text:
2011. CVIII. törvény a közbeszerzésekről.
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
A TÖRVÉNY CÉLJA ÉS ALAPELVEI
1. § E törvény szabályozza a közbeszerzési eljárásokat és az azokhoz kapcsolódó jogorvoslat szabályait a közpénzek
ésszerű és hatékony felhasználása és nyilvános ellenőrizhetőségének megteremtése, továbbá a közbeszerzések során
a verseny tisztaságának biztosítása érdekében. E törvény és a végrehajtása alapján alkotott jogszabályok célja továbbá
a mikro-, kis- és középvállalkozások közbeszerzési eljárásban való részvételének, a fenntartható fejlődés, az állam
szociális célkitűzései és a jogszerű foglalkoztatás elősegítése.
2. § (1) A közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles biztosítani, a gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani a verseny
tisztaságát, átláthatóságát és nyilvánosságát.
(2) Az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára.
(3) Az ajánlatkérő és a gazdasági szereplők a közbeszerzési eljárásban a jóhiszeműség és tisztesség, valamint a
rendeltetésszerű joggyakorlás követelményeinek megfelelően kötelesek eljárni.
(4) Az ajánlatkérőnek a közpénzek felhasználásakor a hatékony és felelős gazdálkodás elvét szem előtt tartva kell eljárnia.
(5) Az Európai Unióban letelepedett gazdasági szereplők és a közösségi áruk számára nemzeti elbánást kell nyújtani a
közbeszerzési eljárásban. Az Európai Unión kívül letelepedett gazdasági szereplők és a nem közösségi áruk számára
nemzeti elbánást a közbeszerzési eljárásban a Magyar Köztársaságnak és az Európai Uniónak a közbeszerzések terén
fennálló nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell nyújtani.
(6) A közbeszerzési eljárás nyelve a magyar, az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban lehetővé teheti – de nem követelheti
meg – a magyar helyett más nyelv használatát is.
3. § E törvény szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben e törvény az eltérést kifejezetten megengedi. E törvény
rendelkezéseinek alkalmazásakor, valamint a jogszabályban nem rendezett kérdésekben a közbeszerzési eljárás
előkészítése, lefolytatása, a szerződés megkötése és teljesítése során a közbeszerzésekre vonatkozó szabályozás
céljával összhangban, a közbeszerzés alapelveinek tiszteletben tartásával kell eljárni. A közbeszerzési eljárás alapján
megkötött szerződésekre az e törvényben foglalt eltérésekkel a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
II. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 4. § E törvény alkalmazásában:
1. ajánlattevő: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a közbeszerzési eljárásban ajánlatot nyújt be;
2. alvállalkozó: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés
teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt, kivéve
a) azon gazdasági szereplőt, amely tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi,
A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
b) a szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész- vagy alapanyag szállítót,
c) építési beruházás esetén az építőanyag-szállítót;
3. az ország alapvető biztonsági érdekével kapcsolatos beszerzés: olyan beszerzés, amelynek tárgya közvetlenül
kapcsolódik az ország lakosságának fizikai, környezeti, egészségügyi, gazdasági, honvédelmi biztonságát befolyásolni
képes építési beruházáshoz, árubeszerzéshez, valamint szolgáltatás megrendeléséhez, ideértve a védekezési
készültség esetén a vízkár közvetlen elhárítása érdekében szükséges beszerzéseket is;
4. dinamikus beszerzési rendszer: olyan, gyakori közbeszerzések lebonyolítására szolgáló, teljes mértékben elektronikus
folyamat, amelynek jellemzői megfelelnek az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, és amelynek
működése határozott idejű, érvényességi ideje alatt bármely olyan ajánlattevő kérheti a rendszerbe való felvételét, aki,
illetve amely megfelel az alkalmassági követelményeknek, nem áll a kizáró okok hatálya alatt és benyújtotta a
dokumentációnak megfelelő előzetes ajánlatát;
5. elektronikus árlejtés: a közbeszerzési eljárás részét képező olyan ismétlődő folyamat, amely az ajánlatoknak a 63. §
(4) bekezdés szerinti értékelését követően új, az ellenszolgáltatás mértékére, és az ajánlatnak az értékelési
részszempontok szerinti egyes tartalmi elemeire vonatkozó kedvezőbb ajánlat megtételét, és az ajánlatok
rangsorolását elektronikus eszköz segítségével, automatizáltan teszi lehetővé;
6. elektronikus út: elektronikus adatfeldolgozást, -tárolást és -továbbítást végző vezetékes, rádiótechnikai, optikai vagy
más elektromágneses eszközök alkalmazása;
7. Európai Unió, illetve az Európai Unió tagállama kifejezésen az Európai Gazdasági Térséget, valamint az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásokban részes államokat is érteni kell, kivéve a 9. § (1) bekezdés d) pontja
esetében;
8. fenntarthatósági szempont: a fenntarthatósági szempontok érvényesüléséről szóló kormányrendeletben
meghatározott szempont, így különösen az erőforrás- és energiahatékonyság, a dematerializáció, az üvegházhatású
gázkibocsátás-csökkentés, valamint az adott termék/szolgáltatás életciklusa során a lehető legkisebb környezeti
hatással és terheléssel járó megoldások szempontjai;
9. gazdasági szereplő: bármely természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni
cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését,
és/vagy építmények építését, áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;
10. hamis adat: a valóságnak megfelelően ismert, de a valóságtól eltérően közölt adat;
11. hamis nyilatkozat: olyan nyilatkozat, amely hamis adatot tartalmaz;
12. keretmegállapodás: meghatározott egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő között létrejött olyan
megállapodás, amelynek célja, hogy rögzítse egy adott időszakban közbeszerzésekre irányuló, egymással
meghatározott módon kötendő szerződések lényeges feltételeit, különösen az ellenszolgáltatás mértékét, és ha
lehetséges, az előirányzott mennyiséget;
13. közbeszerzési eljárás előkészítése: az adott közbeszerzési eljárás megkezdéséhez szükséges cselekmények
elvégzése, így különösen az adott közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet- és piacfelmérés, a közbeszerzés becsült
értékének felmérése, az eljárást megindító (meghirdető) hirdetmény, felhívás és a dokumentáció előkészítése;
14. közbeszerzési eljárás megkezdése: A közbeszerzés megkezdésén a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény
feladásának időpontját, a közvetlen részvételi felhívás [38. § (1) bekezdés] megküldésének időpontját, a hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárás esetében pedig az ajánlattételi felhívás – a 99. § (2) bekezdése szerinti esetben a tárgyalási
meghívó – megküldésének, ennek hiányában a tárgyalás megkezdésének időpontját kell érteni;
15. közösségi áru: a Közösségi Vámkódexről szóló tanácsi rendeletben (2913/92/EGK rendelet) így meghatározott
fogalom;
16. meghatározó befolyást képes gyakorolni az a szervezet, amely az alábbi feltételek közül legalább eggyel
rendelkezik egy másik szervezet tekintetében:
a) a tagok (részvényesek) szavazatának többségével társasági vagy tagsági részesedése alapján egyedül rendelkezik,
b) más tagokkal (részvényesekkel) kötött megállapodás alapján vagy más módon a szavazatok többségével egyedül
rendelkezik,
c) jogosult arra, hogy a vezető tisztségviselők (döntéshozók, ügyvezetők) vagy a felügyelőbizottság (felügyeleti,
ellenőrző szerv, testület) tagjainak többségét megválassza (kijelölje) vagy visszahívja;
17. postai szolgáltatás: a postáról szóló törvényben így meghatározott fogalom azzal, hogy a postai küldemény
fogalmának vonatkozásában az ott meghatározott tömeghatárok nem érvényesülnek;
18. postai szolgáltatástól eltérő szolgáltatás:
a) postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a postai feladást megelőző és a kézbesítést követő küldeményrendező
szolgáltatások);
b) elektronikus postával összefüggő és teljes mértékben elektronikus úton nyújtott hozzáadott-értékű szolgáltatások
(beleértve kódolt dokumentumok elektronikus úton történő biztonságos továbbítását, a címkezelési szolgáltatásokat
és ajánlott elektronikus levelek továbbítását is);
c) a 17. pont alá nem tartozó postai küldeményhez (így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez) kapcsolódó
szolgáltatások;
d) a 3. melléklet 6. csoportjában és a 9. § (5) bekezdés b) pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatások, beleértve
a pénzforgalmi szolgáltatást;
e) bélyeggyűjtői (filatéliai) szolgáltatások;
f) postai küldeményekkel kapcsolatos logisztikai szolgáltatások (a fizikai kézbesítést, valamint a raktározást egyéb,
nem postai funkciókkal vegyítő szolgáltatások);
19. részvételre jelentkező: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a több szakaszból álló közbeszerzési eljárás első,
részvételi szakaszában részvételi jelentkezést nyújt be;
20. szociális foglalkoztatási engedéllyel rendelkező szervezet: a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló
törvényben kapott felhatalmazás alapján készült, a szociális foglalkoztatás engedélyezésének és ellenőrzésének,
valamint a szociális foglalkoztatási támogatás igénylésének és a támogatás felhasználása ellenőrzésének szabályait
tartalmazó kormányrendeletben így meghatározott fogalom;
21. támogatás: a közbeszerzésre irányuló szerződés teljesítéséhez pénzeszköz vagy egyéb anyagi előny juttatása az
ajánlatkérő részére, ide nem értve az adókedvezményt és a kezességvállalást;
22. tervpályázat: olyan, külön jogszabályban részletesen szabályozott eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő szerv
számára – főként az építészet és építés területén – egy olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet
díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság választott ki;
23. védett foglalkoztató, védett szervezeti szerződést kötött szervezet: a megváltozott munkaképességű munkavállalók
foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról szóló, valamint a megváltozott munkaképességű
munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjának, továbbá az akkreditált munkáltatók ellenőrzésének
szabályairól szóló kormányrendeletben így meghatározott fogalom.
III. FEJEZET
A TÖRVÉNY SZEMÉLYI ÉS TÁRGYI HATÁLYA
5. § Közbeszerzési eljárást az ajánlatkérőként meghatározott szervezetek visszterhes szerződés megkötése céljából
kötelesek lefolytatni megadott tárgyú és értékű beszerzések megvalósítása érdekében (közbeszerzés).
Ajánlatkérő szervezetek 6. § (1) E törvény alkalmazásában ajánlatkérők:
a) a minisztérium, a Miniszterelnökség, a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet;
b) az állam, a helyi önkormányzat és minden költségvetési szerv, a közalapítvány, a helyi és országos kisebbségi
önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulása, a helyi önkormányzat által a helyben központosított
közbeszerzés keretében, valamint több helyi önkormányzat, illetve az ezer fő lakosnál kevesebb lélekszámú
települések központosított közbeszerzési rendszere keretében ajánlatkérésre kizárólagosan feljogosított
szervezet, a területfejlesztési önkormányzati társulás, a megyei területfejlesztési tanács, a térségi fejlesztési
tanács, a regionális fejlesztési tanács;
c) az a jogképes szervezet, amelyet közérdekű, de nem ipari vagy kereskedelmi jellegű tevékenység folytatása
céljából hoznak létre, vagy amely ilyen tevékenységet lát el, ha az a)–d) pontokban meghatározott egy vagy több
szervezet, az Országgyűlés vagy a Kormány külön-külön vagy együttesen, közvetlenül vagy közvetetten
meghatározó befolyást képes felette gyakorolni vagy működését többségi részben egy vagy több ilyen szervezet
(testület) finanszírozza;
d) a 9. § (1) bekezdés k) pontja szerinti gazdálkodó szervezet;
e) az a)–d) pontok hatálya alá nem tartozó gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pontja], amely a 114. §
(2) bekezdésében meghatározott közszolgáltatói tevékenységek valamelyikét folytatja, és amely felett az
a)–d) pontokban meghatározott egy vagy több szervezet közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást
képes gyakorolni, a 114. § (2) bekezdése szerinti közszolgáltatói tevékenységének biztosítása céljából lefolytatott
beszerzése során;
f) az a)–e) pontok hatálya alá nem tartozó szervezet, amely a 114. § (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több
közszolgáltatói tevékenységét különleges vagy kizárólagos jog alapján folytatja, a 114. § (2) bekezdése szerinti
közszolgáltatói tevékenységének biztosítása céljából lefolytatott beszerzése során;
g) a támogatásból megvalósuló beszerzés vonatkozásában az a)–f) pontok hatálya alá nem tartozó szervezet,
amelynek szolgáltatásmegrendelését, árubeszerzését vagy építési beruházását az a)–d) pontok hatálya alá
tartozó egy vagy több szervezet többségi részben közvetlenül támogatja vagy az Európai Unióból származó
forrásból többségi részben közvetlenül támogatják;
h) az adott beszerzés megvalósításakor az az a)–g) pontok hatálya alá nem tartozó szervezet, amely önként vagy
szerződésben vállalt erre vonatkozó kötelezettség vagy külön jogszabály kötelezése alapján folytat le
közbeszerzési eljárást.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában a közérdekű, de nem ipari vagy kereskedelmi jellegű tevékenység
megítélésével összefüggésben, az ajánlatkérői minőség megállapítása szempontjából nem lényeges, hogy az ott
meghatározott szervezet a közérdekű feladatán kívül más tevékenységet is folytat-e haszonszerzési céllal, akár a
szervezet közérdekű tevékenységéhez képest nagyobb arányban.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés alá tartozó ajánlatkérő hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás, az általa igénybe vett
pénzügyi, vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység, továbbá befektetési szolgáltatási vagy kiegészítő
befektetési szolgáltatási tevékenység tekintetében nem minősül ajánlatkérőnek.
(4) Az (1) bekezdés f) pontja alkalmazásában különleges vagy kizárólagos jog az a jog, amely jogszabályon vagy az
illetékes hatóság által kiadott közigazgatási határozaton (engedélyen) alapul, és amely alapján a 114. § (2) bekezdése
szerinti valamely tevékenység folytatására egy vagy csak korlátozott számú vállalkozás szerezhet jogosultságot, és
ezáltal jelentősen befolyásolja más szervezetek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.
A közbeszerzés tárgyai 7. § (1) A közbeszerzés tárgya árubeszerzés, építési beruházás, szolgáltatás megrendelése, építési koncesszió és szolgáltatási
koncesszió.
(2) Az árubeszerzés olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog
tulajdonjogának vagy használatára, hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő –
megszerzése az ajánlatkérő részéről. Az árubeszerzés magában foglalja a beállítást és üzembe helyezést is.
(3) Az építési beruházás olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya a következő valamelyik munka megrendelése
(és átvétele) az ajánlatkérő részéről:
a) az 1. mellékletben felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy kivitelezése és külön
jogszabályban meghatározott tervezése együtt;
b) építmény kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;
c) az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, vagy módon
történő kivitelezése.
(4) A szolgáltatás megrendelése – árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő – olyan visszterhes szerződés,
amelynek tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése az ajánlatkérő részéről.
(5) Az építési koncesszió olyan építési beruházás, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása az építmény
hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése vagy e jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással
együtt, ahol a hasznosításhoz kapcsolódó kockázatokat teljes egészében vagy legalább jelentős részben a nyertes
ajánlattevő viseli.
(6) A szolgáltatási koncesszió olyan szolgáltatásmegrendelés, amelynek alapján az ajánlatkérő a szolgáltatás nyújtásának
jogát (hasznosítási jog) meghatározott időre átengedi, és ellenszolgáltatása a hasznosítási jog vagy e jog átengedése
pénzbeli ellenszolgáltatással együtt, ahol a hasznosításhoz kapcsolódó kockázatokat teljes egészében vagy legalább
jelentős részben a nyertes ajánlattevő viseli.
8. § (1) Ha a szerződés több – egymással szükségszerűen összefüggő – közbeszerzési tárgyat foglal magában, a meghatározó
értékű közbeszerzési tárgy szerint kell a szerződést minősíteni.
(2) Szolgáltatás megrendelésének minősül az a szerződés, amelynek a tárgya áru beszerzése és szolgáltatás
megrendelése, ha a szolgáltatás értéke meghaladja az árubeszerzés értékét.
Kivételek 9. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni:
a) a minősített adatot, valamint az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzésre – az uniós értékhatárt elérő értékű beszerzések esetén abban az
esetben, ha az Országgyűlés illetékes bizottsága e törvény alkalmazását kizáró előzetes döntést hozott –, amely
megrendelésére az e törvény felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály szerint kell eljárni;
b) a védelem terén kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk (fegyverek, lőszerek,
hadianyagok) beszerzésére, szolgáltatások vagy építési beruházások megrendelésére, amelyek megrendelésére
az e törvény felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály szerint kell eljárni, valamint ha az ilyen tárgyú
beszerzés az ország alapvető biztonsági érdekének védelme érdekében – összhangban az Európai Unió
Működéséről szóló szerződés 346. cikkével – az e törvény felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály
alkalmazása alól is kivételt képez;
c) nemzetközi szerződés vagy nemzetközi megállapodás alapján meghatározott külön eljárás szerint történő
beszerzésre, ha a szerződés vagy a megállapodás csapatok (katonai erők) állomásoztatására, átvonulására,
alkalmazására vonatkozik, ideértve hadműveleti területre kihelyezésre (áthelyezésre), visszahelyezésre kerülő
egységek esetében a kihelyezés (áthelyezés), visszahelyezés megvalósításával összefüggő beszerzéseket is;
d) nemzetközi szerződésben meghatározott külön eljárás alapján történő beszerzésre, ha az Európai Unión kívüli
állammal kötött szerződés projekt közös megvalósításával vagy hasznosításával összefüggő beszerzésre
vonatkozik;
e) nemzetközi szervezet által meghatározott külön eljárás alapján történő beszerzésre;
f) olyan beszerzésre, amelynek kizárólagos rendeltetése az, hogy lehetővé tegye az ajánlatkérő számára egy vagy
több nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtását, illetve nyilvános elektronikus hírközlő hálózat
rendelkezésre bocsátását vagy igénybevételét;
g) a központi beszerző szervezet által közbeszerzési eljárás útján beszerzett áru, szolgáltatás vagy építési beruházás
megrendelésére azon szervezetek részéről, amelyek javára a központi beszerző szervezet közbeszerzési
szerződést kötött;
h) a 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja szerinti ajánlatkérők által odaítélt építési koncesszióra és szolgáltatási koncesszióra,
amennyiben a koncesszió célja az ajánlatkérőnek a 114. § (2) bekezdése szerinti közszolgáltatói tevékenységének
biztosítása és a 20. § vagy a 121. § (2) bekezdése értelmében e törvény XIV. Fejezete lenne alkalmazandó;
i) ha a szolgáltatási koncesszió a koncessziós törvény hatálya alá tartozik, azzal, hogy a koncessziós törvény szerinti
eljárásról az ajánlatkérőnek a Közbeszerzési Hatóságot haladéktalanul írásban tájékoztatnia kell;
j) ha a szolgáltatási koncesszió az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról vagy villamossal
végzett helyi közforgalmú vasúti szolgáltatás esetén a vasúti közlekedésről szóló törvények hatálya alá tartozik,
azzal, hogy az e törvények szerinti eljárásról az ajánlatkérőnek a Közbeszerzési Hatóságot haladéktalanul írásban
tájékoztatnia kell;
k) azokra a megállapodásokra, amelyeket
ka) a 6. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti ajánlatkérő és az egyedüli tulajdonában lévő gazdálkodó szervezet
köt egymással, amely felett az ajánlatkérő – tekintettel a közfeladat, illetve a közszolgáltatás ellátásával vagy
ellátásának megszervezésével összefüggő feladatára – az ügyvezetési jellegű feladatok ellátását illetően
teljes körű ellenőrzési jogokkal rendelkezik és képes a gazdálkodó szervezet stratégiai céljainak és fontos
döntéseinek alapvető befolyásolására, feltéve hogy a szerződéskötést követően a gazdálkodó szervezet
adott üzleti évben elért nettó árbevételének legalább 80%-a az egyedüli tag (részvényes) ajánlatkérővel
kötendő szerződések teljesítéséből származik,
kb) a 6. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti ajánlatkérő és olyan gazdálkodó szervezet köt egymással, amelynek
részvényei vagy üzletrészei kizárólag ezen ajánlatkérő és más a 6. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti
ajánlatkérő(k) tulajdonában vannak, amely felett az ajánlatkérők – tekintettel a közfeladat, illetve a
közszolgáltatás ellátásával vagy ellátásának megszervezésével összefüggő feladatára – az ügyvezetési
jellegű feladatok ellátását illetően teljes körű ellenőrzési jogokkal közösen rendelkeznek és képesek a
gazdálkodó szervezet stratégiai céljainak és fontos döntéseinek alapvető befolyásolására, feltéve, hogy a
szerződéskötést követően a gazdálkodó szervezet adott üzleti évben elért nettó árbevételének legalább
80%-a a tag ajánlatkérőkkel kötendő szerződések teljesítéséből származik;
l) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény alapján a helyi önkormányzat kötelező közoktatási feladatának nem
állami intézményfenntartó útján történő ellátására, valamint a közoktatási intézmény intézményfenntartói
jogának nem állami intézményfenntartónak történő átadására.
(2) Az (1) bekezdés k) pontjában foglaltak irányadóak akkor is, ha az (1) bekezdés k) pontja szerinti gazdálkodó szervezet
tulajdonosa az állam; ebben az esetben az (1) bekezdés k) pont szerinti további feltételeknek a tulajdonosi jogokat
gyakorló jogalany (miniszter vagy más központi államigazgatási szervet vezető személy esetén az általa vezetett
szerv), mint ajánlatkérő vonatkozásában kell fennállniuk.
(3) Az (1) bekezdés k) pontja szerinti szerződések – ha törvény eltérően nem rendelkezik – határozott időre, legfeljebb öt
évre köthetők. Az (1) bekezdés k) pontja alkalmazásában a szerződések teljesítéséből származik az azok alapján,
harmadik személyek részére teljesített közszolgáltatás ellenértéke is, tekintet nélkül arra, hogy az ellenértéket az
ajánlatkérő vagy a közszolgáltatást igénybe vevő személy fizeti meg.
(4) Az (1) bekezdés ka) és a kb) pontjaiban rögzített feltételeknek a szerződés teljes időtartama alatt fenn kell állniuk.
Amennyiben az (1) bekezdés ka) és a kb) pontjaiban rögzített feltételek már nem állnak fenn, ajánlatkérő a szerződést
olyan határidővel jogosult és köteles felmondani, hogy a közfeladat ellátásáról (közbeszerzési eljárás lefolytatásáról)
gondoskodni tudjon.
(5) E törvény szerinti eljárást – ha a közbeszerzés tárgya szolgáltatás megrendelés – nem kell alkalmazni a következő
esetekben:
a) meglévő építmény vagy egyéb ingatlan vétele vagy ingatlanra vonatkozó egyéb jognak a megszerzése; kivéve az
ilyen szerződéssel összefüggő pénzügyi szolgáltatásra irányuló (bármilyen formában, illetve tartalommal
megkötött) szerződést;
b) a 3. melléklet 6. csoportjába tartozó pénzügyi szolgáltatás, amely értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök
kibocsátása, eladása, vétele vagy átruházása által valósul meg, vagy amely a monetáris, az árfolyam- vagy a
tartalékkezelési politika, vagy a központi kormányzat adósságkezelési politikájának megvalósítása érdekében
pénz- vagy tőkeszerzésre irányul, továbbá a jegybanki tevékenység;
c) műsorszám (műsoranyag) médiaszolgáltató vagy a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap általi
vétele, fejlesztése, előállítása vagy közös előállítása, valamint a műsoridőre vonatkozó szerződés;
d) választottbírósági, közvetítői, békéltetési tevékenység;
e) munkaszerződés, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony, ügyészségi szolgálati jogviszony, bírósági jogviszony,
igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony, a fegyveres szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonya;
f) kutatási és fejlesztési szolgáltatás; kivéve, ha annak eredményét kizárólag az ajánlatkérő hasznosítja tevékenységi
körében, és az ellenszolgáltatást teljes mértékben az ajánlatkérő teljesíti;
g) ha a szolgáltatást a 6. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott ajánlatkérők valamelyike vagy általuk
létrehozott társulás jogszabály alapján fennálló kizárólagos jog alapján nyújtja;
h) ha valamely közfeladat ellátását egy 6. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti ajánlatkérő egy másik 6. § (1) bekezdés
a)–c) pontok szerinti ajánlatkérőnek adja át olyan módon, hogy az az átruházó ajánlatkérőtől teljesen függetlenül
és saját felelősséggel, haszonszerzési cél nélkül végzi a feladat ellátását.
A közbeszerzési értékhatárok 10. § (1) A közbeszerzési értékhatárok:
a) az Európai Unió joga által meghatározott közbeszerzési értékhatárok (a továbbiakban: uniós értékhatárok);
b) a költségvetési törvényben nemzeti értékhatárokként meghatározott közbeszerzési értékhatárok
(a továbbiakban: nemzeti értékhatárok).
(2) Az uniós értékhatárokat időszakonként az Európai Bizottság állapítja meg és teszi közzé az Európai Unió Hivatalos
Lapjában.
(3) Az egyes beszerzési tárgyakra meghatározott nemzeti értékhatárokat a költségvetési törvényben minden évben meg
kell határozni. Az egyes beszerzési tárgyakra meghatározott uniós értékhatárokat, tekintettel az értékhatárokra
vonatkozó – a (2) bekezdés szerinti – európai uniós jogi aktusokra, a költségvetési törvényben minden évben meg kell
határozni.
(4) Az egyes beszerzési tárgyakra vonatkozó uniós értékhatárokat, valamint a nemzeti értékhatárokat a Közbeszerzési
Hatóság a Közbeszerzési Értesítőben minden év elején közzéteszi. Ennek során az uniós értékhatárok forintban
meghatározott összegét az Európai Bizottságnak az uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott összegére
vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően kell feltüntetni.
A közbeszerzés értéke 11. § (1) A közbeszerzés értékén a közbeszerzés megkezdésekor annak tárgyáért általában kért vagy kínált – általános forgalmi
adó nélkül számított, a 12–18. §-okban foglaltakra tekintettel megállapított – legmagasabb összegű teljes
ellenszolgáltatást kell érteni (a továbbiakban: becsült érték). A teljes ellenszolgáltatásba bele kell érteni az opcionális
részt tartalmazó ajánlatkérés esetén az opcionális rész értékét.
(2) A közbeszerzés becsült értékébe be kell számítani az ajánlatkérő által a részvételre jelentkezők, vagy az ajánlattevők
részére fizetendő díjat és kifizetést (jutalékot) is, amennyiben az ajánlatkérő teljesít ilyen jellegű kifizetést a részvételre
jelentkezők, az ajánlattevők részére.
(3) Tilos a becsült érték meghatározásának módszerét e törvény megkerülése céljával megválasztani.
12. § Az árubeszerzés becsült értéke olyan szerződés esetében, amelynek tárgya dolog használatára, vagy hasznosítására
vonatkozó jognak a megszerzése:
a) határozott időre, egy évre vagy annál rövidebb időre kötött szerződés esetén a szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás; az egy évnél hosszabb időre kötött szerződés esetén pedig a szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás, beleértve a becsült maradványértéket is;
b) határozatlan időre kötött szerződés esetén vagy ha a szerződés megszűnésének időpontja az eljárás
megindításakor pontosan nem határozható meg, a havi ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
13. § (1) Az árubeszerzés vagy a szolgáltatás becsült értéke a rendszeresen vagy az időszakonként visszatérően kötött
szerződés esetében:
a) az előző naptári év során kötött azonos vagy hasonló tárgyú szerződés, vagy szerződések szerinti tényleges
ellenszolgáltatás, módosítva a következő naptári év alatt várható mennyiségi és értékbeli változással, vagy
b) az első teljesítést követő, a következő tizenkét hónap alatti vagy a tizenkét hónapnál hosszabb időre kötött
szerződés, vagy szerződések időtartama alatti becsült ellenszolgáltatás.
(2) A közbeszerzés becsült értéke olyan szerződés esetében, amely vételi jogot is tartalmaz, a vételárral együtt számított
legmagasabb ellenszolgáltatás.
(3) Ha a szerződés árubeszerzést és szolgáltatásmegrendelést is magában foglal, a becsült érték megállapításakor az
árubeszerzés és a szolgáltatás becsült értékét egybe kell számítani. Úgyszintén be kell számítani adott esetben az
árubeszerzés becsült értékébe a beállítás és üzembe helyezés becsült értékét is.
14. § (1) A szolgáltatás becsült értéke olyan szerződés esetében, amely nem tartalmazza a teljes díjat:
a) határozott időre, négy évre vagy annál rövidebb időre kötött szerződés esetén a szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás;
b) határozatlan időre kötött szerződés vagy négy évnél hosszabb időre kötött szerződés esetén a havi
ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
(2) A szolgáltatás becsült értékének megállapításakor az alábbi szolgáltatások esetében a következőket kell figyelembe
venni:
a) biztosítási szerződés esetében a fizetendő biztosítási díjat és egyéb ellenszolgáltatásokat;
b) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatás esetében a díjat, a jutalékot, a kamatot és egyéb ellenszolgáltatásokat;
c) a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a fizetendő díjat vagy jutalékot és egyéb
ellenszolgáltatásokat. 15. § A tervpályázat becsült értékébe be kell számítani:
a) a pályázóknak fizetendő díjat vagy jutalékot és egyéb ellenszolgáltatásokat, valamint
b) annak a szolgáltatásnak a becsült értékét is, amelynek megrendelésére a tervpályázati eljárást követően kerül sor,
és amelyre a nyertessel vagy – a bírálóbizottság ajánlása alapján – a nyertesek (díjazottak) valamelyikével kell
szerződést kötni, kivéve, ha az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő (kiíró) kizárja az ilyen szerződés
megkötését.
16. § (1) Az építési beruházás becsült értéke megállapításakor a teljes beruházásért járó ellenértéket kell figyelembe venni.
(2) Az építési beruházás becsült értékébe be kell számítani a megvalósításához szükséges, az ajánlatkérő által
rendelkezésre bocsátott áruk és szolgáltatások becsült értékét is.
(3) Az építési beruházás megvalósításához nem szükséges árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értékét az építési
beruházás becsült értékébe nem lehet beszámítani azzal a céllal, hogy ilyen módon megkerüljék e törvény
alkalmazását ezen árubeszerzésre vagy szolgáltatás megrendelésére.
17. § (1) A keretmegállapodás becsült értéke a megállapodás alapján az adott időszakban kötendő szerződések becsült
legmagasabb összértéke.
(2) A dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén a közbeszerzés becsült értéke a rendszer alapján az adott
időszakban kötendő szerződések becsült legmagasabb összértéke.
18. § (1) Tilos e törvény, vagy e törvény Második Része alkalmazásának megkerülése céljából a közbeszerzést részekre bontani.
(2) Az ajánlatkérőnek egybe kell számítania azon hasonló áruk beszerzésére, vagy szolgáltatások megrendelésére
irányuló szerződések értékét, amelyekkel kapcsolatban a beszerzési igény egy időben merül fel, valamint az
ugyanazon építési beruházás megvalósítására irányuló szerződések értékét.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően mindig e törvény Harmadik Része szerinti eljárás alkalmazható olyan szerződés
megkötésére, amelynek becsült értéke – a (2) bekezdés alkalmazása nélkül – szolgáltatás megrendelése és
árubeszerzés esetében 21 031 200 forintnál, az építési beruházások esetében pedig 262 890 000 forintnál kevesebb,
feltéve, hogy ezen egybe nem számított rész értéke nem haladja meg annak az értéknek a húsz százalékát, amit a
(2) bekezdés alkalmazása esetén állapított volna meg az ajánlatkérő a beszerzés becsült értékeként.
(4) Amennyiben a beszerzés becsült értéke a (2) bekezdés szerint az uniós értékhatárt elérné, a (3) bekezdés alapján nem
alkalmazhatóak azok a rendelkezések, amelyeket e törvény Harmadik Része a törvény alkalmazása alól kivételként
határoz meg [120. §].
(5) Amennyiben az ajánlatkérő egy közbeszerzési eljáráson belül teszi lehetővé a részekre történő ajánlattételt, minden
rész értékét egybe kell számítani a közbeszerzés becsült értékének meghatározásakor.
(6) A (2) bekezdést a külképviseletek számára történő beszerzéskor külképviseletenként, az országgyűlési
képviselőcsoportok külön törvény alapján biztosított működési kerete terhére lefolytatandó beszerzésekkor pedig
képviselőcsoportonként külön kell alkalmazni.
Az alkalmazandó eljárásrend 19. § (1) Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzésekre e törvény Második Részét, az ezek alatti és
egyben a nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzésekre a Harmadik Részét alkalmazva kell eljárni, kivéve, ha
e törvény másként rendelkezik.
(2) A 4. melléklet szerinti szolgáltatások esetében e törvény Harmadik Része alkalmazható. Ha a közbeszerzés tárgya olyan
összetett szolgáltatás, amely a 3. melléklet, valamint a 4. melléklet szerinti valamely szolgáltatást is magában foglal,
e törvény Harmadik Része alkalmazható, feltéve, hogy a 4. melléklet szerinti szolgáltatás értéke meghaladja a
3. melléklet szerinti szolgáltatás értékét.
(3) A 4. melléklet szerinti jogi szolgáltatások megrendelése esetében az ajánlatkérőnek nem kell közbeszerzési eljárást
lefolytatnia, az uniós értékhatárt elérő értékű szerződés megkötéséről azonban a külön jogszabályban meghatározott
hirdetményt közzé kell tenni és a szerződést szerepeltetni kell a külön jogszabályban foglaltak szerint elkészítendő
éves statisztikai összegezésben.
(4) Ha a beszerzés tárgya szolgáltatási koncesszió, e törvény Harmadik Része alkalmazandó.
(5) E törvény Második Részét építési koncesszió esetében a XIII. Fejezet szerinti különös szabályoknak megfelelően kell
alkalmazni.
(6) A tervpályázati eljárásra vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg. Külön jogszabály
meghatározhatja a tervpályázati eljárás lefolytatásának kötelező eseteit. 20. § (1) E törvény Második Részét a 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja szerinti ajánlatkérők esetén a XIV. Fejezet szerinti különös
szabályoknak megfelelően kell alkalmazni, amennyiben az ajánlatkérő közbeszerzése a 114. § (2) bekezdésében
meghatározott egy vagy több tevékenysége biztosításának célját szolgálja.
(2) A XIV. Fejezet szerinti különös szabályok szerint kell eljárni, amennyiben a közbeszerzés a 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja
szerinti ajánlatkérőnek a 114. § (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több tevékenységének folytatása és
egyben azon kívüli tevékenységének folytatása céljából is szükséges, de a közbeszerzés tárgya elsősorban a 114. §
(2) bekezdésében meghatározott, közszolgáltatói tevékenysége ellátásához szükséges. Az egy közbeszerzési eljárás
lefolytatása nem szolgálhatja azt a célt, hogy a közbeszerzés a XIV. Fejezet szerint kerüljön lefolytatásra vagy kikerüljön
e törvény hatálya alól, ezért figyelemmel kell lenni arra, hogy a közbeszerzésnek a különböző tevékenységek
folytatásával összefüggő elemei egymástól elválaszthatóak-e.
(3) Az I–XIII. Fejezet szerint kell eljárni, amennyiben a közbeszerzés a 6. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti ajánlatkérőnek
a 114. § (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több tevékenységének folytatása és az azon kívüli
tevékenységének folytatása céljából is szükséges, és nem állapítható meg, hogy a közbeszerzés elsősorban mely
tevékenység ellátásához szükséges.
(4) A XIV. Fejezet szerint kell eljárni, amennyiben a közbeszerzés a 6. § (1) bekezdés e)–f) pontja szerinti ajánlatkérőnek a
114. § (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több tevékenységének folytatása és egyben azon kívüli
tevékenységének folytatása céljából is szükséges és nem állapítható meg, hogy a közbeszerzés elsősorban mely
tevékenység ellátásához szükséges.
(5) A 6. § (1) bekezdés h) pontja szerint e törvényt önként vagy szerződéses kötelezettség alapján alkalmazó szervezet a
XIV. Fejezet szerint járhat el, amennyiben közbeszerzése a 114. § (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több
tevékenysége biztosításának célját szolgálja.
IV. FEJEZET
AZ AJÁNLATKÉRŐKRE ÉS GAZDASÁGI SZEREPLŐKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
Az ajánlatkérő eljárása 21. § (1) Az ajánlatkérők – kivéve a 6. § (1) bekezdés g)–h) pontja szerinti ajánlatkérőket – kötelesek az e törvény hatálya alá
tartozásukról, valamint adataikban bekövetkezett változásról a Közbeszerzési Hatóságot értesíteni az e törvény
hatálya alá kerülésüktől, illetve a változástól számított harminc napon belül.
(2) Az ajánlatkérő más ajánlatkérőt is meghatalmazhat azzal, hogy a javára ajánlatkérőként közbeszerzési eljárást
folytasson le. Ez azonban nem eredményezheti a meghatalmazást adó ajánlatkérőre e törvény alapján alkalmazandó
szabályok megkerülését.
(3) Több ajánlatkérő közösen is megvalósíthat egy közbeszerzést olyan módon, hogy egy maguk közül kiválasztott
ajánlatkérőt meghatalmaznak a közbeszerzési eljárás lefolytatásával.
(4) A (2) és (3) bekezdések szerinti esetben az eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni, hogy az ajánlatkérő más
ajánlatkérő(k) nevében (is) folytatja le a közbeszerzési eljárást.
(5) A Közbeszerzési Hatóság naprakész nyilvántartást vezet az ajánlatkérőkről (ajánlatkérők nyilvántartása), és azt a
honlapján közzéteszi, továbbá a nyilvántartásban szereplő ajánlatkérőkről szükség szerint tájékoztatást nyújt az
Európai Bizottság részére. Amennyiben az érintett szervezet az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
nem tesz eleget, vagy az érintett szervezet e törvény hatálya alá tartozása kétséges, a Közbeszerzési Hatóság a
Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményezheti.
22. § (1) Az ajánlatkérő köteles meghatározni a közbeszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének
felelősségi rendjét, a nevében eljáró, illetve az eljárásba bevont személyek, valamint szervezetek felelősségi körét és a
közbeszerzési eljárásai dokumentálási rendjét, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal. Ennek körében különösen
meg kell határoznia az eljárás során hozott döntésekért felelős személyt, személyeket, vagy testületeket.
(2) Ha az ajánlatkérő nem rendelkezik általános jellegű, az (1) bekezdésnek megfelelő közbeszerzési szabályzattal, vagy a
szabályzattól – az abban meghatározott módon – való eltérés feltételei fennállnak, legkésőbb az adott közbeszerzési
eljárás előkészítését megelőzően kell meghatároznia az (1) bekezdésben foglaltakat.
(3) A közbeszerzési eljárás előkészítése, a felhívás és a dokumentáció elkészítése, az ajánlatok értékelése során és az eljárás
más szakaszában az ajánlatkérő nevében eljáró, illetve az eljárásba bevont személyeknek és szervezeteknek megfelelő
– a közbeszerzés tárgya szerinti, közbeszerzési, jogi és pénzügyi – szakértelemmel kell rendelkezniük.
(4) Az ajánlatkérő a (3) bekezdésben meghatározott szakértelemmel rendelkező, legalább háromtagú bírálóbizottságot
köteles létrehozni az ajánlatoknak a – szükség esetén a hiánypótlást, felvilágosítás vagy indokolás [67–70. §]
megadását követő – 63. § (3)–(4) bekezdése szerinti elbírálására. A bírálóbizottság írásbeli szakvéleményt és döntési
javaslatot készít az ajánlatkérő nevében a közbeszerzési eljárást lezáró döntést meghozó személy vagy testület
részére. A bírálóbizottsági munkáról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek részét képezik a tagok indokolással
ellátott bírálati lapjai.
(5) Az ajánlatkérő nevében az eljárást lezáró döntést meghozó személy nem lehet a bírálóbizottság tagja. Testületi
döntéshozatal esetén a döntéshozó kizárólag tanácskozási joggal rendelkező személyt delegálhat a bírálóbizottságba.
Testületi döntéshozatal esetében név szerinti szavazást kell alkalmazni.
Központosított közbeszerzés 23. § (1) A Kormány a közbeszerzések központosított eljárás keretében történő lefolytatását rendelheti el az általa irányított
vagy felügyelt költségvetési szervek, alapított közalapítványok, valamint az állami tulajdonú gazdálkodó szervezetek
vonatkozásában, meghatározva annak személyi és tárgyi hatályát, az ajánlatkérésre feljogosított szervezetet (központi
beszerző szerv), valamint az eljáráshoz való csatlakozás lehetőségét.
(2) Az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szervezeteknél az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan
központosított eljárást lehet alkalmazni. A Kormány jogosult az eljárás részletes szabályainak meghatározására,
beleértve a személyi és tárgyi hatályt, valamint az ajánlatkérésre feljogosított szervezetet. A központosított
közbeszerzések fedezete az Egészségbiztosítási Alap mindenkori költségvetésében az adott ellátási forma
előirányzata.
(3) A központosított eljárás részletes – e törvénytől az ilyen eljárások sajátosságai miatt szükséges eltérő – szabályait külön
jogszabály határozza meg.
(4) Az ezer fő lakosnál kevesebb lélekszámú települések számára a Kormány a közbeszerzések központosított lefolytatását
rendelheti el, ezen eljárások központosított lefolytatásának részletes – e törvénytől az ilyen eljárások sajátosságai miatt
szükséges eltérő – szabályait a Kormány rendeletben határozza meg.
(5) Az általa irányított szervezetek vonatkozásában a helyi önkormányzat jogosult a közbeszerzéseket összevontan,
helyben központosítva lefolytatni. A közbeszerzés helyben központosításáról az önkormányzat rendeletet alkot.
A helyben központosított közbeszerzési eljárásokra e törvény és az önkormányzati rendelet szabályait kell alkalmazni.
(6) Több helyi önkormányzat is jogosult a közbeszerzéseket összevontan, központosítottan lefolytatni. A központosított
közbeszerzési rendszert létrehozó önkormányzatok együttműködésének szabályait az önkormányzatok társulási
megállapodása tartalmazza.
Összeférhetetlenség 24. § (1) Az ajánlatkérő köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy elkerülje az
összeférhetetlenséget és a verseny tisztaságának sérelmét eredményező helyzetek kialakulását.
(2) Összeférhetetlen és nem vehet részt az eljárás előkészítésében és lefolytatásában az ajánlatkérő nevében olyan
személy vagy szervezet, amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlására bármely okból, így különösen
gazdasági érdek vagy az eljárásban részt vevő gazdasági szereplővel fennálló más közös érdek miatt nem képes.
(3) Összeférhetetlen és nem vehet részt az eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy
az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként az ajánlatkérő által az eljárással vagy annak előkészítésével
kapcsolatos tevékenységbe bevont személy vagy szervezet, ha közreműködése az eljárásban a verseny tisztaságának
sérelmét eredményezheti. Az ajánlatkérő köteles felhívni az eljárás előkészítésébe bevont személy vagy szervezet
figyelmét arra, ha e bekezdés alapján – különösen az általa megszerzett többlet-információkra tekintettel – a
közbeszerzési eljárásban történő részvétele összeférhetetlenséget eredményezne.
(4) Az ajánlatkérő nevében eljáró és az ajánlatkérő által az eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos
tevékenységbe bevont személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennáll-e az e §
szerinti összeférhetetlenség.
(5) A (3) bekezdés alkalmazásában nem eredményezi a verseny tisztaságának sérelmét és nem összeférhetetlen az olyan
személy (szervezet) részvétele az eljárásban, akitől, illetőleg amelytől az ajánlatkérő
a) az adott közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet-, illetőleg piacfelmérés, a közbeszerzés becsült értékének felmérése
érdekében a közbeszerzés megkezdése időpontjának megjelölése nélkül, kizárólag a felmérés érdekében
szükséges adatokat közölve kért tájékoztatást, vagy
b) a támogatásra irányuló igény (pályázat) benyújtásához szükséges árajánlatot kapott
feltéve, hogy az a) vagy a b) pont alkalmazása kapcsán az ajánlatkérő nem közölt vele a közbeszerzési eljárás során az
összes ajánlattevő (részvételre jelentkező) részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó információt.
A gazdasági szereplőkre vonatkozó szabályok 25. § (1) Több gazdasági szereplő közösen is tehet ajánlatot vagy nyújthat be részvételi jelentkezést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők kötelesek maguk közül egy, a
közbeszerzési eljárásban a közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők nevében eljárni jogosult képviselőt
megjelölni.
(3) A közös ajánlattevők, illetve részvételre jelentkezők csoportjának képviseletében tett minden nyilatkozatnak
egyértelműen tartalmaznia kell a közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők megjelölését.
(4) Ahol e törvény az ajánlatkérő számára az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők értesítését írja elő, valamint a
kiegészítő tájékoztatás megadása [45. §], a hiánypótlás [67. §], a felvilágosítás [67. §] és indokolás [69–70. §] kérése
esetében az ajánlatkérő a közös ajánlattevőknek (részvételre jelentkezőknek) szóló értesítését, tájékoztatását, illetve
felhívását a (2) bekezdés szerinti képviselőnek küldi meg.
(5) Amennyiben az ajánlatkérő ajánlati biztosíték nyújtását [59. §] írja elő, a közös ajánlattevőknek a biztosítékot elegendő
egyszer rendelkezésre bocsátaniuk. Az ajánlati kötöttségnek bármelyik közös ajánlattevő részéről történt megsértése
[59. § (4) bekezdése] esetén a biztosíték az ajánlatkérőt illeti meg.
(6) A közös ajánlattevők a szerződés teljesítéséért az ajánlatkérő felé egyetemlegesen felelnek.
(7) Az egy közös ajánlatot vagy részvételi jelentkezést benyújtó gazdasági szereplő(k) személyében az ajánlattételi vagy
több szakaszból álló eljárásban a részvételi határidő lejárta után változás nem következhet be.
26. § Ha egy gazdasági szereplő a közbeszerzés értékének huszonöt százalékát meghaladó mértékben fog közvetlenül részt
venni a szerződés – részajánlat-tételi lehetőség biztosítása esetén egy részre vonatkozó szerződés – teljesítésében,
akkor nem lehet alvállalkozónak minősíteni, hanem az ajánlatban (részvételi jelentkezésben) és a szerződés teljesítése
során közös ajánlattevőként (a közbeszerzési eljárás részvételi szakaszában részvételre jelentkezőként) kell hogy
szerepeljen. Egy gazdasági szereplőnek a szerződés teljesítésében való részvétele arányát az határozza meg, hogy
milyen arányban részesül a beszerzés tárgyának általános forgalmi adó nélkül számított ellenértékéből.
27. § (1) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban történő részvételt nem kötheti gazdálkodó szervezet alapításához, azonban
ha a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítése érdekében indokolt, a nyertes
ajánlattevő(k)től megkövetelheti. Az eljárást megindító felhívásnak a gazdálkodó szervezet alapítására vonatkozó
ajánlatkérői elvárást egyértelműen rögzítenie kell.
(2) Ha az ajánlatkérő a szerződés teljesítése érdekében lehetővé teszi vagy megköveteli gazdálkodó szervezet
létrehozását (projekttársaság), a dokumentációban megadja a létrehozandó gazdálkodó szervezettel kapcsolatos
követelményeket, amelyek kizárólag a jogi formával, a jegyzett tőke minimális – a szerződés értékével arányosan
meghatározott – összegével, a gazdálkodó szervezet tevékenységi körével, valamint tevékenységének ellenőrzésével
függhetnek össze.
A verseny biztosítása 28. § (1) Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ugyanabban a közbeszerzési eljárásban – részajánlat-tételi lehetőség
biztosítása esetén ugyanazon rész tekintetében -
a) nem tehet másik ajánlatot más ajánlattevővel közösen, illetve nem nyújthat be másik részvételi jelentkezést más
részvételre jelentkezővel közösen,
b) más ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező alvállalkozójaként nem vehet részt,
c) más ajánlatot benyújtó ajánlattevő, illetve más részvételi jelentkezést benyújtó részvételre jelentkező szerződés
teljesítésére való alkalmasságát nem igazolhatja [55. § (5) bekezdés].
(2) Amennyiben az ajánlatkérő az általa lefolytatott eljárás során, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. §-a, vagy az Európai Unió Működéséről szóló
Szerződés 101. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt
– a Tpvt. bejelentésre vagy panaszra vonatkozó szabályai szerint – jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak.
Fenntartott szerződések 29. § (1) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban való részvétel jogát a külön jogszabályban meghatározottak szerint
fenntarthatja vagy köteles fenntartani az olyan, védett foglalkoztatónak minősülő szervezetek, védett szervezeti
szerződést kötött szervezetek, továbbá szociális foglalkoztatási engedéllyel rendelkező szervezetek számára, amelyek
ötven százalékot meghaladó mértékben megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatnak, valamint
az olyan szociális foglalkoztatás keretében szociális intézményben ellátottakat foglalkoztató szervezeteknek, amelyek
ötven százalékot meghaladó mértékben fogyatékos munkavállalókat foglalkoztatnak. Erre a tényre az eljárást
megindító felhívásban az ajánlatkérőnek hivatkoznia kell.
(2) Az ajánlatkérő az (1) bekezdésnek megfelelően fenntartott szerződések esetében köteles biztosítani az Európai
Unióban letelepedett azon gazdasági szereplők esélyegyenlőségét, amelyek ötven százalékot meghaladó mértékben
megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti közbeszerzési eljárások személyi és tárgyi hatályát, valamint részletes szabályait külön
jogszabály határozza meg.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az ajánlatkérő – a közbeszerzések becsült értékére is figyelemmel –
e törvény és a külön jogszabály szerint köteles eljárni.
V. FEJEZET
A KÖZZÉTÉTELRE ÉS KOMMUNIKÁCIÓRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
A közzététel, adatszolgáltatás és közbeszerzési tervezés szabályai 30. § (1) Az ajánlatkérő hirdetmény útján köteles közzétenni:
a) a nyílt eljárást megindító ajánlati felhívást;
b) a meghívásos, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást és a versenypárbeszédet megindító
részvételi felhívást, kivéve a külön jogszabályban foglaltak szerint időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó
hirdetménnyel meghirdetett és az előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos és tárgyalásos eljárást
megindító közvetlen részvételi felhívást;
c) a 123. §-ban szabályozott eljárást megindító felhívást;
d) a időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel meghirdetett, és az előminősítési hirdetménnyel
meghirdetett meghívásos és tárgyalásos eljárást meghirdető időszakos előzetes tájékoztatót és előminősítési
hirdetményt;
e) az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót;
f) a tervpályázati eljárás tervpályázati kiírását;
g) a tervpályázati eljárás eredményéről szóló tájékoztatót;
h) a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót.
(2) Az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót [(1) bekezdés e) pont] az ajánlatkérő legkésőbb a szerződéskötést, vagy
ennek hiányában az eljárás eredménytelenné nyilvánításáról vagy a szerződés megkötésének megtagadásáról [124. §
(9) bekezdés] szóló ajánlatkérői döntést követő tíz munkanapon belül kell megküldeni. A közbeszerzési eljárás
e hirdetmény közzétételével zárul le.
(3) Az ajánlatkérő a (2) bekezdéstől eltérően a keretmegállapodás alapján lefolytatott közbeszerzési eljárása
eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt a keretmegállapodás alapján kötött szerződésekről
együttesen is közzéteheti. Ebben az esetben a hirdetményt a keretmegállapodás alapján a megelőző negyedév során
kötött szerződésekről a naptári negyedév utolsó napját követő tíz munkanapon belül kell megküldenie.
A keretmegállapodás megkötését követő első – nem teljes – negyedévről nem kell külön hirdetményt közzétenni.
(4) Az ajánlatkérő a szerződés módosításáról legkésőbb a szerződés módosításától számított tizenöt munkanapon belül
köteles az (1) bekezdés h) pontja szerinti tájékoztatót tartalmazó hirdetményt megküldeni.
(5) Az ajánlatkérőnek a hirdetményeket külön jogszabályban meghatározott elektronikus úton és módon kell
megküldenie a Közbeszerzési Hatóságnak. Az ajánlatkérő az e törvény szerinti hirdetményeket a külön jogszabályban
meghatározott minta szerint köteles közzétenni. Az alkalmazandó hirdetménymintákra, kötelező tartalmi elemeikre
és a hirdetmények megküldésére, ellenőrzésére és az ellenőrzés díjára, feladására, valamint közzétételének rendjére
vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály tartalmazza. A hirdetményellenőrzési és szerkesztési díjak
igazgatási szolgáltatási díjnak minősülnek. A díjakat a Hatóság köteles alaptevékenysége körében a működésre
fordítani.
31. § (1) Az ajánlatkérő köteles az alábbi adatokat, információkat, dokumentumokat, ha rendelkezik honlappal, saját honlapján,
ha honlappal nem rendelkezik a Közbeszerzési Hatóság vagy önkormányzati intézmény esetén a fenntartó honlapján
közzétenni:
a) a közbeszerzési tervet, valamint annak módosítását (módosításait);
b) a 9. § (1) bekezdés k) pontja alkalmazásával megkötött szerződéseket;
c) az előzetes vitarendezéssel kapcsolatos 79. § (2) bekezdése szerinti adatokat;
d) a közbeszerzési eljárás kapcsán indult jogorvoslati eljárás vonatkozásában
da) a kérelem e törvényben meghatározott adatait [137. § (9) bekezdés],
db) a Közbeszerzési Döntőbizottság szerződés megkötését engedélyező végzését [144. § (4) bekezdés];
e) a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéseket;
f) a szerződés teljesítésére vonatkozó következő adatokat: hivatkozást a közbeszerzési eljárást megindító
hirdetményre, a szerződő felek megnevezését, azt, hogy a teljesítés szerződésszerű volt-e, a szerződés
teljesítésének az ajánlatkérő által elismert időpontját, továbbá az ellenszolgáltatás teljesítésének időpontját és a
kifizetett ellenszolgáltatás értékét;
g) a külön jogszabályban meghatározott éves statisztikai összegzést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatok közérdekből nyilvános adatok, azok nyilvánosságra hozatala üzleti titokra hivatkozással
nem tagadható meg.
(3) Az (1) bekezdés a) pont szerinti közbeszerzési tervnek a honlapon a tárgyévet követő évre vonatkozó közbeszerzési
terv honlapon történő közzétételéig kell elérhetőnek lennie.
(4) Az (1) bekezdés c)–d) és f)–g) pont szerinti adatoknak, információknak, dokumentumoknak a honlapon a 34. §
(2) bekezdésében meghatározott időpontig kell elérhetőnek lenniük.
(5) Az (1) bekezdés b) és e) pont szerinti szerződéseknek a honlapon a teljesítéstől számított öt évig folyamatosan
elérhetőnek kell lennie.
(6) Az (1) bekezdés f) pontja szerinti tájékoztatást a szerződés mindkét fél általi teljesítésétől számított tizenöt
munkanapon belül kell közzétenni, az egy évnél hosszabb vagy határozatlan időre kötött szerződés esetében a
szerződés megkötésétől számítva évenként kell a közzétett adatokat aktualizálni.
32. § (1) Az ajánlatkérő a költségvetési év kezdetét követően előzetes összesített tájékoztatót – a XIV. Fejezet szerinti különös
szabályok szerint eljáró ajánlatkérő az ilyen eljárások esetében időszakos előzetes tájékoztatót – készíthet az adott
évre, vagy az elkövetkező legfeljebb tizenkét hónapra tervezett
a) összes (a kivételi körbe nem tartozó és az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű) árubeszerzéseiről,
ha annak becsült összértéke eléri vagy meghaladja az uniós értékhatárt;
b) 3. melléklet szerinti összes (a kivételi körbe nem tartozó és az értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű)
szolgáltatás megrendeléséről, ha annak becsült összértéke eléri vagy meghaladja az uniós értékhatárt.
(2) Árubeszerzés esetében az előzetes összesítést árucsoportonkénti bontásban kell elkészíteni, és az árucsoportot a
Közös Közbeszerzési Szójegyzékre (a továbbiakban: CPV) történő hivatkozással kell megadni.
(3) Szolgáltatás megrendelése esetében az előzetes összesítést a 3. melléklet szerinti szolgáltatáscsoportonkénti
bontásban kell elkészíteni.
(4) Az ajánlatkérő előzetes összesített tájékoztatót – a XIV. Fejezet szerinti különös szabályok szerint lefolytatandó
eljárások esetében időszakos előzetes tájékoztatót – készíthet a tervezett építési beruházás lényeges jellemzőiről,
feltételeiről, ha az építési beruházás becsült értéke eléri vagy meghaladja az építési beruházásra irányadó uniós
értékhatárt. Ha az ajánlatkérő tájékoztatót készít, azt a tervezett építési beruházás megvalósítására vonatkozó döntést
követően kell elkészítenie.
(5) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti közbeszerzési tárgyakról az előzetes összesített tájékoztatót együttesen és
külön-külön is el lehet készíteni.
(6) A (4) bekezdés szerinti előzetes összesített tájékoztatót külön kell elkészíteni.
(7) Az ajánlatkérő az előzetes összesített tájékoztatót, valamint a XIV. Fejezet alkalmazásában az időszakos előzetes
tájékoztatót külön jogszabályban meghatározott minta szerinti hirdetmény útján teheti közzé.
(8) Az előzetes összesített tájékoztatónak (időszakos előzetes tájékoztatónak) az ajánlatkérő honlapján történő
közzététele esetén az ajánlatkérő köteles a hirdetmény a felhasználói oldalon megnevezésű hirdetményt – a
Közbeszerzési Hatóságon keresztül – megküldeni az Európai Unió Kiadóhivatalának. Az előzetes összesített
tájékoztató (időszakos előzetes tájékoztató) honlapon történő közzétételére ezen hirdetménynek az Európai Unió
Kiadóhivatala részére elektronikus úton történő feladását követően kerülhet sor.
(9) Az előzetes összesített tájékoztatót (időszakos előzetes tájékoztatót) tartalmazó hirdetmény közzététele nem vonja
maga után az abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának kötelezettségét.
(10) A XIV. Fejezetet alkalmazó ajánlatkérő időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményt közzétehet fontosabb
projektjéről, építési beruházásáról anélkül, hogy megismételné azokat az információkat, amelyeket egy ilyen korábbi
tájékoztatóban már közzétett, feltéve, hogy egyértelműen felhívja a figyelmet arra, hogy az utóbbi hirdetmény
kiegészítő jellegű.
(11) A (7) bekezdés szerinti hirdetménynek az ajánlatkérő honlapján történő közzététele esetében a hirdetmény
közzétételéhez fűződő joghatások szempontjából a hirdetménynek a honlapon történő közzétételének időpontja az
irányadó.
33. § (1) A 6. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott ajánlatkérők – kivéve a XIV. Fejezet szerint eljáró ajánlatkérőket,
valamint a központosított közbeszerzés során az ajánlatkérésre feljogosított szervezetet – a költségvetési év elején,
legkésőbb március 31. napjáig éves összesített közbeszerzési tervet (a továbbiakban: közbeszerzési terv) kötelesek
készíteni az adott évre tervezett közbeszerzéseikről. A közbeszerzési tervet az ajánlatkérőnek legalább öt évig meg kell
őriznie. A közbeszerzési terv nyilvános.
(2) A közbeszerzési terv elkészítése előtt az ajánlatkérő indíthat közbeszerzési eljárást, amelyet a tervben szintén
megfelelően szerepeltetni kell.
(3) A közbeszerzési terv nem vonja maga után az abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának
kötelezettségét. Az ajánlatkérő továbbá a közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a tervben
foglaltakhoz képest módosított közbeszerzésre vonatkozó eljárást is lefolytathatja, ha az általa előre nem látható okból
előállt közbeszerzési igény vagy egyéb változás merült fel. Ezekben az esetekben a közbeszerzési tervet módosítani
kell az ilyen igény vagy egyéb változás felmerülésekor, megadva a módosítás indokát is.
(4) Az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési Hatóság vagy a jogszabályban az ajánlatkérő ellenőrzésére feljogosított szervek
kérésére a közbeszerzési tervét megküldeni.
Az eljárások dokumentálására, a kapcsolattartásra és a határidők számítására vonatkozó szabályok
34. § (1) Az ajánlatkérő minden egyes közbeszerzési eljárását – annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés
teljesítéséig terjedően – írásban, vagy az eljárási cselekmények elektronikus gyakorlása esetén külön, e törvény
felhatalmazása alapján alkotott jogszabály szerint elektronikusan köteles dokumentálni.
(2) A közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban keletkezett összes iratot a közbeszerzési eljárás
lezárulásától [30. § (2) bekezdés], a szerződés teljesítésével kapcsolatos összes iratot a szerződés teljesítésétől
számított öt évig meg kell őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak
– bírósági felülvizsgálat esetén a felülvizsgálat – jogerős befejezéséig, de legalább az említett öt évig kell megőrizni.
(3) Az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési Hatóság vagy jogszabályban feljogosított más szervek kérésére a
közbeszerzéssel kapcsolatos iratokat megküldeni vagy részükre elektronikus úton hozzáférést biztosítani.
35. § (1) Az ajánlatkérő és a gazdasági szereplők között minden nyilatkozattétel – ha e törvényből más nem következik –
írásban történik.
(2) Az írásbeli nyilatkozatok – ahol kifejezetten valamely kapcsolattartási formát e törvény nem kíván meg – teljesíthetőek:
a) az (5) bekezdésre figyelemmel postai vagy közvetlen kézbesítés útján;
b) faxon;
c) elektronikus úton;
(3) Az ajánlatkérő előírhatja valamely kapcsolattartási forma alkalmazását, amely azonban nem sértheti a gazdasági
szereplők esélyegyenlőségét; a kizárólag elektronikus úton történő nyilatkozattétel – az elektronikus árlejtés esetének
kivételével – nem követelhető meg az ajánlattevőktől.
(4) A (2) bekezdés c) pontja szerint nyilatkozat benyújtható legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott,
vagy a külön, e törvény felhatalmazása alapján alkotott jogszabály szerinti követelményeknek megfelelő elektronikus
dokumentumba foglalt formában.
(5) Az e törvény szerint előírt tájékoztatásra vagy információ kérésére postai kézbesítés csak kivételesen és indokolt
esetben vehető igénybe.
36. § (1) Az eljárási cselekmények elektronikusan is gyakorolhatók. A közbeszerzési eljárási cselekmények elektronikus
gyakorlásának módjáról külön Korm. rendelet rendelkezik, amely e törvény rendelkezéseitől az eljárási cselekmények
elektronikus gyakorlása miatt szükséges mértékben eltérhet.
(2) Ahol e törvény a közbeszerzési eljárás során jegyzőkönyv készítését írja elő, ez a követelmény a közjegyző jelenlétében
lefolytatott cselekmények esetében közokiratba foglalással is teljesíthető.
(3) Ahol e törvény vagy e törvény, illetve a felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály alapján az ajánlatkérő a
közbeszerzési eljárás során valamely dokumentum benyújtását írja elő, a dokumentum – ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik – egyszerű másolatban is benyújtható. Az ajánlatkérő előírhatja az olyan nyilatkozat eredeti vagy hiteles
másolatban történő benyújtását, amely közvetlenül valamely követelés érvényesítésének alapjául szolgál (különösen:
bankgarancia vagy kezességvállalásról szóló nyilatkozat). Az ajánlatkérő a nem magyar nyelven benyújtott
dokumentumok ajánlattevő általi felelős fordítását is köteles elfogadni.
(4) Amennyiben az Európai Unión kívül letelepedett ajánlattevő letelepedési helye szerinti országban az e törvény által
megkövetelt igazolás nem létezik, az ajánlatkérő jogosult elfogadni az adott igazolással egyenértékű igazolást, illetve
dokumentumot is.
(5) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban nem kérheti azon tények, adatok igazolását, illetve az ajánlattevőnek vagy az
alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetnek nem kell igazolnia azokat a tényeket, adatokat, amelyek
ellenőrzésére az ajánlatkérő magyar nyelven rendelkezésre álló, elektronikus, hatósági vagy közhiteles
nyilvántartásból ingyenesen jogosult, ilyennek minősülnek a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti nyilvántartások is.
(6) Az (5) bekezdés szerinti – a közbeszerzési eljárások tárgyát tekintve gyakran alkalmazandó – elektronikus, hatósági,
illetőleg közhiteles nyilvántartások köréről és internetes elérhetőségéről a Közbeszerzési Hatóság útmutatót ad ki.
(7) Az (5) bekezdés szerinti nyilvántartásokban való szereplést az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejárta és az eljárás
eredményéről szóló értesítés ajánlattevőknek való megküldése, vagy – több szakaszból álló eljárásban – a részvételi
határidő lejárta és a részvételi szakasz eredményéről szóló értesítés részvételre jelentkezőknek való megküldése
között egy alkalommal ellenőrzi, továbbá az ellenőrzés tényét és eredményét a közbeszerzési eljárás iratai között
megőrzi.
37. § (1) Az e törvényben meghatározott határidők tekintetében a napokban, hónapokban vagy években megállapított
határidőbe vagy időtartamba (a továbbiakban együtt: határidő) a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap,
amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény esik.
(2) A hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon jár le, amely számánál fogva a kezdőnapot követő
napnak megfelel; ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján.
(3) Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az ezt követő legközelebbi munkanapon jár le.
(4) A hirdetményben (felhívásban) megjelölt határidő a hirdetmény (felhívás) feladását, illetve a felhívás közvetlen
megküldését követő napon kezdődik. MÁSODIK RÉSZ
AZ UNIÓS ÉRTÉKHATÁRT ELÉRŐ ÉRTÉKŰ KÖZBESZERZÉSEK SZABÁLYAI
VI. FEJEZET
A FELHÍVÁS Az eljárást megindító felhívás tartalma
38. § (1) A közbeszerzési eljárást megindító felhívás a közbeszerzési eljárás egyes fajtáira irányadó szabályok szerint ajánlati
felhívás, részvételi felhívás, ajánlattételi felhívás vagy a XIV. Fejezet szerinti eljárás sajátos szabályait meghatározó
külön jogszabályban foglalt közvetlen részvételi felhívás.
(2) Az ajánlati és részvételi felhívást az ajánlatkérő külön jogszabályban meghatározott minta szerinti hirdetmény útján
köteles közzétenni.
(3) A közbeszerzési eljárást megindító felhívás tartalmazza különösen:
a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);
b) a közbeszerzési eljárás fajtáját, tárgyalásos és gyorsított eljárás esetén annak indokolását;
c) a dokumentáció és a kiegészítő iratok vagy versenypárbeszéd esetében az ismertető rendelkezésre bocsátásának
módját, határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit. Meghívásos, hirdetmény közzétételével
induló tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd esetén a dokumentációra, illetve ismertetőre vonatkozó adatokat
az eljárást megindító felhívásnak csak akkor kell tartalmaznia, ha az ajánlatkérő a dokumentációt (ismertetőt) már
a részvételi szakaszban rendelkezésre bocsátja, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban pedig csak akkor, ha az
ajánlatkérő dokumentációt készít és a dokumentációt az ajánlattételi felhívással egyidejűleg nem küldte meg;
d) a közbeszerzés tárgyát és mennyiségét;
e) a szerződés meghatározását, amelynek megkötése érdekében a közbeszerzési eljárást lefolytatják;
f) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét;
g) a teljesítés helyét;
h) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást;
i) annak meghatározását, hogy az ajánlattevő tehet-e többváltozatú (alternatív) ajánlatot, valamint a
részajánlattétel lehetőségét vagy annak kizárását;
j) az ajánlatok értékelési szempontját [71. § (2) bekezdés], az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelési
szempontja esetén a 71. § (3) bekezdése szerinti adatokat a 71. § (5) bekezdésére figyelemmel;
k) a kizáró okokat és a megkövetelt igazolási módokat;
l) az alkalmassági követelményeket, az alkalmasság megítéléséhez szükséges adatokat és a megkövetelt igazolási
módot;
m) az ajánlattételi határidőt vagy részvételi felhívás esetén a részvételi határidőt;
n) az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtásának címét;
o) az ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés nyelvét (nyelveit), annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más
nyelven is benyújtható-e az ajánlat vagy részvételi jelentkezés;
p) az ajánlat(ok) felbontásának helyét, idejét és az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosultakat; részvételi felhívás
esetén a részvételi jelentkezések felbontásának helyét, idejét;
q) az ajánlati kötöttség minimális időtartamát, a részvételi felhívás kivételével;
r) részvételi felhívás esetén az ajánlattételi felhívás megküldésének tervezett napját;
s) az ajánlati biztosíték előírására, valamint a szerződésben megkövetelt biztosítékokra vonatkozó információt;
t) az Európai Unióból származó forrásból támogatott közbeszerzés esetén az érintett projektre (programra)
vonatkozó adatokat.
(4) A (3) bekezdés s) pont szerinti biztosítékokra vonatkozó részletes információkat a részvételi felhívásban még nem kell
megadni, de az ajánlati biztosítékra vonatkozóan már a részvételi felhívásban fel kell tüntetni, hogy az ajánlatkérő az
eljárás ajánlattételi szakaszában való részvételt milyen összegű biztosíték adásához fogja kötni, a szerződés
biztosítékaival kapcsolatban pedig a 126. § (1) bekezdése szerinti adatokat kell feltüntetni.
39. § (1) Az eljárást megindító felhívásnak minden esetben biztosítania kell, hogy annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő
eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi jelentkezést nyújthassanak be.
(2) A közbeszerzés tárgyára vonatkozó adatokat az eljárást megindító felhívásban úgy kell megadni, hogy annak alapján a
gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy az eljárásban tudnak-e ajánlatot tenni.
40. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles előírni, hogy az ajánlatban, illetve a részvételi jelentkezésben
meg kell jelölni
a) a közbeszerzésnek azt a részét (részeit), amelynek teljesítéséhez az ajánlattevő (részvételre jelentkező)
alvállalkozót kíván igénybe venni,
b) az ezen részek tekintetében igénybe venni kívánt alvállalkozókat, valamint a közbeszerzésnek azt a százalékos
arányát, amelynek teljesítésében a megjelölt alvállalkozók közre fognak működni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megjelölés és igénybevétel nem érinti az ajánlattevő teljesítésért való felelősségét.
(3) Ha az ajánlatkérő támogatásra irányuló igényt (pályázatot) nyújtott be, vagy fog benyújtani, az eljárást megindíthatja,
az eljárást megindító felhívásban azonban fel kell hívni a gazdasági szereplők figyelmét erre a körülményre, valamint a
(4) bekezdésben foglaltakra.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásakor a támogatásra irányuló igény el nem fogadását, vagy az igényeltnél kisebb összegben
történő elfogadását olyan körülménynek kell tekinteni, amelyre az ajánlatkérő a szerződés megkötésére vagy
teljesítésére képtelenné válása okaként hivatkozhat [76. § (1) bekezdés d) pont, 124. § (9) bekezdés].
Az ajánlattételi és részvételi határidő, a felhívás és a dokumentáció módosítása, visszavonása
41. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlattételi és részvételi határidőt az egyes eljárási fajtákra vonatkozóan előírt minimális határidőket
figyelembe véve, valamint akkor is, ha minimális határidőt e törvény nem ír elő, minden esetben úgy köteles
meghatározni, hogy – tekintettel a szerződés tárgyára, a benyújtandó ajánlat összetettségére, valamint az
ajánlattevők, részvételre jelentkezők által benyújtandó dokumentumok körére – elegendő idő álljon rendelkezésre az
ajánlat, illetve a részvételi jelentkezés összeállításához és benyújtásához.
(2) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban meghatározott ajánlattételi vagy részvételi határidőt – indokolt
esetben – egy alkalommal meghosszabbíthatja, a határidőt rövidíteni nem lehet.
(3) Ha az eljárást megindító felhívást hirdetményben közzétették, az eredeti határidő lejárta előtt hirdetményben kell
közzétenni a módosított határidőt és a határidő meghosszabbításának indokát. A nem hirdetménnyel induló
eljárásokban az eredeti határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül kell tájékoztatni az ajánlattételre, illetve
részvételre [38. § (1) bekezdése] felhívott gazdasági szereplőket.
(4) A (2)–(3) bekezdésben foglaltakat a több szakaszból álló közbeszerzési eljárás ajánlattételi szakaszában is megfelelően
alkalmazni kell, ebben az esetben az ajánlatkérő az eredeti ajánlattételi határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül
tájékoztatja az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplőket az új határidőről.
42. § (1) Nyílt eljárásban az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejártáig módosíthatja az eljárást megindító felhívásban,
valamint a dokumentációban [49. §] meghatározott feltételeket.
(2) Az ajánlati felhívás módosított elemeiről, illetve a dokumentáció módosított elemeiről vagy – amennyiben a
dokumentáció módosítása nagyobb terjedelmű – a dokumentáció módosításának tényéről, módosított pontjainak
felsorolásáról és a módosított dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módjáról, határidejéről, beszerzési helyéről
az (1) bekezdés szerinti határidő lejárta előtt új hirdetményt kell közzétenni és egyidejűleg tájékoztatni kell azokat a
gazdasági szereplőket, akik az ajánlatkérőnél az eljárás iránt érdeklődésüket jelezték, így különösen akik a
dokumentációt átvették vagy kiegészítő tájékoztatást kértek.
(3) Az ajánlati felhívás, valamint a dokumentáció módosítása esetén az ajánlattételi határidőt meg kell hosszabbítani.
Az új határidőt úgy kell meghatározni, hogy minden esetben megfelelő időtartam, de legalább a módosító
hirdetmény feladásának napjától e törvény által előírt minimális ajánlattételi határidő fele rendelkezésre álljon az
ajánlat benyújtására. Ha ez a megfelelő időtartam az eredeti ajánlattételi határidő alapján is rendelkezésre áll, akkor az
eredeti határidőt nem kell meghosszabbítani. Amennyiben kizárólag a dokumentáció módosul és az ajánlattételi
határidőt nem kell meghosszabbítani, a (2) bekezdéstől eltérően nem kell hirdetményt közzétenni, elegendő a
módosításról, vagy a módosított dokumentáció rendelkezésre bocsátásáról közvetlenül tájékoztatni azokat a
gazdasági szereplőket, akik a dokumentációt átvették.
(4) Ha a dokumentáció módosítása nagyobb terjedelmű, a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt dokumentációt
az 50–51. §-ok bekezdéseinek értelemszerű alkalmazásával kell rendelkezésre bocsátani, azért további ellenértéket
nem lehet kérni. Ha a dokumentáció részét képező terv, műszaki leírás vagy az árazatlan költségvetés nem változik, azt
nem kell a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt dokumentációban újra átadni.
(5) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az (1)–(4) bekezdések szerint kell eljárni azzal, hogy az (1) bekezdés szerinti
határidő lejárta előtt hirdetmény feladása helyett egyidejűleg, közvetlenül kell tájékoztatni az ajánlattételre felhívott
gazdasági szereplőket, és az ajánlattételi határidőt úgy kell meghosszabbítani, hogy a módosításról szóló közvetlen
tájékoztatás megküldésétől megfelelő időtartam álljon rendelkezésre az ajánlattételhez.
43. § (1) A meghívásos és hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás első szakaszában a részvételi felhívást és
– amennyiben ajánlatkérő a dokumentációt már a részvételi szakaszban rendelkezésre bocsátotta – a dokumentációt,
valamint a versenypárbeszédben a részvételi felhívást és az ismertetőt az ajánlatkérő a részvételi határidő lejártáig az
42. § (1)–(4) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával módosíthatja azzal, hogy ajánlattételi határidő helyett
részvételi határidőt, dokumentáció alatt pedig ismertetőt is érteni kell.
(2) A meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás, valamint a versenypárbeszéd ajánlattételi
szakaszában az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejártáig az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők közvetlen
és egyidejű tájékoztatásával módosíthatja az ajánlattételi felhívást és a dokumentációt (ismertetőt).
(3) A meghívásos eljárás ajánlattételi szakaszában nem módosítható az ajánlattételi felhívás vagy a dokumentáció olyan
eleme, amely már a részvételi felhívásban is szerepelt.
(4) A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben nem módosítható úgy az
ajánlattételi felhívás vagy a dokumentáció (ismertető), hogy az eljárás korábbi szakaszában (szakaszaiban) közölt
feltételek olyan jelentős mértékben változzanak, amely torzítaná a versenyt vagy sértené a gazdasági szereplők
esélyegyenlőségét, különösen ha az új feltételek ismerete alapvetően befolyásolhatta volna az érdekelt gazdasági
szereplők arra vonatkozó döntését, hogy a közbeszerzési eljárásban tudnak-e részvételre jelentkezni, vagy a változás
következtében valamelyik ajánlattevő nem lenne képes ajánlatot tenni.
(5) Nagyobb terjedelmű módosítás esetén az egységes szerkezetbe foglalt dokumentáció rendelkezésre bocsátására az
50–51. § megfelelően alkalmazandó.
44. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívást az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejártáig visszavonhatja.
(2) Ha az eljárást megindító felhívást hirdetményben közzétették, az (1) bekezdés szerinti határidő lejárta előtt a
visszavonásról hirdetményt kell feladni és egyidejűleg tájékoztatni kell azokat a gazdasági szereplőket, akik az
ajánlatkérőnél érdeklődésüket jelezték. A nem hirdetménnyel induló eljárásokban az eredeti határidő lejárta előtt
egyidejűleg, közvetlenül kell tájékoztatni az ajánlattételre, illetve részvételre felhívott gazdasági szereplőket.
(3) A meghívásos és a hirdetmény közzétételével (külön jogszabály szerinti közvetlen részvételi felhívással) induló
tárgyalásos eljárás ajánlattételi szakaszában, valamint a versenypárbeszéd párbeszéd és ajánlattételi szakaszában az
ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást az ajánlattételi határidő lejártáig és csak akkor vonhatja vissza, ha az ajánlattételi
felhívás megküldését követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges
körülmény miatt a szerződés megkötésére, vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben
az esetben az ajánlatkérőnek az eljárást eredménytelenné kell nyilvánítania.
A kiegészítő tájékoztatás 45. § (1) Bármely gazdasági szereplő, aki az adott közbeszerzési eljárásban részvételre jelentkező vagy ajánlattevő lehet – a
megfelelő ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés érdekében – az eljárást megindító felhívásban, több szakaszból álló
eljárás esetén az ajánlattételi felhívásban, valamint a dokumentációban (ismertetőben) foglaltakkal kapcsolatban
írásban kiegészítő (értelmező) tájékoztatást kérhet az ajánlatkérőtől vagy az általa meghatározott szervezettől.
(2) A kiegészítő tájékoztatást a kérés beérkezését követően a lehető leghamarabb, valamint az ajánlattételi határidő
lejárta előtt legkésőbb hat nappal, gyorsított eljárás esetén legkésőbb négy nappal, hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárásban legkésőbb három nappal, a közbeszerzési eljárások részvételi szakaszában pedig a részvételi határidő
lejárta előtt legkésőbb négy nappal kell megadni.
(3) Ha a kiegészítő tájékoztatás iránti kérelmet a (2) bekezdésben foglalt válaszadási határidőt megelőző negyedik,
gyorsított vagy hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban harmadik napnál később nyújtották be, a kiegészítő
tájékoztatást az ajánlatkérőnek csak akkor kell megadnia, ha a tájékoztatás elkészítése és (5) bekezdés szerinti
megküldése még az ajánlattételi, illetve részvételi határidő letelte előtt lehetséges. Az ajánlatkérő – amennyiben úgy
ítéli meg, hogy a későn érkezett kérdés megválaszolása a megfelelő ajánlattételhez, illetve részvételre jelentkezéshez
szükséges és a válaszadáshoz nem áll megfelelő idő rendelkezésre – ilyenkor is élhet a (4) bekezdésben foglaltak
szerint az ajánlattételi vagy részvételi határidő meghosszabbításának lehetőségével.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi vagy részvételi határidőt meghosszabbítja, ha a kiegészítő tájékoztatást legkésőbb a
(2) bekezdésben foglalt válaszadási határidőt megelőző negyedik, gyorsított vagy hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárásban harmadik napon kérték, az ajánlatkérő azonban nem tudja a tájékoztatást a (2) bekezdés szerinti
határidőben megadni. A határidő meghosszabbításáról haladéktalanul és egyidejűleg értesíteni kell valamennyi
gazdasági szereplőt, amely az eljárás iránt érdeklődését az ajánlatkérőnél jelezte, a több szakaszból álló eljárások
ajánlattételi szakaszában, valamint a nem hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárás esetében pedig valamennyi
ajánlattételre vagy részvételre közvetlenül felhívott gazdasági szereplőt. A hirdetményben közzétett határidő
meghosszabbítására nem kell alkalmazni a 41. § (2)–(3) bekezdését, ha az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban
előírta, hogy a dokumentáció (ismertető) vagy a részvételi jelentkezés elkészítéséhez rendelkezésre bocsátott
kiegészítő iratok megvásárlása vagy átvétele az eljárásban való részvétel feltétele. Azokat a gazdasági szereplőket, akik
a határidő meghosszabbításakor még nem vásároltak, illetve vettek át dokumentációt (kiegészítő iratokat), a
dokumentáció (kiegészítő iratok) átadásával egyidejűleg kell erről a körülményről írásban tájékoztatni.
(5) A kiegészítő tájékoztatást úgy kell megadni, hogy az ne sértse a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét. A tájékoztatás
teljes tartalmát hozzáférhetővé kell tenni, illetve meg kell küldeni valamennyi gazdasági szereplő részére, amely
érdeklődését az eljárás iránt az ajánlatkérőnél jelezte, a több szakaszból álló eljárások ajánlattételi szakaszában és a
nem hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárás esetében pedig valamennyi ajánlattételre vagy részvételre
közvetlenül felhívott gazdasági szereplő részére. A kiegészítő tájékoztatás megadása során az ajánlatkérő nem jelöli
meg, hogy a kérdést melyik gazdasági szereplő tette fel, valamint nyílt eljárásban arra sem tartalmazhat információt a
tájékoztatás, hogy azt az ajánlatkérő mely gazdasági szereplőknek küldte még meg.
(6) A 42–43. § alkalmazása nélkül kiegészítő tájékoztatásban közli az ajánlatkérő, hogy a dokumentáció (ismertető)
valamely eleme semmis, ha a dokumentáción belül ugyanaz az adat, információ több ponton eltérően szerepel, vagy a
dokumentáció valamely eleme eltér az eljárást megindító felhívástól, a több szakaszból álló eljárás ajánlattételi
felhívásától vagy e törvénytől. A dokumentáció semmisnek nyilvánított eleme, előírása a közbeszerzési eljárásban és a
közbeszerzési szerződésben nem alkalmazandó.
(7) Kiegészítő tájékoztatás nyújtható konzultáció formájában is. Ebben az esetben az eljárást megindító felhívásban kell
megadni a konzultáció időpontját és helyét. A konzultációról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a konzultáció
napjától számított öt napon belül meg kell küldeni, vagy elektronikusan hozzáférhetővé kell tenni az (5) bekezdés
szerinti gazdasági szereplőknek.
(8) Az (1)–(7) bekezdések irányadóak a helyszíni bejárás, illetve a helyszín megtekintése során nyújtott kiegészítő
tájékoztatásra is.
VII. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉS TÁRGYÁNAK MEGHATÁROZÁSA ÉS A KÖZBESZERZÉSI MŰSZAKI LEÍRÁS
46. § (1) Az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő köteles megadni a közbeszerzés tárgyát és mennyiségét.
(2) A közbeszerzés mennyiségét úgy is meg lehet határozni, hogy az ajánlatkérő a legalacsonyabb vagy a legmagasabb
mennyiséget vagy értéket közli, és kiköti az ettől való eltérés lehetőségét, előírva az eltérés százalékos mértékét.
(3) Az ajánlatkérő köteles megvizsgálni beszerzését abból a szempontból, hogy a beszerzés tárgyának jellege lehetővé
teszi-e a közbeszerzés egy részére történő ajánlattétel biztosítását. Amennyiben a beszerzés tárgyának természetéből
adódóan részajánlat-tételi lehetőség biztosítható, az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban – feltéve, hogy az
gazdasági, műszaki és minőségi, vagy a szerződés teljesítésével kapcsolatos más szempontokat figyelembe véve sem
ésszerűtlen – köteles lehetővé tenni a közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt, illetve részvételre jelentkezést.
(4) A közbeszerzés egy részére történő ajánlattétel biztosítása esetén az eljárást megindító felhívásban elő kell írni, hogy a
közbeszerzés tárgyának mely elemeire lehet részajánlatot tenni, illetve részvételre jelentkezni.
(5) A (3) bekezdés szerinti esetben, az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy egy ajánlattevő
jogosult a beszerzés összes részére ajánlatot tenni, illetve részvételre jelentkezni, de ezt nem teheti kötelezővé.
47. § (1) Az eljárást megindító felhívásban szerepelnie kell, hogy az ajánlattevő tehet-e többváltozatú (alternatív) ajánlatot.
(2) Az ajánlatkérő akkor rendelkezhet a többváltozatú ajánlattétel lehetőségéről, ha az összességében legelőnyösebb
ajánlat kiválasztására irányuló értékelési szempontot [71. § (2) bekezdés b) pontja] alkalmazza az eljárásban.
(3) Többváltozatú ajánlattétel lehetősége esetén az ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban vagy a
dokumentációban meg kell határoznia, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeknek és közbeszerzési
műszaki leírásnak kell megfelelniük, és azokat milyen egyéb követelmények szerint kell elkészíteni. Nem érinti
valamely változat megfelelőségét az a tény, hogy elfogadása esetén a közbeszerzés tárgya árubeszerzés helyett
szolgáltatás megrendelésének vagy szolgáltatás megrendelése helyett árubeszerzésnek minősülne.
48. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban vagy a dokumentációban köteles megadni a közbeszerzés tárgyára
vonatkozó közbeszerzési műszaki leírást.
(2) A műszaki leírás azoknak a műszaki előírásoknak az összessége, amelyet különösen az ajánlattételhez szükséges
dokumentáció tartalmaz, és amelyek meghatározzák a közbeszerzés tárgya tekintetében megkövetelt jellemzőket,
amelyek alapján a közbeszerzés tárgya olyan módon írható le, hogy az megfeleljen az ajánlatkérő által igényelt
rendeltetésnek.
(3) A műszaki leírás meghatározására és tartalmára vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg.
VIII. FEJEZET
A DOKUMENTÁCIÓ 49. § (1) Az ajánlatkérő – a megfelelő ajánlattétel elősegítése érdekében – dokumentációt, versenypárbeszéd esetén
ismertetőt köteles készíteni, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban pedig dokumentációt készíthet.
A dokumentáció egyebek mellett tartalmazza a szerződéstervezetet, kivéve tárgyalásos eljárásban és
versenypárbeszéd esetén, ahol az ajánlatkérő jogosult szerződéstervezet helyett csak az általa ismert szerződéses
feltételeket meghatározni. (szerződéstervezet és szerződéses feltételek a továbbiakban együtt: szerződéstervezet.)
(2) A dokumentáció tartalmazza az ajánlat elkészítésével kapcsolatban az ajánlattevők részére szükséges információkról
szóló tájékoztatást, valamint az ajánlat részeként benyújtandó igazolások, nyilatkozatok jegyzékét.
A dokumentációban ajánlott igazolás- és nyilatkozatminták szerepelhetnek. Amennyiben a dokumentációt már a
részvételi szakaszban rendelkezésre bocsátják, a közbeszerzési eljárás részvételi szakaszára vonatkozóan is
tartalmazhat tájékoztatást. Építési beruházás megvalósítására vonatkozó közbeszerzési eljárásban a megfelelő
ajánlattétel, továbbá az ajánlatok érdemi összehasonlítása érdekében az ajánlatkérő köteles a közbeszerzés tárgyára
vonatkozó, annak megfelelő árazatlan költségvetést az ajánlattevők rendelkezésére bocsátani.
(3) Az ismertetőre – a 105. § (2) bekezdése szerinti különbséggel – a dokumentációra vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
(4) Az ajánlatkérő jogosult egyes elvárások, ajánlati elemek részletes szabályait a dokumentációban meghatározni, de
ezek nem járhatnak azzal, hogy olyan gazdasági szereplő, amely az eljárást megindító felhívás alapján a közbeszerzési
eljárásban ajánlatot tehetne, a dokumentáció szövegére tekintettel erre nem lenne képes.
(5) Az ajánlatkérő köteles gondoskodni arról, hogy a dokumentáció nyílt eljárás esetén az ajánlati felhívás
megjelenésének napjától, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén – amennyiben készül dokumentáció – az
eljárás megkezdésétől, meghívásos és hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás, valamint
versenypárbeszéd esetén legkésőbb az ajánlattételi felhívás megküldésének időpontjától az ajánlattételi határidő
lejártáig rendelkezésre álljon.
(6) Az ajánlatkérő előírhatja, hogy a dokumentációt ajánlatonként vagy részvételi jelentkezésenként legalább egy
ajánlattevőnek, részvételre jelentkezőnek vagy alvállalkozónak meg kell vásárolnia vagy át kell vennie, vagy
elektronikus úton el kell érnie.
50. § (1) Az ajánlatkérő a nyílt eljárás ajánlati felhívásában köteles megadni a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának
módját, határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit.
(2) Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az (1) bekezdés megfelelően alkalmazandó, ha az ajánlatkérő
dokumentációt készít és a dokumentációt az ajánlattételi felhívással egyidejűleg nem küldte meg az ajánlattételre
felhívott gazdasági szereplőknek.
(3) Ha a dokumentáció megküldését kérik, és az ajánlatkérő nem tette a dokumentációt teljes terjedelmében közvetlenül
elektronikus úton hozzáférhetővé, az ajánlatkérő vagy az általa meghatározott szervezet a kérelem kézhezvételétől
számított két munkanapon belül köteles ennek eleget tenni, feltéve, hogy annak ellenértékét megfizették.
51. § (1) Az ajánlatkérő több szakaszból álló eljárásban a dokumentáció tekintetében az 50. § (1) bekezdés szerinti adatokat a
részvételi felhívásban csak akkor köteles megadni, ha a dokumentációt már a részvételi szakaszban rendelkezésre
bocsátja.
(2) Ha az ajánlatkérő a dokumentációt az eljárás részvételi szakaszában még nem bocsátotta rendelkezésre, az
ajánlattételi felhívás megküldésével egyidejűleg küldi meg az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplőknek a
dokumentációt vagy az ajánlattételi felhívásban megjelöli azt az elérési lehetőséget, amelyen a dokumentációt teljes
terjedelmében közvetlenül elektronikus úton hozzáférhetővé tette.
(3) Ha a dokumentáció vagy ismertető nem az ajánlatkérőnél található vagy más okból indokolt, a (2) bekezdésben
foglaltaktól eltérően az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban megadja a dokumentáció, illetve ismertető átvételének
határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit. Ebben az esetben az 50. § (3) bekezdés is alkalmazandó.
52. § (1) A dokumentáció ellenértékét az annak előállításával és az ajánlattevők részére történő rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatban a közbeszerzési eljárásra tekintettel felmerült költséget alapul véve kell megállapítani.
(2) A dokumentáció, valamint annak ellenértéke tíz napon belül visszajár, ha
a) az ajánlatkérő visszavonja az ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívást;
b) az eljárás a 76. § (1) bekezdés c), d), f) vagy g) pontja alapján eredménytelen;
c) az ajánlatkérő az eljárás eredményét az ajánlati kötöttség ideje alatt nem közli az ajánlattevőkkel vagy az
ajánlattételi felhívást az ajánlattételi felhívás megküldése időpontjaként megjelölt határidőig nem küldi meg a
részvételre jelentkezőknek.
(3) Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban a dokumentációért ellenérték nem kérhető.
53. § Az ajánlatkérő – amennyiben a dokumentációt a részvételre jelentkezéskor még nem bocsátja rendelkezésre –
kifejezetten a részvételi jelentkezés megtételének elősegítésére is rendelkezésre bocsáthat kiegészítő iratokat,
amelyek különösen a részvételi jelentkezés elkészítésével kapcsolatban a részvételre jelentkezők részére szükséges
információkról tájékoztatást, a részvételi jelentkezés részeként benyújtandó igazolások, nyilatkozatok jegyzékét
tartalmazhatnak. A kiegészítő iratokat is a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét biztosítva kell rendelkezésre
bocsátani, a dokumentáció rendelkezésre bocsátására vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával, a
rendelkezésre bocsátás módjára az ajánlatkérőnek a részvételi felhívásban kell információt adnia. Az ajánlatkérő a
részvételi felhívásban előírhatja, hogy a részvételi jelentkezés elkészítése érdekében rendelkezésre bocsátott iratokat
részvételi jelentkezésenként legalább egy részvételre jelentkezőnek vagy alvállalkozónak át kell vennie, vagy
elektronikus úton el kell érnie.
54. § (1) Építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetében az ajánlatkérő az ajánlati vagy ajánlattételi felhívásban
előírhatja, hogy az ajánlattevő tájékozódjon az adózásra, a környezetvédelemre, az egészségvédelemre és a
fogyatékossággal élők esélyegyenlőségére, valamint köteles előírni, hogy tájékozódjon a munkavállalók védelmére és
a munkafeltételekre vonatkozó olyan kötelezettségekről, amelyeknek a teljesítés helyén és a szerződés teljesítése
során meg kell felelni. A tájékoztatást az illetékes szervek ingyenesen teszik elérhetővé.
(2) Ha az ajánlatkérő előírja az (1) bekezdés szerinti követelményekről történő tájékozódást, a dokumentációban köteles
megadni azoknak a szervezeteknek (hatóságoknak) a nevét és címét (elérhetőségét), amelyektől az ajánlattevő
megfelelő tájékoztatást kaphat.
IX. FEJEZET
AZ AJÁNLATTEVŐKKEL ÉS RÉSZVÉTELRE JELENTKEZŐKKEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK
A gazdasági szereplők szerződés teljesítésére való alkalmassága 55. § (1) A közbeszerzési eljárásban csak olyan gazdasági szereplő tehet ajánlatot, amely megfelel az ajánlatkérő által
támasztott
a) szakmai tapasztalatra és képzettségre,
b) műszaki és technikai feltételekre,
c) minőségbiztosítási vagy környezetgazdálkodási szabványokra,
d) gazdasági és pénzügyi helyzetre
vonatkozó minimális követelményeknek (alkalmassági követelmények) és nem áll kizáró ok [56–57. §] hatálya alatt.
Az ajánlatkérő köteles az eljárásban legalább egy az a)–c) pontok (műszaki, illetve szakmai alkalmasság), valamint
legalább egy a d) pont (pénzügyi és gazdasági alkalmasság) szerinti körülményre vonatkozó alkalmassági
követelményt előírni.
(2) Az alkalmassági követelményeket és az azoknak való megfelelés igazolására benyújtandó dokumentumokat az
eljárást megindító felhívásban pontosan meg kell jelölni. Ennek során meg kell határozni, hogy az (1) bekezdésben
foglaltak szerint mely körülmények megléte, illetve hiánya vagy azok milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy az
ajánlatkérő az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt alkalmasnak minősítse a szerződés teljesítésére.
(3) Az ajánlatkérőnek az alkalmassági követelmények meghatározását a közbeszerzés tárgyára kell korlátoznia, és azokat
– a közbeszerzés becsült értékére is tekintettel – legfeljebb a szerződés teljesítéséhez ténylegesen szükséges feltételek
mértékéig lehet előírni.
(4) Az előírt alkalmassági követelményeknek a közös ajánlattevők vagy közös részvételre jelentkezők együttesen is
megfelelhetnek, illetve azon, az (1) bekezdés d) pontja szerint meghatározott követelményeknek, amelyek
értelemszerűen kizárólag egyenként vonatkoztathatóak a gazdasági szereplőkre, elegendő, ha közülük egy felel meg.
(5) Az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők bármely más szervezet (vagy
személy) kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek, a közöttük fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül.
Ebben az esetben meg kell jelölni az ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben ezt a
szervezetet és az eljárást megindító felhívás vonatkozó pontjának megjelölésével azon alkalmassági követelményt
(követelményeket), melynek igazolása érdekében az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ezen szervezet
erőforrására (is) támaszkodik. A kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet az előírt igazolási módokkal azonos
módon köteles igazolni az adott alkalmassági feltételnek történő megfelelést, továbbá köteles nyilatkozni, hogy a
szerződés teljesítéséhez szükséges erőforrások rendelkezésre állnak majd a szerződés teljesítésének időtartama alatt.
(6) Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az alkalmasság igazolása során az (5) bekezdés szerint más szervezet
kapacitására a következő esetekben támaszkodhat:
a) ha az alkalmasság igazolásakor bemutatott, más szervezet által rendelkezésre bocsátott erőforrásokat a szerződés
teljesítése során ténylegesen igénybe fogja venni és ennek módjáról nyilatkozik, ilyen nyilatkozatnak tekintendő
az is, ha a szervezet alvállalkozóként megjelölésre került, vagy
b) ha az alkalmassági követelmény korábbi szállítások, szolgáltatások vagy építési beruházások teljesítésére
vonatkozik, az ajánlattevő (részvételre jelentkező) nyilatkozik arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során
azt a szervezetet, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához felhasználja, amely lehetővé teszi e más szervezet
szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során, vagy
c) a gazdasági és pénzügyi alkalmasság igazolása során – az a) pontban foglaltakon túl – akkor is, ha az ajánlattevő
(részvételre jelentkező) ajánlatában (részvételi jelentkezésében) benyújtja az alkalmasság igazolásában részt
vevő más szervezet nyilatkozatát, amelyben e más szervezet az ajánlattevő fizetésképtelensége esetére
kezességet vállal az ajánlatkérő mindazon kárának megtérítésére, amely az ajánlatkérőt az ajánlattevő
teljesítésének elmaradásával vagy hibás teljesítésével összefüggésben érte, és amely más biztosítékok
érvényesítésével nem térült meg.
Kizáró okok 56. § (1) Az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt az alkalmasság
igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki
a) végelszámolás alatt áll, vagy vonatkozásában csődeljárás elrendeléséről szóló bírósági végzést közzétettek, vagy
az ellene indított felszámolási eljárást jogerősen elrendelték, vagy ha a gazdasági szereplő személyes joga szerinti
hasonló eljárás van folyamatban, vagy aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van;
b) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették;
c) gazdasági, illetve szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított
bűncselekményt követett el, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; vagy akinek
tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény
5. §-a (2) bekezdés b), vagy g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, vagy ha
az ajánlattevő tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen korlátozta;
d) közbeszerzési eljárásokban való részvételtől jogerősen eltiltásra került, az eltiltás ideje alatt;
e) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének
– a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján – nem tett
eleget, kivéve, ha megfizetésére halasztást kapott;
f) korábbi – három évnél nem régebben lezárult – közbeszerzési eljárásban hamis adatot szolgáltatott és ezért az
eljárásból kizárták, vagy a hamis adat szolgáltatását jogerősen megállapították, a jogerősen megállapított
időtartam végéig;
g) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
ga) 15. § (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott, két évnél nem régebben jogerőre emelkedett
közigazgatási, vagy bírósági határozatban megállapított és munkaügyi bírsággal vagy az adózás rendjéről
szóló törvény szerinti mulasztási bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el, vagy
gb) 15. § (5) bekezdésének f) pont fb) alpontjában meghatározott, két évnél nem régebben jogerőre
emelkedett közigazgatási vagy bírósági határozatban megállapított és a központi költségvetésbe történő
befizetésre kötelezéssel vagy a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvény szerinti közrendvédelmi bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el;
h) a büntető törvénykönyv szerinti bűnszervezetben részvétel – ideértve bűncselekmény bűnszervezetben történő
elkövetését is –, vesztegetés, vesztegetés nemzetközi kapcsolatokban, hűtlen kezelés, hanyag kezelés,
költségvetési csalás, az európai közösségek pénzügyi érdekeinek megsértése, illetve pénzmosás bűncselekményt
vagy személyes joga szerinti hasonló bűncselekményt követett el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetése
jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült;
i) korábbi közbeszerzési eljárás eredményeként 2010. szeptember 15-ét követően kötött szerződésével
kapcsolatban az alvállalkozója felé fennálló (vég- vagy részszámlából fakadó) fizetési kötelezettsége 10%-ot
meghaladó részét nem teljesítette, vagy fizetési késedelme meghaladta a fizetési határidőt követő 15 napot
– annak ellenére, hogy az ajánlatkérőként szerződést kötő fél a részére határidőben fizetett –, és ezt két éven belül
született jogerős és végrehajtható közigazgatási, vagy bírósági határozat megállapította;
j) az adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során olyan hamis adatot szolgáltat, vagy
hamis nyilatkozatot tesz, amely a verseny tisztaságát veszélyezteti;
k) tekintetében a következő feltételek valamelyike megvalósul:
ka) nem EU-, EGT- vagy OECD-tagállamban vagy olyan államban rendelkezik adóilletőséggel, mellyel
Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van, vagy
kb) a közbeszerzési szerződéssel kapcsolatban megszerzett jövedelme az adóilletősége szerinti országban
kedvezményesebben adózna (a jövedelemre kifizetett végleges, adó-visszatérítések után kifizetett adót
figyelembe véve), mint ahogy a gazdasági szereplő az adott országból származó belföldi forrású jövedelme
után adózna. Ennek a feltételnek nem kell eleget tennie a gazdasági szereplőnek, ha Magyarországon
bejegyzett fióktelepe útján fogja teljesíteni a közbeszerzési szerződést és a fióktelepnek betudható
jövedelemnek minősülne a szerződés alapján kapott jövedelem,
kc) olyan nem szabályozott tőzsdén jegyzett társaság, amelynek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása
megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény 3. § r) pontja szerinti tényleges
tulajdonosa nem megismerhető.
(2) Az eljárásban nem lehet ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az a gazdasági szereplő, amelyben közvetetten vagy
közvetlenül több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik olyan jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, amelynek tekintetében az (1) bekezdés k) pontjában
meghatározott feltételek fennállnak. Amennyiben a több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati hányaddal
rendelkező gazdasági társaság társulásként adózik, akkor az ilyen társulás tulajdonos társaságaira vonatkozóan kell az
(1) bekezdés ka) pontja szerinti feltételt megfelelően alkalmazni.
(3) Az (1) bekezdés e) pontjában említett adófizetési kötelezettség alatt a belföldi székhelyű gazdasági szereplő
tekintetében az állami adóhatóság és a vámhatóság által nyilvántartott adófizetési kötelezettséget kell érteni.
(4) Az (1) bekezdés h) pontjában említett bűnszervezetben részvétel, vesztegetés, vesztegetés nemzetközi
kapcsolatokban, az európai közösségek pénzügyi érdekeinek megsértése, illetve pénzmosás bűncselekményhez
hasonló bűncselekmény alatt az Európai Unió más tagállamában letelepedett ajánlattevő esetében a 98/733/IB
tanácsi együttes fellépés 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott bűnszervezetben való részvételt, az
1997. május 26-i tanácsi jogi aktus 3. cikkében meghatározott korrupciót, a 98/742/IB tanácsi együttes fellépés
3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupciót, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről
szóló egyezmény 1. cikke szerinti csalást, valamint a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának
megelőzéséről szóló, 1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkében meghatározott pénzmosást kell érteni.
(5) Az (1) bekezdés g) pontjának alkalmazását nem érinti, ha a gazdasági szereplő a jogerős közigazgatási határozatban
vagy jogerős bírósági határozattal elbírált közigazgatási határozatban foglalt kötelezettségét az előírt határidőben
vagy határnapon teljesíti.
(6) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles hivatkozni az (1) és (2) bekezdésekben foglalt kizáró okokra.
(7) Az ajánlatkérő – az érintett ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezet nevének és címének (székhelyének, lakóhelyének) az eljárás tárgyának és azonosítójának, valamint a kizárás
időpontjának megjelölésével – köteles tájékoztatni a Közbeszerzési Hatóságot az (1) bekezdés j) pontja szerinti
kizárásról, és a kizárás időpontjáról.
57. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre
jelentkező, alvállalkozó, illetve nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki
a) gazdasági vagy szakmai tevékenységével kapcsolatban – öt évnél nem régebben meghozott – jogerős bírósági
ítéletben megállapított jogszabálysértést követett el;
b) a Tpvt. 11. §-a, vagy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101. cikke szerinti – öt évnél nem régebben
meghozott – jogerős és végrehajtható versenyfelügyeleti határozatban vagy a versenyfelügyeleti határozat
bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és bírsággal
sújtott jogszabálysértést követett el versenyeztetési eljárás során; vagy ha az ajánlattevő ilyen jogszabálysértését
más versenyhatóság vagy bíróság – öt évnél nem régebben – jogerősen megállapította, és egyúttal bírságot
szabott ki;
c) korábbi közbeszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségének megszegését két éven belül kelt
jogerős közigazgatási vagy bírósági határozat megállapította;
d) a letelepedése szerinti ország nyilvántartásában nincs bejegyezve;
e) a szolgáltatás nyújtásához a letelepedése szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal vagy előírt
szervezeti, kamarai tagsággal nem rendelkezik;
f) három évnél nem régebben súlyos, jogszabályban meghatározott szakmai kötelezettségszegést vagy külön
jogszabályban meghatározott szakmai szervezet etikai eljárása által megállapított, szakmai etikai szabályokba
ütköző cselekedetet követett el.
(2) Ha a gazdasági szereplő a letelepedése szerinti országban jogosult az adott szolgáltatás nyújtására, az ajánlatkérő nem
zárhatja ki az eljárásból azon az alapon, hogy a hazai jogszabályok szerint az adott szolgáltatás nyújtásához előírt
jogi-szervezeti feltételnek (így például hogy jogi személyiséggel rendelkezzen) nem felel meg, vagy arra hivatkozással,
hogy a hazai jogszabályok szerint a szolgáltatás nyújtására kizárólag természetes személy jogosult.
(3) Az 56. § (1) bekezdésének e)–g) és i) pontjában, valamint a jelen § (1) bekezdésének c) és f) pontjában meghatározott
időtartamot mindig a kizáró ok fenn nem állásának ellenőrzése időpontjától kell számítani. Az ellenőrzést az
ajánlatkérő a több szakaszból álló eljárásokban az ajánlattételi határidő és az eljárás eredményéről szóló értesítés
ajánlattevőknek történő megküldése között is elvégzi.
A részvételre jelentkezők és ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok
58. § (1) Az ajánlatkérő olyan igazolások benyújtását írhatja elő a gazdasági szereplők számára, amelyek szükségesek a
közbeszerzési eljárás lefolytatásához, az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elbírálásához. Ezek az igazolások arra
szolgálnak, hogy az ajánlatkérő megítélje
a) az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők szerződés teljesítésére való alkalmasságát, az ajánlati biztosíték
rendelkezésre bocsátását és a kizáró okok fenn nem állását;
b) azt, hogy az ajánlattevő által megajánlott áruk, szolgáltatások, illetve építési munkák, építmények megfelelnek
az ajánlatkérő által előírtaknak.
(2) A Kormány rendeletben határozza meg, hogy az ajánlatkérő az alkalmasság és a kizáró okok ellenőrzésére milyen
igazolási módokat, illetve milyen dokumentumok benyújtását írhatja elő, illetve köteles elfogadni.
(3) Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ajánlatában, illetve – több szakaszból álló eljárás esetén – a részvételi
jelentkezésben csak nyilatkozni köteles arról, hogy a szerződés teljesítéséhez nem vesz igénybe az 56. § szerinti kizáró
okok hatálya alá eső alvállalkozót, valamint az általa alkalmasságának igazolására igénybe vett más szervezet nem
tartozik az 56. § szerinti kizáró okok hatálya alá.
(4) Az ajánlatkérő jogosult az ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben benyújtott igazolások, nyilatkozatok tartalmának
ellenőrzése érdekében más állami szervtől vagy gazdasági szereplőtől információt kérni. A megkeresett szervezet
három munkanapon belül köteles az információt megadni.
(5) Az ajánlatkérő jogosult a kizáró okok fenn nem állása és az alkalmasság megítélése céljából az ajánlatban vagy
részvételi jelentkezésben megnevezett személyek természetes személyazonosító adatait, valamint képzettségre és
végzettségre, szakmai gyakorlatra, szervezeti, köztestületi tagságra, valamint gazdasági társaságban fennálló
tagságra vonatkozó adatait kezelni. A kizáró okok fenn nem állta ellenőrzésének keretében – a külön jogszabályban
foglalt igazolási szabályok szerint – a büntetlen előéletre vonatkozó adatról hatósági igazolás is kérhető.
Ajánlati biztosíték 59. § (1) Az ajánlatkérő az eljárásban való részvételt ajánlati biztosíték (e § alkalmazásában a továbbiakban: biztosíték)
adásához kötheti, amit az ajánlattevőnek ajánlata benyújtásával egyidejűleg vagy az ajánlatkérő által az ajánlati vagy
ajánlattételi felhívásban meghatározott időpontig, az ott megjelölt mértékben kell az ajánlatkérő rendelkezésére
bocsátania. Az ajánlattevőnek igazolnia kell, hogy a biztosítékot az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátotta. A biztosíték
az ajánlati kötöttség megtartását biztosítja, az eljárás részvételi szakaszában a részvételt nem lehet biztosíték
adásához kötni.
(2) A biztosíték az ajánlattevő választása szerint teljesíthető az előírt pénzösszegnek az ajánlatkérő fizetési számlájára
történő befizetésével, bankgarancia biztosításával vagy biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető
kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénnyel. A befizetés helyét, az ajánlatkérő fizetési számlaszámát, továbbá a
befizetés igazolásának módját az ajánlati vagy ajánlattételi felhívásban meg kell határozni.
(3) A biztosíték mértékét az ajánlattevők esélyegyenlőségének biztosítása mellett, a felek ajánlati kötöttségének a
(4) bekezdés szerinti megsértése esetére az ajánlatkérőnél – az ajánlatnak az ajánlati kötöttség ideje alatti visszavonása
vagy a szerződéskötésnek az ajánlattevő érdekkörében felmerült okból történő meghiúsulása miatt – előreláthatólag
felmerülő költségek mértékére tekintettel kell megállapítani. Ha az ajánlatkérő lehetővé teszi a közbeszerzés egy
részére történő ajánlattételt, az ajánlati biztosítékot és annak mértékét részenként kell előírnia.
(4) Ha az ajánlattevő az ajánlati kötöttségének ideje alatt ajánlatát visszavonja, vagy a szerződés megkötése az
érdekkörében felmerült okból hiúsul meg, a biztosíték az ajánlatkérőt illeti meg.
(5) A biztosítékot vissza kell fizetni
a) az ajánlattevők részére az ajánlati vagy ajánlattételi felhívás visszavonását, ajánlatának érvénytelenné
nyilvánítását, vagy az eljárás eredményéről az ajánlattevőknek megküldött értesítést követő tíz napon belül;
b) a nyertes ajánlattevő, valamint – a 124. § (4) bekezdése szerinti esetben – a második legkedvezőbb ajánlatot tevő
részére a szerződéskötést követő tíz napon belül, kivéve, ha a biztosíték az ajánlati felhívás szerint a megkötött
szerződést biztosító mellékkötelezettséggé válik.
(6) Ha az ajánlatkérő az eljárásban való részvételt biztosíték adásához kötötte, a pénzben teljesített biztosíték kétszeres
összegének, egyéb esetekben a biztosíték mértékének megfelelő összeg tíz napon belüli megfizetésére köteles
a) az ajánlattevők részére, ha az eljárás eredményéről az ajánlati kötöttség felhívásban meghatározott vagy
meghosszabbított fennállásának ideje alatt nem tájékoztatja az ajánlattevőket;
b) a nyertes ajánlattevő, valamint – a 124. § (4) bekezdése szerinti esetben – a második legkedvezőbb ajánlatot tevő
részére, ha a szerződést nem köti meg.
(7) Amennyiben az ajánlatkérő a 65. § (2) bekezdése szerint felkéri az ajánlattevőket ajánlataik további fenntartására, és
valamely vagy az összes ajánlattevő nem tartja fenn ajánlatát, a biztosítékot – a (6) bekezdés alkalmazása nélkül –
vissza kell fizetni az ajánlattevő nyilatkozatának kézhezvételét, illetve az eljárás eredményéről az ajánlattevőknek
megküldött értesítést követő tíz napon belül. Az ajánlatukat fenntartó ajánlattevőket az ajánlatkérő a 65. §
(2) bekezdése szerinti felkérésben felhívja az ajánlati kötöttség meghosszabbított idejére az addig érvényes
biztosítékkal megegyező biztosíték fenntartására.
X. FEJEZET
AZ AJÁNLATOK ÉS RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK,
AZ AZOK BENYÚJTÁSÁRA ÉS FELBONTÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
60. § (1) Az ajánlatot az ajánlattevőnek az ajánlati (ajánlattételi), több szakaszból álló eljárásban az ajánlattételi és részvételi
felhívásban, valamint a dokumentációban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell
elkészítenie és benyújtania.
(2) Több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezést a részvételre jelentkezőnek a részvételi felhívásban
meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell elkészítenie és benyújtania.
(3) Az ajánlatnak tartalmaznia kell különösen az ajánlattevő kifejezett nyilatkozatát az ajánlati vagy ajánlattételi felhívás
feltételeire, a szerződés megkötésére és teljesítésére, valamint a kért ellenszolgáltatásra vonatkozóan.
(4) A részvételi jelentkezésben a részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot.
(5) Az ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben továbbá az ajánlattevőnek vagy részvételre
jelentkezőnek az egyéb előírt dokumentumok benyújtása mellett nyilatkoznia kell arról, hogy a kis- és
középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerint mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak
minősül-e.
(6) Az ajánlatnak és a részvételi jelentkezésnek felolvasólapot kell tartalmaznia, amely feltünteti ajánlat esetében a 62. §
(3) bekezdés, részvételi jelentkezés esetében a 62. § (5) bekezdés szerinti információkat.
(7) Az ajánlattevő és a részvételre jelentkező az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejártáig módosíthatja vagy
visszavonhatja az ajánlatát, illetve részvételi jelentkezését.
(8) Az ajánlattevő ajánlati kötöttségére a közbeszerzési eljárás egyes fajtáira vonatkozóan meghatározott szabályok
irányadóak.
61. § (1) Az ajánlatot és a részvételi jelentkezést írásban és zártan, az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívásban megadott
címre közvetlenül vagy postai úton kell benyújtani az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejártáig.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlatoknak és részvételi jelentkezéseknek az (1) bekezdéstől eltérő módon történő benyújtását is
megengedheti, ha képes biztosítani, hogy az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejárta előtt ne kerüljenek
felbontásra, valamint az ajánlatkérő érdekkörében ne kerüljenek jogosulatlan felhasználóhoz.
(3) A határidő után beérkezett ajánlat vagy részvételi jelentkezés csomagolása az ajánlattevő, illetve részvételre
jelentkező személyének megállapítása céljából bontható fel, amelyről külön jegyzőkönyvet kell felvenni.
62. § (1) Az ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket tartalmazó iratok felbontását az ajánlattételi, illetve részvételi határidő
lejártának időpontjában kell megkezdeni. A bontás mindaddig tart, amíg a határidő lejártáig benyújtott összes ajánlat
vagy részvételi jelentkezés felbontásra nem kerül.
(2) Az ajánlatok felbontásánál csak az ajánlatkérő, az ajánlattevők, valamint az általuk meghívott személyek, továbbá – a
közbeszerzéshez támogatásban részesülő ajánlatkérő esetében – a külön jogszabályban meghatározott szervek
képviselői, valamint személyek lehetnek jelen.
(3) Az ajánlatok felbontásakor ismertetni kell az ajánlattevők nevét, címét (székhelyét, lakóhelyét), valamint azokat a főbb,
számszerűsíthető adatokat, amelyek az értékelési szempont (részszempontok) alapján értékelésre kerülnek.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlatok – tárgyalásos eljárásban a végleges ajánlatok – bontásának megkezdésekor, az ajánlatok
felbontása előtt közvetlenül ismerteti a szerződés teljesítéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezet összegét.
(5) A részvételi jelentkezések felbontásakor ismertetni kell a részvételre jelentkezők nevét, címét (székhelyét, lakóhelyét).
(6) Ha az ajánlatok bontásán egy – ott jelen lévő, (2) bekezdés szerinti – személy kéri, az ajánlat ismertetését követően
azonnal lehetővé kell tenni, hogy betekinthessen a 60. § (6) bekezdése szerinti felolvasólapba.
(7) A nem elektronikusan beadott ajánlatok és részvételi jelentkezések felbontásáról és a felolvasott adatok
ismertetéséről az ajánlatkérőnek jegyzőkönyvet kell készítenie, amelyet a bontástól számított öt napon belül meg kell
küldeni az összes ajánlattevőnek, illetve részvételre jelentkezőnek.
XI. FEJEZET
AZ AJÁNLATOK ÉS A RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK ELBÍRÁLÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
63. § (1) Az ajánlatok elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az ajánlatok megfelelnek-e az ajánlati
(ajánlattételi) vagy több szakaszból álló eljárás esetén a részvételi és ajánlattételi felhívásban, a dokumentációban,
valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) Az egy szakaszból álló eljárásokban az ajánlati vagy ajánlattételi felhívásban előírtaknak megfelelően kell megítélni az
ajánlattevő szerződés teljesítésére való alkalmasságát vagy alkalmatlanságát.
(3) Az ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely ajánlatok érvénytelenek, és hogy van-e olyan ajánlattevő, akit az
eljárásból ki kell zárni.
(4) Az érvényes ajánlatokat az eljárást megindító felhívásban meghatározott értékelési szempont [71. §] alapján, valamint
a 71–73. §-okban foglaltakra tekintettel kell értékelni.
64. § (1) A részvételi jelentkezések elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy a jelentkezések megfelelnek-e
a részvételi felhívásban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) A részvételi felhívásban előírtaknak megfelelően kell megítélni a részvételre jelentkező szerződés teljesítésére való
alkalmasságát vagy alkalmatlanságát.
(3) Az ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely részvételi jelentkezések érvénytelenek, és hogy van-e olyan
részvételre jelentkező, akit az eljárásból ki kell zárni.
65. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlatokat a lehető legrövidebb időn belül köteles elbírálni, az elbírálást olyan időtartam alatt kell
elvégeznie, hogy az ajánlattevőknek az eljárást lezáró döntésről való értesítésére az ajánlati kötöttség fennállása alatt
sor kerüljön.
(2) Az ajánlatkérő indokolt esetben az ajánlati kötöttség lejártának időpontját megelőzően felkérheti az ajánlattevőket
ajánlataiknak meghatározott időpontig történő további fenntartására, az ajánlati kötöttség kiterjesztése azonban
nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított 60 napot. Amennyiben az
ajánlattevő az ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát az ajánlatkérő
által megjelölt időpontig fenntartja. Amennyiben valamelyik ajánlattevő ajánlatát nem tartja fenn, az ajánlati
kötöttség lejártának eredeti időpontját követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen
kívül kell hagyni.
(3) Az ajánlatkérő a részvételi jelentkezéseket köteles a lehető legrövidebb időn belül elbírálni, az elbírálást olyan
időtartam alatt kell elvégeznie, hogy a részvételi szakasz eredményéről a részvételre jelentkezők értesítése megelőzze
a részvételi felhívásban feltüntetett, az ajánlattételi felhívás megküldésének időpontját.
(4) Az ajánlatkérő indokolt esetben az ajánlattételi felhívás megküldésére korábban megjelölt időpontot legfeljebb
30 nappal elhalaszthatja, ebben az esetben az eredeti időpont lejárta előtt minden részvételre jelentkezőnek
egyidejűleg értesítést küld az ajánlattételi felhívás megküldésének új időpontjáról, és a részvételi szakasz
eredményéről ezt megelőzően kell a részvételre jelentkezőket értesíteni.
66. § (1) Az ajánlatkérő köteles az ajánlatokat, valamint a részvételi jelentkezéseket elbírálni, kivéve, ha a közbeszerzés
megkezdését vagy több szakaszból álló eljárás ajánlattételi szakaszában az ajánlattételi határidő lejártát követően
– általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt a szerződés
megkötésére, vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek
az eljárást eredménytelenné kell nyilvánítania.
(2) Tárgyalásos eljárásban és versenypárbeszédben az ajánlatkérő a tárgyalást, illetve párbeszédet köteles a lehető
leghamarabb befejezni, kivéve ha az ajánlattételi határidő lejártát követően – általa előre nem látható és
elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt a szerződés megkötésére, vagy a szerződés
megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az eljárást eredménytelenné
kell nyilvánítania.
A hiánypótlás és felvilágosítás kérése az ajánlattevőktől, valamint részvételre jelentkezőktől
67. § (1) Az ajánlatkérő köteles az összes ajánlattevő, valamint részvételre jelentkező számára azonos feltételekkel biztosítani a
hiánypótlás lehetőségét, valamint az ajánlatokban vagy részvételi jelentkezésekben található, nem egyértelmű
kijelentések, nyilatkozatok, igazolások tartalmának tisztázása érdekében az ajánlattevőktől vagy részvételre
jelentkezőktől felvilágosítást kérni.
(2) A hiánypótlásra vagy a felvilágosítás nyújtására vonatkozó felszólítást az ajánlatkérő a többi ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező egyidejű értesítése mellett közvetlenül köteles az ajánlattevők, illetve részvételre jelentkezők
részére megküldeni, megjelölve a határidőt, továbbá a hiánypótlási felhívásban a pótlandó hiányokat.
(3) A hiányok pótlása – melynek során az ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben szereplő iratokat módosítani és
kiegészíteni is lehet – csak arra irányulhat, hogy az ajánlat vagy részvételi jelentkezés megfeleljen az ajánlati, részvételi,
illetve ajánlattételi felhívás, a dokumentáció vagy a jogszabályok előírásainak. A hiánypótlás keretében nem lehet új
gazdasági szereplőt bevonni az eljárásba. A hiánypótlás során a 26. § nem megfelelő alkalmazása esetén az ajánlatban
vagy több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben alvállalkozóként megjelölt gazdasági szereplő közös
ajánlattevőnek vagy több szakaszból álló eljárásban kizárólag a részvételi szakaszban közös részvételre jelentkezőnek
minősíthető.
(4) Mindaddig, amíg bármely ajánlattevő vagy részvételre jelentkező számára hiánypótlásra vagy felvilágosítás nyújtására
– a (2) bekezdés szerinti felszólításban, illetve értesítésben megjelölt – határidő van folyamatban, az ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező pótolhat olyan hiányokat, amelyekre nézve az ajánlatkérő nem hívta fel hiánypótlásra.
(5) Az ajánlatkérő köteles újabb hiánypótlást elrendelni, ha a korábbi hiánypótlási felhívás(ok)ban nem szereplő hiányt
észlelt. A korábban megjelölt hiányok a későbbi hiánypótlások során már nem pótolhatók.
(6) Az ajánlatkérő kizárólag az (1)–(2) bekezdésben foglaltak szerint és csak olyan felvilágosítást kérhet, amely az ajánlatok
vagy részvételi jelentkezések elbírálása érdekében szükséges, a felvilágosítás kérése nem irányulhat az ajánlattevőkkel
vagy részvételre jelentkezőkkel történő tárgyalásra.
(7) A hiánypótlás vagy a felvilágosítás megadása nem járhat:
a) a 2. § (1)–(4) bekezdésében foglalt alapelvek sérelmével vagy
b) az ajánlati kötöttség megsértésével, azaz a beszerzés tárgyára vagy a szerződés feltételeire adott tartalmi ajánlat
(a továbbiakban: szakmai ajánlat) módosításával.
(8) A (7) bekezdés b) pontjától eltérően a hiánypótlás vagy felvilágosítás megadása során javítható az ajánlatban
előforduló olyan nem jelentős, egyedi részletkérdésre vonatkozó hiba, amelynek változása a teljes ajánlati árat vagy
annak értékelés alá eső részösszegét, az ajánlattevők közötti verseny eredményét és az értékeléskor [63. §
(4) bekezdése] kialakuló sorrendet nem befolyásolja.
(9) Az ajánlatkérő köteles meggyőződni arról, hogy a hiánypótlás vagy a felvilágosítás megadása a (3) és
(7) bekezdésekben foglaltaknak megfelel. A (3) vagy (7) bekezdés rendelkezéseinek megsértése esetén, vagy ha a
hiánypótlást, felvilágosítás megadását nem, vagy nem az előírt határidőben teljesítették, kizárólag az eredeti ajánlati
vagy részvételi jelentkezési példányt (példányokat) lehet figyelembe venni az elbírálás során.
Az ajánlatokban előforduló számítási hiba javítása és az irreális ajánlati elem
68. § Ha az ajánlatkérő az ajánlatban a 63. § (4) bekezdése szerinti értékelés eredményére kiható számítási hibát észlel,
annak javítását az ajánlatkérő végzi el úgy, hogy a közbeszerzés tárgya elemeinek tételesen meghatározott értékeit
(az alapadatokat) alapul véve számítja ki az összesített ellenértéket vagy más – az ajánlatban megtalálható számításon
alapuló – adatot. A számítási hiba javításáról az összes ajánlattevőt egyidejűleg, közvetlenül, írásban, haladéktalanul
tájékoztatni kell.
69. § (1) Az ajánlatkérő az értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatokat, valamint
indokolást köteles írásban kérni és erről a kérésről a többi ajánlattevőt egyidejűleg, írásban értesíteni, ha az ajánlat a
megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel aránytalanul alacsony árat tartalmaz bármely olyan, az
ellenszolgáltatásra vonatkozó összeg tekintetében, amely a 71. § szerint önállóan értékelésre kerül.
(2) Az ár aránytalanul alacsony voltának megítélésekor az ajánlatkérő korábbi tapasztalataira, a közbeszerzést
megelőzően végzett piacfelmérés eredményére vagy a közbeszerzést megelőzően a szükséges anyagi fedezet
meghatározásához felhasznált egyéb adatokra kell figyelemmel lenni. Köteles az ajánlatkérő az (1) bekezdést
alkalmazni különösen akkor, ha az ajánlatban foglalt – az (1) bekezdés szerinti – ellenszolgáltatás több mint húsz
százalékkal eltér az ajánlatkérő rendelkezésére álló – az ellenszolgáltatás önállóan értékelésre kerülő valamely eleme
esetén az adott elemre eső – anyagi fedezet összegétől.
(3) Az ajánlatkérő az indokolás és a rendelkezésére álló iratok alapján köteles meggyőződni az ajánlati elemek
megalapozottságáról. Ha az indokolás nem elégséges a megalapozott döntéshez, az ajánlatkérő írásban tájékoztatást
kér az ajánlattevőtől a vitatott ajánlati elemekre vonatkozóan. Az ajánlattevő kötelessége az ajánlati ára
megalapozottságára vonatkozó minden tényt, adatot, kalkulációt ajánlatkérő rendelkezésére bocsátani ahhoz, hogy
megfelelő mérlegelés eredményeként az ajánlatkérő döntést hozhasson az ajánlati ár megalapozottságáról.
(4) Az ajánlatkérő figyelembe veheti az olyan objektív alapú indokolást, amely különösen
a) a gyártási folyamat, az építési beruházás vagy a szolgáltatásnyújtás módszerének gazdaságosságára,
b) a választott műszaki megoldásra,
c) a teljesítésnek az ajánlattevő számára kivételesen előnyös körülményeire,
d) az ajánlattevő által ajánlott áru, építési beruházás vagy szolgáltatás eredetiségére,
e) az építési beruházás, szolgáltatásnyújtás vagy árubeszerzés teljesítésének helyén hatályos munkavédelmi
rendelkezéseknek és munkafeltételeknek való megfelelésre, vagy
f) az ajánlattevőnek állami támogatások megszerzésére való lehetőségére vonatkozik.
(5) Az ajánlatkérő köteles érvénytelennek nyilvánítani az ajánlatot, ha nem tartja elfogadhatónak és a gazdasági
ésszerűséggel összeegyeztethetőnek az indokolást.
(6) A gazdasági ésszerűséggel össze nem egyeztethetőnek minősül az indokolás különösen akkor, ha az ajánlati ár
– a szerződés teljesítéséhez szükséges élőmunka-ráfordítás mértékére tekintettel – nem nyújt fedezetet a külön
jogszabályban, illetve kollektív szerződésben vagy a miniszter által az ágazatra, alágazatra kiterjesztett szerződésben
az eljárás eredményéről szóló értesítés ajánlattevőknek történő megküldését megelőző egy éven belül megállapított
munkabérre és az ahhoz kapcsolódó közterhekre. Az ajánlatkérő az ajánlat megalapozottságának vizsgálata során
ezen irányadó munkabérekről is tájékoztatást kérhet az ajánlattevőtől.
(7) Amennyiben az ajánlati ár megalapozottságáról az (5) bekezdés szerinti döntés meghozatalához az szükséges, az
ajánlatkérő összehasonlítás céljából a többi ajánlattevőtől is kérhet be meghatározott ajánlati elemeket megalapozó
adatokat.
(8) Az ajánlatkérő az állami támogatás miatt kirívóan alacsonynak értékelt ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatot csak
abban az esetben nyilváníthatja érvénytelennek, ha ezzel kapcsolatban előzetesen írásban tájékoztatást kért az
ajánlattevőtől, és ha az ajánlattevő nem tudta igazolni, hogy a kérdéses állami támogatást jogszerűen szerezte.
Az ezen okból érvénytelen ajánlatokról az ajánlatkérő köteles tájékoztatni – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül –
az Európai Bizottságot.
70. § (1) Ha az ajánlatnak az értékelési részszempontok szerinti valamelyik tartalmi eleme lehetetlennek vagy túlzottan magas
vagy alacsony mértékűnek, illetve kirívóan aránytalannak értékelt kötelezettségvállalást tartalmaz, az ajánlatkérő az
érintett ajánlati elemekre vonatkozó adatokat, valamint indokolást köteles írásban kérni. Az ajánlatkérőnek erről a
kérésről a többi ajánlattevőt egyidejűleg, írásban értesítenie kell.
(2) Az ajánlatkérő az indokolás és a rendelkezésére álló iratok alapján köteles meggyőződni az ajánlati elemek
megalapozottságáról, teljesíthetőségéről, ennek során az ajánlattevőtől írásban tájékoztatást kérhet a vitatott ajánlati
elemekre vonatkozóan.
(3) Az ajánlatkérő köteles érvénytelennek nyilvánítani az ajánlatot, ha nem tartja elfogadhatónak és a gazdasági
ésszerűséggel összeegyeztethetőnek az indokolást.
Az értékelési szempontok, az ajánlatok értékelése 71. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles meghatározni az ajánlatok értékelési szempontját.
(2) Az ajánlatok értékelési szempontja a következő lehet:
a) a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás, vagy
b) az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása.
(3) Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, köteles meghatározni
a) az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére szolgáló részszempontokat;
b) részszempontonként az azok súlyát meghatározó – a részszempont tényleges jelentőségével arányban álló –
szorzószámokat (a továbbiakban: súlyszám);
c) az ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső határát,
amely minden részszempont esetében azonos;
d) azt a módszert (módszereket), amellyel megadja a ponthatárok [c) pont] közötti pontszámot.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti részszempontokat az ajánlatkérőnek az alábbi követelményeknek megfelelően kell
meghatároznia:
a) a részszempontok körében nem értékelhető az ajánlattevő szerződés teljesítéséhez szükséges 55. § (1) bekezdése
szerinti alkalmassága;
b) a részszempontok között mindig meg kell adni az ellenszolgáltatás mértékének részszempontját;
c) a részszempontoknak mennyiségi vagy szakmai szempontok alapján értékelhető tényezőkön kell alapulniuk, a
közbeszerzés tárgyával, a szerződés lényeges feltételeivel kell kapcsolatban állniuk (az ellenszolgáltatáson kívül
például: a minőség, műszaki érték, esztétikai és funkcionális tulajdonságok, környezetvédelmi és fenntarthatósági
tulajdonságok, működési költségek, gazdaságosság-költséghatékonyság, vevőszolgálat és műszaki
segítségnyújtás, pótalkatrészek biztosítása, készletbiztonság, a teljesítés időpontja, időszaka); a részszempontok
körében értékelhető a munkanélküli vagy tartósan munkanélküli rétegek foglalkoztatásának a közbeszerzés
során megajánlott mértéke;
d) a részszempontok nem eredményezhetik ugyanazon ajánlati tartalmi elem többszöri értékelését;
e) ha részszempont körében alszempontok is meghatározásra kerülnek, alszempontonként azok – tényleges
jelentőségével arányban álló – súlyszámát is meg kell adni. Nem minősül alszempont megadásának, ha az
ajánlatkérő a szakmai szempontok alapján értékelhető részszemponttal kapcsolatban a (3) bekezdés d) pontja
szerinti módszer megadása során leírja, hogy a részszemponttal összefüggő ajánlati elem mely összetevőit, vagy
milyen tulajdonságait fogja vizsgálni;
(5) A (3) bekezdésben foglaltakat is az eljárást megindító felhívásban kell megadni [a c) és d) pont esetében az egyéb
információk körében] azzal, hogy a d) pont szerinti módszer (módszerek) részletes ismertetése a dokumentációban is
megadható.
(6) A (3) bekezdés d) pontja szerinti módszerekről, az ajánlatok elbírálásáról a Közbeszerzési Hatóság útmutatót készít.
(7) Az ajánlatkérő az ellenszolgáltatást tartalmazó értékelési szemponton vagy részszemponton (alszemponton) kívüli
részszempontokkal (alszempontokkal) összefüggő ajánlati elemmel kapcsolatban az eljárást megindító felhívásban
jogosult meghatározni az adott ajánlati elem azon legkedvezőbb szintjét, melyre és az annál még kedvezőbb
vállalásokra egyaránt a (3) bekezdés c) pontja szerinti ponthatár felső határával azonos számú pontot ad, valamint
jogosult meghatározni olyan elvárást is, melynél kedvezőtlenebb az adott ajánlati elem nem lehet.
72. § (1) Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, akkor az ajánlatoknak az értékelési
részszempontok szerinti tartalmi elemeit az eljárást megindító felhívásban meghatározott ponthatárok között értékeli
az 71. § (3) bekezdés d) pontja alapján meghatározott módszerrel, majd az egyes tartalmi elemekre adott értékelési
pontszámot megszorozza a súlyszámmal, a szorzatokat pedig ajánlatonként összeadja. Az az ajánlat az összességében
legelőnyösebb, amelynek az összpontszáma a legnagyobb.
(2) Ha több ajánlatnak azonos az (1) bekezdés szerint kiszámított összpontszáma, az az ajánlat minősül az összességében
legelőnyösebbnek, amely alacsonyabb ellenszolgáltatást tartalmaz; azonos ellenszolgáltatás esetében pedig az az
ajánlat, amely a nem egyenlő értékelési pontszámot kapott részszempontok közül a legmagasabb súlyszámú
részszempontra nagyobb értékelési pontszámot kapott.
(3) Az ajánlatkérő jogosult közjegyző jelenlétében sorsolást tartani és a sorsolás alapján kiválasztott ajánlattevőt az eljárás
nyertesének nyilvánítani, ha
a) az ajánlatkérő a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatot kívánja kiválasztani, de a
legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást két vagy több ajánlat azonos összegben tartalmazza, vagy
b) az ajánlatok értékelési szempontja az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása, de az összességében
legelőnyösebb ajánlat a (2) bekezdés alkalmazásával sem állapítható meg.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben az azonos ellenszolgáltatást tartalmazó, a (3) bekezdés b) pontja szerinti
esetben pedig az azonos összpontszámmal és részpontszámokkal értékelt érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevők
közül kell sorsolással kiválasztani az eljárás nyertesét.
(5) Az ajánlatkérő az ajánlatok értékelését követően elektronikus árlejtést kezdeményezhet, amennyiben azt az ajánlati
vagy ajánlattételi felhívásban előzetesen jelezte. Az elektronikus árlejtés részletes szabályait külön jogszabály
határozza meg.
73. § Az eljárás nyertese az az ajánlattevő, aki az ajánlatkérő részére az eljárást megindító felhívásban – több szakaszból álló
eljárásban az ajánlattételi felhívásban – és a dokumentációban meghatározott feltételek alapján, valamint a 71. §
(2) bekezdésében meghatározott értékelési szempontok egyike szerint a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tette.
Az ajánlat és a részvételi jelentkezés érvénytelensége 74. § (1) Az ajánlat vagy a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha
a) azt az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejárta után nyújtották be;
b) az ajánlattevő, részvételre jelentkező vagy alvállalkozója vagy az ajánlatban, illetve részvételi jelentkezésben az
alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet nem felel meg az összeférhetetlenségi követelményeknek [24. §];
c) az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt vagy alvállalkozóját, vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezetet az eljárásból kizárták;
d) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nem felel meg a szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági
követelményeknek;
e) egyéb módon nem felel meg az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívásban és a dokumentációban, valamint
a jogszabályokban meghatározott feltételeknek, ide nem értve a részvételi jelentkezések és az ajánlatok
ajánlatkérő által előírt formai követelményeit;
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az ajánlat érvénytelen, ha:
a) aránytalanul alacsony ellenszolgáltatást tartalmaz [69. §];
b) lehetetlen vagy túlzottan magas vagy alacsony mértékű, illetve kirívóan aránytalan kötelezettségvállalást
tartalmaz [70. §];
c) az ajánlattevő az ajánlati biztosítékot az ajánlatkérő által előírt határidőre nem, vagy az előírt mértéknél kisebb
összegben bocsátotta rendelkezésre.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha a részvételre jelentkező ajánlatot tesz.
(4) Ha az ajánlat érvénytelen, az ajánlatkérőnek nem kell az értékelési szempontok szerint az ajánlatot értékelnie.
75. § (1) Az ajánlatkérőnek ki kell zárnia az eljárásból azt az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt, alvállalkozót vagy az
alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetet, aki
a) a kizáró okok [56–57. §] hatálya alá tartozik;
b) részéről a kizáró ok [56–57. §] az eljárás során következett be.
(2) Az ajánlatkérő kizárhatja az eljárásból
a) azt az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt, aki számára nem kell nemzeti elbánást nyújtani [2. §
(5) bekezdése], b) azt az ajánlattevőt, aki ajánlatában olyan származású árut ajánl, amely számára nem kell nemzeti elbánást nyújtani
[2. § (5) bekezdése].
(3) Az áru származásának megállapítására a külön jogszabályban, illetve a Közösségi Vámkódexről szóló tanácsi
rendeletben meghatározott származási szabályokat kell alkalmazni.
(4) A Kormány az általa irányított vagy felügyelt költségvetési szervek, valamint az állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetek vonatkozásában meghatározhatja a (2) bekezdés alkalmazását megalapozó kötelező feltételek és
figyelembe veendő szempontok körét.
A közbeszerzési eljárás eredménytelensége 76. § (1) Eredménytelen az eljárás, ha
a) nem nyújtottak be ajánlatot vagy több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában részvételi jelentkezést;
b) kizárólag érvénytelen ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket nyújtottak be;
c) egyik ajánlattevő sem vagy az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő sem tett – az ajánlatkérő
rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel – megfelelő ajánlatot;
d) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné
nyilvánítja [66. § (1) bekezdése, 44. § (3) bekezdése];
e) valamelyik ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek az eljárás tisztaságát vagy a többi ajánlattevő, illetve
részvételre jelentkező érdekeit súlyosan sértő cselekménye miatt az ajánlatkérő az eljárás eredménytelenné
nyilvánításáról dönt;
f) a 65. § (2) bekezdése szerinti esetben az eljárásban benyújtott minden ajánlat tekintetében lejár az ajánlati
kötöttség és egyetlen ajánlattevő sem tartja fenn ajánlatát;
g) a Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az ajánlatkérő valamely döntését, és az ajánlatkérő új
közbeszerzési eljárás lefolytatását határozza el, vagy eláll az eljárás lefolytatásának szándékától, az ajánlatkérő
azonban nem nyilváníthatja eredménytelennek az eljárást akkor, ha a jogszerűtlen eljárást lezáró döntés
megsemmisítését követően jogszerű döntés meghozatalával az eljárás jogszerűsége helyreállítható.
(2) Amennyiben ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban lehetővé tette a részekre történő ajánlattételt, az
eredménytelenség az eljárásnak csak az eredménytelenségi okkal érintett részére állapítható meg. Amennyiben
az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban rögzítette és megindokolta azt, hogy bármely rész
eredménytelensége esetén már nem áll érdekében a szerződések megkötése, az eljárást valamennyi rész tekintetében
eredménytelenné nyilváníthatja.
Tájékoztatás az ajánlatkérő döntéseiről, az előzetes vitarendezés 77. § (1) Az ajánlatkérő köteles az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt írásban tájékoztatni az eljárás vagy az eljárás
részvételi szakaszának eredményéről, az eljárás eredménytelenségéről, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
kizárásáról, a szerződés teljesítésére való alkalmatlanságának megállapításáról, ajánlatának, illetve részvételi
jelentkezésének a 74. § szerinti egyéb okból történt érvénytelenné nyilvánításáról, valamint ezek részletes indokáról,
az erről hozott döntést követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb három munkanapon belül.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elbírálásának befejezésekor külön jogszabályban
meghatározott minták szerint írásbeli összegezést köteles készíteni az ajánlatokról, illetve a részvételi jelentkezésekről.
Az ajánlatkérő az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elbírálásának befejezésekor az (1) bekezdés szerinti
tájékoztatást az írásbeli összegezésnek minden ajánlattevő, a részvételi szakasz lezárása esetén részvételre jelentkező
részére egyidejűleg, telefaxon vagy elektronikus úton történő megküldésével teljesíti.
(3) A 76. § (1) bekezdés d) pontja szerinti eredménytelenségi esetben az ajánlatkérő köteles tájékoztatást adni a
közbeszerzésre tervezett anyagi fedezet összegéről, továbbá adott esetben arról, hogy az mikor és milyen okból került
elvonásra, átcsoportosításra.
(4) A részvételi jelentkezésekről készített írásbeli összegezésben a részvételre jelentkezők alkalmasságát, vagy
alkalmatlanságát a részvételi felhívásban előírt alkalmassági szempontok alapján kell indokolni.
(5) Az ajánlatok elbírálásáról készített összegezést az Európai Bizottság, valamint a Közbeszerzési Hatóság, a
közbeszerzéshez támogatásban részesülő ajánlatkérő esetében a külön jogszabályban meghatározott szervek
képviselői kérésére meg kell küldeni. Az Európai Bizottság részére az összegezést a Közbeszerzési Hatóságon keresztül
kell megküldeni.
(6) A részvételi jelentkezésekről készített összegezést a részvételre jelentkezőknek történő megküldéssel egyidejűleg a
Közbeszerzési Hatóság részére minden esetben, a közbeszerzéshez támogatásban részesülő ajánlatkérő esetében a
külön jogszabályban meghatározott szervek képviselőinek kérésre meg kell küldeni.
78. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálásáról készített írásbeli összegezést az ajánlattevők részére történő megküldésétől
számított huszadik napig egy alkalommal jogosult módosítani, szükség esetén az érvénytelenségről szóló
tájékoztatást visszavonni, továbbá a már megkötött szerződéstől elállni, illetve amennyiben a teljesítés megkezdése
miatt az eredeti állapot nem állítható helyre, a szerződést azonnali hatállyal felmondani, ha az eredmény megküldését
követően észleli, hogy az eredmény (eredménytelenség) törvénysértő volt és a módosítás a törvénysértést orvosolja.
Az ajánlatkérő a módosított írásbeli összegezést köteles faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul, egyidejűleg
az összes ajánlattevőnek megküldeni.
(2) Az ajánlatkérő a részvételi jelentkezések elbírálásáról készített összegezés részvételre jelentkezők részére történő
megküldésétől az ajánlattételi határidő lejártáig egy alkalommal jogosult az írásbeli összegezést módosítani, szükség
esetén az érvénytelenségről szóló tájékoztatást visszavonni, továbbá új ajánlattételi határidő kitűzésével a részvételre
jelentkezőnek ajánlattételi felhívást küldeni, ha az eredmény megküldését követően észleli, hogy az eredmény
(eredménytelenség) törvénysértő volt és a módosítás a törvénysértést orvosolja. Az ajánlatkérő a módosított írásbeli
összegezést köteles faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul, egyidejűleg az összes részvételre jelentkezőnek
megküldeni.
(3) Az ajánlatokról vagy részvételi jelentkezésekről készült írásbeli összegezésben észlelt bármely elírást (névcserét, hibás
névírást, szám- vagy számítási hibát vagy más hasonló elírást) az ajánlatkérő kérelemre vagy kérelem hiányában is
kijavíthatja. A kijavított írásbeli összegezést az ajánlatkérő legkésőbb az eljárás vagy a részvételi szakasz
eredményének megküldését követő tíz napon belül köteles egyidejűleg megküldeni az összes ajánlattevőnek, illetve
részvételre jelentkezőnek.
79. § (1) Előzetes vitarendezés kezdeményezésére jogosult
a) a jogsértő eseményről való tudomásszerzést követő három munkanapon belül az ajánlattevő vagy részvételre
jelentkező, ha álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az írásbeli összegezés, illetve az ajánlatkérő
bármely eljárási cselekménye vagy a közbeszerzési eljárásban keletkezett bármely – a b) pont szerintieken kívüli –
dokumentum;
b) bármely érdekelt gazdasági szereplő vagy a közbeszerzés tárgyával összefüggő tevékenységű kamara vagy
érdekképviseleti szervezet (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: kérelmező) az ajánlattételi, vagy részvételi
határidő lejárta előtti tizedik napig, gyorsított, vagy rendkívüli sürgősségre tekintettel indított hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárásban e határidők lejártáig, ha álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az ajánlati,
ajánlattételi vagy részvételi felhívás, a dokumentáció, vagy azok módosítása.
(2) A kérelmezőnek az ajánlatkérőhöz benyújtott kérelmében (a továbbiakban: előzetes vitarendezési kérelem) meg kell
jelölnie az írásbeli összegezés vagy egyéb dokumentum, vagy eljárási cselekmény jogsértőnek tartott elemét, továbbá
a kérelmező javaslatát, észrevételét, valamint az álláspontját alátámasztó adatokat, tényeket, továbbá az azt
alátámasztó dokumentumokra – ha vannak ilyenek – hivatkoznia kell.
(3) Az előzetes vitarendezési kérelmet faxon vagy elektronikus úton kell megküldeni az ajánlatkérő részére, aki a
kérelemmel kapcsolatos álláspontjáról a vitarendezést kérelmezőt a kérelem megérkezésétől számított három
munkanapon belül a benyújtási módnak megegyező módon tájékoztatja, továbbá az előzetes vitarendezési kérelem
benyújtásáról, valamint az arra adott válaszáról az eljárás valamennyi – általa ismert – ajánlattevőjét vagy részvételre
jelentkezőjét is tájékoztatja.
(4) Az ajánlatkérő az előzetes vitarendezési kérelem megérkezésétől számított három munkanapon belül akkor is jogosult
egy alkalommal az ajánlattevőket (részvételre jelentkezőket) három munkanapos határidővel hiánypótlás [67. §],
felvilágosítás [67. §] vagy indokolás [69–70. § bekezdése] benyújtására felhívni, amennyiben az eljárás szabályai szerint
erre már nem lenne lehetőség, ha az eljárásban történt törvénysértés ezen eljárási cselekmények útján orvosolható.
Ebben az esetben az ajánlatkérő az előzetes vitarendezési kérelem benyújtásáról a hiánypótlási felhívás, a
felvilágosítás vagy indokolás kérésének megküldésével egyidejűleg, míg a kérelemre adott válaszáról a kérelem
megérkezésétől számított hét munkanapon belül – faxon vagy elektronikus úton – tájékoztatja a kérelmezőt és az
ajánlattevőket (részvételre jelentkezőket).
(5) Amennyiben valamely ajánlattevő az (1) bekezdés szerinti határidőben és a (2) bekezdésnek megfelelően előzetes
vitarendezési kérelmet nyújtott be az ajánlatok bontását követően történt eljárási cselekménnyel, keletkezett
dokumentummal kapcsolatban, az ajánlatkérő a kérelem benyújtásától a válaszának megküldését követő tizedik
napig akkor sem kötheti meg a szerződést (ha részajánlat tétele lehetséges volt a beszerzés érintett részére vonatkozó
szerződést), ha eddig az időpontig a szerződéskötési moratórium egyébként lejárna.
Az ajánlatok, részvételi jelentkezések nyilvánossága és az üzleti titok védelme
80. § (1) Az ajánlattevő és a részvételre jelentkező az ajánlatában, illetve a részvételi jelentkezésben, valamint a 69–70. § szerinti
indokolásban elkülönített módon elhelyezett, üzleti titkot [Ptk. 81. § (2) bekezdése] tartalmazó iratok nyilvánosságra
hozatalát megtilthatja. Az üzleti titkot tartalmazó iratokat úgy kell elkészíteni, hogy azok ne tartalmazzanak a
(2)–(3) bekezdés szerinti elemeket.
(2) Az ajánlattevő nem tilthatja meg nevének, címének (székhelyének, lakóhelyének), valamint olyan ténynek,
információnak, megoldásnak vagy adatnak (a továbbiakban együtt: adat) a nyilvánosságra hozatalát, amely a 71. §
szerinti értékelési szempont alapján értékelésre kerül, de az ezek alapjául szolgáló – a (3) bekezdés hatálya alá nem
tartozó – részinformációk, alapadatok (így különösen az árazott költségvetés) nyilvánosságra hozatalát megtilthatja.
(3) Nem korlátozható vagy nem tiltható meg üzleti titokra hivatkozással olyan adat nyilvánosságra hozatala, amely a
közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott
adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség alá esik. A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés
engedményezést kizáró rendelkezése nem minősül üzleti titoknak.
(4) Az ajánlatok (részvételi jelentkezések) elbírálásáról készített összegezés megküldését követően nem lehet üzleti
titokra hivatkozással olyan adat nyilvánosságra hozatalát korlátozni vagy megtiltani, amely a (2)–(3) bekezdés körébe
tartozik. Erre tekintettel ajánlattevő (részvételre jelentkező) kérheti, hogy más ajánlattevő ajánlatának (részvételre
jelentkező részvételi jelentkezésének) azon részeibe betekinthessen, mely nem minősül üzleti titoknak.
Az iratbetekintés során az iratokról feljegyzést lehet készíteni. Az iratbetekintést munkaidőben kell biztosítani,
a betekintést kérő által javasolt napon.
81. § Az ajánlatkérő az érvényes ajánlatot tevő ajánlattevő kérésére köteles tájékoztatást adni a nyertes ajánlat jellemzőiről
és az általa tett ajánlathoz viszonyított előnyeiről a kérés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül, figyelembe
véve a nyertes ajánlattevő üzleti titokhoz fűződő érdekeit is.
XII. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS FAJTÁI 82. § (1) A közbeszerzési eljárás nyílt, meghívásos, tárgyalásos eljárás vagy versenypárbeszéd lehet. Tárgyalásos eljárást és
versenypárbeszédet csak akkor lehet alkalmazni, ha azt e fejezet megengedi. A tárgyalásos eljárás hirdetmény
közzétételével induló vagy hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lehet.
(2) Az ajánlatkérők keretmegállapodásos eljárást is alkalmazhatnak.
(3) Az ajánlatkérő dinamikus beszerzési rendszert hozhat létre és működtethet, amelynek célja, hogy meghatározott
közbeszerzések megvalósítása érdekében lefolytatandó eljárásokban a részvételre jogosultakat előre kiválassza.
A dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg.
(4) A közbeszerzési eljárás során nem lehet áttérni egyik eljárási fajtáról a másikra.
Nyílt eljárás 83. § (1) A nyílt eljárás olyan, egy szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelyben minden érdekelt gazdasági szereplő ajánlatot
tehet.
(2) A nyílt eljárás ajánlati felhívással indul.
(3) Az ajánlattevő ajánlatával együtt benyújtja a kizáró okok és az alkalmasság igazolására vonatkozó dokumentumokat is
a felhívás és a dokumentáció, valamint e törvény előírásainak megfelelően. A nyílt eljárásban nem lehet tárgyalni.
(4) Az ajánlati felhívásban az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlattételi határidőt az ajánlati felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napjától számított negyvenöt napnál rövidebb időtartamban.
(5) Ha az ajánlatkérő az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napját legalább ötvenkét nappal
megelőzően, de legfeljebb tizenkét hónapon belül előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetményt adott fel,
és az tartalmazta az ajánlati felhívás hirdetményi mintája szerinti, a tájékoztatót tartalmazó hirdetmény feladásának
időpontjában rendelkezésre álló adatokat is, a (4) bekezdésben előírt határidőnél rövidebbet is meg lehet határozni, az
ajánlattételi határidő azonban nem lehet rövidebb az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától
számított huszonkilenc napnál, kivéve sürgősség esetén, amely esetben az ajánlattételi határidő huszonkét napra
rövidíthető.
(6) Az ajánlattételi határidő legkevesebb negyvenöt vagy huszonkilenc napos időtartamát legfeljebb öt nappal le lehet
rövidíteni, feltéve, hogy az ajánlatkérő a dokumentációt térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül
elektronikus úton az ajánlattevők számára hozzáférhetővé teszi az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény
közzétételének napjától, és a hirdetményben megadja a hozzáférés adatait.
(7) A nyílt eljárásban az ajánlatkérő a felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez (ajánlatkérő
kötöttsége), az ajánlattevő pedig az ajánlatához (ajánlati kötöttség) az ajánlattételi határidő lejártától kötve van.
Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől
számított harminc – építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt
folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan – napnál hosszabb időtartamban.
A meghívásos eljárás 84. § (1) A meghívásos eljárás olyan, két szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában az
ajánlatkérő a részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról dönt.
Az eljárás második, ajánlattételi szakaszában csak az ajánlatkérő által alkalmasnak minősített és ajánlattételre felhívott
részvételre jelentkezők tehetnek ajánlatot. A meghívásos eljárásban nem lehet tárgyalni.
(2) A meghívásos eljárás részvételi felhívással indul.
(3) Az eljárás részvételi szakaszában bármely érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be részvételi jelentkezést, a részvételi
szakaszban a részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot.
(4) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a részvételre jelentkezők
közül az eljárás második szakaszában legfeljebb e keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas, egyben érvényes
jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak legalább öt
ajánlattevőt kell magában foglalnia, és biztosítania kell a valódi versenyt.
(5) Ha az ajánlatkérő keretszámot határoz meg, a részvételi felhívásban meg kell adnia az alkalmas jelentkezők közötti
rangsorolás módját is arra az esetre, ha a keretszám felső határát meghaladja az alkalmas jelentkezők száma.
A rangsorolást a jelentkező szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai alkalmasságának igazolása
körében lehet meghatározni.
85. § (1) A meghívásos eljárásban a részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban.
(2) Kivételesen indokolt és sürgős esetben az ajánlatkérő az (1) bekezdésben foglaltnál rövidebb részvételi határidőt is
meghatározhat, amely azonban nem lehet rövidebb a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától
számított tíz napnál (gyorsított eljárás). A gyorsított eljárás alkalmazásának indokát az eljárást megindító
hirdetményben meg kell adni.
(3) Az ajánlattételi felhívás megküldésének időpontját az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi jelentkezések
bontását követő harmincadik – építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban
előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvanadik – napnál későbbi időpontban.
86. § (1) Ha a részvételi szakasz eredményes, az eredménynek a részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított öt
munkanapon belül az ajánlatkérő köteles az alkalmasnak minősített jelentkezőknek – amennyiben ajánlatkérő
meghatározta az ajánlattevők keretszámát, a műszaki vagy szakmai alkalmasság alapján kiválasztott jelentkezőknek –
az írásbeli ajánlattételi felhívást egyidejűleg megküldeni.
(2) Amennyiben az alkalmasnak minősített jelentkezők száma nem éri el a keretszám alsó határát, az ajánlatkérő az
alkalmasnak minősített jelentkezők ajánlattételre felhívásával folytatja az eljárást. Az ajánlattételre felhívott
jelentkezők közösen nem tehetnek ajánlatot.
87. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra és közzétételének napját;
c) a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit,
ha ezeket az információkat a részvételi felhívásban az ajánlatkérő nem adta meg és a dokumentációt az
ajánlattételi felhívással egyidejűleg nem küldte meg;
d) a részvételi felhívásban előírtakkal összhangban – ha szükséges – az ajánlathoz csatolandó azon igazolások,
nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő, illetve alvállalkozója és az
alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok hatálya alá;
e) az ajánlattételi határidőt;
f) az ajánlat benyújtásának címét;
g) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e az ajánlat;
h) az ajánlatok felbontásának helyét, idejét;
i) az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosultakat;
j) az ajánlati kötöttség időtartamát;
k) az ajánlattételi felhívás megküldésének napját.
(2) A meghívásos eljárásban az ajánlatkérő a részvételi felhívásban meghatározott feltételekhez a részvételi határidő
lejártától, az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő pedig az
ajánlatához az ajánlattételi határidő lejártától kötve van. Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az
ajánlattételi felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől számított harminc – építési beruházás esetében,
valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le
hatvan – napnál későbbi időtartamban.
(3) Az ajánlattevőnek a kizáró okokkal kapcsolatban az ajánlattételi felhívásban – az (1) bekezdés d) pontja alapján –
meghatározott módon kell eljárnia. Az ajánlathoz nem kell csatolni azokat az igazolásokat, nyilatkozatokat, amelyeket
a részvételi jelentkezéshez már csatolt, kivéve, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas
az előírtak bizonyítására.
88. § (1) A meghívásos eljárás ajánlattételi szakaszában az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg az
ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított negyven napnál rövidebb időtartamban.
(2) Ha az ajánlatkérő a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napját legalább ötvenkét nappal
megelőzően, de legfeljebb tizenkét hónapon belül előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetményt adott fel,
és az tartalmazta a részvételi felhívás hirdetményi mintája szerinti, a tájékoztatót tartalmazó hirdetmény feladásának
időpontjában rendelkezésre álló adatokat is, az (1) bekezdésben előírt határidőnél rövidebbet is meg lehet határozni.
Ebben az esetben az ajánlattételi határidő nem lehet rövidebb az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától
számított huszonhat napnál.
(3) Az ajánlattételi határidő – (1) bekezdés szerinti – legkevesebb negyvennapos, illetve – (2) bekezdés szerinti –
huszonhat napos időtartamát legfeljebb öt nappal le lehet rövidíteni, feltéve, hogy az ajánlatkérő a dokumentációt
térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül elektronikus úton az ajánlattevők számára hozzáférhetővé teszi
már a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény közzétételének a napjától, és a felhívásban megadja a hozzáférés
adatait.
(4) A gyorsított eljárásban az ajánlatkérő meghívásos eljárás esetén az ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg az
ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított tíz napnál rövidebb időtartamban.
A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás 89. § (1) A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás olyan, két szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelynek első,
részvételi szakaszában az ajánlatkérő a részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy
alkalmatlanságáról dönt, míg az eljárás második, ajánlattételi szakaszában az alkalmasnak minősített és ajánlattételre
felhívott részvételre jelentkezőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről.
(2) Az ajánlatkérő hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást akkor alkalmazhat
a) ha a nyílt, a meghívásos eljárás vagy a versenypárbeszéd a 76. § (1) bekezdés a)–b) vagy d) pontja alapján
eredménytelen volt, feltéve, hogy a felhívásban, a dokumentációban vagy az ismertetőben foglalt feltételek
időközben lényegesen nem változtak meg;
b) kivételesen, ha az árubeszerzés, az építési beruházás vagy a szolgáltatás objektív természete vagy az ehhez
kapcsolódó kockázatok nem teszik lehetővé az ellenszolgáltatás előzetes átfogó (mindenre kiterjedő)
meghatározását;
c) építési beruházás esetében, ha az kizárólag kutatási, kísérleti vagy fejlesztési célból szükséges; ez az eset azonban
nem alkalmazható, ha megalapozza a piacképességet, vagy a kutatásfejlesztés költségeit fedezi;
d) szolgáltatás megrendelése esetében, ha a szolgáltatás objektív természete miatt a szerződéses feltételek
meghatározása nem lehetséges olyan pontossággal, amely lehetővé tenné a nyílt vagy a meghívásos eljárásban a
legkedvezőbb ajánlat kiválasztását, így különösen a szellemi szolgáltatások és a 3. melléklet 6. csoportjába tartozó
pénzügyi szolgáltatások esetében.
90. § (1) A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás részvételi felhívással indul. A részvételi felhívásban fel kell
tüntetni a tárgyalásos eljárás alkalmazásának jogcímét.
(2) Az eljárás részvételi szakaszában bármely érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be részvételi jelentkezést, a részvételi
szakaszban a részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot.
(3) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a részvételre jelentkezők
közül az eljárás második szakaszában legfeljebb e keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas, egyben érvényes
jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak legalább három
ajánlattevőt kell magában foglalnia, és biztosítania kell a valódi versenyt.
(4) Ha az ajánlatkérő keretszámot határoz meg, a részvételi felhívásban meg kell adnia az alkalmas jelentkezők közötti
rangsorolás módját is arra az esetre, ha a keretszám felső határát meghaladja az alkalmas jelentkezők száma.
A rangsorolást a jelentkező szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki vagy szakmai alkalmasságának igazolása
körében lehet meghatározni.
(5) Az ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy az eljárás ajánlattételi szakaszában a tárgyalásokat több fordulóban bonyolítja
le és a megadott fordulót követően csak azokkal az ajánlattevőkkel folytatja a tárgyalást, akik az értékelési szempontok
szerint a legkedvezőbb ajánlatot tették. Ilyen esetben az ajánlatkérő már az eljárást megindító felhívásban feltünteti,
hogy élni kíván az ajánlattevők létszámának csökkentésével a tárgyalás során.
(6) A 85. § és 86. §-ban foglaltakat a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban is alkalmazni kell.
91. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra és közzétételének napját;
c) a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit,
ha ezeket az információkat a részvételi felhívásban az ajánlatkérő nem adta meg és a dokumentációt az
ajánlattételi felhívással egyidejűleg nem küldte meg;
d) a részvételi felhívásban előírtakkal összhangban – ha szükséges – az ajánlathoz csatolandó azon igazolások,
nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő, illetve alvállalkozója és az
alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok hatálya alá;
e) az ajánlattételi határidőt;
f) az ajánlat benyújtásának címét;
g) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e az ajánlat;
h) az ajánlatok felbontásának helyét, idejét;
i) az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosultakat;
j) az ajánlati kötöttség időtartamát;
k) az ajánlattételi felhívás megküldésének napját;
l) a tárgyalás lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait;
m) az első tárgyalás időpontját.
(2) A tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő a részvételi felhívásban, az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban
meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő pedig az ajánlatához a tárgyalások befejezésének időpontjától van kötve.
Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől
(a tárgyalások befejezésétől) számított harminc – építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön
jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan – napnál későbbi időtartamban.
(3) Az ajánlattevőnek a kizáró okokkal kapcsolatban az ajánlattételi felhívásban – az (1) bekezdés d) pontja alapján –
meghatározott módon kell eljárnia. Az ajánlathoz nem kell csatolni azokat az igazolásokat, nyilatkozatokat, amelyeket
a részvételi jelentkezéshez már csatolt, kivéve, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas
az előírtak bizonyítására.
92. § (1) A tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti tárgyalások arra irányulnak, hogy az
ajánlatkérő a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel, és a legkedvezőbb feltételekkel köthessen szerződést.
(2) Az ajánlatkérőnek a tárgyalások során is biztosítania kell az egyenlő bánásmódot az ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) Ha az ajánlatkérő az ajánlattevőkkel egyenként tárgyal, az ajánlattevő hozzájárulása nélkül a tárgyaláson az ajánlatáról
közölt semmilyen információ nem osztható meg a többi ajánlattevővel.
(4) Az ajánlatkérőnek minden egyes tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a tárgyalás következő fordulójának
megkezdéséig (egyetlen vagy utolsó forduló esetén a tárgyalás befejezését követő két munkanapon belül) minden, az
adott tárgyaláson részt vett ajánlattevőnek alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni, vagy két munkanapon
belül kell megküldeni.
(5) A tárgyalás során a közbeszerzés tárgya és feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy
a) a részvételi felhívásban, az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban közölt feltételek olyan jelentős
mértékben módosulnak vagy egészülnek ki, amely torzítja a versenyt vagy sérti a gazdasági szereplők
esélyegyenlőségét, különösen ha az új feltételek ismerete alapvetően befolyásolhatta volna az érdekelt gazdasági
szereplők arra vonatkozó döntését, hogy a közbeszerzési eljárásban tudnak-e részvételre jelentkezni, vagy a
változás következtében valamelyik ajánlattevő nem lenne képes a tárgyalások befejezésével végleges ajánlatot
tenni,
b) az értékelés szempontjai vagy módszere változna.
(6) A 90. § (5) bekezdése szerinti esetben az ajánlatkérőnek az ajánlattételi felhívásban előre meg kell határoznia az ilyen
többfordulós tárgyalás menetét, az első, illetve a megadott fordulót követő tárgyalásra kiválasztott ajánlattevői
létszám felső határát. Az így kiválasztott ajánlattevőkkel folytatott további tárgyalás során az ajánlatkérő az
(5) bekezdés szerint sem módosíthatja feltételeit, az ajánlattevők pedig a korábbi fordulóhoz képest az ajánlatkérő
számára csak kedvezőbb ajánlatot tehetnek.
(7) Az ajánlatkérőnek – amennyiben az ajánlattételi felhívás erre vonatkozóan nem adott pontos információt –
egyértelműen előzetesen az ajánlattevők tudomására kell hoznia, hogy mikor fogja a tárgyalásokat lezárni.
A tárgyalások lezárásaként az ajánlatkérő – amennyiben a változások nagyságrendje indokolja, új dokumentáció
rendelkezésre bocsátásával – az ajánlattevőket felhívhatja egy végleges ajánlat írásban történő beadására. Építési
beruházás esetében az ajánlati ár változásakor az azt alátámasztó árazott költségvetést is be kell nyújtani a végleges
ajánlatban. Az ajánlatkérőnek a végleges ajánlatok beadásának határidejét is meg kell adnia.
(8) Ha az ajánlatkérő nem írja elő végleges ajánlatok írásbeli benyújtását, az utolsó tárgyalás befejezését követően két
munkanapon belül minden ajánlattevővel egyidejűleg ismertetnie kell az ajánlatoknak azokat a számszerűsíthető
adatait, amelyek az értékelési szempont (részszempontok) alapján értékelésre kerülnek.
93. § (1) A tárgyalásos eljárásban az ajánlatok bírálatát az ajánlatkérő két szakaszban végzi.
(2) Az ajánlattételi felhívásban meghatározott ajánlattételi határidőre benyújtott, ajánlati kötöttséget nem eredményező
(első) ajánlat vonatkozásában az ajánlatkérő megvizsgálja, hogy az megfelel-e a részvételi és ajánlattételi felhívásban,
valamint a dokumentációban meghatározott feltételeknek. Az ajánlatot a tárgyalások megkezdését megelőzően
érvénytelenné kell nyilvánítani, ha az ajánlat olyan okból érvénytelen, amellyel kapcsolatban a tárgyalások során vagy
hiánypótlás keretében nincs lehetőség az ajánlat megfelelővé tételére. Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban
megjelölheti, hogy – a 92. § (5) bekezdés a) és b) pontjára figyelemmel – a szakmai ajánlattal kapcsolatban melyek azok
az elemek, amelyekről nem lehet tárgyalni, vagy melyek azok az elemek, amelyekről tárgyalni fog. A tárgyalások
megkezdését megelőzően csak akkor lehet az ajánlat érvénytelenségét a szakmai ajánlat nem megfelelő volta miatt
megállapítani, ha a szakmai ajánlat olyan elemében tér el az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban
meghatározottaktól, amelyről az ajánlattételi felhívás szerint nem fognak tárgyalni. Az ajánlatban foglalt egyéb
nyilatkozatokkal, dokumentumokkal kapcsolatos hiányokat a tárgyalások befejezéséig kell pótolni.
(3) A tárgyalások befejezését követően az ajánlatkérő megvizsgálja, hogy a végleges ajánlatok megfelelnek-e a felhívás és
a dokumentáció tárgyalás befejezésekori tartalmának, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek és
szükség szerint alkalmazza a 67–70. §-t. Azon nyilatkozatokra, dokumentumokra vonatkozó hiányok, amelyeket az
első ajánlattal kapcsolatban a tárgyalások befejezéséig kellett volna pótolni, ezt követően már nem pótolhatóak.
Az érvényes végleges ajánlatokat az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban meghatározott értékelési szempont
alapján értékeli.
Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás 94. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás olyan egy szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelyben az ajánlatkérő az
ajánlattételre felhívott és alkalmasnak minősített ajánlattevőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről.
(2) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat, ha
a) a nyílt, a meghívásos eljárás vagy a versenypárbeszéd a 76. § (1) bekezdés b) vagy c) pontja alapján eredménytelen
volt, feltéve, hogy a felhívásban, a dokumentációban vagy az ismertetőben foglalt feltételek időközben
lényegesen nem változtak meg és az ajánlatkérő a tárgyalásra a nyílt, a meghívásos eljárás vagy a
versenypárbeszéd – 74. § (1) bekezdésének a)–d) pontja és (2) bekezdésének c) pontja alapján nem érintett –
összes ajánlattevőjét meghívja;
b) a nyílt vagy a meghívásos eljárás vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás azért volt
eredménytelen, mert az eljárásban nem nyújtottak be ajánlatot vagy részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a
felhívásnak és a dokumentációnak a feltételei időközben lényegesen nem változtak meg; minderről az ajánlatkérő
köteles az Európai Bizottság kérésére – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül – tájékoztatást adni;
c) a szerződés műszaki-technikai sajátosságok, művészeti szempontok vagy kizárólagos jogok védelme miatt
kizárólag egy meghatározott szervezettel, személlyel köthető meg;
d) az feltétlenül szükséges, mivel az ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség miatt a
nyílt, a meghívásos vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásra előírt határidők nem lennének
betarthatóak; a rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő
mulasztásából.
(3) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá építési beruházás vagy szolgáltatás
megrendelése esetében, ha
a) a korábban megkötött szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt kiegészítő építési
beruházás, illetve szolgáltatás megrendelése szükséges az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítéséhez,
feltéve, hogy a kiegészítő építési beruházást vagy szolgáltatást műszaki vagy gazdasági okok miatt az ajánlatkérőt
érintő jelentős nehézség nélkül nem lehet elválasztani a korábbi szerződéstől vagy ha a kiegészítő építési
beruházás, illetve szolgáltatás elválasztható, de feltétlenül szükséges az építési beruházás vagy a szolgáltatás
teljesítéséhez, az ilyen kiegészítő építési beruházásra, illetve szolgáltatásra irányuló – a korábbi nyertes
ajánlattevővel kötött – szerződés vagy szerződések becsült összértéke azonban nem haladhatja meg az eredeti
építési beruházás vagy szolgáltatás értékének felét;
b) olyan új építési beruházásra vagy szolgáltatás megrendelésére kerül sor, amelyet a korábbi nyertes ajánlattevővel
köt meg ugyanazon ajánlatkérő azonos vagy hasonló építési beruházás vagy szolgáltatás teljesítésére, feltéve,
hogy az új építési beruházás vagy szolgáltatás összhangban van azzal az alapprojekttel, amelyre a korábbi
szerződést nyílt vagy meghívásos eljárásban megkötötték, és a korábbi eljárást megindító hirdetményben az
ajánlatkérő jelezte, hogy tárgyalásos eljárást alkalmazhat, valamint a korábbi eljárásban az építési beruházás vagy
a szolgáltatás becsült értékének meghatározásakor figyelembe vette az újabb építési beruházás vagy szolgáltatás
becsült értékét is (a közösségi értékhatár elérésének meghatározása szempontjából); ilyen tárgyalásos eljárást
azonban csak a korábbi első szerződés megkötésétől számított három éven belül lehet indítani.
(4) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá árubeszerzés esetében, ha
a) az érintett dolgot kizárólag kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy fejlesztési célból állítják elő; ez az eset azonban
nem alkalmazható olyan mennyiség esetén, amely megalapozza a piacképességet, illetve a kutatásfejlesztés
költségeit fedezi;
b) a korábban beszerzett dolog részbeni kicserélése vagy bővítése során a korábbi nyertes ajánlattevőnek másikkal
történő helyettesítése azzal a következménnyel járna, hogy műszaki-technikai szempontból eltérő és nem
illeszkedő dolgokat kellene beszerezni vagy az ilyen beszerzés aránytalan műszaki-technikai nehézséget
eredményezne a működtetésben és a fenntartásban; az ilyen – a korábbi nyertes ajánlattevővel kötött – szerződés
vagy szerződések együttes időtartama azonban nem haladhatja meg a három évet;
c) az áru árutőzsdén jegyzett és beszerzett;
d) az árut kivételesen kedvező feltételekkel felszámolási eljárás, végelszámolás vagy bírósági végrehajtás, vagy az
érintett szervezet személyes joga szerinti hasonló eljárás során történő értékesítés keretében szerzi be.
(5) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá szolgáltatás megrendelése esetében, ha
arra tervpályázati eljárást követően kerül sor, és a nyertessel vagy – a bírálóbizottság ajánlása alapján – nyertesek
(díjazottak) valamelyikével kell szerződést kötni; ez utóbbi esetben a tervpályázati eljárásban a bírálóbizottság által
ajánlott összes pályázót (ajánlattevőt) meg kell hívni a tárgyalásra.
95. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás – a 94. § (4) bekezdés c)–d) pontja szerinti eljárás kivételével – ajánlattételi
felhívás megküldésével, a 99. § (2) bekezdése szerinti esetben tárgyalási meghívó megküldésével kezdődik.
(2) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban kizárólag az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő(k) tehet(nek)
ajánlatot. Az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők közösen nem tehetnek ajánlatot, nincs azonban akadálya
annak, hogy valamely ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő olyan gazdasági szereplővel tegyen közös ajánlatot,
amelynek ajánlatkérő nem küldött ajánlattételi felhívást.
(3) Ha több ajánlattevő nyújthat be ajánlatot, az ajánlattételi felhívást egyidejűleg kell megküldeni az ajánlattevőknek.
(4) A tárgyalásos eljárás 94. § (2) bekezdés b) pontja és (4) bekezdés a) pontja szerinti esetében, valamint ha a rendkívüli
sürgősséget előidéző helyzetben az ésszerűen lehetséges, a 94. § (2) bekezdés d) pontja szerinti esetben az
ajánlatkérőnek lehetőség szerint legalább három ajánlattevőt kell ajánlattételre felhívnia.
96. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak a 38. §-ban foglaltakon túl a következőket kell tartalmaznia:
a) a tárgyalásos eljárás 94. § szerinti jogcímét;
b) a tárgyalás lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait;
c) az első tárgyalás időpontját.
(2) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban nem kötelező dokumentációt készíteni. Ha az ajánlatkérő nem készít
dokumentációt, a szerződési feltételeket, a műszaki leírást, építési beruházásnál az árazatlan költségvetést és adott
esetben a nyertes ajánlattevők által alapítandó gazdálkodó szervezettel kapcsolatos követelményeket az ajánlattételi
felhívásban köteles megadni.
(3) A 94. § (5) bekezdése szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatok értékelési szempontja csak
az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása lehet.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő pedig az
ajánlatához a tárgyalások befejezésének időpontjától van kötve. Az ajánlattételi felhívásban az ajánlati kötöttség
időtartamát az ajánlatkérő nem határozhatja meg annak kezdetétől (a tárgyalások befejezésétől) számított harminc –
építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés
mellett folytatják le hatvan – napnál hosszabb időtartamban.
97. § (1) A tárgyalásokra a 92. § (1)–(4), valamint (7)–(8) bekezdéseit is megfelelően alkalmazni kell.
(2) A tárgyalás során a közbeszerzés tárgya és feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy
a) az eljárás alapján megkötött szerződés tárgya vagy feltételei olyan jellemzőjében, illetve körülményében tér el
az ajánlattételi felhívás megküldésekor beszerezni kívánt beszerzési tárgytól vagy megadott szerződéses
feltételektől, amely nem tette volna lehetővé tárgyalásos eljárás alkalmazását,
b) az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban közölt feltételek olyan mértékben módosulnak vagy
egészülnek ki, hogy annak következtében valamelyik ajánlattevő nem képes a tárgyalások befejezésével végleges
ajánlatot tenni, vagy
c) a bírálat szempontjai vagy módszere változna. 98. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatok bírálatát az ajánlatkérő két szakaszban végzi.
(2) Az ajánlattételi felhívásban meghatározott ajánlattételi határidőre benyújtott, ajánlati kötöttséggel nem terhelt (első)
ajánlatok vonatkozásában az ajánlatkérő megvizsgálja, hogy azok megfelelnek-e az ajánlattételi felhívásban, valamint
a dokumentációban meghatározott feltételeknek. Már a tárgyalások megkezdését megelőzően köteles az ajánlatkérő
megállapítani az ajánlattevő szerződés teljesítésére való alkalmasságát vagy alkalmatlanságát, valamint ha az ajánlat
kizáró ok fennállása miatt érvénytelen.
Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban megjelölheti, hogy – a 97. § (2) bekezdés a) és b) pontjára figyelemmel –
a szakmai ajánlattal kapcsolatban melyek azok az elemek, amelyekről nem lehet tárgyalni, vagy melyek azok az
elemek, amelyekről tárgyalni fog. A tárgyalások megkezdését megelőzően csak akkor lehet az ajánlat
érvénytelenségét a szakmai ajánlat nem megfelelő volta miatt megállapítani, ha az olyan elemében tér el az
ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban meghatározottaktól, amelyről az ajánlattételi felhívás szerint nem
fognak tárgyalni. Az ajánlatot akkor is a tárgyalások megkezdését megelőzően érvénytelenné kell nyilvánítani, ha az
ajánlattevő nem felel meg – vagy nem állapítható meg, hogy megfelel-e – a szerződés teljesítéséhez szükséges
alkalmassági követelményeknek vagy az ajánlat kizáró ok fennállása miatt érvénytelen, vagy ha az ajánlat olyan okból
érvénytelen, amellyel kapcsolatban a tárgyalások során vagy hiánypótlás keretében nincs lehetőség az ajánlat
megfelelővé tételére. Az ajánlatban foglalt egyéb nyilatkozatokkal, dokumentumokkal kapcsolatos hiányokat a
tárgyalások befejezéséig kell pótolni.
(3) A tárgyalások befejezését követően az ajánlatkérő megvizsgálja, hogy a végleges ajánlatok megfelelnek-e a felhívás és
a dokumentáció tárgyalás befejezésekori tartalmának, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
Azon nyilatkozatokra, dokumentumokra vonatkozó hiányok, amelyeket az első ajánlattal kapcsolatban a tárgyalások
befejezéséig kellett volna pótolni, ezt követően már nem pótolhatóak. Az érvényes végleges ajánlatokat az ajánlatkérő
az eljárást megindító felhívásban meghatározott értékelési szempont alapján értékeli.
99. § (1) A 94. § (2) bekezdés d) pontja szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban azzal vagy azokkal az ajánlattevővel
(ajánlattevőkkel) kell tárgyalni és a tárgyalás befejezésekor írásban szerződést kötni, aki a szerződést a rendkívüli
helyzet által megkívánt idő alatt képes teljesíteni, továbbá amennyiben több gazdasági szereplőnek került sor felhívás
(meghívó) megküldésére, amely ajánlattevő a legkedvezőbb ajánlatot tette.
(2) Ebben az esetben az ajánlatkérő ajánlattételi felhívást vagy ha a körülmények által megkövetelt rendkívüli sürgősség
nem teszi lehetővé ajánlattételi felhívás elkészítését, tárgyalási meghívót küld az alkalmas gazdasági szereplőknek.
A tárgyalási meghívó az ajánlatkérő nevét, székhelyét, a tárgyalás helyét és idejét, továbbá legalább a beszerzés
tárgyát és mennyiségét kell, hogy tartalmazza.
(3) A rendkívüli sürgősségre tekintettel lefolytatott eljárásban:
a) az általános szabályoktól eltérően nem kell alkalmassági követelményeket előírni, illetve ennek megfelelően
az ajánlattevők alkalmasságát nem kell külön igazolni,
b) az ajánlattevőknek kizárólag nyilatkoznia kell arról, hogy nem tartozik a 56. § szerinti kizáró okok, valamint adott
esetben az ajánlatkérő által előírt egyéb kizáró okok hatálya alá, továbbá
c) legkésőbb a szerződéskötést követő tizenöt napon belül kell csatolnia a nyertes ajánlattevőnek a kizáró okok fenn
nem állásának igazolásához szükséges igazolásokat. 100. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdése napján az ajánlatkérő köteles benyújtani a Közbeszerzési
Döntőbizottsághoz az ajánlattételi felhívást, továbbá az ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők nevéről,
címéről (székhelyéről, lakóhelyéről), a beszerzés becsült értékéről, valamint a tárgyalásos eljárás alkalmazását
megalapozó körülményekről szóló tájékoztatást.
(2) A 94. § (2) bekezdés d) pontja esetében az ajánlattételi felhívásnak vagy adott esetben a tárgyalási meghívónak a
gazdasági szereplők részére történő megküldésével egyidejűleg az ajánlatkérőnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a
Közbeszerzési Döntőbizottságot az (1) bekezdésben foglaltak szerint. Ajánlattételi felhívás helyett adott esetben a
tárgyalási meghívót kell megküldeni.
(3) A 94. § (4) bekezdés c) és d) pontja szerinti tárgyalásos eljárás megkezdése napján az ajánlatkérő köteles a
Közbeszerzési Döntőbizottsághoz – telefaxon vagy elektronikus úton – benyújtani a tárgyalásos eljárás alkalmazását
megalapozó körülményekről szóló tájékoztatást, a d) pont szerinti esetben továbbá az érintett szervezet nevét és
címét.
Versenypárbeszéd 101. § (1) A versenypárbeszéd olyan közbeszerzési eljárás, amelyben az ajánlatkérő az általa – e törvényben előírtak szerint –
kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet folytat a közbeszerzés tárgyának, a szerződés típusának és
feltételeinek pontos meghatározása érdekében, majd ajánlatot kér.
(2) A versenypárbeszéd három szakaszra tagolódik:
a) a részvételi szakasz,
b) a párbeszéd,
c) az ajánlattételi szakasz.
102. § (1) Az ajánlatkérő versenypárbeszédet akkor alkalmazhat, ha
a) a közbeszerzés tárgyára vonatkozó közbeszerzési műszaki leírás meghatározására nem, vagy nem a nyílt, illetve
meghívásos eljárásban szükséges részletességgel képes, vagy b) a szerződés típusának vagy jogi, illetve pénzügyi feltételeinek meghatározására nem, vagy nem a nyílt, illetve
meghívásos eljárásban szükséges részletességgel képes.
(2) Az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti körülmény fennállása nem eredhet az ajánlatkérő mulasztásából.
103. § (1) A versenypárbeszéd részvételi felhívással indul. A 90. § (1)–(5) bekezdését a versenypárbeszédre is alkalmazni kell
azzal, hogy tárgyalás helyett az eljárás párbeszéd szakaszában lebonyolított párbeszédet kell érteni.
(2) A versenypárbeszédben a részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban.
(3) A versenypárbeszédben az ajánlatok értékelési szempontja kizárólag az összességében legelőnyösebb ajánlat
kiválasztása lehet.
(4) Az ajánlattételi felhívás megküldésének időpontját az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi jelentkezések
bontását követő harmincadik – építési beruházás esetében, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban
előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvanadik – napnál későbbi időpontban.
(5) Az ajánlatkérő – amennyiben ismertetőt a részvételi szakaszban még nem bocsát rendelkezésre – a részvételi
felhívásban a közbeszerzés tárgyával kapcsolatos igényeit és követelményeit részletesebben meghatározza.
104. § (1) Ha a részvételi szakasz eredményes, az eredménynek a részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított öt
munkanapon belül az ajánlatkérő köteles az alkalmasnak minősített jelentkezőknek – amennyiben ajánlatkérő
meghatározta a párbeszédben résztvevők keretszámát, a műszaki, illetve szakmai alkalmasság alapján kiválasztott
jelentkezőknek – az ajánlattételi felhívást egyidejűleg megküldeni.
(2) Amennyiben az alkalmasnak minősített jelentkezők száma nem éri el a keretszám alsó határát, az ajánlatkérő az
alkalmasnak minősített jelentkezők párbeszédre felhívásával folytatja az eljárást. A párbeszédben részvételre önállóan
felhívott ajánlattevők közösen nem nyújthatnak be megoldási javaslatot vagy tehetnek ajánlatot.
(3) Az eljárás párbeszéd szakaszában az ajánlattevők megoldási javaslatokat nyújtanak be, amelynek alapján az
ajánlatkérő párbeszédet folytat velük.
105. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra és közzétételének napját;
c) az ismertető rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit, ha
ezeket az információkat a részvételi felhívásban az ajánlatkérő nem adta meg és az ismertetőt az ajánlattételi
felhívással egyidejűleg nem küldte meg;
d) a megoldási javaslat benyújtásának határidejét (ajánlattételi határidő);
e) a megoldási javaslat benyújtásának címét;
f) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e a megoldási javaslat, illetve
folytatható-e a párbeszéd;
g) a megoldási javaslatok felbontásának helyét, idejét;
h) a megoldási javaslatok felbontásán jelenlétre jogosultakat;
i) a párbeszédre felhívás megküldésének napját;
j) a párbeszéd lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait;
k) amennyiben ajánlatkérő él a párbeszédben az ajánlattevők létszámának csökkentése lehetőségével, a párbeszéd
fordulóinak menetét és a megadott fordulót követő párbeszédre kiválasztott résztvevői létszám felső határát;
l) ha az ajánlatkérő díjazásban kíván egy vagy több ajánlattevőt részesíteni, az erre vonatkozó – általa
meghatározott – előírásokat;
m) a részvételi felhívásban előírtakkal összhangban – ha szükséges – a megoldási javaslathoz csatolandó azon
igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő és
alvállalkozója, valamint az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet a párbeszéd szakaszában sem tartozik a
kizáró okok hatálya alá.
(2) Az ismertetőnek tartalmaznia kell különösen a közbeszerzés tárgyának, az arra vonatkozó közbeszerzési műszaki
leírásnak, továbbá a szerződéses feltételeknek a meghatározását olyan mértékben, ahogyan az ajánlatkérő erre képes,
valamint arra vonatkozó iránymutatást, hogy az ajánlatkérő mely körülményekről kéri az ajánlattevők javaslatát, és
e körülmények tekintetében melyek az ajánlatkérő által igényelt keretek vagy elvárások.
(3) A megoldási javaslatnak tartalmaznia kell
a) az ajánlattevő egy vagy többváltozatú javaslatát a (2) bekezdés szerinti körülményekre, továbbá
b) az ajánlattevő előzetes ajánlatát arra az esetre nézve, ha az általa javasolt műszaki, jogi, és pénzügyi feltételekkel
kellene a szerződést teljesíteni, továbbá
c) annak meghatározását, hogy megoldási javaslatának mely része üzleti titok, továbbá
d) annak meghatározását, hogy az ajánlattevő hozzájárul-e megoldási javaslatának a beszerzés tárgyára vonatkozó
követelmények kialakítása során történő teljes vagy részleges felhasználásához.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban előírhatja, hogy a megoldási javaslat benyújtása egyúttal magában foglalja
az ajánlattevő hozzájárulását ahhoz, hogy – szellemi tulajdonnal egyébként nem védett – javaslatát, ötleteit a
beszerzés tárgyára vonatkozó követelmények kialakítása során ajánlatkérő felhasználja.
(5) A megoldási javaslatok benyújtására és bontására az ajánlatok bontásának szabályait alkalmazni kell, a 74. §
(1) bekezdés a) pontjában és a 76. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak az ajánlattevők által benyújtott megoldási
javaslatokra is megfelelően alkalmazandóak.
106. § (1) A versenypárbeszédben az ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti párbeszéd arra irányul, hogy az
ajánlatkérő képes legyen a szerződéskötéshez szükséges részletességgel meghatározni a közbeszerzés tárgyára
vonatkozó közbeszerzési műszaki leírást, illetve a szerződés típusát vagy jogi, illetve pénzügyi feltételeit.
(2) Az ajánlatkérőnek a párbeszéd során is biztosítania kell az egyenlő bánásmódot az ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) A párbeszéd során az ajánlattevők megoldási javaslatukhoz, az ajánlatkérő az általa meghatározott feltételekhez nincs
kötve, az eljárás során azonban a közbeszerzés tárgya és a részvételi felhívásban, ajánlattételi felhívásban, valamint az
ismertetőben meghatározott feltételei nem változhatnak olyan jelentős mértékben, amely torzítaná a versenyt vagy
sértené a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét. A bírálat szempontjai vagy módszere az eljárás során nem
változhatnak.
(4) A 105. § (1) bekezdés k) pontja szerinti esetben a versenyben maradt résztvevőkkel folytatott további tárgyalás során
az ajánlatkérő a (3) bekezdés szerint sem módosíthatja feltételeit, az ajánlattevők pedig a korábbi fordulóhoz képest az
ajánlatkérő számára csak kedvezőbb megoldási javaslatot tehetnek. Ha egy ajánlattevő többváltozatú megoldási
javaslatot adott, azokat önálló javaslatnak kell tekinteni, és az ajánlatkérő jogosult a továbbiakban az ajánlattevő
egy-egy megoldási javaslatát a párbeszéd további fordulójára (fordulóira) nem meghívni.
(5) Az ajánlatkérő az ajánlattevőkkel egyenként folytatja a párbeszédet, az ajánlattevő hozzájárulása nélkül az általa közölt
semmilyen információ nem osztható meg a többi résztvevővel.
(6) Az ajánlatkérőnek – amennyiben a párbeszédre szóbeli tárgyalásokon (is) kerül sor – minden egyes tárgyalásról
jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a párbeszéd következő fordulójának megkezdéséig (egyetlen vagy utolsó forduló
esetén a párbeszéd befejezését követő két munkanapon belül) minden, az adott tárgyaláson részt vett ajánlattevőnek
alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni, vagy két munkanapon belül kell megküldeni.
107. § (1) A párbeszédek lezárását követően az ajánlatkérő írásban, egyidejűleg felszólítja a párbeszédben – adott esetben
annak utolsó fordulójában – részt vett ajánlattevőket ajánlatuk benyújtására.
(2) Ha megoldási javaslatában az összes résztvevő hozzájárult megoldási javaslatának a beszerzés tárgyára vonatkozó
követelmények kialakítása során történő teljes vagy részleges felhasználásához, továbbá az ajánlatkérő szükségesnek
tartja, az ajánlatkérő jogosult a végső ajánlat készítéséhez egy vagy több megoldási javaslat teljes vagy részleges
felhasználásával meghatározni a közbeszerzési műszaki leírást és a szerződés feltételeit. Ebben az esetben az
ajánlatkérő köteles az ajánlattételhez dokumentációt készíteni.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti feltételek nem állnak fenn, az ajánlattevők korábbi megoldási javaslatukat véglegesítve
tesznek ajánlatot.
(4) Az ajánlattételi felhívásban közölni kell
a) az ajánlattétel határidejét, az ajánlatok benyújtásának helyét,
b) az ajánlatok bontásának helyét és időpontját,
c) a (2) bekezdés szerinti esetben a dokumentáció rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos adatokat, amennyiben
a felhívással együtt ajánlatkérő nem küldi meg a dokumentációt,
d) az ajánlati kötöttség időtartamát,
e) a részvételi felhívásban előírtakkal összhangban – ha szükséges – az ajánlathoz csatolandó azon igazolások,
nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő és alvállalkozója,
valamint az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok
hatálya alá.
(5) Az ajánlattevő ajánlati kötöttsége az ajánlattételi határidő lejártával kezdődik. Az ajánlati kötöttség időtartamát az
ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől számított harminc – építési beruházás
esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják
le hatvan – napnál későbbi időtartamban.
(6) Az ajánlatkérő az e törvényben meghatározottak szerint megvizsgálja az ajánlatok érvényességét – amennyiben az
ajánlattételhez dokumentáció nem készült, a 63. § (1) bekezdés szerinti vizsgálat az ismertetőben meghatározott
követelményeknek való megfelelés figyelembevételével történik – majd az érvényes ajánlatokat az eljárást megindító
felhívásban közölt értékelési szempontok szerint értékeli.
Keretmegállapodásos eljárás 108. § (1) Az ajánlatkérő közbeszerzését keretmegállapodás útján is megvalósíthatja.
(2) Ennek során
a) nyílt, meghívásos, vagy – amennyiben a tárgyalásos eljárás alkalmazásának feltételei fennállnak – tárgyalásos
eljárás lefolytatásával keretmegállapodást köt a 109. §-ban foglaltak figyelembevételével;
b) a keretmegállapodás alapján a beszerzést a 110. §-ban foglaltak szerint valósítja meg.
109. § (1) Keretmegállapodás négy formában köthető:
a) egy ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás, amely az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására
irányuló szerződés(ek) minden feltételét kötelező erővel tartalmazza;
b) egy ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás, amely nem tartalmazza az annak alapján adott közbeszerzés
megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden feltételét vagy azokat nem kötelező erővel tartalmazza;
c) több ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás, amely az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására
irányuló szerződés(ek) minden feltételét kötelező erővel tartalmazza;
d) több ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás, amely nem tartalmazza az annak alapján adott közbeszerzés
megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden feltételét vagy azokat nem kötelező erővel tartalmazza.
(2) Az eljárást megindító felhívásban ajánlatkérő megjelöli, hogy az (1) bekezdésben foglaltak közül melyik típusú
keretmegállapodás megkötésére irányul az eljárás.
(3) A több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetében az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő köteles
megadni a 71. § (2) bekezdésében meghatározott értékelési szempontok egyike szerint a legkedvezőbb ajánlatot
tevők keretszámát, amelynek legfeljebb felső határáig terjedő számú ajánlattevővel köt majd keretmegállapodást.
A keretszámnak a közbeszerzés tárgyához, az eljárás sajátos jellemzőihez kell igazodnia, és minden körülmény között
biztosítania kell a valódi versenyt. A keretszámnak legalább három ajánlattevőt kell magában foglalnia. Az azonos
ajánlatok elbírálására a 72. § (2)–(4) bekezdése nem alkalmazható. Ha a legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámának
felső határán több ajánlat azonos, az összes ilyen azonos ajánlatot tevővel keretmegállapodást kell kötni.
(4) A (3) bekezdés szerinti keretmegállapodást csak akkor kell legalább három ajánlattevővel megkötni, amennyiben az
eljárásban legalább három alkalmas és egyben érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevő vesz részt. Ha az ajánlatkérő az
eljárást megindító felhívásban azt jelölte meg, hogy az eljárás az (1) bekezdés d) pontja szerinti keretmegállapodás
megkötésére irányul, az eljárás – a 76. § (1) bekezdésében foglaltakon túl – akkor is eredménytelennek nyilvánítható,
ha csak egy érvényes ajánlatot nyújtottak be.
(5) Keretmegállapodás legfeljebb négy évre köthető. A keretmegállapodásban ajánlatkérő megjelölheti, hogy az
előirányzott teljes mennyiség keretein belül meghatározott részre kötelezettséget vállal közbeszerzés
megvalósítására. Az ajánlatkérő akkor nem köteles a keretmegállapodás alapján közbeszerzést megvalósítani, ha a
keretmegállapodás megkötését követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott
lényeges körülmény miatt a szerződés (szerződések) megkötésére, vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre
nem lenne képes. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek haladéktalanul írásban értesítenie kell a keretmegállapodást
kötött ajánlattevőket és a Közbeszerzési Hatóságot.
(6) Az ajánlatkérő a keretmegállapodás szerinti közbeszerzés megvalósítására e fejezet szerinti más, hirdetmény
közzétételével induló eljárást is alkalmazhat, különösen a több évre kötött keretmegállapodás esetében vagy ha a
keretmegállapodást kötött ajánlattevők száma nem teszi lehetővé a valódi versenyt. Ebben az esetben az
ajánlatkérőnek az új hirdetményben utalnia kell erre a körülményre, és az új hirdetmény közzétételéről haladéktalanul
értesítenie kell a keretmegállapodást kötött ajánlattevőket.
(7) A keretmegállapodás több különböző közbeszerzési tárgyra is vonatkozhat. A keretmegállapodás megkötésére
irányuló eljárásban különös figyelmet kell fordítani a részajánlattétel lehetőségének biztosítására a mikro-, kis- és
középvállalkozások részvételének elősegítése érdekében.
(8) Az (1) bekezdés c) pontja szerint megkötött keretmegállapodásnak tartalmaznia kell, hogy melyek azok az objektív
szempontok (pl. az első részben alkalmazott értékelési szempont alapján felállított rangsor vagy a keretmegállapodás
alapján megvalósuló közbeszerzés tárgyával összefüggő más objektív kritérium), amelyek alapján az adott
közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződést egyik vagy másik, a keretmegállapodásban részes ajánlattevővel
megköti.
110. § (1) A keretmegállapodás alapján kötendő szerződés(ek) időtartama, valamint a beszerzett mennyiség nem haladhatja
meg a keretmegállapodás időtartamát, illetve a keretmegállapodásban előirányzott teljes mennyiséget.
(2) Amely esetben a keretmegállapodás alapján konzultációra vagy a verseny újranyitására kerül sor, a
keretmegállapodásban meghatározott feltételeket a konzultáció, illetve a verseny újranyitása során lényegesen nem
lehet módosítani.
(3) Az egy ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás – ideértve azt az esetet is, ha az eljárás a 109. § (1) bekezdés
c) vagy d) pontja szerinti keretmegállapodás megkötésére irányult, azonban az egyedüli érvényes ajánlattevővel
került sor keretmegállapodás megkötésére [a 109. § (1) bekezdés c) pont helyett az a), illetve a 109. § (1) bekezdés
d) pont helyett a b) pont szerint] – alapján az adott közbeszerzés megvalósítására sor kerülhet
a) a 109. § (1) bekezdés a) pontja szerinti keretmegállapodásban meghatározott feltételek szerint a
keretmegállapodást ajánlatkérőként megkötő fél általi közvetlen megrendelés útján;
b) a 109. § (1) bekezdés b) pontja szerinti keretmegállapodás esetén konzultációt követő szerződéskötéssel.
A konzultációra szóló felhívásban az ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőt a keretmegállapodás megkötésére
irányuló közbeszerzési eljárásban tett ajánlata kiegészítésére, az ajánlatkérőnek a konzultációra felhívásban kell
meghatároznia azokat a kiegészítéseket, amelyekre figyelemmel az ajánlattevő ajánlatát kiegészíti.
A konzultációra felhívásnak tartalmaznia kell az adott közbeszerzés tárgyára és szerződéses feltételeire vonatkozó
adatokat. Az ajánlattevő a konzultáció során csak a keretmegállapodásban foglaltakkal azonos vagy annál az
ajánlatkérő számára kedvezőbb ajánlatot tehet, a konzultáció során tett ajánlatához az ajánlattevő a
konzultációra felhívásban meghatározott határidőig kötve van. A konzultáció során tett ajánlat elfogadásáról
vagy elutasításáról az ajánlatkérő a 77. § (2) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával értesíti az
ajánlattevőt.
(4) A több ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás alapján az adott közbeszerzés megvalósítására sor kerülhet
a) a 109. § (1) bekezdés c) pontja szerinti keretmegállapodásban meghatározott feltételek szerint
keretmegállapodást ajánlatkérőként megkötő fél általi közvetlen megrendelés útján a 109. § (8) bekezdése szerint
kiválasztott ajánlattevőtől;
b) a 109. § (1) bekezdés d) pontja szerinti keretmegállapodás esetén a verseny újranyitásával elektronikus árlejtés
vagy az (5)–(7) bekezdés szerinti eljárás lefolytatásával.
(5) Az ajánlatkérő a (4) bekezdés b) pontja alkalmazásában a keretmegállapodást kötött összes ajánlattevőnek
egyidejűleg írásban ajánlattételi felhívást küld. Más ajánlattevőt az eljárásba nem lehet bevonni. Az ajánlattételi
felhívás tartalmazza:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);
b) hivatkozást a keretmegállapodás megkötésére irányuló eljárást megindító hirdetményre és közzétételének
napját;
c) hivatkozást a megkötött keretmegállapodásra;
d) az adott közbeszerzés tárgyát, és mennyiségét;
e) a szerződés meghatározását;
f) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét;
g) a teljesítés helyét;
h) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást;
i) az ajánlattételi határidőt, és az ajánlatok benyújtásának címét, valamint annak meghatározását, ha az ajánlatkérő
a magyar mellett más nyelven is biztosítja az ajánlattételt;
j) az ajánlat felbontásának helyét, idejét, az ott jelenlétre jogosultakat;
k) az ajánlattételhez szükséges egyéb, adott esetben dokumentáció rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos
információkat;
l) az ajánlati kötöttség időtartamát;
m) az értékelési szempontokat és az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelési szempontja esetén a 71. §
(3)–(4) bekezdéseiben foglaltakat.
(6) Az ajánlatkérő akkor alkalmazhat a keretmegállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásban alkalmazott
értékelési szemponttól eltérő értékelési szempontot, amennyiben már a keretmegállapodás megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárásban – az eljárást megindító felhívásban vagy a dokumentációban – azt előírta, és amelyet egyben
a keretmegállapodás tartalmaz. Az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztásának bírálati szempontja esetén
az eljárást megindító felhívásban vagy a dokumentációban és a keretmegállapodásban rögzíteni kell a 71. §
(3)–(4) bekezdéseiben foglaltakat is.
(7) Az ajánlatok bontására, elbírálására és az ajánlatkérő döntéseinek közlésére, valamint a szerződés megkötésére a
X–XI. Fejezet alkalmazandó.
XIII. FEJEZET
AZ ÉPÍTÉSI KONCESSZIÓRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
111. § (1) Építési koncesszió esetében a VI–XII. Fejezet szabályait e fejezet rendelkezései szerint kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az ajánlatkérő az eljárást megindító hirdetményben köteles megadni, hogy a közbeszerzési eljárás melyik fajtája
szerint jár el. Eszerint kell az ajánlati felhívásra vagy a részvételi felhívásra vonatkozó szabályokat a hirdetmény
elkészítésekor megfelelően alkalmazni. Gyorsított eljárás nem alkalmazható.
(3) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást az ajánlatkérő külön feltétel fennállása nélkül alkalmazhat.
Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás kizárólag a 94. § (2) bekezdés a), b), c) pontja vagy (3) bekezdés a) pontja alapján
alkalmazható.
(4) Az ajánlatkérő újabb közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül köthet szerződést a koncessziós jogosulttal, amennyiben
a korábban megkötött szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt kiegészítő építési
beruházás szükséges a szerződésben szereplő építési beruházás teljesítéséhez, feltéve, hogy
a) a kiegészítő építési beruházást műszaki vagy gazdasági okok miatt az ajánlatkérőt érintő jelentős nehézség nélkül
nem lehet elválasztani a korábbi szerződéstől, vagy
b) a kiegészítő építési beruházás elválasztható, de feltétlenül szükséges az építési beruházás teljesítéséhez.
(5) A (4) bekezdés szerinti kiegészítő építési beruházásra irányuló – a korábbi koncessziós jogosulttal kötött – szerződés,
vagy szerződések becsült összértéke azonban nem haladhatja meg az eredeti építési koncesszió értékének felét.
(6) Az ajánlatkérő az eljárást megindító hirdetményben előírhatja, hogy
a) az építési koncessziót elnyerő ajánlattevő (a továbbiakban: koncessziós jogosult) köteles az építési beruházás
értékének legalább harminc százaléka tekintetében harmadik személlyel szerződést kötni, vagy
b) az ajánlattevő ajánlatában jelölje meg az építési beruházás értékének azt a százalékban kifejezett részét, amelynek
tekintetében az ajánlattevő harmadik személlyel szerződést fog kötni.
(7) A (6) bekezdés a) pontjában meghatározott százalékos mértéket az ajánlattevő ajánlatában növelheti. A koncessziós
jogosult ajánlata alapján a szerződésnek tartalmaznia kell ezt a minimum százalékos mértéket.
(8) A (6) bekezdés, valamint a 113. § alkalmazásában nem minősül harmadik személynek
a) a közös ajánlatot tevők bármelyike;
b) az, aki felett az ajánlattevő, vagy aki az ajánlattevő, vagy az ajánlattevő és egy másik szervezet felett közvetlenül
vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni.
(9) Az ajánlattevőnek az ajánlatában meg kell adnia a (6) bekezdés b) pontja szerinti szervezetek listáját, és azt a
változásoknak megfelelően módosítania kell.
(10) Az ajánlatkérő az eljárást megindító hirdetményben nem írhatja elő, hogy az ajánlattevő jelölje meg a szerződés
teljesítéséhez igénybe venni kívánt alvállalkozókat. 112. § (1) Építési koncesszió esetében
a) az ajánlatok értékelési szempontja csak az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása [71. § (2) bekezdés
b) pontja] lehet;
b) nyílt eljárásban az ajánlattételi határidő, meghívásos vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos
eljárásban a részvételi határidő nem határozható meg az eljárást megindító hirdetmény feladásának napjától
számított negyvenöt napnál rövidebb időtartamban, valamint a 83. § (5) bekezdése és a 88. § (2) bekezdése nem
alkalmazható.
(2) Ha az építési koncesszió egyben a koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény (a továbbiakban: koncessziós törvény)
hatálya alá is tartozik, az ajánlatkérőnek – koncessziós pályázat kiírása helyett – e törvény szerint kell eljárnia, valamint a
koncessziós törvényt – a 2. §-a (1) bekezdésének a) pontja, a 4. §-a, a 8. § (1) bekezdése, a 9. §-a kivételével – is
megfelelően alkalmaznia kell. E törvény 77. § (2) bekezdése szerinti írásbeli összegezés készítésére a koncessziós
törvény 9/A. §-a is megfelelően alkalmazandó.
Az ajánlatkérőnek nem minősülő koncessziós jogosult eljárása harmadik személlyel való szerződéskötés
esetében
113. § (1) Ha a koncessziós jogosult nem minősül a 6. § (1) bekezdés a)–d) pontjai szerint ajánlatkérőnek – valamint a koncesszió
elnyerésére nem a 9. § (1) bekezdés h) pontja alapján, közbeszerzési eljárás nélkül került sor –, harmadik személlyel az
építési beruházásra irányuló szerződés megkötése céljából e törvény I–XII. Fejezete szerint – a (2)–(5) bekezdés szerinti
eltérésekkel – kell eljárnia, ha az építési beruházás értéke eléri vagy meghaladja az uniós értékhatárt.
(2) A koncessziós jogosult az eljárást megindító hirdetményben köteles megadni, hogy a közbeszerzési eljárás melyik
fajtája szerint jár el. Eszerint kell az ajánlati felhívásra vagy a részvételi felhívásra vonatkozó szabályokat a hirdetmény
elkészítésekor megfelelően alkalmazni.
(3) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást az ajánlatkérő külön feltétel fennállása nélkül alkalmazhat.
(4) A tárgyalásos eljárás esetét kivéve az ajánlattételi határidő nem határozható meg az ajánlati felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának, vagy az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított harminchárom napnál
rövidebb időtartamban, a részvételi határidő pedig nem határozható meg harminc napnál rövidebb időtartamban.
Az 83. § (5) bekezdése és a 88. § (2) bekezdése nem alkalmazható.
(5) Gyorsított eljárás nem alkalmazható. XIV. FEJEZET
A KÖZSZOLGÁLTATÓK ELJÁRÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
A közszolgáltatói szerződés 114. § (1) A közszolgáltatói szerződésekre a VI–XII. Fejezetek szabályait a jelen fejezetben, valamint a külön jogszabályban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Közszolgáltatói szerződésnek a 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja szerinti azon ajánlatkérők szerződése minősül, amelyek
a jelen bekezdés szerinti tevékenységek (a továbbiakban együtt: közszolgáltatói tevékenységek) valamelyikét
folytatják, és amely szerződés megkötése a következőkben meghatározott egy vagy több közszolgáltatói tevékenység
biztosítása céljából történik:
a) ivóvíz, villamos energia, gáz vagy hőenergia termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása
céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése; vagy ilyen hálózatok
ivóvízzel, villamos energiával, gázzal vagy hőenergiával történő ellátása;
b) egy meghatározott földrajzi terület hasznosítása
ba) kőolaj, gáz, szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása, illetve kitermelése (bányászata) céljából, vagy
bb) repülőtér, tengeri vagy belvízi kikötő, vagy más kikötői létesítmények – légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók,
személyszállítók részére történő – rendelkezésre bocsátása céljából;
c) közszolgáltatást nyújtó hálózatok rendelkezésre bocsátása, üzemeltetése, működtetése a vasúti, automatikus
rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén;
d) postai szolgáltatás nyújtása, vagy postai szolgáltatástól eltérő szolgáltatás nyújtása, amennyiben ez utóbbit olyan
szervezet nyújtja, amely postai szolgáltatást is nyújt.
(3) A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában hálózatnak minősül az, ha a szolgáltatást az illetékes hatóság által
meghatározott (üzemeltetési) feltételek, különösen a szolgáltatási útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó
kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján nyújtják.
(4) E fejezet szerint kell eljárni akkor is (közszolgáltatói tevékenységnek minősül), ha a (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott, ivóvízzel kapcsolatos tevékenységet folytató ajánlatkérő közbeszerzési eljárása
a) vízépítési projekttel, öntözéssel vagy vízrendezéssel (vízelvezetéssel) függ össze, feltéve, hogy az ivóvízellátásra
szánt víz mennyisége az ilyen projekt vagy az öntözési, illetve vízrendezési létesítmények által biztosított víz teljes
mennyiségének több mint húsz százaléka, vagy
b) szennyvízelvezetéssel vagy -kezeléssel függ össze. 115. § (1) Az ivóvízzel, villamos energiával, gázzal vagy hőenergiával kapcsolatos közszolgáltatói tevékenységek körében
kivételt képez a 6. § (1) bekezdés e)–f) pontja szerinti ajánlatkérő által működtetett hálózat ivóvízzel, villamos
energiával, gázzal vagy hőenergiával történő ellátása abban az esetben, ha
a) ivóvíz vagy villamos energia esetén az érintett szervezet nem közszolgáltatói tevékenység keretében való
felhasználás céljából állít elő ivóvizet vagy villamos energiát, valamint a hálózat ellátása kizárólag saját
felhasználásától függ, és nem haladta meg az általa előállított ivóvíz vagy villamos energia teljes mennyiségének
harminc százalékát, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát;
b) gáz vagy hőenergia esetén az érintett szervezet közszolgáltatói tevékenységétől eltérő tevékenysége
folytatásának elkerülhetetlen következménye a gáz vagy a hőenergia termelése, valamint a hálózat ellátása
kizárólag az ilyen termelés hasznosítására irányul, és nem haladta meg az érintett szervezet forgalmának húsz
százalékát, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát.
(2) A közlekedés terén közszolgáltatást nyújtó hálózatokkal kapcsolatos tevékenységek körében kivételt képez az
autóbusszal történő közforgalmú közlekedési szolgáltatás nyújtása abban az esetben, ha más szervezetek általában
vagy egy meghatározott földrajzi területen, szabadon, azonos feltételekkel nyújthatják az ajánlatkérő által nyújtott
szolgáltatást.
(3) Az e fejezet szerint lefolytatandó közbeszerzési eljárások részletes – e törvénytől az ilyen eljárások sajátosságai miatt
szükséges eltérő – szabályait külön jogszabály határozza meg.
Kivételek 116. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni arra a szerződésre, amely
a) a 6. § (1) bekezdés e)–f) pontja szerinti ajánlatkérő közszolgáltatói tevékenysége folytatásától eltérő célra, vagy
b) az ajánlatkérő közszolgáltatói tevékenységének az Európai Unión kívüli állam területén történő folytatásával függ
össze, ha az nem jár együtt az Európai Unión belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai használatával.
(2) Az ajánlatkérő az Európai Bizottság kérésére köteles – a Közbeszerzési Hatóságán keresztül – tájékoztatást adni azokról
a tevékenységeiről, amelyek az (1) bekezdésben foglalt kivételi körbe tartoznak.
117. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni
a) az ivóvízzel kapcsolatos közszolgáltatói tevékenységet folytató ajánlatkérő vízbeszerzésére;
b) a villamos energiával, gázzal vagy hőenergiával, valamint kőolaj, gáz, szén vagy más szilárd tüzelőanyag
feltárásával, illetve kitermelésével kapcsolatos közszolgáltatói tevékenységet folytató ajánlatkérő
energiabeszerzésére vagy energia termeléséhez szükséges tüzelőanyagok beszerzésére.
(2) E törvényt nem kell alkalmazni olyan közszolgáltatói szerződésekre, amelyet harmadik fél részére viszonteladás vagy
bérbeadás céljából kötnek, feltéve, hogy az ajánlatkérő nem rendelkezik különleges vagy kizárólagos joggal a
szerződés tárgyának eladására vagy bérbeadására, és arra más szervezetek az ajánlatkérővel azonos feltételek mellett
szerezhetnek jogosultságot.
(3) Az ajánlatkérő az Európai Bizottság kérésére köteles – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül – tájékoztatást adni azokról
az áru-, vagy tevékenységcsoportokról, amelyek a (2) bekezdésben foglalt kivételi körbe tartoznak.
118. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni, ha
a) az ajánlatkérő olyan szervezettel köt közszolgáltatói szerződést, amely vonatkozásában a számvitelről szóló
törvény értelmében összevont (konszolidált) éves beszámoló készítési kötelezettsége áll fenn, vagy amely felett,
vagy amely az ajánlatkérő felett közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást képes gyakorolni, vagy olyan
másik szervezettel, amely felett ugyanaz a szervezet gyakorol közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást,
mint az ajánlatkérő felett, vagy
b) kizárólag több ajánlatkérő által valamely közszolgáltatói tevékenység folytatására létrehozott közös vállalkozás
köt közszolgáltatói szerződést olyan szervezettel, amely ezen ajánlatkérő valamelyikével az a) pont szerinti
viszonyban áll, feltéve, hogy az Európai Unión belüli árubeszerzések vagy szolgáltatások, vagy építési
beruházások terén az a) vagy b) pont szerinti szervezet előző háromévi átlagos forgalmának legalább nyolcvan
százaléka a vele az a) pont szerinti viszonyban álló szervezetekkel folytatott gazdasági tevékenységből
származott.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti, az ajánlatkérővel szerződést kötő szervezet létrehozásának vagy tevékenysége
megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó forgalmi adat, elegendő, ha ez
utóbbi szervezet valószínűsíti – elsősorban üzleti terve bemutatásával – az (1) bekezdésben meghatározott forgalmi
adatokat.
(3) Ha az ajánlatkérővel az (1) bekezdés a) pontja szerinti viszonyban álló több szervezet nyújt azonos vagy hasonló
szolgáltatást, szállít azonos vagy hasonló árut, illetve teljesít azonos vagy hasonló építési beruházást az ajánlatkérő
részére, e szervezetek által teljesített szolgáltatásokból vagy árubeszerzésekből, vagy építési beruházásokból
származó teljes forgalmat kell figyelembe venni.
(4) Ha az ajánlatkérővel az (1) bekezdés szerinti viszonyban álló szervezet nem minősül ajánlatkérőnek és e szervezet az
ajánlatkérő beszerzési igényének kielégítése érdekében az ajánlatkérővel megkötött szerződés teljesítéséhez
huszonöt százalékot meghaladó mértékben egy harmadik – e §-ban meghatározott alanyi körön kívül eső –
szervezetet vesz igénybe, az (1) bekezdés szerinti kivétel csak akkor alkalmazható, ha az ajánlatkérővel az (1) bekezdés
szerinti viszonyban álló szervezet e harmadik szervezet kiválasztására a 6. § (1) bekezdés h) pontja alapján
közbeszerzési eljárást folytat le. Az (1) bekezdés szerinti kivétel alkalmazása csak akkor kötött az előbbi feltételhez, ha a
kivétel alkalmazásának hiányában az ajánlatkérő beszerzésére egyébként közbeszerzési eljárást kellene lefolytatni.
(5) E törvényt nem kell alkalmazni továbbá, ha
a) kizárólag több ajánlatkérő által valamely közszolgáltatói tevékenység folytatására létrehozott közös vállalkozás
köt közszolgáltatói szerződést ezen ajánlatkérők egyikével, vagy
b) az ajánlatkérő olyan közös vállalkozással köt közszolgáltatói szerződést, amelynek maga is tagja, feltéve, hogy a
közös vállalkozást azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, és
feltéve, hogy a létesítő okirata kiköti, hogy a vállalkozást létrehozó ajánlatkérők legalább ugyanennyi ideig a
vállalkozás tagjai maradnak.
(6) Az ajánlatkérő az Európai Bizottság kérésére köteles az (1)–(5) bekezdés alkalmazásával kapcsolatban – a
Közbeszerzési Hatóságon keresztül – tájékoztatást adni a vele szerződést kötő szervezet nevéről, az adott szerződés
típusáról és értékéről, valamint minden olyan körülményről, bizonyítékról, amelyet az Európai Bizottság szükségesnek
tart annak megállapításához, hogy a szerződő felek közötti viszony megfelel-e az e §-ban foglaltaknak.
(7) E törvényt nem kell alkalmazni közszolgáltatói szerződés megkötésére, ha a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján az
Európai Bizottság megállapította, hogy az adott tevékenység végzése valódi versenyfeltételek mellett történik, és
ilyen tartalmú döntést hozott, vagy a Bizottság a döntésére nyitva álló határidőn belül nem hozott határozatot.
(8) Az Európai Bizottság eljárása tekintetében az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve 30. cikkének (5) és
(6) bekezdése, valamint a 2005/15/EK bizottsági határozat irányadó. Az Európai Bizottság eljárásának
kezdeményezése és a kérelem megküldése módjáról külön jogszabály rendelkezik.
HARMADIK RÉSZ
NEMZETI ELJÁRÁSREND 119. § E rész szerint kell eljárni az ajánlatkérőknek az uniós értékhatárt el nem érő és egyben a nemzeti értékhatárokat elérő
értékű közbeszerzések megvalósításakor, valamint szolgáltatási koncesszió beszerzése esetében. E rész szerinti eljárás
alkalmazható továbbá olyan esetben, amelyre e törvény III. Fejezete azt lehetővé teszi [18. § (3) bekezdés; 19. §
(2) bekezdés].
Kivételek 120. § E törvényt nem kell alkalmazni az uniós értékhatárt el nem érő
a) tankönyv beszerzésére, amennyiben arra a tankönyvpiac rendjéről szóló törvényben meghatározottak szerint, az
iskolai tankönyvellátás keretében kerül sor és a tankönyv szerepel a tankönyvjegyzékben;
b) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény alapján gyermekotthonban,
illetve lakásotthonban elhelyezett gyermekek teljes ellátására, illetőleg utógondozói ellátásban részesülők,
valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 59–85/A. §-aiban szabályozott
szociális szolgáltatások körében ellátottak teljes ellátására szolgáló árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése
esetén;
c) a 4. melléklet szerinti szállodai és éttermi szolgáltatásokra, szórakoztató, kulturális és sportszolgáltatásokra;
d) külügyi segélyezés keretében humanitárius segítségnyújtás céljából, válságkezelés során történő beszerzésre,
amelynek vonatkozásában az Országgyűlés illetékes bizottsága e törvény alkalmazását kizáró előzetes döntést
hozott;
e) a hideg élelmiszer és főzési alapanyag, friss, illetve feldolgozott zöldség és gyümölcs, tej és tejtermék,
gabonafélék, kenyér és pékáru, méz, tojás, kertészeti növény beszerzésére;
f) olyan szolgáltatás megrendelése esetében, amely az ajánlatkérő alaptevékenysége ellátásához szükséges
irodalmi (szakirodalmi, tudományos) mű létrehozására, tanácsadói vagy személyi tolmácsolási tevékenység
végzésére irányul;
g) hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység igénybevételére;
h) a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 3. § e), f), i), k) pontjai; valamint szükség- vagy veszélyhelyzet
esetén az állatok járványos megbetegedése, a súlyos ipari vagy közlekedési baleset okozta kár, vízkár, illetve
vízminőségi kár közvetlen megelőzése, elhárítása, védekezési készültség vagy az azt közvetlenül követő
helyreállítás érdekében történő beszerzésre;
i) fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított áruk vagy teljesített szolgáltatások, illetve építési
beruházás beszerzésére.
Az alkalmazandó eljárási szabályok 121. § (1) Az ajánlatkérő az e rész hatálya alá tartozó közbeszerzés megvalósításakor
a) a 123. §-ban meghatározott esetben és módon szabadon kialakított eljárást folytat le, vagy
b) a törvény Második Részében meghatározott szabályok szerint jár el – a 122. §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben – a 20. §-ban foglalt szempontok megfelelő alkalmazásával –
közszolgáltatói szerződés [114. § (2) bekezdése] megkötésére a törvény Második Részét a XIV. Fejezet szerinti különös
szabályoknak is megfelelően kell alkalmazni.
122. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban jogosult az 56–57. § szerinti kizáró okok közül egynek vagy többnek
a közbeszerzési eljárásban való érvényesítését előírni, valamint köteles az 56. § (1) bekezdésének k) pontja, valamint
(2) bekezdése szerinti kizáró ok érvényesítését előírni. A kizáró okok fenn nem állásáról az ajánlattevőnek csak
nyilatkoznia kell, valamint az 56. § (1) bekezdésének kc) pontjára vonatkozóan a külön jogszabályban
meghatározottak szerint kell dokumentumot benyújtania.
(2) Az ajánlatkérő építési beruházás esetén köteles, egyéb esetekben jogosult dokumentációt készíteni, amelyben
árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetén szerződéstervezet helyett elegendő a lényeges szerződéses
feltételeket közölni (a továbbiakban együtt: szerződéstervezet).
(3) Az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő nyílt eljárásban és meghívásos eljárásban – kivéve a gyorsított eljárást – nem
határozhatja meg az eljárást megindító felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától, illetve az ajánlattételi
felhívás megküldésének napjától számított húsz napnál rövidebb időtartamban. A több szakaszból álló eljárások
részvételi szakaszában annyi részvételi határidőt kell biztosítani, amely alatt megfelelően lehet részvételre jelentkezni.
(4) A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás és a versenypárbeszéd bármely esetben alkalmazható.
(5) A kiegészítő tájékoztatást az ajánlattételi vagy részvételi határidő lejárta előtt ésszerű időben köteles az ajánlatkérő
megadni.
(6) Az ajánlattételi vagy részvételi határidőt, az eljárást megindító felhívást vagy a dokumentációt módosító hirdetményt
csak feladni kell az eredeti ajánlattételi vagy részvételi határidőig, annak eddig megjelennie nem kell, viszont a
módosítási szándékról és a módosító hirdetmény feladásáról az eredeti ajánlattételi vagy részvételi határidő lejárta
előtt írásban közvetlenül, egyidejűleg tájékoztatni kell azokat a gazdasági szereplőket, akik az ajánlatkérőnél az eljárás
iránt érdeklődésüket jelezték, így különösen akik a dokumentációt átvették vagy kiegészítő tájékoztatást kértek;
a módosító hirdetmény megjelenéséig a közbeszerzési eljárásban intézkedést tenni, döntéseket hozni, iratokat
beadni nem lehet.
(7) Az ajánlatkérő hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást az alábbi esetekben is indíthat:
a) az árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értéke nem éri el a huszonöt millió forintot vagy az építési beruházás
becsült értéke nem éri el a százötvenmillió forintot;
b) a beszerzés nyilvánosan közzétett, bárki által igénybe vehető és kivételesen kedvező feltételei csak rövid ideig
állnak fenn, és az ellenszolgáltatás a piaci árakhoz képest lényegesen alacsonyabb, továbbá e kedvező feltételek
igénybevétele az e rész szerinti eljárás alkalmazása esetén meghiúsulna;
c) a közbeszerzés külképviselet számára történik.
(8) A (7) bekezdés a) pontja szerinti esetben a 100. § (1) bekezdés nem alkalmazandó. Az ajánlatkérő a (7) bekezdés a) és
c) pontjai szerinti esetben is köteles biztosítani a versenyt és legalább három ajánlattevőt ajánlattételre felhívni.
A (7) bekezdés a) pontja szerinti esetben olyan gazdasági szereplőknek kell ajánlattételi felhívást küldeni, amelyek
mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősülnek és amelyek a szerződés teljesítésére való alkalmasság feltételeit az
ajánlatkérő megítélése szerint feltehetőleg teljesíteni tudják.
(9) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja az előző évben, árubeszerzés és
szolgáltatás esetén százmillió forint, építési beruházás esetén egymilliárd forint, áfa nélkül számított árbevételt el nem
érő azon ajánlattevők számára, akik teljesítésükhöz a jelen bekezdés szerinti feltételnek ugyancsak megfelelő
alvállalkozókat vesznek igénybe, és akik az előírt alkalmassági követelményeknek a jelen bekezdés szerinti
feltételeknek ugyancsak megfelelő más szervezet kapacitására támaszkodva felelnek meg.
(10) A (9) bekezdés építési beruházás és építési koncesszió esetében csak akkor alkalmazható, ha a beszerzés értéke nem
haladja meg az ötszázmillió forintot.
(11) A Kormány az általa irányított vagy felügyelt költségvetési szervek, valamint az állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetek vonatkozásában meghatározhatja a (9)–(10) bekezdések alkalmazását megalapozó kötelező feltételek és
figyelembe veendő szempontok körét.
(12) A 79. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti esetben előzetes vitarendezés az ajánlattételi, illetve részvételi határidő
lejártáig kezdeményezhető.
123. § (1) Az ajánlatkérő az uniós értékhatárokat el nem érő értékű árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésre irányuló
közbeszerzése megvalósításakor – választása szerint – az e törvény Második Részében foglalt szabályok által nem
kötött, önálló eljárási szabályokat alakíthat ki.
(2) Az ajánlatkérő az általa megválasztott eljárási fajtáról a közbeszerzési eljárás során nem térhet át másikra; ha az általa a
közbeszerzés során alkalmazandó eljárás szabályait önállóan alakítja ki, köteles ezeket a szabályokat megjeleníteni az
eljárást megindító felhívásban. Az eljárást megindító felhívásnak minden esetben biztosítania kell, hogy annak alapján
a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi jelentkezést nyújthassanak
be.
(3) Az eljárást megindító felhívásnak mindazon információkat tartalmaznia kell, amely a gazdasági szereplőknek a
megfelelő ajánlattételhez (részvételi jelentkezéshez) szükséges, így különösen az odaítélendő szerződés legfontosabb
részleteit (az eljárás tárgya, mennyisége, szerződéses feltételek) és az odaítélés módjának rövid leírását (értékelési
szempontok és módszer), az ajánlattételi (részvételi) határidőt, valamint az ajánlatkérővel való kapcsolatfelvételre
vonatkozó információt. Az ajánlatkérő köteles az eljárást megindító felhívásban megjelölt időpontban és helyszínen
gondoskodni az ajánlatok felbontásáról. A felhívást az ajánlatkérő külön jogszabályban meghatározott minta szerinti
hirdetmény útján köteles közzétenni.
(4) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban jogosult az 56–57. § szerinti kizáró okok közül egynek vagy többnek a
közbeszerzési eljárásban való érvényesítését előírni, azonban e törvényben meghatározottaktól eltérő kizáró okok
nem írhatók elő. Az ajánlatkérő köteles az 56. § (1) bekezdésének k) pontja, valamint (2) bekezdése szerinti kizáró ok
érvényesítését előírni. Az alkalmasság tekintetében az ajánlatkérő a külön jogszabályban foglalt alkalmassági igazolási
módokon kívül egyéb objektív alapú alkalmassági feltételt és igazolási módot is előírhat, de ennek során is alkalmaznia
kell az 55. § (3) bekezdésében foglaltakat.
(5) Az eljárási szabályok (1) bekezdés szerinti meghatározásakor az ajánlatkérő e törvénnyel összhangban köteles
biztosítani az eljárások megfelelő mértékű nyilvánosságát.
(6) Az ajánlatkérőnek biztosítania kell az azonos hozzáférést (a részvétel jogát) valamennyi, az Európai Unióban
letelepedett gazdasági szereplő számára, a diplomák, tanúsítványok, valamint képesítéseket igazoló iratok kölcsönös
elismerését, az ajánlatok (részvételi jelentkezések) benyújtásához megfelelő határidők megadását, az alkalmazandó
eljárási szabályok előzetes megismerését biztosító szabályozás kialakítását, valamint az eljárást lezáró döntés
meghozatalakor a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvének érvényesítését.
(7) Az ajánlatkérőnek biztosítania kell a szerződés tárgyának megkülönböztetésmentes leírását; az ajánlatkérő a
közbeszerzési műszaki leírást nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes gazdasági szereplőket vagy árukat az
eljárásból kizár vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket eredményezi. Ha a
közbeszerzés tárgyának egyértelmű és közérthető meghatározása szükségessé tesz meghatározott gyártmányú,
eredetű, típusú dologra, eljárásra, tevékenységre, személyre, szabadalomra vagy védjegyre való hivatkozást, a
leírásnak tartalmaznia kell, hogy a megnevezés csak a tárgy jellegének egyértelmű meghatározása érdekében történt,
és a megnevezés mellett a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést kell szerepeltetni.
(8) A Kormány az általa irányított vagy felügyelt költségvetési szervek, alapított közalapítványok, valamint az állami
tulajdonú gazdálkodó szervezetek vonatkozásában, az uniós értékhatárok alatti árubeszerzésekre, illetve
szolgáltatásmegrendelésekre kötelezően alkalmazandó, az (1)–(7) bekezdésnek megfelelő eljárási szabályokat
alakíthat ki.
(9) Az ajánlatkérő az ajánlattevőket, részvételre jelentkezőket, valamint a bontást megelőzően azokat a gazdasági
szereplőket, akik az eljárás iránti érdeklődésüket jelezték, köteles írásban tájékoztatni minden, az eljárás eredményére
kiható döntésről és információról, valamint ezek részletes indokáról, a döntést követően a lehető leghamarabb, de
legkésőbb három munkanapon belül. Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálásának befejezését követően köteles olyan
írásbeli összegezést készíteni – és azt minden ajánlattevő részére egyidejűleg, telefaxon vagy elektronikus úton
megküldeni – amely tájékoztatást nyújt az ajánlatok elbírálásáról és a nyertes ajánlat kiválasztásának indokairól.
(10) A (2) bekezdés szerinti önálló eljárási szabályok kialakításakor az ajánlatkérő a 74. § (1), valamint (3) bekezdései szerinti
érvénytelenségi okokat köteles, a 74. § (2) bekezdése szerinti okokat jogosult előírni.
(11) Az eljárásban a 80–81. §-ok rendelkezései megfelelően alkalmazandóak.
NEGYEDIK RÉSZ
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK A szerződés megkötése
124. § (1) Eredményes közbeszerzési eljárás alapján a szerződést a nyertes szervezettel (személlyel) – közös ajánlattétel esetén
a nyertes szervezetekkel (személyekkel) – kell írásban megkötni a közbeszerzési eljárásban közölt végleges feltételek,
szerződéstervezet és ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) A szerződésnek tartalmaznia kell – az eljárás során alkalmazott értékelési szempontra tekintettel – a nyertes ajánlat
azon elemeit, amelyek értékelésre kerültek.
(3) Ha az ajánlatkérő lehetővé tette a közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt, a részek tekintetében nyertesekkel
kell szerződést kötni.
(4) Az ajánlatkérő csak az eljárás nyertesével kötheti meg a szerződést, vagy – a nyertes visszalépése esetén – az ajánlatok
értékelése során a következő legkedvezőbb ajánlatot tevőnek minősített szervezettel (személlyel), ha őt az ajánlatok
elbírálásáról szóló írásbeli összegezésben megjelölte.
(5) Az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésnek az ajánlattevők részére történt megküldése napjától a nyertes
ajánlattevő és – a (4) bekezdés szerinti esetben – a második legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő ajánlati kötöttsége
további harminc nappal meghosszabbodik.
(6) Az ajánlatkérő a szerződést az ajánlati kötöttség (5) bekezdés szerinti időtartama alatt köteles megkötni, amennyiben
e törvény másként nem rendelkezik nem köthető meg azonban a szerződés az írásbeli összegezés megküldését
követő tizedik napnál korábbi időpontban.
(7) Amennyiben jogorvoslati eljárás indul, a szerződést – a (3) bekezdés szerinti esetben a jogorvoslati eljárással érintett
részre vonatkozó szerződést – az ügy érdemében hozott vagy a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozat
meghozataláig nem lehet megkötni, kivéve, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a szerződés megkötését engedélyezi
[144. § (4) bekezdés]. Amennyiben időközben a nyertes ajánlattevő ajánlati kötöttsége lejárt, az ajánlatkérő akkor
köthet vele szerződést, ha a nyertes ajánlattevő nyilatkozik, hogy ajánlatát fenntartja.
(8) A (6) bekezdéstől eltérően az ott rögzített tíz napos időtartam letelte előtt is megköthető a szerződés
a) ha a nyílt eljárásban csak egy ajánlatot nyújtottak be;
b) ha a meghívásos, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd során csak egy
ajánlatot nyújtottak be, és amennyiben az eljárásban volt érvénytelen részvételi jelentkezés vagy sor került
kizárásra az erre vonatkozó döntés ellen a jogorvoslat kezdeményezésének határideje az érintettek számára lejárt,
vagy a döntést a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszerűnek ítélte;
c) ha a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a 94. § (2) bekezdés d) pontja alapján indították;
d) a keretmegállapodás alapján történő közbeszerzés esetében, kivéve, ha a közbeszerzés a verseny újranyitásával
valósul meg [110. § (4) bekezdés b) pont].
(9) Az ajánlatkérő a nyertes szervezettel (személlyel) szemben csak abban az esetben mentesül a közbeszerzési szerződés
megkötésének kötelezettsége alól, ha az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldését követően
– általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt a közbeszerzési
szerződés megkötésére vagy teljesítésére nem képes.
A szerződés tartalma 125. § (1) Az ajánlatkérő a szerződés teljesítéséhez kapcsolódóan sajátos, különösen szociális, illetve környezetvédelmi,
minőségbiztosítási feltételeket határozhat meg. Az ilyen szerződéses feltételekre utalást az eljárást megindító
felhívásban fel kell tüntetni, és a feltételeket a dokumentációban foglalt szerződéstervezetnek tartalmaznia kell.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazása nem eredményezheti az ajánlattevők indokolatlan és hátrányos vagy előnyös
megkülönböztetését, továbbá nem lehet előírni a szerződés teljesítésével kapcsolatban a közbeszerzési műszaki
leírás, az ajánlattevő szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki vagy szakmai
alkalmassága vizsgálatának körébe tartozó, továbbá az adott közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő által értékelési
szempontnak minősített feltételt.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában szociális feltételnek minősül különösen
a) a szerződésnek védett foglalkoztató, védett szervezeti szerződést kötött szervezet vagy szociális foglalkoztatási
engedéllyel rendelkező szervezet bevonásával történő teljesítése;
b) álláskeresők, valamint munkanélküliek vagy fogvatartottak foglalkoztatása;
c) gyermekgondozási segélyben, valamint gyermeknevelési támogatásban részesülő személynek az ellátás
folyósítása alatt, illetve az ellátás megszűnését követően, terhességi-gyermekágyi segélyben és
gyermekgondozási díjban részesülő személynek az ellátás megszűnését követően részmunkaidőben történő
foglalkoztatása;
d) az egyenlő bánásmód követelményének biztosítása érdekében teendő intézkedések előírása.
(4) Az ajánlatkérő köteles szerződéses feltételként előírni, hogy
a) a nyertes ajánlattevő nem fizet, illetve számol el a szerződés teljesítésével összefüggésben olyan költségeket,
melyek az 56. § (1) bekezdés k) pontja szerinti feltételeknek nem megfelelő társaság tekintetében merülnek fel, és
melyek a nyertes ajánlattevő adóköteles jövedelmének csökkentésére alkalmasak;
b) a szerződés teljesítésének teljes időtartama alatt tulajdonosi szerkezetét az ajánlatkérő számára megismerhetővé
teszi és az (5) bekezdés szerinti ügyletekről az ajánlatkérőt haladéktalanul értesíti.
(5) Az ajánlatkérőként szerződő fél jogosult és egyben köteles a szerződést felmondani – ha szükséges olyan határidővel,
amely lehetővé teszi, hogy a szerződéssel érintett feladata ellátásáról gondoskodni tudjon – ha
a) a nyertes ajánlattevőben közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez valamely
olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, amely nem felel meg az 56. §
(1) bekezdés k) pontjában meghatározott feltételeknek.
b) a nyertes ajánlattevő közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez valamely
olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságban, amely nem felel meg az 56. §
(1) bekezdés k) pontjában meghatározott feltételeknek.
(6) Az (5) bekezdés szerinti felmondás esetén a nyertes ajánlattevő a szerződés megszűnése előtt már teljesített
szolgáltatás szerződésszerű pénzbeli ellenértékére jogosult.
(7) A külföldi adóilletőségű nyertes ajánlattevő köteles a szerződéshez arra vonatkozó meghatalmazást csatolni, hogy az
illetősége szerinti adóhatóságtól a magyar adóhatóság közvetlenül beszerezhet a nyertes ajánlattevőre vonatkozó
adatokat az országok közötti jogsegély igénybevétele nélkül.
(8) Az ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban a szerződés időtartamát úgy kell meghatároznia, hogy
amennyiben a szerződés tárgya, a választott szerződéses konstrukció vagy a hozzá kapcsolódó fizetési feltételek
vagy a nyertes ajánlattevő által eszközölt befektetés nem indokolja, a szerződés ne kösse határozatlan vagy
aránytalanul hosszú határozott időtartamra, amely a verseny fenntartása és a közpénzek hatékony elköltésének
céljával ellenkezik.
(9) Amennyiben az építési beruházás megvalósítására irányuló szerződésben a felek tartalékkeret kötnek ki, annak értéke
nem haladhatja meg a szerződésben foglalt ellenszolgáltatás 5%-át.
126. § (1) Az ajánlatkérő jogosult a nyertes ajánlattevővel kötendő szerződésben biztosítékot kikötni, ezt a tényt, továbbá
a biztosíték(ok) körét és mértékét az eljárást megindító felhívásban közölni kell.
(2) A szerződés teljesítésének elmaradásával kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a szerződés szerinti, áfa
nélkül számított ellenszolgáltatás öt százalékát elérő biztosíték köthető ki.
(3) A szerződés hibás teljesítésével kapcsolatos jótállási és szavatossági igények biztosítékaként legfeljebb a szerződés
szerinti, áfa nélkül számított ellenszolgáltatás öt százalékát elérő biztosíték köthető ki.
(4) A teljesítés elmaradásával kapcsolatos igényekre kikötött biztosítékot a szerződéskötéskor, a jótállási igények
teljesítésére kikötött biztosítékot a jótállási kötelezettség kezdetének időpontjában, a szavatossági igények
teljesítésére kikötött biztosítékot a jótállási időtartam lejártakor vagy amennyiben a szerződésben jótállást nem
kötöttek ki, a teljesítés időpontjában kell rendelkezésre bocsátani. Az egyéb biztosítékot – a szerződésben foglalt
feltételek szerint – abban az időpontban kell rendelkezésre bocsátani, amelytől kezdve a biztosítékkal biztosított
esemény bekövetkezhet, de legkorábban a szerződéskötés időpontjában.
(5) A (4) bekezdés szerinti biztosíték határidőre történő rendelkezésre bocsátásáról az ajánlattevőnek az ajánlatban
nyilatkoznia kell, egyéb igazolás, nyilatkozat a biztosítékokról a közbeszerzési eljárásban nem kérhető.
(6) A jótállási és a szavatossági igények teljesítésére kikötött biztosíték vagy egyéb rendelkezésre bocsátandó biztosíték
kikötése esetén az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban
a) előírja, hogy e biztosítékok a (4) bekezdés szerinti határidőkig az ajánlattevőként szerződő fél választása szerint
teljesíthetőek az előírt pénzösszegnek az ajánlatkérőként szerződő fél fizetési számlájára történő befizetéssel
vagy bankgarancia biztosításával, vagy biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást
tartalmazó – kötelezvénnyel vagy
b) megjelöl egy vagy több – az a) pontban nem szereplő – biztosítéki formát, és előírja, hogy a biztosíték az
ajánlattevőként szerződő fél választása szerint teljesíthető bármelyik megjelölt, vagy az a) pontban
meghatározott formában.
(7) A jótállási és a szavatossági igények teljesítésére kikötött biztosíték vonatkozásában ajánlatkérő a szerződésben
lehetővé teheti, hogy a fizetési számlájára történő, a (6) bekezdés a) pontja szerinti befizetés helyett a biztosíték
meghatározott része az ajánlattevőnek a (rész)teljesítésért járó ellenértékből levonás útján kerüljön biztosításra.
Az ilyen módon az ellenértékből visszatartott biztosíték aránya nem érheti el a biztosíték összegének 50%-át.
(8) A nyertes ajánlattevőként szerződő fél a (6) bekezdésben foglalt egyik biztosítéki formáról a másikra áttérhet, a
biztosítéknak azonban a szerződésben foglalt összegnek és időtartamnak megfelelően folyamatosan rendelkezésre
kell állnia.
A szerződés érvénytelensége 127. § (1) Semmis az e törvény hatálya alá tartozó szerződés, ha
a) azt a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötték meg;
b) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn a hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei;
c) a felek a szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok [79. § (5) bekezdés, 124. § (6)–(7) bekezdés]
megsértésével kötöttek szerződést, és ezzel megfosztották az ajánlattevőt attól, hogy a szerződéskötést
megelőzően jogorvoslati eljárás megindítását kérelmezze, egyben olyan módon sértették meg a
közbeszerzésekre vonatkozó szabályokat, hogy az befolyásolta az ajánlattevő esélyét a közbeszerzési eljárás
megnyerésére.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a szerződés nem semmis, ha
a) az ajánlatkérő azért nem folytatott le hirdetmény közzétételével induló közbeszerzési eljárást, vagy kötött
közbeszerzési eljárás mellőzésével megállapodást [9. § (1) bekezdés k) pontja], mert úgy ítélte meg, hogy a
hirdetmény nélkül induló közbeszerzési eljárás alkalmazásával, vagy a közbeszerzési eljárás mellőzésével történő
szerződéskötésre e törvény szerint lehetősége volt, valamint szerződéskötési szándékáról külön jogszabályban
meghatározott minta szerinti hirdetményt tett közzé, továbbá a szerződést (megállapodást) nem kötötte meg a
hirdetmény közzétételét követő naptól számított tizedik napon belül;
b) kiemelkedően fontos közérdek fűződik a szerződés teljesítéséhez.
(3) A szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdek (így különösen a késedelmes teljesítésből, az új közbeszerzési
eljárás lefolytatásából, a szerződő fél esetleges változásából vagy az érvénytelenségből következő kötelezettségekből
eredő költség) nem tekinthető kiemelkedően fontos közérdeknek, a szerződés érvényességéhez fűződő további
gazdasági érdekek pedig kizárólag akkor, ha a szerződés érvénytelensége aránytalan következményekkel járna.
(4) Semmis a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés azon rendelkezése, amely
a) kizárja vagy korlátozza az ajánlatkérő szerződésszegése esetére irányadó jogkövetkezmények alkalmazását, vagy
b) a késedelmi kamatra vonatkozóan a Ptk. 301/A. §-ának (2) és (3) bekezdésében foglaltaktól a jogosult terhére
tér el.
(5) E törvény rendelkezései nem zárják ki a Ptk. 200. §-a (2) bekezdésének alkalmazását a közbeszerzésre, illetve a
közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző módon megkötött szerződés semmisségének
megállapítása tekintetében.
A szerződés teljesítése 128. § (1) A közbeszerzési szerződést a közbeszerzési eljárás alapján nyertes ajánlattevőként szerződő félnek, illetve közösen
ajánlatot tevőknek, vagy – ha az ajánlatkérő gazdálkodó szervezet létrehozásának kötelezettségét előírta vagy azt
lehetővé tette [27. §] – a nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) kizárólagos részesedésével létrehozott gazdálkodó
szervezetnek (a továbbiakban: projekttársaság) kell teljesítenie.
(2) Az ajánlattevőként szerződő fél teljesítésében az ajánlatban megjelölt alvállalkozó működhet közre, valamint
– a (3) bekezdés szerinti kivétellel – köteles közreműködni az olyan alvállalkozó és szakember, amely a közbeszerzési
eljárásban részt vett az ajánlattevő alkalmasságának igazolásában. Az ajánlattevő köteles az ajánlatkérőnek
bejelenteni, ha olyan alvállalkozót kíván bevonni a teljesítésbe, amelyet az ajánlatában nem nevezett meg és a
bejelentéssel együtt nyilatkoznia kell arról is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll az 56. §
– valamint, ha a megelőző közbeszerzési eljárásban azt ajánlatkérő előírta, az 57. § – szerinti kizáró okok hatálya alatt.
(3) Az olyan alvállalkozó vagy szakember (a továbbiakban e bekezdésben: alvállalkozó) helyett, aki vagy amely a
közbeszerzési eljárásban részt vett az ajánlattevő alkalmasságának igazolásában, csak az ajánlatkérő hozzájárulásával
és abban az esetben vehet részt a teljesítésben más alvállalkozó, ha a szerződéskötést követően – a szerződéskötéskor
előre nem látható ok következtében – beállott lényeges körülmény, vagy az alvállalkozó bizonyítható hibás teljesítése
miatt a szerződés vagy annak egy része nem lenne teljesíthető a megjelölt alvállalkozóval, és ha az ajánlattevő az új
alvállalkozóval együtt is megfelel azoknak az alkalmassági követelményeknek, melyeknek az ajánlattevőként szerződő
fél a közbeszerzési eljárásban az adott alvállalkozóval együtt felelt meg.
(4) Az alvállalkozó személye nem módosítható olyan esetben, amennyiben egy meghatározott alvállalkozó
igénybevétele az érintett szolgáltatás sajátos tulajdonságait figyelembe véve a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok
értékelésekor [63. § (4) bekezdése] meghatározó körülménynek minősült.
(5) Az (1)–(2) bekezdések szerinti teljesítési kötelezettséget teljesítheti az ajánlattevőként szerződő fél vagy a nem
természetes személy alvállalkozó jogutódja, ha ezek valamelyike, mint gazdasági társaság átalakul vagy a szervezet
jogutódlással megszűnik.
(6) A teljesítésben részt vevő alvállalkozók nem vehetnek igénybe saját teljesítésük huszonöt százalékát meghaladó
mértékben alvállalkozót.
129. § (1) Ha a közbeszerzési szerződés teljesítése érdekében a nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) projekttársaságot hoznak létre,
a közbeszerzési szerződésben elő kell írni, hogy az abban foglalt jogok és kötelezettségek a projekttársaság
létrejöttének időpontjától a projekttársaságot illetik meg, illetve terhelik. Ebben az esetben az ajánlatban megjelölt
alvállalkozók a projekttársasággal kötelesek a közbeszerzési szerződés teljesítéséhez szükséges szerződést
(szerződéseket) megkötni.
(2) Az ajánlatkérőként szerződő fél és a projekttársaság közötti szerződésre egyebekben a közbeszerzési szerződésekre
vonatkozó szabályokat – így különösen a szerződések nyilvánosságára, a szerződések kötelező tartalmára és
módosítására vonatkozó, továbbá a szerződések teljesítésének ellenőrzésével kapcsolatban e törvényben vagy más
jogszabályban foglalt előírásokat – is alkalmazni kell. Az ajánlattevőként szerződő fél kifejezés alatt e törvénynek az
alvállalkozók kifizetésére vonatkozó szabályai alkalmazásakor a projekttársaságot is érteni kell.
(3) A projekttársaság és a nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) a szerződés teljesítéséért egyetemlegesen felelnek.
(4) A projekttársaság csak a közbeszerzési szerződés teljesítése érdekében szükséges tevékenységet végezhet és
szerződéseket köthet, más gazdálkodó szervezetben részesedést nem szerezhet, valamint nem alakulhat át.
(5) A projekttársaságban a nyertes ajánlattevőn (ajánlattevőkön) kívül más nem szerezhet részesedést. A projekttársaság
jegyzett tőkéjét és jegyzett tőkén felüli vagyonát – ide nem értve az osztalékot – az alapítók nem vonhatják el.
(6) A nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) a projekttársaságot akkor szüntetheti(k) meg, ha
a) a projekttársaság a közbeszerzési szerződésben foglaltakat teljesítette és az ajánlatkérővel az egymás felé
fennálló elszámolási kötelezettségeket is teljesítették, vagy
b) a nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) a közbeszerzési szerződésből, valamint a közbeszerzési szerződés teljesítése
érdekében kötött szerződésből származó jogokat és kötelezettségeket a projekttársaságtól teljes egészében
átvállalták.
(7) A projekttársaság teljesítését az alkalmasság igazolására referenciaként, illetve árbevételként a projekttársaság
mindazon tulajdonosai bemutathatják, akik a teljesítésben ténylegesen részt vettek – a részvétel mértékéig –, akkor is,
ha a projekttársaság időközben megszűnt.
(8) Az ajánlatkérőként szerződő fél, ha a nyertes ajánlattevő részére gazdasági társaság alapítását írja elő, és az ajánlattevő
a társasági szerződés megkötését, illetve az alapszabály elfogadását a szerződés aláírásától számított húsz napon belül
a cégbírósághoz nem jelenti be, a szerződést felmondhatja.
(9) Építési koncesszió esetében, ha a szerződés egyben a koncessziós törvény hatálya alá is tartozik, annak a koncessziós
szerződésre és a koncessziós társaságra vonatkozó rendelkezései szerinti eltérésekkel kell az e §-ban és a 132. §-ban
foglaltakat alkalmazni.
130. § (1) Az ajánlatkérőként szerződő fél a szerződés teljesítésének elismeréséről (teljesítésigazolás) vagy az elismerés
megtagadásáról legkésőbb az ajánlattevőként szerződő fél teljesítésétől, vagy az erről szóló írásbeli értesítés
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül írásban köteles nyilatkozni.
(2) Építési beruházás megvalósítására kötött építési szerződés esetén az ajánlatkérőként szerződő fél, amennyiben az
ajánlattevőként szerződő fél írásbeli értesítésére (készre jelentés) a szerződésben az átadás-átvételi eljárás
megkezdésére meghatározott határidőt követő tizenöt napon belül nem kezdi meg az átadás-átvételi eljárást, vagy
megkezdi, de a szerződésben meghatározott határidőben – mely legfeljebb huszonöt nap lehet – nem fejezi be,
az ajánlattevőként szerződő fél kérésére, a teljesítésigazolást köteles kiadni. Ha az átadás-átvétel külön jogszabály
vagy hatóság rendelkezése szerint próbaüzemmel történik, a felek 25 napnál hosszabb átadás-átvételi időtartamban is
megállapodhatnak.
(3) Az ajánlatkérőként szerződő fél, vagy – támogatásból megvalósuló közbeszerzés esetén szállítói kifizetés során –
a kifizetésre köteles szervezet e § alkalmazásában (a továbbiakban együtt: ajánlatkérőként szerződő fél) a következő
szabályok szerint köteles az ellenszolgáltatást teljesíteni:
a) a fizetési határidő nem haladhatja meg a számla ajánlatkérőként szerződő fél (felek) általi kézhezvételének napját
követő 30 napot; a számla kézhezvételének napja nem képezheti a felek között megállapodás tárgyát;
b) amennyiben nem állapítható meg egyértelműen a számla kézhezvételének időpontja vagy az ajánlattevőként
szerződő fél a teljesítést megelőzően nyújtja be a számlát, a fizetési határidő nem haladhatja meg a szerződésben
meghatározott módon és tartalommal történő teljesítés (építési beruházás esetén az átadás-átvételi eljárás
befejezésének) napját követő 30 napot.
(4) A szerződésben foglalt fizetési határidő a (3) bekezdés a)–b) pontjaiban megállapított határidőket csak akkor
haladhatja meg, ha a szerződésben a felek az ellenszolgáltatás halasztott teljesítésében állapodtak meg, feltéve hogy a
választott szerződéses konstrukció vagy a szerződéssel kapcsolatos más egyedi körülmények miatt az tényszerűen
indokolt, a fizetési határidő azonban ebben az esetben sem haladhatja meg a 60 napot.
(5) A felek az ellenszolgáltatás részletekben történő teljesítésében is megállapodhatnak, ebben az esetben minden
részletre alkalmazni kell az e törvényben a kifizetésekre előírt szabályokat.
(6) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésen alapuló ellenszolgáltatásból eredő tartozásával
szemben csak a jogosult által elismert, egynemű és lejárt követelését számíthatja be, a beszámítás azonban nem
sértheti a közvetlen kifizetésre jogosult alvállalkozók jogait.
131. § (1) Ha a közbeszerzés tárgya építési beruházás vagy az uniós értékhatárt elérő értékű szolgáltatás megrendelése és a
szerződés teljesítésének időtartama a két hónapot meghaladja, az ajánlattevő a szerződésben foglalt teljes
ellenszolgáltatás 5%-ának megfelelő összeg, de legfeljebb 10 millió forint előlegként történő kifizetését kérheti.
Ez az előleg nem jár arra a részre vonatkozóan, amelyet az ajánlatkérő az alvállalkozóknak közvetlen kifizetés útján
teljesít.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem zárják ki, hogy a szerződésben a felek magasabb összegű előleg nyújtásáról
állapodjanak meg.
(3) Ha a közbeszerzés tárgya építési beruházás, azok az alvállalkozók, amelyek a nyertes ajánlattevővel kötött szerződésük
alapján ötszázezer forintot meghaladó összegű díjazásra jogosultak, külön kormányrendelet rendelkezései szerint az
ajánlatkérő által közvetlen kifizetésben részesülhetnek.
(4) Az ajánlattevőként szerződő fél a közbeszerzési szerződésben foglalt ellenszolgáltatásra vonatkozó követelését csak
olyan részben engedményezheti vagy terhelheti zálogjoggal, amelyre nem áll fenn az alvállalkozók közvetlen
kifizetésre való jogosultsága. Az ezt meghaladó részben az engedményezésre vagy zálogjog alapítására vonatkozó
megállapodás semmis.
(5) Amennyiben az ajánlattevőként szerződő fél a teljesítés ideje alatt felszámolás alá kerül, a (3) bekezdés szerint az
alvállalkozót közvetlenül megillető összeg a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény alkalmazásában
nem része a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet vagyonának és nem tartozik a felszámolási eljárás körébe.
(6) A közvetlen kifizetésre jogosult alvállalkozó tekintetében az ajánlatkérő teljesíti az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény 36/A. §-a szerint a kifizetést teljesítő kötelezettségeit, az ajánlatkérőnek egyetemleges felelőssége a
köztartozásért azonban nem keletkezik.
(7) A (3)–(6) bekezdéseket a támogatás folyósításában közreműködő szervezet által teljesített szállítói kifizetésekre nem
kell alkalmazni.
(8) A 130. §-ban és az e §-ban meghatározott feltételek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek erről nem vagy eltérően
állapodtak meg.
A szerződés módosítása 132. § (1) A felek nem módosíthatják a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződésnek a felhívás, a
dokumentáció feltételei, illetve az ajánlat tartalma alapján meghatározott részét, ha
a) a módosítás olyan feltételeket határoz meg, amelyek ha szerepeltek volna a szerződéskötést megelőző
közbeszerzési eljárásban, az eredetileg részt vett ajánlattevőkön (részvételre jelentkezőkön) kívül más
ajánlattevők (részvételre jelentkezők) részvételét, vagy a nyertes ajánlat helyett másik ajánlat nyertességét
lehetővé tették volna; vagy
b) a módosítás a szerződés gazdasági egyensúlyát a nyertes ajánlattevő javára változtatja meg; vagy
c) a módosítás a szerződés tárgyát az eredeti szerződésben foglalt ajánlattevői kötelezettséghez képest új elemre
terjeszti ki.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel fennállását nem kell vizsgálni, ha a szerződés módosítása olyan körülmény
miatt vált szükségessé, amely a szerződéskötést követően – a szerződéskötéskor előre nem látható okból merült fel és
a szerződés valamelyik fél lényeges jogos érdekét sérti. Ha a szerződés olyan eleme változik a módosítás
eredményeként, amely a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok értékelésének [63. § (4) bekezdés] alapjául szolgált,
az ajánlatkérő köteles az eljárásban részt vett minden ajánlattevőt a módosításról és annak részletes indokairól
értesíteni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a szerződésben foglalt eredeti ellenérték 5%-ot meghaladó
növekedését minden esetben úgy kell tekinteni, hogy az a szerződés gazdasági egyensúlyát a nyertes ajánlattevő
javára megváltoztatja.
ÖTÖDIK RÉSZ
A KÖZBESZERZÉSEKKEL KAPCSOLATOS JOGORVOSLAT 133. § (1) A közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző magatartás vagy mulasztás miatt
e rész rendelkezései szerinti jogorvoslatnak van helye.
(2) A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéssel kapcsolatos jogvita – kivéve a szerződésnek az e törvénybe
ütköző módosítása vagy teljesítése miatti jogvitát –, valamint a közbeszerzési eljárással kapcsolatos polgári jogi
igények elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik.
(3) Ahol e rész közbeszerzést vagy közbeszerzési eljárást említ, azon a tervpályázati eljárást is érteni kell.
A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására vonatkozó általános rendelkezések 134. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására – e törvény, valamint az e törvény felhatalmazása alapján adott
kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértése miatt indult eljárás lefolytatása,
ideértve a külön jogszabály szerinti előminősítési kérelem elutasítása és az előminősítési listáról való törlés miatt indult
eljárást is, a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e törvénybe
ütköző módosítása vagy teljesítése, valamint az ajánlatkérő által a 123. § szerint önállóan kialakított eljárási
szabályokba ütköző magatartás vagy mulasztás miatt indult eljárás lefolytatása.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik e törvényt önként alkalmazó szervezet (személy)
(1)–(2) bekezdés szerinti jogsértésével kapcsolatos jogvita elbírálása is.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság illetékessége az ország egész területére kiterjed.
Az eljáró közbeszerzési biztosok 135. § (1) A 134. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott ügyekben (a továbbiakban: közbeszerzési ügy) – a (4) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a Közbeszerzési Döntőbizottság három közbeszerzési biztosból álló tanácsban jár el,
határozatát többségi szavazás alapján hozza.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke jelöli ki az eljáró tanács tagjait és az eljáró tanács elnökét. Az eljáró tanács
tagjait úgy kell kijelölni, hogy legalább két tagnak jogi szakvizsgával, további egy tagnak pedig az ügy tárgyával
leginkább összefüggő egyetemi vagy főiskolai végzettséggel kell rendelkeznie. Az eljáró tanács elnöke kizárólag jogi
szakvizsgával rendelkező közbeszerzési biztos lehet.
(3) Az eljáró tanács elnökének feladata az eljárás előkészítése és levezetése. Az ideiglenes intézkedésen, a közbeszerzési
ügy befejezését eredményező végzésen [a 139. § (3) és (4) bekezdése és a Ket. 30. §-a, 31. § (1) bekezdése], valamint az
ügy érdemében hozott határozaton (a továbbiakban: érdemi határozat) [152. §] kívül az eljáró tanács elnöke megtehet
minden olyan intézkedést és meghozhat minden olyan végzést, amelyet a törvény a Közbeszerzési Döntőbizottság
hatáskörébe utal.
(4) A 141. § szerinti ügyben a Közbeszerzési Döntőbizottság egy közbeszerzési biztosa járhat el. A Közbeszerzési
Döntőbizottság elnöke kizárólag jogi szakvizsgával rendelkező közbeszerzési biztost jelölhet ki egyedül eljáró
biztosnak. Ahol e törvény a továbbiakban eljáró tanácsot (elnököt) említ, azon az egyedül eljáró biztost is érteni kell.
136. § (1) A közbeszerzési ügyben – a Ket. 42. §-ának (1) és (3) bekezdésében meghatározottakon túl – nem járhat el az a
közbeszerzési biztos, aki
a) az ajánlatkérő, a közbeszerzési eljárást jogtalanul mellőzve beszerző, az ajánlattevő vagy az eljárást
kezdeményező egyéb érdekelt szervezetben (a továbbiakban együtt: ügyfélszervezet) tulajdoni részesedéssel
rendelkezik;
b) olyan szervezetben rendelkezik tulajdoni részesedéssel, amely az ügyfélszervezettel rendszeres üzleti
kapcsolatban áll;
c) a jogorvoslati eljárás megindításának időpontját megelőző két évben az ügyfélszervezettel munkaviszonyban,
egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban állt, vagy annak vezető tisztségviselője vagy
felügyelőbizottságának tagja volt, vagy az ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezett.
(2) A közbeszerzési ügyben nem járhat el az a közbeszerzési biztos, akinek hozzátartozója
a) az ügyfélszervezettel munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban áll, vagy
annak vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja;
b) az ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik;
c) olyan szervezettel áll munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban, vagy
annak vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, vagy abban tulajdoni részesedéssel rendelkezik,
amely az ügyfélszervezettel rendszeres üzleti kapcsolatban áll;
d) olyan szervezettel áll közszolgálati jogviszonyban, amely az ügyfélszervezet felügyelő vagy alárendelt szervezete,
illetve amely az ügyfélszervezet részére támogatást vagy kizárólagos jogot biztosított.
(3) A közbeszerzési biztos a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökének haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől
számított három napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben a jelen §-ban vagy a Ket. 42. §-ának (1), illetve
(3) bekezdésében meghatározott kizárási ok áll fenn. A bejelentés elmulasztásáért vagy késedelmes teljesítéséért
fegyelmi és anyagi felelősséggel tartozik.
(4) A kizárás kérdésében a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke dönt. Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke az eljáró
tanács tagjaként részt vesz az eljárásban, a kizárása kérdésében a Közbeszerzési Hatóság elnöke dönt.
A jogorvoslati eljárás 137. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása kérelemre vagy hivatalból indul.
(2) Kérelmet nyújthat be az ajánlatkérő, az ajánlattevő, közös ajánlattétel esetén bármelyik ajánlattevő, a részvételre
jelentkező, közös részvételi jelentkezés esetén bármelyik részvételre jelentkező vagy az egyéb érdekelt, akinek jogát
vagy jogos érdekét az e törvénybe ütköző tevékenység vagy mulasztás sérti vagy veszélyezteti. Az ajánlati, ajánlattételi
vagy részvételi felhívás, a dokumentáció, illetve ezek módosításának jogsértő volta miatt kérelmet nyújthat be a
közbeszerzés tárgyával összefüggő tevékenységű kamara vagy érdekképviseleti szervezet is. (E bekezdésben foglaltak
a továbbiakban együtt: kérelmező.)
(3) A kérelem – a (4) bekezdés szerinti eltéréssel – a jogsértésnek a kérelmező tudomására jutásától számított tizenöt
napon belül, a közbeszerzési eljárást lezáró jogsértő döntés esetében pedig a jogsértésnek a kérelmező tudomására
jutásától számított tíz napon belül nyújtható be. A jogsértés megtörténtétől számított kilencven napon túl kérelmet
előterjeszteni nem lehet.
(4) Az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívással, a dokumentációval, illetve ezek módosításával kapcsolatban az
– adott esetben módosított – ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejárta előtti ötödik napig lehet kérelmet
benyújtani, de ha a (3) bekezdés szerinti határidő ennél később jár le, akkor a kérelmező a (3) bekezdés szerinti
időpontig jogosult kérelmet előterjeszteni.
(5) A (3) bekezdés szerinti határidő számításakor a jogsértés tudomásra jutása időpontjának kell tekinteni
a) a jogellenes tartalmú, a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény közzétételétől vagy közvetlen felhívás
kézhezvételétől, vagy dokumentáció esetében annak rendelkezésre bocsátásától számított tizenötödik napot;
b) az előírt határidő lejártánál később feladott hirdetmény esetében a hirdetmény közzétételétől számított
tizenötödik napot;
c) a közbeszerzési eljárást lezáró döntésben a megtekintett iratokkal kapcsolatban szereplő jogsértéssel
kapcsolatban az iratbetekintés befejezésének napját, ha a kérelmező az írásbeli összegezés kézhezvételét követő
15 napon belül az ajánlat(ok)ba betekintett az ajánlatkérőnél vagy a Közbeszerzési Döntőbizottságnál;
d) ha a kérelemmel érintett jogsértéssel összefüggésben előzetes vitarendezést kérelmeztek és az ajánlatkérő a
jogsértéssel kapcsolatban álláspontját megküldte, de egyéb intézkedést nem tett, ezen jogsértés tekintetében
az ajánlatkérői álláspont megküldésének időpontját;
e) a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e törvénybe ütköző módosítása vagy teljesítése esetében a
szerződés módosításáról szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzétételétől, vagy a teljesítésre vonatkozó
adatok [31. § (1) bekezdés f) pont] honlapon való közzétételétől számított harmincadik napot.
(6) A (3) bekezdés szerinti határidő számításakor a jogsértés megtörténtének kell tekinteni
a) a jogellenes tartalmú, a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény esetében a hirdetmény közzétételét,
közvetlen felhívás esetében a felhívás megküldését;
b) az előírt határidő lejártánál később feladott hirdetmény esetében a hirdetmény közzétételét;
c) a közbeszerzési eljárás mellőzésével történő beszerzés esetében a szerződés megkötésének időpontját, vagy ha
ez nem állapítható meg, akkor a szerződés teljesítésének bármelyik fél által történő megkezdését.
(7) Ha a közbeszerzési eljárás mellőzésével történő beszerzés a (3) bekezdés szerinti határidő leteltét követően jut a
kérelmező tudomására, a kérelmet a szerződés megkötésének időpontjától, vagy ha ez nem állapítható meg, akkor a
szerződés teljesítésének bármelyik fél által történő megkezdésétől számított egy éven belül nyújthatja be.
(8) A (3)–(7) bekezdés szerinti határidők elmulasztása jogvesztéssel jár.
(9) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelem benyújtását követően haladéktalanul gondoskodik a kérelemmel érintett
eljárás megnevezésének, tárgyának, az ügyfelek megnevezésének és a kérelem megérkezése időpontjának a
Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételéről.
(10) A kérelem benyújtása előtt az (1) bekezdése szerinti kérelmező köteles erről – az általa feltételezett jogsértés
megjelölésével – a kérelem benyújtásával megegyező módon az ajánlatkérőt, illetve a beszerzőt értesíteni.
138. § (1) A kérelemben meg kell jelölni
a) a kérelmező (és képviselőjének) nevét, székhelyét (lakóhelyét), a kérelmezői jogosultságot alátámasztó tényeket;
b) a kérelemmel érintett közbeszerzési eljárás ajánlatkérőjének nevét, székhelyét és a közbeszerzés tárgyát, vagy a
közbeszerzési eljárás mellőzésével történő beszerzés esetében a beszerző nevét, székhelyét és a beszerzés
tárgyát;
c) a jogsértő esemény megtörténtének és a kérelmező arról való tudomásszerzésének időpontját;
d) a megsértett jogszabályi rendelkezést;
e) a Közbeszerzési Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt, ennek indokait;
f) ideiglenes intézkedés [144. §] elrendelésére irányuló indítványt, ennek indokait;
g) a közbeszerzési ügy lehetséges érdekeltjeinek a kérelmező által ismert nevét, székhelyét (lakóhelyét);
h) hogy volt-e előzetes vitarendezés, továbbá ha volt, annak eredményét, illetve az ajánlatkérő válaszát, melyet
csatolni is kell.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság kérelemre indult eljárásáért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni, amelynek
mértékét a Kormány rendeletben állapítja meg.
(3) A kérelmet eggyel több példányban kell benyújtani, mint ahány – a kérelmező által ismert – ügyfél az eljárásban részt
vesz. 139. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a jogorvoslati eljárást legkésőbb a 137. § (1)–(7) bekezdéseknek és a 138. §-nak
megfelelő kérelem beérkezését követő munkanapon indítja meg.
(2) Ha a kérelem a 138. § (1) bekezdése szerinti adatokat nem tartalmazza, vagy a 138. § (2) bekezdése szerinti díj
befizetéséről szóló igazolást, illetve a meghatalmazott képviselő meghatalmazását nem csatolták, a Közbeszerzési
Döntőbizottság felhívja a kérelmezőt a hiányok nyolc napon belüli pótlására, és egyben figyelmezteti, hogy ha a
kérelmet újból hiányosan nyújtja be, a Közbeszerzési Döntőbizottság azt el fogja utasítani. A hiánypótlási határidő
elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelmet – a Ket. 30. §-ában foglaltakon túl – érdemi vizsgálat nélkül öt napon belül
végzéssel elutasítja, ha megállapítja, hogy
a) a kérelmező a hiánypótlási felhívásnak a meghatározott határidő alatt nem tett eleget, vagy a kérelmét újból
hiányosan adta be;
b) az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást megindító hirdetményét, felhívását jogszerűen visszavonta.
(4) A Döntőbizottság a jogorvoslati eljárást akkor is megszünteti végzéssel, ha a (3) bekezdés alapján a kérelem érdemi
vizsgálat nélküli elutasításának lett volna helye, az elutasítási ok azonban az eljárás megindítását követően jutott a
Döntőbizottság tudomására.
(5) A kérelmező az eljárás megindítására irányuló kérelmét az érdemi határozat [152. §] meghozataláig visszavonhatja.
(6) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a jogorvoslati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, vagy a jogorvoslati
eljárást a (4) bekezdésben foglalt okból végzéssel megszünteti, az igazgatási szolgáltatási díj a kérelmezőnek visszajár.
A kérelem visszavonása esetén azonban a kérelmező nem tarthat igényt az igazgatási szolgáltatási díj visszatérítésére.
140. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból indított eljárását a következő szervezetek vagy személyek
kezdeményezhetik, ha a feladatkörük ellátása során e törvénybe ütköző magatartás vagy mulasztás jut tudomásukra:
a) a Közbeszerzési Hatóság elnöke;
b) az Állami Számvevőszék;
c) a Kormány által kijelölt belső ellenőrzési szerv;
d) a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerv;
e) a Magyar Államkincstár;
f) az országgyűlési biztos;
g) a közbeszerzéshez támogatást nyújtó, illetve a támogatás felhasználásában jogszabály alapján közreműködő
szervezet;
h) a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet;
i) a Gazdasági Versenyhivatal;
j) a kormány által az európai uniós és egyéb nemzetközi támogatások ellenőrzésére kijelölt szerv;
k) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter;
l) a legfőbb ügyész.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását
a) az (1) bekezdés a), d)–i) és k) pontja szerinti szervezet a jogsértés tudomásra jutásától, közbeszerzési eljárás
mellőzése esetén a szerződés megkötéséről, vagy – ha ez nem állapítható meg – teljesítésének bármelyik fél általi
megkezdéséről történt tudomásszerzéstől számított harminc napon belül, de legkésőbb a jogsértés
megtörténtétől számított egy éven belül, illetve – a közbeszerzési eljárás mellőzése estén – három éven belül,
b) az (1) bekezdés b), c), j) és l) pontja szerinti szervezet a jogsértés tudomásra jutásától számított harminc napon
belül, de legfeljebb a jogsértés megtörténtétől számított három éven belül, közbeszerzési eljárás mellőzésével
történő beszerzés esetén a szerződés megkötésének időpontjától, vagy ha ez nem állapítható meg, akkor a
szerződés teljesítésének bármelyik fél által történő megkezdésétől számított három éven belül kezdeményezheti.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását kezdeményező iratban meg kell jelölni a 138. §
(1) bekezdésének a)–d) és g) pontjában szereplő adatokat és javaslatot lehet tenni az e) és f) pontjában foglaltakra.
A kezdeményező irathoz csatolni kell a jogsértéssel érintett beszerzéssel (közbeszerzéssel) kapcsolatban
rendelkezésre álló iratok másolatát.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság legkésőbb az (1) bekezdés szerinti kezdeményezés beérkezését követő munkanapon
indítja meg az eljárást.
(5) Amennyiben a kezdeményezés nem tartalmazza a (3) bekezdés szerinti adatokat, a Közbeszerzési Döntőbizottság
felhívja a kezdeményező szervezetet vagy személyt a hiányok pótlására. A hiánypótlásra a 139. § (2) bekezdését kell
megfelelően alkalmazni.
(6) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kezdeményezés benyújtását követően haladéktalanul gondoskodik a
kezdeményezéssel érintett eljárás megnevezésének, tárgyának, az ügyfelek megnevezésének és a kezdeményezés
megérkezése időpontjának a Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételéről.
(7) A kezdeményezés érdemi vizsgálat nélküli elutasítására, valamint az eljárás végzéssel történő megszüntetésére a
139. § (3)–(6) bekezdését is megfelelően kell alkalmazni.
141. § (1) A Közbeszerzési Hatóság elnöke kezdeményezi a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását
a) ha az ajánlatkérő a külön jogszabályban meghatározott határidő lejártáig nem küldi meg a Közbeszerzési
Hatóságnak az éves statisztikai összegezést, továbbá
b) ha az érintett szervezet a Közbeszerzési Hatóság felhívása ellenére nem tesz eleget a törvény hatálya alá tartozó
ajánlatkérők listájába való bejelentkezési, illetve bejelentési kötelezettségének, valamint
c) ha valószínűsíthető, hogy a szerződés módosítására vagy teljesítésére e törvénybe ütköző módon került sor.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kezdeményezésre a 140. § (2)–(7) bekezdését kell alkalmazni.
(3) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdéséről a Közbeszerzési
Döntőbizottság részére megküldött iratok vizsgálata során megállapítja, hogy megalapozottan feltételezhető a
közbeszerzésre, valamint a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek
megsértése, az iratok beérkezésétől számított tizenöt napon belül hivatalból megindítja a Közbeszerzési
Döntőbizottság eljárását.
(4) Ha az ajánlatkérő által megküldött iratokból nem állapítható meg egyértelműen a hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárás alkalmazhatóságát megalapozó feltételek fennállása vagy az ajánlattételi felhívás jogszerűsége, a
Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke telefaxon vagy elektronikus úton felhívja az ajánlatkérőt a szükséges adatok
három napon belüli pótlására.
(5) Ha az ajánlatkérő a hiányokat nem pótolja, a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke a rendelkezésre álló adatok alapján
dönt az eljárás megindításáról.
142. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság az eljárás megindításáról az ügyfeleket és a közbeszerzési ügyben érdekelteket
értesíti és felhívja, hogy öt napon belül küldjék meg észrevételeiket. A Közbeszerzési Döntőbizottság az értesítéshez
csatolja a kérelmet, illetve a hivatalból indított eljárás esetén az annak alapjául szolgáló kezdeményező iratot.
(2) Az értesítéssel egyidejűleg a Közbeszerzési Döntőbizottság felhívja a közbeszerzési eljárás ajánlatkérőjét vagy a
közbeszerzési eljárást mellőzve beszerzőt a közbeszerzéssel vagy a beszerzéssel kapcsolatban rendelkezésre álló
összes irat vagy amennyiben ez nem szükséges, az általa meghatározott iratok 5 napon belüli megküldésére.
Ha a kérelmet az ajánlatkérő nyújtja be, a rendelkezésére álló iratokat a kérelemmel együtt köteles megküldeni.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának megindítása esetén az ajánlatkérő a folyamatban levő közbeszerzési
eljárását felfüggesztheti, melyről köteles a Közbeszerzési Döntőbizottságot értesíteni. A felfüggesztés a folyamatban
lévő eljárási határidőket a felfüggesztés időtartamával meghosszabbítja.
143. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság együttes elintézés végett elrendelheti az előtte folyamatban levő olyan ügyek
egyesítését, amelyek tárgya egymással összefügg, vagy ha az ügyek együttes elintézését célszerűségi, gazdaságossági
vagy más eljárási szempontok indokolják.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság elrendelheti az előtte folyamatban levő ügy egyes részeinek (kérelmi elemeinek)
elkülönítését, ha az elkülönítést célszerűségi, gazdaságossági vagy más eljárási szempontok indokolják.
(3) A kérelmező ugyanazon közbeszerzési eljárásra vonatkozó több kérelmi eleme esetén a Közbeszerzési Döntőbizottság
a döntést egyidejűleg is meghozhatja. A Közbeszerzési Döntőbizottság a döntéseit egybefoglalhatja.
Ideiglenes intézkedések 144. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a folyamatban lévő ügyben kérelemre vagy hivatalból – a jogorvoslati eljárással
érintett közbeszerzési eljárás (vagy beszerzés) alapján történő szerződéskötésig – az eset összes körülményére
tekintettel ideiglenes intézkedés elrendeléséről dönthet, ha valószínűsíthető a közbeszerzésre, valamint a
közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése vagy ennek
veszélye fennáll.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság ideiglenes intézkedésként
a) a közbeszerzési eljárás felfüggesztését rendeli el;
b) felszólítja a közbeszerzési eljárás ajánlatkérőjét, hogy az eljárásba a kérelmezőt vonja be.
(3) A közbeszerzési eljárás felfüggesztése a felhívásban előírt és folyamatban lévő határidőket a felfüggesztés
időtartamával meghosszabbítja.
(4) Amennyiben halasztást nem tűrő kiemelkedően fontos érdek vagy közérdek védelme (ideértve a nemzetgazdasági
okot) indokolja, a Közbeszerzési Döntőbizottság az ajánlatkérő kérelmére végzéssel engedélyezheti a szerződés
megkötését, ha annak előnyei meghaladják a szerződéskötéssel járó hátrányokat. A kérelemben a halasztást nem tűrő
kiemelkedően fontos érdeket vagy közérdeket (nemzetgazdasági okot) meg kell jelölni, valamint a kérelem
benyújtásával egyidejűleg a Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére kell bocsátani a kérelem benyújtását
megalapozó indok igazolására szolgáló dokumentumokat. E bekezdés alkalmazásában közérdek különösen a
közszolgáltatási tevékenység ellátásbiztonsága folyamatosságának fenntartása. A Közbeszerzési Döntőbizottság a
kérelemről annak beérkezésétől számított öt napon belül dönt, a végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság haladéktalanul gondoskodik a szerződés megkötését engedélyező végzésének a
Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételéről.
Az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezése 145. § (1) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményezi az Európai
Közösséget létrehozó szerződésben foglalt szabályok szerint, erről külön végzéssel dönt és egyidejűleg az eljárást
felfüggeszti. A Közbeszerzési Döntőbizottság végzésében meghatározza azt a kérdést, amely az Európai Bíróság
előzetes döntését igényli, valamint – a feltett kérdés megválaszolásához szükséges mértékben – ismerteti a tényállást
és a magyar jog érintett szabályait. A Közbeszerzési Döntőbizottság a végzést az Európai Bíróság számára való
kézbesítéssel egyidejűleg tájékoztatásul megküldi az igazságügyért felelős miniszter és az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter részére is.
(2) Az előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményező végzés ellen a 156. § szerint külön jogorvoslatnak van helye.
A jogorvoslati kérelemnek a végzés végrehajtására halasztó hatálya van.
A Közbeszerzési Döntőbizottság vizsgálatának terjedelme 146. § (1) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a kérelem vagy a kezdeményezés alapján vizsgáltakon túli
jogsértésről szerez tudomást az érdemi határozat [152. §] meghozatala előtt, ezek vonatkozásában is eljárhat
hivatalból. Az eljárás kiterjesztésére akkor van lehetőség, ha a feltárt jogsértés sérti a verseny tisztaságát vagy
nyilvánosságát, az ajánlatkérők esélyegyenlőségét vagy érdemben kihatott az ajánlatkérő döntésére. Az eljárás
kiterjesztéséről az eljáró tanács jelzése alapján a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke dönt.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelem visszavonása esetén az eljárást folytatja, ha a rendelkezésre álló adatok
alapján súlyos jogsértés valószínűsíthető.
(3) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az eljárás során más jogszabály megsértésére utaló körülményt észlel, köteles azt
jelezni az illetékes szervnek, így különösen a nyomozó hatóságnak, az Állami Számvevőszéknek, a Kormány által
kijelölt belső ellenőrzési szervnek vagy a Gazdasági Versenyhivatalnak.
147. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság gondoskodik arról, hogy a kérelmező (kezdeményező) és az ellenérdekű ügyfél
minden, az eljárás során felvetődött új tényt, előterjesztett kérelmet, nyilatkozatot megismerhessen és azokkal
kapcsolatos álláspontját kifejthesse.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyfelek és a közbeszerzési ügyben érdekeltek 142. § (1) bekezdése szerinti
észrevételét azzal küldi meg az ellenérdekű ügyfeleknek, illetve egyéb érdekelteknek, hogy az arra vonatkozó
nyilatkozataikat legkésőbb 5 napon belül kötelesek megtenni.
(3) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyben tárgyalást tart, az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek a
tárgyalást megelőzően kötelesek valamennyi érdemi nyilatkozat, észrevétel megtételére.
(4) Az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek a tárgyalást követően csak a Közbeszerzési Döntőbizottság erre irányuló
felhívása esetén terjeszthetnek elő további észrevételt vagy nyilatkozatot. Az ügyben tartott tárgyalást követően a
Közbeszerzési Döntőbizottság felhívása nélkül előterjesztett további észrevételeket vagy nyilatkozatokat a
Közbeszerzési Döntőbizottság nem veszi figyelembe döntése meghozatalakor.
148. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a tárgyalást az eljárás megindításától számított 20 napon belüli időpontban köteles
megtartani.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság által tartott tárgyaláson az ügyfeleken kívül egyéb érdekeltek is – személyesen vagy
képviselőik útján – jelen lehetnek, észrevételt tehetnek, illetve a tárgyalás befejezéséig bizonyítékokat terjeszthetnek
elő.
(3) A tárgyalás nyilvános. A Közbeszerzési Döntőbizottság indokolt végzésével a tárgyalásról vagy annak egy részéről a
nyilvánosságot kérelemre vagy hivatalból kizárhatja, ha a minősített adat, üzleti titok vagy külön törvényben
meghatározott más titok megőrzése miatt feltétlenül szükséges.
149. § (1) A közbeszerzési ügy kérelmezője (kezdeményező), az ellenérdekű ügyfél, továbbá ezek képviselője az eljárás
megindításától számított tizenötödik napig, a Közbeszerzési Hatóság tagja az eljárás során bármikor betekinthet a
közbeszerzési eljárás, illetve a jogorvoslati eljárás során keletkezett iratokba, és azokról másolatot, feljegyzést
készíthet.
(2) Az ajánlatkérő, az ajánlattevő és a részvételre jelentkező – az üzleti titok védelmére hivatkozással – indokolt
kérelmében kérheti az (1) bekezdés szerinti személyek iratbetekintési jogának kizárását vagy korlátozását az olyan
iratok vagy adatok tekintetében, amelyek nem minősülnek közérdekű adatnak vagy közérdekből nyilvános adatnak.
(3) Amennyiben az ajánlattevő, a részvételre jelentkező meghatározott iratokat elkülönített módon, üzleti titokként
helyezett el az ajánlatában, részvételi jelentkezésében, vagy a közbeszerzési eljárás során általa benyújtott egyéb irat
tekintetében kérte annak üzleti titokként történő kezelését, úgy kell tekinteni, hogy ezen iratok vonatkozásában kérte
az (1) bekezdés szerinti személyek iratbetekintési jogának kizárását.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság köteles megvizsgálni, hogy az iratbetekintési jog korlátozásának vagy kizárásának
feltételei fennállnak-e, és a kérelemről való döntéssel egyidejűleg – amennyiben az az adott esetben értelmezhető –
kötelezheti az érintettet olyan iratváltozat elkészítésére, amely nem tartalmaz üzleti titkot.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározottakon kívüli személyek akkor tekinthetnek be a közbeszerzési eljárás, illetve a
jogorvoslati eljárás során keletkezett iratokba, készíthetnek azokról másolatot, feljegyzést, ha az iratok ismeretéhez
jogos érdekük fűződik, és az iratbetekintés nem ütközik a minősített adat védelmére vonatkozó szabályokba.
(6) Felhasználói engedély hiányában nem lehet betekinteni a minősített adatot tartalmazó iratba. Nem lehet betekinteni
a törvény által védett egyéb adatot tartalmazó iratba sem, ha azt az érintett adat védelmét szabályozó törvény kizárja,
vagy ha a védett adat megismerésének hiánya nem akadályozza az (1) bekezdésben meghatározott, betekintést kérő
személyt jogorvoslati jogának gyakorlásában.
(7) Az olyan tárgyalásról készült jegyzőkönyvet, amelyről a nyilvánosságot a minősített adat védelme érdekében zárták ki,
nem lehet lemásolni vagy arról feljegyzést készíteni. Ilyen ügyben az iratok megtekintésének is csak – a minősített adat
védelméről szóló törvényben meghatározottak alapján – a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke által megállapított
feltételek mellett van helye.
(8) Az iratokba való betekintéshez az (1)–(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével a Közbeszerzési Döntőbizottság
engedélye szükséges.
150. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság ötvenezer forinttól ötszázezer forintig terjedő eljárási bírsággal sújthatja a
kérelmezőt vagy a jogorvoslati eljárás egyéb résztvevőjét, ha
a) hamis adatot közöl vagy az ügy elbírálása szempontjából lényeges adatot elhallgat;
b) felvilágosítást nem vagy nem határidőn belül ad meg;
c) a gazdasági, szakmai vagy közbeszerzési tevékenységével kapcsolatos iratokba való betekintést akadályozza;
d) nyilvánvalóan alaptalanul tesz kizárásra irányuló bejelentést vagy ugyanabban az eljárásban ugyanazon
közbeszerzési biztos ellen ismételten alaptalan bejelentést tesz.
(2) Az eljárási bírságot kiszabó végzés ellen a 156. §-ban foglaltak szerint külön jogorvoslatnak van helye. A jogorvoslati
kérelemnek a végzés végrehajtására halasztó hatálya van. 151. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság – a (3) bekezdésben meghatározott ügy kivételével – az eljárás megindításától
számított tizenöt napon belül köteles az eljárást befejezni, ha az ügyben tárgyalás tartására nem került sor.
(2) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyben tárgyalást tartott, az eljárás megindításától számított harminc napon
belül köteles – a (3) bekezdésben meghatározott ügy kivételével – az eljárást befejezni.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e törvénybe ütköző módosítása
vagy teljesítése ügyében az eljárás megindításától számított hatvan napon belül köteles az eljárást befejezni.
(4) A 143. § (1) bekezdése szerinti egyesítés esetében az elintézési határidőt a legutoljára indult eljáráshoz képest kell
számítani.
(5) Az (1)–(2) bekezdés szerinti határidő legfeljebb tíz nappal, a (3) bekezdés szerinti határidő pedig legfeljebb harminc
nappal – indokolt esetben egy alkalommal – meghosszabbítható; erről legkésőbb az (1)–(3) bekezdés szerinti határidő
lejárta napján értesíteni kell azokat, akiket az eljárás megindításáról értesítettek.
(6) Az eljárás felfüggesztését az ügyfél nem kérheti.
A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata 152. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a határozatát a Közbeszerzési Hatóság nevében hozza meg.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában
a) az alaptalan kérelmet elutasítja;
b) a hivatalból indított vagy folytatott eljárásban megállapítja a jogsértés hiányát;
c) megállapítja jogsértés megtörténtét;
d) megállapítja a jogsértés megtörténtét és alkalmazza a (3) bekezdésben felsorolt jogkövetkezményeket;
e) a (4) bekezdésben meghatározott esetekben a jogsértés megállapítása mellett bírságot szab ki;
f) megállapítja a jogsértés megtörténtét és a külön jogszabályban meghatározottak szerint eltiltja az ajánlattevőt,
alvállalkozót, vagy a közbeszerzési eljárásban részt vett más szervezetet (személyt) a közbeszerzési eljárásban való
részvételtől.
(3) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában jogsértést állapít meg
a) a közbeszerzési eljárás befejezése előtt felhívhatja a jogsértőt az e törvénynek megfelelő eljárásra, illetve az
ajánlatkérő döntésének meghozatalát feltételhez kötheti;
b) megsemmisítheti az ajánlatkérőnek a közbeszerzési eljárás folyamán hozott vagy azt lezáró döntését, ha e döntés
alapján a szerződést még nem kötötték meg;
c) elrendelheti az ajánlattevőnek a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékéből való törlését;
d) az ajánlattevőt a külön jogszabályban meghatározottak szerint eltilthatja közbeszerzési eljárásban való
részvételtől;
e) bírságot szabhat ki az e törvény szabályait megszegő szervezettel (személlyel), valamint a jogsértésért felelős
személlyel vagy a szervezettel jogviszonyban álló, a jogsértésért felelős személlyel és szervezettel szemben.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság a jogsértés megállapítása mellett bírságot szab ki
a) ha a jogsértés a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével valósult meg;
b) a felek a szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok megsértésével kötöttek szerződést;
c) ha a szerződést hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn a
hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei;
d) ha az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén elmulasztotta a Közbeszerzési Döntőbizottság
előzetes értesítését;
e) ha a Közbeszerzési Hatóság elnöke kezdeményezte a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását
[141. §] és a Döntőbizottság megállapítja a jogsértés megtörténtét.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság annak eldöntésében, hogy indokolt-e a bírság kiszabása vagy az ajánlattevőnek a
közbeszerzési eljárásban történő részvételtől eltiltása, valamint a bírság összegének, illetve az eltiltás időtartamának
megállapításában az eset összes körülményét – így különösen a jogsérelem súlyát, a közbeszerzés tárgyát és értékét, a
jogsértésnek a közbeszerzési eljárást lezáró döntésre gyakorolt befolyását, az e törvénybe ütköző magatartás ismételt
tanúsítását, a jogsértőnek az eljárást segítő együttműködő magatartását – veszi figyelembe. A bírság összegének és az
eltiltás időtartamának megállapításakor figyelembe kell venni azt is, ha a jogsértés nyilvánvalóan szándékos volt.
Az eltiltásra vonatkozó döntés kérdésében a külön jogszabályban foglaltakat is figyelembe kell venni.
(6) A bírság mértékét a Kormány rendeletben szabályozza.
(7) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az ajánlatkérőnek az eljárást lezáró döntését, az ajánlatkérő köteles
a határozat végrehajthatóságának időpontjától számított harminc napon belül új eljárást lezáró döntést hozni. Ha az
eljárás előre láthatólag nem eredménytelen, döntése meghozatala előtt – határidő tűzésével – be kell szereznie
valamennyi érvényes ajánlatot tevő nyilatkozatát arról, hogy ajánlatát fenntartja. Amennyiben az ajánlattevő a
megadott határidőben nem nyilatkozott, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát nem tartja fenn.
(8) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság e § szerinti határozatában megállapítja a közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési
eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértését, az ajánlatkérőként, illetve az ajánlattevőként szerződő fél – a
Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának kézbesítésétől számított harminc napon belül – elállhat az érintett
közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéstől, feltéve, hogy a jogsértés befolyásolta a közbeszerzési eljárást
lezáró döntést.
A Közbeszerzési Döntőbizottság döntésének közlése és nyilvánosságra hozatala
153. § (1) Az eljárás felfüggesztését elrendelő végzést, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést, az eljárást
megszüntető végzést, az érdemi határozatot és a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozatot az
ügyfeleknek és egyéb érdekelteknek kézbesíteni kell. Amennyiben az eljárás felfüggesztését elrendelő végzés, a
kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzés, az eljárást megszüntető végzés, az érdemi határozat vagy az ügy
befejezését eredményező határozat támogatással megvalósuló közbeszerzésre vonatkozik, a határozatot a
közbeszerzéshez támogatást nyújtó szervezet részére is kézbesíteni kell.
(2) A kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést, az eljárást megszüntető végzést, az érdemi határozatot, a
közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozatot, valamint a szerződés megkötésének engedélyezése
tárgyában hozott végzést [144. § (4) bekezdés] meghozatala napján a Közbeszerzési Hatóság honlapján közzé kell
tenni. Az érdemi határozatot akkor is közzé kell tenni, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a tárgyalásról a
nyilvánosságot a 148. § (3) bekezdése alapján kizárta.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatát a honlapon akkor is közzéteszi, ha a határozat bírósági
felülvizsgálatát [157. §] kérték, erre a tényre azonban utalni kell.
(4) A kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzés, az eljárást megszüntető végzés, az érdemi határozat bírósági
felülvizsgálata esetén a bíróság határozatát (határozatait) – a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának megindítására
irányuló kérelem 137. § (9) bekezdése, illetve 144. § (5) bekezdése szerinti adatai és az ügy érdemében hozott
határozat mellett – a Közbeszerzési Hatóság honlapján szintén közzé kell tenni.
(5) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatának bírósági felülvizsgálatát kérik, az ajánlatkérő a
folyamatban lévő közbeszerzési eljárását felfüggesztheti, a szerződés megkötését elhalaszthatja a bíróság jogerős
határozatának meghozataláig.
Az előminősítési ügyekben indított jogorvoslati eljárás 154. § (1) Az előminősítési ügyekben indított jogorvoslati eljárásra a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására vonatkozó
rendelkezéseket a (2)–(4) bekezdés szerinti eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) Kérelmet nyújthat be a jelentkező az előminősítési kérelme elutasítása és az előminősítési listáról való törlése ellen.
A kérelem az ajánlatkérő erről történő írásbeli értesítésének kézhezvételét követő tizenöt napon belül nyújtható be.
(3) A kérelemben meg kell jelölni
a) a kérelmező (és képviselőjének) nevét, székhelyét (lakóhelyét);
b) a kérelemmel érintett, előminősítési rendszert működtető ajánlatkérő nevét, székhelyét;
c) az ajánlatkérő írásbeli értesítése kézhezvételének napját;
d) a megsértett jogszabályi rendelkezést;
e) a Közbeszerzési Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt, ennek indokait.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában a jogsértés megállapítása mellett megsemmisíti vagy megváltoztatja
az ajánlatkérő döntését.
A Közbeszerzési Döntőbizottság döntéshozatala egységének biztosítása 155. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottságon belül a jogorvoslati gyakorlat egységének biztosítása érdekében a közbeszerzési
biztosokat magában foglaló összkollégium működik.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a szervezeti és működési szabályzatában meghatározott ügyekre, ügycsoportokra
kollégiumot működtethet. A kollégium az egységes jogorvoslati gyakorlat biztosítása érdekében elemzi a
Közbeszerzési Döntőbizottság gyakorlatát, és véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben.
(3) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság valamely eljáró tanácsa elvi kérdésben döntött, köteles a döntését Közbeszerzési
Döntőbizottság elnökének bemutatni. A Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke az elvi kérdésben hozott döntést az
összkollégium elé terjeszti.
(4) Amennyiben az összkollégium megállapítja, hogy a döntés vagy annak valamely része elvi jelentőségű, a döntésről,
vagy annak adott részéről a honlapján iránymutatást tesz közzé.
(5) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság valamely eljáró tanácsa jogkérdésben el kíván térni az iránymutatásban
foglaltaktól, erről köteles a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökét tájékoztatni. A Közbeszerzési Döntőbizottság
elnöke a tervezett döntést az adott ügycsoport tekintetében illetékes kollégium vagy az összkollégium elé terjeszti, és
kikéri a kollégium vagy az összkollégium véleményét. Az eljáró tanács köteles a döntéshez a kollégium vagy az
összkollégium állásfoglalását bevárni, az azonban nem köti, az eljáró tanács az iránymutatástól eltérő döntést is
hozhat. Az eljáró tanács és a kollégium vagy összkollégium egyetértése esetén az új iránymutatásról, illetve az
iránymutatás módosításáról a Közbeszerzési Döntőbizottság a Közbeszerzési Hatóság honlapján tájékoztatást ad.
(6) A Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke a Közbeszerzési Döntőbizottság döntéshozatalát folyamatosan figyelemmel
kíséri. Ha arról szerez tudomást, hogy az eljáró tanácsok ellentétes elvi alapokon nyugvó döntéseket hoztak, erről
az összkollégiumot tájékoztatja. Az összkollégium a döntéshozatal egységének biztosítása érdekében állást foglal
az adott jogkérdésben. Az összkollégium állásfoglalásától csak az (5) bekezdésben foglaltak szerint lehet eltérni.
(7) A kollégiumok, illetve az összkollégium működésére vonatkozó szabályokat a Közbeszerzési Döntőbizottság
szervezeti és működési szabályzata határozza meg.
Jogorvoslat a Közbeszerzési Döntőbizottság döntése ellen 156. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottságnak az eljárás során hozott végzése ellen külön jogorvoslatnak csak akkor van helye,
ha azt törvény megengedi. E § szabályai szerint van helye jogorvoslatnak a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának
felfüggesztését elrendelő végzés, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzés, valamint az eljárást
megszüntető végzés ellen is.
(2) A jogorvoslati kérelmet a végzés kézbesítésétől számított nyolc napon belül kell benyújtani a Közbeszerzési
Döntőbizottsághoz. A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelmet az ügy irataival együtt beérkezését követően
haladéktalanul továbbítja a bíróságnak.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottságnak az eljárás során hozott végzése elleni külön jogorvoslati kérelmet a megyei
bíróság (Fővárosi Bíróság) nemperes eljárásban, soron kívül bírálja el. A bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság
végzését megváltoztathatja. A bíróság végzése ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye.
(4) A bíróság eljárására a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XX. Fejezetét kell
megfelelően alkalmazni, amennyiben e törvényből, illetve a nemperes eljárás jellegéből más nem következik.
157. § A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata ellen fellebbezésnek, újrafelvételi eljárásnak helye nincs. Akinek
jogát vagy jogos érdekét a Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata sérti, illetve a Közbeszerzési
Döntőbizottság eljárását a 140. § alapján kezdeményező szervezet vagy személy keresettel kérheti a bíróságtól annak
felülvizsgálatát. A felülvizsgálat kérésének indoka nemcsak a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszabálysértése lehet,
hanem az a körülmény is, ha a felperes szerint a Közbeszerzési Döntőbizottság nem megfelelően értékelte, minősítette
a kérelmezett korábbi eljárását, döntését e törvény szabályaira tekintettel.
158. § (1) A keresetlevelet a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül kizárólag a Közbeszerzési
Döntőbizottsághoz lehet benyújtani.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a keresetlevelet az ügy irataival – a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó
nyilatkozatával együtt – a keresetlevél beérkezését követő öt napon belül továbbítja a bírósághoz és egyidejűleg
tájékoztatja a bíróságot a Közbeszerzési Döntőbizottság előtti eljárásban részt vett ügyfelekről és azon érdekeltekről,
akikre a határozat rendelkezést tartalmaz.
(3) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt az a személy, aki a 136. §-ban meghatározott
okok alapján közbeszerzési biztosként sem járhatna el.
159. § (1) A bíróság a keresetlevelet nyolc napon belül megvizsgálja, valamint ezen belül a jogszabálynak megfelelő
keresetlevelet a Közbeszerzési Döntőbizottság nyilatkozatával együtt megküldi a felperes részére.
(2) Ha a keresetlevél a határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmet tartalmaz, a bíróság annak
tárgyában az iratoknak a bírósághoz érkezését követő öt napon belül határoz és határozatát haladéktalanul megküldi
a feleknek.
(3) Az ellenérdekű felet, valamint a közbeszerzési ügyben szerepelt azon érdekelteket, akikre nézve a Közbeszerzési
Döntőbizottság határozata rendelkezést tartalmaz, a bíróság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig értesíti a
beavatkozás lehetőségéről, azzal, hogy a beavatkozást az értesítés kézhezvételét követő nyolc napon belül kell
bejelenteni a bíróságnak, mely határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(4) A perben a beadványok hiányosságának pótlására legfeljebb nyolcnapos határidő adható, melyet egyszer, indokolt
esetben további legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
160. § (1) A bíróság az ügy érdemében tárgyaláson kívül határoz, a felek bármelyikének kérésére azonban tárgyalást tart.
Tárgyalás tartását a felperes a keresetlevélben, az alperes pedig a keresetlevélre tett nyilatkozatában kérheti. Ennek
elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs. A beavatkozó tárgyalás tartását a Pp. 338. §-ának (3) bekezdése szerint
kérheti. A tárgyaláson kívüli elbírálásra a Pp. 338. §-ának (5), (7) és (8) bekezdését alkalmazni kell.
(2) A Pp. 332/B. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az első tárgyalást az iratoknak a bírósághoz érkezését követő
harminc napon belül kell megtartani, és ha nincs szükség bizonyítási eljárás lefolytatására, vagy tárgyaláson kívüli
eljárás esetén, e határidőn belül elbírálni. A határidők számításakor a hiánypótlásra fordított idő nem vehető
figyelembe.
(3) A bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát – a bírság összegét is ideértve – megváltoztathatja és
alkalmazhatja a 152. § (2) bekezdés f) pontja, valamint a (3) és (4) bekezdése szerinti jogkövetkezményeket.
(4) A bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát kizárólag abban az esetben helyezi hatályon kívül, ha a
Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a jogorvoslati eljárás lényeges és az ügy érdemére kiható szabályainak
megsértésére került sor.
(5) A bíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, kivéve, ha a bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság
határozatát megváltoztatja.
(6) A bíróság határozatát a meghozatalától számított nyolc napon belül a felek részére kézbesíteni kell.
(7) A bíróság a 152. § (2) bekezdés f) pontját és a (3) bekezdés d) pontját alkalmazó határozatát megküldi a Közbeszerzési
Hatóságnak.
A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés
miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per
161. § (1) A kérelmező a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálatát, valamint a határozat alapjául szolgáló
szerződés – a 127. § (1) bekezdésében meghatározott okok miatti – érvénytelenségének kimondását és az
érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazását kizárólag ugyanazon perben kérheti. A pert a Közbeszerzési
Döntőbizottság, valamint a szerződő felek ellen kell megindítani, a keresetlevelet a határozat kézbesítésétől számított
tizenöt napon belül kell benyújtani a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz
(2) A perben egyéb polgári jogi igény nem érvényesíthető, a szerződés érvénytelenségének a 127. § (1) bekezdésében
nem szereplő érvénytelenségi okok miatti megállapítása nem kérelmezhető.
(3) A perben a Pp. XX. Fejezetét az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság a keresetlevelet az ügy irataival, valamint a 158. § (2) bekezdésben foglalt
tájékoztatással és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt a keresetlevél beérkezését követő öt
napon belül továbbítja a bírósághoz.
162. § (1) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt az a személy, aki a 136. §-ban meghatározott
okok alapján közbeszerzési biztosként sem járhatna el.
(2) A keresetet csak a perindításra nyitva álló határidőn belül lehet megváltoztatni, illetve kiterjeszteni. A Pp. 335/A. §-ának
(2) bekezdését ebben az esetben is alkalmazni kell.
(3) Ha valamelyik fél tárgyalás tartását kéri, az ügyben tartott tárgyalást követően a bíróság felhívása nélkül előterjesztett
további észrevételeket vagy nyilatkozatokat a bíróság nem veszi figyelembe döntése meghozatalakor.
163. § (1) A bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát – a bírság összegét is ideértve – megváltoztathatja és
alkalmazhatja a 152. § (2) bekezdés f) pontja, valamint a (3) és (4) bekezdése szerinti jogkövetkezményeket. Ha a
bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát hatályon kívül helyezi, a szerződés érvénytelenségének
tárgyában a pert megszünteti. A bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát kizárólag abban az esetben
helyezi hatályon kívül, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a jogorvoslati eljárás lényeges és az ügy
érdemére kiható szabályainak megsértésére került sor.
(2) Ha a bíróság a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés részleges érvénytelenségét, illetve az érvénytelenség
hiányát kifejezetten a 127. § (2) bekezdése alapján állapítja meg, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset
összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének tizenöt százaléka. Ha az érvénytelenség
jogkövetkezményeinek megállapításakor a bíróság a szerződést a határozathozatalig terjedő időre hatályossá
nyilvánítja, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a
szerződés értékének tíz százaléka.
(3) A bíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, kivéve a szerződés érvénytelensége tárgyában hozott
határozatot, illetve ha a bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát megváltoztatja.
A szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti polgári per
164. § (1) Ha az ügy érdemében hozott határozatában a Közbeszerzési Döntőbizottság a 127. § (1) bekezdés szerinti jogsértést
állapít meg, pert indít a szerződés érvénytelenségének kimondása és az érvénytelenség jogkövetkezményeinek
alkalmazása iránt. A perindítással egyidejűleg a Közbeszerzési Döntőbizottságnak ideiglenes intézkedésként kérnie
kell a bíróságtól a szerződés további teljesítésének felfüggesztését. A Közbeszerzési Döntőbizottságot a perben teljes
költségmentesség illeti meg.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság az (1) bekezdés szerinti pert érdemi határozatának meghozatalától számított harminc
napon belül indítja meg. A határidő elmulasztása esetén a Pp. szabályai szerint van helye igazolásnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti perindításról a Közbeszerzési Döntőbizottság a Közbeszerzési Hatóság honlapján tájékoztatást
tesz közzé. A tájékoztatás tartalmazza az adott ügy megnevezését (adott esetben a kapcsolódó közbeszerzési eljárás
megjelölését), az ügy érdemében hozott határozat megjelölését, a keresetlevél benyújtásának időpontját, valamint a
peres felek megnevezését.
(4) Ha a bíróság az (1) bekezdés szerinti perben megállapítja a szerződés 127. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerint
meghatározott okok miatti érvénytelenségét, a szerződés megkötésének időpontjától kezdve érvénytelenné válik, és
a szerződés megkötése előtt fennállott helyzetet kell visszaállítani.
(5) Ha a bíróság a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés részleges érvénytelenségét, illetve az érvénytelenség
hiányát kifejezetten a 127. § (2) bekezdése alapján állapítja meg, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset
összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének tizenöt százaléka. Ha az érvénytelenség
jogkövetkezményeinek megállapításakor a bíróság a szerződést a határozathozatalig terjedő időre hatályossá
nyilvánítja, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a
szerződés értékének tíz százaléka.
(6) Az (1) bekezdés szerinti perre az a megyei bíróság kizárólagosan illetékes, amely ugyanazon közbeszerzési jogsértés
ügyében a 157. § szerinti közigazgatási perben eljár. Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a 127. § (1) bekezdés
a)–c) pontja szerinti jogsértést megállapító érdemi határozatának bírósági felülvizsgálatát kérték, a Közbeszerzési
Döntőbizottság által ugyanazon ügyben indított polgári pert – amennyiben a közigazgatási per indul később – a 157. §
szerinti közigazgatási per bíróságához át kell tenni. A közigazgatási pert és a Közbeszerzési Döntőbizottság által
indított polgári pert egyesíteni kell. A Közbeszerzési Döntőbizottság köteles haladéktalanul tájékoztatni a polgári
perben eljáró bíróságot arról, ha a 127. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti jogsértést megállapító érdemi
határozatának bírósági felülvizsgálatát kérő keresetlevelet nála benyújtották.
(7) A (6) bekezdés szerinti egységes perben a Pp. XX. Fejezetét a 161. § (2) bekezdésében, a 162. § (1)–(3) bekezdésében,
valamint a 163. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
A közbeszerzésekkel kapcsolatos egyéb polgári perek 165. § (1) A 161. § (1) bekezdésében és a 164. § (1) bekezdésében foglalt esetek kivételével a közbeszerzésre, illetve a
közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértésére alapított bármely polgári jogi igény
érvényesíthetőségének feltétele, hogy a Közbeszerzési Döntőbizottság, illetve – a Közbeszerzési Döntőbizottság
határozatának felülvizsgálata során – a bíróság a jogsértést jogerősen megállapítsa.
(2) Ha az ajánlattevő kártérítésként kizárólag az ajánlat elkészítésével és a közbeszerzési eljárásban való részvétellel
kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítését követeli az ajánlatkérőtől, e kártérítési igény érvényesítéséhez
elegendő azt bizonyítania, hogy
a) ajánlatkérő megsértette a közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok valamely
rendelkezését, és
b) valódi esélye volt a szerződés elnyerésére, valamint
c) a jogsértés kedvezőtlenül befolyásolta a szerződés elnyerésére vonatkozó esélyét.
Az Európai Bizottság eljárása 166. § (1) Amennyiben az Európai Bizottság a Második Rész szerinti közbeszerzési eljárásban a közbeszerzésekre vonatkozó
európai közösségi jogszabályok nyilvánvaló megsértését észleli, a (2) bekezdés szerint eljárást kezdeményezhet.
(2) Az Európai Bizottság az észlelt jogsértésről értesíti az ajánlatkérőt is, és felhívja a jogsértésnek a szerződés megkötéséig
történő orvoslására.
(3) Az ajánlatkérő a jelzett jogsértéssel kapcsolatos tájékoztatását a Közbeszerzési Hatóságnak köteles megküldeni oly
módon, hogy a Közbeszerzési Hatóság a megkeresés kézhezvételétől számított huszonegy, a közszolgáltatói
szerződéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárás esetében harminc napon belül továbbítani tudja azt az Európai
Bizottság részére.
(4) Az ajánlatkérő különösen arról köteles tájékoztatást adni, hogy
a) a jogsértést orvosolták, vagy
b) a jogsértést nem orvosolták, vagy
c) az érintett közbeszerzési eljárását felfüggesztette, illetve ha a Közbeszerzési Döntőbizottság jogorvoslati
eljárásban ideiglenes intézkedésként a közbeszerzési eljárás felfüggesztését rendelte el.
(5) A (4) bekezdés b) pontja szerinti tájékoztatást indokolással kell ellátni. Ha az állítólagos jogsértés orvoslására azért nem
került sor, mert az folyamatban lévő jogorvoslati eljárás tárgyát képezi, a Közbeszerzési Hatóság haladéktalanul
tájékoztatja az Európai Bizottságot a jogorvoslati eljárás során hozott határozatról.
(6) A (4) bekezdés c) pontja szerinti esetben a Közbeszerzési Hatóság szintén haladéktalanul tájékoztatja az Európai
Bizottságot a közbeszerzési eljárás, illetve a jogorvoslati eljárás eredményéről, a jelzett jogsértés orvoslásának
kérdéséről.
HATODIK RÉSZ
A KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 167. § (1) Az e törvényben meghatározott célok érvényesülésének biztosítása érdekében Közbeszerzési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) működik, amely csak az Országgyűlésnek van alárendelve.
(2) A Hatóság az Országgyűlés felügyelete alatt álló, önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv, amely
az e törvényben meghatározott feladatkörében általános hatáskörrel rendelkezik. Székhelye Budapest.
(3) A Hatóság költségvetését az éves központi költségvetésben elkülönítetten kell előirányozni. Előirányzatának terhére
az Országgyűlés jóváhagyása nélkül év közben nem hajtható végre átcsoportosítás.
A Hatóság keretében működő Tanács tagjai, tisztségviselői 168. § (1) A Közbeszerzési Hatóság keretében Tanács (a továbbiakban: Tanács) működik, amely tíz tagból áll. A Tanácsban az
egyes közérdekű célokat, az ajánlatkérőket és az ajánlattevőket azonos számú tag képviseli.
(2) A törvény alapelveinek és egyes közérdekű céloknak az érvényesítése a Tanácsban a következő szervezetek vagy
személyek által kijelölt személyek feladata:
a) a Gazdasági Versenyhivatal elnöke;
b) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter;
c) a gazdaságpolitikáért felelős miniszter.
(3) A közbeszerzési eljárás ajánlatkérőinek általános érdekeit a Tanácsban a következő szervezetek vagy személyek által
kijelölt személyek képviselik:
a) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség által kijelölt személy;
b) a helyi önkormányzatok országos szövetségei által együttesen kijelölt személy;
c) az építésügyért felelős miniszter által kijelölt személy.
(4) A közbeszerzési eljárás ajánlattevőinek általános érdekeit a Tanácsban a munkáltatók országos érdekképviseletei és az
országos gazdasági kamarák által kijelölt három személy képviseli.
(5) A Tanács elnöke a Tanács tagjává válik akkor is, ha nem a tagok közül választották. Ha a Tanács elnökét a Tanács tagjai
közül választották, az elnök a továbbiakban nem képviseli az őt kijelölő (kijelölők) szerinti általános célokat vagy
érdekeket, a kijelölő (kijelölők) pedig jogosult a Tanácsba új tagot kijelölni. A kijelölő (kijelölők) a Tanács elnökével
szemben nem élhet a 170. § (6) bekezdésének b) pontjában és (7) bekezdésében biztosított jogával.
(6) A Tanács tagja évenként köteles beszámolni az őt kijelölőnek (kijelölőknek) az általa érvényesítendő célok, illetőleg
képviselendő általános érdekek, továbbá e törvény céljainak megvalósulása érdekében a Tanácsban folytatott
tevékenységéről, valamint ezeknek a közbeszerzések terén való érvényesüléséről.
(7) A Tanács elnöke, alelnöke és tagja az országgyűlési képviselőkre vonatkozó szabályok szerint köteles
vagyonnyilatkozatot tenni, első ízben a kijelölését követő harminc napon belül. A vagyonnyilatkozat nyilvántartására,
ellenőrzésére, kezelésére az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatának nyilvántartására, ellenőrzésére,
kezelésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
169. § (1) Nem lehet a Tanács tagja, aki
a) országgyűlési képviselő;
b) büntetett előéletű.
(2) A tagok megbízatása legalább két évre szól.
(3) A Tanács elnöke a Hatóság elnöke. A Tanács alelnöke a Hatóság alelnöke. Összeférhetetlenség miatt meg kell szüntetni
a Hatóság elnökének, alelnökének és a Tanács tagjának a megbízatását, ha vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének
teljesítését megtagadja, a teljesítést elmulasztja, vagy vagyonnyilatkozatában lényeges adatot, tényt valótlanul közöl.
(4) A tagok kijelölésének és visszahívásának az (1)–(3) bekezdés esetén kívüli szabályait a kijelölő szervezetek állapítják
meg úgy, hogy a Tanács működőképessége állandóan biztosítható legyen.
(5) A tagok megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni. 170. § (1) A Hatóság elnökének öt évre történő kinevezéséről a Tanács a jelen levő tagok kétharmados szótöbbségével dönt.
A kinevezés egyszer ismételhető.
(2) A Hatóság elnökére a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvényt az e törvény szerinti eltérésekkel kell
alkalmazni.
(3) A Hatóság elnöke a közigazgatási államtitkárt megillető illetményre, valamint egyéb juttatásokra jogosult.
(4) A Hatóság elnöke felett a munkáltatói jogokat a Tanács gyakorolja, az elnök az összeférhetetlenségével kapcsolatos
bejelentést a Tanácsnak köteles megtenni.
(5) A Tanács a tagok közül öt évre a jelen levő tagok kétharmados szótöbbségével hozott döntéssel választja a Hatóság
alelnökét.
(6) A Hatóság elnökének, alelnökének és a Tanács tagjainak megbízatása megszűnik
a) a megbízatás időtartamának lejártával;
b) visszahívással;
c) lemondással;
d) a 169. § (1) bekezdésében foglalt körülmények bekövetkezése esetében;
e) a tisztségre méltatlanná vagy tartósan alkalmatlanná válás esetében;
f) halálával;
g) az összeférhetetlenség megállapításával.
(7) A (6) bekezdés e) és g) pontja szerinti esetben a megbízatás megszűnését a Tanács a jelen levő tagok kétharmadának
szavazatával – az érintett személyt kijelölő szervezetek, személyek véleményének figyelembevételével – állapítja meg.
(8) Amennyiben a Hatóság elnöke megbízatása időtartamának lejártáig a Tanács nem dönt az új elnök kinevezéséről, az
elnök megbízatása az adott naptári év végéig meghosszabbodik.
171. § (1) A Hatóság elnöke
a) képviseli a Hatóságot és az annak keretében működő Tanácsot;
b) meghívása esetén részt vesz az Országgyűlés és bizottságainak ülésein és ismerteti a Hatóság éves beszámolóját;
c) a közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról elnöki tájékoztatót ad ki;
d) a halasztást nem tűrő ügyek eldöntése érdekében – a Hatóság szervezeti és működési szabályzatában
meghatározottak szerint – az ülések közötti időszakban rövid úton való szavazást kezdeményez;
e) gyakorolja a munkáltatói jogokat a Hatóság főtitkára (a továbbiakban: főtitkár), a Hatóság Titkárságának
alkalmazottai, valamint a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke, elnökhelyettese és a közbeszerzési biztosok
vonatkozásában.
(2) A Hatóság elnökét távolléte esetén az alelnök teljes jogkörrel helyettesíti.
A Hatóság feladata és hatásköre 172. § (1) A Hatóság feladata, hogy a közérdeket, az ajánlatkérők és az ajánlattevők érdekeit figyelembe véve, hatékonyan
közreműködjön a közbeszerzési politika alakításában, a jogszerű közbeszerzési magatartások kialakításában és
elterjesztésében, elősegítve a közpénzek nyilvános és átlátható módon történő elköltését.
(2) A Hatóság keretében működő Tanács
a) figyelemmel kíséri e törvény szabályainak érvényesülését, kezdeményezi az arra jogosultnál a közbeszerzésekkel
kapcsolatos jogszabályok megalkotását, módosítását;
b) véleményezi a közbeszerzésekkel és a Tanács működésével kapcsolatos jogszabálytervezeteket, valamint
jogszabály-koncepciókat;
c) megállapítja a Közbeszerzési Döntőbizottság létszámát;
d) kinevezi, illetőleg felmenti a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökét, elnökhelyettesét és a közbeszerzési
biztosokat; elbírálja a közbeszerzési biztosokkal kapcsolatos összeférhetetlenségi ügyeket;
e) naprakészen vezeti és a honlapján közzéteszi
ea) a törvény hatálya alá tartozó ajánlatkérők listáját,
eb) a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékét, meghatározza a minősítési szempontokat és azok igazolási
módjait,
ec) a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékét,
ed) a közbeszerzési eljárásban való részvételtől eltiltott ajánlattevők listáját, amely lista tartalmazza az eltiltás
idejét is; f) nyilvántartást vezet a közbeszerzésekről;
g) éves összesített statisztikai jelentést készít;
h) gondoskodik a „Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsának Hivatalos Lapja” (a továbbiakban:
Közbeszerzési Értesítő) szerkesztéséről, a közbeszerzési és a tervpályázati eljárással kapcsolatos hirdetmények
közzétételéről, valamint ellenőrzéséről, továbbá az e törvény által előírt egyéb adatok, információk honlapján,
illetve a Közbeszerzési Értesítőben történő közzétételéről;
i) honlapján a beérkezés időpontjában közzéteszi a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményező
kérelem, valamint a hivatalbóli kezdeményezés – ideértve a Döntőbizottság elnöke által megindított jogorvoslati
eljárás kezdeményező iratát – adatait, a Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi és a közbeszerzési ügy befejezését
eredményező határozatát, továbbá a határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság határozatát
(határozatait);
j) kialakítja és működteti, valamint honlapján közzéteszi a jogorvoslati határozatok nyilvános adatbázisát, amelyben
biztosítja, hogy a döntőbizottsági és a bírósági határozatok elektronikusan, ingyenesen, teljeskörűen, tárgyszavas
keresési lehetőséggel bárki által elérhetőek legyenek;
k) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszterrel egyeztetve a közbeszerzési jogszabályok alkalmazását
elősegítendő útmutatót készít a jogorvoslati döntésekből levonható tapasztalatok alapján, valamint a
közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról; az útmutatót honlapján, továbbá a Közbeszerzési
Értesítőben közéteszi;
l) figyelemmel kíséri a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések módosítását és teljesítését;
m) elősegíti a közbeszerzési információk nyilvánosságát, az elektronikus közbeszerzési adatbázisok használatának
elterjedését, továbbá az elektronikus eljárási és kommunikációs lehetőségek támogatását;
n) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszterrel együttesen részt vesz a közbeszerzési eljárásban részt vevők
oktatására vonatkozó feltételrendszer kialakításában és a közbeszerzési tárgyú képzések koordinálásában,
felügyeletében és ellenőrzésében;
o) kapcsolatot tart más államok közbeszerzési szervezeteivel;
p) folyamatosan frissíti, karbantartja és honlapján közzéteszi az egyes ágazatokban szokásos vagy megállapított
béreket és kapcsolódó közterheket;
q) elfogadja saját szervezeti és működési, valamint más, működését érintő belső szabályzatát – így különösen a
hirdetmények vizsgálata kapcsán a jogorvoslati eljárás indításának eljárásrendjét -, továbbá költségvetési
javaslatát és éves költségvetési beszámolóját;
r) ellátja a részére törvényben előírt egyéb feladatokat.
(3) A Tanács évente beszámolót készít az Országgyűlésnek tevékenységéről, a közbeszerzések tisztaságával és
átláthatóságával kapcsolatos tapasztalatairól, valamint a jogorvoslati ügyek tapasztalatairól. A beszámolónak
megállapításokat kell tartalmaznia a közbeszerzési eljárások számának és értékének alakulására, a hazai ajánlattevők
és ezen belül a mikro-, kis- és középvállalkozások helyzetére vonatkozóan. A Tanács a beszámolót tájékoztatásul az
Állami Számvevőszéknek is megküldi.
(4) A Hatóság a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékének vezetése céljából jogosult a kérelmező által megnevezett
személyek természetes személyazonosító adatait, valamint képzettségre és végzettségre, szakmai gyakorlatra
vonatkozó adatait kezelni.
(5) A Hatóság a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékének vezetése céljából jogosult a hivatalos közbeszerzési
tanácsadó természetes személyazonosító adatait, elérhetőségi címét, végzettségét, a cselekvőképességére és
büntetett előéletre vonatkozó adatokat, a munkáltatóra és a tanácsadó közbeszerzési gyakorlatára vonatkozó
adatokat, valamint azt nyilvántartani, hogy a tanácsadó jogosult-e az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 5. §-ának
(1) és (2) bekezdésében meghatározott tevékenység folytatására.
(6) A Hatóság az (5) bekezdésben foglalt adatokat a hivatalos közbeszerzési tanácsadó jegyzékből történő törlését
követően egy évig kezelheti. Törölni kell a névjegyzékből a hivatalos közbeszerzési tanácsadót, ha nem felel meg a
külön jogszabályban meghatározott bejegyzési feltételeknek, ha a (7) bekezdésben foglalt valamely kizáró ok
bekövetkezik vagy jogerős határozattal megállapították, hogy a hivatalos közbeszerzési tanácsadó ilyen minőségében
szándékos jogszabálysértést követett el, ha a névjegyzékbe vétel hatálya lejárt és nem nyújtottak be megújítási
kérelmet vagy azt a hatóság elutasította, ha azt a hivatalos közbeszerzési tanácsadó kéri, valamint a névjegyzékben
szereplő személy halála esetén.
(7) Nem lehet hivatalos közbeszerzési tanácsadó, aki
a) korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen;
b) a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült;
c) közbeszerzési biztos;
d) a Közbeszerzési Hatóság elnöke vagy alelnöke;
(8) A bejegyzés iránti kérelemhez csatolni kell azokat az okiratokat vagy azok hiteles másolatát is, amelyek a (7) bekezdés
szerinti kizáró ok fenn nem állását igazolják.
(9) A Hatóság a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi szerződésekről, továbbá azokról az államokról, amelyekkel
Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van a külpolitikáért felelős miniszterrel egyeztetve
útmutatót ad ki.
(10) A Hatóság feladatkörében hozott határozatával és végzésével szemben nincs helye fellebbezésnek.
(11) A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatainak, valamint a közbeszerzési eljárások bírósági felülvizsgálata során
hozott határozatok közzétételére az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény (a továbbiakban:
Einfotv.) Negyedik Részének rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a közbeszerzési eljárásban hozott bírósági határozatok és a Közbeszerzési Döntőbizottság által hozott
határozatok gyűjteményének közzétételére az Einfotv. 16. § (2) bekezdésétől eltérően a Közbeszerzési Hatóság
köteles,
b) az Einfotv. 17. § (3) bekezdés szerinti anonimizált digitális másolatkészítésre a Közbeszerzési Döntőbizottság
határozatai tekintetében a Közbeszerzési Döntőbizottság köteles,
c) az Einfotv. 18. § (4) bekezdése szerinti kérelem a Közbeszerzési Hatóság elnökéhez terjeszthető elő,
d) az Einfotv. 17. § (5)–(8) bekezdése nem alkalmazható,
e) az Einfotv. 17. § (3) bekezdése és a 19. § (1) bekezdése azzal alkalmazandó, hogy a határozatot meghozó bíróság
elnöke a gyűjteményben történő közzététel céljából küldi meg a határozatot az Országos Igazságszolgáltatási
Tanácsnak, aki azt – és az Einfotv. 17. § (3) bekezdésében foglalt kapcsolódó határozatokat – köteles a
Közbeszerzési Hatóság elnökének rendelkezésére bocsátani.
A Tanács működése 173. § (1) A Tanács testületi üléseit szükség szerint, de évente legalább hat alkalommal tartja.
(2) A Tanács határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van.
(3) A Tanács határozatait – az e törvényben foglalt kivételektől eltekintve – egyszerű szótöbbséggel hozza.
(4) A Tanácsnak a 172. § (2) bekezdésének d) pontja tárgyában hozott határozata előkészítésében és eldöntésében nem
vehet részt a Tanács azon tagja, aki az üggyel érintett személy hozzátartozója.
(5) A Tanácsnak a hivatalos közbeszerzési tanácsadókra, illetve a minősített ajánlattevőkre vonatkozó eljárásban nem
vehet részt a Tanács azon tagja, illetőleg annak előkészítésében a Tanács szervezetének azon alkalmazottja, akinek az
eljárással érintettekhez személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik.
(6) A Tanács tagja az elnöknek köteles bejelenteni, ha személyére nézve a (4)–(5) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi
ok áll fenn vagy az keletkezett, és köteles a folyamatban levő eljárásban való részvételét azonnal megszüntetni.
174. § (1) A Hatóság üzletszerű gazdasági tevékenységet nem folytathat, vagyoni hozzájárulást semmilyen szervezettől vagy
személytől nem fogadhat el, részükre vagyoni hozzájárulást nem nyújthat.
(2) A beszedett igazgatási szolgáltatási díj teljes összege, továbbá a rendbírság és a bírság ötven százaléka a Hatóság saját
bevétele, a fennmaradó ötven százalék a központi költségvetés központosított bevételét képezi a (4) bekezdésben
meghatározott elszámolási rend szerint. A hirdetmények ellenőrzéséből származó bevételt a Hatóságnak részben az
e törvényben foglalt feladatainak ellátásához szükséges informatikai háttér biztosítására kell fordítania.
(3) A (2) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjakat, továbbá a rendbírságnak és a bírságnak a Hatóságnál
fennmaradó részét a Hatóság törvényben előírt feladatainak teljesítése során felmerülő kiadásokra kell fordítani.
(4) A Hatóság – a díjfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzéséhez – a befizetett igazgatási szolgáltatási díjakról,
rendbírságról, bírságról külön nyilvántartást vezet. A Hatóság a Pp. 339. §-ának (1) bekezdésére és 339. §-a
(2) bekezdésének q) pontjára, valamint e törvény vonatkozó rendelkezéseire tekintettel a tárgyévben keletkezett
visszafizetési kötelezettségeivel csökkentett összegű tárgyévi bírság bevételeivel a december 31-i állapot szerint
köteles elszámolni. A díjak, a rendbírság, a bírság nyilvántartására, kezelésére és elszámolására egyebekben a
költségvetés alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeiről szóló jogszabályt kell
alkalmazni.
(5) A (2) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjak tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Itv.)
a) 3. §-ának (4) bekezdésében és 28. §-ának (2)–(3) bekezdésében foglaltakat a díjfizetési kötelezettségre,
b) 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, illetőleg 31. §-ának (2), (4), (5), (7) bekezdésében foglaltakat a
díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására,
c) 86. §-ában foglaltakat az elévülésre
megfelelően kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
A Hatóság szervezete 175. § (1) A Tanács tevékenységével kapcsolatos koordinációt, döntéseinek előkészítését és végrehajtását, továbbá az ennek
végzéséhez szükséges adatgyűjtő, nyilvántartó, valamint adminisztratív tevékenységet a Hatóság Titkársága végzi.
A Titkárságot a főtitkár vezeti.
(2) A főtitkár és a Titkárság alkalmazottai a Hatósággal állnak közszolgálati jogviszonyban, mely jogviszonyra a
köztisztviselők jogállásáról szóló törvényt kell alkalmazni. A főtitkár a helyettes államtitkárnak járó illetményre,
valamint egyéb juttatásokra jogosult.
(3) A Hatóság a Titkárság keretében Szerkesztőbizottságot működtet a Közbeszerzési Értesítő szerkesztésével kapcsolatos
feladata végrehajtásának érdekében.
176. § (1) A Tanács mellett a Hatóság keretében Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) működik,
amelynek feladata a közbeszerzésekkel és a tervpályázati eljárásokkal kapcsolatos jogsértő vagy vitás ügyek miatti
jogorvoslat intézése.
(2) A Döntőbizottság hatékony működését a Hatóság költségvetéséből kell biztosítani.
(3) A Döntőbizottság a Tanács által meghatározott számú és a Hatósággal közszolgálati jogviszonyban álló közbeszerzési
biztosból, valamint elnökből áll, akiket a Tanács nevez ki és ment fel.
(4) A Döntőbizottság elnökét és elnökhelyettesét a Tanács a jelen lévő tagok kétharmadának szavazatával, öt évre
választja meg. A Döntőbizottság elnökhelyettesét a Tanács a közbeszerzési biztosok közül választja meg, az
elnökhelyettes személyére a Döntőbizottság elnöke tesz javaslatot. A Döntőbizottság elnöke és elnökhelyettese
újraválasztható.
(5) A Döntőbizottság elnöke az lehet, aki legalább tízéves közbeszerzési és legalább hároméves bírói gyakorlattal vagy
legalább tízéves közbeszerzési és legalább hároméves közbeszerzési biztosi gyakorlattal, továbbá jogi szakvizsgával
rendelkezik.
(6) A Döntőbizottság elnökének közszolgálati jogviszonyára a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvényt
(a továbbiakban: Ktv.) a közbeszerzési biztosok köztisztviselői jogviszonyára vonatkozó, e törvényben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(7) A Döntőbizottság elnöke helyettes államtitkárt megillető illetményre, valamint egyéb juttatásokra jogosult.
Az elnökhelyettes a főosztályvezetői illetményre jogosult.
(8) A Döntőbizottság a szervezeti és működési szabályzatában meghatározott ügyekre, ügycsoportokra kollégiumot
működtet. A kollégium az egységes jogorvoslati gyakorlat biztosítása érdekében elemzi a Döntőbizottság gyakorlatát,
és véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben.
177. § (1) A Döntőbizottság elnöke
a) irányítja a Döntőbizottság munkáját;
b) képviseli a Döntőbizottságot;
c) elkészíti és a Tanácshoz jóváhagyásra előterjeszti a Döntőbizottság szervezeti és működési szabályzatát;
d) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását;
e) a Döntőbizottság eljárását kezdeményező kérelem benyújtását követően haladéktalanul gondoskodik a
kérelemmel érintett eljárás megnevezésének, tárgyának, az ügyfelek megnevezésének és a kérelem megérkezése
időpontjának, továbbá a Döntőbizottság érdemi, a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozatának,
és a szerződés megkötését engedélyező végzésének, valamint a határozat bírósági felülvizsgálata esetén a
bíróság határozatának (határozatainak) közzétételéről;
f) gondoskodik a kollégium 176. § (8) bekezdése szerinti véleményének a közbeszerzési biztosok általi
megismeréséről.
(2) A Döntőbizottság elnökét távolléte esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti.
178. § (1) A Hatóság elnöke, alelnöke és a Tanács tagjai, a főtitkár, a Titkárság alkalmazottai és a közbeszerzési biztosok vagy azon
személyek, akik ilyen tisztséget viseltek, tevékenységet végeztek, a feladatuk ellátásával kapcsolatban tudomásukra
jutott minősített adatot és üzleti titkot kötelesek megőrizni.
(2) A Hatóság elnöke, illetőleg a közbeszerzési biztos megkeresésére a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyben minden
szervezet köteles tizenöt napon belül tájékoztatást adni.
A közbeszerzési biztosok közszolgálati jogviszonya 179. § (1) A közbeszerzési biztosok közszolgálati jogviszonyára a Ktv.-t az e törvény szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Közbeszerzési biztos az lehet, aki felsőfokú végzettséggel és legalább hároméves szakmai gyakorlattal, valamint
közigazgatási, illetőleg jogi szakvizsgával rendelkezik.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott szakvizsga előírásra a Ktv.-ben meghatározott határidőket megfelelően alkalmazni
kell.
(4) A közbeszerzési biztos – tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá eső szellemi
tevékenység kivételével – más megbízást nem fogadhat el, más keresőfoglalkozást nem folytathat, nem lehet
gazdasági társaságban személyes közreműködésre kötelezett tag, vezető tisztségviselő, felügyelőbizottsági tag.
(5) Nem lehet közbeszerzési biztos, aki
a) országgyűlési, helyi önkormányzati képviselő, polgármester, illetőleg kamarai tisztségviselő;
b) gazdasági társaságban huszonöt százaléknál, illetőleg huszonöt millió forintnál nagyobb tulajdoni részesedéssel
rendelkezik.
(6) A közbeszerzési biztost a Ktv. előmeneteli szabályainak megfelelően kell besorolni azzal az eltéréssel, hogy a besorolási
fokozatánál kettővel magasabb besorolási fokozathoz tartozó illetményre jogosult.
(7) A főtanácsosi besorolású közbeszerzési biztos osztályvezetői illetményre, a vezető-főtanácsosi besorolású
közbeszerzési biztos pedig főosztályvezető-helyettesi illetményre jogosult.
(8) A közbeszerzési biztos közszolgálati jogviszonya felmentéssel szűnhet meg a Ktv.-ben szabályozottakon túlmenően
akkor is, ha a Tanács a Döntőbizottság létszámát csökkentette.
(9) Ha a közbeszerzési biztos megbízatása megszűnik, akkor őt a Ktv. szabályai szerint újra be kell sorolni.
(10) A közbeszerzési biztost a Ktv. 38. §-ának (1) bekezdése alapján nem lehet utasítani a jogorvoslati eljárás, illetőleg
határozat vonatkozásában.
HETEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 180. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2011. augusztus 21-én lép hatályba.
(2) E törvény 1–179. §-a; 180. § (3)–(6) bekezdései; a 181. § (1) bekezdése; a 182–183. §-a, valamint 1–4. mellékletei
2012. január 1-jén lépnek hatályba, rendelkezéseiket a hatálybalépés után megkezdett beszerzésekre, közbeszerzési
eljárások alapján megkötött szerződésekre, tervpályázati eljárásokra és az azokkal kapcsolatban kérelmezett,
kezdeményezett vagy hivatalból indított jogorvoslati eljárásokra és előzetes vitarendezési eljárásokra kell alkalmazni.
A szerződés teljesítéséről azon szerződések esetében sem kell hirdetményben tájékoztatót feladni, amelyeket
2012. január 1-jét megelőzően indított közbeszerzési eljárás eredményeként kötöttek.
(3) A Pp. 340. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bíróság ítélete ellen fellebbezésnek van helye, ha a közigazgatási pert olyan elsőfokú határozat bírósági
felülvizsgálata iránt indították, amely ellen közigazgatási úton nincs helye fellebbezésnek és e határozatot a bíróság
törvény alapján megváltoztathatja. E rendelkezés nem vonatkozik a menekültügyi per tárgyában hozott bírósági
döntésre, továbbá e rendelkezést közbeszerzési ügyekben a közbeszerzésekről szóló törvényben foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni.”
(4) Az Einfotv. 17. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„ (1) A gyűjteményben – a 20/A. § -ban foglalt eltéréssel – közzé kell tenni a Legfelsőbb Bíróság és az ítélőtáblák által az
ügy érdemében hozott határozatokat.”
(5) Az Einfotv. a 20. §-t követően a következő 20/A. §-sal egészül ki:
„20/A. § A közbeszerzési eljárások bírósági felülvizsgálata során hozott határozatok közzétételére a közbeszerzésekről
szóló 2011. évi CVIII. törvény rendelkezései irányadók.”
(6) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 1. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) a Közbeszerzési Hatóság,”
(7) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 3. számú melléklet I/A. pontja a következő francia
bekezdéssel egészül ki:
„– önéletrajza”
Átmeneti rendelkezések 181. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 2012. január 1-jén hatályát veszti, rendelkezéseit a 2012. január 1.
napját megelőzően megkezdett beszerzésekre, közbeszerzési eljárások alapján megkötött szerződésekre,
tervpályázati eljárásokra és az azokkal kapcsolatban kérelmezett, kezdeményezett vagy hivatalból indított jogorvoslati
eljárásokra és előzetes vitarendezési eljárásokra alkalmazni kell.
(2) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 29. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E fejezet szerinti eljárást nem kell alkalmazni:)
„b) a védelem terén kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk (fegyverek, lőszerek,
hadianyagok) beszerzésére, szolgáltatások vagy építési beruházások megrendelésére, amelyek megrendelésére az
e törvény alapján kiadott külön jogszabály szerint kell eljárni, valamint ha az ilyen tárgyú beszerzés az ország alapvető
biztonsági érdekének védelme érdekében – összhangban az Európai Unió Működéséről szóló szerződés
346. cikkével – az e törvény alapján kiadott külön jogszabály alkalmazása alól is kivételt képez;”
(3) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 404. § (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza)
„i) a védelem terén kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, szolgáltatások
megrendelésére, valamint építési beruházásokra vonatkozó sajátos szabályokat;”
Felhatalmazás 182. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
1. a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának módját, az ennek körében kérhető
dokumentumok körét, az alkalmasság és a kizáró okok ajánlatkérő általi ellenőrzésére, valamint a közbeszerzési
műszaki leírások meghatározására és tartalmára vonatkozó részletes szabályokat;
2. a minősített ajánlattevőkre vonatkozó rendelkezéseket, a minősített ajánlattevők jegyzékbe vételének feltételeit és
igazolási módjait, a jegyzék vezetésének szabályait, a jegyzék szerinti igazolás által tanúsított, kizáró okokra és
alkalmasságra vonatkozó követelményeket, valamint az Európai Unió egy másik tagállamának szervezete által kiadott
ilyen igazolás által tanúsított követelményeket;
3. a Közbeszerzési Döntőbizottság által kiszabható szankciók alkalmazásának részletes szabályait, a Közbeszerzési
Döntőbizottság által kiszabható bírság és a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj mértékét;
4. a tervpályázati eljárásra vonatkozó szabályokat;
5. a XIV. Fejezet szerinti eljárások sajátos közbeszerzési szabályait;
6. az általa irányított vagy felügyelt költségvetési szervek, alapított közalapítványok, valamint az állami tulajdonú
gazdálkodó szervezetek vonatkozásában a központosított közbeszerzési eljárások részletes szabályait, a
központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet részére fizetendő, kizárólag a végrehajtással
felmerülő költségeket fedező díj mértékét;
7. az ezer fő lakosnál kevesebb lélekszámú települések központosított közbeszerzésének részletes szabályait;
8. az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szervezeteknél az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó
központosított eljárások részletes szabályait, a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított
szervezet részére fizetendő, kizárólag a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékét;
9. az elektronikusan gyakorolható eljárási cselekmények, az elektronikus árlejtés szabályait, valamint az elektronikus
úton történő beszerzés részletes szabályait;
10. az építési beruházások közbeszerzéseire vonatkozó részletes szabályokat, valamint az építési beruházások
megvalósítására irányuló közbeszerzési szerződések teljesítésének, a szerződésben foglalt ellenérték kifizetésének
részletes szabályait;
11. a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök közbeszerzésének – e törvénytől az ilyen eljárások sajátosságai miatt
szükséges eltérő – sajátos szabályait;
12. a minősített adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges biztonsági
intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályait;
13. a védelem terén kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, szolgáltatások
megrendelésére, valamint építési beruházásokra vonatkozó sajátos szabályokat;
14. a NATO Biztonsági Beruházási Programja, valamint az egyéb közös finanszírozású NATO támogatott programok
keretében megvalósuló beszerzésre vonatkozó részletes szabályokat;
15. a dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó szabályokat;
16. a védett foglalkoztatók, védett szervezeti szerződést kötött szervezetek, valamint szociális foglalkoztatási
engedéllyel rendelkező szervezetek részére fenntartott közbeszerzések részletes szabályait, valamint a szociális
szempontoknak a közbeszerzésben történő érvényesítése kötelező eseteit és módját;
17. a közúti járművek üzemeltetésével járó, a jármű teljes élettartamára vetített energetikai és környezeti hatások
megállapítására és figyelembevételére vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokat, valamint a kapcsolódó jelentési
kötelezettségre vonatkozó részletes szabályokat;
18. az irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, továbbá az azok vagyonkezelésébe tartozó,
többségi állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezetek, valamint a Kormány közalapítványai közbeszerzései
megindításának engedélyezésére és lefolytatásának központi ellenőrzésére vonatkozó sajátos szabályokat,
e szervezetek közbeszerzési szerződései teljesítésének ellenőrzésére és módosításának engedélyezésére vonatkozó
sajátos szabályokat, valamint e szervezetek és a kezelésükben lévő, vagy általuk alapított alapítványok nem
közbeszerzés útján megkötött, beszerzést megvalósító szerződései megkötésének és módosításának engedélyezését;
19. az általa irányított vagy felügyelt költségvetési szervek, alapított közalapítványok, valamint az állami tulajdonú
gazdálkodó szervezetek vonatkozásában, az uniós értékhatárokat el nem érő árubeszerzésekre, valamint szolgáltatás
megrendelésekre e törvény 123. §-ának alkalmazásában kötelezően alkalmazandó eljárási szabályokat;
20. a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszára kiterjedő környezetvédelmi, fenntarthatósági és energiahatékonysági
követelmények tekintetében előírható részletes szabályokat, valamint az általa irányított vagy felügyelt költségvetési
szervek, alapított közalapítványok, valamint az állami tulajdonú gazdálkodó szervezetek vonatkozásában a
környezetvédelmi, fenntarthatósági és energiahatékonysági szempontoknak a közbeszerzésben történő érvényesítése
kötelező eseteit és módját.
(2) Felhatalmazást kap az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) a hirdetmények és a közbeszerzési terv megküldésének, feladásának és közzétételének szabályait, a
hirdetmények ellenőrzésének rendjét, díjának mértékét, befizetését, a közbeszerzések éves statisztikai
összegezésére vonatkozó szabályokat, továbbá a Közbeszerzési Értesítőben, illetve a Közbeszerzési Hatóság
honlapján történő közzététel rendjét;
b) a hirdetmények, bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezés mintáját, a hirdetmények egyes tartalmi
elemeit;
c) a hivatalos közbeszerzési tanácsadók tevékenységére, a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység
feltételét képező közbeszerzési gyakorlatra és annak igazolására, a hivatalos közbeszerzési tanácsadók
névjegyzékére, annak vezetésére, valamint a névjegyzékbe vétel feltételeire vonatkozó szabályokat;
d) a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képező felelősségbiztosításra vonatkozó szabályokat,
az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével;
e) a közbeszerzések központi ellenőrzésével és engedélyezésével összefüggésben megküldendő adatok körét,
továbbá a beszerzési tervvel, közbeszerzési tervvel, annak módosításával, illetve a közbeszerzési eljárásokkal,
valamint a nem közbeszerzési eljárás keretében megkötött, illetve módosított, beszerzést megvalósító
szerződésekkel kapcsolatos adatok nyilvántartására és kezelésére vonatkozó részletes szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletben szabályozza a helyben
központosított közbeszerzési eljárások részletes szabályait, a helyben központosított közbeszerzés szabályai szerint
eljárni köteles szervek körét, a helyben központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet
részére fizetendő, kizárólag a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékét.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 183. § Ez a törvény
a) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos
jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelvnek,
b) a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló
közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeletei és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelvnek,
c) a vízügyi, az energiaipari, a közlekedési és a postai ágazatokban működő szervezetek közbeszerzési eljárásainak
összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
d) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásmegrendelésre irányuló közbeszerzési eljárások
összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
e) a közbeszerzésről szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv XX. mellékletének, valamint a
2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VIII. mellékletének módosításáról szóló 2005. szeptember 7-i
2005/51/EK bizottsági irányelvnek,
f) a 2004/17/EK és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelveknek a szerződés-odaítélési eljárásokra
vonatkozó alkalmazási értékhatárai tekintetében történő módosításáról szóló 2007. december 4-i 1422/2007/EK
bizottsági rendeletnek,
g) a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó
jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló 2007. december 11-i
2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
h) a közös közbeszerzési szószedetről (CPV) szóló 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról és a közbeszerzési eljárásokról szóló 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek a CPV felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló 2007. november 28-i 213/2008/EK
bizottsági rendeletnek,
i) – a törvény végrehajtására a 182. § (1) bekezdésének 17. pontjában adott felhatalmazás alapján megalkotott
kormányrendelettel, valamint az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi
XXXIII. törvénnyel együtt – a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló
2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
j) az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni
szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikk (1) bekezdés b) pontjának,
k) – a törvény végrehajtására a 182. § (1) bekezdésének 12. és 13. pontjában adott felhatalmazás alapján
megalkotott kormányrendelettel együtt – a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra,
árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések
odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló
2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke