text:
15/2015. (VII. 6.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján, a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény és
az  általános közigazgatási rendtartásról szóló 1352/2015. (VI. 2.) Korm. határozatnak megfelelően a  közigazgatási
perrendtartással összefüggő jogszabályok előkészítésével kapcsolatos feladatok irányítására és összehangolására
2015. július 7. napjától dr. Füzi-Rozsnyai Krisztina Mártát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
(2) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2012. (II. 22.) OGY határozata a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság közötti, a baráti együttműködésről és az európai partnerségről szóló Szerződés aláírásának 20. évfordulója alkalmából.
A magyar Országgyűlés
– megemlékezve a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság közötti, a baráti
együttműködésről és az európai partnerségről szóló Szerződés húsz évvel ezelőtti aláírásáról;
– méltatva az utóbbi két évtizedben kétoldalú és európai keretekben megvalósított, sokoldalú és gyümölcsöző
együttműködést;
– ezúton is megerősítve a két nép között az évszázadok során kialakult barátság elmélyítése és a politikai, gazdasági,
kulturális, oktatási és társadalmi kapcsolatok továbbfejlesztése melletti elkötelezettségét;
kinyilvánítja a következőket:
– Aláírása óta a Szerződés és az abban foglalt elvek mindvégig megfelelő alapot biztosítottak a két ország intenzív
és harmonikus együttműködéséhez. Ezért célunk, hogy a jövőben is ezen keretek között, hagyományos
barátságunk és közös kulturális örökségünk bázisán, az emberi méltóság, az alapvető szabadságjogok és
a kisebbségek jogainak messzemenő tiszteletben tartásával, a demokrácia és jogállamiság szellemében,
a nemzetközi béke és stabilitás érdekében fellépve, az európai és nemzetközi joggal összhangban folytassuk és
erősítsük együttműködésünket.
– 20 évvel a Szerződés aláírása után is aktuális és indokolt az országaink közötti intenzív kétoldalú politikai
párbeszéd folytatása. Kiemelten fontos szerepet játszanak ebben a kétoldalú kapcsolatokért tenni akaró
szervezetek, intézmények, feladatunk ezek párbeszédének elősegítése. A folyamatos és szoros egyeztetés
kapcsolataink meghatározó elemévé és sikerének zálogává vált. Ennek szellemében szorgalmazzuk a magas
szintű konzultációk kialakult gyakorlatának továbbvitelét, úgy parlamenti, mint kormányzati keretek között.
– 2004-ben megvalósult a Szerződés egyik alapvető célkitűzése, hazánknak az Európai Unióhoz történő
csatlakozása. Nagyra értékeljük Németországnak az integrációs folyamat, a hazai jog- és intézményrendszer
átalakítása során nyújtott támogatását. A 2011. évi magyar uniós elnökség sikeréből kiindulva arra törekszünk,
hogy német partnereinkkel a jövőben is intenzíven együttműködve tevékenyen és hathatósan járuljunk hozzá az
Unió előtt álló kihívások megoldásához. Kétoldalú együttműködésünk kiemelt területe az Európai Unió
elmélyítése, egy értékalapú, erős, versenyképes, a globális színtéren gazdasági és politikai szempontból is
meghatározó szerepet játszó közösség kialakítása, és a bővítési folyamat következetes továbbvitele.
– Országainkat az európai gondolaton túl a közös közép-európai történelmi és kulturális örökség is összeköti. Így
kiemelten fontosnak tartjuk, hogy a Szövetségi Köztársasággal és a tartományokkal – miként az Európai Unió
Duna Régió Stratégiájának előkészítése és a magyar elnökség időszakában történt elfogadása során – annak
megvalósításában is együttesen lépjünk fel, aktívan formálva egy dinamikus, biztonságos, környezeti értékeit és
kulturális sokszínűségét tudatosan ápoló, fejlesztő dunai régiót.
– A biztonsági környezet állandó változása, a globális terrorizmus megjelenése, a szervezett és határokon átnyúló
bűnözés folyamatos, összefogást igénylő kihívást jelentenek. Ezért az elmúlt 20 évben kialakult, eredményes
kétoldalú bel- és igazságügyi együttműködés folytatása éppúgy szükséges, mint az intenzív párbeszéd és közös
munka a NATO szövetségesi rendszerében, a Schengen-zóna átalakítása és bővítése során, vagy a világ különböző
pontjain megvalósított békefenntartó műveletek keretében.
– A gazdasági, kereskedelmi és befektetői együttműködés kapcsolataink alappillérének bizonyult az utóbbi
évtizedekben. Németország első számú kereskedelmi partnerként és befektetői tevékenysége révén
meghatározó mértékben járult és járul hozzá a hazai gazdaság fejlődéséhez. Határozott célunk ennek
a tendenciának az előmozdítása, stabil, hosszú távú, kölcsönös előnyökkel járó együttműködés megvalósítása
a jövőben is. Üdvözöljük új kapcsolódási és kitörési pontok, szinergiák feltérképezését, különös tekintettel
a tudásintenzív ágazatokra, egészségiparra, „zöld gazdaságra” és a megújuló energiaforrásokra.
A határozatot az Országgyűlés a 2012. február 20-i ülésnapján fogadta el.
– A rendkívül kiterjedt kulturális csere, a kulturális intézetek, központok kölcsönös tevékenysége a reláció egyik
legfőbb hozzáadott értéke. Hasonlóképpen kiemelt jelentőséget tulajdonítunk az oktatási kapcsolatok
szerteágazó hálózatának: a számtalan ösztöndíjas és csereprogramnak, az iskolai partnerségeknek, a felsőfokú
intézmények közös projektjeinek, az anyanyelv egymás országaiban történő oktatásának. Megkülönböztetett
figyelmet szentelünk az Andrássy Gyula Egyetemnek, amely nem csak a kétoldalú kapcsolatok kiemelt projektje,
de oktatási és kutatási központként a közép-európai és nyugat-balkáni régióban is jelentős szerepre hivatott.
– A magyar–német kapcsolatok perspektivikus területe a tudományos és kutatási együttműködés. Szorgalmazzuk
az utóbbi években elindult pozitív kezdeményezések – közös intézeti projektek többek között az
információ-technológia, a klímakutatás terén – továbbvitelét, újabbak beindítását. Ezek az együttműködési
formák a mindkét országban rendelkezésre álló jelentős tudományos potenciál összekapcsolása révén európai
szinten is többletértéket teremthetnek.
– Fontos híd-szerepet tölt be és az utóbbi évtizedekben kapcsolataink fejlesztéséhez meghatározó módon járult
hozzá a hazánkban élő német kisebbség, amely aktív közösségi életével, nyelvének, kultúrájának ápolásával
mindkét országot gazdagítja. Elkötelezetten támogatjuk ez irányú tevékenységüket, amelyhez megfelelő keretet,
fejlesztéséhez pedig további lehetőségeket biztosít az év elején életbe lépett, a nemzetiségek jogairól szóló
2011. évi CLXXIX. törvény.
– Meggyőződésünk, hogy az egyes emberek között kialakuló kötődések, személyes kapcsolatok hiányában a fenti
eredmények dacára sem lehetne igazán élő és dinamikus a kétoldalú együttműködés. Így különösen
örvendetesnek tartjuk az utóbbi húsz évben létrejött több száz, városok, illetve régiók közötti partnerséget, az
egyesületek, civil szervezetek együttműködését, hangsúlyozva egyben az ifjúság aktív bevonásának fontosságát,
mint a magyar–német barátság jövőjének zálogát. Ezzel összhangban üdvözöljük a Magyar–Német Fórum
megújítására, fiatalítására irányuló lépéseket.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1101/2018. (III. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Oltóanyaggyár megvalósításának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az  oltóanyagok terén a  hazai ellátásbiztonság szavatolása és az  import-kitettség
csökkentése nemzetstratégiailag kiemelt érdek, ezért indokolt megvizsgálni a  hazai oltóanyaggyártás
újraindításának lehetőségét. Ennek érdekében a  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
a  nemzetgazdasági miniszterrel és a  Debreceni Egyetem szervezetével együttműködve egy előkészítő szakmai
tanulmányban vizsgálja meg a Nemzeti Oltóanyaggyár megvalósíthatóságát, melynek keretében
a) vizsgálja meg a piaci környezetet,
b) készítse el a Nemzeti Oltóanyaggyár költség-haszon elemzését és a megtérülési számításokat,
c) tegyen javaslatot az állami szerepvállalás intézményi hátterére,
d) határozza meg a létrejövő szellemi termékek, szabadalmak, oltalmak, illetve fizikai termékek jogi védelmének
kérdéseit,
e) készítse el a  kutatással, továbbá a  szakértői és klinikai vizsgálatokkal kapcsolatos előkészítési költségek
becslését, valamint
f ) készítse el az építészeti és technológiai koncepció-terveket, továbbá a tervezői költségbecslést.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2017. (IX. 11.) ME határozata a Magyar–Izraeli Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
Dr. Mikola Istvánt a Magyar–Izraeli Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata
elnöki tisztségéből felmentem. 2. Ezzel egyidejűleg Dr. Palkovics Lászlót
a Magyar–Izraeli Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata
elnökévé nevezem ki. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1304/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a kormányfői protokollfeladatok ellátásához kapcsolódó 2016. többletforrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdaság minisztert, hogy a  kormányfői protokollfeladatok ellátásához kapcsolódó
kötelezettségek teljesítése céljából egyszeri jelleggel gondoskodjon a  Magyarország központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
a) 2. Külképviseletek igazgatása cím javára 105,0 millió forint, valamint
b) 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 8. Kormányfői protokoll jogcímcsoport javára
385,0 millió forint,
összesen 490,0 millió forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
369/2016. (HK 4.) MH 2. KRE intézkedése az MH 2. Különleges Rendeltetésű Ezred csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet és a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről
szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás rendelkezéseire – az MH 2. Különleges Rendeltetésű Ezred csapatkarjelzésének, csapatjelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH 2. Különleges Rendeltetésű Ezred (a továbbiakban: MH 2. KRE) hivatásos és
szerződéses katona állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH 2. KRE csapatkarjelzését és csapatjelvényét rendszeresítem, viselését az MH 2. KRE hivatásos és
szerződéses katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH 2. KRE által rendszeresített csapatkarjelzés
és csapatjelvény szöveges leírását az 1. melléklet, a csapatkarjelzés eredeti méretű mását a 2. melléklet tartalmazza.
A csapatjelvény eredeti méretű mását a 3. melléklet tartalmazza.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a jóváhagyott
csapatkarjelzés és csapatjelvény műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint a rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzésről, legyártásáról,
az MH 2. KRE igényjogosult állományának csapatkarjelzéssel és csapatjelvénnyel történő ellátásáról az MH
Logisztikai Központ gondoskodik.
5. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
A távollévő parancsnok helyett: Dr. Varga Bálint alezredes s. k.,
törzsfőnök


text:
9/2010. (IX. 29.) BM–KIM együttes utasítása a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal szervezeti és működési rendjének meghatározásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére –
a következő utasítást adjuk ki:
1. § A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal szervezeti és működési szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) ezen utasítás
mellékleteként adom ki.
2. § Ez az utasítás közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
3. § (1) Hatályát veszti a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 19/2008. (HÉ 46.)
IRM utasítás.
(2) Jelen utasítást, valamint a belső szabályzatokat szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni, és a szükséges
korszerűsítést el kell végezni.
Dr. Pintér Sándor s. k., Dr. Navracsics Tibor s. k.,
belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelete Budapest Főváros Kormányhivatalának egyes ipari és kereskedelmi ügyekben eljáró hatóságként történő kijelöléséről, valamint a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az 1. alcím tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 21.  §  c)–d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 2. alcím tekintetében az  európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések
hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004.  évi XXIX.  törvény 140/E.  §
(2) bekezdésében és a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. alcím tekintetében a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés h) pontjában, valamint a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi LXXVI.  törvény 53.  § a)  pontjában foglalt
felhatalmazás alapján,
a 4. és 5. alcím tekintetében a  termékek piacfelügyeletéről szóló 2012.  évi LXXXVIII.  törvény 30.  § a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 6. alcím tekintetében a közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény 43/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 8. alcím tekintetében a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 15. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 9. alcím tekintetében a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. § (1) bekezdés k) pontjában, a villamos energiáról
szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 41. pontjában, valamint a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 132. §
37. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 20.  §, a  14. és 15. alcím, valamint az  5–8.  melléklet tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a)–b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 11. alcím tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 1. pont
1.1. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A szakmai irányításért felelős miniszter kijelölése 1. § (1) Budapest Főváros Kormányhivatala e  rendelet szerinti feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben
az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott,
valamint a  törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként az  iparügyekért
felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) gyakorolja. A  mérésügyi és műszaki biztonsági, valamint a  műszaki
biztonsági hatáskörbe tartozó sajátos építmények tekintetében gyakorolt építésügyi feladatkörében eljáró Budapest
Főváros Kormányhivatala közreműködik a  miniszter (3) és (4)  bekezdésben foglaltakkal összefüggő feladatai
ellátásában.
(2) A  mérésügyi, műszaki biztonsági, valamint a  műszaki biztonsági hatáskörbe tartozó sajátos építmények
tekintetében gyakorolt építésügyi feladatkörében eljáró járási hivatal
a) tekintetében az  Áht. 9.  § g)–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi
ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a miniszter gyakorolja,
b) hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az  Áht. 9.  § f )  pontjában és
kizárólag ezekhez kapcsolódva az  Áht. 9.  § h)  pontjában meghatározott hatásköröket Budapest Főváros
Kormányhivatala gyakorolja.
(3) A miniszter jogköre mérésügyi területen kiterjed:
a) a kötelező hitelesítésű mérőeszközökre vonatkozó előírások és bizonyítványok mintáinak kiadására, egységes
alkalmazásuk ellenőrzésére,
b) mértékhitelesítő vizsgabizottság működtetésére,
c) a mérésügyi feladatkörében eljáró járási hivatal mérésügyi törvényes tanúsító jellel való ellátására,
d) az etalonok országos etalonra való visszavezetettségének biztosítására,
e) a hitelesítésben való közreműködő koordinálására,
f ) a  hitelesítési tevékenység szakmai felügyeletére, a  panaszügyek kivizsgálásában történő közreműködésre,
szakmai állásfoglalás kiadására.
 (4) A  miniszter jogköre a  műszaki biztonsági, valamint a  sajátos építmények tekintetében az  építésügyi területen
magában foglalja:
a) a  Budapest Főváros Kormányhivatalához érkező műszaki-biztonsági, építésügyi és villamosenergia-ipari
építésügyi tárgyú megkeresések, panaszok kivizsgálásában való részvételt,
b) a jogszabályban meghatározott műszaki szakbizottságok titkársági feladatainak ellátását,
c) a nemzeti stratégiai jelentőségű kőolaj és kőolajtermék-készletek tárolásával és feldolgozásával kapcsolatos
hatósági eljárások rendjének összehangolását és egységes érvényesülésük ellenőrzését,
d) a rendkívüli események kivizsgálásával kapcsolatos iratmásolatok kezelését,
e) az eljárásrendek, szakmai irányelvek, állásfoglalások kiadását, végrehajtásának ellenőrzését,
f ) a szabványosítási programokban, szabványtervezetek egyeztetésében való részvételt,
g) a  műszaki biztonsági felügyeleti tevékenységekhez tartozó munkakörök szakterületére vonatkozó
jogszabályok, szabályzatok, szabványok ismeretét és a  szakmai gyakorlati ismeretek meglétét igazoló
szakvizsgához vizsgabizottság működtetését.
(5) A miniszter ellátja
a) a  nemzetközi döntéshozatali fórumokon történő képviseletet a  2.  § (2)  bekezdése szerinti ügyekkel
kapcsolatosan,
b) a  szabályozási feladatkörében előírt forgalmazási követelmények tekintetében a  termékek
megfelelőségértékelésére jogosult szervek bejelentésével kapcsolatos feladatokat. 2. A nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szerv, valamint a hadiipari gyártás- és
szolgáltatásfelügyelet kijelölése
2. § (1) A Kormány
a) nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szervként, valamint
b) hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeletként
Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) Budapest Főváros Kormányhivatala nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szervként:
a) a  nemzetközi döntéshozatali fórumokon történő képviselet ellátásának kivételével eljár az  áruk,
szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok országhatárt, illetve vámhatárt átlépő kereskedelmével
és az  egyes közbiztonságra különösen veszélyes eszközök behozatali forgalmának engedélyezésével
kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben,
b) eljár a  kettős felhasználású termékek export-, transzfer-, brókerügyleti és tranzitengedélyeivel kapcsolatos
ügyekben, ellenőrzi e  termékek Európai Unión kívüli harmadik országból Magyarországra történő
behozatalát és kiadja a  Nemzetközi Importigazolást, lefolytatja a  nemzetközi kötelezettségekkel
kapcsolatos konzultációkat, ellátja a  nemzetközi egyezmények hazai végrehajtásából adódó feladatokat,
továbbá eljár a  nemzetközi kereskedelmi szankciókban elrendelt nem kettős felhasználású termékek
exportengedélyezésével kapcsolatos ügyekben,
c) a  nemzetközileg vállalt kötelezettségek betartásával eljár a  haditechnikai eszközök és szolgáltatások
kivitelével, behozatalával, transzferjével és tranzitjával összefüggő kereskedelmi tevékenységgel, valamint
a vállalkozások tanúsításával kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben,
d) eljár az  uniós jogi aktusokból, a  nemzetközi gazdasági egyezményekből, valamint a  külön jogszabályokból
fakadó, egyes árukra vagy országokra vonatkozó kereskedelmi behozatali és kiviteli engedélyezési, illetve
korlátozások végrehajtásához kapcsolódó más adminisztratív hatósági feladatokban.
(3) Budapest Főváros Kormányhivatala hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeletként eljár a  haditechnikai termékek
gyártásának és szolgáltatás nyújtásának engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos közigazgatási hatósági
ügyekben.
(4) A  Kormány a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott tevékenységek tekintetében a  szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként a Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(5) A  nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szervként eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala a  (2)  bekezdés
d)  pontja kapcsán jogosult az  importengedélyezéshez, illetve a  kedvezményes import vámkontingensekhez
kapcsolódó biztosíték elkülönített számlán történő kezelésére.
3. Kereskedelmi hatóság kijelölése 3. § (1) A  Kormány a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott körben Budapest Főváros Kormányhivatalát kereskedelmi
hatóságként jelöli ki.
(2) Budapest Főváros Kormányhivatala kereskedelmi hatóságként jár el:
a) az utazásszervező és -közvetítői tevékenység bejelentésére, nyilvántartásba vételére irányuló eljárásokban és
az azokkal kapcsolatos ellenőrzési feladatokban,
b) az idegenvezetői tevékenység bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban,
c) a lovas szolgáltatók bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban,
d) a  tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenység bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló
eljárásban,
e) a nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy forgalmazására irányuló eljárásokban,
f ) a  Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásával kapcsolatos nyilvántartási, valamint a  Széchenyi Pihenő Kártya
kibocsátásával és felhasználásával összefüggő ellenőrzési eljárásokban,
g) a  robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló jogszabályban meghatározott
hatósági eljárásokban,
h) a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági feladatokban,
i) az  egyes festékek, lakkok és járművek javító fényezésére szolgáló termékek illékony szerves oldószer
tartalmának szabályozásáról szóló külön jogszabályban kötelezett forgalmazók engedélyezésére és
nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban.
(3) Budapest Főváros Kormányhivatala jár el a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény (a továbbiakban: Pmtv.) 5. § f ) pontja szerinti felügyeletet ellátó
szerv feladatkörében a Pmtv.
a) 1. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott tevékenység, valamint
b) 1. § (1) bekezdés k) pontjában meghatározott tevékenység
tekintetében.
(4) A  Kormány a  (2)  bekezdésben meghatározott tevékenységek tekintetében a  szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(5) Az  idegenvezetői tevékenység bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló, illetve az  azzal kapcsolatos
ellenőrzési eljárásokban bizonyítási eszköznek minősül:
a) az  idegenvezetői szolgáltatást ténylegesen végző személy idegenvezető szakképesítését igazoló okirat
másolata,
b) az idegenvezetői szolgáltatást ténylegesen végző személy nyelvismeretét tanúsító nyelvvizsga-bizonyítvány
másolata vagy azzal egyenértékű nyelvismeretet igazoló okirat másolata.
 (6) A  lovas szolgáltatók bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló, illetve az  azzal kapcsolatos ellenőrzési
eljárásokban bizonyítási eszköznek minősül a szolgáltatás igénybevevőjének lovagoltatásával járó lovas szolgáltató
tevékenység esetén a szakmai tevékenységért felelős személy szakképesítését igazoló okirat.
4. A piacfelügyeleti hatóság kijelölése 4. § (1) A  Kormány – a  (2)  bekezdésben meghatározott körben – piacfelügyeleti hatóságként Budapest Főváros
Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) A piacfelügyeleti eljárás a jogszabály szerinti egyes gazdasági célfelhasználásra szánt
a) nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeinek és megfelelőség tanúsításának,
b) egyes szállítható nyomástartó berendezések biztonsági követelményeinek és megfelelőség tanúsításának,
c) gázfogyasztó készülékek kialakításának és megfelelőség tanúsításának,
d) villamossági termékek biztonsági követelményeinek és az azoknak való megfelelőség értékelésének,
e) gépek biztonsági követelményeinek és megfelelősége tanúsításának,
f ) egyes potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi
rendszerek vizsgálatának és tanúsításának,
g) egyes az energiával kapcsolatos termékek
ga) környezetbarát tervezési követelményeinek,
gb) energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és előírt termékismertetővel történő
megadásának,
h) egyes kültéri berendezések zajkibocsátási követelményeinek és megfelelőségük tanúsításának,
i) a kötelező hitelesítés körébe tartozó egyes mérőeszközök méréstechnikai követelményeinek és megfelelőség
tanúsításának,
j) aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazási követelményeinek
ellenőrzésére terjed ki.
(3) A piacfelügyeleti eljárás a kötelező hitelesítés körébe tartozó egyes mérőeszközök forgalmazási követelményeknek
való megfelelősége ellenőrzésére terjed ki.
(4) A  piacfelügyeleti eljárás a  felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák biztonsági követelményeinek és megfelelőség
tanúsításának ellenőrzésére terjed ki.
5. A piacfelügyeleti hatósági eljárás szabályai 5. § (1) Budapest Főváros Kormányhivatala piacfelügyeleti hatóságként (a  továbbiakban: piacfelügyeleti hatóság)
ellenőrzi a  4.  § (2)–(4)  bekezdésben, illetve jogszabályban meghatározott termékek (a  továbbiakban: termék)
megfelelőségére vonatkozó, a jogszabályokban foglalt alapvető védelmi követelmények betartását.
(2) Piacfelügyeleti eljárás keretében kell az olyan termékek megfelelőségét is elbírálni, amelyek
a) használatbavételéhez összeszerelés, helyre szerelés vagy más installációs műveletek elvégzése szükséges,
b) alkalmazhatóságára a forgalmazási műveletek – különösen a szállítás, raktározás – hatással lehetnek,
c) esetében nem történt kereskedelmi forgalomba hozatal a  használatbavételt megelőzően, így különösen
a saját használatra, a közvetlen vagy egyedi megrendelésre gyártott termékek esetén.
 (3) A  piacfelügyeleti hatóság a  saját laboratóriumában vagy amennyiben a  vizsgálat alá vont termék tulajdonságai
(így például a mérete, összetettsége) ezt nem teszik lehetővé, a gyártó vagy az üzemeltető telephelyén a terméket
az előírt követelmények teljesítése tekintetében vizsgálat alá vonhatja.
(4) A  piacfelügyeleti hatóság eljárása során a  szükséges vizsgálatok elvégzéséhez akkreditált vagy bejelentett
szervezetek közreműködését veheti igénybe, vagy elrendelheti azok igénybevételét a megfelelőség igazolásához.
(5) A piacfelügyeleti hatóság megbízására nem járhat el olyan akkreditált vagy bejelentett szervezet, amely a  termék
megfelelőségét korábban vizsgálta.
(6) A piacfelügyeleti hatóság a felhasználók széles körét érintő vizsgálatok eredményeit és tapasztalatait nyilvánosságra
hozza.
(7) Ha a  piacfelügyeleti hatóság az  üzleti titok körébe tartozó információkhoz jut hozzá, gondoskodik ezen
információk védelméről. Az  üzleti titok nem akadályozhatja azt, hogy a  piacfelügyeletre irányuló tevékenységek
hatékonyságának biztosítása szempontjából jelentős információkat az  illetékes piacfelügyeleti hatóságok egymás,
valamint a vizsgáló és tanúsító intézmények a piacfelügyeleti hatóság tudomására hozzák.
6. § (1) A piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés során jogosult:
a) tájékoztatást kérni a gyártótól, a forgalmazótól és egyes esetekben az üzemeltetőtől,
b) biztonságossági és más megfelelőségi vizsgálatok elvégzése céljából jegyzőkönyv felvétele mellett
a  gyártótól, a  forgalmazótól és – ha a  vizsgálat roncsolás mentes – az  üzemeltetőtől ingyenes mintát és
ellenmintát venni,
c) belépni a termék megfelelőségének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi helyiségbe, telephelyre,
d) akadályoztatása esetén a rendőrséget igénybe venni,
e) az ellenőrzéshez szükséges valamennyi dokumentumot megtekinteni és azokról másolatot készíteni,
f ) az ellenőrzés lefolytatásához szükséges hang- és képfelvételt készíteni,
g) a  biztonságossági és más megfelelőségi vizsgálathoz szükséges időtartamra ideiglenes intézkedéssel
a  termék forgalmazását, reklámozását, illetve kiállításon való bemutatását megtiltani, ha a  termék
megfelelőségéhez alapos kétség fér.
(2) A piacfelügyeleti hatóság feladatkörében eljárva próbavásárlást végezhet.
 (3) A  próbavásárláshoz a  piacfelügyeleti hatóság közreműködő személyt vehet igénybe. A  közreműködő személlyel
megbízási szerződés köthető, amely alapján megbízási díjra jogosult.
 (4) A  közreműködő személy részére a  közreműködést igénybe vevő piacfelügyeleti hatóság megbízólevelet állít ki,
amely tartalmazza a  közreműködő személy nevét, továbbá azt, hogy mely gazdasági szereplőnél milyen típusú
ellenőrzésben vehet részt.
(5) A közreműködő személyre az ügyintézőre vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
 (6) Próbavásárlás esetén a piacfelügyeleti hatóság az ellenőrzési jogosultságát a próbavásárlás befejezésekor igazolja.
 (7) Termék próbavásárlását követően az ellenőrzési jogosultság igazolásakor a gazdasági szereplő képviseletében eljáró
személy a termék visszavétele mellett köteles annak árát visszatéríteni.
 (8) Ha próbavásárlásra elektronikus kereskedelmi szolgáltatást nyújtó, vagy egyéb megrendelésen alapuló
termékértékesítést folytató gazdasági szereplőnél kerül sor, a piacfelügyeleti hatóság az ellenőrzés megállapításairól
szóló jegyzőkönyvet minden esetben a gazdasági szereplő részére kézbesíti.
7. § (1) Ha a  termék nem elégíti ki a  jogszabály szerinti védelmi követelményeket, a  piacfelügyeleti hatóság a  termékek
piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 15–17. §-ában foglaltak szerint jár el.
(2) A  piacfelügyeleti hatóság a  termék visszahívását végső esetben rendelheti el, ha a  fennálló veszélyek elhárítására
más intézkedések nem elégségesek. Ha a  gazdasági szereplő szükségesnek tartja, a  terméket hatósági határozat
hiányában is önként visszahívhatja. Ha a gazdasági szereplő a  terméket önként nem hívja vissza, a piacfelügyeleti
hatóság a visszahívás helyett dönthet a termék használatra alkalmatlanná tételéről.
(3) A  piacfelügyeleti hatóság vizsgálata során megállapítja, mely termék nem felel meg a  jogszabályokban foglalt
alapvető védelmi követelményeknek, a  hatóság ezen megállapítása a  tételazonosítóval rendelkező termék esetén
az  azonos tételazonosítóval legyártott, illetve forgalomba hozott mennyiségre vonatkozik; tételazonosítóval
nem megjelölt termékek esetén pedig a  teljes legyártott, illetve forgalomba hozott mennyiségre vonatkozik.
Ha a  hiba természetéből adódóan megszüntethető, és a  gyártó a  már legyártott mennyiségre vonatkozóan
utólag a  veszélyforrást megszünteti, az  ismételt forgalomba hozatalra csak módosított tételazonosító, illetve
termékazonosító alkalmazásával kerülhet sor.
(4) A terméknek a jogszabályokban foglalt előírásoknak való megfelelése nem zárja ki, hogy a piacfelügyeleti hatóság
a  termék forgalomba hozatalának korlátozását, piacról történő kivonását vagy visszahívását rendelje el, ha azt
állapítja meg, hogy a termék a megfelelősége ellenére veszélyes.
(5) Ha a piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés során megállapítja, hogy a CE megfelelőségi jelölést nem
jogszerűen tüntették fel, a jogszabályban meghatározottak szerint jár el.
(6) A piacfelügyeleti hatóság a meghozott intézkedéséről a jogszabályban meghatározottak szerint értesíti az Európai
Bizottságot és a többi tagállamot.
8. § A piacfelügyeleti hatóság jogait és kötelezettségeit a  veszély súlyosságával arányos módon és az  érintett felek
érdekeinek figyelembevételével gyakorolhatja.
9. § A gazdasági szereplő vagy ennek hiányában az üzemeltető köteles
a) a  termékek piacfelügyeleti ellenőrzésére jogosult szervezet kérésére a  feladatai ellátásához szükséges
információkat megadni, b) az általa forgalomba hozott termékek által jelentett veszélyek elkerülése érdekében tett intézkedések során
a piacfelügyeleti hatósággal együttműködni,
c) az elrendelt intézkedéseket végrehajtani. 6. Közraktározás-felügyeleti hatóság kijelölése
10. § A Kormány közraktározás-felügyeletként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
7. Nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatóság kijelölése 11. § (1) A Kormány nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
 (2) A  nemesfém tárgyak vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról, valamint a  hitelesítés és
tanúsítás egyenértékűségéről szóló kormányrendeletben meghatározott feladatkörben országos illetékességgel
a nemesfémvizsgáló és -hitelesítő feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala jár el.
8. Mérésügyi hatóság kijelölése 12. § (1) A  Kormány mérésügyi hatóságként – a  (2)  bekezdésben foglalt kivételekkel – első fokon az  1.  melléklet szerinti,
mérésügyi feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalát, másodfokon
Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) A Kormány mérésügyi hatóságként országos illetékességgel – az alábbi ügyfajták tekintetében – Budapest Főváros
Kormányhivatalát jelöli ki:
a) mérőeszköz és szerencsejáték eszköz tekintetében hitelesítési engedélykérelem, közösségi típusjóváhagyási
engedélykérelem elbírálásával,
b) zajszintmérők hitelesítésével,
c) az E1, E2, F1 pontosságú súlyok hitelesítésével,
d) a sűrűségmérő eszközök hitelesítésével – az areométerek kivételével –,
e) a sugárvédelmi és gyógyászati alkalmazású dózismérők és felületi szennyezettségmérők hitelesítésével,
f ) a légzési alkoholmérők hitelesítésével,
g) a  sorsoló programok és eszközök, rulettkerekek és közúti ellenőrzésre szolgáló járműsebesség-mérők
hitelesítésével,
h) – az üzemanyagmérők kivételével – a víztől eltérő folyadékok mérőrendszereivel,
i) nagyfeszültségű és nagyáramú mérőváltók hitelesítésével,
j) játékkaszinókban üzemelő pénznyerő automaták hitelesítésével,
k) hitelesítést helyettesítő minősítő laborok (szervezetek) engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos
mérésügyi eljárásokban.
 (3) A  (2)  bekezdés h)–j)  pontban meghatározott hatáskörök ellátásához Budapest Főváros Kormányhivatala
az  1.  melléklet szerinti, mérésügyi feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatala
közreműködését veheti igénybe a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezései szerint.
9. A műszaki biztonsági hatóság kijelölése 13. § (1) A  Kormány – a  (3) és (5)  bekezdésben foglalt kivétellel – műszaki biztonsági hatóságként az  1.  melléklet szerinti,
műszaki biztonsági feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalát,
másodfokon Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatóság
a) a  14.  § (2)  bekezdésében meghatározott, műszaki biztonsági szempontból veszélyes berendezésekkel és
létesítményekkel kapcsolatos eljárásokban műszaki biztonsági hatóságként jár el,
b) ellátja a gáz csatlakozóvezeték- és a felhasználói berendezés-létesítési, a biztonsági előírást érintő felszerelési
és időszaki ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos hatósági feladatokat, valamint e  tevékenységek
tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
törvény szerinti hatósági feladatokat,
c) műszaki biztonsági hatóságként jár el a  felvonó, mozgólépcső létesítésének, áthelyezésének, főbb
műszaki adatainak megváltoztatásával járó átalakításának, használatbavételének, valamint elbontásának
engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban a vasúti építmények építésügyi hatósági engedélyezési
eljárásainak részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott felvonókkal, mozgólépcsőkkel
és mozgójárdákkal kapcsolatos hatósági eljárások kivételével, továbbá
d) eljár a kőolaj-feldolgozás és a kőolajtermék-tárolás tekintetében az energetikai létfontosságú rendszerekkel
és létesítményekkel kapcsolatos hatósági eljárásokban.
(3) A Kormány műszaki biztonsági hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki
a) az egyes hegesztett szerkezetek gyártását, szerelését, átalakítását és javítását végző gazdálkodó szervezetek
nyilvántartásba vételével,
b) a  tartályok, tároló létesítmények és berendezéseik gyártását és a  tartályokhoz kapcsolódó helyszíni
technológiai szerelést, a tartályok javítását, átalakítását, tisztítását, szivárgásvizsgálatát, időszakos vizsgálatát
végző gazdálkodó szervezetek nyilvántartásba vételével,
c) a  földgázellátásról szóló 2008.  évi XL.  törvény 118/A.  §-a alkalmazásában a  turista használatú palackba
történő PB-gáz-átfejtési tevékenység engedélyezésével,
d) a gázpalackokkal kapcsolatos rendkívüli események kivizsgálásával,
e) az egyes hegesztett szerkezetek gyártását, szerelését, átalakítását és javítását végző gazdálkodó szervezetek
alkalmasságát igazoló szervezetek kijelölésével és felügyeletével,
f ) a  tartályok, tároló létesítmények és berendezéseik gyártását és a  tartályokhoz kapcsolódó helyszíni
technológiai szerelést, a tartályok javítását, szivárgásvizsgálatát, átalakítását, tisztítását, időszakos vizsgálatát
végző gazdálkodó szervezetek alkalmasságát igazoló szervezetek kijelölésével és felügyeletével,
g) az  üzemanyag töltőállomásokon szénhidrogén emisszió mérését, a  pisztolygáz visszavezető és gázinga
rendszerek beállítását végző szervezetek kijelölésével és felügyeletével,
h) a  nyomástartó berendezés kezelője, a  nyomástartó berendezés vizsgálója és a  nyomástartó edény
gépész (ha a  munkáltató nem elosztói, szállítói vagy tárolói engedélyes), a  tartályvizsgáló, a  tartálytisztító,
az  érintésvédelmi szabványossági felülvizsgáló, az  erősáramú berendezések felülvizsgálója, a  villámvédelmi
berendezések felülvizsgálója, valamint a  felvonó- és mozgólépcső ellenőr, továbbá a  földgázellátásban
műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetében szükséges felkészítő tanfolyam és
továbbképzés képzési programjának jóváhagyásával,
i) a  felvonó- és mozgólépcső-ellenőrök nyilvántartásba vételével, a  nyilvántartott szervezetekkel, valamint
a felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák országos nyilvántartásának vezetésével,
j) a  műszaki-biztonsági hatósági felügyelet alatt álló, cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei
tárolására szolgáló, legfeljebb 13 000 l össztérfogatú nyomástartó berendezések és kriogén tartályok
létesítésének tervezésére, létesítésére, üzembe helyezésére, üzemeltetésére, átalakítására, javítására,
időszakos ellenőrzésére és megszüntetésére vonatkozó műszaki-biztonsági irányítási rendszert működtető
ellenőrző szervezet nyilvántartásba vételével és felügyeletével,
k) a  műszaki biztonsági szempontból jelentős ipari szakképesítés (nyomástartó berendezés kezelője,
nyomástartó berendezés vizsgálója, tartálytisztító, tartályvizsgáló) megszerzéséhez szükséges
vizsgakötelezettség teljesítéséhez igénybe vehető hatósági jellegű képzés programjának jóváhagyásával és
a képzési tevékenység felügyeletével,
l) az  aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazásának követelményeiről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott vizsgálatok esetében a vizsgálati módszer jóváhagyásával
kapcsolatos eljárásokban.
 (4) A  (3)  bekezdés a) és b)  pontjában foglalt nyilvántartás – a  természetes személyazonosító és a  lakcím-azonosító
adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
 (5) A Kormány a (3) bekezdés a)–c) és i) pontjában megjelölt tevékenység vonatkozásában a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(6) A  műszaki biztonsági hatóság a  műszaki-biztonsági szakhatósági közreműködést igénylő ügyben az  ügyfélnek
az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére 6 hónapig felhasználható, előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki.
(7) A mérésügyi és műszaki biztonsági tevékenységért jogszabály alapján befizetett igazgatási szolgáltatási díjbevétel
50%-a a  fővárosi és megyei kormányhivatalokat, 50%-a Budapest Főváros Kormányhivatalát illetik meg. Budapest
Főváros Kormányhivatala a díjbevételt a tárgyhónapot követő hónap 25. napjáig utalja át a jogosultak részére.
10. A műszaki biztonsági hatósági tevékenység szabályai 14. § (1) A műszaki biztonsági hatóság műszaki biztonsági hatósági tevékenységének keretében ellenőrzi a (2) bekezdésben
meghatározott létesítmények, berendezések:
a) létesítésére, kivitelezésére, felállítására,
b) üzembe helyezésére,
c) üzemeltetésére,
d) időszakos ellenőrzésére,
e) átalakítására, javítására, bontására, megszüntetésére,
f ) vizsgálatát, átalakítását, javítását végző szervezetek tevékenységének ellenőrzésére,
g) kezelését végzők szakképesítésére,
h) vonatkozásában műszaki biztonsági tevékenységet ellátó szervezetek tevékenységének ellenőrzésére,
i) alkalmazásával szolgáltatást végző szervezetek tevékenységére
vonatkozó jogszabályi rendelkezések megtartását és érvényesülését.
(2) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a  műszaki biztonsági hatóság jár el a  következő
berendezések, létesítmények tekintetében:
a) a földgáz csatlakozóvezetékei, felhasználói berendezései és telephelyi vezetékei, ezek tartozékai,
b) a nyomástartó berendezések és létesítmények, beleértve az autógáztöltő állomásokat,
c) a szállítható nyomástartó berendezések,
d) a  b) és c)  pontban meghatározott nyomástartó berendezés töltésére szolgáló berendezések, valamint
az egyedi sűrített földgáztöltő berendezések,
e) a nyomástartó berendezésnek nem minősülő gáztárolók és üzemi berendezések,
f ) a gázüzemű közúti jármű üzemanyag-ellátó berendezései, munkagép és nem közúti gép üzemanyag-ellátó
berendezései,
g) a  veszélyes áruk szállítására használt nem nyomástartó tartályok, tartányok, csomagolóeszközök, kivéve
az ezek szállítására vonatkozó szállítóeszközök,
h) a veszélyes folyadékok és olvadékok – nyomástartó berendezésnek nem minősülő – tárolótartályai és tároló
létesítményei, beleértve az  üzemanyagtöltő állomást, valamint azok működéséhez szükséges technológiai,
biztonsági berendezések, csővezetékek, szerelvények, tartozékok,
i) az  ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú, megújuló energiaforrást átalakító, biogázt, biodízelt
bioetanolt, biomasszát előállító vagy tároló berendezések, létesítmények,
j) az  ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú hőfejlesztő-hőhasznosító, gáz- és olajfogyasztó energetikai
berendezések, létesítmények,
k) a  távhőszolgáltatásról szóló törvény szerinti műszaki biztonsági hatósági eljárások hatálya alá tartozó
berendezések, létesítmények,
l) a  villamos energiáról szóló törvény szerinti csatlakozó-, összekötő és felhasználói berendezések,
villamosművek, valamint a  potenciálisan robbanásveszélyes közegben működő villamos berendezések és
védelmi rendszerek,
m) a  felvonókról, mozgólépcsőkről és mozgójárdákról szóló kormányrendeletben meghatározott felvonók,
mozgólépcsők és mozgójárdák.
(3) A műszaki biztonsági hatóság a (2) bekezdés szerinti létesítmények, berendezések, valamint az (1) bekezdés szerinti
szervezetek vonatkozásában:
a) engedélyezési és hatósági ellenőrzési jogkört gyakorol, a  villamos összekötő vagy felhasználói berendezés
üzembe helyezése esetén a  balesetelhárítási, illetve az  élet-, testiépség-, egészség- és vagyonvédelmet,
valamint az üzembiztonságot szolgáló jogszabályi rendelkezések megtartásának vizsgálata céljából villamos
biztonságtechnikai ellenőrzést folytat le igazgatási szolgáltatási díj ellenében,
b) bejelentés alapján kivizsgálja a hatáskörébe tartozó rendkívüli események okait és következményeit.
 (4) A  műszaki biztonsági hatóság a  műszaki biztonsági felügyeleti feladat- és hatáskörében a  műszaki biztonsági
követelmények megtartása érdekében ellátja mindazokat a  feladatokat, amelyeket a  jogszabályok a  hatáskörébe
utalnak.
15. § (1) Ha a  műszaki biztonsági hatóság eljárása során a  megfelelő biztonsággal és megbízhatósággal kapcsolatos
előírások teljesülésében hibát, hiányosságot állapít meg, és a létesítmény, berendezés az egészség, az anyagi javak,
vagy a  környezet sérülésének, károsodásának forrásává válhat, vagy a  működése ezek sérülését okozó helyzetet
teremthet, úgy jogosult
a) a hiányosság megszüntetését, illetve a hiba kijavítását – a körülmények figyelembevételével, a teljesítéshez
szükséges határidő vagy határnap megállapítása mellett – elrendelni,
b) a  létesítménynek, berendezésnek – közvetlen veszélyhelyzetet előidéző hibája esetén – a  használatát
azonnali hatállyal véglegesen, vagy ha a  veszélyhelyzet megszüntethető, annak megszüntetéséig
ideiglenesen megtiltani,
c) az  engedélyek kiadását megelőzően vizsgált feltételek megváltozása vagy rendeltetéstől eltérő használat
esetén a vonatkozó engedélyt ideiglenesen, vagy véglegesen visszavonni.
(2) Ha a műszaki biztonsági hatóság műszaki biztonsági feladatkörében végzett tevékenysége során Budapest Főváros
Kormányhivatalának piacfelügyeleti feladatkörébe tartozó termék olyan hibáját észleli, amely alapján feltételezhető,
hogy az  adott termék nem elégíti ki a  vonatkozó jogszabály szerinti alapvető védelmi követelményeket, azonnal
értesíti az eljárásra jogosult piacfelügyeleti hatóságot.
16. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó létesítmények, berendezések üzemeltetője az azok üzemeltetése, tárolása, szállítása
során bekövetkezett rendkívüli eseményeket köteles bejelenteni a  műszaki biztonsági hatóságnak. A  rendelet
alkalmazásában rendkívüli esemény különösen a létesítmény, berendezés üzemeltetése során bekövetkezett
a) a létesítmény, berendezés sérülése,
b) robbanás,
c) tűzeset,
d) a létesítmény, berendezés működésével összefüggésében bekövetkezett személyi sérülés,
e) egyéb súlyos üzemzavar.
(2) Ha más hatóság a  műszaki biztonsági hatóság műszaki biztonsági tevékenységével összefüggő rendkívüli
eseményről szerez tudomást, a műszaki biztonsági hatóságot arról tájékoztatja.
(3) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a  műszaki biztonsági hatóság vizsgálja ki az  (1)  bekezdés szerinti
események körülményeit, okát, ennek során az  élet- és vagyonvédelem érdekében az  üzemeltetőt a  szükséges
intézkedések megtételére kötelezi.
17. § (1) Az  egyes hegesztett szerkezetek gyártását végző gazdálkodó szervezetek alkalmasságának igazolásáról szóló
miniszteri rendeletben meghatározott hegesztett szerkezetek gyártóművi, illetve helyszíni gyártására, szerelésére,
átalakítására és javítására való alkalmasság követelményeinek teljesítését a műszaki biztonsági hatóság által kijelölt
tanúsító szervezetek igazolják.
(2) A kijelölést kérelmező szervezet kijelölés iránti kérelmét a műszaki biztonsági hatósághoz nyújtja be. A kérelmezővel
szemben támasztott, a  tevékenységhez kapcsolódó személyi, szakmai és tárgyi feltételeket a  2.  melléklet
tartalmazza.
(3) A kijelölésről a műszaki biztonsági hatóság engedélyt ad ki, amely a megadásának napjától számított három évig
hatályos. A  műszaki biztonsági hatóság évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a  tanúsító szervezet
teljesíti-e az  e  rendeletben foglalt követelményeket, és amennyiben nem felel meg ezeknek a  követelményeknek
a  Ket. 94.  §-a szerinti eljárás eredménytelen lefolytatását követően a  műszaki biztonsági hatóság az  engedélyt
visszavonja és törli a tanúsító szervezetet a (4) bekezdés szerinti nyilvántartásból.
(4) A műszaki biztonsági hatóság a tanúsító szervezetet közhiteles hatósági nyilvántartásba veszi. A műszaki biztonsági
hatóság a nyilvántartásba vett tanúsító szervezetek jegyzékét a műszaki biztonsági hatóság elektronikus tájékoztató
oldalán félévenként közzéteszi. A  műszaki biztonsági hatóság a  tanúsító szervezet megnevezésén, székhelyének
címén, a  kijelölési okirat számán, valamint a  nyilvántartásba vételének időpontján és időbeli hatályán kívül csak
olyan adatokat tehet közzé, amelyek közzétételéhez a szervezet előzetesen hozzájárult.
18. § (1) A  veszélyes folyadékok vagy olvadékok tárolótartályainak és tároló létesítményeinek műszaki biztonsági
követelményeiről, hatósági felügyeletéről szóló miniszteri rendeletben a  tárolótartályok és berendezéseik
gyártására, helyszíni technológiai szerelésére, javítására, átalakítására, tisztítására, időszakos ellenőrző vizsgálatára
(tömörségének ellenőrzésére) való alkalmasság követelményeinek teljesítését a  műszaki biztonsági hatóság által
kijelölt tanúsító szervezetek igazolják.
(2) A kijelölést kérelmező szervezet kijelölés iránti kérelmét a műszaki biztonsági hatósághoz nyújtja be. A kérelmezővel
szemben támasztott, a  tevékenységhez kapcsolódó személyi, szakmai és tárgyi feltételeket a  3.  melléklet
tartalmazza.
(3) A kijelölésről a műszaki biztonsági hatóság engedélyt ad ki, amely a megadásának napjától számított három évig
hatályos. A  műszaki biztonsági hatóság évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a  tanúsító szervezet
teljesíti-e az  e  rendeletben foglalt követelményeket, és amennyiben nem felel meg ezeknek a  követelményeknek
a  Ket. 94.  §-a szerinti eljárás eredménytelen lefolytatását követően a  műszaki biztonsági hatóság az  engedélyt
visszavonja és törli a tanúsító szervezetet a (4) bekezdés szerinti nyilvántartásból.
(4) A műszaki biztonsági hatóság a tanúsító szervezetet közhiteles hatósági nyilvántartásba veszi. A műszaki biztonsági
hatóság a nyilvántartásba vett tanúsító szervezetek jegyzékét a műszaki biztonsági hatóság elektronikus tájékoztató
oldalán félévenként közzéteszi. A  műszaki biztonsági hatóság a  tanúsító szervezet megnevezésén, székhelyének
címén, a  kijelölési okirat számán, valamint a  nyilvántartásba vételének időpontján és időbeli hatályán kívül csak
olyan adatokat tehet közzé, amelyek közzétételéhez a szervezet előzetesen hozzájárult.
19. § (1) Az üzemanyag töltőállomásokon elvégzendő szénhidrogén emisszió mérését, a pisztolygáz visszavezető és gázinga
rendszerek beállítását csak a műszaki biztonsági hatóság által kijelölt tanúsító szervezet végezheti.
(2) A kijelölést kérelmező szervezet kijelölés iránti kérelmét a műszaki biztonsági hatósághoz nyújtja be. A kérelmezővel
szemben támasztott, a  tevékenységhez kapcsolódó személyi, szakmai és tárgyi feltételeket a  4.  melléklet
tartalmazza.
(3) A kijelölésről a műszaki biztonsági hatóság engedélyt ad ki, amely a megadásának napjától számított három évig
hatályos. A  műszaki biztonsági hatóság évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a  tanúsító szervezet
teljesíti-e az  e  rendeletben foglalt követelményeket, és amennyiben nem felel meg ezeknek a  követelményeknek
a  Ket. 94.  §-a szerinti eljárás eredménytelen lefolytatását követően a  műszaki biztonsági hatóság az  engedélyt
visszavonja és törli a tanúsító szervezetet a (4) bekezdés szerinti nyilvántartásból.
(4) A műszaki biztonsági hatóság a tanúsító szervezetet közhiteles hatósági nyilvántartásba veszi. A műszaki biztonsági
hatóság a nyilvántartásba vett tanúsító szervezetek jegyzékét a műszaki biztonsági hatóság elektronikus tájékoztató
oldalán félévenként közzéteszi. A  műszaki biztonsági hatóság a  tanúsító szervezet megnevezésén, székhelyének
címén, a  kijelölési okirat számán, valamint a  nyilvántartásba vételének időpontján és időbeli hatályán kívül csak
olyan adatokat tehet közzé, amelyek közzétételéhez a szervezet előzetesen hozzájárult.
20. § (1) A  Kormány a  műszaki biztonsági hatóságnak a  veszélyes folyadékok és olvadékok – nyomástartó berendezésnek
nem minősülő – tárolótartályainak és tároló létesítményeinek létesítési, használatbavételi, átalakítási és
megszüntetési engedélyezésére irányuló első és másodfokú eljárásában, az  5.  mellékletben meghatározott
feltételek fennállása esetén és szakkérdésben, az  5.  mellékletben meghatározott hatóságokat szakhatóságként
jelöli ki.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tárolótartály és tároló létesítmény létesítési, használatbavételi, átalakítási eljárásában
az  érintett repülőtér üzemeltetője közreműködik. Az  üzemeltető nyilatkozatát a  tervező köteles beszerezni.
Az  érintett repülőtér üzemeltetőjének arról kell nyilatkoznia, hogy megadja-e a  hozzájárulását a  tárolótartály és
tároló létesítmény (1)  bekezdés szerinti létesítéséhez, használatbavételéhez, átalakításához, vagy megtagadja
a  hozzájárulás megadását, figyelemmel a  polgári légiközlekedés biztonságának követelményeire. Ha a  kérelmező
a  repülőtér-üzemeltetői hozzájárulás megtagadását sérelmesnek tartja, akkor a  műszaki biztonsági hatóság
az  5.  mellékletben foglalt táblázat 4. sorában meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben,
az 5. mellékletben foglalt táblázat 4. sorában meghatározott hatóságot szakhatóságként vonja be az eljárásba.
(3) A  Kormány a  műszaki biztonsági hatóságnak a  nyomástartó berendezések és nyomástartó létesítmények
létesítési, üzemeltetési, átalakítási és megszüntetési engedélyezésére irányuló első és másodfokú eljárásában,
a  6.  mellékletben meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben, a  6.  mellékletben meghatározott
hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(4) A műszaki biztonsági hatóság a veszélyes folyadékok és olvadékok – nyomástartó berendezésnek nem minősülő –
tárolótartályainak és tároló létesítményeinek létesítési, használatbavételi és átalakítási engedélyezésére irányuló
eljárásában a 7. melléklet szerinti szakkérdést is vizsgálja.
(5) Ha a (4) bekezdés szerinti eljárásban hozott elsőfokú határozattal szembeni fellebbezés érinti az első fokú eljárásban
vizsgált szakkérdést, a másodfokon eljáró hatóság a 7. mellékletben meghatározott szakkérdés vizsgálatára az ott
megjelölt szervet rendelheti ki szakértőként.
(6) A műszaki biztonsági hatóság a nyomástartó berendezések és nyomástartó létesítmények létesítési, üzemeltetési,
átalakítási és megszüntetési engedélyezésére irányuló első és másodfokú eljárásában a  8.  melléklet szerinti
szakkérdést is vizsgálja.
(7) Ha a (6) bekezdés szerinti eljárásban hozott elsőfokú határozattal szembeni fellebbezés érinti az első fokú eljárásban
vizsgált szakkérdést, a másodfokon eljáró hatóság a 8. mellékletben meghatározott szakkérdés vizsgálatára az ott
megjelölt szervet rendelheti ki szakértőként.
21. § (1) A  műszaki-biztonsági hatósági felügyelet alá tartozó, cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei tárolására
szolgáló, legfeljebb 13 000 l össztérfogatú nyomástartó berendezések és kriogén tartályok létesítésének tervezésére,
létesítésére, üzemeltetésére, átalakítására, javítására, időszakos ellenőrzésére és megszüntetésére vonatkozó
műszaki-biztonsági irányítási rendszert a műszaki biztonsági hatóság által nyilvántartott szervezet vagy természetes
személy (a továbbiakban: szervezet) működtethet.
(2) A  műszaki biztonsági hatóság az  (1)  bekezdésben foglalt műszaki-biztonsági irányítási rendszer működtetésére
engedélyt ad ki a  tevékenységhez kapcsolódó 9.  melléklet szerinti személyi, szakmai és tárgyi feltételek alapján.
Az engedély a jogerőre emelkedésétől számított három évig hatályos.
(3) A műszaki biztonsági hatóság az engedély adatai alapján a szervezetet nyilvántartásba veszi. A műszaki biztonsági
hatóság évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a  nyilvántartott szervezet teljesíti-e az  engedélyben
foglalt követelményeket, és amennyiben nem felel meg ezeknek a követelményeknek a Ket. 94. §-a szerinti eljárás
eredménytelen lefolytatását követően a műszaki biztonsági hatóság az engedélyt visszavonja és törli a szervezetet
a nyilvántartásból.
11. Építésügyi hatóság kijelölése 22. § (1) A  Kormány – a  (2)  bekezdésben meghatározott körben – építésügyi hatóságként az  1.  melléklet szerinti műszaki
biztonsági feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalát, másodfokon
a műszaki biztonsági feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) A (1) bekezdés szerinti hatóság építésügyi hatóságként jár el az alábbi sajátos építményfajták tekintetében:
a) a  nyomástartó berendezések és rendszerek elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló építmény
(ideértve a  közforgalmú autógáztöltő-állomásokat és az  azok rendeltetésével szorosan összefüggő
rendeltetésű építményeket),
b) a közforgalmú üzemanyagtöltő-állomások műtárgyai az utak kivételével,
c) a veszélyes folyadék- és olvadéktárolók elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló építmény,
d) a  nyomástartó berendezésnek nem minősülő gáztárolók elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló
építmény,
e) az 50 kVA-nál nagyobb névleges teljesítőképességű kiserőművet ellátó hőtermelési rendeltetésű berendezés
védelmét vagy a  0,5 MW-nál nagyobb hőteljesítményű hőtermelési és hőszolgáltatási berendezés (ideérve
a fűtőművet is) védelmét közvetlenül szolgáló építmény,
f ) a biogáz- és komposztálótelep technológiáinak elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló építmény,
az  ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú, megújuló energiaforrást átalakító, biogázt, biodízelt,
bioetanolt előállító és tároló építmény, a villamosmű kivételével,
g) az építménybe beépített terménytisztító vagy szárító,
h) az épített üvegipari vagy fémipari kemence,
i) építménynek minősülő helyhez kötött útépítő berendezés (aszfaltkeverő telep építményei),
j) ipari és mezőgazdasági célú, földgázfogyasztó vagy propán-bután gázokat és ezek elegyeiből álló gázokat
fogyasztó hőfejlesztő-hőhasznosító berendezés, az  elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló
építménnyel együtt,
k) a  hőtávvezetéket tartó vagy magában foglaló építmény, beleértve a  hőszolgáltatás nyomvonal jellegű
építményeit is,
l) a jogszabályban meghatározott villamosmű, a termelői vezeték, a magánvezeték és a közvetlen vezeték.
 (3) Ha az  engedélykérelemmel érintett közcélú vezeték, termelői vezeték, magánvezeték vagy a  közvetlen vezeték
a fővárosi és megyei kormányhivatal több műszaki biztonsági feladatkörben eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala
illetékességi területén halad át, akkor az  illetékes eljárni, amelyiknek az  illetékességi területére a  vezetékből
hosszabb szakasz esik.
12. A termékinformációs kapcsolattartó pont feladatainak ellátása 23. § A miniszter termékinformációs kapcsolattartó pontként – az  áruk és egyes szolgáltatások szabad áramlásának
biztosításával összefüggésben egyes európai uniós jogi aktusokban előírt bejelentési, értesítési, tájékoztatási
és  jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint – ellátja
a  764/2008/EK parlamenti és tanácsi rendeletben, továbbá a  305/2011/EU parlamenti és tanácsi rendeletben
meghatározott feladatokat.
13. Egyéb feladatok 24. § Budapest Főváros Kormányhivatala
a) közreműködik a  két- vagy többoldalú kereskedelmi, gazdasági együttműködési kapcsolatok szervezésével
összefüggő feladatok és a kétoldalú gazdasági vegyes bizottságok működtetése teendőinek ellátásában,
b) ellátja a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló jogszabályok alapján egyes szabályozott
szakmák vonatkozásában a  hatáskörébe utalt hatósági feladatokat vonatkozásában a  határon átnyúló
szolgáltatások bejelentésével kapcsolatos feladatokat,
c) ellátja az  Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatalhoz egyes harmadik országok által kiadott
ún. FLEGT engedélyek ellenőrzésével kapcsolatos hatósági feladatokat,
d) ellátja az  iparügyekért felelős miniszter szabályozási feladatkörében előírt forgalmazási követelmények
tekintetében a termékek megfelelőségértékelésére jogosult szervek kijelölésével kapcsolatos feladatokat,
e) ellátja az  építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és
a  89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9-i 305/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet
ea) 29. cikk (1) bekezdése szerint a műszaki értékelést végző szervezetek, valamint
eb) 39. cikke és V. melléklet 2. pontja, valamint az építési termék építménybe történő betervezésének és
beépítésének, ennek során a teljesítmény igazolásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet
szerinti az  építési termékek teljesítmény állandóságának értékelésébe és ellenőrzésébe bevont
szervezetek
kijelölésével és bejelentésével kapcsolatos feladatokat,
f ) ellátja a  veszélyes áruk szállítására használt nyomástartó tartályok, tartányok vonatkozásában
megfelelőségértékelési tevékenységet végző szervek kijelölésével kapcsolatos feladatokat,
g) kezeli a hatósági jogkörének gyakorlásához szükséges adatokat, valamint e körben irányítja és összehangolja
az információfeldolgozó, -elemző munkát. 14. A Budapest Főváros Kormányhivatala eljárásaiban közreműködő szakhatóságok, valamint közmű-,
közút- és vasútüzemeltetők kijelölése
25. § A Kormány a  pénztárgépek műszaki követelményeiről, a  nyugtakibocsátásra szolgáló pénztárgépek
forgalmazásáról, használatáról és szervizeléséről, valamint a  pénztárgéppel rögzített adatok adóhatóság felé
történő szolgáltatásáról szóló 48/2013. (XI. 15.) NGM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) szerinti online pénztárgép
forgalmazási engedély iránti kérelemmel kapcsolatban – annak elbírálása kérdésében, hogy a  kérelemmel együtt
előterjesztett etalon példány a Rendelet 5. § (2) és (4) bekezdésében, valamint 3–10. mellékletében meghatározott
adóügyi és adójogi követelményeknek megfelel-e – a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt szakhatóságként jelöli ki.
26. § (1) Budapest Főváros Kormányhivatala a  lovas szolgáltató tevékenységgel kapcsolatos nyilvántartásba vételi
eljárásában szakkérdésként vizsgálja az  állat-egészségügyi, állatvédelmi követelményeknek való megfelelés
kérdését.
(2) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  biztonsági papírok országhatárt, illetve vámhatárt átlépő
kereskedelmének engedélyezésére irányuló eljárásában
a) a  kérelemben meghatározott, vizsgált papírminta biztonsági papírnak minősíthetősége, vagyis a  vizsgált
papírmintának a  biztonsági papír jogszabályban meghatározott feltételrendszerének való megfelelősége
és a  kérelemben meghatározott, vizsgált papírminta biztonsági papírnak minősítése esetén a  vizsgált
papírminta és bármely forgalomban lévő magyar bankjegy, biztonsági okmány vagy értékpapír közötti
azonosság megállapításának kérdésében a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot, valamint
b) a kérelemben meghatározott, vizsgált papírminta biztonsági papírnak minősítése esetén a biztonságos őrzés,
tárolás feltételeinek való megfelelőség kérdésében az Országos Rendőr-főkapitányságot
szakhatóságként jelöli ki. 27. § (1) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3.  cikk
(2)  bekezdésében, illetve a  111/2005/EK tanácsi rendelet 6.  cikk (1)  bekezdésében hivatkozott jegyzékekben
szereplő anyagok (a továbbiakban: kábítószer-prekurzor)
a) birtoklására, forgalomba hozatalára, illetve azok behozatalával, kivitelével vagy kereskedelmi közvetítésével
kapcsolatos tevékenységre vonatkozó engedély kiadására irányuló eljárásában – a  kábítószer-prekurzorok
eltérítésének megakadályozását szolgáló tárolási feltételek és a nyilvántartási dokumentációk előírása, illetve
ezen feltételek vizsgálata kérdésében – az Országos Rendőr-főkapitányságot, valamint
b) behozatalával és kivitelével kapcsolatos, a 111/2005/EK tanácsi rendelet 12. és 20. cikke szerinti eljárásában
–  annak elbírálása kérdésében, hogy a  kérelemben feltüntetett határátkelőhelyen a  kérelem szerinti
termékek forgalma engedélyezhető-e a vámeljárásra vonatkozó követelmények alapján – a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) Budapest Főváros Kormányhivatala a  gyógyszertárnak a  kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági
eljárási szabályok, valamint a  hatósági feladat- és hatáskörök megállapításáról szóló 159/2005. (VIII. 16.)
Korm.  rendelet 3.  § (2)  bekezdésében meghatározott hivatalos feladatai körébe nem sorolható, kábítószerprekurzorral kapcsolatos tevékenységére vonatkozó kérelem elbírálására irányuló eljárásban népegészségügyi
szakkérdésként vizsgálja a kábítószer-prekurzor tárolása és felhasználása dokumentációja szabályai megtartását.
28. § A Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  szerencsejáték eszköz hitelesítési engedélyének kiadására
irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a kérelem szerinti készüléktípus megfelel-e a pénznyerő
automatára, illetve a  játékautomatára vonatkozó jogszabályi előírásoknak – a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
29. § (1) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  kettős felhasználású nukleáris termékek és technológiák
exportjával és Közösségen belüli átadásának engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében,
hogy az importált termék, technológia reexportja, továbbá az importált létesítmény, berendezés vagy technológia
segítségével előállított nukleáris termék exportja az atomenergia békés célú alkalmazására vonatkozó nemzetközi
kötelezettségvállalásoknak, valamint a  nukleáris biztonsági előírásoknak megfelel-e – az  Országos Atomenergia
Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(2) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  kettős felhasználású nukleáris termékek és technológiák
importjával kapcsolatos Nemzetközi Importigazolás kiadása iránti eljárásában – annak elbírálására, hogy
az  importált terméknek a  Nukleáris Termékellenőrzési Jegyzék, illetve a  Nukleáris Kettős Felhasználású Termékek
Ellenőrzési Jegyzéke szerinti besorolása megfelelő-e, illetve amennyiben a  kiszállításhoz a  fogadó állam
írásbeli kötelezettségvállalása szükséges, az  atomenergia békés célú alkalmazására vonatkozó nemzetközi
kötelezettségvállalásoknak, valamint a  nukleáris biztonsági előírásoknak megfelel-e – az  Országos Atomenergia
Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(3) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  nukleáris termékek nukleáris fegyverrel nem rendelkező
országba történő exportjának engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a nukleáris
és nukleáris kettős felhasználású termékek nemzetközi forgalmának szabályozásáról szóló 144/2011. (VII. 27.)
Korm.  rendelet 2.  §-ában és 8.  §-ában meghatározott feltételek teljesültek-e – az  Országos Atomenergia Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
(4) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  nukleáris termékek exportjának engedélyezésére irányuló
eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a nukleáris és nukleáris kettős felhasználású termékek nemzetközi
forgalmának szabályozásáról szóló 144/2011. (VII. 27.) Korm. rendelet 3.  §-ában és 8.  §-ában meghatározott
feltételek teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(5) A  Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  nukleáris kettős felhasználású termékek exportjának
engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a  nukleáris és nukleáris kettős
felhasználású termékek nemzetközi forgalmának szabályozásáról szóló 144/2011. (VII. 27.) Korm. rendelet 4. §-ában,
5. §-ában és 8. §-ában meghatározott feltételek teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként
jelöli ki.
(6) A Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a nukleáris termékek Magyarország területéről az Európai Unió
másik tagállamába, illetve az  Európai Unió másik tagállamának területéről Magyarországra történő szállításának
és a  nukleáris kettős felhasználású termékek Magyarország területéről az  Európai Unióba történő szállításának
az  engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a  nukleáris és nukleáris kettős
felhasználású termékek nemzetközi forgalmának szabályozásáról szóló 144/2011. (VII. 27.) Korm. rendelet 7. §-ában
és 8. §-ában meghatározott feltételek teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(7) Az  (1)–(6)  bekezdésben felsorolt esetekben az  Országos Atomenergia Hivatal az  ügyfél eljárás megindítása előtt
benyújtott kérelmére hat hónapig felhasználható előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
30. § A Kormány Budapest Főváros Kormányhivatalának a  közbiztonságra különösen veszélyes eszközök behozatalának
engedélyezésével kapcsolatos eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a  kérelemben megjelölt,
közbiztonságra különösen veszélyes eszköz, annak behozatali céljára figyelemmel közbiztonsági kockázatot
jelent-e – az Országos Rendőr-főkapitányságot szakhatóságként jelöli ki.
15. Budapest Főváros Kormányhivatala szakhatósági közreműködése 31. § A mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörben eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatal által kiadott szakhatósági
állásfoglalások tekintetében – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – Budapest Főváros Kormányhivatala jár el
szakhatóságként a másodfokú eljárásban.
16. Záró rendelkezések 32. § Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy
a) a nyomástartó berendezés, nyomástartó létesítmény létesítésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének
és megszüntetésének műszaki biztonsági követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki
biztonsági hatósági engedélyek kiadásának rendjére, a  Műszaki Biztonsági Szabályzatra, a  Műszaki
Szakbizottság működésére és feladataira, valamint az üzemeltetéshez kapcsolódó tevékenységekre jogosító
engedélyek kiadásának rendjére, a műszaki biztonsági dokumentáció tartalmára, az engedélyesekről vezetett
nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokra, a  műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök
esetén szükséges továbbképzések követelményeire, továbbá az engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági
határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
b) a  szállítható nyomástartó berendezés létesítésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének és
megszüntetésének műszaki biztonsági követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki
biztonsági hatósági engedélyek kiadásának rendjére, a  Műszaki Biztonsági Szabályzatra, a  Műszaki
Szakbizottság működésére és feladataira, valamint az üzemeltetéshez kapcsolódó tevékenységekre jogosító
engedélyek kiadásának rendjére, a műszaki biztonsági dokumentáció tartalmára, az engedélyesekről vezetett
nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokra, a  műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök
esetén szükséges továbbképzések követelményeire, továbbá az engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági
határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
c) az  a) és b)  pontban meghatározott nyomástartó berendezés töltésére szolgáló berendezés, valamint
a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezés létesítésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének
és megszüntetésének műszaki biztonsági követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó
műszaki biztonsági hatósági engedélyek kiadásának rendjére, valamint az  üzemeltetéshez kapcsolódó
tevékenységekre jogosító engedélyek kiadásának rendjére, a  műszaki biztonsági dokumentáció tartalmára,
az  engedélyesekről vezetett nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokra, a  műszaki biztonsági
szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges továbbképzések követelményeire, továbbá
az  engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának
esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
d) az éghető gázok tárolására szolgáló, nyomástartó berendezésnek nem minősülő, ipari, mezőgazdasági vagy
szolgáltatási célú gáztárolók és üzemi berendezés létesítésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének
és megszüntetésének műszaki biztonsági követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó
műszaki biztonsági hatósági engedélyek kiadásának rendjére, valamint az  üzemeltetéshez kapcsolódó
tevékenységekre jogosító engedélyek kiadásának rendjére, a  műszaki biztonsági dokumentáció tartalmára,
az  engedélyesekről vezetett nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokra, a  műszaki biztonsági
szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges továbbképzések követelményeire, továbbá
az  engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának
esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
e) a gázüzemű közúti jármű, munkagép és nem közúti gép üzemanyag-ellátó berendezés üzembe helyezésének
és üzemeltetésének műszaki biztonsági követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki
biztonsági hatósági engedélyek kiadásának rendjére, valamint az  engedélyesekre jogszabályban vagy
hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
f ) a  veszélyes áruk szállítására használt nem nyomástartó tartály, tartány, csomagolóeszköz (kivéve az  ezek
szállítására szolgáló szállítóeszköz) üzembe helyezésének és üzemeltetésének műszaki biztonsági
követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki biztonsági hatósági engedélyek kiadásának
rendjére, valamint az  engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be
nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
g) a veszélyes folyadékok és olvadékok – nyomástartó berendezésnek nem minősülő – tárolótartályai és tároló
létesítményei, valamint azok működéséhez szükséges technológiai, biztonsági berendezés, csővezeték,
szerelvény, tartozék létesítésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének és megszüntetésének műszaki
biztonsági követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki biztonsági hatósági engedélyek
kiadásának rendjére, a Műszaki Biztonsági Szabályzatra, a Műszaki Szakbizottság működésére és feladataira,
valamint az  üzemeltetéshez kapcsolódó tevékenységekre jogosító engedélyek kiadásának rendjére,
a  műszaki biztonsági dokumentáció tartalmára, az  engedélyesekről vezetett nyilvántartás vezetésére
vonatkozó szabályokra, a  műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges
továbbképzések követelményeire, továbbá az  engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági határozatban
előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
h) ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú hőfejlesztő-hőhasznosító, gáz- és olajfogyasztó technológia,
létesítmény létesítésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének és megszüntetésének műszaki biztonsági
követelményeire, feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki biztonsági hatósági engedélyek kiadásának
rendjére, valamint az üzemeltetéshez kapcsolódó tevékenységekre jogosító engedélyek kiadásának rendjére,
a  műszaki biztonsági dokumentáció tartalmára, az  engedélyesekről vezetett nyilvántartás vezetésére
vonatkozó szabályokra, a  műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges
továbbképzések követelményeire, továbbá az  engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági határozatban
előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
i) az  a), d), g) és h)  pont hatálya alá nem tartozó, ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú, megújuló
energiaforrást átalakító, biogázt, biodízelt előállító vagy tároló berendezés, létesítmény létesítésének,
üzembe helyezésének, üzemeltetésének és megszüntetésének műszaki biztonsági követelményeire,
feltételeire és az  ehhez kapcsolódó műszaki biztonsági hatósági engedélyek kiadásának rendjére valamint
az  üzemeltetéshez kapcsolódó tevékenységekre jogosító engedélyek kiadásának rendjére, a  műszaki
biztonsági dokumentáció tartalmára, az  engedélyesekről vezetett nyilvántartás vezetésére vonatkozó
szabályokra, a  műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges továbbképzések
követelményeire, továbbá az  engedélyesekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt
kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
j) a  villamos felhasználói és összekötő berendezések, valamint a  potenciálisan robbanásveszélyes közegben
működő villamos berendezések és védelmi rendszerek üzembe helyezésének műszaki követelményeit
tartalmazó Műszaki Biztonsági Szabályzatra, a  Műszaki Szakbizottság működésére és feladataira, valamint
az érintésvédelmi szabványossági felülvizsgáló és az erősáramú berendezések felülvizsgálója – mint műszaki
biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén – szükséges továbbképzések követelményeire,
k) a  hegesztett szerkezet helyszíni gyártásánál, szerelésénél, átalakításánál, javításánál ömlesztőhegesztést
végzők nyilvántartásba vételének feltételeire és a  tevékenység folytatásának részletes szabályaira,
a nyilvántartásba vétel rendjére, az e tevékenységet végzőkről vezetett nyilvántartás személyes adatot nem
tartalmazó adattartalmára, és a nyilvántartás vezetésére, valamint az e tevékenységekre jogszabályban vagy
hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre,
l) a  tartályok, tároló létesítmények és berendezéseik gyártását és a  tartályokhoz kapcsolódó helyszíni
technológiai szerelését, a tartályok javítását, átalakítását, tisztítását, szivárgásvizsgálatát, időszakos vizsgálatát
végző gazdálkodó szervezetek nyilvántartásba vételének feltételeire és a tevékenység folytatásának részletes
szabályaira, a nyilvántartásba vétel rendjére, az e tevékenységet végzőkről vezetett nyilvántartás személyes
adatot nem tartalmazó adattartalmára, és a  nyilvántartás vezetésére, valamint az  e  tevékenységekre
jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó
jogkövetkezményekre,
m) az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a kijelölt műszaki biztonsági hatóság részére a kérelemre
indult eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékére, valamint a díjak fizetésére
vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg. 33. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
34. § (1) E rendelet
 1. a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tömszelence nélküli önálló keringetőszivattyúkra,
illetve termékekbe beépített tömszelence nélküli keringetőszivattyúkra vonatkozó környezetbarát tervezési
követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 22-i 641/2009/EK bizottsági rendelet
5. cikkének,
2. a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos motorok környezetbarát tervezésére
vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 22-i 640/2009/EK
bizottsági rendelet 5. cikkének,
3. a  2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy
intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát
tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a  2000/55/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 18-i 245/2009/EK bizottsági rendelet
5. cikkének,
4. a  2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  egyszerű set-top boxokra vonatkozó
környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. február 4-i
107/2009/EK bizottsági rendelet 6. cikkének,
5. a  2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  elektromos és elektronikus háztartási és irodai
berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó
környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. december 17-i
1275/2008/EK bizottsági rendelet 5. cikkének,
6. a  2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  külső tápegységek üresjáratú üzemmódban
fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyságára vonatkozó
környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. április 6-i
278/2009/EK bizottsági rendelet 5. cikkének,
7. az  egyes nemzeti műszaki szabályoknak a  valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott
termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a  3052/95/EK határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikk
(1) bekezdésének,
8. az  Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról
szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet I. fejezet 2.  cikk 8.  pontjának, valamint
az  Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló
2173/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló,
2008. október 17-i 1024/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezet 2. cikk 4. pontjának,
9. az  építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a  89/106/EGK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 10. cikk (1) bekezdésének, 29. cikk (1) bekezdésének, 39. cikkének,
10. az  Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendelet,
11. a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2013. január 15-i 98/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (3) bekezdésének,
12. a  2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  számítógépek és a  kiszolgáló számítógépek
környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló,
2013. június 26-i 617/2013/EU bizottsági rendelet,
13. a  2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  porszívók energiafogyasztásának címkézése
tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. május 3-i 665/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági
rendelet,
14. az  elektromos és az  elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódbeli
villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a  környezettudatos tervezés követelményeit megállapító
1275/2008/EK rendelet, valamint a  televíziókészülékek környezettudatos tervezésének követelményeit
megállapító 642/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. augusztus 22-i 801/2013/EU bizottsági
rendelet,
15. a  2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  helyiségfűtő berendezések, a  kombinált
fűtőberendezések, a  helyiségfűtő berendezésből, hőmérséklet-szabályozóból és napenergia-készülékből
álló csomagok, valamint a  kombinált fűtőberendezésből, hőmérséklet-szabályozóból és napenergiakészülékből álló csomagok energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
2013. február 18-i 811/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
16. a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízmelegítők, a melegvíz-tároló tartályok, valamint
a  vízmelegítőből és napenergia-készülékből álló csomagok energiafogyasztásának címkézése tekintetében
történő kiegészítéséről szóló, 2013. február 18-i 812/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
17. a  2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  helyiségfűtő berendezések és a  kombinált
fűtőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2013. augusztus 2-i 813/2013/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
 (2) E rendelet
1. a  gépekről és a  95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek,
2. a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
3. az  energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási
kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlament és tanácsi irányelvnek,
4. az  energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos
termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
5. a  robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó
tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 35. § Hatályát veszti
a) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet,
b) a  műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatal piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2010. (I. 29.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ Kórház-higiéniai Osztály osztályvezetői munkakörének betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvényben,
valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényben foglaltakra – az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ Kórház-higiéniai Osztály osztályvezetői munkakörének
betöltésére 2010. január 4-én kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi véleményező bizottságot
jelölöm ki: a) elnöke: dr. Szeredi Péter HM-kabinetfőnök,
b) tagjai: dr. Lakatos László mk. vezérőrnagy, HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, főosztályvezető,
dr. Till Szabolcs, HM Jogi Főosztály, főosztályvezető, Katona Károly mk. dandártábornok, HM Személyzeti Főosztály, főosztályvezető,
dr. Szilvásy István, HM Állami Egészségügyi Központ, főigazgató,
dr. Győrfi István, miniszteri megbízott, c) titkára: dr. Varga Tibor okl. mk. alezredes, HM Személyzeti Főosztály, kiemelt főtiszt.
2. § (1) Az osztályvezetői munkakörre beérkezett pályázatok bontására közjegyző jelenlétében 2010. február 11-éig kerül sor
a Honvédelmi Minisztériumban. (2) A munkakörre beérkezett pályázatok bontását követően a pályamunkák másolatait a HM Személyzeti Főosztály
véleményezésre megküldi az illetékes szakmai kollégium elnökének. 3. § (1) A pályázatok elbírálására és eredményhirdetésre 2010. április 6-áig kerül sor. Az elbírálást megelőzően a véleményező
bizottság – az illetékes szakmai kollégium állásfoglalásának birtokában – a jelölteket bizottságilag meghallgatja.
(2) A meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza az egyes pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményt.
Abban az esetben, ha az illetékes szakmai kollégium a jelöltekre vonatkozó állásfoglalását – a soron következő
kollégiumi ülés időpontjára tekintettel – később alakítja ki, a bizottsági meghallgatásra ezt követően kerülhet csak sor.
4. § (1) A véleményező bizottság a pályázatok értékelését követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HM Személyzeti
Főosztály a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati úton
felterjeszt a honvédelmi miniszter részére. (2) A megbízólevél átadására a pályázatok eredményhirdetésével egy időben kerül sor.
5. § (1) A HM Személyzeti Főosztály a kiírt pályázat eredményéről az eredményhirdetést követő 30 napon belül – a pályázati
anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Kommunikációs Főosztály gondoskodik.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2010. január 25. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
137/2014. (IV. 18.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Rasa Kairienė rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Litván Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. március 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2011. (V. 31.) KüM határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 8. ülésszakán elfogadott, a kivándorlók hajókon történő felügyeletének egyszerűsítéséről szóló 1926. 21. számú Egyezménynek a 2009. XCIV. törvényben adott felhatalmazás alapján való felmondásának hatálybalépéséről.
Az 1931. évi VII. törvénnyel kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 8. ülésszakán elfogadott,
a kivándorlók hajókon történő felügyeletének egyszerűsítéséről szóló 1926. évi 21. számú Egyezmény 13. Cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a felmondásról: „A jelen egyezményt megerősítő minden tag azt az egyezmény hatálybalépésének kezdő időpontjától számított tízévi
időtartam elteltével a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főtitkárjához intézett írásbeli jegyzékkel felmondhatja, aki a
felmondást lajstromozza. A felmondás csak a titkárságnál történt lajstromozástól számított egy év elteltével válik
hatályossá.” A felmondás lajstromozásának dátuma: 2010. május 25.
A felmondás hatálybalépésének dátuma: 2011. május 25. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi XCIV. törvény 2. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy a Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 8. ülésszakán elfogadott, a kivándorlók hajókon történő felügyeletének
egyszerűsítéséről szóló 1926. évi 21. Egyezmény felmondása 2011. május 25-én, azaz kettőezer-tizenegy, május
huszonötödikén hatályba lép. Ezzel egyidejűleg az 1926. évben, Genfben tartott Nemzetközi Munkaügyi Egyetemes
Értekezlet által a kivándorlók hajókon történő felügyeletének egyszerűsítése tárgyában tervezet alakjában elfogadott
nemzetközi egyezmény becikkelyezéséről szóló 1931. évi VII. törvény hatályát veszti.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1356/2016. (VII. 12.) Korm. határozata az Európai Bizottság Horizon 2020 keretprogramjának Teaming konstrukciójában nyertes magyar vezetésű konzorciumok második pályázati fázishoz szükséges állami támogatások biztosításáról.
1. A Kormány egyetért
a) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, a  Fraunhofer
Társaság Fokus intézete és az Urban Software Institute GmbH;
b) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal, a Magyar Tudományos Akadémia Számítástechnikai és
Automatizálási Kutatóintézet, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Fraunhofer Társaság IPA,
IPK, IPT intézetei és a Fraunhofer Társaság Ausztria intézet;
c) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal, a  Debreceni Egyetem, a  Szegedi Tudományegyetem,
a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpontja, a Semmelweis Egyetem és a European
Molecular Biology Laboratory
közötti konzorciális kutatásfejlesztési és innovációs együttműködés uniós résztámogatással megvalósuló
továbbfejlesztésével, valamint ennek érdekében közös kutató-fejlesztő kiválósági központok (a  továbbiakban:
központok) létrehozásával.
2. Ennek érdekében a Kormány
a) felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy az  1.  pontban foglaltak
megvalósítása érdekében szükséges pályázatok benyújtásához megkívánt támogatói nyilatkozatokat
a pályázókkal egyeztetve készítse el és írja alá;
Felelős: a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: azonnal
b) felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy az  adott pályázat sikeressége
esetén gondoskodjon a  pályázat szerinti központok kialakításához és működéséhez kapcsolódó
a  pályázó konzorciumok által biztosítandó költségeket fedező, konzorciumonkénti legfeljebb 5 millió EUR
társfinanszírozás költségvetési forrásának biztosításáról a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
terhére, figyelembe véve a pályázatokra vonatkozó, a megvalósítást leíró szerződéses ütemezést.
Felelős: a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: nyertes pályázat esetén az eredmény kihirdetését követő 90 nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1045/2003. (V. 28.) Korm. határozata a keleti piaci gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelős kormánybiztos feladat- és hatásköréről.
A Kormány, tekintettel Magyarország közelgő teljes
jogú európai uniós tagságára, szükségesnek ítéli, hogy a
magyar vállalkozások mind az Európai Unió piacán, mind
azon kívül — az EU közösségi politikákkal összhangban —
szélesítsék gazdasági tevékenységüket, szilárdítsák gazdasági pozícióikat. A Kormány a programjában meghatározott célokkal összhangban fontosnak tartja, hogy a magyarországi vállalkozások — ezen belül a kis- és középvállalkozások — erősítsék jelenlétüket a Független Államok
Közössége tagországai, ezen belül különösen az Orosz
Föderáció piacán (a továbbiakban: keleti piac). Ennek érdekében a Kormány a következő határozatot hozza:
1. A Kormány Gilyán Györgyöt — egyéb megbízatásai
érintetlenül hagyása mellett — 2003. május 15-i hatállyal a
keleti piaci gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelős
kormánybiztosnak (a továbbiakban: kormánybiztos)
nevezi ki.
2. A kormánybiztos — az illetékes minisztériumokkal
együttműködve — elősegíti
a) a keleti piaci gazdasági-üzleti kapcsolatok és azok új,
korszerű termelési, befektetési típusú formáinak fejlesztését;
b) a térségbe irányuló magyar kivitelt támogató új megoldások, kezdeményezések kidolgozását és vállalkozói elgondolások felkarolását, a kivitelt akadályozó tényezők
feltárását, a szükséges beavatkozások kezdeményezését;
c) az ipari, informatikai, energetikai, agrárgazdasági,
turisztikai, kereskedelmi, közlekedési és infrastrukturális,
befektetési, privatizációs, finanszírozási két- és sokoldalú
kapcsolatok fejlődését;
d) a regionális együttműködés fejlesztését;
e) a Kormány, a kormányzati szervek, az érdekelt hazai
vállalkozások és érdekképviseleti szervek közötti koordináció javítását; f) a keleti piaci gazdasági és üzleti kapcsolatokban,
valamint az ezzel összefüggő nemzetközi tevékenységben
a magyar érdekek következetes képviseletét.
3. A kormánybiztos e határozatban megállapított feladatkörében önállóan látja el a hazai vállalkozások és a
keleti piaci gazdasági régiók közötti gazdasági kapcsolatok
építésével összefüggő teendőket.
4. A kormánybiztos
a) az érdekelt minisztériumokkal együttműködve irá
nyítja a magyar vállalkozások, különösen a kis- és közép
vállalkozások piacra jutását, keleti piaci pozíciójuk erősítését szolgáló új kereskedelmi, pénzügyi szabályozások,
konstrukciók kidolgozását, megvalósítását, az erre irányuló kormányzati gazdaságszervező tevékenységet;
b) összehangolja a gazdasági és üzleti kapcsolatok információs, kereskedelemfejlesztési és infrastrukturális feltételeinek javítását szolgáló kormányzati javaslatok kidolgozását és megvalósítását;
c) koordinálja a hazai vállalkozások keleti piacokra irányuló jelentős exportot képviselő üzleteinek kormányzati
eszközökkel történő elősegítését, a kormányzati szervek,
az állami tulajdonú kereskedelemfejlesztési, befektetésösztönzési, exporthitelezési és exporthitel-biztosítási szervezetek keleti piaci gazdasági és üzleti tevékenységét;
d) közvetlen kapcsolatot tart az érdekelt kamarákkal,
szakmai szövetségekkel, a térségbe irányuló üzleti együttműködés elősegítésére létrejött szervezetekkel, az érdekelt
önkormányzatokkal és regionális szervekkel;
e) a feladatkörével összhangban részt vesz a keleti piaci
gazdasági együttműködéssel összefüggő két- és sokoldalú
gazdasági jellegű kormányközi megállapodások előkészítésében és végrehajtásában, valamint a keleti piaci gazdasági és kereskedelmi együttműködés európai uniós tagságunkkal összefüggésben felmerülő ügyeiben, a nemzetközi
tárgyalásokon képviselendő magyar álláspont kialakításában;
f) az érintett kormányzati szervekkel együttműködve
javaslatokat készít a Kormány vagy az illetékes kormányzati szervek részére a szükséges intézkedések megtétele
érdekében, beleértve a hazai szabályozás vagy nemzetközi
megállapodások módosítását, nemzetközi gazdaságdiplomáciai lépéseket, illetve részt vesz az ilyen tárgyú előterjesztések kidolgozásában;
g) feladatkörében figyelemmel kíséri a kormányzati intézkedések végrehajtását.
5. A kormánybiztos részt vesz a FÁK-térségbeli országokkal létrehozott gazdasági-kereskedelmi kormányközi
bizottságok munkájában.
6. A kormánybiztos és titkárságának működési költségeit a központi költségvetésből — a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezetben — kell biztosítani, a működés
egyéb feltételeiről a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala gondoskodik.
7. A Kormány a kormánybiztos és titkársága működési
költségeire az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény 38. §-ának (1) bekezdése alapján a központi költségvetés 2003. évi általános tartalékából összesen 24,2 millió Ft összeget — e határozat melléklete szerint — átcsoportosít a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
fejezet részére.
8. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök