes térítési díj a Szolgáltató vezetője által
jóváhagyott normatáblázatban szereplő gépjárműtípusok
szerinti üzemanyag-felhasználás (hajtó- és kenőanyag)
költsége.
9. A hivatali jármű vezetésére jogosult:
a) főfoglalkozású gépjárművezető,
b) akit – csak személygépkocsi esetében – erre a főfog
lalkozásában ellátott feladata mellett a minisztérium hivatali egység vezetője feljogosít (ügyintéző), feltéve, ha rendelkezik a kategóriára érvényes vezetői engedéllyel és legalább ötéves vezetői gyakorlattal; egy személygépkocsi
vezetésére több ügyintéző kijelölése esetén a járműveze
téssel megbízottak nevét a menetlevélben a hivatali egység
vezetője által igazolt módon fel kell tüntetni; a menetlevélben nem szereplő személyek a járművet nem vezethetik.
10. A járművek tárolásának rendje: a) Az ÖTM Igazgatás költségvetésének terhére üzemeltetett kihelyezett, kulcsos és műszaki tartalék gépjárműveket naponta, a hivatali munkaidő befejezését követően, valamint ünnep és munkaszüneti napokon a Szolgáltató garázsaiban kell tárolni. A hivatali munka szempontjából indokolt esetben a hivatali egység vezetője írásban, engedélyezheti a szolgálati jármű a Szolgáltató által kijelölt garázson kívüli tárolását, ha a munka késői időpontban történő
befejezése vagy vidéki kiszállásra való korai indulás vagy
késői érkezés miatt a garázs, és a lakás közötti utazás közforgalmú járművel nem megoldható, vagy a gépkocsivezető kötelező pihenőidejét csak ezáltal lehet biztosítani.
A Szolgáltató által kijelölt garázson kívüli parkolásra az
engedély csak abban az esetben adható ki, ha a tárolásra
megjelölt hely megfelel a biztonságos gépjármű-elhelyezés feltételeinek.
b) A hivatali gépkocsi tartós belföldi magáncélú használatának engedélyével rendelkező személyek kötelesek
gondoskodni a jármű biztonságos (zárt vagy őrzött) helyen
történő elhelyezéséről.
A menetlevelek vezetése 11. A hivatali járművek forgalmi, üzemeltetési adatait
az erre a célra rendszeresített menetlevéltömbben (a továbbiakban: menetlevél) kell rögzíteni. A járművek menetlevelében a személyi járműhasználatra jogosultak (államtitkár, szakállamtitkárok, kabinetfőnök) esetében csak a havi
induló és záró kilométereket, valamint a járművet vezető
személy nevét kell feltüntetni. Minden egyéb esetben – a
magáncélú igénybevétel kivételével – a menetleveleket tételesen kell vezetni.
12. Az ügyintézői gépjárművek esetében az adott gépjárműhöz tartozó üzemanyag és autópálya kártyáinak, valamint a jármű alapfelszerelésének kiadását és visszavételét az ügyintéző gépjárművezetők között szigorú számadású bizonylaton kell vezetni és ezeknek a tényét az erre a
célra rendszeresített, iktatott átadókönyvben kell rögzíteni.
13. A hivatali járművet jogosulatlanul magáncélra
igénybevevő személyt, és a jogosulatlan használatot engedélyező vezetőt – fegyelmi felelősségre vonás mellett – a
vonatkozó kártérítési előírások alapján az okozott kár
megtérítésére kell kötelezni. A kártérítés összege nem lehet kevesebb a 8. pont a) alpontja szerinti teljes térítési díjnál. Gondatlan károkozás esetén a kártérítés mértéke nem
lehet több a károkozó egyhavi alapilletményének (alapbérének) 50%-ánál.
14. A hivatali szervezetek vezetői felelősek a hivatali
feladatokhoz igénybevett járművek szabály- és rendeltetésszerű használatáért és a használat jogszerűségének ellenőrzéséért.
III.
Üzemeltetési költségek elszámolása 15. A hivatali járművek üzemanyagköltségeit, a jogszabályokban meghatározott alapnormák figyelembevételével képzett, a korrekciós szorzók alapján számított, és a
Szolgáltató vezetője által évente – a PEF vezetőjével
egyeztetve – jóváhagyott típusokra érvényes egyedi normák vagy a 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendelet 4. §-ában
meghatározott alapnorma-átalány szerint kell elszámolni.
A hivatali járművek fajlagos fenntartási költségeit a ténylegesen felmerülő javítási, karbantartási költségek figyelembevételével kell megállapítani.
IV.
Szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú igénybevétele 16. A szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú igénybevételét a Szakállamtitkár engedélyezi az
alábbi vezetőknek:
a) a minisztérium hivatali főosztályvezetők, valamint
főosztályvezetői jogállású vezetőknek,
b) azoknak a vezetőknek, akik nem tartoznak a 16. pont
a) alpontjának hatálya alá, de hivatali (szolgálati) feladataik ellátásához személygépkocsi tartós használata különösen indokolt, írásbeli kérelmükre engedélyezhető a
szolgálati személygépkocsi tartós magáncélú használata.
17. A szolgálati személygépkocsik tartós magáncélú
igénybevételének engedélyezését a 16. pont a) és b) alpontjában érintett vezetőknek az utasítás 6. és 7. melléklete
felterjesztésével kell kezdeményezni. A 16. pont b) alpontja alá tartozó vezetőnek a személygépkocsi tartós magáncélú igénybevételének kezdeményezéséhez csatolnia kell
az írásbeli kérelemét is.
18. A személygépkocsi tartós magáncélú igénybevételére vonatkozó engedély csak annak az igényjogosultnak
adható ki, aki a 7. mellékletben foglaltakat elfogadta és a
nyilatkozatot aláírta.
19. Az engedély visszavonásig érvényes. A visszavonás
tényéről az igényjogosultnak a 8. melléklet szerinti eljárási
rendben (a továbbiakban: Eljárási Rend) meghatározottak
szerint a 9. melléklet szerinti – Nyilatkozat a megszűnésről, illetve szüneteltetésről – formanyomtatvány kitöltésével kell tájékoztatnia a PEF-et. Az engedélyt vissza kell
vonni:
a) pénzügyi fedezet hiánya esetén, b) ha az igényjogosult az utasításban foglalt feltételeknek már nem felel meg,
c) ha az igényjogosult saját maga kéri,
d) ha az igényjogosult a tartós magáncélú használatra
vonatkozó szabályokat megszegi. 20. A szolgálati személygépkocsik magáncélú igénybevételéről szóló Engedélyek és Nyilatkozatok nyilvántartása a PEF feladata, amelyek egy példányát a Szolgáltató részére megküldi. Az engedélyt a szolgálati személygépkocsik menetlevelével együtt kell tárolni.
21. A tartós magáncélú igénybevétel csak olyan személygépkocsikra engedélyezhető, amelyek CASCO biztosítással is rendelkeznek. A CASCO biztosítások költségei
a Szolgáltatót terhelik. A tartós magáncélú személygépkocsi igénybevétel során keletkező jármű sérülés esetén az
ÖTM-et ért kár rendezésére a kártérítéssel kapcsolatos előírások az irányadók.
22. A tartós magáncélú igénybevételre kiadott engedély
csak az abban meghatározott forgalmi rendszámú, gyártmányú és típusú személygépkocsira vonatkozik. Ha az engedélyben szereplő személygépkocsi végleg lecserélésre
kerül, a helyette kiadásra kerülő személygépkocsi tekintetében ismét be kell nyújtani a tartós magáncélú igénybevételre vonatkozó kérelmet, a korábbi engedély egyidejű
megküldésével.
23. A tartós magáncélú belföldi használatra engedélyezett szolgálati személygépkocsi külföldre, csak a Szakállamtitkár külön jóváhagyása mellett a Szolgáltató engedélye alapján mehet.
24. A szolgálati személygépkocsik magáncélú igénybevétele a szolgálati feladatok ellátását nem akadályoztathatja, és nem hátráltathatja.
25. A szolgálati személygépkocsi tartós magáncélra történő igénybevételének engedélyezése személyre szóló.
A személygépkocsi vezetésére az a kedvezményezett jogosult, aki rendelkezik a kategóriára érvényes vezetői engedéllyel, a személygépkocsi vezetését más személynek
nem engedheti át. A szolgálati személygépkocsi magáncélú igénybevétele esetén főfoglalkozású gépkocsivezető
nem vehető igénybe.
26. A cégautóadót, az egészségügyi hozzájárulást és a
munkaadói járulékot, a személygépkocsit tartósan magáncélra igénybe vételre jogosultnak kell megfizetnie a hatályos jogszabályok alapján. A fizetési kötelezettség:
a) az adott hónapban akár egyszeri igénybevétel esetén
is fennáll,
b) az engedély visszavonása, illetve lemondása esetén a
visszavonás napján szűnik meg.
27. Ha az igénybevételre jogosult valamilyen oknál fogva egy teljes hónapot meghaladóan a szolgálati személygépkocsit magáncélra nem veszi igénybe, akkor erről a
tényről a PEF-en keresztül a Szolgáltatót értesítenie kell.
Erre a hónapra az engedéllyel rendelkezőt fizetési kötelezettség nem terheli.
28. Az utasítás 16. pontjában érintettek tekintetében a
szolgálati személygépkocsik tartós magáncélú használatának, és az utasítás 26. pontjában meghatározottak szerinti
fizetési kötelezettség teljesítésének rendjét az Eljárási
Rend tartalmazza.
29. A miniszter irányítása alá tartozó önálló szervek, valamint a miniszter közreműködésével irányított közigazgatási hivatalok vezetői – az irányításuk alá tartozó területeket érintően – a gépjárművek üzemeltetéséről, költségelszámolásáról, valamint a szolgálati személygépkocsik
tartós belföldi magáncélú igénybevételéről szóló szabályzataikat 60 napon belül a jelen utasításban foglaltak figyelembevételével vizsgálják felül vagy készítsék el és egyet
értés céljából terjesszék fel a közjogi és koordinációs szakállamtitkárhoz.
30. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg az Önkormányzati és Területfejlesztési
Minisztérium hivatali szervezeteihez kirendelt járművek
nyilvántartásáról, üzemeltetéséről és költségelszámolásáról, valamint a szolgálati személygépkocsik tartós belföldi
magáncélú igénybevételéről szóló 6/2006. (BK 22.) ÖTM
utasítás hatályát veszti. Az utasítás a 6/2006. (BK 22.)
ÖTM utasítás alapján kiadott engedélyek érvényességét
nem érinti, azonban ezen engedélyeket egy éven belül jelen utasításban foglaltaknak megfelelően kell érvényesíteni.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
151/2003. (IX. 22.) Korm. rendelete az egyes tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó kötelező jótállásról.
A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló
1959. évi IV. törvény (Ptk.) 248. §-ában foglaltakra figyelemmel a Kormány a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Magyar Köztársaság területén fogyasztói szerződés [Ptk. 685. § e) pontja] keretében értékesített, a rendelet mellékletében felsorolt új tartós fogyasztási cikkekre
(a továbbiakban: fogyasztási cikk) e rendelet szabályai szerint jótállási kötelezettség terjed ki.
(2) Semmis az a megállapodás, amely az e rendeletben foglaltaktól a fogyasztó hátrányára tér el. Az érvénytelen megállapodás helyébe e rendelet rendelkezései lépnek.
(3) A jótállási kötelezettség teljesítése azt terheli, akit a
fogyasztói szerződés a szerződés tárgyát képező szolgáltatás nyújtására kötelez (a továbbiakban: forgalmazó). A jótállási jogokat a fogyasztási cikk tulajdonosa érvényesítheti,
feltéve, hogy fogyasztónak minősül (a továbbiakban:
fogyasztó).
(4) Ha a gyártó a fogyasztási cikkre az e rendeletben
foglaltaknál kedvezőbb jótállási feltételeket vállal, a
jótállás alapján a forgalmazót megillető jogok a fogyasztói
szerződés teljesítésének időpontjában átszállnak a fogyasztóra.
2. § (1) A jótállás időtartama egy év.
(2) A jótállási határidő a fogyasztási cikk fogyasztó részére történő átadása, vagy ha az üzembe helyezést a forgalmazó vagy annak megbízottja végzi, az üzembe helyezés
napjával kezdődik.
3. § (1) A forgalmazó köteles a fogyasztónak a fogyasztási
cikkel együtt — külön kérés nélkül — jótállási jegyet átadni.
(2) A jótállási jegyet közérthetően és egyértelműen,
magyar nyelven kell megfogalmazni.
(3) A jótállási jegyen fel kell tüntetni:
a) a forgalmazó nevét és címét,
b) a fogyasztási cikk megnevezését, típusát, gyártási szá
mát, továbbá — ahol alkalmazható — azonosításra alkalmas részeinek meghatározását,
c) a gyártó és — külföldről származó termék esetén —
az importáló nevét, címét,
d) a fogyasztót a jótállás alapján megillető jogokat, azok
érvényesíthetőségének határidejét, helyét és feltételeit,
e) a vásárlás vagy az üzembe helyezés időpontját.
(4) A jótállási jegynek utalnia kell arra, hogy a jótállás a
fogyasztó törvényből eredő jogait nem érinti.
4. § (1) A jótállási igény a jótállási jeggyel érvényesíthető.
(2) A jótállási jegy szabálytalan kiállítása vagy a fogyasztó részére történő átadásának elmaradása nem érinti a
jótállási kötelezettségvállalás érvényességét.
5. § (1) A fogyasztó a kijavítás iránti igényét a forgalmazó
által a jótállási jegyen feltüntetett javítószolgálatnál közvetlenül is érvényesítheti.
(2) A kijavítás során a fogyasztási cikkbe csak új alkatrész kerülhet beépítésre.
(3) A jótállás keretébe tartozó javítás esetén a forgalmazó,
illetve a javítószolgálat a jótállási jegyen köteles feltüntetni:
a) a javítási igény bejelentésének és a javításra átvétel időpontját, gépjármű esetében továbbá a kilométeróra állását,
b) a hiba okát és a javítás módját,
c) a fogyasztási cikk fogyasztó részére történő vissza
adásának időpontját, gépjármű esetében továbbá a kilométeróra állását,
d) a jótállás — a kijavítás időtartamával meghosszabbított — új határidejét.
6. § (1) A rögzített bekötésű, illetve a 10 kg-nál súlyosabb,
vagy tömegközlekedési eszközön kézi csomagként nem
szállítható fogyasztási cikket — a járművek kivételével —
az üzemeltetés helyén kell megjavítani.
(2) Ha a javítás az üzemeltetés helyén nem végezhető el,
a le- és felszerelésről, valamint az el- és visszaszállításról a
forgalmazó gondoskodik.
7. § Ha a fogyasztó a fogyasztási cikk meghibásodása miatt a
vásárlástól (üzembe helyezéstől) számított három munkanapon belül érvényesít csereigényt, a forgalmazó nem hivatkozhat a Ptk. 306. §-a (1) bekezdésének a) pontja értelmében aránytalan többletköltségre, hanem köteles a fo
gyasztási cikket kicserélni, feltéve, hogy a meghibásodás a
rendeltetésszerű használatot akadályozza.
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép
hatályba; rendelkezéseit a hatálybalépését követően kötött
fogyasztói szerződésekre kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az egyes tartós használatra rendelt termékek jótállási
kötelezettségéről szóló 117/1991. (IX. 10.) Korm. rendelet,
valamint az azt módosító 119/1995. (IX. 29.) Korm. rendelet és 6/1997. (I. 22.) Korm. rendelet;
b) a tartós fogyasztási cikkek alkatrész ellátásáról és
javítószolgálatáról szóló 35/1978. (VII. 6.) MT rendelet,
valamint az azt módosító 74/1987. (XII. 10.) MT rendelet
és a 118/1995. (IX. 29.) Korm. rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1604/2015. (IX. 8.) Korm. határozata az ENSZ Közgyűlésének 70. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány
 1. jóváhagyja – a  melléklet szerint – az  ENSZ Közgyűlésének 70. ülésszakán részt vevő magyar küldöttség
tevékenységének irányelveit;
 2. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az ENSZ Közgyűlésének 70. ülésszakán részt vevő magyar
küldöttség vezetőjének és tagjainak megbízásáról előterjesztést tegyen Magyarország köztársasági elnökének.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1611/2015. (IX. 8.) Korm. határozata Magyarország Római és Vatikáni Nagykövetsége ingatlanjain szükséges vagyon- és állagmegóvás érdekében elvégzendő nagykarbantartási, felújítási, kivitelezési munkálatokkal kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy – a  Magyar Állam tulajdonában, a  Külgazdasági és Külügyminisztérium vagyonkezelésében
lévő – Magyarország Római és Vatikáni Nagykövetsége ingatlanjain vagyon- és állagmegóvás érdekében
elvégzendő nagykarbantartásra, felújításra, kivitelezésre (a továbbiakban együtt: felújítás) kerüljön sor;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a felújítással összefüggő feladatokkal kapcsolatos intézkedéseket
tegye meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2015. és a 2016. évben megvalósuló felújítás elvégzéséhez szükséges,
legfeljebb 1100,0 millió forintot biztosítsa a Külgazdasági és Külügyminisztérium számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 100 millió forint tekintetében 2015. szeptember 30.
 a legfeljebb 1000 millió forint tekintetében 2016. március 31.
4. a felújításra az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 111/E.  § (3)  bekezdése alapján engedélyezi
a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címbe sorolt, legfeljebb a  3.  pont szerint módosított
előirányzatok mértékéig történő éven túli kötelezettség vállalását;
5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  nagykövetség felújításához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez
szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell
alkalmazni.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
371/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Udvaros Renáta (7400 Kaposvár, Damjanich u. 8–10.), a Somogy Ifjúságáért Egyesület elnöke és dr. Nagy Ádám (1158 Budapest, Adria u. 69.) az Ifjúságszakmai Társaság Alapítvány elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„A Magyar Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg a www.ifjusagitorveny.hu oldalon olvasható, az
Ifjúságszakmai Társaság által kezdeményezett ifjúsági közfeladatokról szóló törvénytervezetet!”
II. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezései értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kezdeményezést.
A választópolgárok számára nem lenne világos, hogy az aláírásgyűjtés során milyen tartalommal bíró törvénytervezet
Országgyűlés általi megtárgyalását támogatják.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az is befolyásolja az állampolgári egyértelműség követelményét,
miszerint nem biztosítható az állampolgár számára, hogy a kérdésben feltüntetett honlapon található adattartalom
változatlanul fennáll a hitelesítés időpontjában, illetve az aláírásgyűjtés időszakában is. A Bizottság álláspontja szerint
nem várható el továbbá az állampolgároktól az sem, hogy a kérdésben említett honlap adattartalmát megismerje,
 illetve rendelkezzen az ehhez szükséges technikai feltételekkel.
Az Nsztv. 18. § b) pont rendelkezései értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kezdeményezés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
Fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról
döntött.
III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
119/2014. (IV. 8.) Korm. rendelete a kiemelt nemzeti emlékhely használatának rendjéről.
A Kormány a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (1)  bekezdés t) és u)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva – a  kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés u) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Kiemelt Nemzeti
Emlékhely Bizottság véleményének kikérésével – a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. kiemelt nemzeti emlékhely: az  1055 Budapest V. kerület, belterület, 24897/4 helyrajzi szám, valamint az
1055 Budapest, Kossuth Lajos tér, 24893 helyrajzi szám alatti terület,
2. vagyonkezelő: az Országgyűlés Hivatala.
2. § A kiemelt nemzeti emlékhely területének
a) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a  továbbiakban: Kötv.) 61/I.  § (4) vagy
(8) bekezdése szerinti használatához, és
b) – a 3. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – minden egyéb használatához
a vagyonkezelővel kötött polgári jogi megállapodás (a továbbiakban: használati szerződés) szükséges.
3. § (1) Nem minősül a  kiemelt nemzeti emlékhely nemzeti kulturális értéke megőrzését akadályozó tevékenységnek és
nem kell használati szerződést kötni:
a) a kiemelt nemzeti emlékhelyet felkereső személyeknek a  kiemelt nemzeti emlékhely idegenforgalmi célra
irányuló látogatása esetén,
b) a kiemelt nemzeti emlékhelyet felkereső személyeknek a  kiemelt nemzeti emlékhely mint közterület
rendeltetésszerű használata esetén,
c) ünnepi célra az Alaptörvényben foglalt nemzeti ünnepek és az állami ünnep alkalmából szervezett hivatalos
állami, kormányzati rendezvények esetén,
d) protokolláris célra a vagyonkezelő által meghatározott rendezvény esetén,
e) a közút, a  járda és a  zöldterület építésével, javításával és fenntartásával kapcsolatos
közterület-igénybevételhez,
f ) az úttartozékok és a  közúti közlekedés szervezésének és irányításának céljait szolgáló berendezések
elhelyezéséhez,
g) a távközlési kábelek, valamint közműves berendezések, illetve létesítmények hiba-elhárításához szükséges
munkák elvégzéséhez,
h) élet- és balesetveszély elhárítása esetén az  elhárításhoz feltétlenül szükséges munkálatok elvégzésének
időtartamára,
i) a kiemelt nemzeti emlékhely érdekében végzett építési, felújítási munkálatok esetében.
(2) Az  (1)  bekezdés c)–g)  pontja szerinti igénybevételt az  Országgyűlés Hivatala főigazgatójánál (a  továbbiakban:
főigazgató) az  igénybevétel megkezdése előtt legalább öt munkanappal írásban be kell jelenteni az  igénybevétel
várható időtartamának megadásával, valamint a  használni kívánt terület helyszínrajzon történő megjelölésével.
Az (1) bekezdés e)–g) pontja szerinti igénybevétel esetén a bejelentéshez csatolni kell a műszaki vagy egyéb hiba
leírását, az elhárításhoz szükséges intézkedések részletes felsorolását.
(3) Ha az (1) bekezdés e)–g) pontja szerinti igénybevételre azonnali hibaelhárítás vagy előre nem látható káresemény
elhárítása miatt van szükség, továbbá az (1) bekezdés h) pontja szerinti esetben a (2) bekezdés szerinti bejelentést
haladéktalanul, de legkésőbb az igénybevétel megkezdésével egyidejűleg kell megtenni.
4. § A vagyonkezelőnek a használati szerződés megkötésekor figyelemmel kell lennie:
a) kiemelt nemzeti emlékhely nemzeti értéket hordozó örökségének megőrzését biztosító,
b) kiemelt nemzeti emlékhely rendeltetésével összefüggő állami feladatokból adódó,
c) városképi,
d) városrendezési,
e) műemlékvédelmi,
f ) régészeti,
g) közlekedési,
h) környezetvédelmi,
i) közegészségügyi,
j) köztisztasági,
k) kereskedelmi és
l) turisztikai
szempontokra.
5. § A használati szerződés megkötését az kezdeményezi, aki a kiemelt nemzeti emlékhely területét használni kívánja,
vagy az, akinek az érdekében a használat történik (a továbbiakban együtt: használó).
6. § (1) A  használati szerződés megkötését kezdeményező nyilatkozatot (a  továbbiakban: szerződési ajánlat)
a főigazgatónál írásban kell megtenni.
(2) A szerződési ajánlat tartalmazza
a) a használó nevét, valamint lakóhelyének vagy székhelyének, telephelyének címét,
b) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának pontos célját és időtartamát,
c) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használata pontos helyének, területnagyságának, módjának
meghatározását és helyszínrajzon történő megjelölését, rendezvények esetén a  tervezett résztvevői
létszámot és a tervezett illemhelyek – külön megjelölve az akadálymentesítettek – helyét és darabszámát, és
d) a használó által folytatni kívánt tevékenységben részt vevő közreműködők nevét és lakcímét.
 (3) A szerződési ajánlathoz csatolni kell
a) – ha jogszabály előírja – a kiemelt nemzeti emlékhely területén folytatni kívánt tevékenységre jogosító okirat
egyszerű másolatát, és
b) építési engedélyhez kötött építmény létesítése vagy elhelyezése esetében a  jogerős építésügyi hatósági
engedélyt vagy építési munkálatokkal összefüggő használat esetében az építtetőtől kapott meghatalmazást.
(4) A  szerződési ajánlathoz olyan nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a  használó és közreműködő igénybevétele
esetén a  közreműködő hozzájárul, hogy a  vagyonkezelő a  használati szerződés megkötését követően a  kiemelt
nemzeti emlékhely területe szerint illetékes közterület-felügyelet részére a  9.  § a)–c)  pontja szerinti adatokat
a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának az ellenőrzése érdekében továbbítsa.
7. § A használati szerződés nem pótolja a jogszabályokban előírt egyéb – hatósági, illetve szakhatósági – engedélyeket,
bejelentés-köteles tevékenység esetén a bejelentés megtételét, továbbá a Kötv. 61/I. § (4) és (8) bekezdése szerinti
előzetes hozzájáruló nyilatkozatot.
8. § A főigazgató a használati szerződés megkötéséről a 9. § a)–c) pontja szerinti adatok közlésével írásban tájékoztatja
a kiemelt nemzeti emlékhely területe szerint illetékes közterület-felügyeletet.
9. § A használati szerződés tartalmazza:
a) a használó és közreműködő személy igénybevétele esetén annak nevét, valamint lakóhelyének vagy
székhelyének, telephelyének címét,
b) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának célját és időtartamát, illetve azt a  feltételt, amelynek
bekövetkeztéig a használati szerződés hatályos,
c) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának a pontos helyét, módját, mértékét és egyéb feltételeit,
d) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának jellegétől függően egyéb hatósági, szakhatósági
előírásokról és kikötésekről szóló tájékoztatást, a  városképi követelményeket, a  környezetvédelmi, valamint
a munka- és balesetvédelmi előírásokra történő utalást,
e) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatához való kifejezett hozzájárulást,
f ) utalást arra, hogy a  használati szerződés csak a  hatóságok és szakhatóságok döntésében foglalt előírások
megvalósítása, valamint azok betartása esetén érvényes, g) a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának időtartama alatt a  szükséges állagmegóvási,
karbantartási és tisztántartási kötelezettség előírását,
h) a használati jog átengedésének tilalmát, azzal, hogy a  használónak lehetősége van a  használathoz
közreműködőket igénybe venni,
i) a használati szerződés megszűnése, a  használó részéről történő felmondása, a  használó elállása esetére
az eredeti állapot kártalanítási igény nélküli helyreállításának kötelezettségét.
10. § (1) A  használati szerződés megkötése esetén fizetendő használati díjat a  főigazgató állapítja meg az  1.  melléklet
alapján.
(2) A használati díjat a használati szerződésben meghatározott módon a tárgyidőszakra előre kell megfizetni.
 (3) A  használati díj korlátlanul csökkenthető, vagy annak 100%-a elengedhető, ha a  kiemelt nemzeti emlékhely
használatára
a) közfeladat ellátása céljából, a közfeladat ellátásához szükséges mértékben vagy
b) nemzeti emléknaphoz, illetve a magyar nemzet szempontjából kiemelkedő jelentőségű eseményhez köthető
állami, kormányzati rendezvények – ide nem értve a  3.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti rendezvényeket –
lebonyolítása érdekében
kerül sor.
 (4) A főigazgató a használati díj legfeljebb 90%-át elengedheti
a) humanitárius és karitatív célok érdekében végzett tevékenység esetében,
b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, a  Miniszterelnökség, a  Néprajzi Múzeum, a  Vidékfejlesztési
Minisztérium, a fővárosi önkormányzat, a Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. kerület Önkormányzata és
a Magyar Honvédség által szervezett rendezvények esetében.
11. § Aki a kiemelt nemzeti emlékhely területét a használati szerződéstől eltérő módon vagy – a 3. § (1) bekezdésében
foglalt kivétellel – használati szerződés nélkül használja, köteles
a) a vagyonkezelő vagy annak megbízottja, illetve a  kiemelt nemzeti emlékhely területe szerint illetékes
közterület-felügyelet felhívására a  kiemelt nemzeti emlékhely jogellenes használatát haladéktalanul
megszüntetni,
b) a kiemelt nemzeti emlékhely területe eredeti állapotát helyreállítani,
c) az okozott kárt megtéríteni és
d) a kiemelt nemzeti emlékhely területe tényleges használatának az  időtartamának megfelelő használati díj
tízszeresét megfizetni a vagyonkezelőnek. 12. § A használó, vagy a  kiemelt nemzeti emlékhelyet használati szerződés nélkül igénybe vevő költségére
a  vagyonkezelő maga is azonnal gondoskodhat a  kiemelt nemzeti emlékhely területe eredeti állapotának
helyreállításáról, ha az  élet- vagy balesetveszély elhárítása, illetve a  vagyonbiztonság, a  közrend, közbiztonság,
a  kiemelt nemzeti emlékhely rendeltetésszerű használata sérelmének elhárítása érdekében vagy jelentős
közérdekből egyébként indokolt.
13. § (1) A  kiemelt nemzeti emlékhely területe használatát és a  használati szerződésben foglaltak megtartását
a  vagyonkezelővel kötött megállapodás alapján a  kiemelt nemzeti emlékhely területe szerint illetékes közterületfelügyelet, a  jogszabályok szerint ellenőrzésre jogosult más szervek, illetve a  vagyonkezelő által megbízott
személyek ellenőrizhetik.
(2) A  használati szerződés eredeti példányát vagy annak hiteles másolatát a  kiemelt nemzeti emlékhely területét
használó személy köteles a helyszínen magánál tartani, és az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésre jogosult személyek
felhívására bemutatni.
14. § (1) A kiemelt nemzeti emlékhely területére – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – állatot bevinni tilos.
 (2) A kiemelt nemzeti emlékhely területére
a) fogyatékossággal élő személyt segítő kutya, továbbá
b) a Magyar Honvédségnél, valamint a  rendvédelmi szerveknél szolgálati feladat ellátásával összefüggésben
alkalmazott állat
bevihető. (3) A kiemelt nemzeti emlékhely területére a főigazgató hozzájárulásával
a) a 3. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti rendezvényre, továbbá
b) használati szerződésben foglaltak szerint
állat bevihető.
15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § (1) E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő, a kiemelt nemzeti emlékhely területének a használatára irányuló
esetekben is alkalmazni kell, feltéve, hogy a kiemelt nemzeti emlékhely területének a használatát még nem kezdték
meg.
(2) Ha a  használó a  kiemelt nemzeti emlékhely területének a  használatát e  rendelet hatálybalépését megelőzően
megkezdte, használati szerződés megkötésére nem köteles, de a kiemelt nemzeti emlékhely területe használatának
a  folytatása esetén legkésőbb 2014. május 31-ig szerződési ajánlatot kell tennie, amelynek elmulasztása esetén
a 11. §-t kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2009. (XI. 12.) OGY határozata az árfolyamváltozás, a hitelszerződések és a törlesztő részletek, valamint a bankok kockázatvállalási gyakorlata és a hitelnyújtás profitnagysága összefüggéseit feltáró vizsgálóbizottság létrehozásáról.
Az elmúlt évben a lakosság körében egyre nagyobb nyugtalanságot keltett a devizahitelek törlesztőrészleteinek gyors növekedése.
Az egyre nehezedő körülmények között családok tízezreinek okozott gondot a magas törlesztőrészletek fizetése. A nyugtalanságot
csak fokozta, hogy a pénzintézetek által küldött értesítő nehezen értelmezhető és a törlesztő részletek változása nem volt arányban
az árfolyam- és kamatváltozásokkal. Gyakori, hogy a forint azonos mértékű gyengülésének és erősödésének következményei nem
azonosak. Nehezen követhető a törlesztő részletek megemelése, kezelési és más költségekre való hivatkozással.
Szakértők állítják, hogy a bankok nem vállalnak megfelelő kockázatot, illetve kockázatvállalási gyakorlatuk nem áll arányban
a hitelnyújtásból származó profitjuk nagyságával. A bankok tevékenységét korlátozó önszabályozó magatartáskódex, melynek
szükségessége az utóbbi időben felvetődött, vitatható, hogy alkalmas eszköz-e, a banki hitelezési gyakorlat átláthatóságának
növelésére, illetve az adósok terheinek csökkentésére. Egyre gyakrabban vetődik fel az a kérdés is, hogy a hazai bankrendszer
tevékenysége szolgálja-e a lakosság, a hazai gazdaság különösen a kis- és középvállalkozások érdekeit.
A felmerült kérdések tisztázása érdekében:
I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-a és a 36. §-a alapján vizsgálóbizottságot hoz létre „Az árfolyamváltozás,
a hitelszerződések és a törlesztő részletek, valamint a bankok kockázatvállalási gyakorlata és a hitelnyújtás
profitnagysága összefüggéseit feltáró vizsgálóbizottság” (a továb biak ban: Bizottság) elnevezéssel.
II. A vizsgálat tárgya különösen a következő kérdések megválaszolása:
1. A devizahitelek törlesztő részleteinek gyors növekedése és az árfolyamváltozás között milyen összefüggések állnak?
2. A pénzintézetek által küldött értesítő összeállításának milyen feltételrendszere van?
3. A törlesztő részletek változása milyen arányban áll az árfolyam- és kamatváltozásokkal?
4. Előfordulhat-e, hogy a devizaadósok bankok által előírt törlesztő részletei az árfolyam kedvezőtlen alakulásának
és a kamat növekedésének mértékét jellegzetesen meghaladják?
5. Mivel magyarázható, hogy a forint azonos mértékű gyengülésének és erősödésének következményei nem azonosak?
6. A kezelési költségek változásait mi indokolja?
7. A bankok kockázatvállalása és a hitelnyújtás profitja arányban áll-e egymással?
8. A bedőlt lakáshitelek esetében mekkora a bankok felelőssége?
9. Egy önszabályozó magatartáskódex mennyiben alkalmas a bankok hitelezési gyakorlatának átlátására?
10. Egy önszabályozó magatartáskódex alkalmas-e a kockázatkezelés hiányossága káros következményeinek a lakosság,
 illetve a gazdaság vállára történő áthelyezése megakadályozására?
11. Kimutatható-e versenykorlátozó gyakorlat a hitelszerződések területén, különös tekintettel a megkötött szerződések
esetén történő bankváltásra?
12. Milyen versenyélénkítő szabályozás járulhat hozzá a kedvezőbb hitelkonstrukciók kialakulásához és az egyoldalú
hitelszerződés módosítások korlátozásához?
13. A hazai bankrendszer tevékenysége mennyiben szolgája a lakosság, a hazai gazdaság, különösen a kis- és
középvállalkozások érdekeit?
14. Milyen kormányzati felelősség állapítható meg a hazai bankrendszer működésében tapasztalható hibák és
hiányosságok esetében?
A határozatot az Országgyűlés a 2009. november 9-i ülésnapján fogadta el.
III. A vizsgálóbizottság az Alkotmánybíróság 50/2003 (XI. 5.) AB határozatának figye lembe véte lével maga határozza meg
eljárási rendjét és vizsgálati módszereit.
IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít, melynek tartalmaznia kell
a) a bizottság feladatát;
b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait;
d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bizonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek) észrevételeit a lefolytatott vizsgálat módszereire és
megállapításaira vonatkozóan;
f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre.
V. A vizsgálóbizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek
ajánlást az alábbiak szerint:
MSZP – 4
Fidesz–Magyar Polgári Szövetség – 2
SZDSZ – 1
KDNP – 1
VI. A bizottság társelnökeinek és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján az
Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság egyik
elnökére az ellenzéki képviselőcsoportok közül a KDNP, a másik elnökére az MSZP képviselőcsoportja a bizottsági
tagságra jelöltek köréből terjeszt elő javaslatot. A bizottság tagja csak olyan országgyűlési képviselő lehet, akinek
a törvény ben előírt nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént.
VII. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat I. valamint II. 1–12. pontjait érintő vizsgálatra, és az ennek
alapján szükséges intézkedésekre, vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során – figyelemmel az
Alkotmánybíróság 50/2003. (XI. 5.) AB határozatára – a feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat
kérhet be. Az Alkotmánybíróság 50/2003. (XI. 5.) AB határozatában foglaltak figye lembe véte lével a kért adatokat
mindenki köteles a bizottság rendelkezésére bocsátani, ille tő leg köteles a bizottság előtt megjelenni.
A vizsgálóbizottság tagja külön engedély nélkül jogosult az államtitok megismerésére, ha a bizottság létrehozásáról
 szóló országgyűlési határozat az államtitokkör megfelelő pontjának meghatározásával a felhatalmazást megadta.
A bizottság, illetve tagjai erre figyelemmel jogosultak megismerni az államtitokról és a szolgálati titokról szóló
1995. évi LXV. törvény mellékletében a különös adatfajták körében az 55/A., 55/B., 72., 100., 101. és 1378. pontban
jelzett adatokat.
VIII. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés fedezi
költségvetéséből.
IX. A bizottság megbízatása a IV. pont szerinti jelentés benyújtásáig, de legfeljebb a megalakulásától számított 90 napig
tart.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
242/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sághy Leventét
2017. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2014. (X. 10.) MvM utasítása a Miniszterelnökséget vezető miniszter által kiadmányozott iratok felterjesztésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel, a Miniszterelnökség Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014.  (VII.  23.) MvM utasítás 1.  melléklet 55. és 60. alcímében foglaltak végrehajtásával
összefüggésben a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (VII. 23.) MvM utasítás alapján
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter) által kiadmányozandó irat a  miniszter részére
aláírásra akkor terjeszthető fel, ha az  iraton a  következő személyek az  irattal való egyetértésüket kézjegyükkel
tanúsítják:
a) az előkészítő ügyintéző,
b) az előkészítő szervezeti egység vezetője,
c) a felterjesztő helyettes államtitkár,
d) a felterjesztő államtitkár és
e) a miniszter kabinetfőnöke.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
216/2018. (V. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári tisztség megszűnésének megállapításáról és közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
216. § (2) bekezdés a) pontja és 218. § (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – megállapítom, hogy
dr. Vidoven Árpádnak, a  Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárának e  tisztsége áthelyezésére tekintettel
2018.  május 21-ei hatállyal megszűnik, egyúttal őt az  Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára – 2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök