type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1089/2018. (III. 13.) Korm. határozata a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ) ungvári központi irodájának helyreállításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. áttekintette a  Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ) ungvári központi irodájának 2018. február 27-én
hajnalban történt felgyújtása kapcsán kialakult helyzetet, és megállapította, hogy a kárpátaljai magyarok számíthatnak
a magyar Kormányra;
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak az iroda helyreállításához szükséges forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szükséges diplomáciai lépéseket tegye meg.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1905/2013. (XII. 5.) Korm. határozata a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. CXXII. törvény végrehajtása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi
CXXII. törvény végrehajtása érdekében szükséges feladatok támogatására a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
2013-ban 139 fős létszámbővítése érdekében szükséges intézkedéseket tegye meg;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: azonnal 2. az  1.  pontban foglaltak végrehajtása, és a  létszámbővítéshez szükséges beruházások megvalósítása érdekében
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 56,5 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok
és járási kormányhivatalok cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszafizetés tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2014. június 30.
3. egyetért azzal, hogy a  nemzetgazdasági miniszter az  1.  pontban foglalt létszámbővítéshez kapcsolódó 2014. évi
kiadások finanszírozása érdekében biztosítson 698,9 millió forint költségvetési támogatást a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2014. január 31. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, továbbá a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjon
a  2.  pontban foglalt beszerzésekhez kapcsolódó mentesítési kérelem – legkésőbb a  kérelemnek Magyar
Államkincstárhoz történő beérkezését követő nyolcadik napig történő – elbírálásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: folyamatos
5. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg
a  2014. április 1-jei további létszámbővítés szükségességét és készítsen előterjesztést a  vizsgálat eredményéről,
továbbá annak költségvetési hatásairól;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2014. március 15.
6. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy hajtsa végre a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmazásáról szóló
törvény végrehajtása érdekében szükséges szakmai informatikai fejlesztéseket, továbbá biztosítsa az engedélyezési
és ellenőrzési feladatok ellátásához szükséges adatbázisok térítésmentes használatát;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
határidő: folyamatos 7. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  közigazgatási és igazságügyi miniszter közreműködésével
gondoskodjon a mező- és erdőgazdasági földek forgalmazásáról szóló törvény végrehajtásából eredő feladatokkal
megbízott földhivatali dolgozók térítésmentes képzéséről és felkészítéséről;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: folyamatos
8. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  vidékfejlesztési miniszter közreműködésével készítsen
jelentést a Kormány részére a  földműves nyilvántartás kialakításáról, a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról
szóló 2013. évi CXXII. törvényből eredő egyéb kormányhivatali feladatok előkészítéséről, különösen a földárverések
végrehajtásával és a haszonbérleti szerződések engedélyezésével kapcsolatos feladatok feltételeinek rendelkezésre
állásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
határidő: 2014. február 28.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2004. (II. 24.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére Szerencsés László
r. dandártábornok szolgálati viszonyát, érdemei elismerése
mellett 2004. február 27-i hatállyal, a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (Htszt.) 59. § (1) bekezdés
a) pontja alapján megszüntetem, egyben nyugállományba
helyezem. Budapest, 2004. február 17.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
14/2014. (IV. 18.) KIM utasítása az önálló bírósági végrehajtók vagyonnyilatkozatainak átadására, nyilvántartására, a vagyonnyilatkozatban foglalt személyes adatok védelmére, valamint a meghallgatásra vonatkozó szabályzatáról.
Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény (a továbbiakban: Vnyt.) 11. § (6) bekezdésében,
valamint a 14. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az önálló bírósági végrehajtók vagyonnyilatkozatainak átadására,
nyilvántartására, a  vagyonnyilatkozatban foglalt személyes adatok védelmére, valamint a  meghallgatásra vonatkozó további
szabályokat – a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara egyetértésével – a következők szerint állapítom meg.
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Vnyt. 7. § a) pontja alapján a vagyonnyilatkozatok őrzése tekintetében az igazságügyért felelős
miniszter által vezetett minisztériummal jogviszonyban álló, az önálló bírósági végrehajtók vagyonnyilatkozatainak
átadásában, nyilvántartásában, valamint a  meghallgatási eljárással érintett személyekre, továbbá a  Vnyt. 3.  §
(2) bekezdés h) pontja alapján az önálló bírósági végrehajtókra terjed ki.
A vagyonnyilatkozatok átadása 2. § Az  igazságügyért felelős miniszter a  Vnyt.-ben kapott őrzési feladatát az  igazságügyért felelős államtitkár és
az Igazságügyi Szolgáltatási Főosztályról kijelölt személy (a továbbiakban: őrzésért felelős személy) útján látja el.
3. § (1) Az őrzésért felelős személy a kötelezett által elkészített vagyonnyilatkozatot átadás-átvételi jegyzőkönyvvel veszi át.
 (2) A jegyzőkönyvet két példányban kell kiállítani, amelyből az egyik példányt a kötelezett részére a helyszínen át kell
adni.
 (3) A jegyzőkönyv tartalmazza: a) az őrzésért felelős személy nevét, elérhetőségét,
b) a kötelezett nevét, lakcímét,
c) a következő alkalommal esedékes vagyonnyilatkozat-tétel határidejét,
d) a Vnyt. 5. § (1) bekezdés b) pontja szerinti vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre való figyelmeztetést,
e) a jegyzőkönyv készítésének helyét és időpontját,
f ) a kötelezett és a jegyzőkönyvvezető aláírását.
A vagyonnyilatkozatok nyilvántartása, a személyes adatok védelme 4. § A kötelezettől átvett vagyonnyilatkozatot az őrzésért felelős személy a vagyonnyilatkozatok tárolására kijelölt zárható
szekrényben, egyéb iratoktól elkülönítetten kezeli. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos iratok kezelését az őrzésért
felelős személy látja el, akinek ezt a munkaköri leírásában szerepeltetni kell.
5. § A  kötelezettek köréről, a  vagyonnyilatkozat-tétel esedékességének időpontjáról, a  vagyonnyilatkozat-tételre
történő első felhívás megküldésének időpontjáról, továbbá a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítésének
időpontjáról az őrzésért felelős személy nyilvántartást vezet.
A meghallgatási eljárás 6. § (1) Amennyiben a Vnyt. 14. § (1) bekezdés b) pontja alapján ellenőrzési eljárás indul, akkor az őrzésért felelős személy
az  eljárás megindításáról, valamint a  bejelentés tartalmáról haladéktalanul köteles tájékoztatni a  kötelezettet.
A  kötelezett az  őrzésért felelős személy erről szóló tájékoztatása kézhezvételétől számított 5 napon belül írásban
tehet észrevételt a bejelentésben foglaltakra.
(2) Az  őrzésért felelős személy az  észrevétel beérkezését vagy az  észrevétel-tételre megállapított határidő lejártát
követően haladéktalanul kijelöli a  meghallgatás időpontját, amelyről a  kötelezettet a  meghallgatás előtt legalább
8 nappal írásban tájékoztatja. A meghallgatást a Vnyt. 14. § (1) bekezdés b) pontja szerinti bejelentés kézhezvételétől
számított 30 napon belüli időpontra kell kitűzni.
(3) Amennyiben a kötelezett a meghallgatáson önhibáján kívül nem jelenik meg, és ezen tényt hitelt érdemlő módon
a meghallgatás tervezett időpontjáig igazolni tudja, az őrzésért felelős személy az önhibán kívüli akadály elhárulását
követő időpontra újabb határnapot tűz, amelyről a kötelezettet írásban vagy elektronikus úton értesíti. Amennyiben
a kötelezett a kimentését nem igazolja, vagy az ismételt meghallgatáson nem jelenik meg, az igazságügyért felelős
államtitkár a rendelkezésre álló adatok alapján dönt a vagyongyarapodási eljárás kezdeményezéséről.
7. § (1) A vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezését megelőző meghallgatást az Igazságügyi Szolgáltatási Főosztályról,
valamint a Személyügyi és Biztonsági Főosztályról kijelölt személyek által alkotott három főből álló bizottság folytatja
le (a továbbiakban: bizottság).
(2) A meghallgatás során a vagyonnyilatkozatokat tartalmazó borítékok felbontását követően ellenőrizni kell a nyilatkozat
tartalmát.
(3) A bizottság erre kijelölt tagja az eljárás során ismerteti a bejelentés tartalmát, ezt követően a kötelezettnek módot
ad arra, hogy az álláspontját kifejthesse. A kötelezetthez a bizottság és az érdek-képviseleti szerv jelenléte esetén
az érdekképviselet nevében eljáró személy kérdéseket intézhet.
(4) A  meghallgatásról két példányban jegyzőkönyvet kell felvenni, melynek egy példányát a  meghallgatás végén
a kötelezett részére át kell adni, aki az átvételt aláírásával igazolja. A meghallgatási eljárásról készült jegyzőkönyvnek
tartalmaznia kell:
a) a jelenlévők nevét és azt, hogy milyen minőségben vesznek részt a meghallgatáson,
b) a meghallgatás helyszínét és időpontját,
c) a lezárt borítékok sértetlenségével kapcsolatos megállapításokat,
d) a kötelezett és az érdekképviselet nyilatkozatait,
e) a bizottság megállapításait,
f ) a meghallgatáson jelen lévők egyéb nyilatkozatait és aláírását,
g) az Igazságügyi Szolgáltatási Főosztály bélyegzőjének lenyomatát.
(5) A meghallgatási eljárásról készített jegyzőkönyv másodpéldányát zárt borítékban, a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos
iratok között kell elhelyezni.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1490/2016. (IX. 15.) Korm. határozata a 2017. Berlini Nemzetközi Zöld Héten partnerországi státuszban való részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kizárólagos partnerországi státuszban vegyen részt a  2017. évi Berlini
Nemzetközi Zöld Héten (a továbbiakban: Grüne Woche), és felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy jelezze
Magyarország részvételi szándékát Németország felé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Földművelésügyi Minisztérium tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
gazdasági társaság közreműködésével, valamint a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős
kormánybiztos bevonásával gondoskodjon
a) a rendezvényen való részvétel lebonyolításáról, továbbá
b) a Grüne Woche-n való magyar részvétel felelősének kijelöléséről;
Felelős: földművelésügyi miniszter a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős
kormánybiztos bevonásával
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Grüne Woche-n történő részvételhez kapcsolódó
feladatok finanszírozásához szükséges 560,0 millió forint fedezet biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 36. Agrármarketing célelőirányzat jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
317/2019. (VII. 31.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
229.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Szinay Attilát 2019. augusztus 1-jei hatállyal
az Agrárminisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
69/2011. (IX. 1.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Zöld-Nagy Viktóriát a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
300/2015. (VII. 13.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/11077/2015. számú előterjesztésére – Radojcsin Tamara (névmódosítás előtti
neve: Radojcin Tamara; születési hely, idő: Nagykikinda [Jugoszlávia], 1977. november 5.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2015. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
60/2010. (III. 18.) Korm. rendelete a DUNA-ETANOL Zrt. Bioetanol-Biogáz-Kiserőmű projekt Dunaalmás község közigazgatási területén meg valósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében és az 1. § (3) bekezdése tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a Dunaalmás közigazgatási területén lévő külterületi 0634, 0633/26, 0661/3 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
területeken meg valósuló nagyberuházással függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
3. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését köve tően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1499/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata az állami adó- és vámhatóság végrehajtási feladatainak ellátásához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a törvényszéki végrehajtási feladatokat 2019. január 1-jétől az állami adó- és vámhatóság lássa
el;
 2. az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényben és az  adózás rendjéről szóló törvényben előírt,
az adóhatóság általi végrehajtások megfelelő és hatékony foganatosítása érdekében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az állami adó- és vámhatóság vezetője útján, a belügyminiszter
bevonásával gondoskodjon az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény alapján az  állami adóés vámhatóság feladat- és hatáskörébe kerülő végrehajtási ügyek ellátásához szükséges informatikai
fejlesztések állami adó- és vámhatóság által történő megvalósításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2017. december 31.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  állami adó- és vámhatóság végrehajtási feladatainak
ellátásához, valamint a  közigazgatási döntések végrehajtásával összefüggő számlavezetési és nyilvántartási
feladatok megvalósításához szükséges informatikai fejlesztések, beruházások és az  ezekhez kapcsolódó
(köz)beszerzések lefolytatásához gondoskodjon a 2017. évben szükséges 4 800 000 000 forint többletforrás
biztosításáról a Magyarország központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XVI. Nemzeti
Adó- és Vámhivatal fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával gondoskodjon
a közigazgatási végrehajtási feladatellátás 2016. évi működési költségeinek és humán erőforrásának országos
szintű felméréséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 honvédelmi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  állami adó- és vámhatóság bevonásával dolgozza ki és
terjessze a  Kormány elé az  állami adó- és vámhatóság feladat- és hatáskörébe kerülő végrehajtási ügyek
ellátásához 2018. és 2019. évben szükséges beruházási és működési forrásigényre vonatkozó javaslatát,
figyelembe véve a közigazgatási végrehajtási feladatellátás 2016. évi működési költségeinek országos szintű
felmérésének adatait.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. november 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1019/2011. (I. 28.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Múzeum Mélygarázs PPP-konstrukció keretében történő megvalósításáról szóló 1126/2005. (XII. 20.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány visszavonja a Magyar Nemzeti Múzeum Mélygarázs PPP-konstrukció keretében történő megvalósításáról
szóló 1126/2005. (XII. 20.) Korm. határozatot, és az azt módosító 1058/2006. (VI. 7.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
461/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kemenes Krisztián
Istvánt 2013. november 1. napjától 2016. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1113/2015. (III. 6.) Korm. határozata az ENSZ Katasztrófakockázat-csökkentési Világkonferenciáin való magyar részvételről.
A Kormány a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 20.  § (1)  bekezdés f )  pontja
és a  belügyminiszter, valamint a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján, figyelemmel a  Sendaiban (Japán),
2015. március 14–18. között megrendezendő Harmadik ENSZ Katasztrófakockázat-csökkentési Világkonferenciára
 1. egyetért azzal, hogy az  ENSZ Katasztrófakockázat-csökkentési Világkonferenciáin Magyarország Kormányát
képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben
jelölje ki;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére az  esedékes ülésen való részvételhez
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  küldöttség vezetője közreműködésével az  esedékes ülés után az  adott ülés
eredményeiről készítsen jelentést a Kormány részére. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2013. (XII. 13.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság T. M. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden ember megvédhesse a  saját életét, ingatlanját, ingóságát az  azt veszélyeztetővel
szemben, ne legyen felelősségre vonható az általa használt eszköz vagy módszer miatt és semmilyen esetben se legyen
felelősségre vonható abban az esetben, ha a támadó testi épségében bármi nemű kár keletkezik, vagy sajnálatos esetben
a védekezés a támadó életébe kerül?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. november 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Magyarország Alaptörvényének (a  továbbiakban: Alaptörvény) II.  cikke szerint: „Minden embernek joga van
az élethez és az emberi méltósághoz, a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”
Az Alaptörvény V. cikke rögzíti, hogy „Mindenkinek joga van törvényben meghatározottak szerint a személye, illetve
a tulajdona ellen intézett vagy az ezeket közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához.”
Az Alaptörvény a jogtalan támadással szembeni védekezést alkotmányos alapjogként deklarálja. A jogos védelemre
vonatkozó szabályokat a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Btk.) 21–22.  §-ai
tartalmazzák.
A Btk. 21. §-ában rögzített, megelőző jogos védelemre vonatkozó szabálya kifejezetten megengedi a saját vagy más
személye vagy javai ellen irányuló, esetleges jövőbeli támadás megelőzését szolgáló védelmi cselekményeket.
Törvényes lehetőség van tehát védőberendezések, megelőző védelmi eszközök alkalmazására. A megelőző védelmi
eszközzel szemben támasztott legfontosabb törvényi követelmény azonban, hogy az  nem lehet az  élet kioltására
alkalmas, és a  védekezőnek a  sérelem elkerülése érdekében mindent meg kell tennie, ami az  adott helyzetben
elvárható.
A Btk. 22. § (1) bekezdése rögzíti, hogy „Nem büntetendő az a cselekmény, amely a saját, illetve más vagy mások
személye, javai vagy a közérdek ellen intézett, illetve ezeket közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához
szükséges.”
A Btk. fenti rendelkezése a  jogos védelmet, a  büntethetőséget kizáró vagy korlátozó okok között objektív
büntethetőségi akadályként kezeli, és a  jogos védelem során megvalósított cselekményt nem büntetendőnek
tekinti.
A Btk. 22. § (3) bekezdése szerint „Nem büntethető, aki az elhárítás szükséges mértékét ijedtségből vagy menthető
felindulásból lépi túl.”
A Kúriának a jogos védelem kérdéseiről szóló 4/2013. Büntető jogegységi határozata rögzíti, hogy a jogos védelem
túllépéséért [Btk. 22.  § (3)  bek.] a  védekezőnek nem kell felelnie, kivéve, ha a  jogtalan támadás belőle ijedtséget
vagy indulatot nem váltott ki, s az  enyhébb – ám célravezető – elhárítási módot tudatosan tette félre, amikor
a súlyosabb kimenetelűt választotta, ezáltal ugyanis a jogos védelmet a megtorlás eszközeként alkalmazta, amelyre
ez a jogintézmény nem ad felhatalmazást.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  Alaptörvény II.  cikkében nevesített élethez és emberi
méltósághoz való jog minden embernek veleszületett, sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető joga. A magyar
államnak az  élethez és az  emberi méltósághoz való jog tekintetében is elsőrendű kötelessége, hogy tiszteletben
tartsa és védje. Az élethez való jog abszolút jellegű, korlátozhatatlan, minden más alapjogot megelőző alapjog.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  jogos védelem kérdéseiről a  jelenleg hatályos jogszabályok
összhangban az  Alaptörvényben deklarált élethez és emberi méltósághoz való joggal, kimerítően rendelkeznek.
A  jogos védelem szabályainak a  kezdeményezésben foglaltak szerinti aránytalan kibővítése azonban a  Bizottság
álláspontja szerint nem egyeztethető össze az  Alaptörvényben megfogalmazott emberi élet védelmének
alkotmányos alapjogával. A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés szerinti, az önvédelmi
és vagyonvédelmi célból történő olyan korlátlan védelem, amely bármely esetben bármilyen eszköz és módszer
igénybevételét lehetővé tenné, meghaladja – az  idézett alkotmányos alapjogokkal összhangban lévő – jogos
védelem körét.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben meghatározott élethez való
alkotmányos alapjogot korlátozná. Mindezek alapján az Alaptörvény módosítása is szükségessé válna, ami viszont
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés
nem felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles. A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés az alábbi okok miatt nem felel meg az egyértelműség követelményének.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában számos kérdést,
feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók lennének, de azoknak egy kérdésben való
szerepeltetése által a  választópolgárnak nincs lehetősége azok között különbséget tenni, és a  kezdeményezésről
részkérdésenként véleményt nyilvánítani. Mindezek miatt a kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
A Nemzeti Választási Bizottság véleménye szerint továbbá a  kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés
megfogalmazása azért sem egyértelmű, mivel az a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes
részei, kifejezései egymással nyelvtani, illetve logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg.
A Nemzeti Választási Bizottság – tekintettel arra, hogy a  kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és
a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  jogszabályban foglalt követelményeknek, ezért – az  Nsztv. 10.  § b) és
c) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alaptörvény II. és V. cikkén, a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, a Btk. 21. §-án, a 22. §-án, a választási
eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és
c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. §
(3) bekezdés b) pontján, a jogos védelem kérdéseiről szóló 4/2013. Büntető jogegységi határozaton, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény
37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján, valamint a  62.  § (1)  bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2013. december 10. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
79/2003. (V. 15.) KE határozata dr. Kádár Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Kádár Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság OECD
mellett működő párizsi Állandó Képviselete vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. március 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1539/2012. (XII. 4.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a minősített adatok cseréjéről és
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
47/2016. (XII. 6.) NGM rendelete a bankkártya-elfogadó terminálok számának növeléséhez nyújtott támogatásról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. alcím 14. pontjában és a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. és 14. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XV.  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet címrendjének a  25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati
célelőirányzatok alcím 13. Bankkártya-elfogadó helyek elterjedésének támogatása jogcímcsoport (a továbbiakban:
előirányzat) felhasználására terjed ki.
(2) Az előirányzat kezelésével kapcsolatos feladatokat − így különösen a nyilvántartási, pénzügyi és számviteli, valamint
ellenőrzési feladatokat − a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kezelő szerv) kezelő szervként látja el.
2. § E  rendelet alapján csekély összegű (de minimis) támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU
bizottsági rendeletnek (a  továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet), az  Európai Unió működéséről
szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendeletnek (a  továbbiakban: 1408/2013/EU
bizottsági rendelet), valamint az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati
és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i
717/2014/EU bizottsági rendeletnek (a továbbiakban: 717/2014/EU bizottsági rendelet) megfelelően nyújtható.
2. A támogatás mértéke, igénybevételének feltételei 3. § (1) Az e rendelet szerinti vissza nem térítendő támogatást (a továbbiakban: támogatás) a bankkártya-elfogadó terminál
és tartozékai (a  továbbiakban együtt: terminál) beszerzését, telepítését és üzemeltetését végző, e  rendeletben
meghatározott követelményeknek megfelelő jogi személy (a továbbiakban: szolgáltató) igényelheti.
(2) Az előirányzat terhére támogatás nyújtható a terminál beszerzésével összefüggő költségekhez.
 (3) A  támogatást kizárólag olyan szolgáltató igényelheti, amely biztosítani tudja a  bankkártya-elfogadás szolgáltatást
a terminálon, és vállalja, hogy
a) a támogatás igénybevételével telepített terminált a  telepítést követően legalább 24 hónapon keresztül
üzemelteti,
b) a támogatás igénybevételével telepített terminál a  bankkártya-elfogadás funkció mellett, legalább a  4.  §
(1) bekezdése szerinti paraméterekkel rendelkezik,
c) a fizikai kártyaelfogadó kereskedelmi és szolgáltató egységgel (a  továbbiakban: elfogadóhely) megkötött
kártya-elfogadói szerződés alapján közvetlenül vagy közvetve felszámított nettó szolgáltatói díjak – egynél
több számla esetében az  összes számla összesített nettó összege –, összességében egyik hónapban sem
haladják meg az adott hónapban az elfogadóhelyen bonyolított bankkártyás fizetések bruttó összértékének
1%-át.
(4) A  támogatást a  szolgáltató abban az  esetben igényelheti, ha a  támogatás iránti kérelem benyújtásának
időpontjában
a) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 50.  §-ában, továbbá
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 81. §-ában foglalt feltételeknek, és
b) nem rendelkezik az állami adóhatóságnál nyilvántartott köztartozással.
(5) A  köztartozásmentességet a  szolgáltató − ha nem szerepel az  adózás rendjéről szóló törvény szerinti
köztartozásmentes adózói adatbázisban − nemleges együttes adóigazolással igazolja a  kérelem benyújtásával
egyidejűleg.
(6) A szolgáltató kérelmében megjelöli az Ávr. 69. § (1) bekezdésben foglaltakat és az általa telepíteni és üzemeltetni
vállalt új terminálok darabszámát, amely legalább ezer darab, de legfeljebb tízezer darab lehet.
(7) A támogatás mértéke terminálonként nyolcvanezer forint.
 (8) Szolgáltató a kérelem benyújtásával egyidejűleg
a) nyilatkozik az Ávr. 75. § (2) bekezdésében foglaltakról,
b) az Ávr. 84. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt biztosítékot nyújtja a kezelő szerv részére, és
c) 30 napnál nem régebbi cégkivonatát és a  cégjegyzésre jogosult képviselője aláírási címpéldányát vagy
ügyvéd által ellenjegyzett aláírásmintáját benyújtja a kezelő szerv részére.
4. § (1) A  támogatás kizárólag olyan új terminálokra vehető igénybe, amelyek színes érintőkijelzővel rendelkeznek és
egyérintéses fizetési tranzakcióra alkalmasak.
(2) Használt terminál beszerzéséhez nem vehető igénybe támogatás.
5. § (1) A  támogatással kizárólag olyan magyarországi elfogadóhelyen telepíthető terminál, amely e  rendelet
hatálybalépésének napján nem rendelkezett érvényes kártya-elfogadói szerződéssel.
(2) Az  új terminálok telepítésének határideje 2017. december 31. A  telepítés megtörténtét a  szolgáltató
az elfogadóhellyel megkötött kártya-elfogadói szerződéssel és az elfogadóhely 1. melléklet szerinti nyilatkozatával
igazolja a 10. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzés keretében.
(3) A  terminálra vonatkozó üzemeltetési kötelezettség a  telepítés napjától számított 24 hónap. Ha valamely
elfogadóhelyen az  üzemeltetési időszakban megszűnik az  üzemeltetés lehetősége, a  támogatást igénybevevő
szolgáltató áthelyezheti másik, az  (1)  bekezdésben meghatározott szempontoknak megfelelő elfogadóhelyre
a terminált, de ez nem járhat a vállalt 24 hónapos terminál üzemeltetési időtartam csökkenésével.
(4) Ha a  támogatás folyósítását követően határidőben nem valósul meg a  terminálok telepítése vagy nem teljesül
az  üzemeltetési kötelezettség, a  szolgáltató köteles a  kötelezettségszegéssel érintett terminálokra igénybe vett
támogatást az Áht. 53/A. § (2) bekezdése és az Ávr. 98. §-a szerinti ügyleti kamattal növelt összegben, a jogosulatlan
igénybevételről szóló értesítés kézhezvételétől számított 14 napon belül visszafizetni a  támogatói okiratban
megjelölt számlára. Késedelmes visszafizetés esetén a  szolgáltató az  Áht. 53/A.  § (2)  bekezdése és az  Ávr. 98.  §-a
szerinti késedelmi kamat fizetésére köteles.
(5) A  szolgáltató a  (4)  bekezdésben foglaltakon túlmenően terminálonként 10 ezer forint kötbért fizet a  6.  §
(6) bekezdése szerinti támogatói okiratban megjelölt számlára, ha nem telepíti az általa a 3. § (6) bekezdése szerint
vállalt és támogatással érintett terminálmennyiséget.
6. § (1) A  támogatási kérelem és a  jogosultsági feltételeket igazoló dokumentumok (a  továbbiakban együtt: kérelem)
a kezelő szerv honlapján található adatszolgáltatási felületen (a továbbiakban: eAdat) történő regisztrációt követően
nyújthatók be.
(2) A kérelmet
a) 2016. december 15-ig elektronikusan az eAdaton keresztül és
b) az  a)  pont szerinti elektronikus kérelem benyújtását követő 7 napon belül − a  3.  § (8)  bekezdés c)  pontja
szerinti aláírással ellátott − papír alapon
kell a kezelő szerv részére benyújtani.
(3) A  kérelmek elbírálása az  elektronikus formában benyújtás sorrendjében történik. A  kérelem akkor tekinthető
benyújtottnak, amikor az az eAdaton rögzítésre került.
(4) Az elektronikus formában benyújtott kérelem akkor tekinthető érvényesnek, ha a benyújtást követő 7 napon belül
a papíralapú változat is beérkezik a kezelő szervhez.
(5) A kérelem elbírálása során hiánypótlásra nincs lehetőség.
 (6) A  kezelő szerv a  kérelmet a  papíralapú változat beérkezéstől számított 7 napon belül elutasítja, vagy támogatói
okirattal közli a szolgáltató részére folyósítható támogatás összegét.
 (7) Ha a (2) bekezdés b) pontja szerinti kérelem nem érkezik be határidőben, a kezelő szerv tájékoztatja a szolgáltatót
arról, hogy kérelmét érvénytelennek tekinti.
 (8) A kezelő szerv a támogatói okirat kiállítását követő 5 napon belül folyósít a szolgáltató által megadott számlára.
7. § (1) A támogatás legkisebb igényelhető összege ezer darab terminál támogatásának megfelelő összeg.
 (2) A kezelő szerv a támogatást előlegként nyújtja.
 (3) Az előleggel a szolgáltatónak legkésőbb 2017. május 31-ig el kell számolnia.
 (4) Az előleggel való elszámolás feltétele, hogy a szolgáltató a számla hiteles másolatával, továbbá a számla pénzügyi
kifizetését igazoló dokumentumokkal – így különösen a  banki átutalás vagy a  pénzügyi kiegyenlítésről szóló
bizonylat hiteles másolatával – igazolja, hogy a igényelt összeggel érintett terminálok beszerzése megtörtént.
(5) A  szolgáltató a  kezelő szerv által meghatározott formában elkészített elszámolást és annak igazolására szolgáló
(4) bekezdés szerinti dokumentumokat elektronikusan és − a 3. § (8) bekezdés c) pontja szerinti aláírással ellátott −
papír alapon küldi meg a kezelő szervnek.
(6) Ha a szolgáltató a (3) bekezdés szerinti kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a kezelő szerv a támogatás
jogosulatlan igénybevételét, valamint az 5. § (4) és (5) bekezdése szerinti jogkövetkezményeket a szolgáltató terhére
megállapítja.
8. § A  szolgáltató a  támogatással érintett kártya-elfogadói szerződések alábbi adatairól elkülönített, analitikus
nyilvántartást vezet, és 2018. január 31-ig az eAdaton keresztül továbbítja a kezelő szerv részére:
a) az elfogadóhely neve,
b) az elfogadóhely székhelye,
c) az elfogadóhely adószáma,
d) a terminál telepítésének helye, valamint ideje, és
e) az adott telepítési helyen telepített terminálok száma.
9. § (1) A  kártya-elfogadói szerződésben a  szolgáltató a  támogatás igénybevételére tekintettel kötelezettséget vállal arra,
hogy
a) a terminált a 3. § (3) bekezdése szerinti feltételekkel telepíti és üzemelteti, és
b) az elfogadóhely részére legfeljebb 24 hónap üzemeltetési időszak alatt – ideértve az  a)  pontban foglaltak
teljesítését is – a 3. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelő mértékű kedvezményt biztosít az e rendelet
hatálybalépésének napján érvényes feltételekhez képest.
(2) A kártya-elfogadói szerződésben az elfogadóhely hozzájárul ahhoz, hogy
a) a támogatás igénybevétele és annak ellenőrzése céljából a 8. § szerinti adatait a szolgáltató és a kezelő szerv
kezelje, és
b) a kezelő szerv az  5.  § (3)  bekezdése szerinti üzemeltetési időszakra vonatkozó kötelezettség teljesítését
a helyszínen ellenőrizze.
 (3) A kártya-elfogadói szerződés rendelkezik a bruttó támogatástartalomról, az alkalmazott bizottsági rendeletekről és
arról, hogy az elfogadóhely csekély összegű támogatásban részesült.
 (4) A  kártya-elfogadói szerződés megkötését megelőzően az  elfogadóhely benyújtja az  1.  melléklet szerinti
nyilatkozatot a szolgáltató részére. 3. A támogatás jogszerű igénybevételének utólagos ellenőrzése
10. § (1) A  kezelő szerv a  támogatás igénybevételének jogszerűségét a  szolgáltatónál dokumentumok bekérésével, illetve
helyszíni ellenőrzés keretében is vizsgálhatja.
(2) A kezelő szerv az 5. § (3) bekezdése szerinti üzemeltetési időszakra vonatkozó kötelezettség teljesítését a helyszínen
is ellenőrizheti.
(3) Amennyiben a kezelő szerv megállapítja, hogy a szolgáltató
a) a 3. §-ban meghatározott feltételeknek nem felelt meg, és a támogatás folyósítása megtörtént,
b) a vállalt darabszámú terminál telepítését és üzemeltetését ténylegesen nem végezte el, vagy
c) az általa telepített és üzemeltett terminál nem felel meg a 4. § szerinti követelményeknek,
d) neki felróható egyéb okból jogosulatlanul vett igénybe támogatást,
a támogatás jogosulatlan igénybevételét, valamint az  5.  § (4) és (5)  bekezdése szerinti jogkövetkezményeket
a szolgáltató terhére állapítja meg.
4. Állami támogatási szabályok 11. § (1) A 9. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kedvezmény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk
(1) bekezdése szerinti, az elfogadóhelynek nyújtott állami támogatásnak minősül, amely a 2. §-ban meghatározott
bizottsági rendeletek alapján nyújtható.
(2) A szolgáltatónak és az elfogadóhelynek a támogatáshoz kapcsolódó iratokat a kártya-elfogadói szerződés létrejöttét
követő 10 évig meg kell őriznie, és a  kezelő szerv ilyen irányú felhívása esetén köteles azokat rendelkezésre
bocsátani. A  csekély összegű támogatási jogcímen nyújtott támogatásokról az  Európai Bizottság kérésére
20  munkanapon belül információt kell szolgáltatni, melyhez a  szolgáltató adatszolgáltatást teljesít a  kezelő szerv
részére.
12. § (1) Az elfogadóhely az 1. melléklet szerint nyilatkozik, és a kezelő szerv megállapítja, hogy a 9. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti kedvezményre a 2. § szerinti bizottsági rendeletek közül mely rendelet(ek)et kell alkalmazni.
(2) Amennyiben az  elfogadóhely az  1.  melléklet szerinti nyilatkozat 2.  pontjában csak a  c) vagy a  d) lehetőséget
jelöli meg, azaz a megállapított arányok alapján a 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti teljes kedvezményt az  1407/2013/EU
bizottsági rendelet alapján veszi igénybe, a szolgáltató a nyilatkozat alapján állapítja meg az elfogadóhely szabad
csekély összegű támogatási keretét, és ennek alapján állapítja meg, hogy az  elfogadóhely jogosult-e a  9.  §
(1) bekezdés b) pontja szerinti kedvezményre, illetve annak teljes összegére.
(3) Amennyiben az  elfogadóhely az  1.  melléklet szerinti nyilatkozat 2.  pontjában a  c) vagy a  d) lehetőség mellett az
a) vagy a b) lehetőséget is megjelöli, a szolgáltató a 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kedvezménynek a c), illetve
a d) lehetőségnél feltüntetett arány szerinti része vonatkozásában a (2) bekezdésnek megfelelően jár el.
(4) Amennyiben az  elfogadóhely az  1.  melléklet szerinti nyilatkozat 2.  pontjában az  a), illetve a  b) lehetőséget jelöli
meg, a szolgáltató az 1408/2013/EU bizottsági rendelet, valamint a 717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti szabad
csekély összegű támogatási keretének ellenőrzése céljából adatokat kér az 1408/2013/EU bizottsági rendelet, illetve
a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatások nyilvántartását kezelő szervtől,
és a kapott adatok alapján állapítja meg a 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kedvezményre való jogosultságot.
5. Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
13. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozás részére
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a  200  000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás
fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozás esetén a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás mértékének megállapítása során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év
(a  továbbiakban: pénzügyi időszak) alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának
összegét kell figyelembe venni.
(3) A  támogatás az  1408/2013/EU bizottsági rendelet és a  717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű
támogatásokkal az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(4) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
6. Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
14. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozás részére
az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a 15 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1408/2013/EU
bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során a  pénzügyi időszak alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó
támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében
a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások
az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig
halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva
van, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúra
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelő ágazatra tekintettel
az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a 717/2014/EU bizottsági rendeletben rögzített
felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenységekre tekintettel a 717/2014/EU bizottsági rendelettel összhangban
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy az  elsődleges mezőgazdasági
termelőtevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű
támogatásban.
(5) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
7. A 717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
15. § (1) A  717/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozások részére a  717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély
összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  30 000 eurónak megfelelő forintösszeget,
figyelembe véve a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során a  pénzügyi időszak alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó
támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A  halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó egy vagy
több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  halászati és akvakultúra-ágazatra
tekintettel a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
3. cikk (2) bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy a  halászati és akvakultúra-ágazati
tevékenység ne részesüljön az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) A  halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  halászati és akvakultúra-ágazatra tekintettel
a 717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben rögzített
felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenységekre tekintettel a 717/2014/EU bizottsági rendelettel összhangban
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy a  halászati és akvakultúra-ágazati
tevékenység ne részesüljön az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(5) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
8. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet, az  Európai Unió működéséről
szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet, valamint az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást
tartalmaz.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
485/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fazekas Ágnest
2013. december 1. napjától 2016. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2016. (VII. 5.) SZTNH utasítása a leltározási és leltárkészítési szabályokról.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a leltározási és leltárkészítési szabályait – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény és
az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 13.) Korm. rendelet alapján – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel az alábbiak szerint határozom meg:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A leltározási és leltárkészítési szabályzat kiterjed:
a) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) valamennyi szervezeti egységére,
b) a befektetett eszközök, a forgóeszközök és források leltározására,
c) a jóléti célokat szolgáló eszközök, készletek leltározására.
(2) A szabályzat célja, hogy rögzítse a leltározásra vonatkozó, valamint a könyvviteli mérleg tételeit alátámasztó leltárak
készítésére, tartalmára, hitelességére vonatkozó szabályokat. A szabályzatban foglaltak alkalmazásával biztosítható,
hogy a könyvviteli mérleg a tényleges helyzetnek megfelelő valós képet mutassa a vagyoni, pénzügyi helyzetről.
Továbbá segíti a mérlegben értékkel nem szereplő eszközök védelmét.
(3) A leltározás fogalma: a leltározás a Magyar Állam tulajdonát képező és a Hivatal kezelésébe vagy használatába adott
eszközök (a továbbiakban együtt: Hivatal eszközei) és a birtokában lévő idegen eszközök állományának megállapítása.
A leltározási tevékenységhez tartozik a könyvszerinti és a tényleges állomány közötti különbözet (hiányok és
többletek) megállapítása és azok rendezése (elszámolása).
(4) A leltár fogalma: a leltár egy olyan részletes kimutatás, amely a Hivatal eszközeinek és forrásainak a valóságban
meglévő állománymennyiségét és értékét – meghatározott időpontra vonatkoztatva – tartalmazza.
(5) A könyvviteli mérlegben kimutatott eszközök és források december 31-i értékét minden évben leltárral kell
alátámasztani. A mérleg teljessége érdekében szükséges, hogy a leltár maga is teljes legyen, azaz tételesen tartalmazza
a Hivatal eszközeit és kötelezettségeit mennyiségben, illetve értékben.
(6) A mérlegvalódiság elvéből következően a leltárba nem lehet a Hivatal eszközeiként felvenni:
a) a bérelt vagy kölcsönvett,
b) az eladott, de el nem szállított, továbbá
c) a Hivatalnál tárolt idegen tulajdont képező
eszközöket.
(7) A leltározás célja egyrészt az állami tulajdon védelme, az anyagilag felelős személyek elszámoltatása, másrészt
a mérleg valódiságának biztosítása a helyes eszköz- és forrásállomány megállapításán keresztül.
(8) A leltár tartalmi követelményei:
a) a teljesség,
b) a valódiság,
c) az áttekinthetőség.
(9) A teljesség követelménye értelmében a leltárnak a Hivatal valamennyi eszközét és forrását tartalmaznia kell,
függetlenül attól, hogy azok a leltározás időpontjában a Hivatal területén vannak-e, vagy idegen helyen tárolják.
(10) A valódiság biztosítása céljából a leltárnak a valóságos helyzetet (a Hivatal eszközeinek a leltározáskor felvett tényleges
mennyiségét és helyes értékét) kell tartalmaznia. Ennek megfelelően mindazon eszközöket, amelyeket méréssel,
számlálással lehet számba venni, tényleges mennyiségi felvétellel kell leltározni. A tényleges felvétellel számba nem
vehető eszközöket és forrásokat a hitelt érdemlő okmányokkal (bankkivonat, egyenlegigazoló levél stb.) egyeztetett
analitikus nyilvántartások és főkönyvi számlák alapján kell leltározni.
(11) Az áttekinthetőség céljából a leltárnak a Hivatal eszközeit leltározási helyek szerinti, ezen belül fajta, típus, minőség és
esetenként méret szerinti részletességgel kell tartalmaznia, hogy a helyes számbavétel és értékelés lehetősége
biztosítva legyen.
2. A leltározás előkészítése 2. § (1) A leltározási munka zavartalan, határidőre történő lebonyolítása érdekében a gazdasági főigazgató minden év május
31-ig intézkedik az adott évre vonatkozó leltározási ütemterv elkészítéséről és kiadásáról. Amennyiben a leltározás
nem december 31-ei fordulónappal történik, biztosítani kell a leltározás időpontja és a december 31-e közötti
változások bizonylatokkal történő alátámasztását.
(2) Az előkészítés magában foglalja a tárgyi eszközök vonalkódszámmal történő ellátását vagy a vonalkódszámok
pótlását, a kölcsönbe és javításba adott, valamint kölcsönbe vett idegen eszközök fordulónapi állományának
megállapításához szükséges szerződések, megrendelések, levelezések biztosítását.
(3) A leltározás megkezdése előtt – a tárgyi eszközök és készletek felvételét megelőzően – intézkedni kell a selejtezésről.
 (4) A leltározási ütemterv összeállításának a célja a leltározásra kerülő eszközök, illetve a közreműködő szervezeti
egységek munkájának összehangolása, a feldolgozás folyamatosságának, zökkenőmentességének biztosítása
érdekében. A leltározási ütemtervet a leltározás kezdetét megelőző legalább 15 munkanappal el kell készíteni, amit
jelen utasítás alapján a Hivatal gazdasági főigazgatója ad ki. A leltározási ütemtervnek tartalmaznia kell:
a) a leltározandó eszközök és források körét,
b) a leltár fordulónapját,
c) a folyamatos leltározás módját, körét, időpontját,
d) a fordulónapos leltározás módját, körét, időpontját,
e) a leltározási körzetek megnevezését,
f ) a leltározás előkészítésével, felvételével, ellenőrzésével, értékelésével kapcsolatos határidőket és az elvégzésért
felelős személyek megnevezését, szervezeti egységét, munkakörét,
g) a leltárértékelés határidejét és felelősét, szervezeti egységét, munkakörét,
h) a záró jegyzőkönyv elkészítésének időpontját,
i) az eltérések rendezésének határidejét a könyvviteli nyilvántartásokban.
(5) A leltározási ütemtervet a leltározást megelőző 15 napon belül meg kell küldeni:
a) a leltár főfelelősnek,
b) a leltár főellenőrnek,
c) a raktár vezetőjének,
d) a leltárellenőröknek.
(6) A leltározási ütemterv mintáját külön gazdasági vezetői utasítás tartalmazza azzal, hogy a mintában szereplő
határidőktől a gazdasági főigazgató indokolt esetben az (1) bekezdés szerinti adott évre vonatkozó leltározási
ütemtervben eltérhet.
3. A leltározásban részt vevők felelőssége, feladatai 3. § (1) A költségvetési beszámolóban bemutatott és leltárban szereplő adatok valódiságáért és megbízhatóságáért felelős:
a) a gazdasági főigazgató,
b) a Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetője vagy főosztályvezető-helyettese,
c) a Pénzügyi és Számviteli Osztály osztályvezetője,
d) a leltározás irányítására kijelölt személy (a továbbiakban: leltározást irányító személy),
e) a leltárellenőr.
(2) A gazdasági főigazgató feladatai:
a) kijelöli a leltározást irányító személyt,
b) jóváhagyja a leltározási ütemtervet,
c) kijelöli a leltározásban részt vevő személyeket, és kiadja a megbízóleveleket,
d) a leltárkülönbözetek rendezését jóváhagyja,
e) a hiányosságok megszüntetése érdekében intézkedést ad ki.
(3) A Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetőjének, főosztályvezető-helyettesének feladatai:
a) a leltári körzetek kijelölésére javaslatot tesz,
b) a leltározásban részt vevő személyek kijelölésére javaslatot tesz,
c) a leltározási ütemterv előterjesztése jóváhagyásra a gazdasági főigazgató számára,
d) intézkedik a leltározás tárgyi feltételeinek biztosításáról.
(4) A leltározást irányító személy feladatai:
a) előkészíti a leltározási ütemtervet,
b) kialakítja a leltározási csoportokat,
c) felkészíti, oktatja a leltározási munkában közreműködőket,
d) összeállítja a nyitójegyzőkönyvet,
e) irányítja a leltározás előkészítését,
f ) irányítja a leltározás végrehajtását,
g) a leltár megkezdése előtt az SAP rendszerből kinyomtatja a leltározáshoz szükséges leltárfelvételi íveket,
h) a vonalkód leolvasás után a vonalkód-leolvasó berendezésből áttölti az adatokat az SAP rendszerbe,
i) a leltárfelvételt kiértékeli,
j) intézkedik a leltárkülönbözetek rendezéséről,
k) ellenőrzi a bizonylati rendre vonatkozó előírások betartását,
l) összeállítja a leltár dokumentációját, és elkészíti a szükséges intézkedésekre az előterjesztést és a záró
jegyzőkönyvet,
m) pótolja a hiányzó vagy sérült leltári számokat.
(5) A leltárellenőr feladatai:
a) a leltározási és a leltárkészítési feladat teljes folyamatára kiterjedő ellenőrzés,
b) ellenőrzi az analitikus és a kapcsolódó kiegészítő nyilvántartások naprakészségét,
c) ellenőrzi, hogy a leltározási csoport tagjai közül a kijelölt leltározók a leltárfelvételnél jelen vannak-e,
d) ellenőrzi a leltározási ütemtervben foglalt határidők betartását,
e) a leltárfelvételnél észlelt szabálytalanságok, hiányosságok megszüntetésére intézkedést kezdeményez
a leltározást irányító személynél,
f ) ellenőrzi a leltárfelvétel teljeskörűségét,
g) szúrópróba-szerűen ellenőrzi a felvett mennyiségeket, az azonosítási adatokat, a bizonylatok szabályszerűségét,
h) egyeztetés módszerével történő leltározás esetén ellenőrzi a tevékenység megtörténtét és a bizonylati
alátámasztás szabályszerűségét,
i) ellenőrzi a leltárban szereplő adatok és a könyvszerinti adatok egyezőségét, illetve az eltérések kimutatását.
(6) A leltárfelelős feladatai:
a) a körzeti nyilvántartások, helyiségleltárak (szobaleltárak) naprakészségét biztosítja, és közreműködik
az analitikus nyilvántartással történő egyeztetési feladatokban,
b) gondozza a személyi használatra kiadott eszközök nyilvántartását, és intézkedik arról, hogy a kiadott eszközök
leltározhatóak legyenek,
c) intézkedik az idegen tulajdonú eszközök elkülönítéséről,
d) biztosítja a leltárfelvételre kijelölt helyiségbe való bejutást,
e) közreműködik a leltározás lebonyolításában.
(7) A leltározó feladatai:
a) részt vesz a leltározás felkészítésére szervezett oktatáson, elsajátítja a feladatra vonatkozó ismereteket,
b) megjelenik a leltárfelvételre kijelölt helyiségben,
c) az adott évre vonatkozó leltározási ütemterv és a leltározást irányító személy utasításai szerint végzi
a leltárfelvételt,
d) gondoskodik arról, hogy a felvételhez szükséges nyilvántartások, felvételi dokumentumok és eszközök
a felvétel helyiségében rendelkezésre álljanak,
e) egyeztetéssel történő leltározásnál elvégzi az egyeztetéseket,
f ) megállapítja a leltárkülönbözetet,
g) a leltározás irányításával megbízott személy útmutatása alapján, a leltárfelelőssel együttműködve
közreműködik az eltérések rendezésében,
h) amennyiben az eszközön nem talál leltári számot, vagy sérült leltári számot talál, úgy jelzi a leltározást irányító
személynek. 4. A leltárfelvétel bizonylatai 4. § (1) A leltározás során a Hivatal az SAP gazdálkodási és pénzügyi integrált rendszer moduljaiból előállított bizonylatokat
használja. A befektetett eszközök leltározásához szükséges bizonylatok nyomtatása az SAP rendszerből történik.
(2) A leltározás megkezdése előtt a Létesítménygazdálkodási Osztály szobánként és leltárszámtípusonként (E, I, S)
kinyomtatja a leltárfelvételi íveket, amelyek a leltározók munkáját segítik.
(3) A vonalkód-leolvasás után a vonalkód-leolvasó berendezésből áttöltésre kerülnek az adatok az SAP rendszerbe.
A  „Leltárbetöltés” riport a fellelt eszközöket és az eszközök tényleges állapot szerinti helyét tartalmazza.
Ez a nyomtatott lista a leltárfelvételi ív.
(4) Az áttöltés után az adatok kiértékelése az SAP rendszerben történik. Az SAP rendszerből kell kinyomtatni
a „Leltárkiértékelés” listát, amely tartalmazza a nyilvántartási helyet, a fellelt helyet, a leltári számot, az eszközszámot,
az eszköz megnevezését, a fellelt darabot, a többletet, a hiányt, a bruttó és a nettó értéket az adott tárgyi eszközre
vonatkozólag.
(5) A leltárfelvétel után körzetenként jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a leltárfelvevő és a leltárellenőr ír alá.
 (6) A készletek leltározásához szükséges leltárfelvételi íveket is az SAP rendszerből kell kinyomtatni.
 (7) A mennyiségi felvétellel történő leltározás során alkalmazott leltárfelvételi ívek minden esetben szigorú számadású
bizonylatnak minősülnek. A bizonylatokon az adatokat csak elektronikusan szabad felvenni, és a kinyomtatott
bizonylatokat kék vagy lila színű tintával vagy golyóstollal szabad aláírni. A leltárív minden lapját a leltárbizottság
minden tagjának alá kell írni.
(8) A bizonylatokon csak szabályos javítások eszközölhetők, amely szerint az eredeti bejegyzést (szám vagy szöveg)
egyszerű áthúzással szabad csak megsemmisíteni, hogy a rontott tétel továbbra is olvasható maradjon. A helyes
szöveget vagy számot a rontott tétel fölé kell írni. A hibás bejegyzést minden példányon javítani kell, feltüntetve
a helyesbítés időpontját, valamint a helyesbítést végző dolgozó aláírását (kézjegyét).
(9) Amennyiben a leltározás során valamely leltári nyomtatvány eltűnik vagy megsemmisül, annak körülményeiről külön
jegyzőkönyvet kell felvenni.
(10) A leltározást végzőknek a leltározás befejezése után az általuk végzett leltározásról – és annak észrevételeiről –
„Leltározási záró jegyzőkönyvet” kell készíteniük. A jegyzőkönyveket a leltározást vezetők és a leltárellenőr írják alá.
5. A leltározás módja 5. § (1) A leltározás mennyiségi felvétellel és egyeztetéssel történhet. A mennyiségi felvétel mindig tényleges megszámlálást,
mérést jelent, a nyilvántartásoktól függetlenül. A Hivatalnál a tárgyi eszközök leltározásának lebonyolítása
a  vonalkód-leolvasó berendezés használatával történik, és az eszközön lévő, leolvasott azonosítószám kerül
a leltáríveken rögzítésre. A leolvasást körültekintően kell végezni, csak az E, I és S karakterekkel kezdődő vonalkódot
szabad leolvasni.
(2) A leltározás ideje alatt az érintett vagyonrészekben az eszközök mozgatása szigorúan tilos!
 (3) Amennyiben egy eszközt a nyilvántartásban szereplő helyiségtől eltérő helyiségben (szobában) lelt fel a leltározó,
az eszközkönyvelő a valóságnak megfelelően átmozgatja az SAP rendszerben.
 (4) Ha tévesen történt a felvétel, azt csak a leltárfelvevő javíthatja ki, a leltárellenőr jelenlétében. Ugyanez vonatkozik arra
az esetre is, ha pótlólag kell valamely eszközt felvenni, mert az kimaradt a leltárfelvételnél.
 (5) Az egyeztetés a főkönyvi számláknak az analitikus nyilvántartásokkal vagy az analitikus nyilvántartásoknak előre
kinyomtatott mennyiségét is tartalmazó leltárívekkel, a könyvelés helyességét igazoló egyéb okmányokkal
(bankkivonat, egyeztető levelek, számlák) való egybevetését, összehasonlítását jelenti.
(6) Az eszközcsoportok kezelőinek (leltárfelelős) év közbeni munkakörváltozása, Hivatalból való kilépése esetén
mindenkor szabályszerű leltár mellett kell a munkakörátadásokat végrehajtani. A leltárfelvételhez az éves leltározáshoz
alkalmazott nyomtatványokat kell használni, és a leltárt három példányban kell elkészíteni.
(7) Minden leltárfelvétel a kezelt eszközcsoport teljes körére, az átadásra kerülő munkakört betöltő dolgozó kezelésébe
adott értékek egészére vonatkozik.
(8) Az anyagi értékek kezelésével együtt járó munkakörök átadását az illetékes vezető köteles 14 nappal korábban
kezdeményezni a gazdasági főigazgatónál, egyben köteles megjelölni az új felelős dolgozót (átvevő).
Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(9) Soron kívül leltározást kell végezni abban az esetben is, ha a Hivatal eszközállományában elháríthatatlan esemény
(tűz, víz stb.) vagy bűncselekmény kárt okozott. Ilyen esetekben a leltározást csak azokra a helyiségekre kell
kiterjeszteni, ahol az eszközállományt károsodás érte.
6. Eszközök leltározása 6. § (1) Az immateriális javakat kétévente kell leltározni. A vagyoni értékű jogokat a vagyonnyilvántartás által vezetett
nyilvántartás alapján és helyén kell ellenőrizni egyeztetéssel. A vagyoni értékű jogokat a Létesítménygazdálkodási
Osztály leltározza. A szellemi termékek – szoftver – esetében a leltározást az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály
végzi, a leltározott terméket a rendszerfelelősnél és az üzemeltetőnél kell tételesen ellenőrizni az erre a célra alkalmas
számítógépes program támogatásával.  A vagyoni értékű jogok, szellemi termékek leltári számát a vonalkód-leolvasó
berendezésben rögzíteni kell.
(2) Az ingatlanokat és kapcsolódó vagyoni értékű jogokat, a beszerzésükkor annak minősített épülettartozékokat
kétévenként kell leltározni, a leltárfelvételt a Létesítménygazdálkodási Osztály végzi. Az ingatlanok leltározása során
kétévente gondoskodni kell a könyvviteli nyilvántartások adatainak a földhivatallal, valamint a kataszteri
nyilvántartásokkal való egyeztetéséről, és ennek érdekében be kell szerezni a vagyonkezelt ingatlanok földhivatali
tulajdoni lap másolatát (szemléjét), valamint az állami vagyonnyilvántartás kataszteri kivonatát.
(3) Az informatikai eszközök leltározását kétévente, mennyiségi felvétellel kell elvégezni. A leltárfelvételt
az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály és a Létesítménygazdálkodási Osztály közösen végzi.
(4) Gépek, berendezések, felszerelések leltározását kétévente, mennyiségi felvétellel kell elvégezni. A leltárfelvételt
a Létesítménygazdálkodási Osztály végzi.
(5) A közúti gépjárművek és tartozékaik tényleges állományát kétévente kell leltározni. A leltárfelvétel napján
a  gépjárművet használó nyilatkozni köteles, hogy a gépjármű sérülésmentes, és valamennyi, a KRESZ által előírt
tartozékkal rendelkezik. A leltárfelvételt a Létesítménygazdálkodási Osztály végzi.
(6) A személyre szólóan átvett nagyértékű és kisértékű tárgyi eszközök leltározása az SAP rendszerben lévő személyenkénti
nyilvántartás alapján történik oly módon, hogy a lapon a használó aláírással nyilatkozik az eszközök meglétéről.
Legalább minden második évben a használó személy köteles bemutatni az általa használt eszközöket a tényleges
leltározáshoz, amelynek tényét írásban is rögzíteni kell. A személyi használatra kiadott eszközök leltári számát
a vonalkód-leolvasó berendezésben rögzíteni kell.
(7) Az üzemeltetésre átadott vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, gépek, berendezések, felszerelések számbavétele
minden évben, december 31-i fordulónappal történik a kihelyezés helyszínén. A számbavétel tényét az átvevővel
igazoltatni kell. A leltárfelvételt számítástechnikai eszköz és szellemi termék – szoftver – esetében az Infokommunikációs
Szolgáltatási Osztály végzi. Egyéb üzemeltetésre átadott eszközök leltárfelvételét a Létesítménygazdálkodási Osztály
végzi.
(8) A javításra átadott eszközöket is szerepeltetni kell a leltárban, a javítást végző átvételi igazolása alapján. A leltárfelvételt
számítástechnikai eszköz esetében az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály végzi. Egyéb javításra átadott
eszközök leltárfelvételét a Létesítménygazdálkodási Osztály végzi.
(9) A raktárban tárolt készleteket évente – december 31-i fordulónappal – mennyiségi felvétellel kell leltározni. A leltározás
során megállapított tényleges készletmennyiségeket az SAP rendszerből előnyomtatott leltáríven kell rögzíteni.
Az egyéb szakmai anyagok (számítástechnikai segédanyagok stb.), sokszorosítási, nyomtatási és egyéb segédanyagok
leltározását az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály, az irodaszer, irodai papír, nyomtatványok, érmék, leltározását
a Létesítménygazdálkodási Osztály, a késztermékek leltározását az Ügyfélszolgálat végzi.
(10) A könyvviteli mérlegben értékkel nem szereplő eszközök és készletek: a csak mennyiségben nyilvántartott tárgyi
eszközök és készletek leltározását kétévente mennyiségi felvétellel kell elvégeznie a Létesítménygazdálkodási
Osztálynak. A leltározás a helyiségleltárak felvételével egy időben az SAP rendszerből előállított nyomtatványok
használatával történik.
(11) Követelések: más szervekkel (költségvetési, gazdálkodó szervezetek, magánszemélyek) szembeni követelésekről
december 31-i fordulónappal olyan egyeztetésen alapuló kimutatást kell készítenie a Pénzügyi és Számviteli
Osztálynak, mely a követeléseket tételesen szerepelteti. A munkatársaknak (kormánytisztviselőknek,
munkavállalóknak) a munkáltatóval szembeni tartozásait (előlegek, kártérítések stb.) az analitikus nyilvántartások és
a főkönyvi számlák alapján kell egyeztetni, december 31-i fordulónappal. A tartozásokról jogcímenkénti, név szerinti
tételes kimutatást kell készíteni.
(12) A házipénztár állományát az év utolsó munkanapján tényleges számlálással, címletenként kell számba vennie
a  Pénzügyi és Számviteli Osztálynak. Ezzel egy időben leltározni kell az ott őrzött értékcikkeket is. A leltározásról
jegyzőkönyvet kell felvenni. A bankszámlákon levő pénzeszközök leltározását a december 31-i bankkivonatokkal való
egyeztetéssel kell elvégezni.
(13) A Humánpolitikai Önálló Osztály leltározza fel minden év december 31-ei állapottal az addig ki nem osztott
utalványokat (étkezési, iskolakezdési, egyéb utalványok) és a BKK bérleteket. A leltározott értékcikkeket sorszám
szerint érték, illetve ilyen típusú nyilvántartás esetén címletek szerint kell leltározni.
7. Források leltározása 7. § A könnyviteli mérlegben szereplő forrásokat – december 31-ei fordulónappal – a főkönyvi számláknak az analitikus
nyilvántartásokkal, illetve a főkönyvi könyvelés okmányaival való egyeztetésével évente kell leltároznia a Pénzügyi
és Számviteli Osztálynak.
8. A leltározás ellenőrzése 8. § (1) A leltározás a mérlegvalódiság biztosításának, a tulajdon védelmének fontos eszköze, ezért a leltározás ellenőrzése
– az előkészítéstől a leltár kiértékeléséig – a kijelölt leltárellenőrök feladata.
(2) A leltározási körzetek meghatározásával egyidejűleg az egyes csoportok leltárellenőreinek és a leltár főellenőr
felhatalmazása a gazdasági főigazgató által adott megbízással történik. Az ellenőrök megbízatásuk ideje alatt
szakmailag a leltár főellenőr közvetlen irányítása szerint járnak el.
(3) Az ellenőrzést végzők feladatai:
a) a leltározási szabályzat előírásainak betartása,
b) az előkészítés ellenőrzése,
c) a felvételek előírásoknak megfelelő és előírt ütemű lebonyolításának ellenőrzése,
d) a leltározási munka tartama alatt a leltárfelvételi bizonylatok kezelésével kapcsolatos előírások betartása,
e) a már felvett leltárak szúrópróbaszerű ellenőrzése.
(4) Az ellenőrzés megtörténtének tényét, időpontját – akár valamely részletre, akár összefoglaló ellenőrzési munkára
vonatkozik – az ellenőrzést végzőnek olvasható aláírással kell igazolni a leltárbizonylatokon.
(5) Az ellenőrök a leltárfelvétel befejezése után felvett jegyzőkönyv szabályos elkészítését is ellenőrzik, és aláírásukkal
látják el.
(6) Az ellenőrzésekről a leltárbizottság vezetője és ellenőre által készített jegyzőkönyvek alapján a leltár főellenőr
összefoglaló jegyzőkönyvet köteles készíteni a gazdasági főigazgató részére.
9. A leltározás eredményének kiértékelése 9. § (1) A leltárkülönbözetek rendezése: a leltározott eszközök állományát össze kell hasonlítani az analitikus nyilvántartás
és  a főkönyv adataival. Az egybevetés után ki kell mutatni az esetleges leltáreltéréseket. A leltárkülönbözeteket
értékelni, minősíteni kell, ki kell vizsgálni az eltérések okát. Amennyiben az eltérés oka adminisztrációs hiba, akkor
vagy a könyvszerinti vagy a leltári adatot helyesbíteni kell. Ezek kiszűrése után maradnak az ismeretlen okból
keletkezett leltárhiányok és -többletek.
(2) A leltárhiányokat a leltárfelvétel befejezését követő 30 napon belül írásban az érintettekkel közölni kell, és írásbeli
igazoló jelentést kell kérni a közléstől – illetve annak kézhezvételétől – számított 10 napon belül.
(3) A leltárhiányért való felelősség: a Hivatal dolgozói az általuk kizárólagos használatra átvett eszközökért, a pénztáros
az általa kezelt pénz- és egyéb értékcikkben, a HÖO értékcikkeket kezelő munkatársa az általa kezelt értékcikkekben
bekövetkezett hiányért, illetve a raktáros az általa egyedül kezelt raktári készletben bekövetkezett hiányért teljes
anyagi felelősséggel tartozik.
(4) Amennyiben a megőrzésre átadott tárgyakban a hiány többek együttes károkozásával következik be, az okozott
kárért a hatályos munkajogi szabályok szerint felelnek.
(5) Személyi felelősség megállapítása után – a gazdasági főigazgató javaslata alapján – a felelősségre vonás módjáról
a Hivatal elnöke dönt.
10. A leltározási bizonylatok megőrzése 10. § A leltározás lezárását követően a leltárhoz kapcsolódó valamennyi bizonylatot irattározni kell, és azokat legalább
a számviteli bizonylatok kötelező őrzési idejéig meg kell őrizni.
11. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit 2016. május 2-ától kezdődően kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének „A leltározási és leltárkészítési szabályokról” szóló 12/2010.
utasítása.
 (4) Felhatalmazást kap a gazdasági főigazgató, hogy a leltározás során használt nyilatkozat és egyéb okiratok mintáit
gazdasági vezetői utasításban tegye közzé.
 (5) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról a Gazdálkodási Főosztály vezetője köteles gondoskodni.
A  felülvizsgálatot legalább háromévente el kell végezni, annak eredményétől függően – szükség esetén –
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
  a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke