type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
360/2012. (XII. 17.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és
Georgia között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én
aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) kötelező
hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Végrehajtási Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Végrehajtási Jegyzőkönyv hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély
nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt
Megállapodás végrehajtásáról E Végrehajtási Jegyzőkönyvben részes Felek, Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya (a továbbiakban: együttesen Szerződő Felek, külön-külön Szerződő
Fél); azzal az óhajjal, hogy megteremtsék a szükséges feltételeket az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül
tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás
(a továbbiakban: Visszafogadási Megállapodás) végrehajtásához; a Visszafogadási Megállapodás 19. cikke alapján;
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk Az illetékes hatóságok és kapcsolattartási pontok kijelölése
(1) A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk k) pontjával és a 19. cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő
Feleknek a Visszafogadási Megállapodás végrehajtására kijelölt illetékes hatóságai (a továbbiakban: illetékes
hatóságok) a következők: – a magyar Szerződő Fél részéről:
a) A visszafogadási kérelmek fogadására és feldolgozására: Országos Rendőr-főkapitányság
Cím: H-1139 Budapest, Teve u. 4–6. Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály
E-mail: idrendo@orfk.police.hu b) Az átszállítás iránti kérelmek fogadására és feldolgozására:
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Cím: H-1117, Budafoki u. 60.
E-mail: seo@bah.b-m.hu – a georgiai Szerződő Fél részéről:
A visszafogadási kérelmek és az átszállítás iránti kérelmek fogadására és feldolgozására:
Georgia Belügyminisztériuma Határőr Főosztály Kapcsolattartó pont: Nemzetközi Kapcsolatok Osztály
Cím: Kakheti highway 38th km., Tbiliszi, 0190, Georgia
E-mail: readmission@mia.gov.ge (2) A Visszafogadási Megállapodás 8. cikk (3) bekezdés alapján az állampolgárság megállapítására irányuló
meghallgatások lebonyolítására: – a magyar Szerződő Fél részéről:
Magyarország Nagykövetsége Tbiliszi, Georgia Cím: 0160 Tbiliszi, 83 Lvovi Street (off Budapesht Street), Saburtalo,
E-mail: hunembtbs@gmail.com – a georgiai Szerződő Fél részéről:
Georgia Nagykövetsége Budapest, Magyarország Cím: 1125 Budapest, Virányos út 6/B.
Georgia Belügyminisztériuma Határőr Főosztály Kapcsolattartó pont: Nemzetközi Kapcsolatok Osztály
Cím: Kakheti highway 38th km., Tbiliszi, 0190, Georgia
E-mail: readmission@mia.gov.ge (3) A Visszafogadási Megállapodás és e Jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok
közvetlenül együttműködnek egymással. (4) A Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul értesítik egymást az (1) és (2) bekezdésekben felsorolt illetékes
hatóságok változásáról. (5) E Végrehajtási Jegyzőkönyv alkalmazása érdekében az (1) és (2) bekezdésekben felsorolt illetékes hatóságok az elérhetőségi
adatokban bekövetkezett változásról harminc (30) napon belül közvetlenül, írásban tájékoztatják egymást.
2. cikk Határátkelőhelyek
(1) A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő Felek határainak átlépésére
elsősorban a következő határátkelőhelyeken kerülhet sor: a) a magyar Szerződő Fél részéről:
Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér Repülőtéri Rendőr Igazgatóság
E-mail: rri_ugyo@rri.police.hu; b) a georgiai Szerződő Fél részéről:
Tbiliszi Nemzetközi Repülőtér (2) Az illetékes hatóságok eseti alapon a visszafogadás lebonyolítására egyéb határátkelőhelyek használatáról is
megállapodhatnak. Ezekben az esetekben az átvétel napjáról és időpontjáról, a belépés helyéről, továbbá
a visszafogadásra váró személy átszállításának módjáról és körülményeiről az illetékes hatóságok minden esetben
külön, írásban állapodnak meg. (3) Az illetékes hatóságok diplomáciai úton haladéktalanul tájékoztatják egymást az e cikk (1) bekezdésében felsorolt
határátkelőhelyekkel kapcsolatos bármilyen változásról. 3. cikk Visszafogadás gyorsított eljárás keretében
A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk (1) bekezdés m) pontja, 6. cikk (3) bekezdése, 10. cikk (2) bekezdés a) pontja és
19. cikk (1) bekezdés d) pontja értelmében a gyorsított eljárásra a következő eljárásrend alkalmazandó:
a) A visszafogadási kérelmet a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága faxon vagy elektronikus úton továbbítja
a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságának a Visszafogadási Megállapodás 6. cikk (3) bekezdésében
meghatározott határidőn belül. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló jelentés a kérelem kézhezvétele
visszaigazolásának tekinthető. A visszafogadási kérelemre adott választ a megkeresett Szerződő Fél illetékes
hatósága faxon vagy elektronikus úton juttatja el a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságához
a Visszafogadási Megállapodás 10. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőn belül. A fax vagy
e-mail továbbításáról szóló jelentés a válasz kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető.
b) A visszavételre vonatkozó megkeresés bármilyen formában történhet (telefonon, faxon, elektronikus úton vagy
szóban). 4. cikk A visszafogadási kérelem benyújtása és az arra adott válasz
(1) A visszafogadási kérelmet a Visszafogadási Megállapodás 7. cikkével összhangban, a Visszafogadási Megállapodás
5. mellékletében meghatározottak szerint a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságának kell benyújtani
a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságához elektronikus úton vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás
10. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül. A fax vagy elektronikus úton továbbításáról szóló jelentés
a kérelem kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető. (2) A visszafogadási kérelemre adott választ a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága küldi meg a megkereső
Szerződő Fél illetékes hatóságának elektronikus úton vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás 10. cikk (2) bekezdés
b) pontjában meghatározott határidőn belül. A fax vagy elektronikus úton továbbításáról szóló jelentés a kérelem
kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető. (3) Amennyiben a megkeresett Szerződő Fél elfogadó válaszának megküldését követően új bizonyíték alapján
bizonyítást nyer, hogy a visszafogadás feltételei nem állnak fenn, a megkeresett Szerződő Félnek jogában áll felhívni
a megkereső Szerződő Felet a visszafogadási kérelem visszavonására. A megkereső Szerződő Félnek jogában áll
a visszafogadási kérelem visszavonását megelőzően megvizsgálni az új körülményeket.
5. cikk A visszafogadásra váró személy átadása
(1) A visszafogadásra váró személy átadására az illetékes hatóságok által írásban megállapított helyen és időben kerül sor.
A megkereső Szerződő Félnek az átadás időpontját legalább három (3) munkanappal megelőzően értesíteni kell
a megkeresett Szerződő Felet a következőkről: az érintett személy születési nevéről és idejéről; a személy úti
okmányának számáról és érvényességi idejéről; az átadás napjáról és az átadás helyéről (határátkelőhelyről); az érintett
személy speciális szükségleteit biztosító szükséges intézkedésekről; valamint a hatósági kíséretről és a biztonsági
intézkedésekről szóló információról. (2) Ha az átadás időpontját bármilyen jogi vagy gyakorlati akadály miatt megváltoztatták, a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságát a felmerülő akadályokról és
jelzi az átadás újonnan kitűzött helyét és időpontját.
6. cikk Egyéb bizonyító eszközök és dokumentumok
(1) A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés c) pontja értelmében, ha a megkereső Szerződő Fél
a Visszafogadási Megállapodás 1–4. mellékleteiben fel nem sorolt dokumentumot is fontosnak tartja a visszafogadásra
váró személy állampolgárságának megállapításához, illetve a visszafogadásra váró harmadik országbeli állampolgár
vagy hontalan személy határátlépése bizonyításának megállapításához, a dokumentumot a visszafogadási
kérelemmel együtt megküldheti a megkeresett Szerződő Félnek. (2) A megkeresett Szerződő Félnek jogában áll eldönteni, hogy e cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat
figyelembe veszi-e a visszafogadási kérelem elbírálása során. E cikk (1) bekezdésében említett dokumentumok
elutasítását indokolni kell. 7. cikk A kísérettel történő visszafogadás feltételei
A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés b) pontjával összhangban a Szerződő Felek a területükre
kísérettel történő visszafogadás, illetve átszállítás feltételeiről a következők szerint egyeznek meg:
a) A visszafogadás vagy átszállítás során a kísérők fegyvertelenül és polgári ruházatban látják el feladatukat.
A kísérők rendelkeznek a visszafogadásnak, illetve átszállításnak a megkeresett Szerződő Fél általi jóváhagyását
igazoló dokumentumokkal, valamint azonosítani tudják magukat és be tudják mutatni hivatalos utasításaikat.
b) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai ugyanolyan védelmet és segítséget biztosítanak a kísérőknek
feladatuk ellátása során, mint a hasonló feladatok ellátására felhatalmazott saját hatósági személyei számára.
c) A kísérőknek a megkeresett Szerződő Fél jogszabályait minden körülmények között be kell tartaniuk. A kísérők
hatásköre az önvédelemre korlátozódik. Mindazonáltal a megkeresett Szerződő Fél rendfenntartó erői hiányában,
illetve a rendfenntartó erők támogatása céljából a kísérők bármely közvetlen és súlyos veszélyre reagálva ésszerű és
arányos intézkedéshez folyamodhatnak azért, hogy megakadályozzák a visszafogadott vagy átszállított személyt
abban, hogy elmeneküljön, saját magában vagy harmadik személyben sérülést, illetve vagyoni kárt okozzon.
8. cikk Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolítása
A Visszafogadási Megállapodás 8. cikk (3) bekezdésével és a 19. cikk (1) bekezdés e) pontjával összhangban a Szerződő
Felek az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolításának a következő szerinti eljárásáról
állapodnak meg: a) Ha a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága a Visszafogadási Megállapodás 1. és 2. mellékleteiben felsorolt
dokumentumok egyikét sem tudja felmutatni, illetve a felmutatott dokumentumok a Visszafogadási
Megállapodás 8. cikk (3) bekezdése alapján nem megfelelőek, kérelemre a megkeresett Szerződő Fél államának
diplomáciai vagy konzuli képviselete meghallgatja a visszafogadásra váró személyt annak megállapítására, hogy
az rendelkezik-e a megkeresett Szerződő Fél államának állampolgárságával.
b) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelmet faxon vagy elektronikus úton
lehet előterjeszteni a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságánál, és a meghallgatásra késedelem nélkül, de
legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő négy (4) munkanapon belül kerül sor.
c) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell
a visszafogadásra váró személy minden személyes adatát. A megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai
vagy konzuli képviselete saját területén bonyolítja le a meghallgatást. Ha a megkeresett Szerződő Fél államának
diplomáciai vagy konzuli képviselete személyes meghallgatást tart, a megkereső Szerződő Fél illetékes
hatóságának képviselője a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviselete
beleegyezése esetén részt vehet az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatáson.
d) A megkereső Szerződő Fél gondoskodik a meghallgatásra váró személynek a megkeresett Szerződő Fél államának
diplomáciai vagy konzuli képviseletére szállítása iránt. Kivételes esetekben, a Szerződő Felek egyetértése esetén a
meghallgatásra a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviseletének területén kívül is sor
kerülhet. A Szerződő Felek illetékes hatóságai minden esetben haladéktalanul, de legkésőbb a visszafogadási kérelem
átvételétől számított kettő (2) napon belül kijelölik a meghallgatás helyét és idejét.
e) A meghallgatás eredményéről a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviselete
késedelem nélkül, de legkésőbb a meghallgatást követő három (3) munkanapon belül írásban tájékoztatja
a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságát. f) Amennyiben a személy nem jelenik meg a meghallgatáson, a megkereső Szerződő Fél kérelmére a visszafogadási
kérelem felfüggeszthető a meghallgatás lefolytatásáig. 9. cikk Az átszállítás lebonyolításának és támogatásának szabályai
A Visszafogadási Megállapodás 13. és a 14. cikkei alapján a Szerződő Felek az átszállítás lebonyolításának következő
részletes szabályairól állapodnak meg: a) Az átszállítási kérelmet a Visszafogadási Megállapodás 14. cikkével összhangban, a Visszafogadási Megállapodás
6. mellékletében meghatározottak szerint késedelem nélkül, de legkésőbb tizennégy (14) munkanappal
a tervezett átszállítás előtt kell elküldeni faxon vagy elektronikus úton a megkeresett Szerződő Fél illetékes
hatóságának. b) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága az átszállítási kérelem kézhezvételét követően haladéktalanul, de
legkésőbb a Visszafogadási Megállapodás 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül faxon vagy
elektronikus úton válaszol, hogy hozzájárul-e az átszállításhoz, valamint az átszállítás tervezett időpontjához,
a kijelölt határátkelőhelyhez, a szállítási eszközéhez és az esetleges kísérethez.
c) Ha egy meghatározott átszállítás lebonyolításában a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága szükségesnek
tartja a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságainak támogatását, ezt jelzi az átszállítási kérelem
formanyomtatványon. A megkeresett Szerződő Fél az átszállítási kérelemre adott válaszában nyilatkozik arról,
hogy biztosítani tudja-e a kért támogatást. d) Az átszállítandó személy kísérettel és légi úton történő átszállítása esetén az érintett őrzését és a beszállítását
– a megkereső Szerződő Fél lehetséges támogatásával – a megkeresett Szerződő Fél biztosítja.
10. cikk Nyelvhasználat
A Szerződő Felek közötti kapcsolattartás nyelve az angol, kivéve, hogy a Szerződő Felek eseti alapon másról meg nem
egyeznek. 11. cikk Költségek
A visszafogadással és átszállítással kapcsolatban a megkeresett Szerződő Félnél felmerült költségeket, amelyeket
a Visszafogadási Megállapodás 15. cikke alapján a megkereső Szerződő Fél visel, a megkereső Szerződő Fél illetékes
hatósága a nemzeti költségvetési előírásainak megfelelően a számla megküldésének ellenében a számla
kézhezvételétől számított harminc (30) naptári napon belül euróban megtéríti.
12. cikk Hatálybalépés és megszűnés
(1) E Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az 1/2011. számú
visszafogadási vegyes bizottsági határozatával összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép
hatályba. Az értesítésre haladéktalanul azt követően kerül sor, hogy a Szerződő Felek e Végrehajtási Jegyzőkönyv
kötelező hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról kölcsönösen értesítették egymást.
(2) A magyar Szerződő Fél a Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (2) bekezdése értelmében e Végrehajtási Jegyzőkönyv
másolatának elküldésével értesíti a visszafogadási vegyes bizottságot. (3) E Végrehajtási Jegyzőkönyv határozatlan időre jön létre. A Végrehajtási Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás
megszűnésével egyidejűleg hatályát veszti. (4) A Szerződő Felek e Végrehajtási Jegyzőkönyvet módosíthatják. A módosításokat diplomáciai úton, írásban
kezdeményezhetik, amelyek hatálybalépésére e cikk (1) bekezdésében foglalt eljárások az irányadóak.
(5) Jelen Végrehajtási Jegyzőkönyvet bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton írásban bármikor felmondhatja.
Felmondás esetén a Végrehajtási Jegyzőkönyv a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél általi
kézhezvételét követő három (3) hónapot követő napon veszti hatályát.
(6) E Végrehajtási Jegyzőkönyv értelmezésével és/vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákat a Szerződő Felek
a visszafogadási vegyes bizottság keretein belül folytatott kétoldalú tárgyalások útján rendezik. Amennyiben a viták
a visszafogadási vegyes bizottság keretein belül nem rendezhetők, a Szerződő Felek diplomáciai úton rendezik azokat.
Készült Tbilisziben, 2012. november 27. napján, két eredeti példányban, magyar, georgiai és angol nyelven; mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. A Végrehajtási Jegyzőkönyv eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya Georgia Kormánya részéről részéről MELLÉKLET Hivatalos ünnep- és munkaszüneti napok a magyar Szerződő Fél részéről
a) Január 1.: Újév;
b) Március 15.: nemzeti ünnep; c) Húsvét: húsvét vasárnap és hétfő (változó);
d) Május 1.: a munka ünnepe; e) Pünkösd: pünkösd vasárnap és hétfő (változó);
f) Augusztus 20.: államalapító Szent István ünnepe; g) Október 23.: nemzeti ünnep;
h) November 1. : Mindenszentek napja; i) December 25–26.: Karácsony.
Hivatalos ünnep- és munkaszüneti napok a georgiai Szerződő Fél részéről
Georgia Alkotmánya
Georgia Munka Törvénykönyve 20. cikk: Ünnepnapok 1. Ünnepnapok:
a) Január 1. és 2.: Újév; b) Január 7.: Karácsony;
c) Január 19.: Vízkereszt; d) Március 3.: anyák napja;
e) Március 8.: nemzetközi nőnap; f) Április 9.: Grúzia függetlenségének kikiáltása, a nemzeti egység napja;
g) Húsvét: nagypéntek, nagyszombat, húsvét vasárnap és hétfő (változó)
h) Május 9.: a fasizmus legyőzésének napja; i) Május 12.: I. Andrea napja;
j) Május 26.: függetlenség napja; k) Augusztus 28.: Szűz Mária napja;
l) Október 14.: Svetitskhoveli Katedrális napja; m) November 23.: Szent György napja.”
m) November 23 – Saint George’s Day” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Végrehajtási Jegyzőkönyv 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Végrehajtási Jegyzőkönyv, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2015. (II. 9.) HM utasítása az európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények által előírt feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
– figyelemmel az Európai Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződés és kiegészítő dokumentumainak együttes kihirdetéséről
szóló 1999. évi VI. törvényre, az 1992. március 24-én Helsinkiben aláírt Nyitott Égbolt Szerződés végrehajtásáról szóló 2043/2004.
(III. 4.) Korm. határozatra, a Bizalom- és Biztonságerősítő Intézkedések Bécsi Dokumentumára és a Katonai Információk Globális
Cseréje című dokumentumra – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a  miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § Felkérem a  miniszter felügyelete alatt álló, az  európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint nemzetközi
biztonságpolitikai egyezmények által előírt feladatokban érintett gazdasági társaságok vezetőit, hogy biztosítsák
az utasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. § Az  európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint nemzetközi biztonságpolitikai egyezményekben
(a továbbiakban: Szerződések) előírt kötelezettségekből adódó feladatok szakmai irányítását a HM védelempolitikáért
és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VPVT HÁT) végzi.
4. § (1) A Szerződések által előírt feladatok végrehajtásának biztonság- és védelempolitikai szempontból történő folyamatos
nyomon követése, értékelése, a fegyverzetellenőrzés koncepcionális kérdéseinek és a különböző tárgyalási fórumokon
képviselendő, az  érintett tárcákkal és szervezetekkel egyeztetett magyar álláspont HM vonatkozású részének
kidolgozása, a  Szerződések végrehajtásának tárcaszintű és tárcák közötti koordinálása a  HM Védelempolitikai
Főosztály (a továbbiakban: HM VPF) feladata.
(2) Az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) felelős a Szerződésekből eredő adatszolgáltatási,
fegyverzetcsökkentési, -ellenőrzési, megfigyelési, kísérési (a továbbiakban együtt: fegyverzet-ellenőrzési) feladatok
tervezéséért, szervezéséért és végrehajtásáért, továbbá a  honvédelmi szervezetek, polgári szervezetek és más
minisztériumok fegyverzet-ellenőrzési feladatainak koordinálásáért, a  Szerződésekben előírt korlátozások
betartásának felügyeletéért.
2. A Szerződések előírásaiból a HM tárcára háruló feladatok tervezése
5. § (1) A Szerződések előírásainak végrehajtása érdekében a tárgyévet követő év fegyverzet-ellenőrzési feladataira vonatkozó
tervezési irányelveket a  HM VPF – a  Külgazdasági és Külügyminisztérium Biztonságpolitikai és Non-proliferációs
Főosztály (a továbbiakban: KKM BPNF), valamint az MH KDK javaslatainak bekérését követően – március 31-ig állítja
össze és a  HM Jogi Főosztállyal egyeztetve, a  Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) útján terjeszti fel
jóváhagyásra a miniszter részére.
(2) Az MH KDK az (1) bekezdés szerinti irányelvekben foglaltak alapján – a feladatok végrehajtásában érintett honvédelmi
szervezetek, a  HM VPF és a  KKM BPNF javaslatai figyelembevételével – összeállítja a  tárgyévet követő év nemzeti
fegyverzet-ellenőrzési terv (a továbbiakban: NEFET) tervezési adatait, és azt május 31-ig – a  Honvéd Vezérkar
főnökhelyettes (a továbbiakban: HVKFH) útján – jóváhagyásra felterjeszti a HM VPVT HÁT részére.
(3) A fegyverzet-ellenőrzési feladatokban érintett honvédelmi szervezetek a jóváhagyott és részükre megküldött NEFET
tervezési adatok alapján, a  költségvetés tervezése során a  tervezésre vonatkozó, évente kiadásra kerülő
eljárásrendekben meghatározottak szerint elkészítik az  intézményi és központi előirányzatokra vonatkozó
költségvetési tervjavaslataikat.
(4) Amennyiben a  (3)  bekezdés szerinti tervezés során a  fegyverzet-ellenőrzési feladatok előirányzatai, keretei
a jóváhagyott NEFET előirányzataitól, kereteitől eltérnek, az érintett honvédelmi szervezet az MH KDK-t haladéktalanul
értesíti.
6. § (1) A fegyverzet-ellenőrzési feladatok végrehajtására biztosított teljes költségvetési támogatás keretgazdája az MH KDK,
a végrehajtáshoz biztosított erőforrások felett rendelkezési joggal bír. A fegyverzet-ellenőrzési feladatokkal összefüggő
utazási, ellátási, készletbeszerzési, reklám- és propagandaanyag beszerzési, valamint különböző protokolláris és
szállásköltség kiadási előirányzatai az  MH BHD Protokoll, Delegációs és Rendezvénybiztosító Igazgatóság
(a továbbiakban: MH BHD PDRI) nemzetközi csapat költségvetésében kerülnek tervezésre és biztosításra.
(2) A fegyverzet-ellenőrzési feladatokkal kapcsolatban igénybe vett légi, illetve közúti járművek hajtóanyag-szükségletei
– a  Nyitott Égbolt repülőgép-hajtóanyag költségei figyelembevételével – az  MH Összhaderőnemi Parancsnokság
központi ellátása keretében kerülnek tervezésre, a Nyitott Égbolt repülései során igénybe vett hajtóanyag-szükségletei
– a NEFET-ben meghatározott tervezési mérőszámok alapján – az MH BHD PDRI központi költségvetésében kerülnek
biztosításra.
(3) A Nyitott Égbolt megfigyelő repülések végrehajtása és fogadása során az útvonal tervezését, ellenőrzését, a szenzorés laboratóriumi szakfeladatok személyi, anyag- és amortizációs költségeinek – beleértve a  szakemberek ki- és
továbbképzését, a  hozzájuk kapcsolódó intézményi háttér biztosítását, a  felhasznált film-, kidolgozó- és egyéb
anyagok, alkalmazott szoftverek, eszközök és berendezések biztosításával, beszerzésével, karbantartásával, javításával
és cseréjével összefüggő kiadásokat – tervezését felkérés alapján a  HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs
Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. végzi, és biztosítja a tulajdonostól kapott céltámogatás keretéből.
3. A Szerződések előírásaiból a HM tárcára háruló feladatok végrehajtása
7. § (1) A Szerződések által előírt adatszolgáltatási kötelezettségek végrehajtását, a Magyarország hagyományos fegyverzetére
és létszámára, valamint a Katonai Információk Globális Cseréjére vonatkozó adattárak összeállítását és továbbítását,
azok naprakészen tartását az adatszolgáltatásban érintett szervezetek bedolgozásai alapján az MH KDK végzi.
(2) A Szerződések rendelkezései alapján a Részes vagy Résztvevő Államok ellenőrcsoportjai által Magyarország területén
végzett, valamint a Magyarország által a Részes vagy Résztvevő Államok területén végrehajtott helyszíni ellenőrzések,
rendezvények, megfigyelő és bér megfigyelő repülések koordinálásáért, a  fegyverzetcsökkentési feladatok
felügyeletéért az MH KDK a felelős.
(3) A  fegyverzet-ellenőrzési feladatok végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetek a  Szerződések által előírt
ellenőrzéseket a visszautasítás lehetősége nélkül kötelesek fogadni. A Magyarország területére bejelentett helyszíni
ellenőrzés visszautasításáról a HM VPVT HÁT a KKM állásfoglalásának figyelembevételével dönt.
(4) Az MH KDK a fegyverzet-ellenőrzési gyakorlati feladatok végrehajtása érdekében folyamatos munkakapcsolatot tart
fenn a  feladat végrehajtásában érintett hazai és nemzetközi szervezetekkel és társminisztériumokkal. A  feladatok
végrehajtása során közvetlen kapcsolattartásra jogosult a külföldi társszervezetekkel, valamint a NATO és az EBESZ
fegyverzet-ellenőrzés végrehajtását koordináló testületeivel.
4. A gazdálkodás sajátos rendje 8. § (1) A  fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek költségvetési és ellátási terveinek, számvetéseinek összeállításánál,
az  ellenőrzési feladatokban részt vevő teljes személyi állománnyal – beleértve a  külföldi vagy nem honvédelmi
szervezetek állományába tartozó szakembereket és ellenőröket is – kell tervezni, részükre a meghatározott normák
szerinti ellátást kell biztosítani. Az adott fegyverzet-ellenőrzési feladatban részt vevők létszámát, körét, a vonatkozó
Szerződés előírásainak figyelembevételével az MH KDK határozza meg.
(2) A  Nyitott Égbolt megfigyelő repülések hajtóanyag-költségeinek elszámolását a  külföldi fegyveres erők eszközei
magyarországi, valamint a  Magyar Honvédség eszközei külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és
-elszámolásának rendjéről szóló 1/2012. (I. 13.) HM utasítás szerint kell végezni.
(3) A nemzetközi fegyverzet-ellenőrzési tevékenység végrehajtásához szükséges diplomata útleveleket az MH BHD PDRI
tárolja, végzi azok kiadását és visszavételét, az MH KDK igényei alapján kezdeményezi a diplomata útlevelek készítését,
azok cseréjét és a lejárat utáni bevonásukat. A diplomata útlevelek érvényességi idejének lejárta előtt legalább hat
hónappal tájékoztatja az MH KDK-t.
(4) Az MH BHD PDRI minden hónap 10-éig elszámolást küld az MH KDK részére az 5. § szerinti keretek felhasználásának
helyzetéről, majd a tárgyévet követő év január 10-ig a keretek éves felhasználásról.
(5) A fegyverzet-ellenőrzési tevékenység végrehajtásában érintett katonai szervezeteknek és intézményeknek az általuk
kezelt, az MH KDK keretgazdai kezelésébe tartozó költségvetési előirányzatok, illetve erőforrások felhasználásának
helyzetéről tájékoztató jelentést kell készíteniük az MH KDK részére tárgyév július 10-ig, az éves felhasználás helyzetéről
pedig a tárgyévet követő év január 10-ig.
(6) Az összesített tájékoztató alapján az MH KDK félévente összefoglaló jelentést tesz a HM VPVT HÁT részére a NEFET
teljesítésének helyzetéről, amit a HVKFH útján terjeszt fel, valamint pontosítja a következő félévi feladatokat.
5. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ez az utasítás a hatálybalépését követő 30 napon belül a  HM KÁT és a  HVKF együttes intézkedésben szabályozza
a Szerződések végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetek feladatait az adatszolgáltatás, a helyszíni ellenőrzések,
valamint a megfigyelő repülések és a rendezvények lebonyolítása során.
(3) A miniszter felügyelete alatt álló gazdasági társaságok vezetői az európai fegyverzetkorlátozási, valamint nemzetközi
biztonságpolitikai egyezmények által előírt feladataikat – figyelemmel a (2) bekezdés szerinti együttes intézkedésre –
az MH KDK-val egyeztetve szabályozzák.
10. § Hatályát veszti az  európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények
által előírt feladatok végrehajtásáról szóló 64/2011. (VI. 10.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
286/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a Liszt Ferenc Emlékév alkalmából a nagy magyar zeneszerző életművének több évtizeden át tartó kutatásáért,
nemzetközi bemutatásáért és népszerűsítéséért Alan Henry George Walker, a MacMaster University professor emeritusa, tanszékvezetője részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1123/2018. (III. 19.) Korm. határozata az NHSZ Miskolc Környezetvédelmi és Hulladékgazdálkodási Korlátolt Felelősségű Társasággal összefüggésben a GINOP-2.1.2-8.1.4-16 azonosító számú („Vállalatok K+F+I tevékenységének támogatása kombinált hiteltermék keretében” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
az  NHSZ Miskolc Környezetvédelmi és Hulladékgazdálkodási Korlátolt Felelősségű Társaság a  GINOP-2.1.28.1.4-16 azonosító számú, „Vállalatok K+F+I tevékenységének támogatása kombinált hiteltermék keretében”
című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Települési szilárd hulladékból tiszta
szintézisgáz előállítását célzó folyamatosan üzemelő kísérleti félüzem fejlesztése” című támogatási kérelmet
benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (II. 22.) határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2013. munkatervének elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a katasztrófavédelemről és a hozzá
kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 7. §-a, a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése,
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet 8. §-a, valamint a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi
Bizottság létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról szóló 1150/2012. (V. 15.)
Korm. határozat rendelkezései alapján a KKB 2013. évi munkatervét az 1. mellékletben foglaltak szerint elfogadja.
2. A KKB felhívja az adminisztrációs szerv vezetőjét, hogy az Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon
a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Katasztrófavédelmi
Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2012. évi munkatervének elfogadásáról szóló 2/2012. (VIII. 7.) KKB határozat.
Pintér Sándor s. k.,
KKB elnök


text:
319/2017. (XI. 8.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti oktatási és kulturális együttműködési egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti
oktatási és kulturális együttműködési egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„A Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti oktatási és kulturális
együttműködési egyezmény
Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: a „Felek”,
a két ország közötti baráti kötelékek megerősítése, az  oktatás és kultúra terén való együttműködés fejlesztése,
országaik jólétének és fejlődésének elősegítése, valamint a  népeik közötti személyes kapcsolatok ösztönzése
óhajával,
meggyőződve az  oktatás és a  kultúra, mint olyan eszközök fontosságáról, amelyek elősegítik egymás kölcsönös
megismerését, valamint egymás hagyományainak és kultúrájának megértését és terjesztését,
felismerve azokat az  előnyöket, amelyek a  kétoldalú együttműködés megszilárdításából származnak a  két ország
számára az  egyes országokban alkalmazott nemzetközi jogi alapelvekkel és rendelkezésekkel összhangban,
a következőkben állapodnak meg:
1. cikk
A Felek ösztönzik a  felsőoktatási intézmények és tudományos kutatóintézetek közötti közvetlen tudományos
kapcsolatokat és felsőoktatási tudományos együttműködést a közös érdeklődésre számot tartó területeken.
2. cikk
A Felek elősegítik a felsőoktatási tisztségviselők, egyetemi oktatók és kutatók cserelátogatásait és tanulmányútjait.
A Felek ösztönzik a felsőoktatási intézmények és tudományos kutatóintézetek és központok közötti szakmai tudásés tapasztalatcserét a közös érdeklődésre számot tartó területeken.
3. cikk
A Felek a  Magyarország és a  Zöld-foki Köztársaság közötti további gazdasági, társadalmi, kulturális és személyes
kötődések kialakítására törekedve ösztönzik a két ország közötti hallgatói, oktatói és kutatói mobilitást.
4. cikk
A Felek elősegítik a kölcsönös információcserét egymás oktatási rendszereiről.
A Felek nyelvük és kultúrájuk kölcsönös népszerűsítése és megismertetése érdekében erősítik a  közvetlen
együttműködést felsőoktatási intézmények és tudományos kutatóintézeteik között.
5. cikk
A felek ösztönzik a  zeneoktatás területén történő együttműködés lehetőségeinek megvizsgálását, különös
tekintettel a Kodály-módszerre.
6. cikk
A Felek ösztönzik a  kulturális és művészeti együttműködést, az  egymás kulturális értékeinek jobb megértése, és
az országaik közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése céljával.
A Felek ösztönzik a  kapcsolatokat és cseréket az  irodalom, képzőművészet, zene, tánc, és más előadóművészetek
terén, a  filmművészet, televízió és rádió, építészet, könyvkiadás, múzeumok és gyűjtemények kapcsán valamint
a kreatív csoportok között, és a kultúra és művészetek további területein.
7. cikk
A Felek ösztönzik intézményeiket a  közvetlen kulturális kapcsolatok létrehozására, és az  intézményeik közötti
szakértők cseréjére.
A Felek szorgalmazzák az  ezen közvetlen kapcsolatok alapján létrejövő különféle kulturális és művészeti
tevékenységeket, különösen a kultúra különböző területei képviselőinek kölcsönös látogatásait az együttműködés,
a  gyakorlati ismeretek és cseretapasztalatok céljából; koncertek, előadások, kiállítások és egyéb kulturális
események megszervezését; és résztvevők meghívását fesztiválokra és hasonló nemzetközi rendezvényekre,
amelyek országaikban kerülnek megrendezésre.
8. cikk
A Felek együttműködnek a  kulturális sokszínűség védelme és népszerűsítése érdekében, különösen az  UNESCO
keretében.
9. cikk
A Felek ösztönzik könyvek, kiadványok, folyóiratok, dokumentumok, filmek, és egyéb, a két országban folyó oktatási,
tudományos és kulturális tevékenységgel kapcsolatos szakirodalom és forrásanyag egymás közti cseréjét.
10. cikk
A Felek az  oktatási és kulturális együttműködés erősítése érdekében ösztönzik a  helyi és nemzetközi
konferenciákon, szemináriumokon, szimpóziumokon és műhelymunkákban való részvételt, és kellő időben
tájékoztatják egymást ezekről az eseményekről.
11. cikk
A Felek ösztönzik külön együttműködési megállapodások megkötését a  két ország érintett oktatási és kulturális
intézményei között.
12. cikk
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a  Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogalkotásából származó
kötelezettségeit.
13. cikk
Jelen Egyezmény értelmezése és végrehajtása során felmerülő vitás kérdéseket a Felek meghatalmazott képviselői
konzultációk vagy tárgyalások útján rendezik.
A Felek megállapodnak abban, hogy szükség esetén felhatalmazott képviselőik konzultációkat folytatnak
a  végrehajtási programok aláírásával kapcsolatban, egyeztetve az  azok megvalósításához szükséges konkrét
lépésekről és projektekről, valamint meghatározva, ahol lehetséges, a jelen Egyezményben részletezett események
és végrehajtási programok megvalósításához szükséges pénzügyi és egyéb szervezési feltételeket.
A konzultációk feltételeiről és az illetékes képviselők névsoráról a Felek diplomáciai úton egyeztetnek.
14. cikk
Jelen Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, melyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.
Jelen Egyezmény a  hatálybalépésének napjától számított öt évig marad hatályban, és automatikusan
meghosszabbodik egy újabb öt éves időszakra. Az  Egyezményt bármely szerződő fél írásban, diplomáciai úton
felmondhatja. Ebben az  esetben az  Egyezmény a  felmondásáról szóló értesítés átvételének napjától számított
6 hónap múlva veszti hatályát.
Abban az  esetben, amennyiben jelen Egyezmény hatályát veszti, előírásait a  gyakorlatban továbbra is alkalmazni
kell a még folyamatban lévő programok és projektek tekintetében mindaddig, amíg azokat teljes egészükben végre
nem hajtják.
Készült Praia, CV városban 2017. május 5-én két eredeti példányban, magyar, portugál és angol nyelven. Mindkét
példány egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Zöld-foki Köztársaság Kormánya nevében Agreement between the Government of Hungary and the Government of the Republic of Cabo Verde
on Educational and Cultural Co-operation
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az 5. § a (2) bekezdésben meghatározott időpontot követő 10 év elteltével lép hatályba.
 (4) Az Egyezmény, valamint a 2. §, a 3. § és az 5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (5) Az  e  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  oktatásért felelős miniszter és a  kultúráért felelős
miniszter gondoskodik. 5. § Hatályát veszti e rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2018. (XI. 9.) MNB rendelete a „450 éves az unitárius egyház” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az  unitárius egyház alapításának 450. évfordulója alkalmából – „450 éves az  unitárius
egyház” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. november 12. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának felső részén – középre rendezve – a  „2000” értékjelzés, alatta – jobbra rendezve –
a „forint” felirat olvasható. Az  emlékérme középvonalában a „Magyarország” felirat olvasható, a  felirat kezdőbetűje
a  18. századi Bölöni-féle énekeskönyvből vett iniciáléként jelenik meg, a  felirat alatt a  Bölöni-féle énekeskönyv
egyik díszítőmotívumának ábrázolása látható. A  díszítőmotívum ábrázolása alatt, középen, egymás alatti két
sorban a – római számokkal jelölt – 2018-as verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható, az emlékérme jobb szélén
Bitó Balázs tervezőművész mesterjegye látható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel
adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapján a  feliratok,
az  értékjelzés, a  verési évszám és a  verdejel a  Bölöni-féle énekeskönyvben használt betűtípussal jelennek meg.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az  emlékérme hátlapján, a  középmezőben a  Magyar Unitárius Egyház Magyarországi Egyházkerülete címerének
ábrázolása látható. A címer ábrázolása körül, fent – köriratban – az „EGY AZ ISTEN”, lent – köriratban – az „A HIT ISTEN
AJÁNDÉKA”, balra az „1568”, jobbra a „2018” felirat olvasható. Az emlékérme szélén, felső köriratban a „450 ÉVES AZ
UNITÁRIUS EGYHÁZ” felirat olvasható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. november 12-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
33/2013. (XII. 23.) KIM rendelete a kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok és szakhatóságok által a koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottak felé, továbbá a koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottak által a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és a Kormány tagjai felé teljesítendő, törvényben vagy kormányrendeletben előírt rendszeres és eseti jellegű jelentések, valamint tájékoztatások részletszabályairól.
A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (6) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § c)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  kormányrendeletben kijelölt, a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő
hatósági ügyekben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervek a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló
288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A.  § (4)  bekezdésében meghatározott heti tájékoztatási kötelezettségüknek
az  1. és 2.  melléklet szerinti táblázatok kitöltésével és a  tárgyhetet követő hét első munkanapján
a  kormányrendeletben kijelölt, koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottnak (a továbbiakban:
kormánymegbízott) történő megküldésével tesznek eleget.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szerv az  ugyanazon kormánymegbízott által koordinált különböző kiemelt jelentőségű
ügyek tekintetében heti tájékoztatási kötelezettségének valamennyi folyamatban lévő eljárásáról együttesen,
egyetlen táblázat beruházásonkénti sorrendben történő kitöltésével tesz eleget.
2. § (1) A  kormánymegbízott a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A.  §
(6) bekezdés d) pontjában meghatározott havi tájékoztatási kötelezettségének a 3–6. melléklet szerinti táblázatok
kitöltésével és a  tárgyhónapot követő hónap első munkanapján a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter
részére történő megküldésével tesz eleget.
(2) A  kormánymegbízott havi tájékoztatási kötelezettségének valamennyi általa koordinált kiemelt jelentőségű ügy
tekintetében együttesen, egyetlen táblázat beruházásonkénti sorrendben történő kitöltésével tesz eleget.
3. § (1) A  kormánymegbízott a  Kormány tagjai részére küldendő, a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló
288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. § (6) bekezdés a) pontjában meghatározott negyedévenkénti tájékoztatási
kötelezettségének a 7. melléklet szerinti táblázat kitöltésével és szöveges tájékoztatás megküldésével tesz eleget.
(2) A szöveges tájékoztatás legalább a 8. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
 (3) A kormánymegbízott minden beruházás tekintetében külön negyedévenkénti tájékoztatásokat készít.
4. § Az e rendeletben meghatározott tájékoztatási kötelezettségeket elektronikus úton is teljesíteni kell a közigazgatásszervezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatalos honlapján közzétett, az  e  rendelet mellékleteit
képező táblázatok ott meghatározott formátumaiban.
5. § Ez a rendelet 2014. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
11/2010. (III. 5.) KHEM utasítása a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Közszolgálati Szabályzatáról.
1. § A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2001. évi
XXXVI. törvény 106. §-ának (6) bekezdése alapján a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Közszolgálati
Szabályzatát jelen utasítás mellékleteként kiadom. 2. § Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
8/2009. (VI. 9.) KvVM rendelete a Szőlőskei-erdő természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladatés hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Természetvédelmi Hivatal elnökének
8/1976. OTvH számú határozatával védetté nyilvánított,
valamint a Szőlőskei-erdő természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról szóló 144/2007. (XII. 27.)
KvVM rendelettel fenntartott védettségű Szőlőskei-erdő
természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét
a melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
45/2012. (HK 10.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Honvédelmi Minisztérium képernyő előtti munkát végző személyi állománya éleslátást biztosító eszközzel történő ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja alapján – figyelemmel a képernyő előtti munkavégzés minimális
egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló
50/1999. (XI. 3.) EüM rendeletben, valamint a képernyő
előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági
követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet
egyes rendelkezéseinek végrehajtásával kapcsolatos feladatokról szóló 91/2010. (X. 22.) HM utasításban foglaltakra – a Honvédelmi Minisztérium képernyő előtti munkát végző személyi állománya egészségének megóvása,
valamint éleslátást biztosító eszközzel történő ellátása érdekében a következő
intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Hivatal HM-I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúrára (a továbbiakban: pénzügyi referatúra) és a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár HM-I. Objektum orvosi rendelőjébe vezényeltekre (a továbbiakban: HM egészségügyi szolgálat) terjed ki.
2. HM szervek vezetőinek feladatai:
a) A HM szervek vezetői a HM Közigazgatási Államtit
kári Titkárság beosztásban működő munkavédelmi felelőssel (a továbbiakban: HM munkavédelmi felelős) és a
HM Humánpolitikai Főosztály (továbbiakban: HM HPF),
valamint a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (továbbiakban: HVK SZCSF) együttműködésével
megállapítják és jegyzékben rögzítik azokat a beosztásokat és munkaköröket (a továbbiakban: munkakör), amelyek képernyős munkaköröknek minősülnek. A jegyzék
tartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
b) A jegyzék összeállításához szükséges felmérést a
HM szerv vezetői munkanapelemzéssel hajtják végre.
A munkanapelemzés keretében kell meghatározni a munkavállaló napi munkaköri feladatainak ellátásához szükséges képernyő előtti munkavégzés időtartamát. Az elkészített munkanapelemzés valóságtartalmát a HM szerv vezetője aláírásával igazolja.
c) A munkanapelemzés alapjául a munkakör munkaköri
leírása, valamint a munkakört betöltő személy által a vizsgált évben letöltött munkanapok és munkaórák száma
szolgál. A munkanapelemzést a 2. melléklet szerinti adatlap kitöltésével kell végrehajtani. A munkanapelemzést
tartalmazó adatlapokat a HM munkavédelmi felelős részére kell eljuttatni.
d) A munkanapelemzés alapján a HM szervek vezetői
az összeállított jegyzéket a HM munkavédelmi felelős részére elektronikus levelező rendszeren küldik meg.
e) A HM szervet érintő munkaköri jegyzék-változás
esetén az új vagy módosított munkakörökre vonatkozó
munkanapelemzést, valamint ez alapján a jegyzék pontosítását az érintett HM szerv vezetője végzi el, majd a fentiek
szerint 15 napon belül a HM munkavédelmi felelős részére
megküldi.
f) Amennyiben a munkanapelemzéssel felmért munkakör megfelel a képernyős munkakörre vonatkozó előírásoknak, a HM szerv vezetője a munkaköri leírásban az
alábbiakat rögzíti: „Az adott munkakör a képernyő előtti
munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet hatálya
alá tartozik, a munkavállaló munkaköre a napi munkaidejéből legalább 4 órában képernyős eszköz használatát
igényli és ezért időszakos munkaköri alkalmassági vizsgálatra kötelezett.”
g) Amennyiben a képernyős munkahellyé minősített
munkakör feladatrendszerében nem következik be a minősítés eredményét befolyásoló változás, az időszakos felülvizsgálatok során új munkanapelemzés elkészítése nem
szükséges.
h) A HM szerv vezetője intézkedik a képernyős munkakört betöltő munkavállaló szem- és látásvizsgálatára a
képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és
biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM
rendelet (a továbbiakban: EüM rendelet) 5. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint.
i) A HM szerv vezetője a munkafolyamatokat, a szolgálatot úgy szervezi meg, hogy a képernyős munkakör esetében a folyamatos képernyő előtti munkavégzést óránként
legalább tízperces össze nem vonható szünetekkel szakítsa
meg.
j) Az EüM rendelet 3. számú mellékletében előírt munkahely kialakításának tárgyi követelményeinek biztosítására intézkedik, annak meglétét és megfelelőségét ellenőrzi.
k) A képernyős munkahellyé minősített munkakörben
dolgozókat tájékoztatja a fellépő kockázatokról, és gondoskodik a vonatkozó éves munkavédelmi oktatás megtartásáról.
l) A biztosításra kerülő éleslátást javító eszköz használatát ellenőrzi.
3. A munkakörben foglalkoztatottak (a továbbiakban:
érintettek) feladatai:
a) Az érintett köteles a szem- és látásvizsgálaton megjelenni.
b) A HM egészségügyi szolgálata által kiállított, az éleslátást biztosító szemüveggel történő ellátás szükségességéről szóló igazolást a HM HPF és a HVK SZCSF felé, továbbá – jogosultság esetén – a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüvegről szóló és a HM nevére és címére kiállított készpénzfizetési számlát a
pénzügyi referatúra részére kell leadni.
c) A jogosult köteles az éleslátást biztosító szemüveg
beszerzését követően annak rendszeres használatára, illetve az ellenőrzés alkalmával annak bemutatására.
4. A HM HPF és a HVK SZCSF feladatai:
a) A HM szervek részére elkészíti és átadja a képernyős
munkakörök minősítéséhez szükséges, a HM szerv valamennyi munkakörét tartalmazó jegyzéket, amely a 3. melléklet szerinti adatokat tartalmazza.
b) Nyilvántartást vezet a képernyős munkakörökről és
ezeket betöltő személyekről.
c) Gyűjti a HM egészségügyi szolgálat által kiállított, az
éleslátást biztosító szemüveggel történő ellátás szükségességéről szóló igazolásokat.
5. A HM munkavédelmi felelős feladatai:
a) Tájékoztatást ad a képernyős munkakörök meghatá
rozásával kapcsolatos feladatokról.
b) Összeállítja a HM szervek vezetői által ellenjegyzett
és megküldött, a képernyős munkaköröket tartalmazó
összesített jegyzéket, amelyet felterjeszt a HM közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke részére jóváhagyásra. A jegyzék egy-egy másolati példányát a HM
HPF, a HVK SZCSF, a HM egészségügyi szolgálata, valamint a pénzügyi referatúra részére továbbítja. Az összesített jegyzék a 4. melléklet szerinti adatokat tartalmazza.
c) Nyilvántartást vezet a képernyős munkakörökről és
ezeket betöltő személyekről. Tárolja a HM szervek vezetői
által elkészített és megküldött munkanapelemzéseket. E
dokumentumokat az irattárban öt évig kell megőrizni.
d) Ellenőrzi az éleslátást biztosító szemüveg viselését. 6. A HM egészségügyi szolgálat feladatai:
a) Megszervezi és végrehajtja a szem- és látásvizsgá
latot.
b) Ha a látásvizsgálat során az orvos megállapítja, hogy
éleslátást biztosító szemüveg biztosítása szükséges, szemészeti szakvizsgálatot rendel el. A beutalóban fel kell
tüntetni az éleslátást biztosító szemüveg használatát szükségessé tevő munkakör megnevezését, és annak a szakvizsgálathoz szükséges mértékű leírását is.
c) A rendelkezésre álló egészségügyi iratok alapján kiállítja és a munkavállaló részére átadja az éleslátást biztosító szemüveggel történő ellátás szükségességéről szóló
igazolást.
d) Az orvos a látásvizsgálat eredményeiről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a szűrővizsgálati lapokat, valamint a szemészeti szakorvosi vizsgálati eredményeit
tartalmazó iratot.
7. Ellátás feltételei, a pénzügyi kifizetéssel kapcsolatos
feladatok:
a) A képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüveggel történő ellátásra való jogosultság alapja a szemészeti szakvizsgálat.
b) A pénzügyi referatúra – amennyiben az ellátási
igényt nem a jogosult látásváltozása indokolja – minden
esetben ellenőrzi, hogy az érintett a kifizetést megelőző
2 éven belül nem részesült képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüveg vásárlási támogatásban.
c) A jogosult a képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüveget önállóan, a szemészeti
szakorvosi ajánlás figyelembe vételével vásárolja meg.
d) A jogosult személy részére a képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüveget végleges használatba kell adni.
e) A jogosult a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüvegről szóló és a HM nevére és címére
kiállított készpénzfizetési számlát a pénzügyi referatúra
részére adja le.
f) A szakorvosi vizsgálatról szóló igazolást a HM egészségügyi szolgálat részére kell leadni.
g) A kifizetést a pénzügyi referatúra által a készpénzfizetési számla eredeti példányán végrehajtott záradékolást
követően lehet engedélyezni.
h) A záradékolt készpénzfizetési számlát a jogosult adja
le kifizetés céljából a pénzügyi referatúra részére, amely
előkészíti a kifizetést engedélyező határozatot a HM közigazgatási államtitkár részére.
8. A képernyős munkahelyek ki- és átalakítását, az
egészségi, biztonsági és ergonómiai feltételek biztosítását,
továbbá ezek teljesülésének rendszeres ellenőrzését az
EüM rendeletben, valamint a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásával kapcsolatos feladatokról szóló
91/2010. (X. 22.) HM utasításban foglaltak szerint kell végezni.
9. Az intézkedésben meghatározott feladatokat a HM
szervek vezetői 2012. augusztus 31-ig hajtják végre.
10. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2012. június 29. Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
1507/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata a járműipari tesztpálya megvalósításához szükséges forrásbiztosításról.
A Kormány Magyarország járműiparban betöltött szerepének további erősítése céljából, a  zalaegerszegi járműipari tesztpályaprojekt (a továbbiakban: Beruházás) kiemelt, stratégiai fontosságára és a Beruházás nemzeti stratégiai kutatási infrastruktúraként
történő létrehozásának szándékára figyelemmel
 1. egyetért azzal, hogy a  járműipari tesztpálya létrehozásáról szóló 1292/2016. (VI. 13.) Korm. határozatban
és a  járműipari tesztpálya kialakításával kapcsolatos egyes intézkedésekről szóló 1319/2016. (VII. 1.)
Korm.  határozatban foglaltak megvalósítása érdekében a  Beruházást megvalósító Autóipari Próbapálya Zala
Korlátolt Felelősségű Társaság a  2016. év során, illetve a  2.  pont szerint biztosított forrásai terhére legfeljebb
21 milliárd forint összegű kötelezettséget vállaljon;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  járműipari tesztpályát megvalósító, a  nemzetgazdasági miniszter
tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó Autóipari Próbapálya Zala Korlátolt Felelősségű Társaság tekintetében
2017.  évben gondoskodjon 15 milliárd forint összegű tőkeemelésről a  szükséges technológiai fejlesztések
finanszírozása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás további
várható költségeiről és – a Beruházás megtérülő jellegére tekintettel – a piaci forrásbevonás lehetőségeit bemutató
finanszírozásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. október 31. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
311/2013. (VI. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vavroh Géza
Alajost 2013. június 15. napjától 2016. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. június 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
324/2017. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f ) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország, Békés megye és Szarvas város fejlesztése érdekében több évtizeden át kivételesen magas
színvonalon végzett képviselői, illetve településvezetői munkája elismeréseként
Babák Mihály, Szarvas város polgármestere részére,
sikeres sportolói pályafutása, valamint hazánk legidősebb aktív világcsúcstartójaként elért rendkívüli eredményei
elismeréseként
dr. Bánki Horváth Béla szenior úszó részére,
a táplálkozási allergiák és megbetegedések kutatása terén folytatott magas színvonalú tudományos tevékenysége,
valamint a magyar dietetikusok képzésében végzett több évtizedes oktatói munkája elismeréseként
dr. Barna Mária, a Semmelweis Egyetem Egészségtudományi Kara Dietetikai és Táplálkozástudományi Tanszékének
nyugalmazott tanszékvezető főiskolai tanára, professor emerita, a Magyar Táplálkozástudományi Társaság alelnöke
részére,
a gazdaságfejlesztési koncepciók, stratégiák és középtávú operatív programok kidolgozása és megvalósítása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Benkovics Alajos, a Komárom-Esztergom Megyei Iparszövetség társadalmi elnöke részére,
a hazai táplálkozástudományban kiemelkedő kutatói és oktatói pályája, a magyar lakosság táplálkozási szokásainak
felmérése és egészségének megőrzése érdekében végzett nagy hatású munkája elismeréseként
dr. Biró György, az orvostudomány doktora, a Haynal Imre Egészségtudományi Egyetem Közegészségtani
Tanszékének nyugalmazott egyetemi tanára, a Magyar Táplálkozástudományi Társaság örökös tiszteletbeli elnöke
részére,
a hazai jogtudomány fejlődését sokrétű kutatási eredményeivel szolgáló tudományos és oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Blutman László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi
Kara Nemzetközi Jogi és Európa-jogi Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
eredményes szakmai és vezetői pályafutása, valamint a környezetvédelmi jog területén végzett magas színvonalú
munkája elismeréseként
dr. Bonomi Nóra Katalin, a Legfőbb Ügyészség Közérdekvédelmi Főosztálya Gyermekvédelmi és Környezetvédelmi
Osztályának osztályvezető ügyésze részére,
az újrainduló közigazgatási bíráskodásban és a terület szakmai megalapozásában betöltött meghatározó szerepe,
valamint a bírák képzését szolgáló munkája elismeréseként
dr. Buzinkay Zoltán, a Kúria nyugalmazott tanácselnöke, a Közigazgatási Bírák Egyesületének alapító tagja részére,
a debreceni zenei felsőoktatás fejlesztése érdekében végzett eredményes munkája, valamint a város kulturális
életében betöltött jelentős szerepe elismeréseként
dr. Duffek Mihály zongoraművész-tanár, a Debreceni Egyetem Zeneművészeti Karának tanszékvezető egyetemi
tanára, megbízott dékán részére,
a város és a régió egészségügyi ellátásának megszervezése terén végzett értékes szakmai munkája, valamint
lelkiismeretes oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Facskó Andrea, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Karának tanszékvezető egyetemi tanára,
az egyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központjának elnöke részére,
kimagasló művészi pályája során az operairodalom legnagyobb klasszikus baritonszerepeiben nyújtott emlékezetes
alakításai elismeréseként
Fokanov Anatolij operaénekes, érdemes és kiváló művész részére,
a magzatvédelem területén végzett fáradhatatlan jogászi munkája, valamint az 1956-os szabadságharc
eseményeinek tényszerű bemutatását szolgáló kutatásai és publikációi elismeréseként
dr. Jobbágyi Gábor, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kara Magánjogi és Kereskedelmi
Tanszékének professor emeritusa részére,
több évtizedes példaadó papi szolgálata, különösen a közösségépítés és az ifjúsági pasztoráció terén végzett
áldozatos munkája elismeréseként
dr. Kállay Emil piarista szerzetes, volt tartományfőnök, nyugalmazott főiskolai tanár részére,
a büntetőjog területén európai szinten is elismert, kimagasló kutatói és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Karsai Krisztina, a Szegedi Tudományegyetem oktatási rektorhelyettese, az Állam- és Jogtudományi Kar Bűnügyi
Tudományok Intézetének vezetője, egyetemi tanár részére,
a magyar orvostudomány területén kiemelkedő több évtizedes oktatói és nemzetközileg is elismert kutatói
munkája, valamint aktív tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Koller Ákos, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Testnevelési Egyetem Természettudományi Intézetének
professzora, az egyetem Tudományos Tanácsának elnöke részére,
a magyar nyelvterület egészére kiterjedő szociolingvisztikai kutatások tudományos alapjainak kidolgozása és
megszervezése érdekében végzett jelentős munkája elismeréseként
dr. Kontra Miklós, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Károli Gáspár Református Egyetem
Bölcsészettudományi Kara Magyar Nyelvtudományi Tanszékének egyetemi tanára részére,
az iparos szakemberek érdekeinek képviseletét szolgáló társadalmi tevékenysége, valamint több évtizedes, magas
színvonalú műszerészmesteri munkája elismeréseként
Kurucz Zsigmond, az Ipartestületek Országos Szövetségének örökös tiszteletbeli elnöke, nyugalmazott
műszerészmester részére,
a hematológia, az immunológia és a gyermekgyógyászat területén végzett több évtizedes szakmai pályafutása,
valamint a csontvelő-átültetési eljárások hazai megújításában játszott jelentős szerepe elismeréseként
dr. h.c. Nagy Kálmán orvos, címzetes egyetemi tanár, a Temesvári Egyetem díszdoktora, a Miskolci
Gyermekegészségügyi Központ és Hematológiai és Transzplantációs Osztály volt vezetője, a Haynal Imre
Egészségtudományi Egyetem II. sz. Gyermekgyógyászati Tanszékének volt vezetője részére,
több évtizedes bírósági vezetői pályafutása, valamint bírák és fogalmazók generációinak szakmai kiteljesedését
segítő tevékenysége elismeréseként
dr. Péli-Toóth Sándor, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság nyugalmazott tanácselnöke részére,
Győr város és a régió lakosságának szolgálatában – főként a gyógyítás, az egészségmegőrzés és az egészségügyi
oktatás területén – végzett példaértékű szakmai és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Schmidt Péter, a Semmelweis Egyetem és a Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Családorvosi
Intézetének egyetemi oktatója, a Soproni Egyetem egyetemi magántanára, a győri Gyermek-háziorvosi Rendelő
gyermekgyógyász főorvosa, Győr város volt társadalmi megbízatású alpolgármestere részére,
széles körű tudományos ismeretterjesztő és tudomány-népszerűsítő tevékenysége, valamint a folyóirat
működtetése és megújítása érdekében végzett értékes munkája elismeréseként
Staar Gyula, a Természet Világa tudományos ismeretterjesztő folyóirat nyugalmazott főszerkesztője részére,
a kozmikus távolságskálát hitelesítő pulzáló változócsillagok kutatása területén végzett több évtizedes, nemzetközi
szinten is nagyra értékelt tudományos munkája, valamint ismeretterjesztő tevékenysége elismeréseként
dr. Szabados László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és
Földtudományi Kutatóközpontja Konkoly-Thege Miklós Csillagászati Intézetének kutató professor emeritusa részére,
az állategészségügy területén több évtizeden át végzett kiemelkedő szakmai, tudományos kutatói, oktatói és
intézményvezetői munkája elismeréseként
dr. Tanyi János, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Agrártudományi Központja
Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Karának professor emeritusa, a Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatóságának nyugalmazott igazgatója
részére,
több évtizedes bírósági pályafutása, magas szintű szakmai igényességet tükröző, példaértékű munkája
elismeréseként
dr. Wlassits Gábor, a Gyulai Törvényszék nyugalmazott tanácselnöke, címzetes táblabíró részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata; az egészségügy területén több mint négy évtizeden át végzett magas szintű gyógyító munkája elismeréseként
dr. Sedivi László nyugállományú orvos ezredes, a Magyar Honvédség Egészségügyi Központja Hévízi Mozgásszervi
Rehabilitációs Intézetének intézetvezető főorvosa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. július 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2008. (HK 13.) MH 93. P.S. vv.z. PK intézkedése az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj csapatérme rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 110. §
(2) bekezdésében, illetve a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről,
valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló
120/2005. (HK 2/2006.) HM utasításban (a továbbiakban:
Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire –
az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj (a továb
biakban: MH 93. P.S. vv.z.) csapatérme rendszeresítéséről
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett csapatérmét rendszeresítem, adományozását az
MH 93. P.S. vv.z. hivatásos és szerződéses állománya
részére engedélyezem.
2. Az MH 93. P.S. vv.z. – parancsnok által rendszeresített – csapatérme szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete
tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (2) bekezdése szerint az MH 93. P.S.
vv.z. parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott csapatérme
rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról, az ellátásáról és adományozásról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Szombati Zoltán mk. ezredes s. k.,
parancsnok


text:
71/2013. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Zarándy Ákost, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi
docensét 2013. február 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
89/2009. (X. 26.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről, főiskolai rektor felmentéséről és megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett elő ter jesz tésére –
az Adventista Teológiai Főiskolán dr. Hangyás László főiskolai tanárt a rektori megbízatása alól – 2009. október 14-ei hatállyal –
felmentem;
dr. Szilvási Józsefet – 2009. október 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem, és
az Adventista Teológiai Főiskolán – a 2009. október 15-étől 2014. október 14-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1070/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az indítványt elutasítom. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó teljes körű „alkotmányossági felülvizsgálatot” kezdeményezett a budapesti parkolási jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos jogszabályokkal
összefüggésben, konkrétan a közúti közlekedésről szóló
1988. évi I. törvény 9/B. §-a, a helyi önkormányzatokról
szóló 1990. évi LXV. törvény 9. § (4) bekezdése, valamint
a Fővárosi Közgyűlés 19/2005. (VI. 22.) számú rendelete
tekintetében. Indítványában hivatkozott az Alkotmány
egyes szakaszainak [42. §, 44/A. § (2) bekezdés, 54 §
(1) bekezdés, 70/A § (1) és (3) bekezdések] sérelmére a
parkolási díjak és pótdíjak mértékével, az önkormányzat
pótdíjszedési jogosultságával, valamint a parkolási terület
KRESZ szerinti minősítésével kapcsolatban.
Az indítványozó eredeti kérelmét – a főtitkár tájékoztatása ellenére – fenntartotta és kérte az Alkotmánybíróság
eljárását.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. §-a szerint az Alkotmánybíróság a jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi
eszközeinek az alkotmányelleneségét vizsgálja. Az Abtv.
22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet
kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3; a továbbiakban: Ügyrend)
21. § (2) bekezdése értelmében a kérelem akkor tekinthető
határozottnak, ha az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó
jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a
rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok sértenek. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint nem elegendő az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes
felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály
miért és mennyiben sérti. (654/H/1999. AB végzés, ABH
2001, 1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.;
494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.)
Az indítványozó a főtitkár tájékoztatását követően sem
terjesztett elő határozott kérelmet, mert nem kérte a megjelölt jogszabályi rendelkezések megsemmisítését, valamint
nem fejtette ki, hogy a kifogásolt jogszabályok az Alkotmány mely rendelkezéseit sértik, s ebből kifolyólag indokolási kötelezettségének sem tett eleget. Emellett az indít
vány a parkolással kapcsolatos gyakorlati problémákat sérelmezte, amelynek vizsgálatára az Alkotmánybíróságnak
nincs hatásköre.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. január 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
171/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Ngo Duy Ngo
rendkívüli és meghatalmazott nagykövet úrnak a Vietnami Szocialista Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2011. április 12.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
164/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Christina Nkulikiyinka asszonynak a Ruandai Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté történő
kinevezéséhez berlini székhellyel. Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
170/2008. (XII. 18.) AB végzés.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
300/2008. (X. 3.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 300/2008. (X. 3.) OVB határozatával a magánszemély által benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az évi
rendszeres nyugdíjemelések ne százalékos formában hanem egy adott azonos fix egyösszegű emelés formájában
legyen?”.
Az OVB határozatának indokolásában megállapította,
hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményzésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét
kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Mind a jogalkotó, mind a választópolgárok számára megnehezíti a kérdés értelmezését, hogy az
egyes mondatrészek egyeztetése nem megfelelő. Emellett
az „egy adott azonos fix egyösszegű emelés” szövegrészből egy eredményes népszavazás esetén nem derülne ki
egyértelműen, hogy a jogalkotónak milyen jogalkotási feladata van.
II. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2008. évi 142.
számában, 2008. október 3-án jelent meg. A határozat ellen a törvényes határidőn belül, október 13-án, kifogást
nyújtottak be.
A kifogást tevő beadványában az Alkotmánybíróságtól
a népszavazási kezdeményezésének támogatását kérte,
hogy „döntsön a Nép”. A népszavazást kezdeményező az
általa vélt átlagos, az alacsony és a magas nyugdíj százalékos emelésének összegét számolta ki, a kérdés egyértelműségét nem igazolva.
Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása eb
ben a hatáskörében jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el.
A kifogás benyújtója nem állította, hogy az OVB határozata jogszabálysértő, nem jelölt meg azzal kapcsolatban
konkrét jogsértést. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az
indítványnak tartalmaznia kell a kérelem alapjául szolgáló
okot. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését
és annak bizonyítékait. A 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABK
2008. június, 945.; 140/2008. (XI. 20.) AB végzés, MK
2008. 164. szám, 20314.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás
nem tekinthető érdemben elbírálhatónak, mivel az a törvényben előírt követelményeknek nem felel meg. Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő
kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve.
116. §-ában, 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1455/2015. (VII. 7.) Korm. határozata az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2015. kompenzációjának finanszírozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 4.  §
(1)  bekezdése szerinti céltartaléknak az  egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2015.  évi kompenzációjának
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 1700,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
52.  Egyházi fenntartású intézményekben foglalkoztatottak kompenzációja alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
a  XI.  Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím
terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1106/2010. (IV. 30.) Korm. határozata a TE Ganz-Röck Zrt. részére nyújtandó megmentési és szerkezetátalakítási költségvetési készfizető kezességvállalásról.
1. A Kormány
a) úgy dönt, hogy a pénzügyi válság hatásainak csökkentése, illetve a munkahelymegtartás érdekében,
a TE Ganz-Röck Zrt. által felveendő legfeljebb 12 hónapos lejáratú, legfeljebb 2,071 milliárd forint összegű
likviditási hitel összegére és járulékaira a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi
CXXX. törvény 55. § (1) bekezdése szerinti kereten belül egyedi költségvetési készfizető kezességet vállal,
b) felhívja a pénzügyminisztert, hogy az 1. pont szerinti kezességvállalást az Európai Bizottság felé jelentse be,
c) felhívja a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy a TE Ganz-Röck Zrt. által az 1. pont szerinti likviditási
hitel folyósítását követői hat hónapon belül elkészítendő reorganizációs és szerkezetátalakítási programról
– a pénzügyminiszterrel egyetértésben – az Európai Unió feladatkörrel rendelkező szerveivel folytasson
egyeztetést, és kérje annak elfogadását,
d) felhívja a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy a jelen kormányhatározat végrehajtása érdekében
utasítsa az Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-t a reorganizációt köve tően a szerkezetátalakításhoz szükségessé váló
további finanszírozási igények felmérésére és a finanszírozás előkészítésére,
e) felhatalmazza a pénzügyminisztert – az európai uniós jog állami támogatási szabályaival összhangban –
a kezességvállalási szerződés megkötésére, továbbá arra, hogy kötelezettel szemben kezességvállalási díjat
kössön ki,
f) felkéri az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-t az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség
beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
közreműködésre.
2. Ez a határozat – a 3. pontban meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. E határozat 1. pont a) és e) alpontja az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép
hatályba, amely naptári napot a pénzügyminiszter a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök