type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1008/2011. (I. 17.) Korm. határozata a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány fontosnak tartja a nemzeti kulturális örökség részét képező hazai mozgóképkultúra megőrzését,
fejlesztését, továbbá az audiovizuális művészeti alkotómunka állami támogatásának szükségességét. Ezen közfeladat
hatékonyabb ellátása érdekében a magyar filmipar versenyképességét előmozdító intézkedéseket megalapozó
stratégia kidolgozására – jelen határozat hatálybalépésétől számított egy év időtartamra – Andrew G. Vajnát
kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében a magyar filmipar megújítására és fejlesztésére vonatkozó stratégia
kidolgozása során különösen
a) tényfeltáró munka keretében felméri, elemzi és értékeli a hazai filmipar jogi, gazdasági és intézményi
feltételrendszerét,
b) meghatározza a mozgóképszakmát érintő lehetséges vagyongazdálkodási feladatokat,
c) felülvizsgálja a mozgóképszakmát érintő adózási kérdéseket,
d) kidolgozza az állami, illetve közalapítványi tulajdonban lévő filmstúdiók és filmgyártási infrastruktúra
hasznosításának koncepcióját,
e) javaslatot tesz a hazai mozgóképszakma hosszú távú fejlődését biztosító képzési rendszer kialakítására,
f) felülvizsgálja a vonatkozó jogszabályi környezetet és javaslatot tesz a szükséges módosításokra.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva
a) a feladata elvégzésének érdekében figyelemmel kíséri és segíti az audiovizuális politikáért, illetve
a mozgóképszakmáért felelős kormányzati szervek tevékenységét,
b) véleményezi a feladatával összefüggő kormány-előterjesztéseket,
c) részt vesz a feladatához kapcsolódó kormányzati egyeztetéseken,
d) közreműködik a mozgóképszakmát érintő kormány-előterjesztések előkészítésében.
4. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátáshoz
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
5. A kormánybiztos munkáját titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium megállapodást köt.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1414/2013. (VII. 4.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatás-fejlesztési és Innovációs Stratégia (2013–2020) elfogadásáról.
A Kormány az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó Nemzeti Reform Programban vállalt, hazánk kutatás-fejlesztési és innovációs
teljesítményének növelésére irányuló célkitűzések elérése érdekében a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány
a) megtárgyalta és elfogadta az  1.  mellékletben foglalt Befektetés a  jövőbe Nemzeti Kutatás-fejlesztési és
Innovációs Stratégiát (2013–2020) (a  továbbiakban: KFI Stratégia) és a  2.  mellékletben foglalt, a  Nemzeti
Kutatás-fejlesztési és Innovációs Stratégia (2013–2020) végrehajtásának 2013–2014. évi intézkedési tervét;
b) felhívja a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert és a Miniszterelnökséget vezető
államtitkárt, hogy a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználásának tervezésével és
intézményrendszerének kialakításával összefüggő aktuális feladatok teljesítésekor vegyék figyelembe azokat
az eszközöket, amelyek lehetőséget biztosítanak a KFI Stratégia céljainak megvalósítására;
Felelős: a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
 a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. december 31.
c) felhívja a  kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert, a  fejlesztéspolitikáért
felelős minisztert, a  kormányzati tudománypolitikáért felelős minisztert, az  agrárpolitikáért felelős
minisztert, a  környezetvédelemért felelős minisztert, valamint a  vízgazdálkodásért felelős minisztert,
hogy a  Nemzeti Reform Program 32–38.  pont szerinti intézkedéseiben meghatározott ágazati stratégiák,
valamint az  intelligens szakosodási stratégia (RIS3/S3) elkészítése során vegyék figyelembe a  KFI Stratégia
3.1–3.5.  pontja szerinti jövőképet, célkitűzéseket, valamint az  annak végrehajtását szolgáló, a  KFI Stratégia
4.5. pontja szerinti eszközrendszert;
Felelős: a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
 a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
 a kormányzati tudománypolitikáért felelős miniszter
 az agrárpolitikáért felelős miniszter
 a környezetvédelemért felelős miniszter
 a vízgazdálkodásért felelős miniszter
Határidő: 2013. december 31.
d) felhívja a  kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert, hogy a  fejlesztéspolitikáért
felelős miniszter, a  kormányzati tudománypolitikáért felelős miniszter, az  agrárpolitikáért felelős miniszter,
a  környezetvédelemért felelős miniszter, a  vízgazdálkodásért felelős miniszter és a  tudománypolitika
koordinációjáért felelős miniszter bevonásával a  KFI Stratégia alapján készítsen részletes intézkedési tervet
kétéves periódusonként, amely tartalmazza a  határidők, a  költségvetési forrás meghatározását, továbbá
az egyes feladatok felelőseinek megnevezését;
Felelős: a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
 a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
 a kormányzati tudománypolitikáért felelős miniszter
 az agrárpolitikáért felelős miniszter
 a környezetvédelemért felelős miniszter
 a vízgazdálkodásért felelős miniszter
 a tudománypolitika koordinációjáért felelős miniszter
Határidő: első alkalommal: 2014. december 31.
e) felhívja a  kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert, hogy kétévente készítsen
átfogó jelentést a KFI Stratégia megvalósításáról.
Felelős: a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
Határidő: első alkalommal: 2014. december 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Kormány 2009–2010-re vonatkozó tudomány-, technológia- és innováció-politikai intézkedési
tervéről szóló 1019/2009. (II. 19.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2003. (II. 20.) HM rendelete a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól.
A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény (a továbbiakban: Hkt.) 107. §-a (7) bekezdésének b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján — figyelemmel a Hkt. 79—81. és
83. §-ára, továbbá a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás feladatait ellátó hatóság szervezetéről, valamint a nem
polgári célú frekvenciagazdálkodás rendjéről szóló
279/2001. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
előírásaira — a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás
egyes hatósági eljárásairól a következőket rendelem el:
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás területén
a) a frekvenciakijelölési eljárásra;
b) a rádióengedélyezési eljárásra;
c) az ellenőrzésre;
d) a rádió-mérőszolgálati és a rádiózavar-elhárítási te
vékenységre;
e) az adatszolgáltatás rendjére;
f) a kezelői vizsgáztatás rendjére.
(2) A rendelet hatálya kiterjed
a) a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe
tartozó — az R. 1. §-ának (2) bekezdésében meghatáro
zott — szervekre, szervezetekre (a továbbiakban: felhasználók), valamint azon természetes és jogi személyekre, jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetekre
(a továbbiakban: vállalkozó), akik nem polgári célú frekvenciát vagy frekvenciasávot használó rádióberendezések
(a továbbiakban: berendezés), rádióállomás (a továbbiakban: állomás), rádió-távközlő hálózat (a továbbiakban: hálózat), rádió-távközlő rendszer (a továbbiakban: rendszer)
tervezése, telepítése, üzembe helyezése, valamint a nem
polgári célú frekvenciagazdálkodást érintő, a rendelet hatálya alá tartozó ügy vonatkozásában a felhasználókkal
kapcsolatban állnak;
b) e rendeletben meghatározott hatósági feladatokat
ellátó Kormányzati Frekvenciagazdálkodási Hivatalra
(a továbbiakban: hatóság).
(3) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, e rendelet
előírásait kell alkalmazni a két- vagy többoldalú nemzetközi megállapodás alapján a Magyar Köztársaságban tevékenykedő külföldi fegyveres szervek (a továbbiakban a felhasználókkal és a vállalkozókkal együtt: jogosultak)
frekvenciahasználata során a hatósági eljárásoknál is.
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Blokkgazdálkodás: a frekvenciablokk [frekven
cia(ák) és frekvenciasáv(ok)] rádióengedélyben megadott
feltételek között szabadon történő tervezése és használata.
2. EMC (elektromágneses összeférhetőség) vizsgálat: az
egyes rádiószolgálatok és berendezéseik összeférhetőségének, egymásra gyakorolt hatásának vizsgálata a zavarmentes együttes működés feltételeinek megállapítása céljából.
3. Frekvenciajegyzék: frekvenciakiosztási terv alapján
készült frekvenciakijelölési terv, melyet a frekvenciagazdálkodó hatóságok egyeztetés után fogadnak el.
4. Frekvenciakiosztási terv: a felhasználható rádiófrekvenciák (csatornák) kiosztására vonatkozó terv, melyet
nemzetközi vonatkozásban az illetékes értekezlet, nemzeti
vonatkozásban a frekvenciagazdálkodó hatóságok fogadnak el.
5. Keret-rádióengedély: rádióengedély, amely lehetővé
teszi az állomások, illetőleg a hálózatok üzemben tartását
azoknál a rádiószolgálati alkalmazásoknál, amelyeknél a
felhasználás frekvenciajegyzék szerinti, vagy a frekvenciakijelölés blokkgazdálkodásra jogosít.
6. Rádió-megfigyelés: a frekvenciagazdálkodó hatóságnak egy frekvenciasáv tervezett, összehangolt felhasználását, az adatszolgáltatást és a rádiófrekvenciás spektrumra
vonatkozó információgyűjtést segítő, a rádió-mérőszolgálat útján végzett rádiómérő és értékelő tevékenysége.
7. Rádiómérés: mindazon mérések összessége, melyeket az ellenőrzés, a rádiózavar-elhárítás, a rádió-megfigye
lés és egyéb rádió-mérőszolgálati tevékenységek ellátása
érdekében hajtanak végre.
8. Rádió-mérőszolgálati tevékenység: a frekvenciagazdálkodó hatóság egyik alaptevékenysége a rádiószolgálatok rádiózavar-mentes működésének biztosításához.
9. Rádiózavar: nem kívánt elektromágneses energiának
valamely rádiószolgálatban a vételre gyakorolt hatása,
amely az átvitel minőségének olyan csökkenésében, az információ olyan torzulásában, illetőleg veszteségében jelentkezik, ami elkerülhető lett volna a nem kívánt energia
megjelenése nélkül.
10. Rádiózavar-elhárítás: rádiózavar megszüntetése
zavarvizsgálat végrehajtásával és rádiózavar-elhárító intézkedések alkalmazásával.
11. Telepítés (üzembe helyezés): berendezés, állomás,
hálózat és rendszer kiépítése, illetőleg üzemeltetésre alkalmas állapotba hozatala rádiófrekvenciás jelek kisugárzását
és/vagy vételét megvalósító üzemmódban, üzemben tartás
nélkül.
12. Üzemben tartás: állomás, illetőleg hálózat telepítésétől (üzembe helyezésétől) a működtetés végleges megszüntetéséig tartó folyamat, beleértve az üzemeltetést és a
fenntartási tevékenységeket (karbantartás, javítás stb.) is.
13. Üzemeltetés: állomás, hálózat rendeltetés szerinti
működtetése. 14. Üzemeltető: a jogosult által — általában saját alárendeltségében lévő — az üzemeltetésre kijelölt szervezet.
15. Zavarvizsgálat: a rádiózavar-elhárítás érdekében
végzett rádiómérések, vizsgálatok, adatgyűjtések és elemzések összessége.
II. Fejezet A FREKVENCIAKIJELÖLÉSI ELJÁRÁS
SZABÁLYAI 3. §
(1) A frekvenciakijelölési eljárást a hatóság a jogosultak
kérelmére folytatja le. Az eljárást megelőzheti a 40. §
(2) bekezdése szerinti adatszolgáltatás.
(2) A frekvenciakijelölés iránti kérelem legalább a következőket tartalmazza:
a) a kérelmező adatait (szervezet, cég megnevezése,
helye, telephelye, címe, levelezési címe);
b) a frekvenciafelhasználás célját, műszaki szempontok
szerinti — a frekvenciákkal történő hatékony és tervszerű
gazdálkodás jogszabályokban meghatározott követelményeit is figyelembe vevő — indokolását;
c) a felhasználni kívánt frekvenciá(ka)t, csatorná(ka)t,
frekvenciasávot, kiemelve az előnyben részesített igényeket;
d) a modulációs módo(ka)t; e) a kérelmező ügyintézőjének nevét, illetőleg az ügyben eljáró — nem az állományába tartozó — képviselőjének azonosító adatait, továbbá képviseleti jogosultságának
igazolását;
f) minden olyan tényt, körülményt, amely a frekvenciasáv, a csatorna- vagy a frekvenciahasználat egyéb jellemzőinek kiválasztását indokolja, illetve befolyásolja.
(3) A (2) bekezdéstől eltérő tartalmú kérelem eseteit
jelen rendelet szabályozza.
4. § (1) A berendezés, állomás, hálózat és rendszer telepítése
(üzembe helyezése), illetve kísérleti üzembe helyezése (kipróbálása) frekvenciakijelölési engedély alapján történhet.
(2) A frekvenciakijelölési engedély — legfeljebb háromévi időtartamú — érvényességi idejét, valamint szükség
esetén a meghosszabbítás feltételeit és időtartamát a hatóság állapítja meg.
(3) A közbeszerzési eljárás körébe tartozó berendezésekre, állomásokra, hálózatokra és rendszerekre vonatkozó frekvenciakijelölési engedélyt a hatóság akkor adja ki,
ha a szerződést a 42. § szerinti adatszolgáltatás érvényességi idején belül és tartalmának megfelelően kötötték meg.
(4) Nem kell frekvenciakijelölési engedély
a) olyan berendezéshez, amelynek üzemben tartására
jogszabály általános felhatalmazást ad;
b) azoknál a rádió-távközlési szolgálatoknál és alkal
mazásoknál (1. számú melléklet), amelyekhez nemzeti vagy
nemzetközi frekvenciakiosztás alapján kötelező érvényű
frekvenciajegyzék van elfogadva;
c) azoknál a rádió-távközlési alkalmazásoknál, amelyeket kizárólag rendkívüli vagy szükségállapot idején, illetőleg a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19/E. §-ában
foglalt intézkedés során tartanak üzemben, és amelyekhez
a frekvenciákat a rendkívüli állapotra kijelölhető frekvenciák jegyzéke tartalmazza;
d) a Magyar Honvédség, a nemzetbiztonsági szolgálatok, valamint titkos információgyűjtésre törvényben felhatalmazott felhasználók csak vételre szolgáló berendezéseire, amennyiben a felhasználó más engedélyezett frekvenciahasználattal szemben védelemre nem tart igényt;
e) egyszerűsített NATO eljárás keretében engedélyezett frekvenciahasználat esetén;
f) a jogosult gyakorlattal, gyakorlással, diplomáciai feladatokkal, valamint bemutatóval, kiállítással kapcsolatos
— 5 napot meg nem haladó — frekvenciahasználata esetén.
(5) Harminc napot meg nem haladó frekvenciahasználat
esetén, amennyiben a felhasználási terület, a sávfoglaltság
és a sugárzási paraméterek lehetővé teszik, a frekvenciakijelölési és rádióengedély összevontan is kiadható.
5. § A frekvenciakijelölési engedély tartalmazza:
a) az engedélyes adatait;
b) a kijelölés célját;
c) a kijelölt frekvenciá(ka)t, csatorná(ka)t, frekvencia
sávot;
d) a frekvenciahasználat műszaki feltételeit;
e) a berendezések mennyiségére vonatkozó adatokat;
f) a telepítési, sugárzási jellemzőket, hordozható (moz
gó) berendezés esetén az üzemben tartás körzetét is;
g) blokkgazdálkodás esetén az arra való feljogosítást;
h) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a frekvencia
kijelölési engedély visszavonható jogszabályban meghatározott esetekben; i) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az engedély
csak olyan berendezések alkalmazásával érvényes, amelyek
kielégítik a forgalomba hozatal követelményeit, és ezt a
tényt a rádióengedély kérelemben kell igazolni;
j) a frekvenciakijelölési engedélyben meghatározott
előírások és feltételek megtartása ellenőrzésének rendjét;
k) a jogorvoslatról szóló tájékoztatást;
l) az engedély érvényességi idejét, a meghosszabbítás
feltételeit és időtartamát. 6. § A frekvenciakijelölés megtagadásának Hkt.-ben előírt
esetein túl nem jelölhető ki frekvencia abban az esetben
sem, ha
a) a tervezett alkalmazás nem teljesíti a 2. számú melléklet, illetőleg a Rádiószolgálatok Alkalmazási Táblázata
vonatkozó előírásait;
b) nemzetközi kötelezettség kizárja a berendezések
használatát, állomások, hálózatok, rendszerek létesítését;
c) a kérelem műszaki vagy frekvenciagazdálkodási
szempontból ellentmond a rádiófrekvenciás tartomány felhasználása nemzeti és nemzetközi védelmének;
d) a kérelem teljesítése jogszabályba ütközik. 7. §
(1) Amennyiben a frekvenciakijelöléshez nemzetközi
koordináció, illetőleg műszaki vizsgálatok szükségesek, a
hatóság az eljárást a Hkt. 79. § (7) bekezdése alapján felfüggesztheti. Az eljárás felfüggesztését követő tíz napon
belül a hatóságnak kezdeményeznie kell a nemzetközi
koordinációt a Hírközlési Felügyeletnél, illetőleg meg kell
kezdenie a műszaki vizsgálatokat.
(2) A frekvenciahasználat jellegét a nemzetközi koordináció eredménye nem befolyásolja.
Telepítési célú frekvenciakijelölés 8. § (1) A jogosult a berendezést, az állomást, a hálózatot, a
rendszert telepítési célú frekvenciakijelölési engedély
alapján telepítheti (helyezheti üzembe).
(2) A kérelem a 3. §-ban meghatározottakon túl tartalmazza, illetőleg a kérelemhez csatolni szükséges:
a) a 3. számú mellékletben foglalt tartalmi feltételeknek megfelelő műszaki tervet egy példányban;
b) a megvalósítás tervezett ütemezését;
c) jogszabályokban és a hatóság által a tervezési célú
adatszolgáltatásban megállapított nyilatkozatokat, okiratmásolatokat. (3) A hatóság a felhasználót — kérelemre — blokkgazdálkodásra feljogosíthatja, ha az alkalmazás körülményei
ezt lehetővé teszik.
9. § Nem kell műszaki tervet benyújtani
a) a kizárólag kis hatótávolságú berendezéseket tartal
mazó, vagy
b) a legfeljebb három hónap időtartamú üzemben tar
tásra tervezett állomások, hálózatok esetében. Kísérleti célú frekvenciakijelölés
10. § (1) Kísérleti célú frekvenciakijelölési engedély adható:
a) közvetlenül a felhasználó részére gyártott berende
zés (állomás, hálózat, rendszer) ideiglenes üzembe helyezésére (kipróbálására);
b) kísérleti célú, illetőleg telepítésre még nem tervezett
berendezés ideiglenes üzembe helyezésére;
c) a hatóság által megállapított egyéb felhasználási feltételekhez kötött üzembe helyezésre;
d) EMC vizsgálat elvégzésére. (2) A kérelem a 3. §-ban meghatározottakat — a b) pont
kivételével —, valamint a 3. számú melléklet e) és h) pontjai szerinti adatokat tartalmazza.
(3) A kísérleti célú frekvenciakijelölés érvényessége legfeljebb 3 hónap lehet, amely az érvényességi időn belül
benyújtott kérelemre egy alkalommal, legfeljebb 3 hónappal meghosszabbítható.
(4) Kísérleti célú frekvenciakijelölési engedély alapján
a vállalkozó is kaphat jogosultságot nem polgári célú frekvencia használatára a kizárólag a felhasználók részére történő berendezés fejlesztés, gyártás, egyedi előállítás során
feltétlenül szükséges — kisugárzással is járó — munkafolyamatok elvégezhetősége érdekében.
(5) Amennyiben a kérelmet vállalkozó nyújtja be, csatolni szükséges a felhasználó megbízásra vonatkozó igazolását, a berendezés rendeltetésének és működési elvének
leírását, valamint műszaki jellemzőit tartalmazó dokumentumot.
(6) Kísérleti célú frekvenciakijelölés alapján csak kísérleti (ideiglenes) rádióengedély adható.
III. Fejezet A RÁDIÓENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS
SZABÁLYAI 11. §
(1) Berendezést, állomást, hálózatot, rendszert üzemben tartani csak rádióengedély alapján szabad.
(2) Nem kell rádióengedély a 4. § (4) bekezdés a), c) és
d) pontjában említett berendezésekhez, illetőleg rádiótávközlési alkalmazásokhoz.
(3) Rádióengedély kérelemre adható. A kérelem tartalmazza, illetőleg a kérelemhez csatolni szükséges:
a) a kérelmező adatait;
b) a felhasználni kívánt frekvenciá(ka)t, csatorná(ka)t,
illetőleg frekvenciasávot;
c) az üzemben tartás célját;
d) a berendezés(ek) típusát és darabszámát;
e) a berendezés(ek) forgalomba hozatalához jogsza
bályban előírt megfelelőséget igazoló dokumentumok azonosítási számát, keltét, a kiállító szerv megnevezését;
f) a kérelmező vagy a kivitelező nyilatkozatát a frekvenciakijelölési engedélyben foglalt jellemzők szerinti telepítésről;
g) a zártcélú távközlő hálózatokról szóló 50/1998.
(III. 27.) Korm. rendelet hatálybalépése után épített távközlési építmények engedélyeinek, illetőleg a létesítés bejelentésének eredeti nyilvántartási számát, keltét, az engedélyező (bejelentést fogadó) hatóság megjelölésével, a korábban létesült építmények igénybevétele esetén a tulajdonos nyilatkozatát az engedményezésről és arról, hogy az
építés a rendelet hatálybalépése előtt történt;
h) engedélyköteles rejtjelző eszköz használata esetén
az Országos Rejtjelfelügyelet engedélyének eredeti nyilvántartási számát, keltét, nyilatkozatot az állam- vagy szolgálati titkot tartalmazó információ továbbításáról.
(4) A rádióengedély iránti kérelemben a (3) bekezdés
a) , b) , c) és d) pontjai szerinti adatok a frekvenciakijelölési
engedély vonatkozó rendelkezéseire történő hivatkozással
is megadhatók. (5) A kérelemben nem szükséges megadni:
a) átmeneti (30 napot meg nem haladó) üzemben tar
tásra történő kérelmezés esetén a (3) bekezdés e), f), g),
b) kísérleti célra történő kérelmezés esetén
— a berendezés megfelelőségének igazolása birtoká
ban a (3) bekezdés f), g),
— a berendezés megfelelőségének igazolása hiányában
a (3) bekezdés e), f), h)
pontjaiban meghatározottakat.
(6) Egyszerűsített NATO eljárás keretében a kérelem az
arra vonatkozó előírás alapján benyújtható.
12. § Rádióengedély iránti kérelmet nyújthat be:
a) a frekvenciakijelölési engedély jogosítottja;
b) az a jogosult, amely frekvenciajegyzék szerint kíván
berendezést, állomást, hálózatot üzemben tartani. 13. § A rádióengedély érvényessége, ha jogszabály másképpen nem rendelkezik, legfeljebb 10 év, melyet jogszabály
előírásainak teljesülése esetén — írásbeli kérelemre —
a hatóság meghosszabbít.
14. § (1) A kérelmező a frekvenciakijelölési engedélytől esetlegesen eltérő adatok esetén a rádióengedély kérelemben,
a 11. § (3) bekezdésben megállapítottakon túl, az eltérő
adatok hiteles közlését és azok indokolását is benyújtja.
(2) A rádióengedély kérelemben megadott, a frekvenciakijelölési engedélytől eltérő adatok esetén csak akkor
adható rádióengedély, ha a berendezés, az állomás vagy a
hálózat műszaki, telepítési, sugárzási jellemzőiben történt
módosítás más berendezés, állomás, hálózat zavarmentes
működését és a frekvenciákkal történő tervszerű gazdálkodást nem befolyásolja.
(3) Ha a frekvenciakijelölési engedélytől eltérő adatok
hatásvizsgálatot igényelnek, a hatóság módosított műszaki
terv készítését és vizsgálat (mérés) elvégzését írhatja elő.
15. § A rádióengedély tartalmazza:
a) az engedélyes adatait;
b) az üzemben tartás célját;
c) a felhasználható frekvenciákat, csatorná(ka)t, illetőleg frekvenciasávot; d) a telepítési, sugárzási jellemzőket, feltételeket és
korlátokat, hordozható (mozgó) berendezés esetén az
üzemben tartás körzetét is;
e) az üzemben tartás műszaki és forgalmi feltételeit;
f) a berendezések típusára és mennyiségére vonatkozó
adatokat;
g) a berendezések alapvető műszaki jellemzőit;
h) a 11. § (3) bekezdés h) pont szerinti nyilatkozat
tényállását;
i) a berendezés megfelelőségét igazoló dokumentum azonosítási számát;
j) az engedély érvényességi idejét;
k) a jogorvoslatról szóló tájékoztatást;
l) az érintett jogosultak vonatkozó kérelme alapján a
közös frekvenciahasználat szabályozását. 16. § (1) A hatóság a rádióengedélyben meghatározott feltételeket az engedélyes kérelmére módosíthatja.
(2) Az engedélyesnek a módosítás iránti kérelmet a
hatósághoz kell benyújtania. A rádióengedély módosítása
során az ezen rendelet engedélyezésre vonatkozó szabályait kell értelemszerűen alkalmazni.
17. § A rádióengedélyben szereplő feltételeket a hatóság
— az engedélyes előzetes értesítésével — nemzetbiztonsági, védelmi, kormányzati, közbiztonsági, közigazgatási és
más közérdekből, egyeztetést követően módosíthatja, illetőleg ideiglenesen (időben, területileg stb.) korlátozhatja.
Az egyeztetés eredménytelensége esetén az ügyet a hatóság
a Kormányzati Frekvenciagazdálkodási Tanács elé terjeszti, és állásfoglalásának figyelembevételével dönt.
18. § A rádióengedély elveszéséről vagy megsemmisüléséről a
hatóságot írásban értesíteni kell. Az értesítés alapján a
rádióengedély másolatát a hatóság a jogosultnak megküldi.
19. § A rádióengedély érvényessége az abban meghatározott
időpont előtt — visszavonás nélkül is — megszűnik, ha
a) a rádióengedély elveszett vagy megsemmisült, ezt a
hatóságnak bejelentik, és nem kérik a másolat kiadását;
b) az engedélyes a hatóságnál írásos nyilatkozatban lemond az engedélyéről.
20. § Az engedélyes köteles:
a) a rádióengedély előírásainak betartását az üzemelte
tő, a kezelő által biztosítani;
b) az ellenőrzés alkalmával a rádióengedélyt, vagy
c) a 4. számú mellékletben foglaltak alapján kiállított
— az üzemeltető, kezelő részére biztosított — üzemeltetési igazolást bemutatni. Amennyiben a felhasználónál az
állomások üzemeltetéséhez rendszeresített okmányok az
üzemeltetési igazolásnak megfelelő adatokat tartalmazzák, az állomáshoz külön üzemeltetési igazolást kiadni
nem kell.
Kísérleti rádióengedély 21. § (1) Állomás, hálózat kísérleti vagy átmeneti üzemben
tartásához a hatóság kísérleti (ideiglenes) rádióengedélyt
ad ki, ha
a) a berendezés üzemben tartását kísérleti célból végzik;
b) az alkalmazásra tervezett berendezések megfelelőségét még nem igazolták;
c) a felhasználásra kijelölt csatornák igénybevétele
hosszú távon nem biztosítható.
(2) Az engedély érvényességi ideje legfeljebb 1 év, amely
kérelemre meghosszabbítható. A meghosszabbítás eseteit
és feltételeit a hatóság az engedélyben meghatározza. A
megfelelőség igazolásával még nem rendelkező berendezésre engedély legfeljebb 3 hónapra egyszer adható.
(3) A határidő lejárta előtt az engedély feltételeit a
hatóság megváltoztathatja, illetőleg az engedélyt visszavonhatja, ha
a) az üzemeltetés más jogszerűen üzemben tartott állomásnak káros zavart okoz;
b) a frekvenciahasználat bármely feltétele úgy változik
meg, hogy az a további üzemeltetést nem biztosítja.
(4) A rádióengedély a 11. § (5) bekezdése szerinti adatokat tartalmazza.
(5) A jogosultak azon kérelmeire kiadott rádióengedélyek, amelyek saját gyakorlataikkal (gyakorlásaikkal), diplomáciai vonatkozású feladataikkal, illetve kiállításokkal
(bemutatókkal) kapcsolatosak a 15. § b), c), j), valamint
— esetlegesen szűkített adattartalommal — az a), d), e) és
f) pontokban megállapított adatokat tartalmazzák.
Keret-rádióengedély 22. § (1) A hatóság keret-rádióengedély alapján engedélyezi
állomás vagy hálózat üzemben tartását
a) azoknál a rádió-távközlési szolgálatoknál és alkalmazásoknál, amelyeket kizárólag rendkívüli vagy szükségállapot idején, illetőleg az Alkotmány 19/E. §-ában foglalt
intézkedés során tartanak üzemben, és amelyekhez a frekvenciákat a rendkívüli állapotra kijelölhető frekvenciák
jegyzéke tartalmazza;
b) azoknál a rádió-távközlési szolgálatoknál és alkalmazásoknál, amelyekhez nemzeti vagy nemzetközi frekvenciakiosztás alapján kötelező érvényű frekvenciajegyzéket fogadtak el;
c) azon állomásoknál, hálózatoknál, amelyeknél a hatóság a telepítési célú frekvenciakijelölési engedélyben a
felhasználót blokkgazdálkodásra feljogosította.
(2) Az engedély a 15. §-ban meghatározottakon túl tartalmazza:
a) a frekvenciablokk(ok) felhasználásának feltételeit, a
blokkgazdálkodásra való feljogosítás visszavonásának
(megszűnésének) eseteit;
b) a frekvenciablokkok felülvizsgálatának határidejét;
c) a felhasználó adatszolgáltatási kötelezettségeit.
IV. Fejezet AZ ELLENŐRZÉS SZABÁLYAI 23. § (1) A hatóság a frekvenciagazdálkodásnak e rendelet
által érintett területein hatósági ellenőrzést végez. Az ellenőrzési jogkör a frekvenciakijelölési engedéllyel, illetőleg a rádióengedéllyel összefüggésben az alábbiakra terjed
ki:
a) érvényesülnek-e a Hkt.-ben és ezen rendeletben foglaltak;
b) betartják-e a frekvenciakijelölési vagy rádióengedélyben meghatározott előírásokat, feltételeket, valamint
minőségi követelményeket, és a berendezés megfelel-e a
vonatkozó alapvető követelményeknek.
(2) Az ellenőrzés történhet személyesen, írásos megkeresés és rádiómérések útján.
(3) Az ellenőrzés érdekében a hatóság jogszabályban
előírt adatok, okmányok, igazolások bekérésére, megtekintésére jogosult.
(4) Személyes ellenőrzést — előzetes egyeztetést követően — a hatóság írásban feljogosított képviselője végezhet.
(5) Az engedélyes köteles gondoskodni az ellenőrzés
feltételeinek biztosításáról.
24. § A hatóság a 23. § (1) bekezdés szerinti ellenőrzés keretében az általa kiadott engedélyben megjelölt bármely berendezést, annak tartozékaival együtt — a rejtjelző eszközök kivételével — megvizsgálhatja, ellenőrizheti.
25. § (1) Különleges esetekben (zárt objektumba való belépés, minősített iratokba való betekintés stb.) az ellenőrzés
a hatóság és az engedélyes előzetes egyeztetése után hajtható végre.
(2) A hatóság jogosult, a jogszerű használat ellenőrzése
érdekében, a sugárzott jelek vétele útján — az ellenőrzöttek értesítése nélkül is — ellenőrizni.
(3) A hatóság az ellenőrzés során megismert információkat kizárólag jogszabályban megállapított feladataival
kapcsolatban használhatja fel, a vonatkozó jogszabályok
betartásával.
(4) A személyes, illetőleg rádiómérés útján történő ellenőrzést a hatóság legalább három fős csoportja végzi, és
annak adatait, eredményeit jegyzőkönyvben rögzíti. A
jegyzőkönyvet a hatóság az engedélyesnek megküldi.
26. § (1) Az ellenőrzésről készült jegyzőkönyv alapján a hatóság a berendezésekre vonatkozó követelményektől, valamint a frekvenciakijelölési, illetőleg a rádióengedélyben
szereplő előírásoktól és feltételektől való eltérések megszüntetését kezdeményezi.
(2) A hatóság, amennyiben engedély nélküli felhasználás jut tudomására, annak beszüntetését kezdeményezi.
27. § Az engedélyes köteles a rádióengedélyben meghatározott előírások és feltételek teljesülését tervszerűen — az
engedélyezett adatoktól való eltérés gyanúja esetén soron
kívül — ellenőrizni, vagy az ellenőrzés elvégzésére intézkedni, és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet az ellenőrzés tárgyát képező következő ellenőrzés jegyzőkönyvének elkészültéig megőrizni.
V. Fejezet A MÉRŐSZOLGÁLATI ÉS A ZAVARELHÁRÍTÁSI
TEVÉKENYSÉG RENDJE
Rádió-mérőszolgálati tevékenység 28. § (1) A tevékenység kiterjed a rádiózavar-elhárítással, az
ellenőrzéssel, a rádió-megfigyeléssel és az adatszolgáltatással összefüggő mérésekre.
(2) A tevékenység megvalósulhat hatósági kezdeményezésre, illetőleg kérelemre (bejelentésre) vagy megkeresésre.
(3) A hatóság külön megállapodás alapján a felhasználó
és más szervek mérőkapacitását a rádió-mérőszolgálati
tevékenységhez igénybe veheti, illetőleg a felhasználót saját mérőkapacitásával támogathatja.
(4) A mérőkapacitások (3) bekezdés szerinti alkalmazása
a hatóság és a felhasználó között térítésmentes, más szervek
vonatkozásában a térítés — külön rendelkezés hiányában —
megállapodásban rögzítettek szerint történik.
29. § (1) A rádiómérés — a mérésügyről szóló 1991. évi XLV.
törvény 6. §-ának (1) bekezdése értelmében — joghatással
járó tevékenység. A hatóság a rádióméréseket hitelesített
vagy használati etalonnal ellenőrzött mérőeszközzel végzi.
(2) A rádiómérő és rádiózavar-elhárító szolgálat működési rendjét a hatóság vezetője állapítja meg.
(3) A rádiómérés útján megismert adatokat, információkat a hatóság csak az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek hatósági eljárásaiban, valamint a 40. §
(1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatások érdekében — a vonatkozó jogszabályok betartásával — használhatja fel.
(4) A hatóság rádiómérés során érzékelt (rögzített)
rádióforgalmazások információtartalmát kizárólag a frekvenciagazdálkodással összefüggő szabálytalanságok (jogsértések) megállapítására és bizonyítására — a vonatkozó
jogszabályok betartásával — használhatja.
Rádiózavar-elhárítás 30. § A hatóság a nem polgári célú rádió-távközlési szolgálatok üzemében észlelt rádiózavar esetén a jogosult kérelmére (bejelentésére), illetőleg saját rádiómérései alapján zavarvizsgálatot végez vagy kezdeményez. A hatóság a Hír
közlési Felügyelet megkeresésére a jogosultnál zavarvizsgálatot végez. 31. §
A rádiózavart elszenvedő jogosult a zavarbejelentést
megelőzően a nem rádiózavartól származó vételi hiba felfedése érdekében megvizsgálja a zavart állomás, hálózat
műszaki állapotát, a rádió-távközlési szolgálatra vonatkozó szabályok betartását, illetőleg a természeti körülményeket, valamint ellenőrzi a hatóság által meghatározott műszaki követelmények és feltételek betartását.
32. § (1) A rádiózavart a hatóságnál lehet bejelenteni. A zavarbejelentés tartalmazza:
a) a bejelentő adatait (név, cím, telefonszám);
b) a zavart állomás, hálózat üzemeltetőjének megneve
zését, telephelyét;
c) a zavart állomás, hálózat rádióengedélyének számát;
d) a zavart frekvenciá(ka)t;
e) az észlelt rádiózavar leírását [a zavar feltételezett
jellege, zavarás intenzitása, hatása az állomás, hálózat rendeltetésszerű használatára, a zavarás időpontja(i), időtartama, gyakorisága, a feltételezett zavarforrás megnevezése,
települési helye vagy iránya és egyéb rendelkezésre álló
információk];
f) a rendelkezésre álló, zavarást bizonyító adatokat,
adathordozókat;
g) a bejelentés keltét. (2) Kiemelt biztonságot igénylő rádió-távközlési szolgálat (légiforgalmi rádiónavigációs, rádiólokációs) és kiemelt eseményt biztosító rádió-távközlési szolgálatok zavarása esetén a zavar kevesebb adattal is bejelenthető, azok
utólagos kibővítésével.
33. § (1) A zavarvizsgálatot a hatóság — bejelentés alapján —
hatáskörének és illetékességének megállapításával megkezdi. Egyidejűleg több jogosulttól érkező zavarbejelentés
esetén a zavarvizsgálat sorrendjét a hatóság vezetője állapítja meg.
(2) A hatóság a tényállás tisztázásához a bejelentőtől,
illetőleg a Hírközlési Felügyelettől információkat kérhet.
(3) A hatóság a rádiózavar okának megállapítására
a) bármely berendezés, állomás, hálózat, nagyfrekven
ciás villamos-, illetőleg nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő eszköz kisugárzott jelét rádiómérés útján
ellenőrizheti;
b) bármely nem polgári célra engedélyezett berendezést, állomást, hálózatot (annak tartozékaival együtt) az
alkalmazás helyszínén megvizsgálhat, amennyiben az
a) pont alapján zavaró jelleg valószínűsíthető;
c) együttműködik a rádiózavar elhárításában érintett
jogosult zavarkivizsgáló szervezetével, illetőleg a Hírközlési Felügyelettel.
(4) A zavarvizsgálatról a hatóság jegyzőkönyvet vesz fel,
amelyet 5 évig megőriz.
(5) A jegyzőkönyv megállapítása alapján a hatóság határozatot hoz, amelyben
a) felszólítja a rádiózavart okozó jogosultat a rádiózavarás megszüntetésére a Hkt. 83. §-ának (2)—(3) bekezdése szerint;
b) megkeresi a H írközlési Felügyeletet a rádiózavar
vizsgálatára és annak elhárítására, amennyiben a zavarást
polgári célú berendezés, állomás, hálózat, illetőleg bármilyen nagyfrekvenciás villamos-, illetőleg nagyfrekvenciás
jelet vagy mellékhatást keltő eszköz okozza;
c) felszólítja a jogosultat, illetőleg megkeresi a H írközlési Felügyeletet — a Hkt. 83. §-ának (3)—(4) bekezdése
alapján — a rádiózavart elszenvedő rádióberendezés áthelyezésére vagy tartozékainak megváltoztatására.
(6) A rádiózavart okozó jogosult — a rendeltetéséből
adódó feladatok végrehajtása mellett — haladéktalanul
megteszi a tőle elvárható intézkedéseket a rádiózavar megszüntetésére, illetőleg korlátozására.
(7) A zavarvizsgálat végrehajtásáról, főbb megállapításairól és a tett intézkedésekről a hatóság a bejelentőt,
illetőleg amennyiben érintett, a Hírközlési Felügyeletet
írásban tájékoztatja.
34. § (1) A rádiózavart bejelentő a zavar megszűnése esetén a
bejelentését köteles visszavonni. A visszavonást követően
a hatóság az eljárást megszünteti, illetőleg a Hírközlési
Felügyelettől a megkeresést visszavonja.
(2) A bejelentő a rádiózavar-elhárításról kapott tájékoztató után írásban nyilatkozik az eredményességről és a
rádiózavar megszűnéséről.
35. § (1) A hatóság a rádiózavar-elhárítást rendkívüli állapot,
szükségállapot és veszélyhelyzet idején, illetőleg az Alkotmány 19/E. §-ában foglalt intézkedés során soron kívül
végzi.
(2) A hatóság a rádiózavar-elhárítást a jogosult indokolt
kérelmére soron kívül végzi:
a) nemzetközi szerződés, megállapodás és más állami
kötelezettségvállalás fennállása esetén;
b) fontos nemzetbiztonsági vagy közbiztonsági ok fennállása esetén.
(3) A hatóság a zavarvizsgálatot nemzetközi zavarbejelentésre soron kívül megkezdi abban az esetben is, ha a
zavarbejelentés a Hírközlési Felügyelettől érkezik.
Rádió-megfigyelés 36. § A hatóság rádió-megfigyelési feladatokat hajt végre:
a) frekvenciagazdálkodási feladatainak — kiemelten a
spektrumgazdálkodás, a hatósági eljárások — támogatására; b) megelőzésként a rádiószolgálatok rádiózavar-mentes működési feltételeinek biztosítására;
c) a H írközlési Felügyelet kezdeményezésére. 37. §
(1) A hatóság az állomások, hálózatok műszaki jellemzőit méri:
a) elemzések készítéséhez a sávfelosztás és a frekvenciakiosztási tervek elkészítése céljából;
b) adatok gyűjtéséhez az állomások működéséről a sáv
és a frekvencia kijelölhetőségének, illetőleg a felhasználás
engedélyezhetőségének vizsgálata céljából;
c) statisztikai információk gyűjtéséhez a sávfoglaltság
műszaki és felhasználási jellemzőiről az adatszolgáltatási
tevékenység érdekében.
(2) A hatóság EMC vizsgálatokat végez:
a) a frekvenciakiosztási tervek elkészítéséhez;
b) a frekvenciakijelölési és a rádióengedélyezési eljárás
támogatásához;
c) a lehetséges rádiózavar-források feltérképezéséhez;
d) a rádió-távközlő berendezések elektromágneses
összeférhetőségének megállapítására. Nemzeti és nemzetközi rádió-mérőszolgálati
tevékenység 38. §
A hatóság a hírközlési ágazatot irányító minisztérium, a
Hírközlési Felügyelet, illetőleg az Észak-atlanti Szerződés
Szervezete illetékes szervének megkeresésére nemzeti és
nemzetközi együttműködésben rádió-mérőszolgálati tevékenységet lát el:
a) a Nemzetközi Távközlési Egyesület [ITU] Egyezményét (a továbbiakban: Egyezmény) kiegészítő Rádió-távközlési Szabályzatában [Radio Regulations] (a továbbiak
ban: Rádiószabályzat) meghatározott rádiószolgálatok
rádiózavar-mentes működésének biztosítása; b) a frekvenciasáv felosztásának szükség szerinti megváltoztatása érdekében.
VI. Fejezet AZ ADATSZOLGÁLTATÁS RENDJE 39. § A felhasználók — a hatóság kezdeményezésére — kötelesek adatot szolgáltatni minden távlati spektrumgazdálkodást és -tervezést érintő kérdésről, valamint a blokkgazdálkodás keretében létesített alkalmazásról.
40. § (1) A hatóság köteles adatszolgáltatást nyújtani jogszabályban erre feljogosított más szervek részére, továbbá
a) jogszabály szerint külön megállapodásban rögzített
módon és tartalommal a Hírközlési Felügyelet részére;
b) spektrumtervezési, egyeztetési célból a hírközlési
ágazatot irányító minisztérium, valamint közvetve a nemzetközi szervezetek részére.
(2) A hatóság — a jogosult kérelmére — tervezési célra,
a frekvenciahasználat előkészítéséhez megadja az állomások, illetőleg hálózatok tervezéséhez szükséges adatokat,
és meghatározza:
a) a tervezéshez kijelölhető sávot, sávrészt vagy frekvenciákat, csatornákat;
b) a frekvenciafelhasználás feltételeit;
c) az elektromágneses összeférhetőség követelményeit;
d) a nemzetközi koordináció lefolytatásához szükséges
adatok körét és formáját;
e) a telepítési célú frekvenciakijelölési kérelemhez be
nyújtandó műszaki terv alaki és tartalmi követelményeit;
f) a szolgáltatott adatok érvényességének határidejét;
g) egyéb adatok, nyilatkozatok és okiratok (másola
tok) benyújtásának igényét. (3) A hatóság — a felhasználó kérelmére — a távlati
tervezéshez adatokat szolgáltat.
(4) A hatóság a jelen rendeletben meghatározott adatok
struktúrájára, tartalmára, formátumára vonatkozó részletes követelményeket — a hatályos hazai és nemzetközi
rádió-távközlési, frekvenciagazdálkodási megállapodásokkal, adatszolgáltatási kötelezettségekkel, az adatbázisok
közötti elektronikus kapcsolat kiépítésének igényeivel
összhangban — kidolgozza, rendszeresen pontosítja, és
kérésre a felhasználók rendelkezésére bocsátja.
41. § A nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó valamennyi adatszolgáltatási tevékenység térítésmentes.
42. § A közbeszerzési eljárás megindításának érdekében kért
tervezési adatszolgáltatás keretében a hatóság csak a 40. §
(2) bekezdés a)—b), f) pontjaiban leírtakat határozza
meg.
43. § (1) A hatóság e rendelet végrehajtása körében köteles
engedélyesenként nyilvántartani az érvényes államigazgatási határozatokat és az abban foglalt
a) berendezések alapvető műszaki jellemzőit,
b) állomások telepítési, sugárzási jellemzőit, hordo
zható (mozgó) berendezés esetén az üzemben tartás körzetét is,
c) hálózat rendszertechnikai felépítését, üzemidejét, a
telepítés, üzemben tartás célját (a rendeltetést).
(2) A hatóság e rendelet végrehajtása körében köteles
megőrizni:
a) a kiadott államigazgatási határozatok másodpéldányait az érvényesség megszűnését követő 5 évig;
b) a kérelmek, vizsgálatok és engedélyezések okmányait a rádióengedély kiadását, illetőleg a rádiózavar megszűnéséről szóló nyilatkozat beérkezését követő 5 évig.
VII. Fejezet A KEZELŐI VIZSGÁZTATÁS RENDJE 44. §
(1) A rádió-távközlési szolgálatok állomásait (berendezéseit) csak arra felkészített személyek kezelhetik.
(2) A felkészítés kezelői és forgalmazási ismeretekből
áll. A felkészítés végén elméleti és gyakorlati vizsgát kell
tartani mindazon berendezések kezelése esetében, amelyeknél a kezelő olyan frekvenciaváltási (áthangolási) lehetőséggel rendelkezik, amely a berendezés kifogástalan műszaki állapota mellett is zavart okozhat más rádiószolgálat
(állomás, hálózat) működésében.
(3) A felhasználó — a frekvenciagazdálkodással összefüggő jogszabályok, az Egyezmény és a Rádiószabályzat
határozatai, ajánlásai és cikkelyei továbbá más nemzetközi
egyezményben foglalt kötelezettségek figyelembevételé
vel — szabályzatban határozza meg a berendezések, állomások, hálózatok kezelőszemélyzete felkészítésének és
vizsgáztatásának, a rádiókezelői bizonyítványok kiadásának részletes szabályait.
(4) Az állami célú légi közlekedés szakszemélyzete rádió-távközléssel kapcsolatos felkészítésének és vizsgáztatásának rendjét — figyelemmel a légi közlekedésről szóló
jogszabályok előírásaira — a katonai légügyi hatóság határozza meg.
(5) A felhasználó más szerv által kiállított bizonyítványt
is elfogadhat.
VIII. Fejezet VEGYES RENDELKEZÉSEK 45. § (1) A frekvenciakijelölési engedélyről, a rádióengedélyről, illetőleg a zavarelhárításról szóló államigazgatási határozat ellen a hatósághoz benyújtott fellebbezéseket a
Kormányzati Frekvenciagazdálkodási Tanács állásfoglalásával együtt a hatóság terjeszti fel a honvédelmi miniszterhez.
(2) Nemzetközi szerződésben, megállapodásban rögzített
és más állami kötelezettségvállalás teljesítése esetén, továbbá
rendkívüli állapot és szükségállapot idején az egyedi engedélyezési eljárásokat soron kívül kell lefolytatni.
(3) Soron kívüli eljárás kérhető — az R. 6. §-ának (4) bekezdésében foglaltakon kívül — a felhasználó igazgatási
funkciójával, gazdasági érdekével összefüggő esetekben is,
ha a késedelem jelentős hátránnyal, illetőleg kárral járna.
A kérelemhez csatolni kell a frekvenciatervezésért és
-használatért felelős vezető közvetlen felettesének nyilatkozatát a soronkívüliség indokolásáról. A soron kívüli eljárás alapját nem képezheti kötelességmulasztásból eredő
késedelem.
(4) A frekvenciakijelölési és a rádióengedélyezési hatósági eljárások rendjéről a kormányzati célú frekvenciagazdálkodásban című 9/1998. (VI. 3.) HM rendelet 37. §-ának
(1) bekezdése szerint kiadott csoportos rádióengedély
alapján — külön kérelemre — a hatóság blokkgazdálkodást engedélyezhet.
(5) A frekvenciakijelölési és a rádióengedélyezési hatósági eljárások rendjéről a kormányzati célú frekvenciagazdálkodásban című 9/1998. (VI. 3.) HM rendelet 24. §-ának
(1) bekezdése szerint kiadott csoportos rádióengedély
ezen rendelet hatálybalépésével keret-rádióengedélynek
minősül.
Lásd: 1995. évi XCVII. törvény, 141/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet,
16/1998. (X. 18.) HM—EüM együttes rendelet.
(6) A belügyminiszter irányítási, illetve felügyeleti hatáskörébe tartozó felhasználók egyedi, sürgősségi esetekben és hatósági ellenőrzés során a hatósággal közvetlen
kapcsolatba kerülhetnek, ekkor a kapcsolatot kezdeményező tájékoztatja a Belügyminisztérium illetékes szervét.
IX. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 46. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a frekvenciakijelölési és a rádióengedélyezési hatósági eljárások rendjéről a kormányzati célú frekvenciagazdálkodásban című 9/1998. (VI. 3.) HM rendelet, a rádiómérőszolgálati tevékenység és a rádiózavar-elhárítás rendjéről a kormányzati célú frekvenciagazdálkodásban című
10/1999. (VIII. 18.) HM rendelet, valamint a rádióforgalmazás és ellenőrzése a kormányzati célú frekvenciagazdálkodásban című 10/2000. (III. 24.) HM rendelet.
Átmeneti rendelkezések 47. § (1) A hatóság által korábban kiadott engedélyek módosítására vonatkozó kérelmeket, valamint a folyamatban
lévő kérelmeket jelen rendeletben előírt eljárás szerint kell
engedélyezni.
(2) A 45. § (4) bekezdése szerinti csoportos rádióengedélyek módosítását — a berendezések jogfolytonos megfelelőségének kivételével — a jelen rendeletben előírt eljárás
szerint kell engedélyezni.
Módosuló rendelkezések 48. § (1) A nem polgári célú frekvenciát használó rádióberendezések megfelelőség igazolásáról szóló 13/2002. (III. 28.)
HM rendelet 2. §-ának e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,e) harmonizált frekvencia vagy frekvenciasáv: az a frekvencia vagy frekvenciasáv, amelyet legalább európai szinten
azonos rádiótávközlési szolgálat részére osztottak fel, vagy
azonos rádiótávközlő rendszer részére irányoztak elő, és
amelynek felhasználási feltételeit jogszabály tartalmazza;’’
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelet ,,A kizárólag nem
polgári célú harmonizált frekvenciák vagy frekvenciasávok
jegyzéke’’ című mellékletének harmadik oszlopában a
Frekvenciasávok Nemzeti Felosztási Táblázata nemzeti
lábjegyzet hivatkozás H86-ról H87-re változik.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2128/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózat létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  nemzeti minősített adatok elektronikus továbbítása céljából létrehozásra kerüljön egy
Belügyminisztérium által működtetett Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózat;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózat létrehozása
érdekében gondoskodjon a 2018. évben egyszeri jelleggel
a) 206 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium
igazgatása cím javára;
b) 176 050 000 forint költségvetési forrás biztosításáról a  Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások
jogcímcsoport javára;
c) 260 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról az alábbi bontásban utófinanszírozással legfeljebb:
ca) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 8. Alkotmányvédelmi Hivatal cím javára;
cb) 10 000 000 forint a  Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 9. Nemzetbiztonsági Szakszolgálat cím
javára;
cc) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 4. Terrorelhárítási Központ cím javára;
cd) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 10. Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi
Elemző Központ cím javára;
ce) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Védelmi Szolgálat cím javára;
cf ) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára;
cg) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal
cím javára;
ch) 10 000 000 forint a Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára;
ci) 10 000 000 forint a  Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság cím javára;
cj) 10 000 000 forint a Kvtv. VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára;
ck) 10 000 000 forint a Kvtv. VIII. Ügyészség fejezet, 1. Ügyészségek cím javára;
cl) 10 000 000 forint a Kvtv. XI. Miniszterelnökség fejezet, 2. Információs Hivatal cím javára;
cm) 10 000 000 forint a  Kvtv. XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím,
1. Honvédelmi Minisztérium igazgatása alcím javára;
cn) 10 000 000 forint a Kvtv. X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása
cím javára;
co) 10 000 000 forint a  Kvtv. XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági
Minisztérium igazgatása cím javára;
cp) 10 000 000 forint a  Kvtv. XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium igazgatása cím javára;
cq) 10 000 000 forint a  Kvtv. XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások
Minisztériuma igazgatása cím javára;
cr) 10 000 000 forint a Kvtv. XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 1. Földművelésügyi Minisztérium
igazgatása cím javára;
cs) 10 000 000 forint a  Kvtv. XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 1. Külgazdasági és
Külügyminisztérium igazgatása cím javára;
ct) 10 000 000 forint a  Kvtv. XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 1. Miniszterelnöki Kabinetiroda
cím javára;
cu) 10 000 000 forint a Kvtv. XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára;
cv) 20 000 000 forint a  Kvtv. XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó-és Vámhivatal
Igazgatása cím javára;
cx) 10 000 000 forint a  Kvtv. XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 3. Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat cím javára;
cy) 10 000 000 forint a Kvtv. I. Országgyűlés fejezet, 1. Országgyűlés Hivatala cím javára;
cz) 10 000 000 forint a Kvtv. I. Országgyűlés fejezet, 21. Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: az a) pont tekintetében 2018. február 1.
 a b) pont tekintetében 2018. május 15.
 a c) pont tekintetében 2018. év folyamán a felmerülés ütemében
3. felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózatba történő bevonásra,
a Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózat működésére vonatkozó szükséges jogi szabályozás előkészítéséről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. szeptember 1. 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózat működésével kapcsolatos költségek
biztosítására vonatkozó kormány-előterjesztésben jelezze azokat a  beruházási költségeket is, melyek a  végponti
munkaállomások elhelyezésére szolgáló biztonsági terület kialakításával összefüggésben, egy szervezet több
telephelyen történő működése kapcsán merülnek fel;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a működési költségekre vonatkozó kormány-előterjesztéssel egy időben, de legkésőbb
2018. december 15.
 5. egyetért azzal, hogy a  Kormányzati Rejtjelzett Gerinchálózat létrehozásához és működéséhez kapcsolódó
feladatok hatékony megvalósítása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
199/2011. (XII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. O. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. július 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért Ön azzal, hogy a szabadságvesztését töltő elítélt számára kötelező legyen a munkavégzés?”
Az Országos Választási Bizottság az 138/2011. (VIII. 9.) számú határozatával hitesítette az aláírásgyűjtő ívet, amely ellen
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 98/2011. (XI. 17.) AB határozatával az Országos Választási Bizottság 138/2011. (VIII. 9.) számú
határozatát megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
meghatározott egyértelműség követelményét. [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.]. Az Alkotmánybíróság szerint
a hitelesítésre benyújtott kérdés sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel
meg, ugyanis nem egyértelmű, hogy a „szabadságvesztését töltő elítélt” fogalma pontosan milyen személyi körre
vonatkozik; valamint az sem, hogy a „munkavégzés” pontosan milyen munkákra terjed ki. Az elítéltek munkavégzésére
vonatkozóan már a hatályos jog is tartalmaz szabályokat, ezért nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a jogalkotónak
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés igennel történő megválaszolása esetén milyen jogalkotási kötelezettsége
keletkezne. Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
3/2015. (II. 16.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés alapján Kandra Ildikót a Lakitelek Népfőiskola épületeinek
rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2015. január 1-jétől 2015. június 30-ig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A  miniszteri biztos feladata a  Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai és
európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a  szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a  miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  Miniszterelnökséget a  feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős
miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2014. (VIII. 1.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
27/2004. (IV. 1.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások visszavonásáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
dr. Tardy János kormányzati főtisztviselő részére biztosított helyettes államtitkári juttatásokat
— 2004. március 16-i hatállyal — visszavonom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1461/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a „2011. magyar EU elnökségi feladatok” fejezeti kezelésű előirányzat fel nem használt részének más jogcímekre történő átcsoportosításáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 123/A. § (1) bekezdés b) pontja alapján 1487,9 millió forint
1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló CLXIX. törvény
1. melléklet, XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. 2011. évi magyar
EU elnökségi feladatok alcím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. tudomásul veszi az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 123/A. § (1) bekezdése a) pontja alapján a
XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. 2011. évi magyar EU elnökségi feladatok
alcím terhére 2761,2 millió forint fejezeten belüli átcsoportosítását.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
378/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Jakab Zsolt Tibort
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1765/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2016. kompenzációjához nyújtott támogatással összefüggő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (továbbiakban: Kvtv.)
4. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében foglaltak
alapján, a  költségvetési szerveknél és az  egyházi jogi személyeknél foglalkoztatottak 2016. évi kompenzációjának
elszámolása keretében a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére 53 494 ezer forint átcsoportosítását, javára 2 324 980 ezer forint
visszarendezését rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2017. (VI. 22.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Záhony-Kisvárda térség és Fényeslitke Ipari Parkra
vonatkozó, a hazai fejlesztéspolitikai célok elősegítését szolgáló szakmai projektek, programok előkészítésével,
végrehajtásával kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására 2017. június 1. napjától 2017. november 30. napjáig
terjedő időtartamra Bogáti Jánost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a Záhony-Kisvárda térség és Fényeslitke Ipari Parkra vonatkozó feladatkörében
a) összehangolja a hazai fejlesztési források felhasználását;
b) biztosítja a hazai fejlesztési források felhasználásának átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
c) kapcsolatot tart a kormányzati és civil szervezetekkel, önkormányzatokkal;
d) szervezi és koordinálja a térségi beruházásokhoz kapcsolódó feladatokat.
3. § A miniszteri biztos közreműködik továbbá:
a) a Nemzeti Sportközpontok által megvalósított egyes sportcélú beruházási projektek végrehajtásának
koordinációjában,
b) az állami beruházások hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes intézkedésekről szóló
1267/2016. (VI. 7.) Korm. határozat alapján kialakított Központi Állami Beruházás Ellenőrzési Rendszer
működtetésében.
4. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra nem
jogosult.
(2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján meghatározott juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
324/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Varga Koritár Pál rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország mexikóvárosi nagykövetségének
a vezetésére, valamint Magyarországnak a Guatemalai Köztársaságban, a Costa Rica-i Köztársaságban, a Hondurasi
Köztársaságban és az  El Salvadori Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása
mellett – felmentem Magyarország Jamaicában való képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom
Magyarországnak a Panamai Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2014. (V. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján 2014. május 7. napjától az  új Kormány
megalakulásáig terjedő időtartamra Bábiné Szottfried Gabriellát a magyar védőnői hálózat 700 millió forintos uniós
támogatásból történő megújításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Országos Védőnői Szolgálat létrehozása,
b) az egységes védőnői rendelet megalkotásának koordinálása,
c) az új várandós gondozási kiskönyv kidolgozásának koordinálása,
d) a Magyar Védőnői Szolgálat hungarikummá minősítési eljárásban közreműködés,
e) a védőnői méhnyakszűrés országos kiterjesztésének koordinálása,
f ) a koragyerekkori program keretében kidolgozásra kerülő új jelentéstételi rendszer bevezetésének koordinálása,
g) a  koragyerekkori program keretében létrehozandó Védőnői Módszertani Egységgel kapcsolatos ágazati
feladatok ellátása,
h) a Norvég Alapból megvalósuló informatikai eszközbeszerzések koordinálása.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) és (10) bekezdés a) pontja szerint havonta 450 000 Ft összegű díjazás, illetve
helyettes államtitkári juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 42/2013. (XI. 8.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
70/2003. (X. 28.) GKM rendelete a földgáz rendszerhasználati díjak megállapításáról.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: GET) 56. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, valamint az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény 7. §-ának (1)—(2) bekezdéseiben és
mellékletének ,,B) Szolgáltatások’’ pontjában kapott
felhatalmazás alapján — a díjak tekintetében a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem
el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a földgázszállítás, -elosztás és -tárolás (e rendelet
alkalmazásában együtt: rendszerhasználat) legmagasabb
hatósági árainak (e rendelet alkalmazásában: rendszerhasználati díjak) megállapítására, ezen díjak alkalmazási
feltételeire, valamint a kapcsolódó fizetési feltételekre,
b) a földgázszállítási, a földgázelosztási és a földgáztárolási működési engedélyesekre (a továbbiakban rendre:
szállító, elosztó, tárolói engedélyes) és a hozzáférésre jogosultakra
terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a földgáz hálózati csatlakozás létesítésével kapcsola
tos egyszeri költségtérítésre,
b) a célvezeték földgázforgalmával kapcsolatos díjakra,
c) a földgáz tranzit díjára,
a) az idegen tulajdonú eszközök üzemeltetése után fi
zetendő díjakra,
e) a földgáz nem közüzemi tárolása után fizetendő dí
jakra,
f) a közüzemi fogyasztók által fizetendő díjakra a 3. §
(6) bekezdése és a 2. számú melléklet kivételével,
g) a földgáz közüzemi szolgáltatási működési engedé
lyes (a továbbiakban: közüzemi szolgáltató) által a földgáz
közüzemi nagykereskedelmi működési engedélyes
(a továbbiakban: közüzemi nagykereskedő) részére fizetendő díjakra,
h) az a)—g) pontok hatálya alá nem tartozó, egyéb
jogcímeken szedni kívánt díjakra (pl. szagosítási díj, a rendszerirányításhoz nem tartozó, de hozzá kapcsolódó adatszolgáltatás díja),
i) azon gázkereskedelmi ügyletekre, amelyek a szállító,
elosztó vagy tároló kapacitásainak tényleges igénybevételével, illetve lekötésével nem járnak.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet meg nem határozott fogalmaira a GET,
valamint annak végrehajtására kiadott jogszabályok meghatározásai az irányadóak.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) átadási-átvételi pont:
aa) a szállítóvezetékhez
aaa) tartozó mérési rendszerrel ellátott gázátadó állo
más kilépő csonkja, aab) közvetlenül csatlakozó közüzemi fogyasztó, nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó közvetlen ellátásához létesített mérési rendszerrel ellátott gázátadó állomás
kilépő csonkja,
aac) közvetlenül csatlakozó közüzemi fogyasztó, nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó közvetlen ellátásához létesített — gázátadó állomás hiányában — mérési
rendszer kilépő csonkja,
aad) közvetlenül csatlakozó földgáztermelő által a kitermelt földgáz betáplálásához közvetlenül igénybe vett
betáplálási pont,
aae) hozzáféréssel rendelkező rendszerirányítási működési engedélyes (a továbbiakban: rendszerirányító) által
a szállítóvezetékbe való betápláláshoz közvetlenül igénybe
vett belépési pont vagy a határt keresztező belépési pont,
ab) az elosztóvezetékhez
aba) csatlakozó közüzemi, vagy nyilvántartásba vett
feljogosított fogyasztó földgázellátásához létesített mérési
rendszer(ek) kilépő csonkja(i),
abb) csatlakozó földgáztermelő által a kitermelt földgáz betáplálása érdekében közvetlenül igénybe vett elosztóvezetékhez csatlakozó, azonos telephelyen lévő összes
gázmérő kilépő csonkja,
abc) hozzáféréssel rendelkező rendszerirányító által a
tárolóból való betápláláshoz közvetlenül igénybe vett elosztóvezetékhez csatlakozó, azonos telephelyen lévő
összes gázmérő kilépő csonkja,
ac) a tároló
aca) belépési pontja betárolás esetén,
acb) kilépési pontja kitárolás esetén;
b) átalánydíjas fogyasztó: olyan háztartási fogyasztó, aki
csak főzési célra vételez, akinél nincs felszerelve gázmérő,
és ezért a földgázfogyasztása a lakás és a gáztűzhely méretétől függően kerül megállapításra;
c) betárolási díj: az a díj, mely a föld alatti gáztárolóba
(a továbbiakban: tároló) betárolt földgáz mennyisége (m3)
után fizetendő;
d) betárolási időszak: a tároló engedélyes által a tárolói
engedélyes honlapján közzétett időszak;
e) betárolási kapacitás: szerződésben rögzített, a tárolási kapacitást lekötő számára a gáznapon maximálisan betárolható gázmennyiség;
f) elosztási alapdíj: az a díj, amely a 20 m3/h-nál kisebb
névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező fogyasztók
és a 20—100 m3/h közötti névleges (össz)teljesítményű
mérővel rendelkező fogyasztók által a szerződési időszakra
vonatkozóan — az elosztási szolgáltatás rendelkezésre állásáért — fizetendő;
g) elosztási átalánydíj: az a díj, amely a gázmérővel nem
rendelkező fogyasztók által a szerződési időszakra vonatkozóan az elosztási szolgáltatás rendelkezésre állásáért és
az elosztóvezeték használatáért az e rendelet 2. számú melléklete szerinti földgáz mennyisége (MJ) után fizetendő;
h) elosztási forgalmi díj: az a díj, mely az elosztóvezetékhez csatlakozó rendszerhasználó gázmérőjén mért, átvett
vagy — a földgáztermelő és a rendszerirányító esetében —
az átadott földgáz mennyisége (MJ) után fizetendő;
i) elosztási teljesítménydíj: az a díj, amely a 101—500
m3/h teljesítmény lekötésű fogyasztók és az 500 m3/h feletti
teljesítmény lekötésű fogyasztók által a lekötött legnagyobb teljesítmény (MJ/h) után — annak rendelkezésre
állásáért — a szerződési időszakra vonatkozóan fizetendő;
j) gáznap: Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatban
(a továbbiakban: ÜKSZ) meghatározott 24 órás időszak;
k) hálózati veszteség: a földgázszállítás, -elosztás és -tárolás során bekövetkező technológiai jellegű veszteség;
l) időszakos fogyasztó: a szállító, elosztó, kereskedő,
közüzemi nagykereskedő vagy közüzemi szolgáltató által a
szerződésben előre meghatározott számú napon vagy
egyéb feltételek alapján rendelkezésre bocsátott mindenkori teljesítmény szerint vételező földgázfogyasztó, akitől
a szerződése szerinti teljesítmény csak a téli fogyasztási
időszakban vonható el;
m) kiegyenlítő fogyasztó: a szállító, elosztó, kereskedő,
közüzemi nagykereskedő vagy a közüzemi szolgáltató által
a szerződésben meghatározott feltételek alapján rendelkezésre bocsátott mindenkori teljesítmény szerint vételező
földgázfogyasztó;
n) kitárolási díj: az a díj, mely a tárolóból kitárolt földgáz m3-ben mért mennyisége után fizetendő;
o) kitárolási kapacitás: szerződésben rögzített, a tárolási kapacitást lekötő számára a gáznapon maximálisan kitárolható gázmennyiség. A kitárolási kapacitás órai maximuma nem haladhatja meg a napi érték 1/24-ed részét;
p) kitárolási időszak: a tároló engedélyes által az Interneten közzétett időszak;
q) szállítási és rendszerirányítási forgalmi díj (a továbbiakban: szállítási forgalmi díj): az a díj, amely az átadásiátvételi ponton mért földgáz mennyisége (m3) után fizetendő;
r) szállítási és rendszerirányítási teljesítménydíj (a továbbiakban: szállítási teljesítménydíj): az a díj, mely a lekötött
legnagyobb teljesítmény után (m3/nap, illetve m3/óra)
— annak rendelkezésre állásáért — fizetendő;
s) szerződési időszak: éves teljesítmény-lekötés (-igénybevétel) esetében a szerződéses év, havi teljesítmény-lekötés (-igénybevétel) esetében a teljes naptári hónap(ok)ból
álló időszak, napi teljesítmény-lekötés (-igénybevétel) esetében a teljes gáznap(ok)ból álló időszak;
t) tárolási év: adott naptári év április 1-jétől a következő
naptári év március 31-éig tartó időszak;
u) tárolói mobildíj: éves díj, mely a tároló befogadóképességének legnagyobb — m3-ben mért — igénybe vett
része alapján fizetendő;
v) tárolói csúcsdíj: éves díj, mely a legnagyobb igénybe
vett kitárolási kapacitás (m3/nap) alapján fizetendő;
w) téli fogyasztási időszak: a november 1-jétől március
31-ig terjedő időszak.
Általános rendelkezések 3. § (1) A rendszerhasználati díjakat
a) szállítási és rendszerirányítási díjak (a továbbiakban: szállítási díjak),
b) elosztási díjak, c) tárolási díjak szerinti csoportosításban kell megállapítani.
(2) A szállító, elosztó, tárolói engedélyes a részére fizetett rendszerhasználati díjakat elkülönítve, díjtételenként
köteles nyilvántartani, elszámolni és a hozzáférésre jogosult — fizetési kötelezettnek kibocsátott — számláján
megjeleníteni.
(3) A szállítási, elosztási és tárolási díjakat az ÜKSZben előírt — szállító, elosztó és tárolási engedélyes által
biztosított — alapszolgáltatások ellenértékeként kell megfizetni.
(4) Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti díjakat a
közüzemi nagykereskedő, a b) pont szerinti díjat a közüzemi szolgáltató fizeti meg a szállítói, elosztói, tárolói, illetve
rendszerirányítói engedélyes részére.
(5) A közüzemi szolgáltató által a közüzemi nagykereskedőnek fizetett közüzemi hatósági árak tartalmazzák a
közüzemi nagykereskedő által a (4) bekezdés szerint fizetendő rendszerhasználati díjak fedezetét is.
(6) A közüzemi fogyasztó által a közüzemi szolgáltatónak fizetett közüzemi hatósági árak tartalmazzák a közüzemi szolgáltató által a (4)—(5) bekezdés szerint — az
együttműködő földgázrendszer közüzemi fogyasztók általi
terhelése mértékében — fizetendő rendszerhasználati díjak fedezetét is.
(7) A rendszerhasználati díjakat az 1. számú melléklet
tartalmazza.
(8) A rendszerhasználati díjakat — egyéb megállapodás
hiányában — átadási-átvételi pontonként havonta egy alkalommal kell megfizetni az igénybe vett szolgáltatás után.
(9) A részletes áralkalmazási feltételeket a 3. számú
melléklet tartalmazza.
Szállítási díjrendszer 4. § (1) A szállítási díjrendszer keretein belül
a) szállítási teljesítménydíjat, b) szállítási forgalmi díjat (a továbbiakban együtt: szállítási díjak) kell fizetni.
(2) A szállítási díjak hivatottak fedezetet nyújtani a
rendszerirányítás indokolt költségeire, valamint a szállítóvezeték — tranzitra igénybe nem vett részének — indokolt
értékcsökkenésére, működési és tőkeköltségére, valamint
a szállítóvezeték indokolt hálózati veszteségére.
(3) A szállítási díjak és ezek alkalmazási feltételei a 2. §
(2) bekezdésének aa) és aca) alpontjában felsorolt átadási-átvételi (mérési) pontokra vonatkoznak.
(4) A szállítóvezeték igénybevétele esetén a szállító részére a szállítási díjakat
a) a közüzemi nagykereskedő,
b) a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó,
c) a földgáztermelő,
d) a rendszerirányító,
e) a földgázkereskedő
köteles megfizetni. (5) A (4) bekezdés szerint díjfizetésre kötelezetteket az
(1) bekezdésben meghatározott díjakon felül — a 3. számú
mellékletben megfogalmazott áralkalmazási feltételeken
kívül — más szállítási díjfizetési kötelezettség nem terheli.
(6) A szállítási díjrendszer díjtételeit e rendelet 1. számú
mellékletének 1. pontja, áralkalmazási feltételeit a 3. számú melléklet 1. fejezete tartalmazza.
(7) A szállítási teljesítménydíjak számításánál az aktualizált (modellezett) teljesítmény lekötések és a rendelet
hatálybalépése előtti lekötött megszakítható teljesítmények azon része kerül figyelembevételre, amely után szállítási teljesítménydíjat kell fizetni.
(8) A szállítási díjak a szagosítás ellenértékét nem tartalmazzák. A Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban:
Hivatal) által kalkulált szagosítás díjak változásáról a szállító értesíti a hozzáférésre jogosultakat.
(9) A szállító szállítási teljesítménydíjból származó árbevételének 10,5%-a a rendszerirányítót illeti.
Elosztási díjrendszer 5. § (1) Az elosztási díjrendszer keretein belül
a) elosztási átalánydíjat,
b) elosztási alapdíjat,
c) elosztási teljesítménydíjat,
d) elosztási forgalmi díjat
(a továbbiakban együtt: elosztási díjak) kell fizetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti díjak nyújtanak fedezetet az
elosztóvezeték indokolt értékcsökkenésére, működési és
tőkeköltségére, valamint az elosztóvezeték indokolt hálózati veszteségére.
(3) Az elosztási díjak és ezek alkalmazási feltételei belföldi földgáz forgalom esetén a 2. § (2) bekezdés ab) pontja
szerinti átadási-átvételi pontra vonatkoznak.
(4) Egy átadási-átvételi pont után a hozzáférésre jogosult csak egyszer kötelezhető az elosztási díjak megfizetésére, függetlenül az ellátórendszer szerkezetétől.
(5) Amennyiben egy átadási-átvételi pont több elosztóvezetéken keresztül látható el, az elosztóvezeték tulajdonosoknak meg kell állapodniuk az átadási-átvételi pont
után kapott elosztási díj megosztásáról.
(6) Az elosztóvezeték igénybevétele esetén az elosztó
részére a rendszerhasználati díjrendszer keretében a fenti
elosztási díjakat
a) a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó, b) a földgáztermelő,
c) a közüzemi szolgáltató, d) a földgázkereskedő, e) a rendszerirányító
köteles megfizetni. (7) A (6) bekezdésben felsorolt hozzáférésre jogosultakat az (1) bekezdésben meghatározott díjakon felül — a
3. számú mellékletben megfogalmazott áralkalmazási feltételeken kívül — más elosztási díjfizetési kötelezettség
nem terheli.
(8) Az elosztási díjrendszer díjtételeit — fogyasztói kategóriánként — e rendelet 1. számú mellékletének 2. pontja és a 2. számú melléklet, áralkalmazási feltételeit a 3. számú melléklet 2. fejezete tartalmazza.
(9) Az elosztási teljesítménydíjak számszerűsítése az
aktualizált (modellezett) teljesítmény lekötések és a rendelet hatálybalépése előtti lekötött megszakítható teljesítmények azon részének figyelembevételével történik, amely
után elosztási teljesítménydíjat kell fizetni.
Tárolási díjrendszer 6. § (1) A tárolási díjrendszer keretein belül az alábbi díjakat
a) kitárolási díjat, b) betárolási díjat, c) tárolói mobildíjat,
d) tárolói csúcsdíjat (a továbbiakban együtt: tárolási díjak) kell fizetni.
(2) A tárolási díjak hivatottak fedezetet nyújtani a tárolók indokolt értékcsökkenésére, működési és tőkeköltségére, valamint indokolt tárolói veszteségére.
(3) A tárolási díjak és ezek alkalmazási feltételei közüzemi fogyasztók ellátása esetén a 2. § (2) bekezdés
ac) pontja szerinti átadási-átvételi pontra vonatkoznak.
(4) A tároló igénybevétele esetén a fenti tárolási díjakat
a tárolói engedélyes részére
a) a közüzemi nagykereskedő,
b) a rendszerirányító köteles fizetni.
(5) A közüzemi nagykereskedőt és a rendszerirányítót
az (1) bekezdésben meghatározott díjakon felül — a 3. számú mellékletben megfogalmazott áralkalmazási feltételeken kívül — más tárolási díjfizetési kötelezettség nem
terheli.
(6) A tárolási díjrendszer díjtételeit e rendelet 1. számú
mellékletének 3. pontja, áralkalmazási feltételeit a 3. számú melléklet 3. fejezete tartalmazza.
Hálózati veszteség 7. § (1) A szállítóvezetéken keletkező hálózati veszteség
pótlása (beszerzése) a szállító kötelezettsége.
(2) Az elosztóvezetéken keletkező hálózati veszteség
pótlása (beszerzése) az elosztó kötelezettsége.
(3) A tárolókon keletkező tárolói veszteség pótlása (beszerzése) a tárolói engedélyes kötelezettsége.
(4) A hálózati veszteséget fedező földgáz mennyiséget az
arra kötelezett a közüzemi nagykereskedőtől szerzi be.
(5) A szállító, az elosztó, a tárolói engedélyes, valamint
a rendszerirányító kötelesek együttműködni annak érdekében, hogy az együttműködő földgázrendszeren ne keletkezzen az indokoltnál nagyobb mértékű hálózati veszteség.
Minőségi árengedmény 8. § (1) A Hivatal a GET 4. § 1. bekezdés s) pontja alapján
kiadott határozatban állapítja meg a fogyasztók ellátási
színvonalának mérésére szolgáló legfeljebb négy minőségi
mutatószámot, valamint azok kiszámításának módszerét.
(2) Amennyiben adott naptári évben a fogyasztókat közvetlenül kiszolgáló szállító és elosztó engedélyes — (1) bekezdés szerinti — bármely minőségi mutatószáma a (3) bekezdésben meghatározott mértékben romlik, a következő
naptári év július 1-jétől kezdve egy éven keresztül a (3) bekezdés szerinti minőségi árengedményt köteles adni az
1. számú mellékletben szereplő díjtételekből a hozzáférésre jogosult számára.
(3) A kötelezően adandó minőségi árengedmény mértéke
a) 0,5%, ha az adott minőségi mutatószám legalább
5%-kal, de 10%-nál kisebb mértékben romlik,
b) 1%, ha az adott minőségi mutatószám romlása eléri,
vagy meghaladja a 10%-ot. (4) Amennyiben több mutatószám esetében is bekövetkezik a (3) bekezdésben meghatározott mértékű romlás,
akkor az árengedmény mértékét minden mutatószám
figyelembevételével, összegzéssel kell megállapítani. A minőségi árengedmény alkalmazása az engedélyes számára
külön felszólítás nélkül kötelező.
(5) Amennyiben a közüzemi szolgáltató a (2)—(4) bekezdések szerint meghatározott árengedményben részesül,
akkor köteles annak teljes összegét — a Hivatallal egyeztetett módon — közvetlenül vagy közvetve a közüzemi
fogyasztóknak továbbadni.
(6) Amennyiben adott naptári évben a fogyasztókat közvetlenül kiszolgáló engedélyes — (1) bekezdésben meghatározott — bármely minőségi mutatószáma legalább 10%-
kal javul, valamint a többi mutatószám egyikénél sincs
5%-ot elérő romlás, akkor a külön jogszabályban meghatározott nyereségkorlátot 10%-kal magasabb értéken kell
figyelembe venni.
Átmeneti és záró rendelkezések 9. § (1) A 8. §-ban foglaltakat először a 2005. évben, a 2004.
évi teljesítés alapján kell alkalmazni.
(2) A közüzemi nagykereskedő 2004. július 1-jétől a
nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztókkal azonos
módon meghatározott díjakat fizet a rendszerhasználatért.
(3) Ha a közüzemi fogyasztó a közüzemi szerződését
— a 3. számú melléklet 1.2.9., 1.2.10. és 2.2.7., 2.2.8. pontjaival összefüggésben — 2004. június 30-i vagy az előtti
hatállyal mondja fel, a nyilvántartásba vett feljogosított
fogyasztóként legalább a közüzemi fogyasztóként igénybe
vett legnagyobb teljesítményét köteles lekötni az elosztónál és a szállítónál.
10. § Ez a rendelet 2004. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
10/2008. (III. 11.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya, valamint a Horvát Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Szerb Köztársaság Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Szlovén Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között az államhatáron keresztül megvalósuló vasúti határforgalom lebonyolításáról szóló Megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, a gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya, valamint a Horvát Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Szerb Köztársaság Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Szlovén Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között
az államhatáron keresztül megvalósuló vasúti határforgalom lebonyolításáról szóló Megállapodások (a továbbiakban: szerződések) létrehozásával;
2. felhatalmazom a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a
tárgyalásokon részt vevő személyeket jelölje ki;
3. felhatalmazom a gazdasági és közlekedési minisztert
vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa
el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a gazdasági és közlekedési minisztert, valamint a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozását követően a szerződések végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozattervezeteket
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
57/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányával, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 331/2009. (VII. 22.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) a 331/2009. (VII. 22.) OVB határozatával megtagadta egy
országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük az Alkotmány és a kapcsolódó törvények módosítását úgy, hogy országos népszavazást lehessen
tartani az Alkotmány módosításáról.”. Az OVB a határozata indokolásában arra hivatkozott, hogy az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdés c) pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani az Alkotmány népszavazásról, népi
kezdeményezésről szóló rendelkezéseiről, ezért a kifejezetten ennek a módosítására irányuló kezdeményezést
elutasította.
A 331/2009. (VII. 22.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 100. számában, 2009. július 22-én jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2009. július 29-én a kezdeményező
nyújtott be kifogást.
A kifogás benyújtója szerint az Alkotmány „mint a társadalom alaptörvénye a legfontosabb alapelveket rögzíti, melyek
megválasztása alapvető emberi jog, ennek közvetlen gyakorlásából senki nem zárható ki”. Az erre irányuló
népszavazást megakadályozó OVB határozat az Alkotmány 2. §-ával ellentétes, ezért az OVB határozatának
megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérte.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...)
c) az Alkotmány népszavazásról, népi kezdeményezésről szóló rendelkezéseiről,”.
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,”
3. A Ve. érintett rendelkezései:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, ille tő leg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.
(...)
130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továb biak ban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati
eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során először az alaki követelményeknek való megfelelést vizsgálja [lásd
13/2010. (II. 4.) AB határozat, ABK 2010. február, 93, 94.]. Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta,
hogy az „országos népszavazás kezdeményezésében való részvétel jogának érvényesülését a törvény többek között
olyan, az aláírásgyűjtő ívvel szemben támasztott formai elő írásokkal is biztosítja, amelyek garanciát nyújtanak arra,
hogy az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgár eredményesen támogassa a kérdés országos népszavazásra
bocsátását. Ezért fokozott jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív
a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény formai elő írásainak is” [49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008, 488,
492.].
Az Nsztv. 13. §-a értelmében a konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni és
a kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani. Az Alkotmánybíróság ebben
az ügyben megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés valójában nem kérdés, hanem kijelentő mondat,
ami a kezdeményező javaslatát fogalmazza meg. Erre az esetleges népszavazáson nem adható egyértelmű „igen” vagy
„nem” válasz, ekként az aláírásgyűjtő íven szereplő szöveg nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az OVB hitelesítést megtagadó határozatát jelen indokolása szerint
helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy az OVB határozat indokolását helytállónak
tartotta, azonban a tartalmi vizsgálatot a formai követelményeknek való meg nem felelés miatt mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1405/2012. (IX. 28.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül
tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás
végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (továbbiakban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Végrehajtási Jegyzőkönyv bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Végrehajtási Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Végrehajtási Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
301/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Maris  Zsolt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország luandai nagykövetségének a  vezetésére,
valamint Magyarországnak a  Gaboni Köztársaságban, az  Egyenlítői-guineai Köztársaságban és a  Kongói
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak
a Mozambiki Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2017. március 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2013. (HK 5.) HM KÁT intézkedése az ÁROP 1.1.8. programra benyújtott pályázatok elbírálásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
az alábbi
intézkedést adom ki. 1. Az ÁROP 1.1.8. program keretében a Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium által közzétett pályázati felhívások Honvédelmi Minisztériumot érintő felhívásait a
HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM
KÁT) hagyja jóvá.
2. A pályázati felhívást a HM levelezőrendszerén keresztül kell közzé tenni.
3. A pályázatokat a HM KÁT bírálja el, az alább kijelölt
véleményező bizottság javaslata alapján.
4. A véleményező bizottság:
a) elnöke: Dr. Kádár Pál ezredes, a HM Tervezési és
Koordinációs Főosztály mb. főosztályvezetője.
b) tagjai:
ba) Szabó Árpád ezredes, a HM Kontrolling Főosztály
főosztályvezetője,
bb) Bali Zoltán ezredes, a HM Védelmi Tervezési Fő
osztály főosztályvezetője
vagy az általuk kijelölt vezető beosztású személy.
5. A véleményező bizottság javaslatának megfogalmazását követően a beérkezett pályázatok HM KÁT által történő elbírálására 2013. április 12-én kerül sor.
6. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba.
Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár