text:
314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelete a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 22., 23. és
24. pontjában, a 47–56. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
5–6. pontjában, az 57. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés g) pontjában,
az 58. §, a 60–61. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
4. pontjában, az 59. § tekintetében a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (1) bekezdésében,
a 62–63. § tekintetében az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003. évi XXVI. törvény 31. § a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály és értelmező rendelkezések
1. § E rendelet hatálya a településfejlesztési koncepcióra (a továbbiakban: koncepció), az integrált településfejlesztési
stratégiára (a továbbiakban: stratégia), a településrendezési eszközökre, valamint azok tartalmára, elkészítésének,
egyeztetésének és elfogadásának rendjére, továbbá a településképi véleményezési eljárásra, a településképi
bejelentési eljárásra és a közterület-alakításra terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. akcióterület: az integrált településfejlesztési stratégiában kijelölt egybefüggő terület, ahol az önkormányzat
a fejlesztéseket alapvetően befolyásoló pozícióban van, és amellyel kapcsolatban középtávon jelentős
beavatkozást tervez; 2. együtt tervezendő terület: a) egy vagy több településszerkezeti egység, vagy
b) legalább a sajátos használat szerint azonos, vagy a tervezett szabályozás szempontjából kapcsolódó
telektömbök együtteséből álló, együttműködő összefüggő terület; 3. hosszútáv: 10 évet meghaladó időtáv;
4. kerületi építési szabályzat: a fővárosi kerületben az építés rendjét a helyi sajátosságoknak megfelelően megállapító
és biztosító önkormányzati rendelet; 5. középtáv: legalább 4 legfeljebb 10 éves időtáv;
6. prioritás: célok fontossági sorrendje; 7. szabályozási elem: a szabályozási terven feltüntetett rajzi elem, lehatárolás és adat, amelyhez jogszabály előírást
rendel; 8. szegregált vagy szegregációval veszélyeztetett terület: olyan egybefüggő terület, amelyen az alacsony társadalmi
státuszú családok koncentráltan élnek együtt vagy a társadalmi státuszcsökkenés jelei tapasztalhatók, ezért
a területen közösségi beavatkozás szükséges; szegregációval veszélyeztetett terület lehet egy önálló
településrész, de részét képezheti egy vagy több településrésznek is;
9. telepítési tanulmányterv: egy adott építési beruházással kapcsolatos önkormányzati döntést elősegítő
dokumentáció, amely bemutatja a tervezett építési beruházást és annak az épített és természeti környezettel való
viszonyát; 10. településszerkezeti egység: a környezet sajátosságai, adottságai, karaktere szempontjából egy egységként
kezelendő gyűjtőút vagy magasabb rendű út, vasútvonal, vízfolyás, természeti elem által határolt összefüggő
településrész; 11. területi mérleg: a település közigazgatási területének egészére vonatkozó, az eltérő területfelhasználási
kategóriába tartozó meglévő és tervezett területek meghatározása és összegzése hektárban.
2. A településfejlesztés és a településrendezés összefüggései 3. § (1) Koncepciót, stratégiát és településrendezési eszközöket kell készíteni, ha
a) jogszabály előírja, vagy b) a települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) a település társadalmi, gazdasági, illetve környezeti
helyzetében bekövetkezett változások vagy új településfejlesztési szándék miatt indokoltnak tartja.
(2) A koncepció, a stratégia és a településrendezési eszköz a település méretének, sajátosságainak és
a településhálózatban betöltött szerepének figyelembevételével készül. (3) A koncepció, a stratégia és a településrendezési eszköz készítésének módját a korábbi tervekre is figyelemmel kell
meghatározni. (4) A koncepció és a településszerkezeti terv egymással tartalmi összhangban készül.
(5) A stratégia a koncepcióval összhangban, a településszerkezeti terv figyelembevételével kerül kidolgozásra.
(6) A helyi építési szabályzat a településszerkezeti tervvel összhangban – a tervezett változások időbeli ütemezésének
figyelembevételével – készül. (7) A kerületi településfejlesztési koncepció a fővárosi településfejlesztési koncepcióval, a kerületi integrált
településfejlesztési stratégia a fővárosi integrált településfejlesztési stratégiával összhangban készül.
(8) A fővárosi rendezési szabályzat a fővárosi településszerkezeti tervvel összhangban készül.
(9) A kerületi építési szabályzat a fővárosi településszerkezeti terv és a fővárosi rendezési szabályzat alapján készül.
3. A településfejlesztés és a területfejlesztés, valamint a településrendezés és a területrendezés
összefüggései 4. § (1) A koncepció és a stratégia a területfejlesztési koncepciók és programok, a szakpolitikai és területi koncepciók és
programok, valamint a területrendezési tervek figyelembevételével kerülnek kidolgozásra.
(2) A településrendezési eszközök a területrendezési tervek rendelkezéseivel összhangban készülnek.
II. FEJEZET TELEPÜLÉSFEJLESZTÉS 4. A településfejlesztési koncepció 5. § (1) A hosszútávra szóló koncepciót az önkormányzat a megállapításról szóló döntés mellékleteként fogadja el.
(2) A koncepciót az 1. melléklet szerinti megalapozó vizsgálat alapján kell elkészíteni, részletes tartalmi követelményeit
a 2. melléklet tartalmazza. (3) Az 1. és a 2. mellékletben meghatározott tartalom elemei összevonhatók, átcsoportosíthatók, indokolt esetben egyes
elemei elhagyhatók, illetve azokat a település méretének, sajátosságainak, a településhálózatban betöltött
szerepének, valamint az adott témakörnek megfelelő részletezettséggel kell kidolgozni.
5. Az integrált településfejlesztési stratégia 6. § (1) A középtávra szóló stratégiát az önkormányzat a megállapításról szóló döntés mellékleteként fogadja el.
(2) A stratégia készítése során az 1. melléklet szerinti megalapozó vizsgálatokat szükség szerint aktualizálni kell.
A stratégia részletes tartalmi követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A stratégia végrehajtásáról szóló beszámolóról a helyi önkormányzat képviselő-testülete évente dönt.
7. § Az önkormányzat a stratégiát legalább négyévente áttekinti, ellenőrzi, és dönt arról, hogy
a) továbbra is változatlan tartalommal alkalmazza, b) módosítja, vagy
c) újat készít. 6. Önkormányzatok közös tervezése 8. § Az önkormányzatok által – megállapodás alapján – társulásban készített koncepciót, illetve stratégiát a közös
tervezésben érintett önkormányzatok közös dokumentumként fogadhatják el. III. FEJEZET
TELEPÜLÉSRENDEZÉS 7. A településszerkezeti terv 9. § (1) A hosszútávra szóló településszerkezeti tervet az önkormányzat a megállapításról szóló döntés mellékleteként
fogadja el. (2) A településszerkezeti tervben kell megállapítani a táj, az épített és a természeti környezet alakításának és védelmének
területfelhasználással összefüggő módját, valamint ki kell jelölni a település fejlesztésének területi irányait.
A településszerkezeti tervben meg kell határozni a település egyes területrészeinek területfelhasználását, a település
működéséhez szükséges műszaki infrastruktúra elemeknek a település szerkezetét meghatározó térbeli kialakítását és
elrendezését. (3) A településszerkezeti tervet a település teljes közigazgatási területére kell elkészíteni.
(4) A településszerkezeti tervhez – az (5) és a (6) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – el kell készíteni az 1. melléklet
szerinti megalapozó vizsgálatot és a 3. melléklet szerinti alátámasztó javaslatot.
(5) Amennyiben a koncepcióhoz elkészült az 1. melléklet szerinti megalapozó vizsgálat, az – szükség szerint aktualizálva –
a településszerkezeti tervhez is felhasználható. (6) Az 1. és a 3. mellékletben meghatározott tartalom elemei összevonhatók, fejezeten belül átcsoportosíthatók,
bővíthetők, egyes részelemei a településrendezési feladatnak megfelelően a település adottságainak, valamint
a település településhálózatban elfoglalt helyének figyelembevételével indokolt esetben elhagyhatók.
(7) A településszerkezeti terv részletes tartalmi követelményeit a 4. melléklet tartalmazza.
(8) A településszerkezeti terv részét képező területi mérleg számítása során
a) a területfelhasználási egység területét a településszerkezetet nem meghatározó, területfelhasználási kategóriába
önállóan nem sorolt közterületek (gyűjtőútnál alacsonyabb rendű utak) területével növelt területtel kell
kiszámítani, b) eltérő területfelhasználási egységek találkozásánál az önálló kategóriába nem sorolt közterületet annak felező
vonaláig kell az érintett egységekhez hozzászámítani, c) vonalas szimbólummal jelzett távlati közlekedési nyomvonal területét nem kell a számításnál figyelembe venni.
10. § (1) A településszerkezeti terv részét képező szerkezeti tervlap – a település nagyságát, sajátosságait figyelembe vevő,
1:10000-es vagy annál nagyobb méretarányban – meghatározza a település szerkezetét és területfelhasználását,
továbbá rögzíti a településre vonatkozó védelemmel és korlátozásokkal érintett területeket.
(2) A 4. melléklet 1.1.1.–1.1.6. pontja szerinti területeket ütemezéssel is lehet ábrázolni.
(3) A 4. melléklet 1.1. és 1.2.–1.8. pontja szerinti tartalom külön tervlapon is ábrázolható.
8. A helyi építési szabályzat 11. § (1) A helyi építési szabályzat a településszerkezeti tervvel összhangban megállapítja – a táj, az épített- és a természeti
környezet, valamint a környezeti elemek védelmével kapcsolatos területhasználati korlátozásokkal, továbbá az egyes
területek felhasználásával, az azokon való építés rendjével és intenzitásával kapcsolatos előírásokkal – a helyi építési
követelményeket, jogokat és kötelezettségeket: a) a település teljes közigazgatási területére,
b) az együtt tervezendő területekre, amelyek összességében a település teljes közigazgatási területét lefedik, vagy
c) külön az együtt tervezendő területre vagy területekre, és külön az együtt tervezendő területen, területeken kívüli
közigazgatási területre. (2) Egy adott területre csak egy helyi építési szabályzat állapítható meg.
(3) A helyi építési szabályzat melléklete a szabályozási terv.
(4) A helyi építési szabályzathoz el kell készíteni az 1. melléklet szerinti megalapozó vizsgálat építés helyi rendjének
megállapításához szükséges részét és a 3. melléklet szerinti alátámasztó javaslatot, a 16. § (4)–(6) bekezdésében
foglaltak figyelembevételével. (5) A településszerkezeti tervhez készített 1. melléklet szerinti megalapozó vizsgálat és 3. melléklet szerinti alátámasztó
javaslat szükség szerint aktualizálva, kiegészítve felhasználható a (4) bekezdés szerinti munkarészekhez.
(6) Az 1. és a 3. mellékletben meghatározott tartalom elemei összevonhatók, fejezeten belül átcsoportosíthatók,
bővíthetők, egyes részelemei a településrendezési feladatnak megfelelően a tervezési terület adottságainak
figyelembevételével indokolt esetben elhagyhatók. (7) A helyi építési szabályzat részletes tartalmi követelményeit – figyelemmel a 13. § (3) bekezdésében foglaltakra is – az
5. melléklet tartalmazza. (8) Helyi építési szabályzatot kell készíteni:
a) az újonnan beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő területekre,
b) a településszerkezet, a természeti adottság, a tájhasználat, tájszerkezet védelme, az épített örökség, az építés
vagy a rendeltetés szempontjából különös figyelmet igénylő területekre,
c) a településszerkezeti tervben meghatározott, a természeti tényezők által kiemelten veszélyeztetett területekre,
d) közterület kialakítása, módosítása vagy megszüntetése esetén, e) az építés helyi rendjének biztosítása érdekében, amennyiben a település sajátosságai és adottságai azt
indokolják. 12. § A helyi építési szabályzat – a kialakult állapotra, domborzati adottságokra tekintettel, a kedvezőbb településképi
illeszkedés érdekében – lehetőséget adhat a szabályaitól való eltérésre. Ebben az esetben meg kell határozni az eltérés
mértékét és alkalmazásának feltételeit, amely nem korlátozhatja a szomszédos telek építési jogát.
13. § (1) A szabályozási terv a településszerkezeti tervvel összhangban készül, az állami ingatlan-nyilvántartási alaptérkép
felhasználásával, a szabályozási tartalomnak megfelelő méretarányban. (2) A szabályozási terv kötelező, más jogszabály által elrendelt, javasolt és tájékoztató elemeket tartalmaz. A szabályozási
terven fel kell tüntetni, hogy „Készült az állami alapadatok felhasználásával”.
(3) A szabályozási terv tartalmazza legalább a) az építési övezetek és övezetek lehatárolását és jelét, továbbá
b) a más jogszabály által elrendelt védelemmel és korlátozással érintett területeket.
9. A jelmagyarázat alkalmazása 14. § A településrendezési eszközöket a 6. melléket szerinti jelmagyarázat alkalmazásával kell elkészíteni, amelynek elemei
tovább bővíthetők. 10. Telepítési tanulmányterv és beépítési terv
15. § (1) Telepítési tanulmánytervet kell készíteni: a) településrendezési szerződés előkészítéséhez,
b) építési beruházás esetén településrendezési eszköz módosításának kezdeményezéséhez, vagy
c) az összevont telepítési eljárás telepítési hatásvizsgálati szakaszának részeként.
(2) A telepítési tanulmányterv részeként beépítési tervet kell készíteni.
(3) Beépítési terv készülhet a helyi építési szabályzat alátámasztó javaslataként is, annak megalapozásaként.
(4) A telepítési tanulmányterv és a beépítési terv részletes tartalmi követelményeit a 7. melléket tartalmazza. A beépítési
terv kiegészíthető 3D ábrákkal a térbeli kialakítás bemutatására. A tervezési feladat jellegének megfelelően az egyes
tartalmi elemek – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – összevonhatók vagy elhagyhatók.
(5) A beépítési terv tartalmazza legalább: a) a beépítés javaslatát,
b) a telkeken belüli és a határoló közterületek
ba) zöldfelületeinek és szabadtereinek kialakítását, bb) közlekedési és parkolási rendjét, és
bc) közműveinek felszíni építményeit. 11. A településrendezési eszközök módosítása
16. § (1) Az önkormányzat a településszerkezeti tervet legalább 10 évente, a helyi építési szabályzatot legalább 4 évente
áttekinti, ellenőrzi és dönt arról, hogy a) továbbra is változatlan tartalommal alkalmazza,
b) módosítja, vagy c) újat készít. (2) A településszerkezeti terv módosítása esetén annak a településszerkezeti tervben történő átvezetéséről folyamatosan
gondoskodni kell. (3) Amennyiben a korábbi módosítások időközi átvezetése nem történt meg, akkor a településszerkezeti tervet
legkésőbb az (1) bekezdés b) pontja szerinti módosításkor egységbe kell foglalni.
(4) A településszerkezeti terv módosítását igénylő helyi építési szabályzat készítése vagy módosítása esetén
a településrendezési eszközök közös megalapozó vizsgálatra alapozva, együtt készíthetők és közös alátámasztó
javaslatot is tartalmazhatnak. (5) Helyi építési szabályzat – a főváros estében a kerületi építési szabályzat – készítése vagy módosítása esetén
a megalapozó vizsgálatot és az alátámasztó javaslatot – amennyiben korábban készült – az időközben bekövetkező
változásokra tekintettel kell aktualizálni. Abban az esetben, ha nem készült korábban e rendelet szerinti megalapozó
vizsgálat és alátámasztó javaslat, azt el kell készíteni.
(6) Amennyiben a településrendezési eszköz nem a település egészére készül, úgy a megalapozó vizsgálatot
a településfejlesztés és településrendezés várható hatása szerinti területre kell elvégezni, a szerkezeti összefüggések
bemutatásával. (7) Amennyiben a (3) bekezdés szerint a módosítások egységbe foglalása során összeállított jelmagyarázat alkalmazása
tartalmi módosítást eredményezne, a településszerkezeti tervet módosítani kell.
12. Önkormányzatok közös tervezése 17. § (1) Az önkormányzatok által – megállapodás alapján – társulásban készített településszerkezeti tervet, illetve helyi építési
szabályzatot a közös tervezésben részt vevő minden települési önkormányzat a saját közigazgatási területére
külön-külön dokumentumként fogadja el. (2) A közös tervezés során a településrendezési eszközök közös dokumentumként is készíthetők és véleményeztethetők.
(3) A fővárosi önkormányzat kezdeményezésére, a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat megállapodás
alapján társulásban kerületi építési szabályzatot készíthet. A kerületi önkormányzat a kerületi építési szabályzatot saját
közigazgatási területére külön-külön dokumentumként fogadja el. IV. FEJEZET
A FŐVÁROS TELEPÜLÉSRENDEZÉSI ESZKÖZEIRE VONATKOZÓ ELTÉRŐ RENDELKEZÉSEK 13. A fővárosi településszerkezeti terv
18. § (1) A fővárosi településszerkezeti tervet a fővárosi önkormányzat közgyűlése a megállapításról szóló döntés
mellékleteként fogadja el. (2) A fővárosi településszerkezeti tervet a főváros teljes közigazgatási területére 1:10000 méretarányban kell elkészíteni.
(3) A fővárosi településszerkezeti tervhez el kell készíteni az 1. melléklet szerinti megalapozó vizsgálatot és a 3. melléklet
szerinti alátámasztó javaslatot, amelyek méretaránya a (2) bekezdésben meghatározottól eltérő lehet.
(4) A fővárosi településszerkezeti terv a 4. melléklet szerinti tartalommal készül, a 4. melléklet 1.1.–1.8. pontja szerinti
tartalom külön-külön tervlapon is ábrázolható. 14. A fővárosi rendezési szabályzat
19. § (1) A fővárosi településszerkezeti tervvel egyidejűleg fővárosi rendezési szabályzat készül, amely a főváros teljes
közigazgatási területére megállapítja: a) a területfelhasználási egységek beépítési sűrűségét,
b) a településszerkezeti terven lehatárolt egyes területek épületmagassági korlátozásával kapcsolatos előírásokat,
és c) a főváros egészének működését biztosító műszaki infrastruktúra megvalósításához szükséges területeket és az
azokra vonatkozó különleges rendelkezéseket. (2) A fővárosi rendezési szabályzatot a fővárosi önkormányzat közgyűlése állapítja meg.
15. A kerületi építési szabályzat 20. § (1) A kerületi építési szabályzat a fővárosi településszerkezeti tervvel és a fővárosi rendezési szabályzattal összhangban
készül. Eltérés igénye esetén a fővárosi településszerkezeti terv és a fővárosi rendezési szabályzat módosításáról
előzetesen kell dönteni. (2) A fővárosi önkormányzat törvényben meghatározott feladatellátásához szükséges kerületi szabályozást – a fővárosi
önkormányzat kezdeményezésére – az érintett kerületi és a fővárosi önkormányzat együttműködésével kell
elkészíteni. (3) A kerületi építési szabályzatot a kerületi önkormányzat képviselő-testülete állapítja meg.
(4) A kerületi építési szabályzat mellékletét képezi az 1:4000 vagy annál nagyobb méretarányú szabályozási tervlap.
(5) A kerületi építési szabályzatban az egyes településszerkezeti egységekre vonatkozó előírások egy-egy fejezetbe
csoportosíthatóak. (6) A kerületi építési szabályzat: a) a kerület teljes közigazgatási területére,
b) az együtt tervezendő területekre – amelyek összességében a kerület teljes közigazgatási területét lefedik –,
c) külön az együtt tervezendő területre vagy területekre, és külön az együtt tervezendő területen, területeken kívüli
kerületi közigazgatási területre, vagy d) külön a (7) bekezdésben meghatározott telektömbre, és külön a telektömbön kívüli kerületi közigazgatási
területre készül. (7) Kerületi építési szabályzat telektömbre csak kivételesen készíthető, és akkor is csak 1:1000 méretarányú szabályozási
tervvel, az alábbi feltételek egyidejű fennállása esetében: a) a szomszédos telektömb beépítése már kialakult, változtatást nem igényel,
b) az adott telektömb meglévő területfelhasználása eltér a környezetre jellemző, kialakult beépítéstől, vagy
a környező lakosságot szolgáló intézmény, c) a telektömb tervezett felhasználása a környezeti elemek állapotát nem befolyásolja kedvezőtlenül, valamint
d) nem együtt tervezendő településszerkezeti egység területén helyezkedik el.
(8) A szabályozási tervlapon – tájékoztató jelleggel – legalább egy telek mélységben be kell mutatni a szomszédos
környezet jellemzőit is. (9) A fővárosi önkormányzat kezdeményezésére kerületi építési szabályzat készülhet a Róbert Károly körút–Hungária
körút–Könyves Kálmán körút–Rákóczi híd–Hamzsabégi út–Karolina út–Villányi út–Budaörsi út–Alkotás út–Krisztina
körút–Széll Kámán tér–Margit körút–Török utca–Frankel Leó utca–Bécsi út–Vörösvári út–Árpád híd által határolt
területen belüli egymáshoz csatlakozó együtt tervezendő területekre. V. FEJEZET
EGYÉB TELEPÜLÉSRENDEZÉSI SAJÁTOS JOGINTÉZMÉNYEK 16. Településképi véleményezési eljárás
21. § (1) Az építési tevékenységgel érintett telek helye szerinti település polgármestere településképi véleményezési eljárást
(a továbbiakban: véleményezési eljárás) folytathat le a) az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló kormányrendeletben meghatározott azon engedélyezési eljárásokat megelőzően,
aa) amelynél a településrendezési és építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendelet szerinti
területi építészeti-műszaki tervtanácsnak nincs hatásköre, és ab) amennyiben összevont telepítési eljárást, ezen belül telepítési hatásvizsgálati szakaszt nem
kezdeményezett az építtető; és b) ha az eljárás lefolytatásának részletes szabályairól az önkormányzat rendeletet alkotott, amelyben meghatározta,
hogy ba) véleményét mely esetekben alapozza önkormányzati főépítész vagy helyi építészeti-műszaki tervtanács
(a továbbiakban: helyi tervtanács) szakmai álláspontjára, bb) melyek a véleményezés részletes szempontjai, és
bc) helyi tervtanács működtetése esetén melyek a működés és az eljárás részletes szabályai.
(2) A polgármester építmény építésére, bővítésére, településképet érintő átalakítására irányuló építési, összevont vagy
fennmaradási engedélyezési eljárásokhoz adhat településképi véleményt. (3) A véleményezési eljárás során vizsgálni kell
a) a telepítés (a környezetbe illeszkedés, a beépítés vagy az építészeti jellegzetesség és látvány, a helyi jelleg
védelme) településképbe való illesztését, a helyi építészeti érték védelmének érvényre juttatását, azokra
gyakorolt hatását, b) a településrendezési eszközöknek való megfelelést, a rálátás és kilátás követelményeinek való megfelelést,
c) az épület homlokzatának és tetőzetének kialakítási módját,
d) a közterület mentén az épület kialakításának módját és feltételeit,
e) az építmény takaratlanul maradó és közterületről közvetlenül látható határfelületeinek kialakítási módját és
feltételeit, valamint f) közterületen folytatott építési tevékenység végzése esetén a közterület burkolatának, műtárgyainak,
köztárgyainak, növényzetének, továbbá a díszvilágító és hirdető-berendezések kialakítását.
22. § (1) A véleményezési eljárás lefolytatásához a kérelmező (építtető) kérelmét papíralapon nyújtja be, és a véleményezendő
építészeti-műszaki dokumentációt elektronikus formában az építésügyi hatósági eljáráshoz biztosított elektronikus
tárhelyre feltölti, melyhez a polgármesternek hozzáférést biztosít. (2) A kérelemnek tartalmaznia kell az építtető vagy kérelmező nevét és címét, valamint a tervezett és véleményezésre kért
építési tevékenység helyét, az érintett telek helyrajzi számát. A kérelemhez csak az (1) bekezdés szerinti
építészeti-műszaki dokumentációt kell mellékelni. (3) Az építészeti-műszaki dokumentációnak a véleményezéshez az alábbi munkarészeket kell tartalmaznia:
a) helyszínrajzi elrendezés ábrázolása, a szomszédos beépítés bemutatása, védettség lehatárolása, terepviszonyok
megjelenítése szintvonalakkal, b) településképet befolyásoló tömegformálás, homlokzatkialakítás, utcakép, illeszkedés ábrázolása (lehet makett,
fotómontázs, digitális megjelenítés is), c) reklámelhelyezés ábrázolása, d) rendeltetés meghatározása, valamint
e) rövid műszaki leírás a különböző védettségek bemutatásával, a telepítésről és az építészeti kialakításról.
(4) A polgármester a kérelem beérkezését követően haladéktalanul – határidő megjelölésével – bekéri
a) az önkormányzati főépítész szakmai álláspontját, vagy b) helyi tervtanács működtetése esetén annak szakmai álláspontját.
(5) A polgármester véleményében a) engedélyezésre – feltétellel vagy anélkül – javasolja a tervezett építési tevékenységet, vagy
b) engedélyezésre nem javasolja a tervezett építési tevékenységet, ha
ba) a kérelem vagy melléklete nem felel meg az e rendeletben és az önkormányzat rendeletében
meghatározottaknak, vagy bb) a tervezett építési tevékenység nem felel meg a településképi illeszkedési követelményeknek.
(6) A polgármester véleménye tartalmazza: a) a kérelmező (építtető) adatait,
b) a tervezett építési tevékenység rövid leírását, helyét, címét és a telek helyrajzi számát,
c) az (5) bekezdés szerinti véleményét és annak részletes indoklását.
(7) A polgármester a kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül megküldi véleményét az építtetőnek vagy
a kérelmezőnek, továbbá véleményét elektronikus formában feltölti az elektronikus tárhelyre.
(8) A településképi vélemény ellen önálló jogorvoslatnak nincs helye, az csak az építésügyi hatósági ügyben hozott
döntés keretében vitatható. 17. Településképi bejelentési eljárás 23. § (1) A polgármester településképi bejelentési eljárást (a továbbiakban: bejelentési eljárás) folytathat le
a) az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló kormányrendeletben építési engedélyhez nem kötött azon építési tevékenységek
tekintetében, melynek megkezdését, b) azon reklámok elhelyezése tekintetében melyek elhelyezését,
c) azon építmények rendeltetésének megváltoztatása tekintetében, melyek rendeltetésének megváltoztatását
a települési önkormányzat helyi önkormányzati rendeletben bejelentési eljárás lefolytatásához kötötte, és az eljárás
részletes szabályairól, valamint a 24. § (1) bekezdés a) pontja szerinti igazolás érvényességi idejéről helyi rendeletet
alkotott. (2) A bejelentés tartalmazza: a) a bejelentő nevét,
b) a bejelentő lakcímét, szervezet esetén székhelyét, c) a folytatni kívánt építési tevékenység, reklámelhelyezés vagy rendeltetésváltoztatás megjelölését,
d) a tervezett építési tevékenység, reklámelhelyezés vagy rendeltetésváltoztatás helyét, a telek helyrajzi számát,
e) az építési tevékenység elvégzése, a rendeltetésváltozás megvalósítása vagy a reklámozás tervezett időtartamát.
(3) A bejelentéshez dokumentációt kell mellékelni. A dokumentációnak – a kérelem tárgyának megfelelően – a következő
munkarészeket kell tartalmaznia: a) műszaki leírást, a telepítésről és az építészeti kialakításról,
b) helyszínrajzot a szomszédos építmények és a terepviszonyok feltüntetésével,
c) alaprajzot, d) homlokzatot, e) utcaképi vázlatot, színtervet, látványtervet.
24. § (1) A polgármester a bejelentés megérkezésétől számított 8 napon belül
a) a tervezett építési tevékenységet, reklámelhelyezést vagy rendeltetésváltoztatást – kikötéssel vagy anélkül –
tudomásul veszi és a bejelentőt erről a tényről igazolás megküldésével értesíti, ha a bejelentés megfelel a 23. §
(2) és (3) bekezdésben meghatározott követelményeknek és a tervezett építési tevékenység, reklám vagy
rendeltetés illeszkedik a településképbe, b) megtiltja az építési tevékenység, reklámelhelyezés vagy rendeltetésváltoztatás megkezdését és – a megtiltás
indokainak ismertetése mellett – figyelmezteti a bejelentőt a tevékenység bejelentés nélküli elkezdésének és
folytatásának jogkövetkezményeire, ha a bejelentés nem felel meg a 23. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott
követelményeknek vagy a tervezett építési tevékenység, reklám vagy rendeltetésváltoztatás nem illeszkedik
a településképbe. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti igazolás tartalmazza
a) a bejelentés iktatási számát és ügyintézőjének nevét,
b) a bejelentő (építtető) nevét, valamint lakcímét, szervezet esetén székhelyét,
c) a bejelentett építési tevékenység, reklámelhelyezés vagy rendeltetésváltoztatás megjelölését,
d) a bejelentés előterjesztésének napját, valamint e) azt, az időtartamot, amelyre a bejelentés szól.
25. § A polgármester ellenőrzi a bejelentési kötelezettség teljesítését és a bejelentett tevékenység folytatását.
18. Településképi kötelezés 26. § (1) A polgármester a helyi önkormányzati rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében,
a közigazgatási hatósági eljárásról és szolgáltatásról szóló törvény szabályai alapján – hivatalból vagy kérelemre –
kötelezési eljárást folytat le az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Étv.) 29. § (6) bekezdésében meghatározott esetkörben.
(2) A polgármester az (1) bekezdés szerinti eljárásban az érintett ingatlan tulajdonosát – a helyi építészeti értékek,
a településkép védelme érdekében – az építmény, építményrész felújítására, átalakítására vagy elbontására
kötelezheti. 19. Közterület-alakítás 27. § (1) A közterület-alakítás célja, hogy elősegítse a településszerkezetileg, forgalom-technikailag vagy településképi
szempontból együtt kezelendő közterületek településökológiai, településképi és műszaki szempontból, valamint
a zöldfelületi rendszer szempontjából egységes és összehangolt módon történő kialakítását és fejlesztését.
(2) A közterület alakítására közterület alakítási terv készíthető a helyi sajátosságoknak megfelelően, a 8. melléklet szerinti
tartalommal. (3) A közterület-alakítási tervet az önkormányzat fogadja el és további döntéseiben érvényesíti.
(4) A közterület-alakítási terv legalább a településszerkezetileg, forgalom-technikailag vagy településképi szempontból
együtt kezelendő közterületekre készül, és az érintett közterületszakaszt határoló telkek határáig érvényesíthető.
(5) A közterület-alakítási terv a vonatkozó településrendezési eszközökkel összhangban készül, és a legalább 1:500-as
méretarányú tervlapból és a közterület-alakítás leírásából áll. VI. FEJEZET
A TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ, AZ INTEGRÁLT TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI STRATÉGIA ÉS A TELEPÜLÉSRENDEZÉSI ESZKÖZÖK EGYEZTETÉSÉNEK ÉS ELFOGADÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
20. A településfejlesztési koncepció, az integrált településfejlesztési stratégia és a településrendezési
eszközök egyeztetésének és elfogadásának közös szabályai 28. § (1) A koncepciót, a stratégiát és a településrendezési eszközöket a polgármester, illetve a főpolgármester (a továbbiakban
együtt: polgármester) egyezteti a partnerségi egyeztetés szerinti érintettekkel a helyi adottságoknak megfelelően, az
államigazgatási szervekkel, az érintett területi és települési önkormányzatokkal.
(2) Koncepció, stratégia, településrendezési eszköz vagy azok módosítása véleményezési eljárás lefolytatása nélkül
nem fogadható el, kivéve a magasabb szintű jogszabály rendelkezésének változása miatti ellentétes – helyi
önkormányzati – előírás hatályon kívül helyezése esetén. (3) A lakossággal, érdekképviseleti, civil és gazdálkodó szervezetekkel, egyházakkal történő véleményeztetés a helyi
adottságoknak megfelelően, a feladat jellegének figyelembevételével a partnerségi egyeztetés szabályai szerint
történik. (4) A helyi építési szabályzat az országos településrendezési és építési követelményekben megállapított
településrendezési követelményeknél megengedőbb követelményeket az országos településrendezési és építési
követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 111. §-ában meghatározottakon túl
akkor határozhat meg, ha ahhoz az állami főépítész záró szakmai véleményében hozzájárul.
21. A partnerségi egyeztetés 29. § Az önkormányzat – a teljes körű nyilvánosság biztosításával, az e fejezetben meghatározott határidők
figyelembevételével – a tervezés előtt dönt a partnerségi egyeztetés szabályairól, amelynek során meghatározza:
a) az egyeztetésben résztvevők (a továbbiakban: partnerek) tájékoztatásának módját és eszközeit,
b) a javaslatok, vélemények dokumentálásának, nyilvántartásának módját, c) az el nem fogadott javaslatok, vélemények indokolásának módját, a dokumentálásuk, nyilvántartásuk rendjét,
d) az elfogadott koncepció, stratégia és településrendezési eszközök nyilvánosságát biztosító intézkedéseket.
22. A településfejlesztési koncepció egyeztetésének és elfogadásának szabályai
30. § (1) A polgármester a készítendő koncepcióról előzetes tájékoztatót küld a 9. mellékletben meghatározott államigazgatási
szerveknek, valamint az érintett területi (megyei és fővárosi) és a közvetlenül érintett szomszédos települési
önkormányzatnak (a továbbiakban együtt: érintett területi, települési önkormányzat), továbbá azt ismerteti
a partnerségi egyeztetés szabályai szerint az eljárásban érintett résztvevőkkel.
(2) Az előzetes tájékoztató átvételétől számított 21 napon (a főváros esetében 30 napon) belül, az abban foglalt
önkormányzati szándékokkal és a fejlesztéssel érintett területtel kapcsolatban:
a) az államigazgatási szerv aa) ismerteti a hatáskörébe tartozó kérdésekben a településre vonatkozó jogszabályon alapuló követelményeit
és a koncepció tartalmi követelményeivel kapcsolatos elvárásait, a települést érintő ágazati
elhatározásokat, ab) nyilatkozik arról, hogy az eljárás további szakaszaiban részt kíván-e venni,
ac) teljesíti a 9. melléklet szerinti adatszolgáltatási témakörben adatszolgáltatási kötelezettségét, és
ad) felhasználásra biztosítja a koncepció készítéséhez szükséges adatokat;
b) az érintett területi, települési önkormányzat, továbbá a fővárosi kerület esetében a fővárosi önkormányzat
tájékoztatást ad a koncepció készítését befolyásoló terveiről; c) a partner a partnerségi egyeztetés szabályai szerint javaslatokat, észrevételeket tesz, véleményt nyilvánít.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti ágazati elhatározások és a (2) bekezdés a) pont ac) alpontja
szerinti adatok nem az egyeztetési eljárásban részt vevő államigazgatási szervnél állnak rendelkezésre, úgy
a megkeresést a 9. melléklet szerinti államigazgatási szerv egyezteti az ágazati elhatározással és adatokkal rendelkező
államigazgatási- vagy kezelő szervvel, és szakmai álláspontját ezt követően adja meg.
(4) Az önkormányzat dönt a koncepció kiválasztott fejlesztési irányáról, és arról, hogy a megalapozó vizsgálat megfelel
a tervezés alapjának. (5) A koncepció tervezetét a polgármester véleményezésre megküldi a (2) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti
államigazgatási szerveknek, valamint a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti résztvevőknek. A résztvevők – figyelemmel
a (3) bekezdésben foglaltakra is – a koncepció tervezetét 21 napon (a főváros esetében 30 napon) belül véleményezik.
(6) A polgármester a koncepciót tartalmazó előterjesztésben ismerteti az el nem fogadott véleményeket és azok
indokolását. (7) Az elfogadott koncepciót az önkormányzat honlapján közzé kell tenni.
(8) A koncepció elfogadásáról és honlapon való közzétételéről a polgármester 5 napon (a főváros esetében 10 napon)
belül értesítést küld az egyeztetésben részt vetteknek és az állami főépítésznek.
23. Az integrált településfejlesztési stratégia egyeztetésének és elfogadásának szabályai
31. § (1) A stratégia tervezetét a polgármester véleményezésre megküldi a 30. § (1) bekezdésében meghatározott
résztvevőknek. A résztvevők a stratégia tervezetét 21 napon (a főváros esetében 30 napon) belül véleményezik.
(2) A polgármester a beérkezett véleményeket, illetve a vélemények alapján átdolgozott stratégiát ismerteti
a képviselő-testülettel. (3) Az elfogadott stratégiát az önkormányzat honlapján közzé kell tenni.
(4) A stratégia elfogadásáról és honlapon való közzétételéről a polgármester 5 napon (a főváros esetében 10 napon) belül
értesítést küld az egyeztetésben részt vetteknek és az állami főépítésznek.
24. A településrendezési eszközök egyeztetésének és elfogadásának szabályai
32. § (1) A településrendezési eszközök egyeztetési eljárása e rendeletben meghatározottak szerint lehet:
a) teljes, b) egyszerűsített vagy c) tárgyalásos eljárás.
(2) Az eljárás típusának meghatározása e rendeletben foglalt követelmények szerint történik, a településrendezési
eszközök kidolgozását vagy módosítását megelőzően. Amennyiben az eljárás típusa nem határozható meg
egyértelműen, a polgármester egyeztetést kezdeményez a kérdés eldöntésének érdekében az állami főépítésznél, aki
az egyeztetés alapján javaslatot tesz az eljárás típusára.
(3) Településrendezési eszköz készítése és módosítása során – a (4)–(6) bekezdésben meghatározott esetek kivételével –
teljes eljárást kell lefolytatni. (4) A településrendezési eszköz egyeztetése történhet az egyszerűsített eljárás szerint, amennyiben a településrendezési
eszköz módosítása során az alábbi feltételek egyaránt teljesülnek:
a) a településszerkezetet meghatározó műszaki infrastruktúra főhálózat nem változik,
b) nem történik új beépítésre szánt terület kijelölése, kivéve, ha a képviselő-testület döntésében a módosítást
gazdaságfejlesztő beruházás megvalósulása érdekében támogatja és az legalább 15 új munkahely
megteremtését biztosítja, c) nem történik zöld, vízgazdálkodási, erdő- és természetközeli terület megszüntetése.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakon túl a településrendezési eszköz egyeztetése történhet az egyszerűsített eljárás szerint,
ha az Étv. 6. § (2) bekezdése szerint kerül sor a településrendezési eszköz készítésére vagy módosítására.
(6) A településrendezési eszköz egyeztetése tárgyalásos eljárás szerint történik, amennyiben a településrendezési eszköz
készítése vagy módosítás a) kiemelt társadalmi cél érdekében központi költségvetési forrásból finanszírozott, nemzetgazdásági szempontból
kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építési beruházás megvalósítása miatt indokolt,
b) a Kormány által rendeletben kihirdetett veszélyhelyzet esetén, az érintett településen a veszélyhelyzet
következményeinek a felszámolása vagy a további, közvetlenül fenyegető veszélyhelyzet megelőzése miatt
indokolt, c) magasabb szintű jogszabályi változás átvezetése, érvényesítése, valamint jogszabályi harmonizáció érdekében
történik, vagy d) elírás javítása, rajzi feldolgozásból, méretarányból adódó pontatlanság javítása érdekében történik.
(7) Az önkormányzat bármely településrendezési eszköz készítése során alkalmazhatja a teljes eljárást, illetve indíthatja az
eljárást az előzetes tájékoztatási szakasz kezdeményezésével. 33. § (1) A településszerkezeti terv és a helyi építési szabályzat egyszerre történő készítése vagy módosítása esetén egyeztetési
eljárásuk történhet párhuzamosan, külön-külön vagy egy eljárásban, de a településszerkezeti terv elfogadásáról szóló
döntés meg kell, hogy előzze a helyi építés szabályzat elfogadását.
(2) A fővárosi településrendezési eszköz módosítását igénylő kerületi építési szabályzat készítése vagy módosítása esetén
a kerületi önkormányzatnak kezdeményeznie kell a fővárosi önkormányzatnál a fővárosi településszerkezeti terv
módosítását. Az erre vonatkozó kérelem fővárosi önkormányzathoz történő beérkezésétől számított 30 napon belül
a fővárosi önkormányzat: a) dönt az eljárás megindításáról és erről 8 napon belül értesíti a kerületi önkormányzatot, vagy
b) elutasítja a kérelmet és indokolt döntését 8 napon belül megküldi a kerületi önkormányzatnak.
(3) A (2) bekezdés a) pontja esetén az értesítést követő 8 napon belül a két önkormányzat külön-külön megindítja
a feladatkörébe tartozó településrendezési eszköz egyeztetési eljárását. Az egyeztetési eljárás lezárását követően
a tervezetet a főpolgármester 60 napon belül a közgyűlés elé terjeszti. Az egyeztetési eljárás településrendezési
szerződéshez nem köthető. (4) A fővárosi településszerkezeti terv és a fővárosi rendezési szabályzat elfogadására vonatkozó döntés meg kell, hogy
előzze a kerületi építés szabályzat elfogadását. (5) A fővárosi településrendezési eszközök egyeztetési eljárása során a fővárosi önkormányzat a kerületi, a kerületi
önkormányzatok a fővárosi településrendezési eszköz véleményezésében az adott eljárás minden szakaszában részt
vesznek, az elfogadást kivéve. 34. § (1) Az államigazgatási szervet az eljárás során adott véleménye – a településrendezési eszköz szabályozási körében – köti.
(2) Azt az érdekeltet, aki a) az eljárás során az eljárási szabályokban meghatározott határidőn belül nem adott – államigazgatási szerv
esetében jogszabályon alapuló – véleményt, b) az egyeztető tárgyaláson szabályos meghívás ellenére nem vett részt, vagy
c) aki az egyeztető tárgyaláson nem képviselteti magát és levelében nem jogszabályon alapuló véleményének
fenntartását jelzi, az adott eljárási szakaszban kifogást nem emelő véleményezőnek kell tekinteni.
35. § Abban az esetben, ha az összevont telepítési eljárással egyidejűleg a településrendezési eszköz módosítása is
szükséges, az eljárásba bevont szakhatóságok véleménye kiváltja a településrendezési eszköz egyeztetési eljárásában
való részvételüket, azonban az egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló kormányrendelet
előírásait figyelembe kell venni. 25. A teljes eljárás
36. § A teljes eljárás a) előzetes tájékoztatási,
b) véleményezési, c) végső szakmai véleményezési, d) elfogadási és hatálybaléptetési
szakaszból áll. 26. Az előzetes tájékoztatási szakasz 37. § (1) A teljes eljárás az előzetes tájékoztatási szakasz kezdeményezésével indul, a településrendezési eszköz kidolgozása
előtt. (2) Az előzetes tájékoztatási szakaszt a polgármester kezdeményezi, amelyben az előzetes tájékoztatót megküldi
a) a partnerségi egyeztetés szerint az eljárásban érintett partnereknek,
b) a 9. mellékletben meghatározott államigazgatási szerveknek, és
c) településszerkezeti terv készítése vagy módosítása esetében az érintett területi, települési önkormányzatnak,
továbbá d) a fővárosi településrendezési eszköz esetén az érintett kerületi önkormányzatnak.
(3) Az előzetes tájékoztatóban beazonosíthatóan meg kell határozni a rendezés alá vont területet, ismertetni kell
a rendezés célját és várható hatását, olyan módon és részletezettséggel, hogy a (2) bekezdés szerinti érintettek azzal
kapcsolatban észrevételeket, javaslatokat tehessenek, véleményt nyilváníthassanak. (4) A tájékoztatási szakaszban, az előzetes tájékoztató átvételétől számított 21 napon (a főváros esetében 30 napon) belül,
az abban foglalt elhatározással, és a rendezés alá vont területtel kapcsolatban:
a) a partner a partnerségi egyeztetésben rögzített szabályok szerint javaslatokat, észrevételeket tesz, véleményt
nyilvánít; b) az államigazgatási szerv: ba) ismerteti a hatáskörébe tartozó kérdésekben a jogszabályon alapuló az adott területre vonatkozó
követelményeit és a településrendezési eszköz tartalmi követelményeivel kapcsolatos elvárásait, az adott
területet érintő ágazati elhatározásokat, bb) nyilatkozik arról, hogy az eljárás további szakaszaiban részt kíván-e venni,
bc) teljesíti a 9. melléklet szerinti előzetes adatszolgáltatási kötelezettségét, és
bd) felhasználásra biztosítja a rendezési feladat ellátásához szükséges adatokat;
c) az érintett területi, települési önkormányzat tájékoztatást ad a vonatkozó hatályos területrendezési tervekről,
a települési önkormányzat a rendezést befolyásoló terveiről. (5) Amennyiben a (4) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti ágazati elhatározások és a (4) bekezdés b) pont bc) alpontja
szerinti adatok nem az egyeztetési eljárásban részt vevő államigazgatási szervnél állnak rendelkezésre, úgy
a megkeresést a 9. melléklet szerinti államigazgatási szerv egyezteti az ágazati elhatározással és adatokkal rendelkező
államigazgatási vagy kezelő szervvel, és szakmai álláspontját ezt követően adja meg.
(6) A (4) bekezdés b) és c) pontja szerinti érintett nyilatkozik arról, hogy a véleményezési dokumentációt elektronikus
adathordozón vagy papír formátumban kéri. Annak az érintettnek, aki nem nyilatkozik arról, hogy
papírdokumentációt kér, az eljárás további szakaszában a véleményeztetésre bocsátott dokumentáció elektronikus
adathordozón megküldhető. (7) Azt az eljárásban érintettet, aki az előzetes tájékoztatási szakaszban az (1)–(6) bekezdésnek megfelelően megküldött
tájékoztatóhoz határidőn belül nem ad véleményt, nem tesz észrevételt, vagy nyilatkozik arról, hogy az eljárásban nem
kíván részt venni, az eljárás további szakaszaiban nem kell értesíteni.
27. A véleményezési szakasz 38. § (1) A településrendezési eszközök elkészült tervezetét az elfogadás előtt véleményeztetni kell.
(2) A véleményezési szakaszt a polgármester kezdeményezi. A polgármester az elkészült tervezetet véleményezteti
a) a partnerekkel, a partnerségi egyeztetésben rögzítettek szerint,
b) az eljárásban való részvételi szándékáról nyilatkozó államigazgatási szervvel,
c) településszerkezeti terv esetén a tájékoztatást adó érintett területi, települési önkormányzattal, továbbá
d) a fővárosi településrendezési eszköz esetén az érintett kerületi önkormányzattal.
(3) A véleményezési szakaszban a véleményezők a tervezet átvételétől számított 30 napon belül adhatnak írásos
véleményt. (4) A véleménynek tartalmaznia kell: a) az államigazgatási szerv esetében a feladat- és hatáskörébe tartozó követelmények megállapítását,
b) a területi önkormányzat esetében a megyei területrendezési terveknek való megfelelés megállapítását, továbbá
c) a települési önkormányzat esetében a közigazgatási területét érintő infrastrukturális kapcsolatokra, valamint
egyéb környezteti hatásokra vonatkozó észrevételeket. (5) A vélemény kifogást emelő megállapításait jogszabályi hivatkozással vagy részletes szakmai indokolással kell igazolni.
39. § (1) Véleményeltérés esetén a polgármester egyeztetést kezdeményezhet, amelyről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) A véleményezést követően a beérkezett véleményeket – egyeztetés esetén a jegyzőkönyvet is – ismertetni kell
a képviselő-testülettel, amelyek elfogadásáról vagy el nem fogadásáról a képviselő-testület dönt. A vélemény,
észrevétel el nem fogadása esetén a döntést indokolnia kell.
(3) A véleményezési szakasz lezárul a (2) bekezdés szerinti döntés dokumentálásával és közzétételével.
28. A végső szakmai véleményezési szakasz 40. § (1) A polgármester, a véleményezési szakasz lezárását követően a településrendezési eszköz tervezetét, az eljárás során
beérkezett valamennyi vélemény és a véleményezési szakaszban keletkezett egyéb dokumentum egy példányát,
továbbá azok másolati példányát elektronikus adathordozón megküldi végső szakmai véleményezésre az állami
főépítésznek. (2) Az állami főépítész a beérkezett dokumentumokat áttanulmányozza, és a beérkezésétől számított
a) 21 napon belül megküldi a polgármesternek a településrendezési eszközzel kapcsolatos záró szakmai véleményét
a településrendezési eszköz elfogadásához, vagy b) 15 napon belül egyeztető tárgyalást kezdeményez az ágazati és az érintett területi, települési önkormányzati
vélemények még fennmaradt kérdéseinek tisztázására. (3) Záró szakmai vélemény akkor adható, ha az (1) bekezdés szerinti valamennyi dokumentum hiánytalanul megküldésre
került. (4) Az állami főépítész a (2) bekezdés b) pontja szerinti egyeztető tárgyalásra a hely és az időpont megjelölésével
a tárgyalás előtt legalább 8 nappal elektronikus úton meghívja
a) a véleményezési szakaszban véleményt adó valamennyi államigazgatási szervet,
b) településszerkezeti terv esetében az érintett területi, települési önkormányzat képviselőjét, továbbá
c) a fővárosi településrendezési eszköz esetén az érintett kerületi önkormányzat képviselőjét.
(5) Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza a felmerült valamennyi véleményeltéréssel
kapcsolatos döntést, és a településrendezési eszköz elfogadására alkalmassá tételéhez szükséges feltételeket.
(6) Az állami főépítész a jegyzőkönyvet és – a (7) bekezdésben foglalt eset kivételével – a záró szakmai véleményét az
egyeztetést követően 8 napon belül megküldi a polgármesternek, a településrendezési eszköz elfogadásához.
(7) Amennyiben az egyeztető tárgyalás eredményeként a településrendezési eszköz jelentős átdolgozása szükséges,
a polgármester az átdolgozást követően a településrendezési eszköz tervezetét ismételten benyújtja az állami
főépítésznek, aki ezt követően a (2) bekezdés a) pontja szerint jár el.
(8) A főváros teljes közigazgatási területére készülő fővárosi településszerkezeti terv és fővárosi rendezési szabályzat
teljes eljárása esetén az (1) bekezdés szerinti kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül az állami főépítész
a (4) bekezdés szerint egyeztető tárgyalást tart. A településrendezési eszköz tervezetét a kézhezvételt követően az
állami főépítész – véleményével ellátva – 8 napon belül megküldi a településfejlesztésért és a településrendezésért
felelős miniszternek, aki záró szakmai véleményét 21 napon belül adja meg.
29. Az egyszerűsített eljárás 41. § (1) Az egyszerűsített eljárás a véleményezési szakasz kezdeményezésével indul. Amennyiben a településrendezési
feladathoz adatok beszerzése szükséges, a polgármester az előzetes tájékoztatási szakasz szerinti előzetes
adatszolgáltatást kérhet az érintett államigazgatási szervektől. (2) A véleményezési szakaszt a polgármester kezdeményezi. A polgármester az elkészült településrendezési eszközt
véleményezteti: a) a partnerekkel, a partnerségi egyeztetésben rögzítettek szerint,
b) a 9. mellékletben meghatározott államigazgatási szervvel, c) településszerkezeti terv készítése vagy módosítása esetében az érintett területi, települési önkormányzattal,
továbbá d) a fővárosi településrendezési eszköz esetén az érintett kerületi önkormányzattal.
(3) A véleményezési szakaszban a véleményezők a kézhezvételétől számított 15 napon belül adhatnak írásos véleményt
a 38. § (4)–(5) bekezdésében foglaltak szerint. (4) Az egyszerűsített eljárás ezt követően a 39–40. § szerint folytatódik.
30. A tárgyalásos eljárás 42. § (1) Tárgyalásos eljárás esetén a településrendezési eszközt a partnerségi egyeztetéssel egyidejűleg kell elkészíteni.
(2) A partnerségi egyeztetés lezárását követően a polgármester végső szakmai véleményezési szakasz lefolytatását
kezdeményezi az állami főépítészhez benyújtott kérelemmel. A kérelemnek tartalmaznia kell a településrendezési
eszköz tervezetét, és az elkészített megalapozó vizsgálatot és alátámasztó javaslatot, valamint annak egy másolati
példányát elektronikus adathordozón és a partnerségi egyeztetés eredményét tartalmazó jegyzőkönyvet.
(3) Az állami főépítész a kérelem beérkezésétől számított 5 napon belül kezdeményezi az egyeztető tárgyalást.
(4) Az állami főépítész az egyeztető tárgyalásra a hely és az időpont megjelölésével, a tárgyalás előtt legalább 8 nappal
elektronikus úton, a településrendezési eszköz megküldésével meghívja: a) a 9. mellékletben meghatározott valamennyi államigazgatási szervet,
b) településszerkezeti terv készítése vagy módosítása esetében az érintett területi, települési önkormányzatot,
c) a fővárosi településrendezési eszköz esetén az érintett kerületi önkormányzatot, továbbá
d) a partnerségi egyeztetés szerint az eljárásban érintett partnereket.
(5) Amennyiben a településrendezési eszköz készítéséhez vagy módosításához adatok beszerzése szükséges, az állami
főépítész – az egyeztető tárgyalás összehívásával egyidejűleg – az előzetes tájékoztatási szakasz szerinti előzetes
adatszolgáltatást kér az érintett államigazgatási szervtől. (6) Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyv készül. Az állami főépítész a jegyzőkönyvet és záró szakmai véleményét
8 napon belül megküldi a polgármesternek, a településrendezési eszköz elfogadásához.
31. Az elfogadási és hatálybaléptetési szakasz 43. § (1) A településrendezési eszköz legkorábban:
a) teljes eljárás esetén a településrendezési eszköz (2) bekezdés szerinti közlését követő 15. napon, de leghamarabb
az elfogadástól számított 30. napon, b) az egyszerűsített eljárás esetén a településrendezési eszköz (2) bekezdés szerinti közlését követő 5. napon, de
leghamarabb az elfogadástól számított 15. napon, c) a tárgyalásos eljárás esetén az elfogadást követő napon
lép hatályba. (2) A polgármester a településrendezési eszközt – az elfogadásáról szóló jegyzőkönyvvel együtt – a képviselő-testületi
döntést követő 15 napon belül megküldi az állami főépítésznek és az eljárásban részt vevő összes államigazgatási
szervnek, vagy az elektronikus úton hitelesített dokumentumok elérését biztosítva 15 napon belül értesíti az állami
főépítészt és az eljárásban részt vevő összes államigazgatási szervet annak elérési lehetőségéről.
(3) Amennyiben az állami főépítész vagy az eljárásban részt vevő államigazgatási szerv jogszabályi ütközést észlel,
haladéktalanul kezdeményezi a fővárosi és megyei kormányhivatalnál – a polgármester egyidejű tájékoztatása
mellett – a településrendezési döntés jogszerűségével kapcsolatos törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatását.
(4) A polgármester gondoskodik a településrendezési eszköz Étv. 8. § (4) bekezdése szerinti nyilvánosságáról.
VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. Hatálybalépés 44. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az I–VI. fejezet, a 34. alcím, a 47–56. §, az 58–63. §, az 1–12. melléklet 2013. január 1-jén lép hatályba.
33. Átmeneti rendelkezések 45. § (1) A 2012. december 31-én hatályban lévő, valamint a (3) bekezdés szerint 2013. december 31-ig elfogadott
településrendezési eszközök módosítás nélkül, továbbá a (2) bekezdés a) pontja és b) pont ba) alpontja szerint
módosított településrendezési eszközök további módosítás nélkül – az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos
településrendezési követelményeinek és jelmagyarázatának figyelembevételével – 2018. december 31-ig, a Budapesti
Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló törvény hatálya alá tartozó fővároson kívüli települések esetében 2015.
december 31-ig alkalmazhatók. (2) A 2012. december 31-én hatályban lévő településrendezési eszközök 2015. december 31-ig történő módosítása
a VI. fejezet eljárási szabályai szerint, a) – a b) pont kivételével – az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési tartalmi követelményeinek
és jelmagyarázatának, b) az együtt tervezendő terület esetén
ba) az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési tartalmi követelményeinek és
jelmagyarázatának, vagy bb) az e rendelet tartalmi előírásainak és a 6. melléklet szerinti jelmagyarázatnak
alkalmazásával történhet. (3) Az e rendelet hatálybalépésekor már elkészült, de még el nem fogadott, vagy az egyeztetés alatt lévő
településrendezési eszköz elfogadásáról a) az Étv. 2012. december 31-én hatályos szabályainak, és
b) az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési tartalmi követelményeinek és jelmagyarázatának
megfelelően 2013. december 31-ig gondoskodni kell. (4) Amennyiben a településrendezési eszköz elfogadása a (3) bekezdésben meghatározott határidőig nem történik meg,
úgy azok elkészítésére, egyeztetésére és elfogadására e rendelet előírásait kell alkalmazni.
46. § (1) A fővárosi kerület esetében, a 2012. december 31-én hatályban lévő, valamint a (3) bekezdés szerint 2014. június 30-ig
elfogadott településrendezési eszköz módosítás nélkül, továbbá a (2) bekezdés a) pontja és b) pont ba) alpontja szerint
módosított településrendezési eszközök további módosítás nélkül – az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos
településrendezési követelményeinek és jelmagyarázatának, valamint a Fővárosi Szabályozási Kerettervről és
a Budapesti Városrendezési és Építési Szabályzatról szóló fővárosi közgyűlési rendelet figyelembevételével – 2018.
december 31-ig alkalmazható. (2) A 2012. december 31-én hatályban lévő kerületi településrendezési eszköz
a) 2014. június 30-ig történő módosítása a VI. fejezet eljárási szabályai szerint, az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos
településrendezési tartalmi követelményeinek és jelmagyarázatának, valamint a Fővárosi Szabályozási
Kerettervről és a Budapesti Városrendezési és Építési Szabályzatról szóló fővárosi közgyűlési rendelet
figyelembevételével, b) 2014. július 1-től 2015. december 31-ig történő módosítása – amennyiben az a főváros településszerkezeti
tervének módosítását nem igényli – a VI. fejezet eljárási szabályai szerint
ba) az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési tartalmi követelményeinek és
jelmagyarázatának, valamint a Fővárosi Szabályozási Kerettervről és a Budapesti Városrendezési és Építési
Szabályzatról szóló fővárosi közgyűlési rendelet figyelembevételével, vagy bb) az e rendelet tartalmi előírásainak és a 6. melléklet szerinti jelmagyarázatának
alkalmazásával történhet. (3) Az e rendelet hatálybalépésekor már elkészült, de még el nem fogadott, vagy az egyeztetés alatt lévő kerületi
településrendezési eszköz elfogadásáról a) az Étv. 2012. december 31-én hatályos szabályainak, és
b) az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési tartalmi követelményeinek és jelmagyarázatának,
valamint a Fővárosi Szabályozási Kerettervről és a Budapesti Városrendezési és Építési Szabályzatról szóló fővárosi
közgyűlési rendeletnek megfelelően 2014. június 30-ig gondoskodni kell.
(4) Amennyiben a kerületi településrendezési eszköz elfogadása a (3) bekezdésben meghatározott határidőig nem
történik meg, úgy azok elkészítésére, egyeztetésére és elfogadására e rendelet előírásait kell alkalmazni.
34. Módosuló és hatályon kívül helyező rendelkezések 47. § Az OTÉK 7. § (3) bekezdés 4–5. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(Újonnan beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő területek építési övezeteire vonatkozóan meg kell határozni legalább:)
„4. a beépítési magasság megengedett legnagyobb mértékét, 5. a közműellátás mértékét és módját,”
48. § Az OTÉK 7. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A helyi építési szabályzatban egységesen kell meghatározni a megengedett beépítési magasságot:
a) az épületmagasság, b) a homlokzatmagasság vagy c) a párkánymagasság
alkalmazásával.” 49. § Az OTÉK 13. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kertvárosias lakóterületen elhelyezhető épület – a lakó rendeltetésen kívül –:
a) a helyi lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, szolgáltató,
b) hitéleti, nevelési, oktatási, egészségügyi, szociális, c) kulturális,
d) szállás jellegű és e) sport rendeltetést is tartalmazhat.”
50. § Az OTÉK 20. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A környezetre jelentős hatást gyakorló iparterületen lakás nem helyezhető el. Az egyéb ipari gazdasági területen
a gazdasági tevékenységi célú épületen belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára szolgáló lakások
helyezhetők el, önálló lakó rendeltetésű épület nem helyezhető el.”
51. § Az OTÉK 36. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A legkisebb telepítési távolság az egymással szemben átfedésben lévő olyan épületek között, amelyeknek
homlokzata huzamos tartózkodás céljára szolgáló helyiség nyílását tartalmazza az építési telekre előírt (megengedett)
legnagyobb beépítési magasság mértéke. (3) Nem kell telepítési távolságot tartani, ha az egymással szemben átfedésben lévő homlokzatok közül az egyik
a) nyílás nélküli vagy b) csak nem huzamos tartózkodás céljára szolgáló helyiség nyílásait tartalmazza.”
52. § Az OTÉK 105. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A 30 m2-t meghaladó hasznos alapterületű lakás legalább egy lakószobája hasznos alapterületének legalább
16 m2-nek kell lennie. Ebbe és a lakószoba (2) bekezdés szerinti alapterületébe nem számítható be a főző és az étkező
funkció céljára is szolgáló helyiség, helyiségrész hasznos alapterülete, amennyiben az a lakószoba légterével közös.”
53. § Az OTÉK a következő 112. §-sal egészül ki:
„112. § Hatályos helyi építési szabályzat hiányában 2013. január 1-jét követően az illeszkedés szabályait e rendelet
előírásai szerint kell alkalmazni.” 54. § Az OTÉK 1. számú melléklete a következő 12a. ponttal egészül ki:
„12a. Beépítési magasság: az épületmagasság, a homlokzatmagasság és a párkánymagasság gyűjtőfogalma.”
55. § Az OTÉK a) 11. § (1) bekezdésében, 12. § (1) bekezdésében és 13. § (1) bekezdésében az „épületmagasságot” szövegrész
helyébe a „beépítési magasságot”, b) 11. § (1) bekezdésében, 12. § (1) bekezdésében és 13. § (1) bekezdésében a „lakóépületek” szövegrész helyébe
az „elsősorban lakó rendeltetésű épületek”, c) 14. § (1) bekezdésében az „épületmagasságú” szövegrész helyébe a „beépítési magasságú”,
d) 14. § (1) bekezdésében a „nem zavaró hatású” szövegrész helyébe a „környezetre jelentős hatást nem gyakorló”,
e) 19. § (1) bekezdésében a „nem jelentős zavaró hatású” szövegrész helyébe a „környezetre jelentős hatást nem
gyakorló”, f) 20. § (2) bekezdés 1. pontjában, 20. § (3) bekezdésében a „jelentős mértékű zavaró hatású” szövegrész helyébe
a „környezetre jelentős hatást gyakorló”, g) 34. § (1) bekezdésében az „épület elhelyezésére szolgáló területrészét (építési hely) építési határvonalakkal kell
megállapítani” szövegrész helyébe a „beépítési módját az építési határvonalakkal meghatározott terület
határozza meg”, h) 50. § (2) bekezdés f) pontjában az „építménymagassága” szövegrész helyébe a „beépítési magassága”,
i) 1. számú melléklet 13. pontjában a „területe” szövegrész helyébe az „alapterülete”,
j) 1. számú melléklet 27. pontjában a „vonalak” szövegrész helyébe az „elméleti vonal”,
k) 1. számú melléklet 28. pontjában az „– a védőtávolságok megtartásával –” szövegrész helyébe az
„– a védőtávolságok és más jogszabályi előírások megtartásával, vagy azon belül a szabályozási terven jelölt
beépíthető területrészen –”, l) 1. számú melléklet 114. pontjában az „épületeknek a terepcsatlakozáshoz képest” szövegrész helyébe az „épület
1,00 m-nél magasabbra emelkedő részeinek, az” szöveg lép.
56. § Hatályát veszti az OTÉK a) 9. §-ában az „ , a szabályozási tervben – a főváros estében a szabályozási kerettervben is – ” szövegrész,
b) 35. § (2) bekezdésében a „ , szabályozási terv” szövegrész,
c) 1. számú melléklet 119. pontja. 57. § Nem lép hatályba az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 90/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet a) 4. § (2) bekezdése,
g) 32. § 7–9. pontja. 58. § Hatályát veszti az építésüggyel kapcsolatos egyes szabályozott szakmák gyakorlásához kapcsolódó szakmai
továbbképzési rendszer részletes szabályairól szóló 103/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet 1. § 1. pontjában „a tervellenőri, ”
szövegrész. 59. § Hatályát veszti a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó
ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról
szóló 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelet a) 1. § (2) bekezdés f) pontjában a „tervellenőri, ” szövegrész,
b) 2. § (6) bekezdés a) pontjában a „ , tervellenőr” szövegrész, valamint
c) 2. számú mellékletében foglalt táblázat 9. sora.
60. § Az egyes építésügyi szakmagyakorlási tevékenységekről szóló 192/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Épszak.) a) 1. melléklete helyébe a 10. melléklet,
b) 2. melléklete helyébe a 11. melléklet, c) 3. melléklete helyébe a 12. melléklet
lép. 61. § Hatályát veszti az Épszak. a) 1. § (2) bekezdés 3. pontja,
b) 2. § (2a) bekezdése, c) 3. § (2) bekezdése,
d) 4. § (2) bekezdés c) pontja, e) 4. § (5) bekezdése,
f) 7. § (2) bekezdésében az „és a tervellenőri” szövegrész.
62. § A kiemelt térségi és megyei területrendezési tervek, valamint a településrendezési tervek készítése során az országos,
a kiemelt térségi és a megyei övezetek területi érintettségével kapcsolatosan állásfoglalásra kötelezett államigazgatási
szervek köréről és az eljárás részletes szabályairól szóló 282/2009. (XII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.
rendelet) 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A településrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a települési önkormányzat a térségi övezet
lehatárolására vonatkozó előzetes adatszolgáltatás érdekében, a településfejlesztési koncepcióról, az integrált
településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos
jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 37. §-ában meghatározott előzetes tájékoztatási szakasz
keretében keresi meg az államigazgatási szervet.” 63. § A Korm. rendelet
a) 3. § (3) bekezdésében a „véleményezési eljárásba” szövegrész helyébe a „tájékoztatási szakaszban” szöveg,
a „véleményezési eljárással” szövegrész helyébe a „tájékoztatási szakasszal” szöveg,
b) 5. § (2) bekezdésében a „véleményezési eljárás során” szövegrész helyébe a „tájékoztatási szakaszban” szöveg,
a „véleményezési eljárással” szövegrész helyébe a „tájékoztatási szakasszal” szöveg, a „húsz napon” szövegrész
helyébe a „huszonegy napon (a főváros esetében harminc napon)” szöveg,
c) 1. mellékletében a „Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal erdészeti igazgatási feladatokat ellátó területi
szerve” szövegrész helyébe a „megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága” szöveg, a „környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség” helyébe a „Nemzeti Környezetügyi Intézet” szöveg, a „Kulturális
Örökségvédelmi Hivatal” és a „fővárosi és megyei kormányhivatal kulturális örökségvédelmi irodája”
szövegrészek helyébe a „Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ” szöveg,
d) 2. mellékletében a „Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal erdészeti igazgatási feladatokat ellátó területi szerve”
szövegrész helyébe a „megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága” szöveg, a „fővárosi és megyei
kormányhivatal kulturális örökségvédelmi irodája” szövegrészek helyébe a „Forster Gyula Nemzeti
Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ” szöveg, e) 3. mellékletében a „fővárosi és megyei kormányhivatal kulturális örökségvédelmi irodája” szövegrészek helyébe
a „Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ” szöveg, a „környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség” helyébe az „Országos Vízügyi Főigazgatóság” szöveg
lép. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
183/2010. (VI. 7.) KE határozata Honvéd Vezérkar főnökének kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Benkő Tibor altábornagyot
2010. június 6-ai hatállyal a Honvéd Vezérkar főnökévé kinevezem.
Budapest, 2010. június 4. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2003. (I. 8.) MeHVM határozata a Nemzeti Területfejlesztési Hivatal elnökének felmentéséről.
A Miniszterelnöki Hivatalról szóló 148/2002. (VII. 1.)
Korm. rendelet 3. számú melléklete VI. fejezetének
3. pontja alapján
dr. Hajdu Attilát, a Nemzeti Területfejlesztési Hivatal
elnökét e tisztségéből — közszolgálati jogviszonyának
érintetlenül hagyása mellett — 2002. december 31-ei
hatállyal
felmentem. Budapest, 2002. december 30. Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
8/2014. (IV. 29.) HM rendelete a Magyar Honvédség közúti forgalomba nem helyezett, a közúton csak ideiglenes jelleggel közlekedő járműveinek vezetésére vonatkozó szabályokról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés m)  pont ma)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A  rendelet hatálya a  Magyar Állam tulajdonában és a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében és
üzemeltetésében lévő, közúti forgalomba nem helyezett, a közúton csak ideiglenes jelleggel közlekedő honvédségi
járműveinek vezetésére, a  járművezetői képzésre, az  ezt követő vizsgáztatásra és a  vezetői engedélyek kiadására,
valamint a honvédségi járművek közúton ideiglenes jelleggel történő mozgására terjed ki.
2. § A rendelet alkalmazásában:
a) honvédségi jármű: a 3500 kg megengedett legnagyobb össztömeget meghaladó, kifejezetten katonai célra
gyártott vagy átalakított, közúti forgalomba nem helyezett, kizárólag a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezetei által üzemeltetett, legfeljebb kilenc személy szállítására alkalmas páncélozott
kerekes jármű, amely a  rendeltetésszerű használata során alapvetően közutat nem vesz igénybe, azon csak
ideiglenesen, békeidőszakban kizárólag oszlop menetben közlekedik,
b) oszlop menet: a honvédségi járművek meghatározott rendben történő tervszerű, szervezett mozgása.
2. A honvédségi jármű vezetésének feltételei 3. § (1) Honvédségi járművet az  vezethet, aki rendelkezik érvényes „C” kategóriájú, vagy a  honvédségi jármű vezetésére
jogosító érvényes „H” vezetői engedéllyel (a továbbiakban: „H” vezetői engedély).
(2) „H” vezetői engedélyt az kaphat, aki:
a) legalább két éve rendelkezik érvényes „B” kategóriájú, kezdő vezetői engedélynek nem minősülő vezetői
engedéllyel, és
b) eredményes vizsgát tett az MH által szervezett „H” járművezetői képzés végén.
3. A honvédségi járművek vezetőinek képzése és vizsgáztatása
4. § (1) A  honvédségi járművek vezetőinek a  vizsgára történő felkészítését a  Honvéd Vezérkar főnöke (a  továbbiakban:
HVKF) által kijelölt katonai szervezetek hajtják végre.
(2) A  vizsgára bocsátáshoz szükséges elméleti és gyakorlati képzési, és a  képzéssel kapcsolatos nyilvántartási
feladatokat, a  feladatok végrehajtását részletesen a  HVKF határozza meg a  „C” kategóriájú vezetői engedély
megszerzéséhez szükséges szabályok figyelembevételével.
(3) A  HVKF a  képzés tanterveit, valamint a  képzést követő vizsgák tárgyait, követelményeit és a  vizsgáztatás módját
a Nemzeti Közlekedési Hatóság egyetértésével határozza meg.
5. § (1) Honvédségi gép- és harcjárművezető kiképzőnek az  nevezhető ki, aki a  kiképzésre a  HVKF által kijelölt katonai
szervezetnél felkészült, és eredményes vizsgát tett.
(2) Elméleti honvédségi gép- és harcjárművezető kiképzői képzésre az  iskolázható be, aki rendelkezik „C” kategóriára
érvényes vezetői engedéllyel, vagy legalább két éve e  rendelet hatálya alá tartozó honvédségi járműre érvényes
vezetői engedéllyel.
(3) Gyakorlati honvédségi gép- és harcjárművezető kiképzői képzésre az iskolázható be, aki
a) „C” kategóriára érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik, vagy legalább két éve e rendelet hatálya alá tartozó
honvédségi jármű vezetésére jogosult, b) legalább 2. osztályú fokozattal rendelkezik az oktatott járműtípusra, és
c) e rendelet hatálya alá tartozó jármű oktatásából eredményes vizsgát tett.
(4) Az  MH-nál folytatott honvédségi járművezetői tanfolyam honvédségi gép- és harcjárművezető kiképzőit a  HVKF
által kijelölt szerv parancsnoka vagy vezetője nevezi ki.
(5) A honvédségi gép- és harcjárművezető kiképzőket a HVKF által kijelölt szerv honvédségi gép- és harcjárművezető
kiképzői igazolvánnyal látja el.
6. § (1) A  honvédségi járművezetői vizsgát a  HVKF által kijelölt katonai szervezetnél, a  vizsgát szervező parancsnok által
kijelölt vizsgabizottság előtt kell letenni.
(2) A vizsga elméleti és gyakorlati vizsgákból áll.
 (3) Az elméleti vizsgát írásban kell letenni.
 (4) A vizsgabizottság elnökének az a személy nevezhető ki, aki rendelkezik
a) felsőfokú végzettséggel, és
b) „C” járműkategóriára érvényes vezetői engedéllyel, vagy „H” vezetői engedéllyel.
(5) A  vizsgabizottság tagjának az  a  személy nevezhető ki, aki rendelkezik „C” járműkategóriára érvényes vezetői
engedéllyel, vagy „H” vezetői engedéllyel.
(6) Az  eredményes vizsga végrehajtását követően az  MH üzemeltetésében lévő járművekre korlátozott érvényű
„H” vezetői engedélyt a HVKF által kijelölt szerv állítja ki és tartja nyilván.
(7) A „H” vezetői engedély az előlapján magyar, a hátlapján angol nyelven tartalmazza:
a) a kiállító szervezet megnevezését,
b) a „VEZETŐI ENGEDÉLY” feliratot,
c) a jogosult nevét, rendfokozatát,
d) a  jogosult „H” járművezetői tanfolyamon és az  azt követő vizsgán történő eredményes részvételének
igazolását,
e) a vizsgajegyzőkönyv számát,
f ) a jogosult „B” járműkategóriára érvényes vezetői engedélyének számát,
g) a  jogosult által a  „H” vezetői engedély alapján vezethető, az  MH katonai szervezetei által üzemeltetett
páncélozott kerekes jármű típusát,
h) a kiállítás dátumát, és
i) a kiadmányozó aláírását és hivatalos pecsétjét.
7. § A képzés és a vizsga végrehajtásához szükséges anyagi és technikai feltételeket az MH biztosítja.
4. A honvédségi járművek mozgása közúton 8. § (1) A  meghatározott össztömeget, tengelyterhelés és méretet meghaladó járművek közlekedéséről szóló 13/2010.
(X. 5.) NFM rendelet (a továbbiakban: NFM rendelet) 1. § (2) bekezdésének megfelelő honvédségi járművek közúti
kísérését és annak előírt személyi és tárgyi feltételeit az NFM rendelet 4. melléklete alapján kell biztosítani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti méretet meg nem haladó 1–3 db honvédségi jármű közúti kíséretéhez előfutó gépjármű
beállítása szükséges.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti méretet meg nem haladó 4 db, vagy annál több honvédségi járműből álló közúti
menetoszlop kíséréséhez elő- és utófutó gépjármű beállítása szükséges.
5. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
39/2017. (XII. 29.) BM rendelete a büntetőeljárásban, a szabálysértési eljárásban, valamint a büntetés-végrehajtás során elrendelt elővezetés és előállítás során felmerült költség megtérítésének részletes szabályairól.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 101.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában, a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény 604. § (7) bekezdésében, a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről
szóló 2012. évi II. törvény 250. § (2) bekezdés f ) pontjában, valamint a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések
és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény 434. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 22. és 23.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel, valamint a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben –,
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet
a) a büntetőeljárásról szóló törvény alapján
aa) elrendelt elővezetés,
ab) a terhelt meghatározott bíróság, ügyészség, illetve nyomozó hatóság vagy végrehajtásért felelős
szerv elé állítása,
b) a szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló törvény
alapján
ba) elrendelt elővezetés,
bb) elrendelt körözés eredményeként foganatosított hatóság elé állítás,
c) a büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
törvény alapján
ca) elrendelt elővezetés,
cb) az elítélt vagy a kényszergyógykezelt meghatározott bíróság, ügyészség vagy végrehajtásért felelős
szerv elé állítása, továbbá
cc) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott kérelmére és költségére történő előállítás
során felmerült költség megtérítésére kell alkalmazni.
 (2) E rendelet alkalmazásában
a) előállítás: az (1) bekezdés a) pont ab) alpontja, az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja, valamint az (1) bekezdés
c) pont cb) alpontja szerinti tevékenység,
b) kérelemre történő előállítás: az (1) bekezdés c) pont cc) alpontja szerinti tevékenység.
2. Az elővezetés végrehajtása és az előállítás során felmerült költség megtérítésének szabályai
2. § (1) Az elővezetés, illetve az előállítás
a) szolgálati gépkocsi igénybevételével történő foganatosítása esetén 10 500 forint költségátalányt és – szükség
esetén – a (2) bekezdésben meghatározott további összegeket,
b) szolgálati gépkocsi igénybevétele nélkül történő foganatosítása esetén a  foganatosításban részt vevő
rendőrök, illetve – az  1.  § (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja és az  1.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja
szerinti tevékenység esetén – pénzügyőrök (a  továbbiakban együtt: hatósági személyek) számához mérten
– a foganatosítás időtartamához igazodóan – óránként 2000 forint költségátalányt
kell megállapítani.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a költségátalány összegén felül,
a) ha a foganatosítás időtartama a 2 órát meghaladja, a 3. órától kezdve a hatósági személyek számához mérten
– a foganatosítás időtartamához igazodóan – óránként 2000 forint,
b) ha az  igénybe vett szolgálati gépjárművel megtett távolság a  25 kilométert meghaladja, a  26. kilométertől
kezdve kilométerenként 50 forint
további összeget kell költségként megállapítani. 3. § (1) A 2. § (1) bekezdés b) pontja és a 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti esetekben a költségtérítés megállapítása során
a) minden megkezdett órát egész óraként kell figyelembe venni, valamint
b) a foganatosítás időtartama szempontjából – szükség esetén – az  elővezetés foganatosításának helyére
történő utazással töltött időt is figyelembe kell venni.
 (2) A  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és a  2.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  költségtérítés
megállapítása során legfeljebb két hatósági személyt lehet figyelembe venni, kivéve, ha az  elővezetett, illetve
az előállított személy által tanúsított magatartás kettőnél több hatósági személy közreműködését tette indokolttá.
(3) A  2.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kilométerszám megállapítása során a  szolgálati gépjármű menetlevelében
rögzített adatok alapján
a) az elővezetésre, illetve az  előállításra kijelölt hatósági személyeknek a  foganatosításhoz szükséges
intézkedések megkezdése szerinti tartózkodási helye (a továbbiakban: kiindulási hely),
b) az elővezetett, illetve az előállított személy megtalálásának helye és
c) az elrendelő határozatot kibocsátó hatóság vagy bíróság (a  továbbiakban együtt: elrendelő szerv) által
meghatározott, az elővezetésre, illetve előállításra megjelölt hely
között ténylegesen megtett távolságot kell figyelembe venni.
(4) Ha az  elővezetés, illetve az  előállítás eredményes végrehajtása érdekében az  érintett visszatartására kerül sor,
a kiindulási hely, a visszatartás helye, valamint az elővezetés, illetve az előállítás helye között ténylegesen megtett
távolság a megállapítandó kilométerszámba beleszámít.
4. § (1) A  2. és 3.  § szerinti költségszámítás során figyelmen kívül kell hagyni a  rendőrségen, illetve a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnál foganatosított visszatartás időtartamát.
(2) Ha az elővezetendő személy az elrendelő szerv által meghatározott helyen nem található, vagy az elővezetésre útba
indítással kerül sor, az elővezetés során felmerült költség megállapítása során a 2. és a 3. §-t kell alkalmazni azzal,
hogy a kilométerszámot – a szolgálati gépjármű menetlevelében rögzített adatok alapján –
a) az elővezetendő személy meg nem találása esetén a kiindulási hely és az elrendelő szerv által meghatározott
hely között ténylegesen megtett távolság,
b) az útba indítással történő elővezetés esetén a kiindulási hely és az útba indítás helye közötti távolság
figyelembevételével kell megállapítani.
(3) Több személy azonos helyről ugyanazon elrendelő szerv elé történő együttes elővezetése esetén a  megtérítendő
költség az elővezetett személyek között egyenlően oszlik meg.
5. § A költségtérítésre vonatkozó figyelmeztetést – a 2. § szerinti költségelemekről szóló tájékoztatással – az idézésnek
vagy az elővezetést elrendelő határozatnak tartalmaznia kell.
6. § (1) Az elővezetés, illetve az előállítás során felmerült költség összegét az elrendelő szerv a foganatosító szerv igazolása
alapján, annak kézhezvételét követő 30 napon belül határozatban állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolást a foganatosító szerv az elővezetés, illetve az előállítás foganatosításától számított
30 napon belül küldi meg az elrendelő szerv részére.
(3) Egy személy több elrendelő szerv által elrendelt elővezetése, illetve előállítása esetén az  (1)  bekezdés szerinti
igazolást a foganatosító szerv kizárólag annak az elrendelő szervnek küldi meg, amely elrendelő határozata alapján
az  elővezetést, illetve az  előállítást foganatosították. A  foganatosító szerv a  többi elrendelő szervet elővezetési,
illetve előállítási költséget nem tartalmazó igazolás megküldésével tájékoztatja az  elővezetés, illetve az  előállítás
eredményéről.
(4) Eredménytelen elővezetés, illetve előállítás esetén az  elővezetést, illetve az  előállítást elrendelő határozatban
megjelölt személlyel szemben az  elővezetés, illetve az  előállítás során felmerült költség összegét e  rendelet
szabályai szerint meg kell állapítani.
7. § (1) Az  elővezetés, illetve az  előállítás során felmerült költség összege – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
a foganatosító szerv székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság bevétele.
(2) Ha az elővezetés, illetve az előállítás foganatosítását
a) a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve,
b) a rendőrség terrorizmust elhárító szerve vagy
c) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
hajtja végre, a költségként felmerült összeget e szerv számlájára kell befizetni.
(3) Az elővezetés, illetve az előállítás költségeként megállapított összeg befizetésének elmulasztása esetén a költségek
behajtása iránt – az ott tett megkülönböztetés szerint – az (1) bekezdésben vagy a (2) bekezdésben meghatározott
szerv intézkedik.
3. A kérelemre történő előállítás során felmerült költség megtérítésének külön szabályai
8. § A kérelemre történő előállítás során felmerült költség megtérítésének tekintetében – a 3. § (2) bekezdése, a 6. § és
a 7. § kivételével – a 2. alcímben foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a) több személy azonos helyről ugyanazon helyre történő együttes előállítása esetén a  költség az  előállított
személyek között egyenlően oszlik meg,
b) a kilométerszám megállapításánál az előállítás kiinduló-, illetve végpontjául szolgáló helyszín vagy helyszínek
között az előállítás eredményes végrehajtásának érdekében indokoltan megtett, menetlevélben jelzett teljes
távolságot kell figyelembe venni, valamint
c) az előállítás során felmerült költség összegét
ca) az előállítást foganatosító büntetés-végrehajtási intézet állapítja meg és
cb) az előállítást foganatosító büntetés-végrehajtási intézet részére kell megfizetni, valamint
d) az előállítás során felmerült költség összege az előállítást foganatosító büntetés-végrehajtási intézet bevétele.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  büntetőeljárásban, a  szabálysértési eljárásban, valamint a  büntetés-végrehajtás során elrendelt
elővezetés, a  terhelt, illetve az  elítélt vagy a  kényszergyógykezelt elfogása és megtalálása esetén meghatározott
bíróság, ügyész, illetve nyomozó hatóság vagy végrehajtásért felelős szerv elé állítása, továbbá az  elítélt vagy
az  egyéb jogcímen fogvatartott kérelmére történő előállítás során felmerült költség megtérítésének részletes
szabályairól szóló 71/2014. (XII. 19.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
337/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/665/9/2019. számú előterjesztésére –
Roszoha Mihály (névmódosítás előtti neve: Roszoha Mihajlo Mihajlovics; születési hely, idő: Gázló [Szovjetunió],
1980. január 13.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
194/2015. (V. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kutas Rékát
2015. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
250/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Mendelényi Dánielt
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2013. december 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1122/2016. (III. 10.) Korm. határozata az Esterházy-gyűjteménnyel összefüggő kormánydöntés végrehajtásáról és az arra vonatkozó feladatokról, valamint a keszthelyi Festetics-kastély hiteles berendezéséhez kapcsolódó egyes feladatokról.
1. A Kormány elkötelezett a  magyarországi kastélyok méltó helyreállítása és hasznosítása iránt, ezért törekszik
arra, hogy a  megújult kastélyok hitelesen tükrözzék történeti használatukat, az  azokban élt történelmi családok
emlékezetét. E célok megvalósítása érdekében a Kormány egyetért azzal, hogy
a) a megújult fertődi Esterházy-kastélyegyüttes legyen az  elsődleges őrzési és bemutatási helye
a  kastélyegyüttesből elszármazott vagy az  Esterházy család fraknói hercegi ágához kötődő vagy
vélelmezhetően egykor hozzájuk tartozott kulturális javaknak és műkincseknek,
b) a pápai Esterházy-kastély legyen az elsődleges őrzési és bemutatási helye az Esterházy család ifjabb fraknói
grófi ágának pápai kastélyából elszármazott vagy vélelmezhetően egykor ott őrzött kulturális javaknak és
műkincseknek,
c) a keszthelyi Festetics-kastély legyen az  elsődleges őrzési és bemutatási helye a  kastélyegyüttesből
elszármazott vagy a  Festetics családhoz kötődő vagy vélelmezhetően egykor hozzájuk tartozott kulturális
javaknak és műkincseknek.
2. Az 1. pont megvalósulása érdekében a Kormány elrendeli, hogy a hazai közgyűjtemények adják át
a) az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpontnak (a  továbbiakban: Eszterháza Központ) a  fertődi
Esterházy-kastélyegyüttesből elszármazott vagy az  Esterházy család fraknói hercegi ágához kötődő vagy
vélelmezhetően egykor hozzájuk tartozott,
b) a pápai Esterházy-kastély fenntartójának vagy használójának a  kastélyban való elhelyezésre az  Esterházy
család ifjabb fraknói grófi ágának pápai kastélyából elszármazott vagy vélelmezhetően egykor ott őrzött,
c) a Helikon Kastélymúzeum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak (a továbbiakban: Helikon
Nonprofit Kft.) a keszthelyi Festetics-kastélyegyüttesből elszármazott vagy a Festetics családhoz kötődő vagy
vélelmezhetően egykor hozzájuk tartozott,
bizonyíthatóan állami tulajdonú kulturális javakat és műkincseket.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az emberi erőforrások miniszterének bevonásával
Határidő: folyamatos
3. A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az Eszterháza Központ, a Helikon Nonprofit Kft.,
valamint a  pápai Esterházy-kastély fenntartójának vagy használójának bevonásával folytasson kutatást a  hazai
közgyűjteményekben az  1.  pont szerinti kulturális javak és műkincsek azonosítása érdekében, és a  kutatások
eredményéről évente készítsen jelentést a Kormány számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31., majd ezt követően minden év december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1807/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a Győr-Pér repülőtér fejlesztéséről a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló 2014. február 12-i 2014/139/EU bizottsági rendeletnek való megfelelés érdekében.
A Kormány
 1. egyetért a  Győr-Pér repülőtéren a  repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló 2014. február 12-i
2014/139/EU rendeletnek (a  továbbiakban: EU rendelet) való megfelelés teljes költségének központi költségvetés
terhére történő támogatásával a következők szerint:
a) tűzoltó szolgálattal kapcsolatos fejlesztések összesen 57 900 000 forint,
b) megfelelést biztosító egyéb fejlesztések összesen 14 700 000 forint,
c) 2017. évi működési költségnövekmény összesen 10 770 000 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti támogatást a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben
rendelkezésre álló források terhére biztosítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont végrehajtása érdekében kössön támogatási szerződést
a Győr-Pér Repülőtér Korlátolt Felelősségű Társasággal;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért a  Győr-Pér repülőtéren az  EU rendeletnek való megfelelés következményeként megemelkedett
működtetési költségek 2018. évtől történő állami támogatásával, évente legfeljebb 29 310 000 forint összegben;
5. felhívja
a) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2018. évben a 4. pont szerinti támogatást a Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetben rendelkezésre álló források terhére biztosítsa;
b) a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 2019. évtől bázisba épülő jelleggel
a 4. pont szerinti támogatás biztosításáról a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben gondoskodjon;
Felelős: az a)  pont tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszter
 a b)  pont tekintetében a nemzetgazdasági miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a)  pont tekintetében a 2018. évi költségvetési törvény végrehajtása során
 a b)  pont tekintetében az éves költségvetési törvények tervezése során
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  4.  pontban foglaltaknak megfelelő működtetési költségek
finanszírozása érdekében évente kössön támogatási szerződést a  Győr-Pér Repülőtér Korlátolt Felelősségű
Társasággal legfeljebb bruttó 29 310 000 forint összegben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (XII. 29.) KEKKH utasítása egyes elnöki utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 29/2014. (XII. 31.) BM utasítás 43.  § (1)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel a  Kormány központi hivatalok és a  költségvetési szervi formában működő minisztériumi
háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat 1.  melléklet
3. c) pontjára, továbbá az egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények
felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról, valamint az egyes közfeladatok átvételéről szóló 378/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet
8. § (1) bekezdésére kiadom az alábbi utasítást:
1. § Hatályát veszti
a) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Normaalkotási Szabályzatáról szóló
1/2015. (V. 15.) KEKKH utasítás,
b) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Közszolgálati Szabályzatáról szóló
2/2015. (V. 22.) KEKKH utasítás,
c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Iratkezelési Szabályzatáról szóló
3/2015. (VII. 21.) KEKKH utasítás. 2. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Ignácz István s. k.,
 elnök


text:
1098/2013. (III. 4.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0013 azonosító számú („M8–M4 elválási csomópont előkészítése és kivitelezési munkái” című) és a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0021 azonosító számú („47. sz. főút Hódmezővásárhely elkerülő szakasz” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű előkészítési projektjavaslatok jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0013 azonosító számú, „M8–M4 elválási csomópont előkészítése és kivitelezési
munkái” című, és b) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0021 azonosító számú, „47. sz. főút Hódmezővásárhely elkerülő szakasz” című
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek előkészítési támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök