text:
13/2015. (VI. 22.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati adatvédelmi szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 177.  § (4)  bekezdése alapján, a  Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80.  § 15. és 16.  pontjában foglalt tárgykörben
–  a  közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és
a  munkaügyi nyilvántartásra, a  közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint
a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet rendelkezéseire figyelemmel  –
a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati adatvédelmi szabályzatát az alábbiak szerint állapítom meg:
1. A szabályzat hatálya 1. § (1) A szabályzat hatálya a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) köztisztviselőire, közszolgálati ügykezelőire,
munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira, a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerint prémiumévek programban részt vevő köztisztviselőire
(a  továbbiakban együtt: munkatárs), a pályázati eljárásban részt vevőkre, a kiválasztási adatbázisban szereplő
jelentkezőkre, továbbá azokra a tartalékállományba helyezett köztisztviselőkre terjed ki, akiknek a Hivatal számára az
erre a célra szolgáló rendszeren (a továbbiakban: TARTINFO-rendszer) váltak hozzáférhetővé az adatai.
(2) A szabályzat hatálya kiterjed a közszolgálati jogviszonnyal, munkaviszonnyal (beleértve az azok létesítésével
összefüggő pályázati vagy egyéb kiválasztással) kapcsolatos személyes adatok, személyi iratok kezelésével összefüggő
ügyviteli és informatikai folyamatokra, annyiban, amennyiben azokat más normatív utasítás, így különösen
a) a Hivatal szervezeti és működési szabályzata, többek között a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos adatok,
dokumentumok és a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárások tekintetében,
b) a Hivatal belső eljárásrendje,
c) az iratkezelési szabályzat,
d) az informatikai rendszerhasználati és informatikai biztonsági szabályzat, többek között az elektronikus
levelezőrendszer és az internet használatával és annak ellenőrzésével összefüggő kérdések, illetve
a tevékenység naplózása tekintetében,
e) a közszolgálati szabályzat, többek között a munkaidő ellenőrzése és nyilvántartása, a munkatársak be- és
kilépésének rögzítése, a kiválasztási eljárás során a Hivatal kezelésébe kerülő személyes adatok kezelése
tekintetében,
f ) az egyéni teljesítménykövetelmények meghatározásának és a munkatársak egyéni teljesítményértékelésének,
illetve minősítésének rendjéről szóló szabályzat,
g) a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program részletes szabályait megállapító utasítás
nem szabályozza.
2. Az érintett jogai 2. § (1) Az érintett a személyes adatai kezelésével kapcsolatban az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) alapján őt megillető jogokat írásbeli
kérelem alapján közvetlenül, a szolgálati út betartása nélkül gyakorolhatja annál a személynél, aki az adott személyes
adatának kezeléséért felelős szervezeti egységen belül munkaköre alapján a személyes adatot kezeli. A kérelmet
soron kívül teljesíteni kell, ha az egyértelmű megítélésű, és a soron kívüli teljesítés nem okoz az adatot kezelő személy
rendes munkavégzésében számottevő fennakadást. Egyébként a kérelemről az adatot kezelő személy három
munkanapon belül dönt, és a kérelem teljesíthetőségéről írásban tájékoztatja az érintettet. Ebben az esetben
a kérelmet – teljesíthetősége esetén – ésszerű időn belül, az érintett érdekeit és a kérelem teljesítésének időigényét
figyelembe véve a lehető leghamarabb kell teljesíteni.
(2) A kérelem teljesíthetőségével kapcsolatos kérdés esetén a Hivatal szervezetei és működési szabályzatában kijelölt
belső adatvédelmi felelős állásfoglalását kell kérni.
(3) Az érintett a személyes adatainak kezelésével kapcsolatos jogainak sérelme esetén, vagy ha úgy véli, hogy az
adatkezelés jogellenes, a Hivatal belső adatvédelmi felelőséhez fordulhat.
3. § (1) Az érintett a saját személyi iratába, a közszolgálati alapnyilvántartás rá vonatkozó részébe, valamint a személyes
adatait tartalmazó egyéb nyilvántartásokba, iratokba – ha törvény nem zárja ki – jogszabályban és normatív
utasításban meghatározottak szerint betekinthet, azokról másolatot vagy kivonatot készíthet vagy kérhet, illetve
kérheti az adatai helyesbítését, és – a kötelezően nyilvántartott adatok kivételével – adatai törlését vagy zárolását.
(2) Az érintett a személyi iratba történt betekintésről, az abból történt adatszolgáltatásról, valamint a személyi anyagának
más szervhez történt megküldéséről a Humánerőforrás Iroda vezetőjétől vagy munkatársától kérhet tájékoztatást.
A Humánerőforrás Iroda munkatársa ebből a célból adattovábbítási és betekintési nyilvántartást vezet.
(3) Ha az érintett a személyi anyagában vagy a személyi anyagával együtt őrzött iratban szereplő adat helyesbítését vagy
törlését kéri, és kérelmének a Humánerőforrás Iroda vezetője helyt ad, a Humánerőforrás Iroda vezetője az eredeti
iratra kézzel rávezeti a változást, és azt szignóval látja el. Ha a változás mértéke indokolja, új változatot kell készíteni,
amelyen fel kell tüntetni, hogy az az eredeti irat helyesbítéseként jött létre. Az új változatból az eredeti irattal azonos
számú példányt kell kiadmányozni, és azt az eredeti irat címzettjeinek át kell adni, illetve az ügyiratban vagy a személyi
anyagban el kell helyezni.
4. § (1) Az érintett felelős azért, hogy az általa szolgáltatott adatok pontosak, teljesek és időszerűek legyenek. Ha az adat
hitelességét igazolni kell, az érintett a hitelesség követelményét előíró jogszabálynak megfelelően eredeti vagy
másolati példányban köteles benyújtani vagy bemutatni az adat hitelességét igazoló okiratot.
(2) Ha az érintett a Hivatal által kért adat közlését megtagadja, a megtagadás tényéről és indokáról tájékoztatja a belső
adatvédelmi felelőst, aki megvizsgálja az adatkezelés jogalapját és állást foglal az adatközlés megtagadásának
jogszerűségéről.
3. A személyes adatok kezelésének jogszerűségéért való felelősség
5. § (1) A közszolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggésben a Hivatal kezelésében lévő személyes adatok
kezelésének jogszerűségéért az a személy felelős, aki munkaköre alapján az adatot kezeli.
(2) A Hivatal által az érintett hozzájárulása alapján kezelt személyes adat esetében az adatot munkaköre alapján kezelő
személy felelős azért, hogy az érintett adatkezeléshez adott hozzájárulása megfelelő tájékoztatáson alapuljon, és
egyébként alkalmas legyen a hozzájáruláson alapuló adatkezelés jogszerűségének megalapozására.
(3) A munkaköre alapján személyi iratot kezelő személy köteles a személyi iratot zárható helyen őrizni oly módon, hogy
az jogosulatlan személy számára ne váljon hozzáférhetővé.
(4) A személyi anyag részét képező irathoz való hozzáférési szabályokat az irat tervezetére is alkalmazni kell, a tervezethez
való hozzáférés jogszerűségét a tervezetet előkészítő személynek kell biztosítania.
4. A személyi anyag és a személyi anyaggal együtt őrzött személyi irat kezelésére vonatkozó
adatvédelmi szabályok
6. § (1) A személyi anyagot és a személyi anyaggal együtt őrzött személyi iratot a Humánerőforrás Iroda munkatársa kezeli.
 (2) A Humánerőforrás Iroda munkatársa összeállítja és az erre a célra rendszeresített személyi iratgyűjtőben rendezi
a személyi anyagot, valamint vezeti a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti tartalomjegyzéket és
a betekintési lapot.
(3) Az érintett személyi anyagával együtt, ugyanazon személyi iratgyűjtőben kell őrizni
a) a korábbi munkaviszony vagy szolgálati jogviszony megszűnésekor kiállított jogviszony igazolás másolatát,
b) a munkatárs nyilatkozatát a közszolgálati alapnyilvántartás tartalmát képező adatokról,
c) a közszolgálati szabályzatban meghatározott, a belső hálózaton közzétett adatlapot kitöltve,
d) a munkabér vagy illetmény folyószámlára utalásához szükséges nyilatkozatokat,
e) a cafetéria juttatások vagy egyéb, nem rendszeres juttatások nyújtásához vagy igénybevételéhez szükséges
egyéb nyilatkozatokat, f ) a munkatárs hozzájáruló nyilatkozatát arról, hogy fényképét a Hivatal belső telefonkönyvében a Hivatal más
munkatársai számára közzétegyék,
g) az érintett hozzájárulása alapján kezelt egyéb személyi iratot.
7. § (1) A személyi iratgyűjtőt a Humánerőforrás Iroda vezetője az irodájában lévő szekrényben elzárva tartja. A szekrény
kulcsát a Humánerőforrás Iroda vezetője, távolléte esetén az általános helyettesítési rend szerint a Humánerőforrás
Iroda munkatársa őrzi.
(2) A személyi iratgyűjtőben tárolt személyi iratot csak a kezeléshez szükséges esetben és ideig lehet a tárolásra szolgáló
helyről elvinni. Munkaidő végén a személyi iratot vissza kell vinni és el kell zárni a tárolására szolgáló szekrényekben.
(3) A személyi iratgyűjtők tárolására szolgáló szekrény kulcsának másolatát a főtitkár őrzi lezárt borítékban. Szükség
esetén a főtitkár az általa kijelölt személynek átadja a kulcs másolatát, ha a személyi iratgyűjtőhöz hozzá kell férni, és
az (1) bekezdés szerinti személy távolléte vagy egyéb ok miatt a kulcs eredeti példánya nem hozzáférhető. A kulcs
másolatának időpontját és indokát, a kulcsot átvevő személy megjelölését, valamint a szekrényben tárolt iratokhoz
való hozzáférés körét dokumentálni kell, arról a főtitkár a Humánerőforrás Iroda vezetőjét tájékoztatja.
8. § (1) A munkaköre alapján – a személyi anyag iratain és a személyi anyaggal együtt őrzött személyi iratokon kívül – személyi
iratot kezelő köztisztviselőnek lehetőség szerint külön irodahelyiséget kell biztosítani. Ha nem biztosítható kizárólagos
használatban álló irodahelyiség, közös irodában csak a munkakörük alapján azonos típusú személyi iratot kezelő
köztisztviselők munkaállomását lehet elhelyezni.
(2) A személyi irat őrzési helye szerinti irodában csak a személyi iratot kezelő köztisztviselő jelenlétében lehet tartózkodni.
Személyi irathoz való hozzáférés esetén a személyi iratot kezelő köztisztviselőn kívül csak az érintett és az irat
megismerésére jogosult személy lehet jelen.
(3) A központi irattárból személyi iratot csak a Humánerőforrás Iroda munkatársa kölcsönözhet.
9. § (1) A kiadmányozott személyi iratot az érintett részére postán kell kézbesíteni, vagy a Hivatalon belül – előzetes egyeztetés
alapján – az érintett tevékenységét közvetlenül irányító vezető vagy a Humánerőforrás Iroda munkatársa útján kell
átadni.
(2) A személyi irat postai kézbesítése vagy Hivatalon belüli átadása kizárólag lezárt borítékban, a címzett saját kezű
felbontásának megjelölésével történhet.
(3) Ha a személyi irat kézhezvételekor a címzett észleli, hogy a boríték, a csomag vagy az adathordozó oly módon sérült,
hogy a személyi irat tartalmát arra nem jogosult személy megismerhette, vagy egyébként más erre utaló jelet észlel,
ezt haladéktalanul jelzi a feladónak. Hivatalon belüli adattovábbítás esetén a Humánerőforrás Iroda vezetőjét is
tájékoztatni kell.
5. A közszolgálati alapnyilvántartás 10. § (1) A közszolgálati alapnyilvántartást a Humánerőforrás Iroda munkatársa vezeti. E feladatkörében
a) biztosítja, hogy a közszolgálati alapnyilvántartás megbízható és naprakész legyen,
b) biztosítja a közszolgálati alapnyilvántartásban szereplő személyes adat kezelésének jogszerűségét,
c) gondoskodik a közszolgálati alapnyilvántartásban lévő adatok biztonságáról, azoknak a technikai, szervezési
intézkedéseknek és eljárási szabályoknak az alkalmazásáról, amelyek az adatvédelmi és adatbiztonsági
szabályok érvényre juttatásához szükségesek, különösen, amelyek védelmet biztosítanak a jogosulatlan
hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, véletlen
megsemmisülés és sérülés, az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen,
d) ellátja a közszolgálati alapnyilvántartásba való betekintési jog gyakorlásával kapcsolatos feladatokat,
e) nyolc napon belül átvezeti a közszolgálati alapnyilvántartásban az érintett által bejelentett adatváltozást,
f ) módosítja a közszolgálati alapnyilvántartást, ha az az érintett adatkezeléssel összefüggő jogának gyakorlása
nyomán szükséges.
 (2) A közszolgálati alapnyilvántartásban nyilvántartott adatokról a Kttv. 180. § (1) bekezdése alapján betekintésre jogosult
személyek betekintési joguk gyakorlása érdekében a Humánerőforrás Iroda munkatársától másolatot kérhetnek.
 (3) A köztisztviselő köteles a közszolgálati alapnyilvántartás adatkörét érintő változást – a változás tényét igazoló irat
másolatának becsatolásával egyidejűleg – 8 napon belül bejelenteni a Humánerőforrás Iroda részére.
(4) A Kttv. 178. § (1) bekezdése szerinti közszolgálati statisztikai adatgyűjtés keretében az adatszolgáltatást elektronikusan,
az erre szolgáló informatikai rendszerben, a Kttv. szerinti személyügyi központ által közölt módon a Humánerőforrás
Iroda munkatársa teljesíti (a továbbiakban: KSA adatszolgáltatás). A rendszerbe való bejelentkezésre szolgáló KSA-kód
és jelszó más személy részére nem hozzáférhető.
6. Az elektronikus személyügyi nyilvántartó program 11. § (1) A Hivatalban a közszolgálati alapnyilvántartás elektronikus vezetése és egyéb humánerőforrás gazdálkodási feladatok
elektronikus kezelése érdekében egyedi hozzáférésű integrált személyügyi nyilvántartó szoftver (JDolBer integrált
humánügyviteli rendszer; a továbbiakban: személyügyi nyilvántartó program) működik. A személyügyi nyilvántartó
program dokumentációját meg kell őrizni.
(2) A személyügyi nyilvántartó programban a Humánerőforrás Iroda vezetője rendelkezik adminisztrátori jogosultsággal.
E jogosultsági körben a Humánerőforrás Iroda vezetője ad hozzáférési jogosultságot annak, akinek munkaköre
alapján a személyügyi nyilvántartó programot alkalmaznia kell (a továbbiakban: felhasználó). A felhasználói
jogosultság terjedelmét a Humánerőforrás Iroda vezetője egyedileg határozza meg oly módon, hogy a felhasználó
csak a munkaköréből következő célból, munkaköri feladatai ellátásához szükséges mértékben férjen hozzá
a rendszerben tárolt személyes adatokhoz.
(3) A személyügyi nyilvántartó programban
a) a Humánerőforrás Iroda vezetője és a Humánerőforrás Iroda munkatársa ügyintézői jogosultsággal
b) a Költségvetési Iroda vezetője és a Főtitkár olvasási jogosultsággal
rendelkezik.
(4) A személyügyi nyilvántartó program által kezelt rendszer vagy annak bármely eleme csak az ügyintézői jogosultsággal
rendelkező személy felhatalmazásával változtatható meg, amelyet ellenőrizni kell.
(5) A rendszerbe kerülő adatokat tartalmazó (hagyományos vagy számítástechnikai eszközzel olvasható)
dokumentumokat úgy kell kezelni, hogy elveszítésük, lecserélésük vagy meghibásodásuk elkerülhető, kiküszöbölhető
legyen, olyan tervet kell kidolgozni, amely a számítástechnikai eszközök előre nem látható üzemzavarának hatását
ellensúlyozni képes intézkedéseket tartalmaz.
(6) Az adatfeldolgozás során nyomtatással keletkezett hibás vagy feleslegessé vált, aktualitását vesztett listákat,
táblázatokat, nyomtatványokat, képernyő kivonatokat és egyéb dokumentumokat meg kell semmisíteni, azokat
kidobni vagy bezúzás nélkül elszállítani tilos.
(7) A személyügyi nyilvántartó programra, illetve a közszolgálati alapnyilvántartást tartalmazó számítógépes adatbázishoz
való hozzáférésre egyebekben a Hivatal informatikai rendszerhasználati és biztonsági szabályzatának rendelkezései
az irányadóak.
7. Az állománytábla 12. § (1) A Humánerőforrás Iroda munkatársa a Hivatal személyi állományára vonatkozó humánerőforrás adatok bemutatása
érdekében havi rendszerességgel, a tárgyhónap utolsó napját követő öt munkanapon belül állománytáblát készít
a főtitkár számára.
(2) Az állománytábla szervezeti egységenkénti bontásban tartalmazza a köztisztviselők kinevezése szerinti szervezeti
egységét, munkakörét, besorolását, besorolásuk szerinti illetményét illetményelemenkénti bontásban, valamint
a főtitkár által meghatározott, a Hivatal személyi állományára vonatkozó egyéb adatot. Az állománytáblában fel kell
tüntetni a tárgyhónap záró állapotának megfelelő létszámadatokat és az üres álláshelyek számát.
(3) Az állománytáblát a Humánerőforrás Iroda munkatársa a tárgyhónap utolsó napján hatályos adatok alapján állítja
össze, és elektronikus úton, közvetlenül küldi meg a főtitkár számára. A főtitkár az állománytáblát az elnök számára
továbbítja.
(4) Az állománytáblákat elektronikus formában, dátum szerint rendezve a Humánerőforrás Irodához rendelt nem
nyilvános hálózati mappában hat évig kell megőrizni.
8. A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítését megelőző eljárásra vonatkozó
adatkezelési szabályok
13. § (1) A Hivatalnál betöltendő álláshelyekre kiírt pályázatokra beérkezett, valamint a kiválasztási eljárás során keletkezett
iratokat személyi iratként kell kezelni. Ha a kiválasztási eljárás során beérkező irat nem a Humánerőforrás Irodára vagy
a humaneroforras@gvh.hu e-mail címre érkezik, azt érkeztetés után a Humánerőforrás Iroda munkatársa részére kell
átadni.
(2) Közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítése esetén az addig elektronikusan kezelt iratokat ki kell nyomtatni,
és az egyéb személyi iratokkal együtt a személyi anyagban kell elhelyezni.
(3) A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítésének elmaradása esetén a döntés meghozatalától számított
tizenöt napon belül a Humánerőforrás Iroda munkatársa gondoskodik – az érintett rendelkezése szerint – az érintett
önéletrajzának a kiválasztási adatbázisba történő felvételéről, a kiválasztási eljárás során az érintett által benyújtott
iratok visszaküldéséről vagy megsemmisítéséről, illetve a más szervtől kapott személyi anyagnak az érintett szervhez
való visszaküldéséről.
(4) Az elbírálás során keletkezett, személyazonosításra alkalmatlan összefoglaló adatokat a Humánerőforrás Iroda
munkatársa a pályázati eljárás dokumentációjában megőrzi.
(5) A kiválasztási eljárás során keletkezett személyes adatok kezelésére és a kiválasztási adatbázisra vonatkozó szabályokat
a közszolgálati szabályzat határozza meg.
14. § A Kttv. 258. §-a szerint foglalkoztatott közszolgálati munkavállaló személyi iratai kezeléséhez adott írásbeli
hozzájárulását a munkaszerződés megkötése előtt szerzi be a Humánerőforrás Iroda.
9. A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony megszűnésével összefüggő adatkezelési szabályok
15. § A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony megszűnése esetén a személyi iratgyűjtő tartalomjegyzékét és
a betekintési lapot a Humánerőforrás Iroda munkatársa lezárja. A lezárt személyi anyagot a jogviszony megszűnését
követő tizenöt nap eltelte után a központi irattárba adja. Az irattárba helyezés előtt az iratgyűjtő tartalomjegyzékén
fel kell tüntetni az irattározás tényét, időpontját és az iratkezelő aláírását.
16. § (1) Végleges közigazgatási áthelyezés esetén a Humánerőforrás Iroda munkatársa a lezárt tartalomjegyzéket és
betekintési lapot, valamint a személyi anyagot és a munkatárs által önként átadott, a személyi anyaggal együtt tárolt
személyi iratokat tartalmazó személyi iratgyűjtőt átadás-átvételi jegyzékkel együtt az áthelyezés időpontját követő
munkanapon megküldi az áthelyezés helye szerinti közigazgatási szerv humánerőforrás-feladatokat ellátó szervezeti
egységének vagy munkatársának.
(2) Áthelyezés esetén a Humánerőforrás Iroda a lezárt tartalomjegyzékről és a személyi anyagban tárolt iratokról egyszerű
másolatot készít, amelyet a központi irattárba ad.
(3) A személyi anyag átadása során úgy kell eljárni, hogy az átadás és az átvétel időpontja, valamint az átadó és az átvevő
személye bizonyítható legyen, ideértve a tértivevényes küldeményként való kézbesítést, illetve az átadás-átvételi
jegyzőkönyvvel vagy postakönyvvel való átadást is.
10. A TARTINFO rendszer 17. § (1) A 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet szerinti TARTINFO rendszerhez a Humánerőforrás Iroda vezetője és munkatársa
rendelkezik hozzáférést biztosító azonosítóval, a TARTINFO azonosító más személy részére nem hozzáférhető.
(2) A TARTINFO rendszerrel kapcsolatos feladatokat a Humánerőforrás Iroda munkatársa, vagy a Humánerőforrás Iroda
vezetője látja el. A köztisztviselő tartalékállományba helyezése esetén a Humánerőforrás Iroda munkatársa
a jogszabályban előírtak szerint
a) öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO rendszerben az érintett Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatait,
b) megszerzi az érintett írásbeli hozzájárulását a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 20. § (5) bekezdése szerinti
adattovábbításhoz,
c) megkeresi a személyügyi központot a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdés alapján,
d) átvezeti a Hivatal adataiban történt változást a TARTINFO rendszerben a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 22. §
(1) bekezdése szerint,
e) rögzíti és törli a betöltetlen álláshely adatait a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 23. §-ában foglaltak szerint.
11. A köztisztviselők nemzetbiztonsági vizsgálatával kapcsolatos adatkezelési szabályok
18. § (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy számára a Humánerőforrás Iroda vezetője megküldi a biztonsági
kérdőívet, tájékoztatja a változásbejelentési kötelezettségről, az e kötelezettség alá eső lényeges adatokról, valamint
arról, hogy az érintett írásbeli hozzájárulása esetén a személyügyi nyilvántartásban szereplő adatban bekövetkezett
változásról az érintett helyett tájékoztatja a nemzetbiztonsági szolgálatot. A változás-bejelentésre szolgáló adatlapot
és a személyügyi nyilvántartásból változás esetén a nemzetbiztonsági szolgálatnak adott tájékoztatáshoz való írásbeli
hozzájárulás mintáját a Humánerőforrás Iroda saját hálózati mappájában minden munkatárs számára hozzáférhetővé
teszi.
(2) A biztonsági kérdőívet az érintettnek nyolc munkanapon belül ki kell töltenie. A kitöltött biztonsági kérdőívet és
a  változás bejelentési adatlapot lezárt borítékban kell a Humánerőforrás Iroda vezetője számára eljuttatni, aki azt
a nemzetbiztonsági szolgálat számára haladéktalanul továbbítja.
(3) A nemzetbiztonsági vizsgálat eredményét tartalmazó biztonsági szakvélemény másolatát a Humánerőforrás Iroda
vezetője átadja az ellenőrzés alá vont köztisztviselő részére. A Humánerőforrás Iroda vezetője a biztonsági
szakvéleményt az érintett személyi anyagával együtt őrzött személyi iratok között helyezi el. A Humánerőforrás Iroda
vezetője a biztonsági szakvéleményekről – azok tartalmára való utalás nélkül – névsor szerinti elektronikus
nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a szakvélemény számát, dátumát és a változás bejelentési kötelezettség
teljesítésének időpontját is.
12. A munkaköri orvosi alkalmassági véleményre vonatkozó adatkezelési szabályok
19. § (1) A köztisztviselők munkaköri alkalmassági vizsgálatának érvényességéről és a soron következő vizsgálat esedékes
időpontjáról a Humánerőforrás Iroda munkatársa névsor szerinti nyilvántartást vezet. A Humánerőforrás Iroda
munkatársa az alkalmassági vizsgálat érvényességének lejárta előtt legalább tizenöt nappal tájékoztatja az érintettet
az orvosi vizsgálat esedékességéről, előkészíti a beutalót, és azt kiadmányozást követően haladéktalanul eljuttatja
az érintett részére.
(2) A munkaköri alkalmassági vizsgálat eredményét a személyi anyaggal együtt őrzött személyi iratok között kell
elhelyezni, kezelésére a személyi anyag irataira vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
13. A hivatali belső telefonkönyvben és a hálózati szervereken tárolt személyes adatok kezelése
20. § (1) A Hivatal belső hálózatán a munkatársak által hozzáférhető belső telefonkönyvet vezet a Hivatal állományába tartozó
személyek alábbi adatairól:
a) név,
b) szervezeti egység,
c) a szoba száma,
d) telefonszám és mellék,
e) e-mail cím,
f ) munkakör.
(2) A telefonkönyv tartalmazza az érintett személyi anyagában található, vagy a szolgálati igazolványhoz készített
fényképet is, ha ahhoz a köztisztviselő előzetesen írásban hozzájárult.
(3) A telefonkönyvben szereplő adatokat az Informatikai és Iratirányítási Iroda munkatársa veszi fel, módosítja vagy törli
a Humánerőforrás Iroda munkatársának írásbeli megkeresése alapján, a megkeresésben foglaltak szerint.
(4) A Humánerőforrás Iroda munkatársa az érintett munkába lépését követő öt munkanapon belül továbbítja az
Informatikai és Iratirányítási Iroda munkatársának a telefonkönyvbe feltöltendő adatokat és fényképet. Az érintett
közszolgálati jogviszonyának vagy munkaviszonyának megszűnése esetén a Humánerőforrás Iroda munkatársa
a jogviszony megszűnése előtt megkeresi az Informatikai és Iratirányítási Iroda munkatársát a telefonkönyv érintettre
vonatkozó adatainak törlése érdekében. Az adatok a jogviszony megszűnését követő naptól nem lehetnek
hozzáférhetők.
(5) A Hivatal belső hálózatán tárolt egyéb személyes adatokkal kapcsolatban – ideértve az érintettről készített fényképet
vagy egyéb, a munkavégzéssel nem közvetlenül összefüggő személyes adatot is – az érintett jogainak gyakorlására
vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
14. A Hivatal területén üzemeltetett kamerás megfigyeléssel kapcsolatos tájékoztatás
21. § (1) A Hivatal területén és annak közvetlen közelében biztonsági célú kamerás megfigyelőrendszer működik, amely
lehetővé teszi a rögzítést, valamint a portaszolgálatra bekötött monitorok segítségével a valós idejű megfigyelést.
(2) A megfigyelőrendszer részeként
a) a Hivatal épületén kívül két kamera irányul a Hivatal épületének Alkotmány utcai, illetve Honvéd utcai
falfelületére,
b) a földszinten ba) egy kamera közvetlenül a bejáratra,
bb) egy kamera a bejárat utáni folyosóra,
bc) három kamera az előtérre és a recepcióra,
bd) egy kamera a versenytanácsi tárgyalóra,
be) egy kamera a konferenciaterem előtti térre irányul,
c) a harmadik emeleten
ca) egy kamera a körfolyosó lépcsők és felvonó felőli szakaszára,
cb) egy kamera a Versenytanács irattárának ajtajára,
cc) egy kamera a teherfelvonó melletti bejárati ajtóra irányul,
d) a negyedik emeleten egy kamera a felvonó előterére irányul.
 (3) A (2) bekezdés d) pontban meghatározott kamera felvételeit kivéve a kamerák által rögzített képet a portaszolgálaton
üzemeltetett eszközön a Hivatal tíz napig tárolja.
 (4) Az (1) és (3) bekezdéstől eltérően a (2) bekezdés d) pontban meghatározott kamera a Nemzetgazdasági Minisztérium
monitorszobájába van bekötve, és a megfigyelést és rögzítést a Nemzetgazdasági Minisztérium végzi.
 (5) A Hivatal épületének harmadik emeletén a körfolyosóról nyíló bejáratnál videotelefon rendszer működik, amely
lehetővé teszi a videotelefonon bejelentkező vendég megfigyelését. A videotelefon rendszer felvételt nem készít,
adatot nem rögzít.
15. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez az utasítás 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati adatvédelmi szabályzatáról szóló 10/Eln./2001. számú belső
utasítás. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
19/2013. (V. 24.) EMMI utasítása az Egészségügyi Rendszer Teljesítményértékelési Munkacsoportjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § Az egészségügyi rendszer teljesítményének elemzése, értékelése, a módszertan kidolgozása, továbbá az
egészségügyi rendszer teljesítményértékelésének eljárásrendjére vonatkozó szabályokról szóló 36/2013. (V. 24.)
EMMI rendelet szerinti átfogó és időközi jelentés véleményezése, valamint az ezekhez kapcsolódó egészségpolitikai
javaslatok kidolgozása, véleményezése érdekében határozatlan időre létrehozom az Egészségügyi Rendszer
Teljesítményértékelési Munkacsoportját (a továbbiakban: Munkacsoport).
2. § (1) A Munkacsoport az 1. §-ban meghatározott feladatai körében
a) javaslatot tesz a teljesítményértékelés specifikus elemzési területeinek meghatározásával kapcsolatban;
b) véleményezi a teljesítményértékelési időszakra vonatkozó értékelési tervet, és ennek keretében szükség
szerint javaslatot tesz az értékelési módszertan fejlesztésére;
c) véleményezi az átfogó és időközi jelentés tervezetét, és annak módosítására vagy elfogadására javaslatot tesz;
d) javaslatot tesz az átfogó és időközi jelentés alapján szükséges egészségpolitikai döntések, intézkedések
meghozatalára.
 (2) Az (1) bekezdésben megjelölt feladatok teljesítése érdekében a Munkacsoport szükség szerint együttműködik
az érintett minisztériumokkal, a Központi Statisztikai Hivatallal, az Állami Számvevőszékkel, az egészségügy és
a gazdaságtudományok területén érintett egyetemekkel, az Egészségügyi Világszervezettel, továbbá az érintett
társadalmi és civil szervezetekkel.
3. § (1) A Munkacsoport állandó tagjai:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) Egészségpolitikai Főosztályának vezetője,
b) az EMMI Egészségbiztosítási és Ágazati Tervezési Főosztályának vezetője,
c) az EMMI Népegészségügyi Főosztályának vezetője,
d) az EMMI Gyógyszerészeti Főosztályának vezetője,
e) az EMMI Egészségügyi Ágazati Humán Erőforrás-stratégiai Főosztályának vezetője,
f ) az EMMI Egészségügyi Fejlesztéspolitikai Főosztály vezetője,
g) az EMMI Stratégiai és Igazgatási Főosztályának vezetője,
h) a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI)
főigazgatója,
i) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatója,
j) az országos tiszti főorvos,
k) az egészségfejlesztésért felelős országos intézet főigazgatója,
vagy az a)–k) pont szerinti személyek által kijelölt egy-egy állandó képviselő.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) írásban – a 2. §
(2) bekezdésében felsorolt és az (1) bekezdés által nem érintett szervezetek képviselői közül – a területért felelős
államtitkár javaslata alapján további tagokat kérhet fel.
(3) Esetenként a Munkacsoport vezetője – az ülések témájára tekintettel – tanácskozási joggal más ágazati képviselőt,
illetve szakértőt is meghívhat.
(4) A Munkacsoport tagjai e minőségükben végzett tevékenységükért juttatásban nem részesülnek.
4. § (1) A Munkacsoport szükség szerint, de évente legalább 2 ülést tart. Az ülések összehívásának szükségességéről, valamint
azok időpontjáról a Munkacsoport vezetője dönt.
(2) A Munkacsoport vezetőjét az egészségügyért felelős államtitkár nevezi ki.
 (3) A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport vezetője vezeti, aki felelős a feladatok végrehajtásának ellenőrzéséért.
 (4) Az ülések szakmai és adminisztratív előkészítését a GYEMSZI látja el.
5. § (1) A 4. §-ban nem szabályozott kérdésekben a Munkacsoport működését az ügyrendje határozza meg.
 (2) A Munkacsoport ügyrendjét a tagok állapítják meg, és azt az elfogadásától számított 15 napon belül jóváhagyás
céljából a Munkacsoport vezetője megküldi az egészségügyért felelős államtitkárnak.
6. § (1) A Munkacsoport a feladatait éves munkatervben állapítja meg.
 (2) A 2. §-ban foglalt, valamint az (1) bekezdés alapján megállapított feladatok elvégzéséről a Munkacsoport vezetője a
tárgyévet követő év február 15-éig beszámol a miniszternek.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
30/2015. (VIII. 31.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában foglaltakra – 2015. szeptember 1. napjától
2016. február 29. napjáig a 80. életévüket betöltött személyek esetében a szociális alapszolgáltatások
infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram kidolgozására, valamint
bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés  a)  pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
26/2015. (XII. 9.) ORFK utasítása a körzeti megbízotti szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a körzeti megbízotti szolgálat tervezése, szervezése, ellátása, irányítása,
ellenőrzése során követendő szabályok meghatározása, a multikulturális környezetben végrehajtott rendőri feladatokkal, továbbá
a  kisebbségi önkormányzatokkal történő kapcsolattartási feladatokkal összefüggésben keletkező preventív rendészeti tárgyú
tevékenységek megtétele, a közrend és a közbiztonság védelme, a lakosság szubjektív biztonságérzetének alakulása terén végzett
munka hatékonyabb végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Ezen utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére;
b) a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra (a továbbiakban: ROKK);
c) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
d) a rendőrkapitányságokra.
2. A körzeti megbízotti szolgálat a  Rendőrség közrendvédelmi szolgálati ágának egyik szolgálati formája, amelynek
alapvető célja a körzeti megbízotti működési körzetben található településeken:
a) a Rendőrség állandó, közvetlen kapcsolatának kialakítása és fenntartása az  állampolgárokkal, a  települési
önkormányzatokkal, a helyi lakossági, civil és gazdálkodó szervezetekkel;
b) a rendőri jelenlét biztosítása;
c) a Rendőrség hatáskörébe tartozó – jogszabályban, valamint közjogi szervezetszabályozó eszközben
meghatározott – helyi bűnmegelőzési, bűnüldözési és rendészeti feladatok folyamatos ellátása.
3. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) körzeti megbízotti besorolt település: önálló székhellyel nem rendelkező, körzeti megbízotti működési körzetbe
besorolt település;
b) körzeti megbízotti csoport vezetője: az a főtiszti vagy tiszti (csoportvezető), valamint zászlósi (csoportparancsnok)
rendfokozati állománycsoportba tartozó rendőr, aki személyi adottságai és kimagasló szakmai tapasztalatai
alapján alkalmas a  15.  pontban szabályozott körzeti megbízotti csoport, valamint az  abba tartozó körzeti
megbízottak tevékenységének irányítására;
c) körzeti megbízotti iroda: az  a  helyiség, ahol a  körzeti megbízott ügyfélfogadási és egyéb ügyfeldolgozó
tevékenységet folytat, és amely az adott körzeti megbízotti működési körzethez tartozó bármely településen
létrehozható;
d) körzeti megbízotti működési körzet: a  körzeti megbízottnak a  körzeti megbízotti székhely szerinti, valamint
a körzeti megbízotti besorolt települések közigazgatási területének, illetve részterületeinek együttese;
e) körzeti megbízotti székhely: a rendőrkapitányság elhelyezési körletének vagy a kihelyezett rendőri szervezeti
elem elhelyezési körlete szerinti település közigazgatási területe, továbbá az  önálló körzeti megbízotti
státusszal rendelkező település, ahonnan a körzeti megbízott szolgálatba indul;
f ) körzeti megbízotti tevékenység összehangolásért felelős parancsnok: a  körzeti megbízotti tevékenység
tervezéséért, szervezéséért, irányításáért, ellenőrzéséért felelős, legalább alosztályvezető-helyettes vagy azzal
azonos jogállású vezető;
g) közrendvédelmi szakterületért felelős vezető: a  rendőrkapitányságon a  közrendvédelmi tevékenység
összehangolásáért felelős személy [közrendvédelmi (rendészeti) osztályvezető, osztály jogállású rendőrőrs
parancsnoka].
II. FEJEZET
A KINEVEZÉSHEZ SZÜKSÉGES SZEMÉLYI FELTÉTELEK 4. A körzeti megbízott szolgálata a személyes felelősség elvén, magas fokú szakértelmen és helytálláson alapul. A körzeti
megbízottal szembeni elvárás a példamutató emberi magatartás, a rendezett magánélet, továbbá az állampolgárokban
a Rendőrség iránti bizalom erősítésének, megőrzése elősegítésének képessége, valamint hogy önállóan képes legyen
a szakmai munkavégzésre, a közösségi kapcsolattartásra és a hatékony kommunikációra.
5. Körzeti megbízottnak az  a  rendőr nevezhető ki, aki középiskolai végzettséggel és rendőr-tiszthelyettesi
szakképzettséggel, valamint körzeti megbízotti szakképesítéssel rendelkezik, továbbá a rendőri munkában legalább
2 éves tényleges közterületi szakmai gyakorlatot szerzett.
6. A körzeti megbízottként történő kinevezés előtt a  jelöltet a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) alapján 6 hónapra
átmenetileg meg kell bízni a betöltetlen körzeti megbízotti szolgálati beosztás ellátásával, amelynek során meg kell
győződni arról, hogy a jelölt alkalmas a körzeti megbízotti feladatok ellátására.
7. Nem bízható meg körzeti megbízotti feladatokra, valamint nem nevezhető ki körzeti megbízottnak, akivel szemben
büntetőeljárás van folyamatban, vagy aki egy fizetési fokozattal való visszavetés, a fizetési fokozatban való előlépés
várakozási idejének meghosszabbítása, eggyel alacsonyabb rendfokozatba visszavetés vagy alacsonyabb szolgálati
beosztásba helyezés fenyítés hatálya alatt áll.
8. A közrendvédelmi szakterületért felelős vezető a kapitányságvezető jelenlétében a megbízással egy időben átadja
a körzeti megbízott szolgálati okmányait, és ismerteti a körzeti megbízotti működési körzet:
a) közbiztonsági helyzetét és az ehhez igazodó rendőri szolgálat sajátosságait;
b) szociális, nemzetiségi, multikulturális összetételét és gazdasági viszonyait;
c) fontosabb létesítményeit;
d) szomszédos településeinek általános helyzetét, a  polgárőr egyesületek és az  egyes rendészeti feladatokat
ellátó személyt munkáltató szerv működésének jellemzőit tartalmazó okmányokat.
9. A körzeti megbízottat megbízását követően a  közrendvédelmi szakterületért felelős vezető a  körzeti megbízotti
működési körzetéhez tartozó településen bemutatja:
a) az önkormányzat képviselő-testületének;
b) a polgármesternek, a jegyzőnek;
c) a polgárőr egyesületek vezetőinek;
d) az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyt munkáltató szerv vezetőinek.
10. A megbízás eredményes teljesítése és a jogszabályi feltételek fennállása esetén a jelöltet a körzeti megbízotti szolgálati
beosztásba ki kell nevezni. Amennyiben a  jelölt a  megbízása során alkalmatlannak bizonyul a  körzeti megbízotti
feladatok ellátására, úgy intézkedni kell új jelölt megbízására.
11. A közbiztonság helyi feladatainak eredményes megvalósítása érdekében a körzeti megbízotti működési körzethez
tartozó települések önkormányzata képviselő-testületének véleményét előzetesen ki kell kérni a körzeti megbízott
kinevezéséről, felmentéséről. Nem kell kikérni a véleményt a fegyelmi eljárás eredményeként alacsonyabb beosztásba
helyezés vagy a szolgálati viszony megszüntetése esetén, viszont a felmentés tényéről a körzeti megbízotti működési
körzethez tartozó települések önkormányzatának polgármesterét tájékoztatni kell.
12. A körzeti megbízott és a körzeti megbízotti csoport vezetője kinevezésére, felmentésére, áthelyezésére a munkáltatói
jogkör gyakorlójának a közrendvédelmi szakterületért felelős vezető terjeszt elő javaslatot.
III. FEJEZET
A SZOLGÁLAT ELLÁTÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
13. A körzeti megbízotti szolgálatot úgy kell szervezni, hogy a körzeti megbízotti működési körzetek lefedjék az érintett
megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság illetékességi területén lévő valamennyi települést, Budapest valamennyi
kerületét, valamint a  Margitszigetet. A  közbiztonsági helyzet és a  helyi sajátosságok figyelembevételével körzeti
megbízotti szolgálat szervezhető a vízirendészeti rendőrkapitányságok, valamint a vasúti rendőrőrsök illetékességi
területén is.
14. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese – a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság illetékességi területén található önkormányzatok segítségét is igénybe véve – intézkedik arra,
hogy a  körzeti megbízotti működési körzetért felelős körzeti megbízott elérhetősége (mobiltelefonszám, körzeti
megbízotti iroda címe, telefonszáma, e-mail címe, körzeti megbízotti működési körzete, fogadóóra időpontja)
folyamatosan naprakész állapotban, valamint a  településeken megtartásra kerülő fogadóóra időpontja, helyszíne
a lakosság részére megismerhetővé váljon az önkormányzatok hirdetőtábláin, illetve a Rendőrség (www.police.hu)
és az önkormányzat honlapján.
15. A rendőri feladatok összehangolása, a szolgálat ellátásának hatékonysága érdekében az egymással határos körzeti
megbízotti működési körzetekben szolgálatot teljesítő körzeti megbízottak 4–10 fős szolgálati csoportokba
szervezhetők (a továbbiakban: körzeti megbízotti csoport). A maximális létszámot úgy kell meghatározni, hogy ezen
utasításban meghatározott feladatok végrehajthatóak legyenek. A körzeti megbízotti csoportok tevékenységét úgy
kell szervezni, hogy az egyes körzeti megbízotti csoportba beosztott körzeti megbízott távolléte esetén is a körzeti
megbízotti csoport körzeti megbízotti működési körzetében a  folyamatos rendőri lefedettség – akár több körzeti
megbízott közös szolgálatellátásával – biztosított legyen.
16. A körzeti megbízotti tevékenység összehangolásáért felelős parancsnok:
a) köteles:
aa) folyamatosan értékelni a  váratlan, a  megszokottól eltérő vagy a  közbiztonsági szempontból
figyelemre méltó esemény(eke)t, ezek vonatkozásában a szükséges intézkedéseket azonnal megtenni,
ab) a körzeti megbízotti működési körzetre vonatkozó bűnügyi, közrendvédelmi, határrendészeti,
elemző-értékelő tevékenységet havonta elvégezni a  körzeti megbízottak leterheltségének,
intézkedési mutatóinak figyelembevételével,
ac) a körzeti megbízottak (csoportok) tevékenységét összehangolni,
ad) a körzeti megbízottak (csoportok) szolgálatát tervezni, szervezni,
ae) a körzeti megbízottak (csoportok) munkájának értékelésénél jelen lenni,
af ) az elemzések eredményét az eligazítások alkalmával ismertetni;
b) felelős:
ba) az előírt szolgálati okmányvezetés elektronikus felületen történő naprakész vezetésének
ellenőrzéséért,
bb) a távol lévő körzeti megbízott helyettesítésének megszervezéséért,
bc) a körzeti megbízottak összehangolt munkájának megszervezéséért,
bd) a felszerelések meglétének, karbantartottságának, azok rendeltetésszerű használatának
ellenőrzéséért,
be) a körzeti megbízottak által igénybe vett szolgálati állatokkal kapcsolatos teendők ellenőrzéséért.
17. A betöltetlen körzeti megbízotti státuszok feltöltését és a betöltetlen beosztásnak a Magyar Rendőrségi Intranetes
Portálon (http://intra.police.hu) történő meghirdetését a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság rendészeti
rendőrfőkapitány-helyettese az  Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) Kommunikációs
Szolgálatánál kezdeményezi. Az  állományilletékes parancsnok a  körzeti megbízotti státuszok teljes feltöltöttsége
érdekében köteles megtenni a szükséges intézkedéseket.
18. Amíg a  be nem töltött státusz feltöltésére nincs lehetőség, a  rendőrkapitányság körzeti megbízotti állományából
kijelölt körzeti megbízott eredeti beosztása mellett megbízással látja el a feladatokat azokban a körzeti megbízotti
működési körzetekben, ahol nem teljesít körzeti megbízott szolgálatot. Erre a feladatra a 6. pont szerinti jelölt nem
bízható meg.
19. A kapitányságvezető javaslata alapján körzeti megbízotti működési körzet területének meghatározására, a  körzeti
megbízotti székhely kijelölésére, valamint a  körzeti megbízotti csoport létrehozásának és megszüntetésének
kezdeményezésére a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány jogosult. A körzeti megbízotti működési körzet és a körzeti
megbízotti székhely kijelöléséről, annak megszüntetéséről, áthelyezéséről, valamint ezeknek a Rendőrség honlapjára
és az  ORFK elektronikus nyilvántartó felületén történő felvezetésére a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese intézkedik.
20. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitányok intézkedésben jelölik ki illetékességi területükön a  körzeti megbízotti
működési körzeteket és a körzeti megbízotti székhelyeket.
21. A körzeti megbízott a körzeti megbízotti működési körzetéből eseti jelleggel kizárólag:
a) a személyi állomány értesítése (riadó elrendelése) esetén;
b) fokozott ellenőrzés elrendelése esetén;
c) különleges jogrend alkalmával;
d) különösen indokolt, késedelmet nem tűrő rendőri intézkedés (az élet, testi épség, vagyonbiztonság
veszélyeztetése) esetén;
e) csapatszolgálati tevékenység végrehajtása esetén
vonható el.
22. A körzeti megbízott a 21. pontban foglaltakon kívül a körzeti megbízotti működési körzetén kívül a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettesének eseti, írásos engedélye alapján vonható el,
legfeljebb 1 hónap időtartamra.
23. A körzeti megbízott a körzeti megbízotti működési körzetében szervezett, a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya
alá tartozó vagy választással összefüggő rendezvényre rendbiztosként nem jelölhető ki.
24. A körzeti megbízott járőr vezetőjeként közterületi szolgálat végrehajtására járőrrel közösen beosztható.
A  közrendvédelmi szakterületért felelős vezető köteles a  közös közterületi szolgálatot úgy szervezni, hogy
a feladatellátás – a 21–22. pontban meghatározottak kivételével – a körzeti megbízott működési körzetében történjen.
25. A körzeti megbízott olyan feladattal nem bízható meg, amely az eredeti alaptevékenység ellátásától elvonja, így nem
osztható be, illetve nem vehető igénybe:
a) fogdaőri és kísérőőri szolgálatba;
b) objektumőri szolgálatba;
c) ügyeleti szolgálati formában történő szolgálatteljesítésre;
d) szolgálatparancsnoki beosztásba, kivéve ideiglenes átrendelés alapján (Hszt. 61. §);
e) balesethelyszínelői feladatokra;
f ) igazgatásrendészeti feladatokra;
g) ideiglenes megelőző távoltartást elrendelő határozat, bűnügyi, szabálysértési őrizetbe vételi határozat
elkészítésére, kihirdetésére, kézbesítésére;
h) a házi őrizetben lévő terhelt őrzésére;
i) futár-, egyéb szállítási, beszerzési feladatokra.
26. A körzeti megbízott ideiglenes csapatszolgálati századba beosztható, illetve bűnügyi vizsgálói tevékenységre történő
szolgálatteljesítésre ideiglenesen átrendelhető.
27. A körzeti megbízott távolléte esetén a körzeti megbízotti működési körzetében lévő településen a rendőri jelenlétet
a  rendőrkapitányság körzeti megbízotti állományából elsősorban azonos körzeti megbízotti csoportból kijelölt
körzeti megbízottal vagy járőrszolgálattal kell biztosítani, amelynek összehangolása a közrendvédelmi szakterületért
felelős vezető feladata.
28. A szolgálat megkezdésekor a  körzeti megbízott – a  körzeti megbízotti székhelytől függően – személyesen vagy
távbeszélőn köteles jelentkezni a szolgálatirányító tisztnél vagy a szolgálatparancsnoknál, aki az előre meghatározott
feladatokon kívül a körzeti megbízottat tájékoztatja az aktuális eseményekről.
29. A körzeti megbízotti tevékenység összehangolásáért felelős parancsnok a  Robotzsaru Neo integrált ügyviteli,
ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer (a továbbiakban: Robotzsaru Neo rendszer) „Körzeti Megbízotti”
moduljában az előre meghatározott feladatokat felvezeti, amelyet a körzeti megbízott tudomásul vesz.
30. A körzeti megbízott a szolgálata megkezdésekor a Robotzsaru Neo rendszer „Körzeti Megbízotti” modul „Szolgálati
Napló” menüpontjában rögzíteni köteles az  adott napra tervezett feladatait. A  körzeti megbízott az  adott napra
tervezett feladatok egy nyomtatott példányát köteles magánál tartani és az ellenőrzésre jogosult részére átadni.
31. A szolgálat befejezésekor a körzeti megbízott – személyesen vagy távbeszélőn – jelenti a szolgálatirányító tisztnek
vagy a szolgálatparancsnoknak a részére meghatározott tevékenységek végrehajtását, majd a szolgálata alatt történt
eseményekről és a végrehajtott feladatokról a Robotzsaru Neo rendszeren a „Körzeti Megbízotti” modul „Szolgálati
Napló” menüpontja alatt beszámol, amit a közrendvédelmi szakterületért felelős vezető vagy a körzeti megbízotti
tevékenység összehangolásáért felelős parancsnok legkésőbb a következő munkanapján hitelesít.
32. A körzeti megbízott szolgálatának és végzett munkájának nyilvántartása érdekében a Robotzsaru Neo rendszerben
a „Körzeti Megbízotti” modul „Szolgálati Napló” menüpontja alatt szolgálatonként az  alábbiakban meghatározott
adatokat tölti fel:
a) a szolgálati idejét, helyét;
b) a közös szolgálatellátást kivel folytatta (név, rendfokozat, beosztási hely);
c) a végzett munkát, tevékenységet, a végzett munka rövid leírását;
d) a szolgálatban igénybe vett gépjármű hatósági jelzését, a kilométeróra állását, a teljesített kilométert;
e) a közterületen töltött idejét;
f ) a szolgálatellátása során az  önállóan kezdeményezett vagy hatáskörébe utalt, valamint a  támogatásával
végrehajtott feladatokat;
g) a szolgálati állat adatait, annak alkalmazását;
h) a közterületi ellenőrzést;
i) a bűnügyi feldolgozó munkát;
j) a 21–22. pontban szereplő elvonás idejét, okát, az engedélyt/utasítást adó parancsnok nevét, rendfokozatát,
beosztását;
k) az értekezletet;
l) a fogadóórát, a megjelent személyek létszámát és az általuk felvetett problémákat;
m) az oktatást;
n) a szolgálati ideje alatt az ellenőrzését végrehajtó személy nevét, rendfokozatát, beosztását, nyílt parancsának
számát, az ellenőrzés helyét, idejét és megállapításait. 33. A Robotzsaru Neo rendszer tartós üzemképtelensége esetén a 29–32. pontban foglaltakat a Robotzsaru Neo rendszer
üzemképességének helyreállását követően, legkésőbb a következő szolgálati napon kell végrehajtani, amely esetben
a  következő szolgálati napon történő végrehajtás tényét is rögzíteni kell a „Körzeti Megbízotti” modul „Szolgálati
Napló” menüpontja alatt.
34. A körzeti megbízott közösen láthat el szolgálatot a  rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjaival,
a rendőrkapitányság illetékességi területén székhellyel rendelkező polgárőr egyesületek tagjaival, az egyes rendészeti
feladatokat ellátó személyekkel.
35. A körzeti megbízott éjszakai szolgálatteljesítésre egyedül nem osztható be.
IV. FEJEZET
A KÖRZETI MEGBÍZOTTI SZOLGÁLAT TERVEZÉSE, SZERVEZÉSE
36. A körzeti megbízott szolgálatát a  körzeti megbízotti tevékenység összehangolásáért felelős parancsnok tervezi és
szervezi meg a Robotzsaru Neo rendszer Szolgálatvezénylésében (Jelenléti ív).
37. A körzeti megbízotti tevékenység összehangolásáért felelős parancsnok a körzeti megbízott szolgálatát úgy tervezi,
hogy a  körzeti megbízott a  szolgálatteljesítési idejének legalább 70%-ában közterületi tevékenységet lásson el.
A körzeti megbízotti szolgálati forma közterületi tevékenység idejébe be kell számítani:
a) a határrendészeti, igazgatásrendészeti, idegenrendészeti, közrendvédelmi és közlekedésrendészeti egységes
rendészeti statisztikai rendszer által kalkulált ténylegesen közterületi szolgálatban teljesített időt;
b) a tényleges közterületi szolgálat fogalomkörébe nem tartozó közterületen töltött időt (így különösen
helyszínbiztosítás, csapatszolgálati tevékenység, rendezvény-, szállás-, útvonal-, programhely biztosítás,
elővezetés);
c) a lakcímkutatások és -megállapítások, a  nyílt rendőri információk, a  rendészeti feladatainak ellátásával
kapcsolatos környezettanulmányok, valamint a  nyomozások és a  bűnügyi megkeresések feldolgozásával
kapcsolatos helyszíni ellenőrzések és intézkedések idejét;
d) a házi őrizet kényszerintézkedéssel érintett terhelt ellenőrzésének idejét;
e) a helyszíni társadalmi kapcsolattartásra felhasznált időt;
f ) a bűn- és baleset-megelőzési előadások megtartásának idejét.
38. A körzeti megbízott szolgálatát – a  mindenkori bűnügyi, köz- és közlekedésbiztonsági, valamint határrendészeti
helyzet figyelembevételével – vezényléses szolgálati időrendszerben kell előtervezni.
39. A körzeti megbízott szolgálati idejébe be kell számítani:
a) az önkormányzatok, a  civil szervezetek ülésein, értekezletein, konzultációs fórumon hivatali minőségben
történő részvételt;
b) az irányító rendőri szerv által elrendelt oktatáson, lövészeten, továbbképzésen, vizsgán, szemlén töltött időt;
c) a szolgálati járműve, illetve szolgálati célra szerződés alapján igénybe vett saját járműve karbantartására
szolgálatonként naponta 30 percet;
d) a szolgálat ellátásával összefüggésben a bíróság vagy más hatóság előtti megjelenést, amennyiben a rendőrt
idézték;
e) a bűnmegelőzést szolgáló információk ismertetésére vagy más hasonló tartalommal megrendezésre kerülő
rendezvényen szolgálati érdekből eltöltött időt;
f ) a szolgálati állat gondozására, képzésére fordított időt.
40. A szolgálat tervezésénél az előzőeken túlmenően figyelemmel kell lenni:
a) az előre tervezhető lövészetek, oktatások, értekezletek, bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottság üléseinek
időpontjaira, valamint
b) az előre tervezhető rendezvényekre. 41. A körzeti megbízott havonta egy alkalommal fogadóórát tart, amit elsősorban a  körzeti megbízotti irodában kell
megtartani.
42. A körzeti megbízott akadályoztatása esetén a  fogadóórát – még ugyanazon hónapban – új időpontban kell
megtartani. Ügyfél hiányában a körzeti megbízott ügyfeldolgozó feladatait végezheti.
43. A fogadóóra időpontját lehetőség szerint a körzeti megbízotti besorolt település polgármesterének fogadónapjához
kell igazítani. Több körzeti megbízotti besorolt település esetén a körzeti megbízott dönt arról, hogy melyik település
polgármesterének fogadónapjához igazítja a fogadóórát.
V. FEJEZET
A KÖRZETI MEGBÍZOTT FELADATAI 1. Általános feladatok
44. A körzeti megbízott elősegíti a lakossággal történő kapcsolattartást, valamint az ügyei(k) intézését.
45. A körzeti megbízott köteles megismerni a körzeti megbízotti működési körzetében:
a) a lakosság hagyományait, a lakosság tagjainak egymáshoz való viszonyát, a lakosság életviszonyait befolyásoló
tényezőket;
b) a környezeti és természeti sajátosságokat;
c) a gazdasági helyzetet, a  jelentősebb értéket képviselő létesítményeket, intézményeket, idegenforgalmi
sajátosságokat, különösen az ipar, a mezőgazdaság, a sport, a kultúra, a közlekedés és a pénzpiac területén;
d) a kommunális, egészségügyi és szociális ellátottság helyzetét, a  fejlesztésekre vonatkozó elképzeléseket,
lehetőségeket;
e) a jellemző bűncselekmények elkövetési magatartásait, az  elkövetést elősegítő okok alapján az  áldozattá,
sértetté válás megelőzésének lehetőségeit;
f ) az új, korszerű vagyon- és személyvédelmi eszközöket, azok alkalmazási lehetőségeit;
g) a jellemző szabálysértéseket és a  közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegéseket, továbbá
az ezekre jellemzően kiszabott jogkövetkezményeket;
h) a közúti (vasúti, vízi) közlekedés helyzetét, a  bekövetkezett balesetek leggyakoribb okait, a  megelőzés
lehetőségeit;
i) a gyermekek, fiatalkorúak és időskorúak védelmének feladatait;
j) a vizek veszélyeit;
k) a környezet és természet megóvásának aktuális feladatait.
46. A körzeti megbízott elemző-értékelő tevékenysége során, az éves beszámolójához igazítva évente írásban értékeli
a körzeti megbízotti működési körzetének:
a) a közbiztonsági helyzetét;
b) az ismertté vált bűncselekmények számának, jellegének alakulását (elkövetési hely, idő, módszer, gyakoriság,
elősegítő okok, megelőzhetőség);
c) a közlekedésbiztonság helyzetét, a balesetek számának alakulását;
d) a szabálysértések alakulásának jellemzőit, intézkedéseinek hatékonyságát;
e) a gyermek- és ifjúságvédelmi helyzet, valamint az „Iskola Rendőre” programok alakulását;
f ) a schengeni külső határon a határ- és idegenrendészeti helyzetét;
g) a polgárőr egyesületekkel és az  egyes rendészeti feladatokat ellátó személyekkel való együttműködés
helyzetét;
h) az állampolgári bejelentések alapján tudomására jutott információkat.
47. A körzeti megbízott az életre, testi épségre, egészségre, környezetre, természetre veszélyt jelentő körülmény észlelése
vagy tudomására jutása esetén – a  szolgálati út betartásával – a  hatáskörrel rendelkező szervnél, személynél
intézkedést kezdeményez, valamint írásban észrevételt tesz a bűncselekményeket kiváltó körülményekről.
48. A körzeti megbízott köteles a  részére szignált megkeresések teljesítésére és az  általa végrehajtott nyomozati
cselekmények végrehajtására.
49. A körzeti megbízott meghívás esetén egyenruhában vesz részt minden olyan rendezvényen (falugyűlés, képviselőtestületi ülés, lakossági fórum), amely a lakossághoz, az önkormányzathoz fűződő törvényes kapcsolatát erősítheti,
azonban ha a  meghívást nem szolgálati úton kapta, azt köteles előzetesen – engedélyezés céljából – jelenteni
a közrendvédelmi szakterületért felelős vezető felé.
2. Rendészeti feladatok 50. A körzeti megbízott a  körzeti megbízotti működési körzetében rendszeresen ellenőrzi a  körzetleírásban szereplő
bűnügyi és rendészeti szempontból releváns területeket, helyeket.
51. A körzeti megbízott figyelemmel kíséri a kulturális, sport- és egyéb rendezvényeket, felügyeleti szolgálat ellátásával
biztosítja azokat, jelentősebb rendezvények esetén részt vesz a biztosítási feladatokban.
52. A körzeti megbízott az  utasításban meghatározott feladatainak ellátása során különös figyelmet köteles fordítani
az adott településen lakó vagy rendszeresen ott tartózkodó, multikulturális környezetben élő közösségekre. A körzeti
megbízott figyelemmel kíséri a multikulturális környezetben élő közösségek életviszonyait, valamint az azt befolyásoló
tényezők, illetve a multikulturális környezetben élő közösségek egymáshoz, illetve a  többségi társadalomhoz való
viszonyának alakulását.
53. A kulturális eltérésekből fakadó feszültségek hatékony és rugalmas kezelése érdekében a  körzeti megbízottak
törekednek az  olyan személyekkel való kapcsolatfelvételre és segítségük igénybevételére, akik a  multikulturális
környezetben élő közösség vagy annak döntő többsége általi elfogadottságuk, valamint életvitelük, ismertségük,
ismereteik és tapasztalataik alapján alkalmasak lehetnek a  közösség képviseletére. Ezen személyek elérhetőségét
a körzeti megbízottak továbbítják a helyi kisebbségi összekötő részére.
54. A körzeti megbízott kiemelt közlekedésbiztonsági feladata a  közlekedésre vonatkozó szabályok betartatása,
a közlekedők ellenőrzése és tájékoztatása.
55. A körzeti megbízott a közúti közlekedéssel összefüggésben:
a) figyelemmel kíséri a közlekedést segítő létesítmények, jelzések, jelzőberendezések, jelzőtáblák és útburkolati
jelek állapotát, a közúti közlekedést hátrányosan befolyásoló, egymásnak ellentmondó jelzőtáblák észlelése
esetén kezdeményezi a szükséges intézkedéseket;
b) a közúti közlekedési baleset résztvevőinek segítséget nyújt, szükség szerint orvost, mentőt hív, szemlebizottság
helyszínre történő irányítására a  tevékenységirányítási központ ügyeletesénél intézkedést kezdeményez,
elősegíti a jármű mentését, hatáskörébe nem tartozó baleset helyszínén gondoskodik a helyszín biztosításáról;
c) amennyiben a közlekedés biztonsága megkívánja, a körzeti megbízotti működési körzetében lévő iskolák előtt
az  érkezési és a  távozási időszakban elősegíti a  gyalogosok, különösen a  gyerekek úttesten történő
balesetmentes átkelését;
d) a közúti forgalom akadályoztatása, torlódása esetén intézkedik a közlekedés folyamatosságának biztosítására.
56. A körzeti megbízott a  körzeti megbízotti működési körzetének jellegétől függően ellátja az  alábbi speciális
közlekedésrendészeti feladatokat:
a) a vasútbiztonsági feladatok:
aa) a vasúti közlekedésre vonatkozó rendelkezések, biztonsági előírások, az  ebből adódó rendőri
feladatok megismerése,
ab) szoros együttműködés kialakítása a körzeti megbízotti működési körzetben levő vasúti létesítmények
dolgozóival, a munkájuk segítése, tőlük segítség kérése,
ac) a közforgalom számára nyitva álló vasúti létesítmények területén az  általános bűnmegelőzési és
közrendvédelmi feladatok ellátása,
ad) a közúti-vasúti kereszteződések biztonságának fenntartása és fokozott felügyelete;
b) a vízirendészeti feladatok:
ba) a körzeti megbízotti működési körzetben lévő folyók, tavak és egyéb szabad vizek sajátosságainak,
az  azokon történő vízi közlekedésre, halászatra, horgászatra, fürdőzésre, jégen tartózkodásra
vonatkozó szabályok megismerése, a szabályok betartásának folyamatos ellenőrzése,
bb) a szabad vizekkel kapcsolatos természetvédelmi vonatkozású szabályok megismerése és azok
betartásának ellenőrzése,
bc) a vízi rendezvények biztosításában történő részvétel. 57. A körzeti megbízott a schengeni külső határon ellátja az alábbi határrendészeti feladatokat:
a) az illegális migráció szempontjából gyanús személyeket, csoportokat igazoltatja, a  gyanús gépjárműveket
ellenőrzi;
b) részt vesz a  tiltott határátlépéssel vagy annak kísérletével, embercsempészettel vagy más, államhatárhoz
kapcsolódó szabálysértésekkel és bűncselekményekkel gyanúsítható személyek felkutatásában;
c) információt gyűjt az illegális migrációval kapcsolatos jogsértésekre vonatkozóan.
58. A körzeti megbízott közreműködik a külföldiek ellenőrzésében, felderíti a  tartózkodásra jogosító engedéllyel nem
rendelkező – különösen az engedély nélküli munkavállalást és jövedelemszerző tevékenységet folytató – külföldieket,
és szükség esetén jelzéssel él a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság felé.
59. A körzeti megbízottnak ismernie kell a  külföldiek magyarországi tartózkodásával kapcsolatos legfontosabb
– a lakosságot is közvetlenül érintő – szabályokat.
60. A körzeti megbízott figyelemmel kíséri – és külön utasításra ellenőrzi – a körzeti megbízotti működési körzetében
lakó, tartózkodó pártfogó felügyelet alatt, illetve lakhelyelhagyási tilalom alatt álló, házi őrizetben lévő és
a  hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazott ideiglenes megelőző és megelőző távoltartásra kötelezett
személyek részére meghatározott korlátozások betartását.
61. A körzeti megbízott ellátja a  családon belüli erőszak kezelésével és a  kiskorúak védelmével kapcsolatos közjogi
szervezetszabályozó eszköz rendelkezései alapján rá háruló feladatait.
62. A körzeti megbízott a körzeti megbízotti működési körzetében:
a) elvégzi a lakcímkutatásokat és lakcím-megállapításokat;
b) elkészíti a nyílt rendőri információkat tartalmazó jelentést;
c) elkészíti a rendészeti feladatainak ellátásával kapcsolatos környezettanulmányokat;
d) foganatosítja az elővezetéseket;
e) elvégzi a részére szignált egyéb eljárási cselekmények végrehajtását célzó tevékenységeket, valamint ellátja
az azok teljesítésével összefüggő jelentéskészítési és egyéb adminisztrációs feladatokat.
63. A körzeti megbízott részt vehet a  szabálysértési előkészítő eljárásban. Ennek keretében a  kapitányságvezető
megbízásából az  ismeretlen személy által elkövetett, elzárással is büntethető szabálysértési ügyekben eljárási
cselekményeket végezhet.
3. Bűnügyi feladatok 64. A közrendvédelmi szakterületért felelős vezető és a  körzeti megbízotti tevékenység összehangolásért felelős
parancsnok legalább heti egy alkalommal részt vesz a  bűnügyi szolgálati ág tagjai részére tartott eligazításon.
A bűnügyi szolgálati ág tagjai és a körzeti megbízott információátadással, illetve a közös munkában való részvétellel
segítik egymás munkáját.
65. A körzeti megbízott intézkedik a bűncselekményeket kiváltó okok és körülmények felderítésére, azok megszüntetésére,
a nyugodt és kiegyensúlyozott közösségi viszonyok fenntartására.
66. A körzeti megbízott a körzeti megbízotti működési körzetében elkövetett bűncselekmény felderítése és bizonyítása
érdekében a bűnügyi szolgálat ág felügyelete és szakirányítása mellett:
a) a nyomozó hatóság tagjaként – a kapitányságvezető kijelölése alapján – önállóan nyomozati tevékenységet
végezhet a rendőrkapitányság hatáskörébe tartozó olyan bűncselekmények esetében, amelyekre a Büntető
Törvénykönyv (a továbbiakban: Btk.) három évet meg nem haladó szabadságvesztés büntetés kiszabását
rendeli, és a bűncselekménnyel okozott kár értéke nem haladja meg a Btk. szerinti kisebb érték összegét;
b) a három évet meg nem haladó szabadságvesztéssel fenyegetett bűncselekmények esetében bűnügyi
megkereséseket teljesíthet;
c) a hatáskörébe nem tartozó bűncselekmények esetén – a  kapitányságvezető utasítására – halaszthatatlan
nyomozati cselekményeket foganatosíthat, adatgyűjtést végezhet;
d) információvásárlással segíti a bűncselekmény elkövetőinek felderítését. 67. A körzeti megbízott a nyomozó hatóság tagjaként nem folytathat nyomozást:
a) ha a bűncselekmény nem a körzeti megbízotti működési körzetében történt, kivéve ha helyettesítésre kerül
sor, a helyettesítés végéig;
b) olyan esetben, amikor a  büntetőeljárásról szóló törvény értelmében az  eljárás során védő vagy tolmács
részvétele kötelező;
c) a büntetőeljárás során a Rendőrség hatáskörébe tartozó vádelőkészítő (vizsgálati) eljárásban.
68. A körzeti megbízott a körözési munka szabályai szerint:
a) a Hermon Körözési Nyilvántartási Rendszer, valamint a Robotzsaru Neo rendszer használatával figyelemmel
kíséri a  személy- és dologkörözések, valamint az  ismeretlen holttest és holttestrészek körözésének
nyilvántartásait;
b) a körzeti megbízotti működési körzetében a  körözési előadóval szorosan együttműködve megszervezi
a körözött személyek és dolgok felkutatását, a szükséges intézkedéseket megteszi.
69. A körzeti megbízott a körzeti megbízotti működési körzetében bűnmegelőzési tevékenységet végez, amely során
folyamatos munkakapcsolatot tart a rendőrkapitányság bűnmegelőzési előadójával vagy koordinátorával, valamint
a társadalmi bűnmegelőzés helyi szereplőivel.
70. A körzeti megbízott a bűnmegelőzési feladatai keretében a család-, gyermek- és ifjúságvédelmi területen:
a) részt vesz a  gyermek- és fiatalkorúak védelmére vonatkozó jogszabályok végrehajtásában – figyelemmel
a hozzátartozók közötti erőszak során elrendelhető távoltartás, valamint családon belüli erőszak alakulására –,
valamint együttműködik a  szülőkkel, a  gyámhatósággal, a  gyermekjóléti szolgálattal, a  nevelőintézetekkel,
a lakásotthon hálózattal, az iskolákkal és a kollégiumokkal, a családsegítő központokkal;
b) segít felkutatni a veszélyeztetett gyermek- és fiatalkorúakat, az eltűnt vagy intézetből megszökött vagy szülői
felügyelet alól magukat kivont gyermekeket;
c) figyelemmel kíséri a fiatalok deviáns csoportjait, intézkedéseket tesz a jogsértések megelőzésére;
d) közreműködik a bűnmegelőzést szolgáló információk terjesztésében, részt vesz a Rendőrség ifjúságvédelmi
iskolai programjainak, így különösen az „Iskola Rendőre”, a DADA, az ELLEN-SZER és az „Ovizsaru” bűnmegelőzési
program megismertetésében.
VI. FEJEZET
NYILVÁNTARTÁSOK, ÜGYVITEL 71. A körzeti megbízott teljesített szolgálatának és végzett munkájának nyilvántartását a Robotzsaru Neo rendszerben
minden szolgálati napján a körzeti megbízott köteles vezetni.
72. A körzeti megbízottnak az alábbi okmányokat együtt kell kezelni, és szolgálata ellátása során magánál kell tartania:
a) a körzeti megbízott működési körzetének a Robotzsaru Neo rendszerben elkészített leírását;
b) a szolgálat megkezdésekor a  Robotzsaru Neo rendszer „Körzeti Megbízotti” modul „Szolgálati Napló”
menüpontban elkészített, hitelesített és kinyomtatott, az  adott szolgálatra tervezett feladatait tartalmazó
iratot;
c) körzeti megbízotti csoport létrehozása esetén, a  csoport körzeti megbízotti működési körzetének leírását
a csoportba besorolt körzeti megbízotti működési körzetek elkülönítésével.
73. A 72. pont a) és c) alpontjában felsorolt okmányokat a közrendvédelmi szakterületért felelős vezető szükség esetén,
de legalább évente dokumentált módon felülvizsgálja és aktualizálja. A közrendvédelmi szakterületért felelős vezető
a felülvizsgálat tényét a Robotzsaru Neo rendszerben rögzíti.
74. A körzeti megbízotti működési körzet leírásnak tartalmaznia kell:
a) a körzeti megbízotti működési körzet területének nagyságát (négyzetkilométerben, folyamkilométerben);
b) a körzeti megbízotti működési körzet határait;
c) a települések számát, lélekszámát;
d) a közút-, víziút- és vasúthálózat hosszát, minőségét, forgalmi viszonyait, a közlekedési csomópontokat;
e) az állam működése, a lakosság ellátása szempontjából kiemelt jelentőségű objektumokat;
f ) a veszélyes anyagok tárolásának, szállításának helyeit, főbb útvonalait, egyéb veszélyforrásokat;
g) az idegenforgalom szempontjából érintett területeket;
h) a közbiztonsági (a közrend, a közlekedés biztonsága), a bűnügyi és – a schengeni külső határral rendelkező
körzeti megbízotti működési körzet esetében – a határbiztonsági helyzet általános értékelését;
i) a közrend, közbiztonság szempontjából legjelentősebb területeket, helyeket, objektumokat;
j) a közbiztonság védelme, fenntartása érdekében működő más rendvédelmi és egyéb szervezeteket, azok
székhelyét, fő tevékenységét;
k) mellékletként a körzeti megbízott működési körzetének térképét.
75. A körzeti megbízotti működési körzet térképe tartalmazza:
a) a körzeti megbízotti székhelyét, a körzeti megbízotti működési körzetének határát, illetőleg az ahhoz tartozó
település térképét-vázlatát, a  turisztikai szempontból vagy egyébként kiemelt területeken a  településhez
tartozó területek Robotzsaru Neo rendszerben elkészített térképét;
b) a körzeti megbízotti működési körzetén belüli közigazgatási határokat;
c) amennyiben a körzeti megbízotti működési körzetén megtalálható, a gépkocsizó és a gyalogos járőrkörzeteket,
a mozgóőr körzeteket;
d) a rendőr által, illetőleg fegyveres szolgálattal őrzött objektumokat;
e) a körzeti megbízotti működési körzet egészének vagy egy részének zárására előre kijelölt záró szolgálati
helyeket (EÁP pontokat). VII. FEJEZET
FEGYVERZET, FELSZERELÉS 76. A körzeti megbízottat el kell látni a szolgálat ellátásához szükséges fegyverzeti és felszerelési tárgyakkal, technikai és
kommunikációs eszközökkel, amelyeket az 1. mellékletben szereplő teljességi jegyzék tartalmaz. A szakmai indokok
megállapíthatósága esetén a jegyzékben nem szerepeltetett eszköz is kiadható.
77. Valamennyi körzeti megbízottat, körzeti megbízotti csoport esetén a  körzeti megbízotti csoportot el kell látni
a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság által biztosított szolgálati mobiltelefonnal és szolgálati gépjárművel.
78. A körzeti megbízott (csoport) feladatainak ellátásához motorkerékpár, segéd-motorkerékpár, kerékpár és önkéntes
vállalás alapján szolgálati állat (kutya, ló) biztosítható, amelyek tartására és alkalmazására külön szabályok vonatkoznak.
VIII. FEJEZET
A KÖRZETI MEGBÍZOTTI TEVÉKENYSÉG SZAKIRÁNYÍTÁSA, ELLENŐRZÉSE
4. Szakirányítási feladatok 79. A körzeti megbízotti szolgálat országos szintű szakmai irányítását, felügyeletét a rendészeti országos rendőrfőkapitányhelyettes az ORFK Rendészeti Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK RFI) Közrendvédelmi Főosztály (a továbbiakban:
ORFK RFI KVFO) útján gyakorolja.
80. Az ORFK RFI KVFO vezetője évente egy alkalommal országos körzeti megbízotti konferenciát szervez.
81. A területi szintű szakirányítás feladatait a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitányhelyettese a megyei közrendvédelmi osztályvezető, a Budapesti Rendőr-főkapitányság vonatkozásában a Rendészeti
Szervek Rendészeti Koordinációs Osztály vezetője útján látja el.
82. A 81.  pontban megjelölt osztályvezetők negyedévente kötelesek koordinációs értekezletet tartani, amelyen
beszámoltatják a  közrendvédelmi szakterületért felelős vezetőket a  feladatok teljesítéséről, valamint értékelik
a körzeti megbízotti tevékenységet, a létszámviszonyok alakulását, és meghatározzák a következő negyedévre előre
tervezhető tevékenységek végrehajtásának legfontosabb jellemzőit. Az értekezletről emlékeztetőt kell készíteni.
83. A körzeti megbízotti tevékenység közvetlen szakmai irányítását a kapitányságvezető a közrendvédelmi szakterületért
felelős vezető útján végzi.
84. A körzeti megbízott legalább havonta egy alkalommal személyesen köteles jelentkezni a  közrendvédelmi
szakterületért felelős vezetőnél vagy a körzeti megbízotti tevékenység összehangolásért felelős parancsnoknál, ahol
szóban – erre vonatkozó külön utasítás alapján írásban – beszámol az elmúlt időszakban végzett tevékenységéről,
illetve javaslatokat tehet a feladatellátását hatékonyabbá tevő elgondolásai alapján.
5. Ellenőrzési tevékenység 85. A közrendvédelmi szakterületért felelős vezető havonta legalább egy alkalommal, míg a  körzeti megbízotti
tevékenység összehangolásáért felelős parancsnok havonta legalább két alkalommal ellenőrzi a körzeti megbízotti
tevékenységet. Az ellenőrzéseket úgy kell ütemezni, hogy azok félévente valamennyi körzeti megbízottat érintsék.
86. A körzeti megbízotti tevékenység összehangolásért felelős parancsnok köteles az  ellenőrzéseinek felét a  hivatali
munkaidőn túl végrehajtani.
87. A kapitányságvezető és a  közrendvédelmi szakterületért felelős vezető két évre előre elkészített ellenőrzési terv
alapján (együtt vagy megosztva) – ha van, akkor a  körzeti megbízotti csoport vezetője bevonásával – kétévente
köteles átfogó ellenőrzéseket tartani úgy, hogy a két év alatt minden körzeti megbízott legalább egyszer ellenőrzés
alá kerüljön. Az átfogó ellenőrzésről, annak időpontja előtt legalább 10 munkanappal a közrendvédelmi szakterületért
felelős vezető köteles a körzeti megbízottat a felkészülés érdekében írásban értesíteni. Átfogó ellenőrzést a 6 hónapos
ideiglenes megbízást, valamint a kinevezést követően 6 hónapon belül nem lehet kezdeményezni.
88. Az átfogó ellenőrzés ütemezéséről tervet kell készíteni, amelyet a  kapitányságvezető jóváhagyása után tárgyév
január 31-ig fel kell terjeszteni a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettesének.
89. Az átfogó ellenőrzés kiterjed:
a) a fegyverzet, a felszerelés, a gépjármű, az irodai és híradástechnikai eszközök meglétére, alkalmazhatóságára,
karbantartottságára;
b) a szolgálati állatok tartásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére;
c) a szolgálattervezés, -szervezés, -ellátás módjára;
d) a szolgálati okmányok vezetésének szakszerűségére;
e) az ügyiratok feldolgozásának rendjére;
f ) az intézkedési tevékenységre, annak jogszerűségére, szakszerűségére (így különösen a személyes szabadságot
korlátozó intézkedések, szabálysértési feljelentés, helyszíni bírság, közigazgatási hatósági bírság);
g) a körzet bűnügyi, közbiztonsági, közlekedési viszonyaira, a  körzeti megbízott ezekkel kapcsolatos
tevékenységére;
h) a megelőző, tájékoztató jellegű tevékenység végrehajtására;
i) az önkormányzatokkal, lakossági és civil szervezetekkel, a  társszervekkel és honvédelmi szervekkel való
együttműködésre, kapcsolattartásra;
j) a polgárőr egyesületekkel, az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek munkáltatóival való együttműködés
értékelésére;
k) a multikulturális környezetben végrehajtott megelőző-védelmi intézkedések alakulására;
l) a kisebbségi önkormányzatokkal való együttműködéssel kapcsolatos feladatokat tartalmazó közjogi
szervezetszabályozó eszközben meghatározott tevékenységekre;
m) a feltárt hiányosságok megszüntetésére, feladatmeghatározásra. 90. Az átfogó ellenőrzés eredményéről a 2. mellékletben szereplő minta alapján kell jegyzőkönyvet készíteni. A feltárt
hiányosságok megszüntetését az  átfogó ellenőrzést követő két hónap múlva utóellenőrzés keretében kell
felülvizsgálni.
91. A közrendvédelmi szakterületért felelős vezető, valamint a körzeti megbízotti tevékenység összehangolásért felelős
parancsnok köteles évente egy alkalommal a  körzeti megbízottat célellenőrzés keretében dokumentált módon
ellenőrizni.
92. A célellenőrzést egy évre előre elkészített, a kapitányságvezető jóváhagyásával ellátott ellenőrzési terv alapján kell
végrehajtani.
93. A célellenőrzés kiterjed:
a) a körzeti megbízott intézkedéseinek jogszerűségére és szakszerűségére;
b) a szolgálati állatok tartásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére;
c) a szolgálati okmányok vezetésének szakszerűségére;
d) az ügyiratok feldolgozásának rendjére;
e) az utasításban meghatározott együttműködési, kapcsolattartással összefüggő kötelezettségek teljesítésére.
94. A célellenőrzés eredményéről a  3.  mellékletben szereplő minta alapján kell jegyzőkönyvet készíteni. A  feltárt
hiányosságok megszüntetését az  átfogó ellenőrzést követő egy hónap múlva utóellenőrzés keretében kell
felülvizsgálni.
95. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese évente egy alkalommal
gondoskodik a szakirányítása alá tartozó rendőrkapitányságok körzeti megbízotti tevékenységének, a szolgálatellátás,
valamint az ezzel összefüggő parancsnoki tevékenység ellenőrzéséről és annak értékeléséről. Az előző év értékeléséről
készített jelentést az ORFK RFI KVFO vezetőjének január 31-ig kell megküldeni.
96. Az ellenőrzést végző elöljáró a megállapításait köteles a Robotzsaru Neo rendszer „Vezetői Tevékenységek” modul
„Ellenőrzési Tevékenységek” menüpontjában rögzíteni.
97. Az átfogó, valamint a  célellenőrzések végrehajtásáról a  Robotzsaru Neo rendszerben készített ellenőrzési lap(ok)
nyomtatott példányát az ellenőrzés végrehajtásáról készített tervvel együtt kell kezelni.
IX. FEJEZET
AZ „ÉV KÖRZETI MEGBÍZOTTJA” ELISMERÉSSEL JÁRÓ JUTALOM
98. A körzeti megbízotti tevékenységben kiemelkedő és huzamosabb időn át magas színvonalon nyújtott teljesítmény
elismerésére az  „Év Körzeti Megbízottja” elismerés és az  ahhoz tartozó tárgyjutalom adományozható a  körzeti
megbízotti beosztást betöltő rendőrnek.
99. Évente egy elismerés adományozható, melynek átadására minden évben az „Év Rendőre” cím átadásának időpontjában
kerül sor. A tárgyjutalmat az országos rendőrfőkapitány adja át ünnepélyes keretek között.
100. A tárgyjutalom leírását a 4. melléklet tartalmazza.
101. Az „Év Körzeti Megbízottja” elismerés odaítélésének kritériumai:
a) a Rendőrség hivatásos állományában eltöltött, legalább 10 év tényleges szolgálati idő;
b) a körzeti megbízotti beosztásban eltöltött legalább 5 év szolgálati idő;
c) kiemelkedő szakmai munka;
d) magas szintű területi és személyi ismeret;
e) példamutató magatartás a munkában és a magánéletben;
f ) a magas szintű bűnmegelőző, család- és ifjúságvédelmi, illetve baleset-megelőzési tevékenység;
g) a helyi lakosság véleményét tükröző, az önkormányzat által megfogalmazott támogató vélemény.
102. Az elismerésre a  megyei (fővárosi) rendőrfőkapitányok megyénként 1-1 fő, Budapest vonatkozásában 2 fő körzeti
megbízottat terjeszthetnek fel az ORFK RFI-re, minden év február 15-ig.
103. Az elismerés odaítéléséről a Bíráló Bizottság javaslata alapján az országos rendőrfőkapitány dönt.
104. A Bíráló Bizottság elnöke a  rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes, tagjai az  ORFK Humánigazgatási
Szolgálatának (a továbbiakban: ORFK HISZ) szolgálatvezetője, az ORFK RFI KVFO vezetője, valamint az ORFK RFI KVFO
Közterületi és Őrszolgálati Osztályának vezetője.
105. A Bíráló Bizottság köteles a jelöltek személyére vonatkozó indokolt javaslatát minden év március 14-ig az országos
rendőrfőkapitánynak felterjeszteni.
106. A javaslattétel részletszabályait és elveit – az  utasításban foglaltak figyelembevételével – a  Bíráló Bizottság maga
állapítja meg.
107. Az elismerésben részesült nevét a Rendőrség hivatalos honlapján közzé kell tenni.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 108. A ROKK igazgatója gondoskodik ezen utasításnak a rendészeti oktatási intézetek tantervébe történő beépítéséről.
109. A 72.  pontban szereplő okmányokat ezen utasítás hatálybalépésétől számított 15 napon belül felül kell vizsgálni,
és azokat szükség esetén módosítani kell.
110. Ezen utasításban foglaltakat a közrendvédelmi szolgálati ág hivatásos állománya részére teljes terjedelmében, míg
más szolgálati ágak, a  szolgálatok, valamint a  szakszolgálatok hivatásos állománya vonatkozásában szükséges
mértekben, dokumentált formában az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül oktatni kell.
111. Ezen utasítás rendelkezéseiből a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok által kidolgozott vizsgafeladatok alapján
a  közrendvédelmi szolgálati ág hivatásos állományú tagjainak a  110.  pontban meghatározott oktatást követően
írásbeli vizsgát kell tenni.
112. Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
113. Hatályát veszti:
a) a Magyar Köztársaság Rendőrségének Körzeti Megbízotti Szabályzata kiadásáról szóló 11/1995. (VIII. 30.)
ORFK utasítás;
b) az „Év Körzeti Megbízottja” elismerés adományozásáról szóló 11/2009. (OT 7.) ORFK utasítás;
c) a Rendőrség bűnmegelőzési tevékenységéről szóló 20/2010. (OT 10.) ORFK utasítás 21. pontja;
d) a multikulturális környezetben végrehajtott rendőri intézkedésekről szóló 27/2011. (XII. 30.) ORFK utasítás
9–11. pontja. 114. Hatályát veszti:
a) a 113. pont az utasítás hatálybalépését követő napon;
b) a 109–111. és a 114. pont 2016. március 31-én.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
503/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ágoston Zoltánt
a 2018. december 1. napjától 2021. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2004. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség Nemzeti Összekötő Képviselet alapító okiratáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről szóló, módosított 1993. évi CX. törvény 41. § (2) bekezdésének 1) pontjában és az államháztartásról szóló,
módosított 1992. évi XXXVIII. törvény 88. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartás működésének
rendjéről szóló, módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §, továbbá a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
költségvetése tervezésének, gazdálkodásának, előirányzat-felhasználásának a sajátosságoknak megfelelő szervezeti és eljárási
rendjére vonatkozó szabályairól szóló 90/1997. (V. 30.) Korm. rendelet előírásaira is – a következő alapító okiratot adom ki:
1. 1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2004. március 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2. 2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Nemzeti Összekötő Képviselet.
Rövidített megnevezése: MH NÖK 3. 3 A költségvetési szerv székhelye: Norfolk, Virginia, Amerikai Egyesült Államok.
NORFOLK, VIRGINIA 23551-2490. 4. 4 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási
feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve végzi.
5. 5 6 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
6. 7 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású katonai szervezet. Állománya
az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított
létszámkeretbe tartozik. 7. 8 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
8. 9 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
1
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
2
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
3
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
4
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
5
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
6
A második mondatot hatályon kívül helyezte: 5/2010. (V.12.) HM határozat 26. pontja
7
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
8
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
9
Módosította: 31/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
9. 10 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 10. 11 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
11. 12 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842191 Katonai diplomáciai tevékenység.
12. 13 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: képviseletvezető; b) a képviseletvezetőt a HM Honvéd Vezérkar főnöke és a HM védelempolitikai szakállamtitkár együttes javaslata
alapján – a külügyminiszter előzetes egyetértésével – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
13. 14 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 14. 15 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
15. 16 A költségvetési szerv részletes szervezeti felépítését és létszámát az állománytábla tartalmazza, amelyet – a
honvédelmi miniszter előzetes egyetértésével – a Honvéd Vezérkar főnöke hagy jóvá. Részletes szervezeti és
működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Nemzeti
Összekötő Képviselet vezetője 2004. március 1-jéig készíti el és azt a szolgálati elöljáróhoz felterjeszti.
16. 17 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. május 3-tól. Budapest, 2010. május 3.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1105/2018. (III. 19.) Korm. határozata a többfunkciós autóbuszok beszerzéséhez szükséges forrásigényről.
A Kormány felhívja
 1. a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon legfeljebb 2 000 000 000 forint egyszeri biztosítása érdekében
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XIII. Honvédelmi
Minisztérium fejezet részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 2. a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság
útján mérje fel a hazai többfunkciós autóbuszok exportlehetőségeit.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2018. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök