text:
16/2018. (XII. 19.) PM rendelete a pénzügyminiszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 1.  alpont a)  pontjában, 10.  alpont
b) pontjában, 13. és 14. alpontjában, 16. alpont b) pontjában, 19. alpont a) pontjában, 21. alpontjában, 27. és 28. alpontjában és
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  mellékletében meghatározott, a  pénzügyminiszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok
felhasználási szabályait az 1–9. melléklet tartalmazza.
2. § Ha az  e  rendelet alapján kijelölt kezelő szerv az  e  rendelet hatálya alá tartozó központi kezelésű előirányzatok
vonatkozásában e rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást és teljesített kifizetést, azt az arra
jogosult kezelő szerv által tett kötelezettségvállalásnak és kifizetésnek kell tekintetni.
3. § Ha törvény vagy kormányrendelet központi költségvetésből juttatott támogatás jogszabálysértés esetén
történő csökkentését, valamint ugyanezen jogszabálysértés miatt ennek megfelelő mértékű összeg központi
költségvetésbe történő befizetését írja elő, a Magyar Államkincstár
a) a  törvényben vagy kormányrendeletben előírt módon csökkentett összegű központi költségvetési
támogatást folyósít, valamint
b) a törvényben vagy kormányrendeletben előírt fizetési határidő megszegése esetén, az adók módjára történő
behajtás érdekében megkeresi az állami adóhatóságot. 4. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és
felhasználásáról szóló 49/2017. (XII. 29.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
56/2014. (VI. 24.) ME határozata az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) és Magyarország közötti Székhely-megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) és Magyarország közötti Székhely-megállapodás (a továbbiakban:
Székhely-megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon résztvevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Székhely-megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Székhely-megállapodás létrehozását
követően a  Székhely-megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2017. (V. 25.) NFM rendelete az útügyi műszaki előírások kidolgozására, kiadására és közzétételére vonatkozó szabályokról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 38.  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában útügyi műszaki előírás:
a) a közút és műtárgyai tervezésére, építésére,
b) a forgalom biztonságát és a forgalom rendjét meghatározó technikai eszközökre vagy
c) a közutak kezelésére
vonatkozó, jogszabályi szintű szabályozást nem igénylő szakmai követelményrendszer.
(2) Az útügyi műszaki előírás
a) az európai és nemzeti szabványokkal összhangban,
b) a tudomány és a technika adott állása szerint,
c) a nemzetgazdasági érdekeket is figyelembe véve,
d) tudományos bizonyítékokon, kutatási eredményeken alapulva,
e) az érintett szakterületek szakértőinek véleménye alapján és
f ) a jogszabályban előírt követelmények alapján
kerül kidolgozásra.
2. § (1) Az  útügyi műszaki előírások kidolgozása és felülvizsgálata az  Útügyi Műszaki Szabályozási Bizottság
(a továbbiakban: Útügyi Bizottság) feladata.
(2) Az  Útügyi Bizottság az  útügyi műszaki előírások előkészítését a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: Koordináló szerv) útján látja el.
3. § Az útügyi műszaki előírás megalkotása során a következő alapelveket kell érvényesíteni:
a) a szakmai elkötelezettséget és szakmai pártatlanságot,
b) a felelősségtudatot és a szakszerűséget,
c) a tárgyszerűséget,
d) az egységességet és ellentmondás-mentességet,
e) a közérdek képviseletét,
f ) az áttekinthetőséget és a nyilvánosságot,
g) az érdekeltek bevonása lehetőségének biztosítását és az együttműködést,
h) a közmegegyezést,
i) a társadalmi egyeztetést és véleményezést, valamint
j) az  alkalmazkodást a  tudomány, a  műszaki gyakorlat és a  tapasztalat általános eredményeihez, figyelembe
véve a gazdasági és környezeti adottságokat. 2. Az útügyi műszaki előírások kidolgozása és felülvizsgálata
4. § (1) Az Útügyi Bizottság éves munkaterv szerint dolgozza ki és vizsgálja felül az útügyi műszaki előírásokat.
 (2) Az  útügyi műszaki előírások megalkotása és felülvizsgálata az  Útügyi Bizottsághoz – a  Koordináló szerv útján –
eljuttatott témajavaslattal kezdeményezhető. A javaslat éves munkatervbe történő beépítéséről az Útügyi Bizottság
dönt.
(3) Az Útügyi Bizottság a munkaterv végrehajtása érdekében az útügyi műszaki előírások tervezetének kidolgozásával
megbízza a Koordináló szervet.
(4) Az éves munkatervet az Útügyi Bizottság az ügyrendjében meghatározottak szerint módosíthatja.
5. § (1) A  Koordináló szerv előkészíti az  útügyi műszaki előírás megalkotásával és felülvizsgálatával kapcsolatos
tervezeteket.
(2) A Koordináló szerv az (1) bekezdésben meghatározott tevékenysége során közreműködőt vonhat be.
 (3) Az útügyi műszaki előírás tervezetének elkészítése az 1. mellékletben foglalt eljárásrend szerint történik.
6. § (1) Az  Útügyi Bizottság a  munkája során gondoskodik arról, hogy a  szakmai közvélemény az  adott témával
kapcsolatosan javaslatait kifejthesse. A  Koordináló szerv az  útügyi műszaki előírás tervezetét mindenki számára
hozzáférhető módon, véleményezés céljából a hivatalos honlapján közzéteszi az 1. mellékletben foglaltak szerint.
(2) A Koordináló szerv az elkészült útügyi műszaki előírás tervezetét jóváhagyás céljából felterjeszti az Útügyi Bizottság
részére.
7. § (1) Az  Útügyi Bizottság dönt – a  felterjesztést követő ülésén – a  Koordináló szerv által előkészített útügyi műszaki
előírás elfogadásáról.
(2) Az  elfogadott útügyi műszaki előírást az  Útügyi Bizottság megküldi a  közlekedésért felelős miniszter részére
közzététel céljából.
8. § (1) A  közlekedésért felelős miniszter az  Útügyi Bizottság által megküldött útügyi műszaki előírást a  kormányzati
honlapon 15 napon belül közzéteszi.
(2) Az útügyi műszaki előírások a kormányzati honlapon keresztül ingyenesen hozzáférhetők.
3. Szakmai állásfoglalás kiadása 9. § (1) Bármely az  adott közút tervezésében, építésében vagy üzemeltetésében érintett természetes vagy jogi személy
az  útügyi műszaki szabályozásban foglaltaktól eltérő műszaki megoldásokról (a továbbiakban: eltérés), valamint
a  szabályozást érintő más kérdésekben egyedi állásfoglalást kérhet az  Útügyi Bizottságtól. A  megkeresést
a Koordináló szervhez kell benyújtani.
(2) Ha az eltéréssel kapcsolatos megkeresést nem a közút kezelője nyújtja be, akkor a kérelem mellékleteként a közút
kezelőjének véleményét is be kell nyújtani.
(3) Az Útügyi Bizottság állásfoglalását a Koordináló szerv készíti elő.
 (4) Az Útügyi Bizottság állásfoglalásáról a Koordináló szerv tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti állásfoglalás-kérőt.
 (5) Az Útügyi Bizottság támogató állásfoglalása esetén az eltérésről kialakított szakmai állásfoglalást az Útügyi Bizottság
megküldi a közlekedésért felelős miniszternek, aki azt a kormányzati honlapon 15 napon belül közzéteszi.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
11. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépésekor meglévő útügyi műszaki előírásokat a  közlekedésért felelős miniszter e  rendelet
hatálybalépését követő 60 napon belül a kormányzati honlapon keresztül közzéteszi.
(2) A  Koordináló szerv gondoskodik az  e  rendelet hatálybalépésekor létező útügyi műszaki előírások (1)  bekezdés
szerinti közzététele érdekében a felhasználással kapcsolatos szerzői és egyéb jogok rendezéséről.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépését követően a  8.  § szerint közzétett útügyi műszaki előírást a  közzététel napjától kell
alkalmazni, kivéve azokat az útügyi műszaki előírásokat, amelyek ettől eltérő alkalmazási időpontot tartalmaznak.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
166/2015. (VI. 30.) Korm. rendelete a szociális ágazatban dolgozók részére nyújtott kiegészítő pótlék kifizetéséhez kapcsolódó támogatásról.
A Kormány a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 76. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános szabályok 1. § (1) A  központi költségvetés támogatást biztosít a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek
a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kjtvhr.) 15/B.  §-a szerinti, 2015. július–november hónapra számfejtésre kerülő
kiegészítő pótlékhoz és annak szociális hozzájárulási adójához kapcsolódóan egy összegben
a) a helyi önkormányzat,
b) a  szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó egyházi
jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság, és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző,
a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó, ha a Magyarország 2015. évi
központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 9.  melléklet IV.  pontja alapján állami támogatásban
részesül (a továbbiakban együtt: nem állami szociális fenntartó), és
c) a központi költségvetési szerv és a köztestületi költségvetési szerv
részére [az a)–c) pont szerintiek a továbbiakban együtt: fenntartó].
(2) A fenntartó a támogatásra az után a foglalkoztatott után jogosult, aki a Kjtvhr. 15/B. §-a szerinti kiegészítő pótlékra
jogosult.
(3) A fenntartó a támogatásra abban az esetben jogosult, ha a Kjtvhr. 15/B. §-a szerinti kiegészítő pótlék teljes összege
tényleges bérnövekedésként jelenik meg a foglalkoztatott számára.
(4) Nem nyújtható támogatás a  kiegészítő pótléknak a  Kjtvhr. 6. számú mellékletében meghatározott összegén felül
nyújtott összege és az arra tekintettel fizetendő szociális hozzájárulási adó kifizetéséhez.
(5) A  támogatás kizárólag a  2015. évi foglalkoztatással összefüggésben kifizetett kiegészítő pótlékra, továbbá az  arra
tekintettel ténylegesen megfizetett szociális hozzájárulási adóhoz használható fel. A  támogatás terhére más
jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
2. A helyi önkormányzatok támogatása 2. § (1) A központi költségvetés előleget biztosít a helyi önkormányzat részére a 2015. augusztus–december hónapokban
fizetendő kiegészítő pótlékhoz és az ahhoz kapcsolódó szociális hozzájárulási adóhoz. Az előleg egy hónapra jutó
mértéke a 2015. július hónapra ténylegesen számfejtett kiegészítő pótlék összegének 127%-a.
(2) A  kincstárnak a  helyi önkormányzat székhelye szerinti területi szerve (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
igazgatóság) 2015. július 29-éig – önkormányzatonkénti bontásban, az  1.  melléklet szerinti adattartalommal –
a kincstár központi szervén keresztül adatot szolgáltat a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) részére az (1) bekezdés szerinti előleg mértékéről.
(3) A  miniszter helyi önkormányzatonkénti bontásban adatot szolgáltat a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter
részére az (1) bekezdés szerinti előleg 5 hónapra jutó mértékéről.
(4) A  kincstár az  előleg összegét – a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter legkésőbb 2015. augusztus 3-ai
utalványozása alapján – egy összegben folyósítja.
3. § (1) A  támogatás felhasználásának határideje 2015. december 31. A  helyi önkormányzat a  támogatás felhasználásáról
e fordulónappal az éves költségvetési beszámolójában számol el.
(2) Az  igazgatóság az  elszámolást a  központosított illetményszámfejtési rendszer adatainak figyelembevételével
felülvizsgálja.
(3) Az  (1)  bekezdésben szereplő határnapig fel nem használt, vagy nem a  célnak megfelelően felhasznált
támogatásrészt vissza kell fizetni a  központi költségvetésbe. A  helyi önkormányzat a  ténylegesen számfejtett és
kifizetett kiegészítő pótlékról és szociális hozzájárulási adóról számol el. Ha a  ténylegesen számfejtett és kifizetett
kiegészítő pótlék meghaladja az  előleg összegét, a  helyi önkormányzat a  különbözet erejéig többlettámogatásra
jogosult. Visszafizetési kötelezettség esetén nem kell ügyleti kamatot fizetni, ha az elszámolásra nyitva álló határidő
végéig a visszafizetési kötelezettséget teljesítik.
3. A nem állami szociális fenntartók támogatása 4. § (1) A  kincstárnak a  nem állami szociális fenntartó székhelye szerinti területi szerve (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: igazgatóság)
a) a  Kjtvhr. 15/A.  §-a szerinti ágazati pótlékhoz (a  továbbiakban: ágazati pótlék) nyújtott támogatás összegét
megállapító határozatában foglalt mutatószámok és
b) a 2. melléklet szerinti összeg
alapulvételével, 2015. augusztus 10-éig hivatalból határozatot hoz a  kiegészítő pótlék kifizetéséhez kapcsolódó
2015. évi támogatásról.
(2) Ha a  nem állami szociális fenntartónak az  ágazati pótlék kifizetéséhez kapcsolódó támogatásra való jogosultsága
év közben keletkezik, az  igazgatóság a  kiegészítő pótlék, valamint az  ágazati pótlék kifizetéséhez kapcsolódó
támogatásról egy határozatban dönt.
(3) Ha az  ágazati pótlékhoz kapcsolódóan a  nem állami szociális fenntartó pótigényt vagy lemondást nyújt be,
az igazgatóság a kiegészítő pótlék kifizetéséhez kapcsolódó támogatás összegét is hivatalból módosítja.
5. § (1) Az  igazgatóság a 4. § (1) bekezdés a) és b) pontja alapján összesített támogatási igényét 2015. július 31-éig küldi
meg a miniszter részére.
(2) A miniszter az (1) bekezdésben igényelt támogatást 2015. augusztus 5-éig utalja át az igazgatóságnak.
 (3) Az  igazgatóság a  4.  § (1)  bekezdése szerinti támogatást 2015. augusztus 10-éig, a  4.  § (1)  bekezdése szerinti
határozatban megjelölt és a nem állami szociális fenntartó nevére szóló – magyarországi vagy az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett –
fizetési számlára folyósítja.
(4) A  támogatás folyósítására – e  rendelet eltérő rendelkezése hiányában – az  egyházi és nem állami fenntartású
szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok állami támogatásáról szóló
489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Átr.) 14–16. §-át kell alkalmazni.
6. § (1) A  nem állami szociális fenntartó részére nyújtott támogatás elszámolására, ellenőrzésére, visszafizetésére az  Átr.
17–26. §-ában foglaltakat kell alkalmazni a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) A nem állami szociális fenntartó a ténylegesen számfejtett és kifizetett kiegészítő pótlékról és szociális hozzájárulási
adóról számol el. Ha a  ténylegesen számfejtett és kifizetett kiegészítő pótlék meghaladja az  előleg összegét,
a  fenntartó a különbözet erejéig többlettámogatásra jogosult. Visszafizetési kötelezettség esetén nem kell ügyleti
kamatot fizetni, ha az elszámolásra nyitva álló határidő végéig a visszafizetési kötelezettséget teljesítik.
4. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
154/2009. (VII. 23.) Korm. rendelete a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezesség igénybevételének és beváltásának részletes szabályairól.
A Kormány a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami
készfizető kezességről szóló 2009. évi IV. törvény
4. §-ának (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006.
(V. 5.) Korm. rendeletet a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről szóló 2009. évi IV. törvényben (a továbbiakban: Tv.) és az e rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
2. § (1) A pénzügyi intézmény a Tv.-ben meghatározott feltételek teljesülését a rendelkezésére álló iratok alapján az
áthidaló kölcsön folyósítására vonatkozó hitelszerződés
(a továbbiakban: hitelszerződés) megkötése kezdeményezésének időpontjára vonatkozóan állapítja meg.
(2) A Tv. alkalmazása során munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonynak tekintendő különösen a munkavégzési kötelezettséget magában foglaló szövetkezeti tagsági
viszony, a szakcsoporti tagsági viszony, a vállalkozási és
megbízási szerződésen alapuló, valamint a személyes közreműködéssel járó gazdasági és polgári jogi társasági, ügyvédi és az egyéni vállalkozói tevékenység.
(3) A pénzügyi intézmény és a természetes személy egy
hitelszerződést köthet, amelynek alapján egy vagy több lakáscélú kölcsönhöz is folyósítható áthidaló kölcsön. Ha
a hitelszerződés megkötésekor a szerződés összege előre
nem határozható meg, akkor a havonta folyósítandó
összeg megállapításának módszerét kell meghatározni
szerződésben.
(4) Az állami kezesség érvényességét nem befolyásolja
az, ha a természetes személy részére magasabb összegű
áthidaló kölcsönt folyósít a pénzügyi intézmény amiatt,
hogy
a) a lakáscélú kölcsönszerződésben meghatározott
esetben és módon módosul a törlesztőrészlet összege, vagy
b) a természetes személy és a pénzügyi intézmény a Tv.
3. § (1) bekezdése e) pontjának ea) alpontjában vagy a Tv.
3/A. §-a (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott
összegnél magasabb összegű törlesztésben állapodott
meg, és a hitelszerződés módosításával a törlesztés összegét – legfeljebb a Tv.-ben meghatározott összegre – csökkentik.
(5) A pénzügyi intézmény és a természetes személy a hitelszerződésben határozza meg, hogy a Tv. 2. §-a (5) bekezdésének alkalmazása esetén, mi minősül szerződésszegésnek. A természetes személy a Tv. 3. §-a (1) bekezdésének e) pontja vagy a Tv. 3/A. §-a (2) bekezdésének
b) pontja szerinti vállalását legkésőbb annak esedékességét követő 60. napig teljesíti.
(6) Ha a természetes személynek több pénzügyi intézménynél van lakáscélú kölcsöne, akkor lehetősége van
több hitelszerződés megkötésére azzal, hogy a természetes
személy a Tv. 3. §-ában, illetőleg a Tv. 3/A. §-ában foglaltakat mindegyik hitelszerződés esetén teljesíti.
(7) A természetes személy nyilatkozat megtételével igazolja azoknak a körülményeknek az átmeneti fennállását,
amelyek miatt a háztartás vagyoni, jövedelmi helyzete,
illetőleg teherviselő képessége nem teszi lehetővé a lakáscélú kölcsön szerződés szerinti törlesztését.
(8) A pénzügyi intézmény az általa nyújtott – a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm.
rendelet szerinti – megelőlegező kölcsön összegét is figyelembe veszi a Tv. 3. §-a (1) bekezdésének f) pontja és a Tv.
3/A. §-a (2) bekezdésének d) pontja alkalmazása esetén.
(9) A Tv. 3/A. §-a (2) bekezdésének alkalmazása során
a pénzügyi intézmény a forinttól eltérő fizetőeszközben
meghatározott, de a természetes személy által forintban
törlesztendő lakáscélú kölcsön esetén a lakáscélú kölcsönszerződésben foglaltak figyelembevételével határozza
meg a törlesztőrészlet forint ellenértékét.
(10) A Tv. 3/A. §-a (2) bekezdésének alkalmazása során
a lakáscélú kölcsön folyósításkori első nem akciós törlesztőrészletének az akció lejáratát követő első törlesztőrészlet
minősül.
(11) A pénzügyi intézmény belső szabályzatban határozza meg, hogy milyen iratokat vesz figyelembe a háztartás nettó havi jövedelmének megállapítása során.
(12) A pénzügyi intézmény és a természetes személy
a hitelszerződésben határozza meg az áthidaló kölcsön
folyósítása megszűnésének eseteit.
3. § (1) A pénzügyi intézmény és a természetes személy a hitelszerződésben határozza meg a hitelszerződés felmondásának okát és a felmondási jog gyakorlásának időpontját.
(2) A pénzügyi intézmény a melléklet szerinti igénylőlap felhasználásával érvényesítheti az állami kezesség
vállalásból eredő jogait az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatalnál. A Tv. 2. §-ának (7) bekezdésében meghatározott határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
4. § Az e rendeletben foglaltakat megfelelően alkalmazni
kell a Tv. 3/B. §-a szerinti pénzügyi lízingszerződésre is.
5. § Ez a rendelet 2009. július 28. napján lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1214/2012. (VI. 26.) Korm. határozata a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj 2012–2016 között történő megrendezésével kapcsolatos kormányzati szerepvállalásról.
1. A Kormány a) egyetért azzal, hogy a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj 2012–2016 között megrendezésre kerüljön
azzal, hogy a 2012-ben kifizetendő rendezői jogdíj összege 26 676 638,51 USD, az ezt követő években kifizetendő
jogdíj összege pedig az előző éves jogdíj 7,5 százalékával emelkedik,
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj megrendezéséről szóló,
a Formula One Administration Ltd. és a Hungaroring Sport Zrt. (a továbbiakban: HS Zrt.) közötti szerződés szerinti,
a HS Zrt.-t terhelő rendezői jogdíj fizetési kötelezettség teljesítéséhez szükséges összegű költségvetési
támogatásnak a HS Zrt. részére a 2012–2016 közötti évekre vonatkozó, a központi költségvetésről szóló
törvényekben való tervezését folyamatosan biztosítsák úgy, hogy az adott évre esedékes rendezői jogdíj
kifizetéséhez szükséges forrás fedezetét – a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
rendelkezéseire is figyelemmel – az adott évek költségvetésébe betervezik,
Felelős: a rendezői jogdíj kifizetésének fedezetét biztosító költségvetési fejezetet irányító miniszter
az államháztartásért felelős miniszter Határidő: folyamatos 2. A Kormány a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj 2012–2016 között történő megrendezésével kapcsolatos
kormányzati szerepvállalásról szóló 1093/2009. (VI. 15.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1126/2019. (III. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemében tervezett iskolafejlesztések előkészítéséhez szükséges további intézkedésekről.
A Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemének megvalósítása (a  továbbiakban: Program) érdekében
a Kormány
 1. egyetért a Program keretében tervezett
a) Biatorbágyon létesítendő új szakgimnázium építésének előkészítésével,
b) Gödön új iskola építésének előkészítésével,
c) felcsúti Endresz György Általános Iskola új iskola építésének előkészítésével,
d) Maglódi Vermesy Péter Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola új iskola építésének előkészítésével,
e) Szigetszentmiklós iskolafejlesztés I. ütemében (Temesvári utcai) új iskola építésének előkészítésével,
f ) ürömi József Nádor Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola fejlesztésének előkészítésével;
2. az 1. pont szerinti beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. egyetért azzal, hogy
a) a 1.  pont szerinti beruházások előkészítését – a  4.  pont a)  alpontja szerinti előkészítési fázisokra is
kiterjedően – a Nemzeti Sportközpontok végezze,
b) az 1. pont szerinti beruházások megvalósítója a Beruházási Ügynökség;
 4. egyetért azzal, hogy
a) Program esetében – a  Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemében tervezett
iskolafejlesztések előkészítésének a  Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról szóló 1795/2017.
(XI. 8.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) 2. pont a)–f ) alpontja szerinti – a Beruházás Előkészítési
Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 2.  §
(2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. december 31. napjáig kell
megvalósítani,
b) a Határozat 5.  pontja alapján 1.  pont szerinti beruházások előkészítési fázisaira átcsoportosított forrás
elszámolási és visszafizetési kötelezettségének határideje az 5. pont szerinti jelentés tudomásulvételét követő
30. nap;
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen jelentést a  4.  pont a)  alpontjában meghatározott
előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. január 30.
6. jóváhagyja, hogy a  Nemzeti Sportközpontok által az  1.  pont szerinti beruházásokkal kapcsolatban lefolytatásra
kerülő beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
7. visszavonja a Határozat
a) 1. pont b)–g) alpontját,
b) 2. pont a)–f ) alpontját,
c) 2.  pont záró szövegrészében az  „az a)–f )  alpont tekintetében legkésőbb 2018. december 31. napjáig,”
szövegrészt,
d) 7. pontjában az „a 2. pont a)–f ) alpontja tekintetében legkésőbb 2019. január 30.” szövegrészt, valamint
e) 8. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1440/2015. (VII. 2.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program keretében megvalósuló egyes hulladékgazdálkodási, megújuló energia felhasználásával összefüggő és energiahatékonysági projektek vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz és a támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1. és 2.  melléklet szerinti projektek vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014.  (II. 7.)
Korm.  határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 14.
2. hozzájárul az  2.  melléklet szerinti projekt vonatkozásában a  támogatási szerződés megkötéséhez
az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1840/2013. (XI. 18.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0071 azonosító számú („Kecel Város szennyvízelvezető hálózatának bővítése III. ütem” című) projekt támogatása és támogatása növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0071 azonosító számú, „Kecel Város szennyvízelvezető
hálózatának bővítése III. ütem” című projekt támogatásának növelését,
 2. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az 1. pontban meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektet,
 3. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: támogathatóság feltételeinek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1464/2018. (IX. 25.) Korm. határozata a debreceni Észak-Nyugati Gazdasági Övezet kialakításával összefüggő infrastruktúra-fejlesztésekről.
A Kormány a  Debrecen megyei jogú város közigazgatási területén kialakításra kerülő Észak-Nyugati Gazdasági Övezet
kialakításával kapcsolatos, valamint a  Debrecen és térsége, a  környező települések fejlesztését is szolgáló közlekedési
infrastruktúra- és közműberuházásokkal összefüggésben
 1. egyetért
a) az M35 autópálya csomópontjának Debrecen-Józsa térségében – 2021. február 28. napjáig – történő
megépítésével,
b) a 33. számú főút M35 autópálya és 3316. jelű összekötő út közötti szakaszának – 2021. február 28. napjáig –
2×2 sávosra történő kapacitásbővítésével,
c) a debreceni Észak-Nyugati Gazdasági Övezet területe körüli, 2×1 sávos út megépítésével, valamint az  így
kialakuló út Debrecen-Nagymacs és Debrecen-Józsa felé történő kapcsolatának 2×1 sávos, illetve a 33. számú
főútig vezető út 2×2 sávos kiépítésével 2019. szeptember 30. napjáig;
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére
az 1. pontban meghatározott közútfejlesztések megvalósításához szükséges intézkedésekről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. október 15.
3. egyetért
a) a debreceni közforgalmú logisztikai és konténerterminál Országos Intermodális Konténerterminál Hálózat
részeként – 2021. december 31. napjáig – történő megépítésével,
b) a 108-as vasútvonalnak – 2021. szeptember 30. napjáig – Debrecen és a  megépülő konténerterminál
közötti szakasza fejlesztésével, villamosításával, korszerűsítésével és a  100-as vasútvonalra történő
becsatlakozásához szükséges pályakorrekció megvalósításával;
4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős
tárca nélküli miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  3.  pont a) és b)  alpontjában
meghatározott vasútfejlesztési feladatokhoz szükséges intézkedésekről, ennek keretében az Országos Intermodális
Konténerterminál Hálózat létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló 1532/2017. (VIII. 14.) Korm. határozat
felülvizsgálatáról és a 3. pont a) alpontjában meghatározott fejlesztési döntésnek megfelelő módosításáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. október 15.
 5. egyetért a) az Észak-Nyugati Gazdasági Övezet és kiszolgáló létesítményeinek villamosenergia-ellátását biztosító, nagyés középfeszültségű alállomás, transzformátorállomások és csatlakozási pontok – 2020. június 30. napjáig
történő – kialakításával,
b) az Észak-Nyugati Gazdasági Övezet és kiszolgáló létesítményeinek gázellátását biztosító, 20 ezer Nm3/h
kapacitású hálózat – 2020. március 31. napjáig történő – kiépítésével,
c) az Észak-Nyugati Gazdasági Övezet területén keletkező kezelt csapadékvizek továbbítására alkalmas hálózat
– 2019. június 30. napjáig történő – kiépítésével,
d) az Észak-Nyugati Gazdasági Övezet tűzivíz- és használativíz-ellátását növelő, valamint szennyvízelvezetését
biztosító hálózat – 2019. június 30. napjáig történő – kiépítésével,
e) az Észak-Nyugati Gazdasági Övezet területén meglévő távközlési infrastruktúra kiváltásával és új távközlési
hálózat – 2019. június 30. napjáig történő – kiépítésével;
6. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  5.  pont végrehajtása érdekében
–  a  belügyminiszter, valamint a  pénzügyminiszter bevonásával – készítsen előterjesztést a  Kormány részére,
a fejlesztések Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata által történő megvalósításának támogatásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
belügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2018. október 15. 7. egyetért azzal, hogy az  1., 3. és 5.  pont szerinti fejlesztések megvalósítására vonatkozóan együttműködési
megállapodás kerüljön előkészítésre és megkötésre Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatával, egyben
felhatalmazza az innovációért és technológiáért felelős minisztert az együttműködési megállapodás aláírására.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2010. (V. 14.) HM utasítása a 2010. nyilvános tisztavatás előkészítéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a 2010. évi nyilvános tisztavatás előkészítéséről és végrehajtásáról az alábbi utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
alárendeltségébe, felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemre (továbbiakban:
ZMNE), valamint a Magyar Honvédség (továbbiakban MH) katonai szervezeteire (továbbiakban együttesen
honvédelmi szervezetek). 2. § A tanulmányaikat 2010 nyarán eredményesen befejező tisztjelöltek nyilvános avatására állami ünnepünkön,
2010. augusztus 20-án 10 órai kezdettel Budapesten a Hősök terén kerül sor.
3. § (1) A tisztavatás előkészítése és végrehajtása a honvédelmi szervezetek és a ZMNE együttes feladata.
(2) A tisztavatás előkészítéséért és végrehajtásáért a HM kabinetfőnöke a felelős.
(3) A tisztavatás vezénylő parancsnokát a ZMNE rektora jelöli ki.
4. § A ZMNE kancellára „a nemzeti és állami ünnepek, valamint más kiemelkedő fontosságú rendezvények előkészítéséről
és lebonyolításáról” szóló 2106/2005. (VI. 6.) Korm. határozat mellékletének 6. a) pontjának megfelelően, az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság által 2008. július 31-én összeállított „Követelmények a tömegrendezvények
biztosítási tervének elkészítéséhez” című dokumentum alapján 2010. augusztus 1-ig elkészíti a 2010. évi tisztavatás
biztosítási tervét, azon belül a biztonsági és helyszíni közlekedési tervet, egészségügyi tervet, tömegközlekedési,
valamint programtervet. 2. A rendezőbizottság 5. § (1) A tisztavatás előkészítésével, illetve végrehajtásával kapcsolatos feladatok megszervezésére, összehangolására és
irányítására az utasítás hatálybalépését követő 3 napon belül rendezőbizottságot (továbbiakban: RB) hozok létre,
amelynek a működése 2010. augusztus 31-ig tart. (2) Az RB együttműködik a Miniszterelnöki Hivatal által létrehozott, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium
államtitkára által vezetett törzzsel, ami 2010. augusztus 20-i rendezvények lebonyolítását hivatott felügyelni. Az RB
figyelembe veszi a törzs által kiadott javaslatokat. (3) A honvédelmi miniszter a fenti törzsbe – 2010. augusztus 20-i katonai rendezvényekkel kapcsolatosan – Budapest
helyőrségparancsnokát, valamint – a tisztavatással kapcsolatosan – a ZMNE kancellárát delegálja.
6. § (1) Az RB elnöke a ZMNE kancellára.
(2) Az RB tagjai: a) a HM Vezérkari Titkárság titkárságvezetője;
b) a HM Kommunikációs Főosztály (továbbiakban HM KOF) főosztályvezetője;
c) a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály (továbbiakban: HM NEF) főosztályvezetője;
d) a HM Személyzeti Főosztály (továbbiakban: HM SZEF) főosztályvezetője;
e) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgatója;
f) a HM Infrastrukturális Ügynökség (továbbiakban: HM IÜ) vezérigazgatója;
g) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka;
h) az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (továbbiakban: MH HEK) parancsnoka;
i) a HM Állami Egészségügyi Központ (továbbiakban: HM ÁEK) főigazgatója;
j) az MH Támogató Dandár (továbbiakban: MH TD) parancsnoka;
k) az MH Katonai Közlekedési Központ (továbbiakban: MH KKK) parancsnoka;
l) az MH Központi Kiképző Bázis (továbbiakban: MH KKB) parancsnoka;
m) a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal (továbbiakban: MK KBH) főigazgatója;
n) a HM Miniszteri Kabinet HM Személyügyi Osztály osztályvezetője;
o) a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Kft. (továbbiakban: Zrínyi Nonprofit Kft.) ügyvezető
igazgatója; p) a HM Rekreációs és Kulturális Közhasznú Nonprofit Kft. (továbbiakban: Rekreációs Nonprofit Kft.) ügyvezetője;
q) a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Kft. (továbbiakban: Honvéd Együttes) ügyvezető igazgatója
által kijelölt 1-1 fő. Az RB-be kijelölt személyek nevét, telefonszámát, illetve e-mail címét legkésőbb az utasítás hatályba
lépését követő 3 napon belül, de legkésőbb 2010. július 1-jéig jutassák el az RB elnökének.
(3) Az RB munkájában részt vesz a MH főkarmestere, akadályoztatása esetén meghatalmazottja.
(4) A ZMNE kacellára kérje fel az RB munkájában való közreműködésre a Budapest Rendőr-főkapitányság és az Országos
Rendőr-főkapitányság Köztársasági Őrezred képviselőjét. 7. § (1) Az RB az elvégzendő feladatok pontosítása és összehangolása érdekében 2010. július 2-án 9 órától a ZMNE
Dísztermében értekezletet tart, amelyen a 6. § (2) bekezdésében felsorolt személyek és a MH főkarmestere vesznek
részt. (2) A 6. § (2) bekezdésében felsorolt együttműködő intézmények és szervek képviselőit az RB elnöke hívja meg.
(3) A honvédelmi szervezetek meghívó igényeiket az RB felé 2010. július 5-ig küldhetik meg.
3. A tisztavatás végrehajtásában résztvevő honvédelmi szervek feladatai
8. § (1) ZMNE feladatai: a) felelős a tisztavatás lebonyolításáért;
b) felelős az avatandók, a ZMNE hallgatói, valamint a résztvevő tisztek felkészítéséért;
c) felelős a protokoll névjegyzék összeállításáért, amelyben közreműködik a HM FLÜ, a HM SZEF és a Miniszterelnöki
Hivatal; d) az elkészített meghívókat a Budapesten Akkreditált Katonai Attasé Testület tagjainak szükséges mennyiségben
2010. augusztus 5-ig továbbítja a HM NEF részére;
e) az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumon keresztül a Budapesti Rendőr Főkapitányságtól megigényli a
tisztavatás rendezvényéhez szükséges típusú és mennyiségű kordont; f) biztosítja a híradó-összeköttetést a főpróbára és a tisztavatásra;
g) a haditechnikai bemutatóra biztosítja a T-72, valamint a BTR-80A harcjárműveket, illetve azok kezelőszemélyzetét
(a harcjárművekhez a szállítást végző biztosítja az útvonalengedélyeket);
h) egészségügyi szolgálata szervezi és hajtja végre a rendezvény egészségügyi biztosítását,
i) a főpróbát, valamint az ünnepséget megelőzően gondoskodik a Hősök teréről és a lezárt területről az ott parkoló
gépjárművek elszállításáról. (2) A HM KOF a) elkészíti a honvédelmi miniszter köszöntő levelét és avatási beszédét, és azokat 2010. augusztus 3-ig megküldi a
HM Miniszteri Kabinet Titkárságára; b) elkészíti és felterjeszti a csillagátadó ünnepség pohárköszöntő szövegét;
c) megszervezi a tisztavatás sajtókommünikéjének kiadását, a rendezvény médianyilvánosságát, valamint a 2010.
augusztus 20-i televízió-közvetítéseket; d) intézkedik az ünnepség eseményeinek fényképen, illetve videofelvételen történő megörökítéséről;
e) gondoskodik arról, hogy a sajtó munkatársai az avatással összefüggő katonai, alaki tevékenységet
munkavégzésükkel ne akadályozzák. (3) A HM NEF végzi a Budapesten Akkreditált Katonai Attasé Testület tagjainak értesítését. A részvétel visszaigazolását
követően a meghívók kézbesítését, valamint a helyszínen fogadásuk és kísérésük biztosítását.
(4) A HM SZEF a felterjesztés alapján összesíti az avatandó állomány létszámát és közreműködik a HM és az MH
protokoll-listájának elkészítésében; (5) A HM FLÜ a) biztosítja a tisztavatás végrehajtásának költségvetési fedezetét, a szerződések megkötését és a költségek
elszámolását; b) biztosítja, hogy a költségek, illetve kiadások tervezése, valamint felhasználása a takarékos gazdálkodás
irányelveinek betartásával történik; c) szervezi az elnökség tagjainak meghívását, részvételük visszaigazolását;
d) pontosítja a protokoll szektorba meghívandó személyeket, valamint biztosítja részükre a meghívókat;
e) intézi a külföldi vendégek és a meghívottak részvételével együtt járó feladatokat, tervezi az elnökség
tevékenységét, első sorának felállítását; f) biztosítja az elnökség fogadása, a honvédelmi miniszteri köszöntő és az állófogadás helyszínét és feltételeit.
(6) A HM IÜ a) biztosítja a tér berendezéséhez szükséges munkaerőt és a tér feldíszítéséhez szükséges dísznövény dekorációt;
b) biztosítja a hangosításhoz az elektromos áramot; c) elvégezteti a tér berendezéséhez szükséges emelvények, dobogók, pulpitus, virágtartók karbantartását és
helyszínre szállítását; d) biztosítja az előírt mobil illemhelyeket;
e) intézkedik a Hősök tere takarításáról; f) biztosítja a ZMNE által igényelt székeket, azok szállítását,
g) biztosítja a települési hulladékgyűjtő konténereket és a hulladék elszállítását.
(7) Az MH ÖHP a) koordinálja az avatandó állomány avatási és alapfelszerelési öltözettel való ellátását, valamint az avatási
ruhaszemlét; b) biztosítja az RB alakuló ülésén egyeztetett zenekarokat a tisztavatást megelőző katonazenekari bemutatóhoz és
az azt követő térzenéhez; c) az avatási ünnepségre, a főpróbára és az összevont gyakorlásokra biztosítja egy 48 főből álló tiszti díszszázad
részvételét a tisztavatás díszzászlóaljában; d) biztosítja, hogy a statikus haditechnikai bemutatóra, valamint a légiparádéra a harcjárművek (a ZMNE által nem
biztosított harcjárműveket) és szállítójárművek megfelelő állapotban, kezelőszemélyzettel rendelkezésre
álljanak, biztosítja továbbá a statikus haditechnikai bemutató és a légiparádé előkészítését és zavartalan
lebonyolítását; e) ki- és visszaszállítja a ZMNE által biztosított T-72 harcjárművet a ZMNE telephelyéről a bemutató helyszínére,
f) az MH Logisztikai Ellátó Központ útján biztosítja a tisztavatás elnöksége eső elleni védelmét.
(8) Az MH HEK biztosítja a tisztavatás egészségügyi biztosításának szakmai irányítását, és a VIP vendégek helyszíni
egészségügyi ellátását. (9) A HM ÁEK biztosítja a rendezvény kórházi hátterét, a VIP vendégek kórházi egészségügyi ellátását.
(10) Az MH TD biztosítja a) a tisztavatásra való felkészüléséhez századonként legalább 1 fő kiképző állományt;
b) az avatási ünnepségre, a főpróbára és az összevont gyakorlásokra a csapatzászló (1+3 fő) és történelmi zászló
vivőket (1+15 fő), irányjelzőket; c) az avatási ünnepségre, a belső főpróbára, a főpróbára, az összevont gyakorlásokra és a tisztavatást megelőző
katonazenekari bemutatóhoz és az azt követő térzenéhez a zenekart, illetve a zenés fegyveres bemutató
díszelgőit; d) a rendezvény hangosítását, a hangosítás eszközeit és kezelő személyzetét, valamint a hangosító eszközök
szünetmentes áramellátásához szükséges egy darab zajmentes aggregátort mind a főpróba, mind pedig a
tisztavatás időtartamára; e) a Stefánia palotában rendezendő állófogadás rendészeti és forgalomszabályozási feladatait;
f) a díszőrség biztosítását az avatás során; g) a Magyar Hősök Emlékkövénél 2010. augusztus 20-án 12 órakor az ünnepélyes őrségváltást.
(11) Az MH KKK megszervezi, technikai eszközökkel biztosítja a tisztavatással kapcsolatos szállításokat, valamint a
díszzászlóalj szállítását a főpróbára, ill. az éles végrehajtásra.
(12) Az MH KKB biztosítja a) a kordonszolgálat személyi feltételeit, valamint a zenekart a katona-zenekari bemutatóhoz;
b) gondoskodik a kordonzsinór szállításáról, telepítéséről, illetve az ünnepség után annak bontásáról, elszállításáról.
(13) Az MK KBH a társ-nemzetbiztonsági szolgálatokkal és az Országos Rendőr Főkapitánysággal közösen saját terv alapján
biztosítja a tisztavatás zavartalan lebonyolítását. (14) A HM Miniszteri Kabinet HM Személyügyi Osztály megrendeli a kardokat az avatandó állomány részére.
(15) A Zrínyi Nonprofit Kft. biztosítja: a) a molinók ellenőrzését és szükség szerinti igénylését, valamint előzetesen azok tisztíttatását, tárolását, szállítását,
és azok kihelyezéséhez megfelelő alpinista személyzetet; b) az előzetes helyszínbejárás alapján szükséges LED-falakat;
c) a tisztavatási ünnepség, valamint az azt megelőző, illetve azt követő események rögzítését, valamint LED-falakra
történő kivetítését; d) a tisztavatás előtti népszerűsítő médiakampányhoz a szórólapok elkészítését, illetve az óriásplakátok elkészítését
és kihelyezését. (16) A Rekreációs Nonprofit Kft.– a Zrínyi Nonprofit Kft.-vel, valamint a Honvéd Együttessel közösen – 2010.
augusztus 11–19. között biztosítson kulturális műsort a tisztavatásra felkészülő állomány részére.
(17) A Honvéd Együttes férfikara mind a főpróbán, mind a tisztavatáson előadja Himnuszt és a Szózatot.
4. A tisztavatásra való felkészülés és a rendezvény főbb időpontjai, helyszínei
9. § (1) Az RB értekezletének időpontja 2010. július 2. 9 óra.
(2) Az RB térszemléjének időpontja 2010. augusztus 9. 9 óra.
(3) A díszzászlóaljban résztvevő tiszti század tagjai a ZMNE-re 2010. augusztus 9. 12 óráig érkeznek meg.
(4) Az avatási ruhaszemle időpontja 2010. augusztus 9. 16 óra.
(5) Az összevont gyakorlásra a ZMNE Hungária körúti bázisán 2010. augusztus 10–18-ig kerül sor.
(6) Belső főpróba időpontja 2010. augusztus 18. 10 óra.
(7) A csillagátadásra 2010. augusztus 19-én, központi ünnepség keretében a Stefánia palotában kerül sor.
(8) A főpróba a Hősök terén teljes létszámmal 2010. augusztus 19-én 10 órakor kezdődik.
(9) A nyilvános tisztavatási ünnepség a Hősök terén 2010. augusztus 20-án 10 órakor kezdődik.
(10) A miniszteri állófogadás 2010. augusztus 20-án 11.30 órakor kezdődik a Stefánia palotában.
5. Öltözet a főpróbán és a tisztavatáson 10. § (1) 2010. augusztus 19-ére, a főpróbára az öltözetet a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzata (továbbiakban: Ált/25.)
szerint a ZMNE kancellára határozza meg. (2) A 2010. augusztus 19-i központi ünnepségre a résztvevő állomány öltözetét a honvédelmi miniszter határozza meg.
(3) 2010. augusztus 20-án az ünnepélyes tisztavatáson az avatandó állomány és az elnökségbe meghívott katonák részére
társasági öltözet: a) az általános öltözetet viselő tábornokok, főtisztek, tisztek, zászlósok számára az Ált/25. 48. A) pont 3. változat,
csapadékos időjárás esetén a 3. változat esőkabáttal egészül ki;
b) az általános öltözetet viselő tiszthelyettesek számára az Ált/25. 48. B) pont 7. változat, csapadékos időjárás esetén
a 7. változat esőkabáttal egészül ki; c) a légierő által viselt és a hadihajós öltözetet viselők számára az Ált/25. 48. C) pont 11. változat, csapadékos időjárás
esetén a 11. változat sötétkék esőkabáttal egészül ki;
d) az általános öltözetet viselő főtiszt, tiszt, zászlós katonanők számára az Ált/25. 48. D) pont 15. változat, csapadékos
időjárás esetén a 15. változat női esőkabáttal egészül ki;
e) az általános öltözetet viselő tiszthelyettes katonanők számára az Ált/25. 48. E) pont 19. változat, csapadékos
időjárás esetén a 19. változat női esőkabáttal egészül ki;
f) a légierő által viselt és a hadihajós öltözetet viselő katonanők számára az Ált/25. 48. F) pont 23. változat,
csapadékos időjárás esetén a 23. változat sötétkék női esőkabáttal egészül ki.
(4) A díszzászlóalj hallgatói állománya részére ünnepi öltözet:
a) a hallgató katonák számára az Ált/25. 47. A) pont 4. változat i) és p) hordmód változatokkal, csapadékos időjárás
esetén a 4. változat esőkabáttal egészül ki; b) a hallgató katonanők számára az Ált/25. 47. C) pont 12. változat h) és n) hordmód változatokkal, csapadékos
időjárás esetén a 12. változat női esőkabáttal egészül ki;
c) a díszzászlóalj egyik századának a csapatpróbán levő hallgatói díszöltözet.
(5) A díszzászlóalj állományának öltözete fehér kesztyűvel, az avatandó állomány (kivéve katonanők) öltözete díszövvel
egészül ki. (6) A MH TD díszelgő állománya részére a hivatalos öltözet az Ált/25. 50. A) és B) pont 2. változat. A katonazenekarok
állománya részére az Ált/25. 51. A) pont 2. változat és az Ált/25. 51. B) pont 4. változat.
(7) A kordonszolgálatot ellátó állomány részére a hivatalos öltözet az Ált/25. 45. A) pont 3. változat, csapadékos időjárás
esetén a 3. változat esővédővel egészül ki. 6. Záró rendelkezések
11. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2010. április 20. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1429/2017. (VI. 29.) Korm. határozata az EFOP-4.2.1-16 azonosító jelű („Felsőoktatási infrastruktúra fejlesztése” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, az  EFOP-4.2.1-16 azonosító jelű, „Felsőoktatási infrastruktúra
fejlesztése” című felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok
(a továbbiakban: projektjavaslatok) támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
234/2019. (VI. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/506/3/2019. számú előterjesztésére – Komonyi György
(névmódosítás előtti neve: Komonyi Jurij Györgyövics; születési hely, idő: Kincseshomok [Ukrajna], 1994. április 2.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1026/2015. (I. 29.) Korm. határozata egyes tárgyi eszközöknek az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) részére történő ingyenes tulajdonbaadásáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és az  Európai Rendőrakadémia (CEPOL) közötti Székhely-megállapodás
kihirdetéséről szóló 2014. évi XLIII. törvényre –
 1. az  állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján az  állam tulajdonában és
a  Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ vagyonkezelésében lévő – 1.  melléklet szerinti – tárgyi
eszközöknek az  Európai Rendőrakadémia (a  továbbiakban: CEPOL) részére történő ingyenes tulajdonbaadásáról
dönt a CEPOL működéséhez történő magyar hozzájárulásként;
2. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ főigazgatójának bevonása
mellett, valamint a CEPOL igazgatójával együttműködve, gondoskodjon az átadás-átvétel lebonyolításáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
244/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Pritz Helga Katalint
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2014. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2013. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az ACTIVE GUARDIAN 13 katasztrófavédelmi képességeket bemutató gyakorlattal kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.
évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szer
vezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az ACTIVE GUARDIAN 13
katasztrófavédelmi gyakorlat: 2. Általános adatok:
a) Az ACTIVE GUARDIAN 13 gyakorlat (a további
akban: Gyakorlat) jellege: katasztrófavédelmi gyakorlat
b) A Gyakorlat tárgya: A Magyar Honvédség kataszt
rófavédelmi képességeinek bemutatása többnemzeti
együttműködési gyakorlat keretében, az Ohio Nemzeti
Gárda (a továbbiakban: OHNG) valamint a Szerb Szárazföldi Csapatok kijelölt szervezeteinek részvételével.
c) A Gyakorlat célja: A Magyar Honvédség harcászati
szintű vezetési elemeinek, valamint kijelölt erőinek gyakoroltatása a katasztrófavédelemmel kapcsolatos műveletek megtervezése, megszervezése és vezetése során, fiktív
műveleti környezetben.
d) A Gyakorlat fő célkitűzése: A Magyar Honvédség
katasztrófavédelmi feladatainak gyakoroltatása többnemzeti kötelék részeként, nemzetközi együttműködésben.
e) A Gyakorlat további célkitűzései:
ea) Az MH-OHNG együttműködésének kezdete 20. év
fordulója kapcsán a gyakorlat tervezési folyamatával,
szervezésével és végrehajtásával demonstrálni az együtt-
működés eddigi eredményeit, valamint az együttműködés
egy magasabb szintre emelését.
eb) Többnemzeti törzsmunka gyakorlása harcászati
szinten. ec) Az amerikai fél katasztrófavédelemmel kapcsolatos
alkalmazási elveinek, módszereinek és tapasztalatainak
megismerése, esetleges adaptálási lehetőségeinek vizsgálata.
ed) Gyakoroltatni az Önkéntes Műveleti Tartalékos állomány egy lehetséges alkalmazását katasztrófavédelmi
feladatok ellátása során.
f) A Gyakorlat időtartama, helyszíne:
fa) végrehajtásának időtartama: 2013. október 7–20.
között
fb) körzete: Ercsi Vizi Kiképző Bázis
g) Gyakorlatvezetőség:
ga) Gyakorlatvezető: Dr. Orosz Zoltán altábornagy,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes (a továbbiakban:
HVKFH). gb) Gyakorlatvezető helyettes: Huszár János dandártábornok Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság szárazföldi haderőnem főnöke, parancsnok helyettes
(a továbbiakban: MH ÖHP SZFHF).
3. A Gyakorlat elgondolása:
A Gyakorlat négy szakaszban kerül végrehajtásra:
a) Első szakasz: 2013. január 11-ig
A Gyakorlatra vonatkozó elgondolás és a Gyakorlat ki
induló adatainak kidolgozása
b) Második szakasz: 2013. január 12-től 2013. szep
tember 30-ig
A Gyakorlat tervezése, szervezése
A gyakorlat tervezése és a tervezési dokumentumok ki
dolgozása. Az Indító Tervező Konferenciát követően a
Központi Tervező Csoport (a továbbiakban: KTCS) a
gyakorlattervezésre vonatkozó feladatait átadja a gyakorlatvezető helyettes által kijelölt Gyakorlat Tervező Csoport (a továbbiakban: GYTCS részére.
c) Harmadik szakasz: 2013. október 1.–2013. október 20.
A Gyakorlat végrehajtása
Magába foglalja a gyakorlat végrehajtására történő köz
vetlen felkészülést, valamint a végrehajtást, beleértve a
ki-, és visszatelepülést is, továbbá a gyakorlat azonnali értékelését.
d) Negyedik szakasz: 2013. október 21-től 2014. január
30-ig
A Gyakorlat értékeléséből, a jelentések kidolgozásából
és felterjesztéséből áll.
4. A Gyakorlat résztvevői:
a) A HM és a HM közvetlen alárendeltségébe és közvet
len irányítása alá tartozó szervezetek kijelölt állománya.
b) A Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK), vala
mint az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek kijelölt állománya.
c) Az MH ÖHP és alárendelt szervezeteinek kijelölt állománya.
5. A Gyakorlat előkészítéséért és végrehajtásáért felelős szervezetek feladatai:
a) A HM Sajtó Iroda (a továbbiakban: HM SI)
aa) megszervezi a média előzetes tájékoztatását.
ab) intézkedik a www.honvedelem.hu, a www.facebo
ok.com/magyarhonvedseg, illetve a www.honvedelem.hu/honvedelmi-miniszterium oldalakon a Gyakorlattal kapcsolatos információk folyamatos megjelenítésére.
ac) koordinálja és biztosítja a Gyakorlattal kapcsolatban
összeállításra került anyagok a HM hivatalos, a www.honvedelem.hu/honvedelmi-miniszterium honlapján történő
megjelenítését.
ad) részt vesz a Gyakorlat tervezésének folyamatában,
melynek során kidolgozza a média alájátszás kapcsolódó
bejátszásait, közléseit.
ae) a Gyakorlatvezetőség által biztosított információk
alapján háttéranyagot készít a média részére.
af) a Gyakorlat végrehajtása és előkészítése időszakában részt vesz a Honvéd Vezérkar Vezérkari Irodával
(a továbbiakban: HVK VKI), a HVK KIKCSF-fel, az MH
ÖHP-val a bemutató nap megtervezésében, megszervezésében és végrehajtásában.
ag) együttműködve a HVK VKI-vel, HVK KIKCSF-fel,
az MH ÖHP-val részt vesz a gyakorlat szakmai és Látogató Napjára meghívásra javasoltak névjegyzékének összeállításában.
ah) a Gyakorlat Végső Koordinációs Konferenciájáig
kidolgozza a Gyakorlat Kommunikációs Tervét.
ai) a gyakorlat szakmai, illetve látogató napjára érkező
újságírók, média képviselők fogadása, munkájuk szervezése, kísérése.
b) A HM Jogi Főosztály:
ba) végrehajtja a Gyakorlat tervezési, szervezési és vég
rehajtási időszakában a Gyakorlat stratégiai vezetési szintjének jogi támogatás feladatait.
bb) szakterületének vonatkozásában közreműködik a
műveletvezetéshez és tervezéshez szükséges fiktív okmányok elkészítésében.
bc) a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló 77/2009. (IX. 11.)
HM utasításban foglaltak szerint közreműködik az Együttműködési Megállapodások és a Gyakorlatra kialakított
Technikai Egyezmény elkészítésével kapcsolatos feladatok végrehajtásában.
c) A HM Tervezési és Koordináció Főosztály:
ca) részt vesz a Gyakorlat tervezésében, a gyakorlat ki
induló helyzetére és közléseire vonatkozó okmányok kidolgozásában. cb) szakértőt biztosít a Gyakorlat végrehajtási szakaszában a Gyakorlatvezetőség törzsének állományába.
d) A HM Védelmi Hivatal:
da) részt vesz a Gyakorlat tervezésében, a gyakorlat ki
induló helyzetére és közléseire vonatkozó okmányok kidolgozásában. db) szakértőt biztosít a Gyakorlat végrehajtási szakaszában a Gyakorlatvezetőség törzsének állományába.
e) A HM Hatósági Hivatal (a továbbiakban: HM HH):
ea) végzi a gyakorlat munka- és tűzvédelmi feladatainak
koordinálását.
f) A HM Protokoll- és Rekreációs és Kulturális Fő
igazgatóság:
fa) Az érvényben lévő szerződések alapján biztosítja a
Gyakorlat tervezői rendezvényein és a gyakorlaton
szerb-angol-magyar tolmács részvételét az MH ÖHP javaslata alapján.
g) A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH):
ga) a felmerülő igények, illetve a külföldi résztvevőkkel
megkötendő Technikai Egyezmények alapján biztosítja a
Gyakorlat infrastrukturális feltételeit.
gb) végrehajtja a Gyakorlat helyszínének igénybevételével kapcsolatos engedélyeztetési és használatbavételi
feladatokat.
gc) végzi a Gyakorlat környezetvédelmi feladatainak
koordinálását és részt vesz a gyakorlat környezetvédelmi
biztosításában.
h) A HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF):
ha) végzi a gyakorlat tervezésével, szervezésével és
végrehajtásával kapcsolatos személyügyi szakfeladatokat.
hb) nyilvántartja a HVK csoportfőnökségek Gyakorlaton részt vevő állományának gyakorlatos napjait.
hc) szakterületeinek vonatkozásában felügyeli a Gyakorlat végrehajtása során kidolgozott elgondolást, intézkedéseket és egyéb okmányokat.
i) A HVK Felderítő Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK FCSF):
ia) szakterülete tekintetében pontosítja a Gyakorlatra
vonatkozó általános helyzetet és részt vesz a Gyakorlat
végrehajtásához szükséges dokumentumok, okmányok kidolgozásában.
ib) kidolgozza a Gyakorlatra vonatkozó stratégiai szintű
alapokmányok szakterületét érintő részeit.
ic) részt vesz a Gyakorlat fő eseményeinek és incidenseinek kidolgozásában.
j) A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF):
ja) kidolgozza a Gyakorlat Általános Helyzetre vonatkozó stratégiai szintű alapokmányok szakterületét érintő
részeit.
jb) szaktiszteket biztosít az Ellenőrző-értékelő Csoport
állományába. k) A HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF):
ka) a résztvevő katonai szervezetek által felterjesztett
„Gyakorlat Rész Költségvetési Tervei” alapján 2013.
szeptember 01-ig összeállítja a „Gyakorlat Összesített
Költségvetési Tervét”, majd azt felterjeszti a keretgazda
HVK KIKCSF részére szakmai, majd pedig a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal részére jóváhagyás céljából.
kb) a logisztikai szakterület vonatkozásában felügyeli a
Gyakorlat végrehajtása során kidolgozott elgondolást, intézkedéseket és egyéb okmányokat.
kc) a Gyakorlat befejezését követően a résztvevő katonai szervezetek a 98/2008. (HK 19.) HM utasításban előírt
adatszolgáltatása alapján elkészíti el a „Gyakorlat Összesített Elszámolását” és megküldi a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatal főigazgatója részére.
l) A HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF):
la) felügyeli a szakterületéhez tartozó intézkedéseket,
terveket és kapcsolódó okmányokat a Gyakorlat előkészítése és végrehajtása időszakában.
lb) a Gyakorlat stratégiai szintű vezető szervezetébe
szakállományt biztosít.
lc) a HVK HIICSF részére felterjesztett igények elbírálását követően intézkedik a központilag biztosítandó híradó és informatikai szolgáltatások biztosítására.
ld) a Gyakorlat helyszínének függvényében, a felterjesztett igényeket követően intézkedik a Kormányzati
Célú Elkülönült Hírközlő Hálózathoz történő felcsatlakozásra.
m) A HVK KIKCSF:
ma) együttműködve a gyakorlat tervezéséért közvetle
nül felelős MH ÖHP-val a gyakorlatot elrendelő parancsnok a Honvéd Vezérkar Főnök felhatalmazása alapján vezeti és irányítja a KTCS munkáját.
mb) a KTCS közvetlenül felelős a Kiinduló Adatok kidolgozásáért. A KTCS gyakorlatra vonatkozó Indító Tervező Konferenciát követően a gyakorlattervezésre vonatkozó felelősségét átadja a gyakorlat tervezéséért közvetlenül felelős MH ÖHP részére.
mc) szakterületeinek vonatkozásában szakembereket
biztosít a Gyakorlatvezetőség törzsébe.
md) Megalakítja, és a gyakorlat előkészítése és végrehajtása során vezeti az Ellenőrző-értékelő csoportot.
me) Együttműködve a HVK VKI-vel, a HM SI-vel, az
MH ÖHP-val részt vesz a gyakorlat szakmai és Látogató
Napjára meghívásra javasoltak névjegyzékének összeállításában.
mf) Összeállítja a Gyakorlat Összesített Értékelő Jelentését a Gyakorlatot végrehajtó katonai szervezetek Gyakorlatról szóló jelentései alapján.
mg) szakterületeinek vonatkozásában felügyeli a Gyakorlat végrehajtása során kidolgozott elgondolást, intézkedéseket és egyéb okmányokat.
mh) megszervezi és levezeti a Gyakorlat Értékelő konferenciáját.
n) A HVK VKI:
na) a HM SI-vel, a HVK KIKCSF-fel, az MH ÖHP-val
együttműködve tervezi, szervezi a Gyakorlattal, a szakmai
bemutató nappal és a Látogató Nappal kapcsolatos koordinációs feladatokat.
nb) Együttműködve a HM SI-vel, HVK KIKCSF-fel, az
MH ÖHP-val összeállítja a gyakorlat szakmai és Látogató
Napjára meghívásra javasoltak névjegyzékét.
o) Az MH ÖHP:
oa) elrendelő parancsot ad ki az MH ÖHP és alárendelt
jei részére a Gyakorlat előkészítésére és végrehajtására
2013. január 30-ig.
ob) részt vesz a Gyakorlat kiinduló adatainak és az elrendelő parancs kidolgozásában.
oc) kijelöli a Gyakorlat Tervező Csoportot (a továbbiakban: GYTCS), annak állományát és feladatait parancsban szabályozza.
od) kidolgozza a Gyakorlat végrehajtásához, illetve a
műveletvezetéshez és tervezéshez szükséges okmányokat.
oe) tervezi, szervezi és koordinálja a Gyakorlat harcászati szintű felkészítési és kiképzési rendezvényeit.
of) tervezi, szervezi és koordinálja a gyakorlattal kapcsolatos tervezői eseményeket, megbeszéléseket.
og) a Gyakorlat végrehajtása időszakában a HVK
KIKCSF-fel, a HVK VKI-val és a HM SI-vel, együttműködve felel a Látogató Nap és Szakmai Nap megtervezéséért, megszervezéséért és végrehajtásáért.
oh) az MH Vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandárral (a továbbiakban: MH BHD) együttműködve felel
a Látogató Nap és Szakmai Nap logisztikai biztosításáért.
oi) végrehajtja a Gyakorlat információ- és dokumentumvédelmi feladatait.
oj) részt vesz a HM FHH-val együttműködve, a Gyakorlat helyszínének igénybevételével kapcsolatos engedélyeztetési és használatbavételi eljárás végrehajtásában.
ok) felelős a Gyakorlat valós logisztikai és egészségügyi támogatásának megtervezéséért, megszervezéséért és
végrehajtásáért, a HVK LOGCSF-el, és az MH HK szakmai felügyeletével.
ol) felelős a Gyakorlat valós munka-, tűz és környezetvédelemmel kapcsolatos feladatok megtervezéséért, megszervezéséért és végrehajtásáért.
p) Az MH BHD:
pa) együttműködik az MH ÖHP-val a Gyakorlat rendé
szeti biztosításában, a Látogató nap és a szakmai bemutató
nap katonai rendész, díszelgő és logisztikai feladatainak
végrehajtásában.
q) Az MH Vezetési és Doktrinális Központ:
qa) a Gyakorlat során az általa kijelölt személy vezeti a
tapasztalat-feldolgozó csoportot, összegyűjti a jelentkező
tapasztalatokat, azokat minősíti és azonosítja, majd feldolgozásuk után feltölti az MH Központi Tapasztalat Adatbázisba.
qb) a Gyakorlatot követően bedolgozik a Gyakorlat
Azonnali Értékelő Jelentésébe, illetve a Gyakorlat Összesített Értékelő Jelentésébe.
r) Az MH Geoinformációs Szolgálat:
ra) a Gyakorlat tervezése, előkészítése és végrehajtása
során biztosítja a szükséges térképészeti, katonaföldrajzi
és meteorológiai információkat.
rb) a HVK HDMCSF és a HVK FCSF elgondolása szerint szakembereket biztosít a gyakorlat okmányainak kidolgozásához.
s) Az MH Honvédkórház:
sa) kidolgozza a Gyakorlatra vonatkozó stratégiai szin
tű alapokmányok szakterületét érintő részeit.
sb) a Gyakorlat előkészítése során bedolgozza a Gya
korlat Tervébe a szakterületét érintő feladatokat.
sc) szakterületeinek vonatkozásában felügyeli a Gya
korlat végrehajtása során kidolgozott elgondolást, intézkedéseket és egyéb okmányokat.
sd) szakembereket biztosít a Gyakorlatvezetőség törzsének állományába. se) a gyakorlat végrehajtása során és azt követően szakközegeivel végrehajtja a közegészségügyi-járványügyi
biztosítási és hatósági ellenőrzési feladatokat.
sf) együttműködve az MH ÖHP-val, részt vesz a Gyakorlat valós egészségügyi biztosításának megtervezésében, megszervezésében és végrehajtásában.
t) A MH Közegészségügyi Járványügyi Szolgálat:
ta) kidolgozza a gyakorlat közegészségügyi-járvány
ügyi biztosítási tervét.
tb) a gyakorlat végrehajtása során és azt követően szak
közegeivel végrehajtja a közegészségügyi-járványügyi
biztosítási és hatósági ellenőrzési feladatokat.
u) Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság:
ua) kidolgozza a Gyakorlatra vonatkozó stratégiai szintű alapokmányok szakterületét érintő részeit.
ub) a Gyakorlat előkészítése során bedolgozza a Gyakorlat Tervébe a szakterületét érintő feladatokat.
uc) szakterületeinek vonatkozásában felügyeli a Gyakorlat végrehajtása során kidolgozott elgondolást, intézkedéseket és egyéb okmányokat.
ud) a Gyakorlat előkészítése és végrehajtása során végzi
tartalékos állomány bevonultatásával kapcsolatos feladatokat.
6. A Gyakorlat tervezésének és végrehajtásának
egyéb feladatai
a) Adminisztratív és valós logisztikai támogatási feladatok: aa) A gyakorlat költségvetése. A résztvevő katonai
szervezetek a gyakorlat valós logisztikai támogatása tervezéséhez szükséges adatokat, valamint részköltségvetési
terveket 2013. augusztus 15-ig megküldik az HVK
LOGCSF csoportfőnökén keresztül a keretgazda HVK
KIKCSF részére. A gyakorlat előkészítésére és végrehajtására tervezett erőforrásokat csapat-és központi keretekből kell biztosítani. A gyakorlatra a 2013. évi MH Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programjában a nemzetközi gyakorlatok és kiképzések keretén belül az A113/13
pénzügyi projektkódon 200 millió Ft előirányzat van tervezve. Az MH ÖHP az alárendeltjei vonatkozásában részköltségvetési tervet terjeszt fel a HVK LOGCSF részére.
Az MH ÖHP alárendeltségébe nem tartozó költségviselő
katonai szervezetek összköltségvetési tervbe való bedolgozásaikat, részköltségvetési terveiket az HVK LOGCSF
részére kell, hogy megküldjék. A költségvetési terv elké
szítéséért és jóváhagyásra történő felterjesztéséért a HVK
LOGCSF felel.
ab) Elhelyezési szolgáltatások. Az intézkedés hatálya
alá tartozó szervezetek által felterjesztett igények alapján a
HVK KIKCSF és a HVK LOGCSF jóváhagyásával, a HM
FHH biztosítja.
b) A gyakorlat elemzésével, értékelésével kapcsolatos feladatok: ba) A Gyakorlatvezetőség struktúráján belül Elemző-értékelő Csoport kerül kialakításra.
bb) A Gyakorlaton résztvevő szervek és szervezetek kidolgozzák a gyakorlattal kapcsolatos, az Azonnali Értékelő Jelentésüket, beleértve az elöljáró által meghatározott
célkitűzések megvalósulásának előzetes értékelését is, és
felterjesztik azt az elöljárónak jóváhagyásra legkésőbb a
Gyakorlat végrehajtási szakaszának végétől számított
30 naptári napon belül.
bc) A Gyakorlat vezetője összeállítja a Gyakorlat
Összesített Értékelő Jelentését, beleértve a Gyakorlat végrehajtását elrendelő parancsnok által meghatározott célkitűzések megvalósulásának értékelését is, és szolgálati úton
felterjeszti jóváhagyásra, legkésőbb a Gyakorlat végétől
számított 90 naptári napon belül.
c) Tapasztalat feldolgozással kapcsolatos feladatok:
ca) A Gyakorlatvezetőség struktúráján belül Tapaszta
lat Feldolgozó Csoport (a továbbiakban: TFCS) kerül kialakításra, azzal a céllal, hogy a Gyakorlat tervezése, szervezése és végrehajtása során gyűjtse a megfigyeléseket,
majd azokat feldolgozva és elemezve ajánlást tegyen a jövőben megtartásra kerülő gyakorlatok tervezése, szervezése és végrehajtása hatékonyságának növelésére.
cb) A TFCS tagjainak kijelölése, felkészítése olyan
számvetéssel történik, hogy a tapasztalat-feldolgozó tevékenység a Gyakorlat tervezése és végrehajtása során folyamatosan megvalósuljon.
3. Záró rendelkezések: 7. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
8. Az intézkedés hatálya alá tartozó szervezetek vezetői
és parancsnokai – szükség esetén – 2013. augusztus 31-ig
kiadják ezen intézkedés végrehajtásáról szóló belső rendelkezéseiket.
9. Az intézkedést a hatálya alá tartozó szervek és szervezetek vezetői állománya teljes, a beosztott személyi állomány pedig a szükséges terjedelemben ismerje meg.
10. Ez az intézkedés 2014. március 1-jén hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
321/2012. (XI. 16.) Korm. rendelete a területszervezési eljárásról.
A Kormány Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. belterület: a település közigazgatási területének – jellemzően a település történetileg kialakult, összefüggő,
beépített, vagy beépítésre szánt területeket tartalmazó – a helyi építési szabályzatban kijelölt része;
2. egybeépült települések: egy település belterületének a vele szomszédos település belterületével építészeti,
infrastrukturális egybeépültség alapján homogén lakóterületi egységet, belterületet képező településkapcsolat;
3. elkülönült településrész: a település más lakott településrészeivel – a lakott területek földrajzi (domborzati),
térbeni, építészeti elkülönültsége alapján – egybe nem tartozó lakott településrész;
4. falugyűlés: Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 98. §
(3) bekezdése szerinti falugyűlés, város esetében az érintett településrész lakossági fóruma;
5. kormányhivatal: a település fekvése szerint illetékes fővárosi vagy megyei kormányhivatal;
6. külterület: a település közigazgatási területének belterületnek nem minősülő, elsősorban mezőgazdasági,
erdőművelési, vízgazdálkodási, vagy különleges (pl. bánya, vízmeder, hulladéktelep) célra szolgáló, vagy művelés
alatt nem álló természetközeli része; 7. lakosságszám: az Mötv. 146. § (3) bekezdése szerint a költségvetési törvényben meghatározott lakosságszám;
8. lakott területrész: a képviselő-testületek eltérő megállapodása hiányában a fogadó település bel- vagy
külterületéhez kapcsolódó és azzal összefüggő természetes vagy jelentős műszaki létesítmény mesterséges
határvonala által lehatárolt bel- vagy külterület, amelyen az érintett választópolgárok életvitelszerűen lakóhellyel
rendelkeznek; 9. miniszter: a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter;
10. polgármester: a polgármester és a főpolgármester; 11. területrész átadása: egymással határos területrész átadása, átvétele, cseréje települési önkormányzatok között.
2. Közös szabályok 2. § Az Országgyűlés, valamint a köztársasági elnök (a továbbiakban együtt: döntéshozó) döntési hatáskörébe tartozó
területszervezési ügyben a területszervezési kezdeményezést (a továbbiakban: kezdeményezés) a polgármester a
kormányhivatal útján terjesztheti fel a miniszterhez. A kezdeményezés január 31-ig nyújtható be a kormányhivatalhoz.
3. § (1) Amennyiben a kezdeményezés új hivatalos földrajzi nevet tartalmaz, a javasolt névről ki kell kérni a
Földrajzinév-bizottság véleményét. (2) A közigazgatási területet érintő kezdeményezéshez be kell szerezni a járási földhivatal által a közigazgatási területről
szolgáltatott harminc napnál nem régebbi hiteles térképmásolatot, a földkönyvi adatok alapján készített területi
összesítőt, továbbá a határvonal-leírást. (3) Új község alakítása esetén a 8. § (3) bekezdésében meghatározott falugyűlés megtartása előtt az előkészítő bizottság,
egyéb esetben a polgármester gondoskodik az (1) és (2) bekezdésben meghatározott dokumentumok beszerzéséről.
4. § (1) Amennyiben a kezdeményezéssel érintett településen helyi nemzetiségi önkormányzat működik, a polgármester
– legalább harminc napos határidő tűzésével – a kezdeményezésről kikéri a helyi nemzetiségi önkormányzat
véleményét. (2) A polgármester a véleményről tájékoztatja a képviselő-testületet és a lakosságot.
5. § A kezdeményezés előkészítéséhez – az érintett kérésére – a kormányhivatal szakmai tanácsadással segítséget ad,
más szerv szakmai segítséget adhat. 6. § (1) A kezdeményezéshez csatolni kell:
a) az érintett képviselő-testület döntését (állásfoglalását, megállapodását); b) a kezdeményezés feltételeinek teljesítéséről szóló igazolásokat;
c) a várossá nyilvánítási kezdeményezés kivételével a helyi választási bizottságnak a helyi népszavazás eredményét
megállapító határozatát; d) jogszabály által előírt egyéb véleményt, állásfoglalást és
e) a kezdeményezés indokait, a kezdeményezés anyagi és eljárási szabályainak megtartását alátámasztó egyéb
dokumentumokat. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a kezdeményezéshez csatolni kell:
a) a 3. § (1) bekezdése szerint a földrajzi névvel kapcsolatos véleményt;
b) a 3. § (2) bekezdése szerint a közigazgatási terület változására vonatkozó adatokat és
c) a 4. § (1) bekezdése szerint a helyi nemzetiségi önkormányzat véleményét.
(3) Ha a kezdeményezés miniszterhez történő felterjesztése és a döntéshozóhoz való benyújtás között – az Mötv.
96. § (1) bekezdésére figyelemmel – több mint egy év eltelt, a kezdeményező a kezdeményezés indokait és az
azokat alátámasztó adatokat felülvizsgálja, szükség szerint kiegészíti és annak eredményéről a 2. § szerinti határidőig
a kormányhivatal útján a minisztert tájékoztatja. (4) A kormányhivatal megvizsgálja a kezdeményezéssel kapcsolatos eljárás jogszerűségét, értékeli a kezdeményezés
jogszabályi feltételeknek való megfelelését, szükség esetén hiánypótlást rendel el. A kormányhivatal a
kezdeményezést, annak mellékleteit, a kezdeményezésre vonatkozó véleményét a hiánypótlás elmaradása esetén
a jogszabályi feltételeknek való megfelelés hiányának feltüntetésével február 15-ig küldi meg a miniszternek.
(5) A miniszter a kezdeményezés kiegészítésére hívja fel az érintettet, amennyiben a felterjesztés hiányos, és a hiánypótlás
határidőben még előterjeszthető. 3. Önálló község alakítása és településegyesítés megszüntetése
7. § (1) Lakott településrész új községgé alakítását, vagy a településegyesítés megszüntetését (a továbbiakban együtt:
községgé nyilvánítás) előkészítő bizottság a választópolgárok számára a kezdeményezésről írásos tájékoztatót készít,
mely tartalmazza: a) az Mötv. 98. § (4) bekezdésében meghatározott javaslatot;
b) az új község területére, határvonalára, elnevezésére, az önkormányzati vagyon, valamint önkormányzati
követelések és tartozások megosztására, a megalakuló önkormányzat költségvetésének főbb mutatószámaira,
a községgé nyilvánítással összefüggő költségek viselésére vonatkozó előkészítő bizottsági javaslatot;
c) a kezdeményezéssel kapcsolatos mindazon további adatokat, információkat, melyekről az érintett lakosság
tájékoztatását a bizottság szükségesnek tartja és d) a kezdeményezés indokait, különösen az érintett lakosságra és a természeti környezetre gyakorolt hatását,
előnyeit és hátrányait. (2) Az előkészítő bizottság az Mötv. 98. § (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesülését az elkülönült településrész
lakosságszámának növekedése, valamint az infrastrukturális ellátottság vonatkozásában a Központi Statisztikai
Hivatal megyei igazgatósága (a továbbiakban: KSH), míg a községi önkormányzati feladatoknak az országos átlagot
meg nem haladó költségráfordítással történő ellátását a Magyar Államkincstár területi szerve által kiállított igazolással
tanúsítja. 8. § (1) A 7. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatót az előkészítő bizottság a helyi népszavazást megelőzően ismerteti
a választópolgárokkal és a kezdeményezésről kéri a képviselő-testület állásfoglalását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti lakossági tájékoztatást követő harminc napon belül az előkészítő bizottság kezdeményezi a
helyi népszavazással kapcsolatos aláírásgyűjtő ív hitelesítését. A helyi népszavazásra feltett kérdésben meg kell jelölni
a községgé nyilvánítás határozott szándékát és annak – önálló község alakításával, településegyesítéssel vagy
településegyesítés megszüntetésével történő – módját. (3) A helyi népszavazás előkészítése során a képviselő-testület által szervezett falugyűlésen a polgármester ismerteti a
7. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatót, a kezdeményezéssel kapcsolatos képviselő-testületi állásfoglalást és a
4. § (1) bekezdése szerinti esetekben a helyi nemzetiségi önkormányzat véleményét.
9. § Az érvényes és eredményes helyi népszavazást követő harminc napon belül a képviselő-testület határozatba foglalja
a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontját, annak indokait, melyet a kezdeményezéshez csatolni kell.
4. Települések egyesítése 10. § Községek egyesítése esetén a döntését későbbi időpontban meghozó képviselő-testület polgármestere, illetve város
és község egyesítésekor a város polgármestere terjeszti fel a kezdeményezést. Az előkészítő iratban be kell mutatni
a belterületek egybeépültségét, az Mötv. 100. § (1) bekezdése szerint az új település nevére tett javaslatot, ismerteti
a településegyesítés érveit, indokait, az egyesítésnek az érintett lakosságra és a természeti környezetre gyakorolt
hatásait, előnyeit, esetleges hátrányait. 5. Területrész átadása 11. § (1) Területrész átadását előkészítő bizottság javaslatot készít az átadásra kerülő területrész területére, az új közigazgatási
határvonalra, a vagyon megosztására, a költségek viselésére. A javaslat a területrész szempontjából bemutatja a lakott
területrész átadásának részletes körülményeit, különösen: előnyeit, esetleges hátrányait, feltételeit, költségeit,
közigazgatási, intézményi és egyéb lakossági szolgáltatások igénybevételének lehetőségeit, az infrastrukturális
fejlettség szintjét és a közműellátottságot, valamint az önkormányzati tulajdonú ingatlanra vonatkozó jogokat és
terheket. (2) Lakott területrész átadása esetén a képviselő-testületek előzetes megállapodásáról, az előkészítő bizottság
javaslatáról és a lakott területrész átadásának részletes feltételeiről a lakosságot a helyi népszavazás előtt tájékoztatni
kell. (3) A lakott területrészt átadó önkormányzat képviselő-testülete a helyi népszavazást a képviselő-testületek előzetes
megállapodásának megkötését követő hatvan napon belül köteles elrendelni.
(4) Lakott területrész átadása az önkormányzati általános választás napjával történhet.
(5) A területrészt átvevő település önkormányzatának polgármestere az aláírást, illetve döntés kézhezvételét követő
öt napon belül küldi meg a) az átadás részletes feltételeit tartalmazó megállapodást, vagy az Mötv. 102. § (4) bekezdése szerinti jogerős bírói
döntést a járási földhivatali bejegyzés és b) az a) pontban meghatározott iratokat és a területrész átadásának ingatlan-nyilvántartási jogerős bejegyzését
a miniszternek, kormányhivatalnak és a KSH-nak tájékoztatás céljából.
(6) Területrész átadása esetén a 2. §, a 3. § (1) bekezdése és a 6. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
6. Település megyék közötti átcsatolása 12. § (1) Településnek a területével határos másik megyéhez történő átcsatolására irányuló kezdeményezésben részletezni kell
az átcsatolás indokait, és azt, hogy az átcsatolás a település fejlődésére, a lakosság számára milyen előnyökkel jár.
A képviselő-testület a kezdeményezésben foglaltakról írásos tájékoztatást készít a választópolgárok számára.
A kezdeményezésben különösen az alábbi területeken várható előnyöket indokolt bemutatni:
a) közigazgatási és igazságügyi szolgáltatások; b) alapellátást meghaladó közszolgáltatások;
c) munkaerőpiaci helyzet, foglalkoztatás és d) a fogadó megye területfejlesztési célkitűzéseihez való kapcsolódás lehetséges területei.
(2) A kezdeményezésről az érintett megyei önkormányzatok közgyűlései – a települési képviselő-testület
kezdeményezésének megérkezését követő ülésükön, legkésőbb hatvan napon belül – állást foglalnak.
(3) Az új megyehatárt a 3. § (2) bekezdése szerinti közigazgatási terület változására vonatkozó adatok alapján kell
meghatározni. 7. Várossá nyilvánítás 13. § (1) A községi önkormányzat képviselő-testülete a várossá nyilvánítás kezdeményezésekor részletes értékelésben mutatja
be a község fejlettségét, térségi szerepét. (2) A község fejlettségét, térségi szerepét különösen a következők szerint kell értékelni:
a) a község helye a térség településhálózatában, fejlődésének fő jellemzői, történeti, társadalmi értékei,
hagyományai; b) a község népességének alakulása, demográfiai, társadalmi szerkezetének jellemzői;
c) a község gazdasági fejlettsége, szerkezete, jelentősebb gazdasági társaságok, kereskedelmi, szolgáltató funkciók,
ezek térségi kihatása, az üdülés, az idegenforgalom és a vendéglátás jellemzői;
d) a gazdasági aktivitás, foglalkoztatottság a községben, a térségi ingázás, a képzettség jellemzői;
e) a község infrastrukturális fejlettsége, közművesítettsége: az ivóvíz-ellátottság, a szennyvízelvezetés (-tisztítás,
-kezelés és -elhelyezés), a rendszeres hulladékgyűjtés (-elhelyezés), a fűtés módja, a hírközlés;
f) a közlekedés jellemzői: a község kapcsolódása az országos közlekedési hálózatokhoz (közúti, vasúti), a község
elérhetőségi viszonyai, a településen belüli (közösségi) közlekedés, az úthálózat kiépítettsége, a szilárdburkolatú
utak aránya, a kerékpárutak kiépítettsége; g) a község településszerkezete, épített környezete (településközpont, lakásállomány jellemzői), az általa elfogadott
és a megyei fejlesztési és rendezési tervek alapján betöltött helye, szerepe;
h) a község intézményei, főként a térséget is ellátók jellemzői, elsősorban az oktatás, a kultúra, a tudomány,
a kutatás, az innováció, az egészségügyi és szociális ellátás, egyéb intézmények, valamint az igazgatási és
rendészeti szervek területén; i) a község szellemi, kulturális, sportélete, társadalmi szervezettsége, a civil szerveződések tevékenysége, mindezek
kihatása a térségre és j) az önkormányzati vagyon és a gazdálkodás bemutatása, az önkormányzat társulásos kapcsolatai, térségi szervező
munkája. 14. § A kezdeményezés felterjesztésekor a képviselő-testület a kezdeményezésében bemutatja, hogy
a) a település várossá nyilvánítása esetén képes ellátni a városi önkormányzatok és szerveik részére jogszabályban
előírt kötelezettségeket és b) képes biztosítani az a) pontban meghatározottak szervezeti és személyi feltételeit.
15. § (1) A miniszter a várossá nyilvánítási kezdeményezések értékelésére a tudomány, az országos önkormányzati
érdekszövetségek képviselőiből és a gyakorlati szakemberekből álló – legfeljebb hét tagú – bizottságot kér fel.
A bizottság tagjainak megbízatása a miniszterelnök megbízatásának időtartamára szól.
(2) A bizottság az adatok összehasonlítása érdekében a 13. § (2) bekezdésében foglaltak kiegészítésére hívhatja fel
az érintett polgármestert. (3) A miniszter a bizottság véleményét figyelembe véve tesz javaslatot a várossá nyilvánításra a köztársasági elnöknek.
Ezzel egyidejűleg – álláspontját indokolva – tájékoztatást ad azokról a kezdeményezésekről, amelyeket döntésre nem
terjeszt elő. (4) A köztársasági elnök várossá nyilvánításról szóló döntésének Magyar Közlönyben történő közzétételét követő tizenöt
napon belül, döntés hiányában augusztus 31-ig a miniszter tájékoztatja az érintett polgármestert a kezdeményezés
eredményéről. 8. Fővárosi kerület létrehozása, a kerületi határok megváltoztatása
16. § A főváros kerületi tagozódása, fővárosi kerület területrészének más fővárosi kerülethez való csatolása, főváros
határával közvetlenül érintkező fővárosi kerületnek vagy városrészi önkormányzatának a fővárosból való kiválása és
önálló településsé nyilvánítása, fővárossal határos települési önkormányzatnak a fővároshoz történő csatlakozása
esetén a 2–12. §-t megfelelően alkalmazni kell. 9. Záró rendelkezések
17. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
18. § E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő területszervezési ügyek esetén is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
80/2009. (XII. 29.) KHEM rendelete a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 94. § (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (4) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § a)–c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény
a) 96. § (7) bekezdésében foglalt jogszabálysértés esetén;
b) 109. §-ában foglalt jogszabálysértések esetén; c) 110. §-ában foglaltak alapján az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzat módosításának elmulasztása miatt;
d) 113. §-ában foglaltak alapján az üzletszabályzat módosításának elmulasztása miatt;
e) 119. § (1) bekezdés b)–d) pontjában, 119. § (2) bekezdés b) és c) pontjában és 119. § (4) bekezdésében foglaltak
alapján, ha a jogszabálysértés az együttműködő földgáz-rendszer működését akadályozza, egyensúlyát
veszélyezteti, a közszolgáltatáshoz való hozzáférést vagy a közszolgáltatás igénybevételét akadályozza, illetve
ezeket, valamint az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot, a környezet vagy a természet állapotának
fenntarthatóságát veszélyezteti; van helye. (2) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
a) 96. § (1) bekezdés b)–d) pontjában foglaltak alapján, ha a jogszabálysértés az együttműködő
villamosenergia-rendszer működését akadályozza, egyensúlyát veszélyezteti, a közszolgáltatáshoz való
hozzáférést vagy a közszolgáltatás igénybevételét akadályozza, illetve ezeket, valamint az életet, a testi épséget,
a vagyonbiztonságot, a környezet vagy a természet állapotának fenntarthatóságát veszélyezteti;
b) 145. §-a alapján a 142. § (1) és (7) bekezdésében, a 143. § (1) és (4)–(7) bekezdésében, valamint a 144. §
(1) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése miatt van helye.
(3) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 4. §
(2) bekezdésében és 20. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak alapján van helye, ha a jogszabálysértés
a távhőszolgáltató-rendszer működését, a közszolgáltatáshoz való hozzáférést vagy a közszolgáltatás igénybevételét
akadályozza, illetve ezeket, valamint az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot, a környezet vagy a természet
állapotának fenntarthatóságát veszélyezteti. (4) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 14. §
(3)–(4) bekezdésében, 15. § (3) bekezdésében és 42. § (2) bekezdésében foglalt jogszabálysértések és
jogkövetkezmények tekintetében van helye. (5) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
a) 41. § (1) bekezdése alapján; b) 41. § (2) bekezdésében foglaltak alapján, ha a jogszabálysértés az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot,
a környezet vagy a természet állapotának fenntarthatóságát veszélyezteti;
c) 41. § (4) bekezdése alapján; d) 41. § (5) bekezdése alapján
van helye. (6) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával
termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló
389/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdésében foglalt jogszabálysértések és jogkövetkezmények
tekintetében van helye. (7) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a villamosenergia-rendszer jelentős zavara és
a villamosenergia-ellátási válsághelyzet esetén szükséges intézkedésekről szóló 285/2007. (X. 29.) Korm. rendelet 15. §
(7) bekezdése alapján az átviteli rendszerirányítói és az elosztói utasítások jogszerűtlensége és indokolatlansága miatt
van helye. (8) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és
az ezzel összefüggő hatósági tevékenységről szóló 89/2005. (V. 5.) Korm. rendelet 1. mellékletének 10.013. pontja,
5. melléklet 2.281. pont a) alpontja, 2.282. pontja, 6. melléklet 2.324. és 2.327. pontja alapján, az abban foglalt
esetekben van helye. (9) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó sajátos építményekre
vonatkozó egyes építésügyi hatósági eljárások szabályairól szóló 96/2005. (XI. 4.) GKM rendelet 44. § (1) bekezdésében
foglalt jogszabálysértések és jogkövetkezmények tekintetében van helye. 2. § (1) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény
a) 81. § (2) bekezdése alapján; b) 81. § (3) bekezdése alapján;
c) 81. § (8) bekezdése alapján; d) 81. § (10) bekezdése alapján
van helye. (2) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának
közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény 17/E. § (1) bekezdésében foglaltak alapján van
helye, ha a jogszabálysértés a közszolgáltatáshoz való hozzáférést vagy a közszolgáltatás igénybevételét akadályozza,
illetve ezeket, valamint az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot, a környezet vagy a természet állapotának
fenntarthatóságát veszélyezteti. (3) A Ket. 94. §-a (2) bekezdésének b) pontja alkalmazásának a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény
a) 60. § (1) bekezdés a) pontja alapján a 22. § szerinti osztályozási kötelezettség megsértése miatt;
b) 60. § (1) bekezdés c) pontja alapján a víziközlekedés rendjéről szóló 39/2003. (VI. 13.) GKM rendelet
[a továbbiakban: 39/2003. (VI. 13.) GKM rendelet] melléklete I. részének 1.06. és 1.17–1.18. cikkében foglalt vízi út
és hajóút használatára, hajóút felszabadítására vonatkozó szabályok megsértése miatt;
c) 60. § (1) bekezdés d) pontja alapján a 39/2003. (VI.13.) GKM rendelet melléklete 1. része 8.02. cikkének 1–4. pontja
szerinti adatszolgáltatási kötelezettség megsértése miatt; d) 60. § (1) bekezdés f) pontja alapján a 17. §-ában és a belvízi utakon közlekedő úszólétesítmények hajózásra
alkalmassága és megfelelősége feltételeiről, az üzemképesség vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 13/2001.
(IV. 10.) KöViM rendeletben az úszólétesítmény megfelelőségére és üzemben tartására vonatkozó szabályok
megsértése miatt; e) 60. § (1) bekezdés g) pontja alapján a 85. §-ának (1) bekezdésében és a kikötő, komp- és révátkelőhely, továbbá
más hajózási létesítmény létesítéséről, használatbavételéről, üzemben tartásáról és megszüntetéséről szóló
50/2002. (XII. 29.) GKM rendeletben a hajózási létesítmény létesítésére és üzemben tartására vonatkozó szabályok
megsértése miatt; f) 60. § (1) bekezdés h) pontja alapján a vízi közlekedés irányítására és a hajóút kitűzésére szolgáló jelekről, valamint
e jelek létesítéséről, üzemeltetéséről, módosításáról és megszüntetéséről szóló 27/2002. (XII. 5.) GKM rendeletben
és a 39/2003. (VI. 13.) GKM rendelet melléklete I. részének 5. fejezetében a víziközlekedés forgalmának irányítására
és a hajóút kitűzésére szolgáló jelek létesítésére, üzemeltetésére és megszüntetésére vonatkozó szabályok
megsértése miatt; g) 60. § (1) bekezdés k) pontja alapján a 39/2003. (VI. 13.) GKM rendelet melléklete I. részének 1.02–1.03. cikkében
foglalt úszólétesítmény rendeltetésszerű üzemeltetéséhez előírt személyzet létszámára és képesítésére
vonatkozó szabályok megsértése miatt van helye. (4) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban:
Lt.) a) 66/A. § (1) bekezdés foglaltak alapján
1. a légi személyszállítás és légi árufuvarozásra vonatkozó szabályok tekintetében a légiközlekedési, valamint
légiközlekedéssel összefüggő tevékenységnek a magyar légiközlekedési hatóság által kiadott Lt. 22. §-a
szerinti érvényes engedély engedélyben meghatározott tevékenységre vonatkozó feltételeknek meg nem
felelés, az engedélyben meghatározott tevékenységtől eltérés, a légi közlekedés biztonságának
veszélyeztetése miatt, 2. a Magyarországon székhellyel nem rendelkező légi személyszállítást, illetőleg légi árufuvarozást végző
szervezet magyarországi tevékenységének a magyar légiközlekedési hatóság Lt. 26. § (1) bekezdése szerinti
engedély megsértésével történő végzése miatt, 3. a gazdálkodó szervezet által légi jármű és egyes légi közlekedéssel kapcsolatos eszközök gyártásának,
a javítási és karbantartási tevékenység folytatásának az Lt. 29. § (1) bekezdésében előírt engedély
megsértésével történő végzése miatt, 4. az Lt. 51. § (1) bekezdésében a légiközlekedési akadályra vonatkozó rendelkezések megsértése miatt,
5. a szakszolgálati tevékenység folytatása szabályainak szándékos vagy gondatlan megszegése esetén,
6. a légijármű parancsnokára vonatkozó Lt. 59. §-a szerinti kötelességek be nem tartása esetén,
7. a légiközlekedés védelmére vonatkozó rendelkezések megsértése miatt;
b) 19. § (5) bekezdésében foglaltak alapján az üzemben tartási engedélyben, és a jogszabályban előírt feltételek
súlyos vagy tartós megsértése miatt; c) 30. § (2) bekezdése alapján a légiközlekedési szakszemélyzet képzésére vonatkozó szabályok megsértése miatt
van helye. (5) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
a) 20. § (1) bekezdés a) pontja alapján a közúti árufuvarozáshoz, személyszállításhoz és a közúti közlekedéshez
kapcsolódó egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, valamint a bírságolással
összefüggő hatósági feladatokról szóló 156/2009. (VII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 156/2009. (VII. 29.)
Korm. rendelet) 1. mellékletének 1. pontjában, 2. pont a) alpontjában és 5. pontjában foglalt esetekben,
b) 20. § (1) bekezdés e) pontja alapján a közúti árufuvarozáshoz, személyszállításhoz és a közúti közlekedéshez
kapcsolódó egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, valamint a bírságolással
összefüggő hatósági feladatokról szóló 156/2009. (VII. 29.) Korm. rendelet 5. mellékletének 1–33. sorában foglalt
esetekben, c) 20. § (1) bekezdés c) pontja alapján a 156/2009. (VII. 29.) Korm. rendelet 3. mellékletének B2-B3 soraiban, B5-B6
D11-D12 soraiban, D14-D15 soraiban, D17-D18 soraiban, E1 sorában foglalt esetekben,
d) 20. § (1) bekezdés d) pontja alapján a 156/2009. (VII. 29.) Korm. rendelet 4. mellékletének F1, G1-G2, G6-G10, G12,
G15, G18-G20, H1-H2, I1-I7, J1-J3, K1, L1-L2, L4 sorában foglalt esetekben, valamint ha a kapcsoló berendezés
olyan helytelen használata esetén, amely az értékelhetőséget befolyásolja a G22 sorában foglalt esetben,
e) 22/A. § (1) bekezdésben foglaltak alapján a közúti járművekkel, jármű-alkatrészekkel és önálló műszaki
egységekkel kapcsolatos rendelkezések megsértése miatt, f) 29/A. § (1) bekezdése alapján az engedélytől eltérő útépítés, útmegszüntetés, elbontás miatt,
g) 44. § (3) bekezdése, valamint a közúti szállítást végző egyes járművek személyzete vezetési és pihenőidejének
ellenőrzéséről szóló 66/2007. (IV. 4.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése és 9. § (1) bekezdése alapján a nemzetközi
közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló
2001. évi IX. törvényben és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott vezetési
időre és pihenőidőre vonatkozó előírások megsértése miatt, h) 44. § (4) bekezdése alapján a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki
feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletben [a továbbiakban: 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet]
az össztömegre, tengelyterhelésre és méretre meghatározott előírásoknak meg nem felelő jármű, illetve
balesetveszélyes műszaki állapotú jármű esetén van helye. (6) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.)
KöHÉM rendelet a) 14. § (7) bekezdése alapján a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletben meghatározott feltételeknek meg nem felelő
jármű esetén, illetve a járművet átalakítás után az NKH regionális igazgatóságánál vizsgálatra be nem mutatása
miatt, vagy a környezetvédelmi előírásoknak meg nem felelő jármű esetén;
c) 14. § (10) bekezdés a) pontja, 14. § (13) bekezdés a) pontja alapján, ha a jármű közúti forgalomban való további
részvétele közvetlen balesetveszéllyel jár; d) 15. § (3) bekezdés a) pontja alapján, ha a jármű nem felel meg a jogszabályban meghatározott műszaki,
közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi előírásoknak; e) 15. § (3) bekezdés b) pontja alapján, ha a jármű közúti forgalomban való részvétele közvetlen balesetveszéllyel jár;
f) 15. § (4) bekezdése alapján, g) 15. § (9) bekezdés alapján a telephely elhagyásának megtiltása esetén, ha a jármű időszakos vizsgálatára
vonatkozó rendelkezések értelmében a jármű alkalmatlan minősítésű; h) 24. § (3) és (4) bekezdése alapján a 23. § szerinti pótalkatrészek és tartozékok minősítő jel nélküli gyártása,
forgalmazása és járműbe való beépítése miatt
van helye. 3. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a felügyeleti eljárás során az e rendelet hatálybalépése előtt meghozott döntésekre is
alkalmazni kell. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter