text:
2018. XL. törvény Magyarország 2019. központi költségvetésének megalapozásáról.
1. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
módosítása
1. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39.  § (12)  bekezdése
a következő h) ponttal egészül ki:
(A Nemzeti Foglalkoztatási Alap költségvetésében külön előirányzat tartalmazza:)
„h) a költségvetési befizetéseket,”
2. § (1) A  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39/A.  § (1)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Nemzeti Foglalkoztatási Alappal a miniszter rendelkezik. A miniszter rendelkezési jogát a 39. § (12) bekezdés
d)  pontjában meghatározott előirányzat tekintetében a  (2)  bekezdés szerint a  közfoglalkoztatásért felelős
miniszterrel, a  képzési alaprész tekintetében a  (3)  bekezdés szerint a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszterrel megosztva gyakorolja.”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/A. §-a következő (3) és
(4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  képzési alaprész feletti alapkezelési feladatokat a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, a  szakmai
feladatokat a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter látja el.
(4) A  Nemzeti Foglalkoztatási Alap alaprészei és külön előirányzatai terhére miniszteri döntés csak a  pénzügyi
fedezet rendelkezésre állásának igazolását követően hozható. A  fedezet rendelkezésre állásának igazolására
a Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezeléséért felelős miniszter által vezetett minisztérium jogosult.”
(3) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/A. § (8) és (9) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A miniszter a Nemzeti Foglalkoztatási Alap év végi egyenlegének megóvása érdekében – a hatáskörébe tartozó
előirányzat tekintetében a  39/A.  § (1)  bekezdése szerinti rendelkezési joggal rendelkező miniszter véleményének
kikérésével – dönthet
a) a keletkezett többletbevételek felhasználásának mértékéről,
b) a kiadások évközi ütemezésének módosításáról,
c) a Nemzeti Foglalkoztatási Alap alaprészei és a külön előirányzatai kiadásainak csökkentéséről.
(9) A  Nemzeti Foglalkoztatási Alap pénzeszközeinek – a  képzési alaprész kivételével – felhasználásáról e  törvény,
valamint e  törvény végrehajtására kiadott rendelet szerint a  miniszter és az  állami foglalkoztatási szervek
gondoskodnak. A  képzési alaprész pénzeszközeinek felhasználásáról a  szakképzési hozzájárulásról szóló törvény
alapján a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, valamint az állami szakképzési és felnőttképzési szerv
gondoskodik.”
(4) A  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39/A.  § (13)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) Felhatalmazást kap a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, hogy a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap
kezelésének és felhasználásának részletes szabályait – a  képzési alaprész felhasználási szabályai kivételével –
rendeletben határozza meg.”
3. § Hatályát veszti a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39.  §
(12) bekezdés c) pontja.
2. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosítása
4. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 26. §-a a következő (3b) bekezdéssel egészül ki:
„(3b) A  bíróság a  22.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint, a  hitelező kérelmére indult eljárásokban a  hitelező
hozzájárulása nélkül megszünteti az  eljárást, ha az  adós a  felszámolás kezdő időpontjáig igazolja, hogy
a  felszámolást elrendelő jogerős végzés alapjául szolgáló teljes követelést (tőke, kamatok, a  hitelező eljárással
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 17-i ülésnapján fogadta el.
felmerült költségei) megfizette a  hitelezőnek. Az  eljárás megszüntetéséről az  a  bíróság intézkedik, amelynél
az  igazolás benyújtásakor az eljárás folyamatban van. Az eljárást megszüntető végzésben a  (3a) bekezdés szerinti
tartalmi elemekről is rendelkezni kell.”
5. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény a következő 83/U. §-sal egészül ki:
„83/U.  § A  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018.  évi XL.  törvénnyel
megállapított 26.  § (3b)  bekezdést a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2018.  évi XL.  törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő – ideértve a  hatálybalépéskor már elrendelt azon
felszámolási eljárásokat is, amelyek esetében a felszámolást elrendelő jogerős végzés még nem került közzétételre –
ügyekben is alkalmazni kell, akkor is, ha a megszüntetés tárgyában az elsőfokú határozatot már meghozták.”
3. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
6. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény 30.  § (4) és (5)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A közalkalmazotti jogviszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2a)  bekezdésében foglalt feltételt legkésőbb a  felmentési idő leteltekor teljesítő
közalkalmazott kérelmezi.
(5) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2a)  bekezdésében foglalt feltétel
megállapításához szükséges jogosultsági időt a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határozatával kell igazolni.”
4. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
módosítása
7. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 4.  § (1)  bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A törvény hatálya alá tartoznak:)
„a) Magyarország területén élő magyar állampolgárok, a  bevándorolt és – azon nem Magyarországon élő
külföldi, valamint a  házastársa és eltartott leszármazója, valamint eltartott szülője kivételével, aki számára
az  idegenrendészeti hatóság a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
II.  törvény alapján nemzetgazdasági érdekből adott ki nemzeti letelepedési engedélyt – a  letelepedett jogállású,
valamint a menekültként vagy oltalmazottként elismert személyek,”
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló
1992. évi LXXXIV. törvény módosítása
8. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény 10. §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  Nyugdíjbiztosítási Alap működtetésével kapcsolatos költségeket a  központi nyugdíjbiztosítási szerv
költségvetésében kell biztosítani, amelynek forrása a központi költségvetés pénzeszközei.”
9. § (1) Hatályát veszti a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993.  évi költségvetéséről szóló 1992.  évi
LXXXIV. törvény 11. § (5) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993.  évi költségvetéséről szóló 1992.  évi
LXXXIV.  törvény 4.  § (2)  bekezdésben az  „a jóváhagyott működési kiadások külső forrásból nem biztosított
fedezetének biztosítására,” szövegrész.
6. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
10. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
1. 36.  § (5a)  bekezdésében a  „2019.” szövegrész helyébe a  „2020.” szöveg, a  „2031.” szövegrész helyébe
a „2032.” szöveg, és
2. 49/B. § (1) bekezdés b) pontjában a „töltötte be,” szövegrész helyébe a „töltötte be, és” szöveg
lép.
11. § Hatályát veszti a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
1. 49. § 46. és 48. pontja, és
2. 49/B. § (1) bekezdés c) pontja.
7. A Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény módosítása
12. § A Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az Akadémia a központi költségvetésben önálló fejezetet alkot.”
13. § (1) A Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 21. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az akadémiai költségvetési szervek részt vesznek az Akadémia törvényben foglalt közfeladatainak ellátásában.
Ezek finanszírozásának forrásai a  költségvetési támogatás, más államháztartási források és saját bevételeik.
Az  akadémiai költségvetési szervek kutatási feladatait támogató tevékenységek tárgyi és személyi feltételeinek
megteremtéséhez, a speciális kutatási feltételek biztosításához a kormányzati tudománypolitikáért felelős miniszter
az általa vezetett minisztérium költségvetési fejezetében biztosít költségvetési támogatást.”
(2) A Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 21. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az alapellátási támogatást módosítani kell az éves átlagos infláció mértékének megfelelően is, amennyiben ezt
a költségvetési támogatás növekedése lehetővé teszi.”
8. A védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi XCIII. törvény
módosítása
14. § A védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995.  évi XCIII.  törvény 4.  §
(1) bekezdésében és 5. § (2) bekezdésében a „2018” szövegrész helyébe a „2022” szöveg lép.
9. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
15. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 15.  § (2)  bekezdés d)  pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A személyes gondoskodás keretébe tartozó gyermekjóléti alapellátások:)
„d) gyermekek esélynövelő szolgáltatásai.”
16. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény VI/A. Fejezet címe helyébe
a következő fejezetcím és alcím cím lép:
„VI/A. FEJEZET
GYERMEKEK ESÉLYNÖVELŐ SZOLGÁLTATÁSAI
Biztos Kezdet Gyerekház”
17. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény VI/A. Fejezete a  következő
38/B. §-sal és azt megelőzően a következő alcím címmel egészül ki:
„Tanoda
38/B.  § (1) A  tanoda olyan, elsősorban rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő, vagy hátrányos
helyzetű vagy halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek és kivételesen fiatal felnőttek számára nyújtott,
önkéntesen igénybe vehető társadalmi felzárkózást segítő, a  személyiségfejlődés egészét szem előtt tartó,
prevenciós szolgáltatás, amely az Nktv. szerinti kötelező tanórai és egyéb foglalkozásokon való részvétel idején kívül,
valamint a  tanítási szünetekben segíti elő a  szociokulturális hátrányok kompenzálását, a  tanulmányok folytatását,
a társadalomba való sikeres beilleszkedést, az életpálya-tervezést és a szabadidő hasznos eltöltését.
(2) A  tanoda a  szolgáltatásait a  helyi sajátosságokra és a  gyermekek egyéni szükségleteire építve, a  szülők
bevonásával, a  gyermek nevelési-oktatási intézményével, a  család- és gyermekjóléti szolgálattal, a  családés gyermekjóléti központtal, a  helyben elérhető egyéb, az  érintett korosztály számára szolgáltatást nyújtó
intézménnyel, valamint szükség esetén a  gyermekvédelmi jelzőrendszer egyéb tagjával együttműködve nyújtja.
A szolgáltatásnyújtás helyszínén kizárólag tanoda ellátás biztosítható.”
18. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 35.  § (6)  bekezdésében a  „Biztos Kezdet Gyermekház szolgáltatásban” szövegrész helyébe a  „gyermekek
esélynövelő szolgáltatásaiban” szöveg,
2. 37/A.  § (1)  bekezdésében és 94.  § (2)  bekezdésében a  „Biztos Kezdet Gyerekház” szövegrész helyébe
a „gyermekek esélynövelő szolgáltatásai” szöveg,
3. 139.  § (1b) és (3b)  bekezdésében a  „Biztos Kezdet Gyerekház szolgáltatás” szövegrész helyébe
az „A gyermekek esélynövelő szolgáltatásai” szöveg,
4. 145/C.  § (1)  bekezdésében a „Gyerekházak” szövegrész helyébe a „gyermekek esélynövelő szolgáltatásai”
szöveg,
5. 149.  §-ában a  „Biztos Kezdet Gyerekház” szövegrész helyébe a  „gyermekek esélynövelő szolgáltatásait”
szöveg,
6. 162.  § (1)  bekezdés w)  pontjában a  „Gyerekházak” szövegrész helyébe a  „gyermekek esélynövelő
szolgáltatásai” szöveg, és
7. 162. § (2) bekezdés l) pontjában a „Biztos Kezdet Gyerekház” szövegrész helyébe a „gyermekek esélynövelő
szolgáltatásainak” szöveg
lép. 10. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami
felügyeletéről szóló 1998. évi XXXIX. törvény módosítása
19. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló 1998. évi
XXXIX. törvény 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  Nyugdíjbiztosítási Alap kezelésével kapcsolatos költségeket a  központi nyugdíjbiztosítási szerv
költségvetésében kell meghatározni.”
11. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény módosítása
20. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény IV/A. fejezete a következő 57/F. §-sal
egészül ki:
„57/F.  § (1) A  400 m2 vagy az  azt meghaladó bruttó alapterületű építmény rendeltetésének kereskedelmi
rendeltetésre változtatására, vagy kereskedelmi rendeltetésű építmény jogszabályban meghatározott átalakítására
hatósági engedély (a továbbiakban: rendeltetésmódosítási engedély) alapján van lehetőség.
(2) A rendeltetésmódosítási engedély iránti eljárásban a Kormányhivatal szakhatósági állásfoglalását be kell szerezni.
A szakhatósági állásfoglalás kialakítása során az 57/C. és 57/D. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti eljárásban hozott döntéssel szemben benyújtott fellebbezés érinti a Kormányhivatal
szakhatósági állásfoglalását, a másodfokú eljárásban az 57/E. § rendelkezését kell alkalmazni.
(4) Amennyiben rendeltetésmódosítási engedély nélkül kerül sor az  építmény kereskedelmi rendeltetésű
használatára vagy átalakítására, a hatóság megtiltja a kereskedelmi rendeltetésű használatot, és legfeljebb az eljárási
bírság legmagasabb összegének megfelelő bírságot szabhat ki.”
21. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1c) bekezdése a következő c) és
d) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)
„c) a rendeltetésmódosítási eljárás részletes szabályait, az eljáró hatóság kijelölését és az eljárás során vizsgálandó
szempontokat,
d) építmény rendeltetésének engedélyhez kötött, de engedély nélküli kereskedelmi rendeltetésre változtatása vagy
átalakítása miatt alkalmazható bírság összegét, a  bírság kiszabásának részletes szabályait, valamint a  beszedett
bírság felhasználását”
(rendeletben állapítsa meg.)
12. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosítása
22. § (1) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) Öregségi teljes nyugdíjra az jogosult, aki
a) a születési évének megfelelő – az (1) bekezdésben meghatározott – öregségi nyugdíjkorhatárt (a továbbiakban:
öregségi nyugdíjkorhatár) betöltötte, és
b) legalább húsz év szolgálati idővel rendelkezik.”
(2) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2a)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2a) Öregségi teljes nyugdíjra életkorától függetlenül jogosult az  a  nő is, aki legalább negyven év jogosultsági
idővel rendelkezik.”
(3) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (3)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(3) Öregségi résznyugdíjra az jogosult, aki
a) az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte, és
b) legalább tizenöt év szolgálati idővel rendelkezik.”
(4) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 67. § b) pontjában az „európai uniós rendelet”
szövegrész helyébe az „európai uniós rendeletek (a továbbiakban: uniós rendeletek)” szöveg lép.
(5) Hatályát veszti a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
a) 18. § (4) bekezdése, és
b) 102/E. §-a.
13. A sportról szóló 2004. évi I. törvény módosítása
23. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény X/A. Fejezetének címe helyébe a következő cím lép:
„X/A. FEJEZET
EGYES ÁLLAMI TULAJDONÚ SPORTCÉLÚ INGATLANOK ÉS EGYÉB VAGYONELEMEK VAGYONKEZELŐINEK
KIJELÖLÉSÉRŐL”
24. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény 76/B. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az Országgyűlés a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI.  törvény 11. § (5) bekezdése alapján a Budapest
IV. kerület 76561/221 helyrajzi számú ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan) üzemeltetéséhez, valamint az Ingatlanon
végzett sporttevékenység ellátásához kapcsolódó állami tulajdonú ingó vagyonelemek vagyonkezelőjeként a Vasas
Sport Clubot (székhely: Budapest 1139, Fáy utca 58.) jelöli ki.”
25. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény 76/B. § (2) bekezdésében az „(1)” szövegrész helyébe az „(1) és (1a)” szöveg lép.
26. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény 1. melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
14. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
módosítása
27. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény 35.  § (6) és
(7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A nemzeti letelepedési engedély iránti kérelmet
a) az első fokon eljáró hatóság hetven,
b) a másodfokon eljáró hatóság harminc
napon belül bírálja el.
(7) A  nemzeti letelepedési engedély kiadása iránti eljárásban a  jogszabályban meghatározott hatóság
azon szakkérdésben, hogy a  harmadik országbeli állampolgár letelepedése veszélyezteti-e Magyarország
nemzetbiztonságát vagy közbiztonságát, az állásfoglalását
a) az elsőfokú eljárásban harminc,
b) a másodfokú eljárásban húsz
napon belül adja meg az  eljáró idegenrendészeti hatóságnak, amely időtartam az  ügyintézési határidőbe
beleszámít.”
28. § (1) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 37. § (1) bekezdés
c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A letelepedési, nemzeti letelepedési vagy a bevándorlási engedélyt az idegenrendészeti hatóság visszavonhatja, ha)
„c) a harmadik országbeli állampolgár Magyarország területét hat hónapnál hosszabb ideig elhagyta.”
(2) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 37. § (2) bekezdés
e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A letelepedési, nemzeti letelepedési vagy a bevándorlási engedélyt az idegenrendészeti hatóság visszavonja, ha)
„e) az  engedélyezéshez szükséges állampapír lejegyzése a  harmadik országbeli állampolgár nemzeti letelepedési
engedélye kiadásától számított 45 napon belül nem történt meg, vagy azt az értékesítésre jóváhagyott vállalkozás
nem jelzi vissza az idegenrendészeti hatóságnak.”
29. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény 87/O.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  nemzetgazdasági érdekből nemzeti letelepedési engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárt
vagy családtagját érintő idegenrendészeti eljárások kivételével kézbesítési meghatalmazott az  idegenrendészeti
eljárásban nem járhat el. Kézbesítési meghatalmazottként a jogi képviselő jár el.”
30. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény 110.  §
(18) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(18) E  törvénynek az  egyes migrációs tárgyú és ezekkel összefüggésben más törvények módosításáról szóló
2016.  évi XXXIX.  törvénnyel megállapított rendelkezéseit a  hatálybalépést követően megindult ügyekben kell
alkalmazni.”
31. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény „Átmeneti
rendelkezések” alcíme a következő 110/B. §-sal egészül ki:
„110/B.  § (1) E  törvénynek a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2018.  évi XL.  törvénnyel megállapított rendelkezései hatálybalépését megelőzően, nemzetgazdasági érdekre
hivatkozással benyújtott nemzeti letelepedési engedély iránti kérelemmel kapcsolatos eljárásban, amennyiben
a  bíróság az  idegenrendészeti hatóság döntésének felülvizsgálata iránti közigazgatási perben hozott ítéletében
az  idegenrendészeti hatóságot új eljárásra kötelezi, a  megismételt eljárás során a  nemzeti letelepedési engedély
iránti kérelem előterjesztésekor hatályos jogszabályt kell alkalmazni.
(2) A 37. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott visszavonási ok nem alkalmazható a nemzetgazdasági érdekre
hivatkozással kiadott nemzeti letelepedési engedélyekre és az  ezen a  jogcímen kiadott nemzeti letelepedési
engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgár családtagja részére kiadott nemzeti letelepedési
engedélyekre.
(3) A tartózkodási, illetve letelepedési jogosultság ellenőrzése céljából az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős
bizottsága által jóváhagyott vállalkozások által e  törvénynek a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2018.  évi XL.  törvénnyel megállapított rendelkezései hatálybalépését megelőzően
teljesített összesített adatszolgáltatást az  idegenrendészeti hatóság 6 évig kezeli. Az  adatszolgáltatás tartalmazza
a  tárgyhónapban kibocsátott értékpapírok számát, az  értékpapírok tulajdonosainak, valamint gazdasági társaság
esetén annak többségi tulajdonosa természetes személyazonosító adatait, továbbá a  vállalkozás által lejegyzett
államkötvények számát, valamint azt, hogy a lejegyzés mely kérelmezők befizetéseiből történt.
(4) Az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottsága által jóváhagyott vállalkozás köteles
az  idegenrendészeti hatóság részére a  2018. szeptember 30-ig összesített adatszolgáltatást teljesíteni, amely
tartalmazza a  lejegyzett államkötvény darabszámát, sorozatszámát, az  állampapír-vásárlás dátumát, azon
harmadik országbeli állampolgár, valamint gazdasági társaság esetén annak többségi tulajdonosa természetes
személyazonosító adatait, akinek részére az  adott sorozatszámú értékpapír értékesítése megtörtént, a  kibocsátott
értékpapír darabszámát, sorozatszámát, az értékesítés dátumát.”
32. § Hatályát veszti a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
1. 32. § (6) bekezdése,
2. 35/A.–35/C. §-a,
3. 110. § (11)–(17) bekezdése,
4. 111. § (9) bekezdése.
15. Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási
keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény módosítása
33. § Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény 10. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A (3) bekezdés szerinti kiotói egységek átruházásából keletkezett bevételek felhasználásáról a miniszter a Zöld
Beruházási Rendszer keretében az Éghajlatváltozási Stratégiával összhangban gondoskodik.”
34. § Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény
 1. 5.  § (2)  bekezdésében az  „az államháztartásért felelős miniszter – a  miniszterrel együttműködésben –”
szövegrész helyébe az „az iparügyekért felelős miniszter” szöveg,
 2. 8. § (2) bekezdésében az „Az államháztartásért felelős miniszter a miniszterrel együttműködésben” szövegrész
helyébe az „Az iparügyekért felelős miniszter” szöveg,
 3. 9. § (2) bekezdésében az „az államháztartásért felelős miniszter a miniszterrel együttműködésben” szövegrész
helyébe az „az iparügyekért felelős miniszter” szöveg,
 4. 9.  § (7)  bekezdésében az  „az államháztartásért felelős miniszter tájékoztatja a  minisztert és” szövegrész
helyébe az „az iparügyekért felelős miniszter tájékoztatja” szöveg,
 5. 9. § (8) bekezdésében az „az államháztartásért felelős miniszter évente tájékoztatja a minisztert és” szövegrész
helyébe az „az iparügyekért felelős miniszter tájékoztatja” szöveg,
 6. 10.  § (2)  bekezdésében az „az államháztartásért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „az iparügyekért
felelős miniszter” szöveg,
 7. 10/C. § (6) bekezdésében az „az energiapolitikáért felelős” szövegrész helyébe az „a” szöveg,
 8. 10/G. § (6) bekezdésében az „Az energiapolitikáért felelős” szövegrész helyébe az „A” szöveg,
 9. 13/F.  § (5)  bekezdésében a  „Jegyzőkönyvvel kapcsolatos” szövegrész helyébe a  „Jegyzőkönyvvel és
a  sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló, Bécsben 1985. március 22. napján aláírt egyezmény
kihirdetéséről szóló 31/1990. (II. 16.) MT rendelettel kapcsolatos” szöveg, és
10. 13/F. § (6) bekezdésében a „gázokkal kapcsolatos” szövegrész helyébe a „gázokkal és az ózonréteget lebontó
anyagokkal kapcsolatos” szöveg
lép. 16. Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény módosítása
35. § Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.  évi XLVI.  törvény 76.  § (5)  bekezdés f )  pontjában
a „környezetvédelemért felelős” szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodásért felelős” szöveg lép.
17. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény módosítása
36. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
43/A. § (1) bekezdés c) pontjában a „töltötte be,” szövegrész helyébe a „töltötte be, és” szöveg lép.
37. § Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX. törvény 43/A. § (1) bekezdés d) pontja.
18. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítása
38. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében a „2019.” szövegrész helyébe
a „2020.” szöveg lép.
19. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény módosítása
39. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény 7. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A (6) bekezdés nem alkalmazható, ha a miniszterelnök a miniszternek személyi illetményt állapít meg a 39/A. §
szerint.”
40. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény 17. § (5) és (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az ülésről készült összefoglaló eredeti példányát és mellékleteit a Miniszterelnöki Kormányiroda őrzi. Az ülésről
készült dokumentáció anyaga nem selejtezhető, maradandó értékű iratnak minősül; kezelésére és megismerésére
a  köziratok védelméről, a  minősített adat védelméről, továbbá a  közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
rendelkezéseket kell alkalmazni.
(6) Az  összefoglaló készítésének, valamint belső kormányzati felhasználásának részletes szabályait, feltételeit
a Kormány normatív határozatban határozza meg.”
41. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény az „A miniszter javadalmazása” című alcíme a következő 39/A. §-sal egészül ki:
„39/A.  § (1) A  miniszterelnök a  miniszter részére az  e  törvényben meghatározott javadalmazásra vonatkozó
szabályoktól eltérő személyi illetményt állapíthat meg.
(2) A személyi illetmény a tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra állapítható meg.
(3) A  személyi illetmény havi összege nem haladhatja meg a  miniszter által irányított vagy felügyelt központi
államigazgatási szerv, központi államigazgatási szervnek nem minősülő költségvetési szerv, illetve a  miniszter
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság által ugyanazon személynek a  tárgyévet megelőző évben
kifizetett, a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint munkaviszonyból származó jövedelemnek minősülő,
legnagyobb éves jövedelem egytizenkettedét.
(4) A miniszter részére személyi illetmény alkalmazása esetén illetménykiegészítés, pótlék nem fizethető.”
42. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény a következő 92. §-sal egészül ki:
„92.  § A  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018.  évi XL.  törvénnyel
megállapított 39/A.  § (2)  bekezdését a  2018.  évben azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  személyi illetmény
2018. augusztus 1-jétől 2019. február végéig terjedő időszakra állapítható meg.”
43. § Hatályát veszti a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 17. § (2) bekezdése
20. A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosítása
44. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény
1. 20.  § (7)  bekezdésében, 21.  § (3)  bekezdésében, 22.  § (3)  bekezdésében és 38.  § (2)  bekezdésében
a „környezetvédelemért felelős” szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodásért felelős” szöveg, és
2. 21.  § (2)  bekezdésében a  „környezetvédelemért felelős” szövegrészek helyébe a  „hulladékgazdálkodásért
felelős” szöveg
lép. 21. A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosítása
45. § A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény a következő 4/B. §-sal egészül ki:
„4/B.  § (1) Amennyiben a  világörökségi helyszínen fennálló állami tulajdonban álló épület, műtárgy egyéb
közterületi építmény (a  továbbiakban együtt: építmény) nem illeszkedik a  világörökségi helyszín egységes
településképi megjelenéséhez, vagy ellehetetleníti a  világörökségi helyszín, mint kiemelkedő egyetemes érték
fenntartására és bemutatására irányuló fejlesztési tervek megvalósítását, a  kulturális örökség védelméért felelős
miniszter az építésügyi szabályozásért és építéshatósági ügyekért felelős miniszter egyetértésével kezdeményezheti
az állam tulajdonosi jogait gyakorló szervnél az ingatlan átépítését, bontását.
(2) A kulturális örökség védelméért felelős miniszter kezdeményezése alapján az állam tulajdonosi jogait gyakorló
szerv megteszi az állami tulajdonú építmény átépítése vagy bontása érdekében szükséges intézkedéseket.”
22. A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosítása
46. § (1) A  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 64. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az ügyészt havonta beosztási pótlék illeti meg, amelynek összege az illetményalap
a) húsz százaléka a járási ügyészség ügyésze esetében,
b) harmincöt százaléka a főügyészség ügyésze esetében,
c) ötven százaléka a fellebbviteli főügyészség ügyésze esetében,
d) nyolcvan százaléka a Legfőbb Ügyészség ügyésze esetében.”
(2) A  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 64. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  (2)  bekezdés alapján adományozott vagy a  (3)  bekezdés alapján megállapított (a  továbbiakban együtt:
adományozott) címmel címpótlék jár havonta, amelynek összege az illetményalap
a) harminc százaléka a „Címzetes főügyészségi ügyész”,
b) negyvenöt százaléka a „Címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész”,
c) hatvan százaléka a „Címzetes legfőbb ügyészségi ügyész”,
d) kilencven százaléka a „Legfőbb ügyészségi tanácsos”
cím esetén.”
(3) A  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 64. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A címpótlékban részesülő ügyészt beosztási pótlék nem illeti meg.”
47. § A legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 2. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
23. A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló
2011. évi CLV. törvény módosítása
48. § (1) A  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011.  évi CLV.  törvény 13.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  alaprész feletti rendelkezési jogot a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásról szóló
1991. évi IV. törvény 39/A. § (1) bekezdése határozza meg.”
(2) A  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011.  évi CLV.  törvény 20.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az alaprészből nyújtott támogatások részletes feltételeiről támogatási szerződésben – az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv részére nyújtott támogatások esetében támogatói okiratban – kell rendelkezni. A  szerződést
az  alaprész kezelésére vonatkozó eljárásrendben meghatározottak szerint az  állami szakképzési és felnőttképzési
szerv köti meg.”
24. A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és szolgálati
járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény módosítása
49. § Hatályát veszti a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár előtti ellátásról és szolgálati
járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény
1. 7.  § (1)  bekezdés záró szövegrészében az  „a korhatár előtti ellátás kezdő napján biztosítással járó
jogviszonyban nem áll,” szövegrész, és
2. 9.  § (1)  bekezdés záró szövegrészében az  „a szolgálati járandóság kezdő napján biztosítással járó
jogviszonyban nem áll,” szövegrész. 25. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosítása
50. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 64. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„64.  § Az  Alapot a  miniszter által miniszteri rendeletben kijelölt szervezet (a  továbbiakban: Alapkezelő) kezeli.
Az Alapkezelő felel a kollégiumi döntések előkészítésének és végrehajtásának törvényességéért.”
26. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása
51. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 9. §-a a következő (7a) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) A  szakközépiskolában a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter engedélyével a  kilencedik
évfolyamot a szakközépiskola pedagógiai programjában meghatározott tartalmú, szakképzést előkészítő évfolyam
előzheti meg.”
52. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szakközépiskolának – a 9. § (7a) bekezdésében meghatározott esetben a szakképzést előkészítő évfolyamon
túl – öt évfolyama van, amelyből
a) három, az adott szakképesítés megszerzéséhez szükséges közismereti képzést és szakmai elméleti és gyakorlati
oktatást magában foglaló szakképzési évfolyam, valamint
b) további kettő, érettségi vizsgára felkészítő évfolyam.”
53. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (3) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap)
„c) a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, hogy az oktatásért felelős miniszter egyetértésével a 9. §
(7a) bekezdése szerinti engedély kiadásának feltételeit, részletes eljárási szabályait”
(rendeletben állapítsa meg.)
54. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény
1. 9.  § (8)  bekezdésében a  „kerettantervben” szövegrész helyébe a  „kerettantervben, tantervi programban”
szöveg, az  „alternatív iskolai kerettantervben” szövegrész helyébe az  „alternatív iskolai kerettantervben,
az alternatív alapfokú művészeti iskolák tantervi programjában” szöveg,
2. 9. § (9) bekezdésében a „kerettanterv” szövegrész helyébe a „kerettanterv, tantervi program” szöveg
lép.
27. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosítása
55. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 9.  §-a a  következő (3)–(10)  bekezdéssel
egészül ki:
„(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a kormányzati szektorba sorolt, a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvény szerinti pénzügyi intézmény (a továbbiakban: kormányzati szektorba sorolt pénzügyi
intézmény) adósságot keletkeztető ügyletet érvényesen a  (4)–(10)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével
köthet. E rendelkezést nem kell alkalmazni a naptári éven belül lejáró adósságot keletkeztető ügyletekre.
(4) A  Kormány legkésőbb a  költségvetési évre vonatkozó költségvetési törvényjavaslat Költségvetési Tanács
számára, a 24. § (1) bekezdés a) pontja szerint történő benyújtásáig meghatározza azt az összeget (a továbbiakban:
keretszám), amelyet a  kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény költségvetési év utolsó napján fennálló,
a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti konszolidált adósságállománya nem haladhat meg. A Kormány a költségvetési
év során – az  államháztartásért felelős miniszter kezdeményezésére – az  államadósság-mutató e  törvény szerint
meghatározott alakulásának veszélyeztetése nélkül módosíthatja az előző évben meghatározott értéket.
(5) A  Kormány a  (4)  bekezdés szerinti keretszámot a  kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény 3.  §
(1)  bekezdés a)–e)  pontjai szerinti adósságállománya, és a  pénzügyi intézmény által elfogadott betétekből eredő
adósságállománya együttes összegére határozza meg.
(6) A  Kormány (4)  bekezdés szerinti döntéseit az  államháztartásért felelős miniszter kezdeményezi, állami
tulajdonú kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény esetén annak tulajdonosi joggyakorlását ellátó szerv
véleményének kikérésével. A  Kormány döntései a  kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény legalább
hároméves középtávú üzleti stratégiájának bemutatásával kezdeményezhetők.
(7) Állami tulajdonú kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény esetén annak tulajdonosi joggyakorlását
ellátó szerv gondoskodik a  középtávú üzleti stratégiának, az  éves üzleti tervnek, valamint az  éves forrásbevonási
tervnek a  Kormány (4)  bekezdés szerinti döntésével való összhangjáról. Egyéb esetben az  államháztartásért
felelős miniszter gondoskodik a  keretszám kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézménnyel történő
megismertetéséről.
(8) A kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény a keretszám betartásának alakulásáról évente legalább négy
alkalommal a  Kormány rendeletében meghatározott tartalommal adatot szolgáltat az  államháztartásért felelős
miniszternek. Amennyiben az  egyes adatszolgáltatások közötti időszakban a  keretszám betartását befolyásoló
esemény következik be, vagy kockázat merül fel, arról a  kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény
haladéktalanul értesíti az államháztartásért felelős minisztert és tulajdonosi joggyakorlóját.
(9) Amennyiben a  (8)  bekezdés szerinti adatok alapján az  államháztartásért felelős miniszter
az  államadósság-mutató e  törvény szerint meghatározott alakulásának veszélyeztetését jelzi előre, a  Kormánynál
az államadósságra vonatkozó követelmények betartásához szükséges intézkedést kezdeményezhet.
(10) Az  államháztartásért felelős miniszter a  kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény vagy a  pénzügyi
közvetítőrendszer stabilitásának megőrzése érdekében a  keretszámtól eltérő adósságot keletkeztető ügyletet is
engedélyezhet. A  döntés során a  miniszter mérlegeli az  államadósság-mutató alakulását, a  mutatóra vonatkozó
követelmény veszélyeztetéséből vagy be nem tartásából eredő hatás összevetését a  pénzügyi intézmény vagy
a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitása megőrzésének hatásával, a pénzügyi intézmény által a működőképessége
tekintetében jelzett kockázatok mértékét.”
56. § (1) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  § (3)  bekezdés d)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Nincs szükség a Kormány hozzájárulására az önkormányzat)
„d) olyan kezesség- és garanciavállalásához, amely a b) és a c) pont szerinti, önkormányzat által megkötött, valamint
az  önkormányzati többségi tulajdonban álló gazdasági társaság által a  naptári éven belül keletkeztetett és lejáró
futamidejű adósságot keletkeztető ügylethez kapcsolódik.”
(2) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  §-a a  következő (9)–(10)  bekezdéssel
egészül ki:
„(9) Az  önkormányzat az  Áht. 96.  § (1)  bekezdésében és a  10/B.–10/D.  §-ban foglaltaktól eltérően is vállalhat
a  Kormány előzetes hozzájárulásával kezességet és garanciát a  többségi tulajdonában álló gazdasági társaság
által vállalt kötelezettségek biztosítására, amennyiben e  kötelezettségek nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű beruházás megvalósításához kapcsolódnak és nem minősülnek a  3.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja
szerinti adósságot keletkeztető ügyletnek. A  Kormány előzetes hozzájárulása során a  beruházás nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánításának indokait és annak az  önkormányzat gazdálkodási helyzetére
gyakorolt várható hatásait vizsgálja.
(10) Az  önkormányzatnak a  (9)  bekezdés szerinti kezesség-, illetve garanciavállalására vonatkozó kérelmét a  helyi
önkormányzatokért felelős miniszterhez és az államháztartásért felelős miniszterhez kell benyújtania.”
57. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  Kormány eltekinthet a  (2)  bekezdésben foglaltak alkalmazásától, amennyiben a  szerződés-módosítás vagy
az  adósságmegújítás során keletkező ügylet az  eredetivel megegyező, vagy kedvezőbb kondíciót tartalmaz
az ügyletet keletkeztető, kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetnek nem minősülő, 100%-os önkormányzati
tulajdonban álló gazdasági társaság vagy az ilyen gazdasági társaság 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság
számára.”
58. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 23.  § (1)  bekezdés a)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A Tanács)
„a) az  Alaptörvény 44.  cikk (2)  bekezdésében foglaltakkal összhangban véleményt nyilvánít a  központi
költségvetésről szóló törvény tervezetéről, ennek keretében külön is vizsgálja a  költségvetési hiány mértékét,
valamint a 3/A. § (2) bekezdésének való megfelelést,”
59. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 24.  § (4)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) Ha a Tanács a  (2)  bekezdésben meghatározott határidőig a  tervezettel kapcsolatos egyet nem értését jelezte,
a  Kormány a  tervezetet ismételten megtárgyalja, és azt követően nyújtja be az  Országgyűlésnek. A  Kormány
a  benyújtással egyidejűleg, a  törvényjavaslat indokolásában tájékoztatja az  Országgyűlést arról, hogy a  Tanács
észrevételei alapján milyen módosításokat hajtott végre a  törvénytervezetben, illetve indokolja a  Tanács
észrevételeinek esetleges elutasítását. Ha a  Tanács véleményében azt állapította meg, hogy a  törvénytervezet
szerinti kormányzati szektor egyenlege nem felel meg a  3/A.  § (2)  bekezdése szerinti követelményeknek, akkor
a  Kormány a  törvényjavaslat indokolásában köteles értékelni a  3/A.  § (2)  bekezdése szerinti követelmények
teljesítését.”
60. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV.  törvény 45. § (1) bekezdése a következő f ) ponttal
egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„f ) a  kormányzati szektorba sorolt pénzügyi intézmény részére megállapított keretszám betartásának alakulásáról
szóló adatszolgáltatás részletes szabályait.”
61. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 14. alcíme a következő 48. §-sal egészül ki:
„48.  § (1) 2018. december 31-ig a  9.  §-ban meghatározottaktól eltérően a  kormányzati szektorba sorolt
pénzügyi intézmény háromszázhatvanöt napon túli futamidejű adósságot keletkeztető ügyletet érvényesen
az  államháztartásért felelős miniszter előzetes hozzájárulásával köthet. A  döntés során a  miniszter mérlegeli
az  államadósság-mutató alakulását, a  pénzügyi intézmény működőképességéhez szükséges és az  intézmény
fennálló kötelezettségeiből eredő forrásigény mértékét és ütemezését.
(2) A  9.  § (4)  bekezdése alapján a  2019.  évre meghatározandó értéket a  Kormány legkésőbb 2018. október 31-ig
hagyja jóvá.”
62. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 10. § (6) bekezdésében a „belül lejáró” szövegrész helyébe a „belül keletkeztetett és lejáró” szöveg,
2. 10/D. § (1) bekezdés b) pontjában az „az új futamidő” szövegrész helyébe az „a futamidő” szöveg
lép.
63. § Hatályát veszti a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 10/C. § (2) bekezdés a) pontjában a „hitelt folyósító” szövegrész, és
2. 10/C.  § (2)  bekezdés b)  pontjában az „ , illetve az  egyes törvényeknek a  Magyar Nemzeti Bankról szóló
törvénnyel összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2013.  évi CXLIII.  törvény hatálybalépése
előtt a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete” szövegrész.
28. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
64. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/A. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  Kormány tagja, a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv, vagy más személy
vagy szervezet tulajdonosi joggyakorlása alatt álló, az  állam 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaság, vagy
ezen gazdasági társaság 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaság, továbbá a  helyi önkormányzat 100%-os
tulajdonában lévő gazdasági társaság, vagy ezen gazdasági társaság 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaság
(ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: társaság) által ellátott állami vagy önkormányzati feladat, illetve
végzett egyéb tevékenység (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban együtt: feladat) költségvetési szerv által
történő átvételére, a  társaság megszüntetésére, a  megszüntetéssel összefüggő eljárások lefolytatására, a  társaság
jogainak és kötelezettségeinek rendezésére, a társaság tagjának helytállási kötelezettségére az ebben az alcímben
foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A  Kormány az  állami feladat központi költségvetési szerv általi átvételéről és a  társaság e  törvény alapján
történő megszüntetéséről kormányrendelettel, a helyi önkormányzat képviselő-testülete az önkormányzati feladat
költségvetési szerv általi átvételéről és a  társaság e  törvény alapján történő megszüntetéséről önkormányzati
rendelettel dönt. Az átvétel időpontjának, a kormányrendelet, illetve az önkormányzati rendelet kihirdetésének és
hatálybalépésének megállapításakor figyelemmel kell lenni az állami, illetve az önkormányzati feladat átvételéhez,
valamint az ebben az alcímben és törvényben meghatározottak teljesítéséhez szükséges időigényre.”
65. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/A. §-a a következő (8a) bekezdéssel egészül ki:
„(8a) A  (8)  bekezdésben foglaltakon túl azon önkormányzati tulajdonú gazdasági társaság ezen alcím alapján
történő megszüntetése kizárt, amely a Gst. 3. § (1) bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügylettel rendelkezik.”
66. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  feladat átvételének időpontjában a  társaság tulajdonában álló vagyon e  törvény erejénél fogva ingyenesen
az  államra, illetve az  önkormányzatra száll. Az  állam tulajdonába került vagyon tekintetében a  vagyonkezelői jog
e törvény erejénél fogva ingyenesen az átvevő költségvetési szervet illeti meg. Az önkormányzat tulajdonába került
vagyon tekintetében az önkormányzati feladat átvételének időpontjával vagyonkezelési szerződést kell kötni.”
67. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/C. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  társaságnak a  41.  § (1)  bekezdése szerinti tagsági, részesedési jogviszonyaiból, a  41.  § (4)  bekezdés szerinti
ügyleteiből és – az  önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságok kivételével – a  Gst. 3.  § (1)  bekezdése szerinti
adósságot keletkeztető ügyleteiből származó valamennyi joga és kötelezettsége a feladat átvételének időpontjában
e törvény erejénél fogva az államra száll. A 41. § (1) bekezdése szerinti tagsági, részesedési jogviszonyokat a 11/A. §
(2)  bekezdése szerinti kormányrendeletben, illetve önkormányzati rendeletben meghatározottak szerint a  feladat
átvételének időpontját követő kilencven napon belül felül kell vizsgálni.”
68. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 51. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  Kormány rendeletben előírhatja, hogy a  helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, társulás,
valamint a kincstári körön kívüli számlatulajdonosnak nem minősülő, az állam – közvetlen vagy közvetett – többségi
tulajdonában álló gazdasági társaság kedvezményezett esetén az  európai uniós forrásból, valamint a  Kormány
rendeletében meghatározott fejlesztési célú, nem európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások
kizárólag a kincstárnál vezetett fizetési számlára folyósíthatók. A kedvezményezett a költségvetési támogatás célja
szerinti kiadásokat kizárólag a  kincstárnál vezetett fizetési számláról teljesíthet, azokat más célra – így különösen
értékpapír-vásárlásra, kamatbevétel realizálására – még átmenetileg sem veheti igénybe.”
69. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 60/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„60/B.  § A  helyi önkormányzat kérelme alapján a  kincstár által e  törvény alapján benyújtott beszedési megbízás
benyújtását a  kincstár legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb négy hónapra elhalasztja, vagy a  már benyújtott
beszedési megbízást visszavonja és legfeljebb négy hónappal később nyújtja csak be ismételten, ha a  kérelmező
igazolja, hogy az  általa fizetendő munkabérek, illetmények és ellátások kifizetését a  beszedési megbízás
érvényesítése veszélyeztetné.”
70. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. § (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(A kincstárban fizetési számlát kötelesek vezetni)
„g) a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság,”
([az a)–k) pont a továbbiakban együtt: kincstári körön kívüli számlatulajdonosok].)
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  kincstári körön kívüli számlatulajdonosok – a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap, valamint
a (2a) bekezdés szerinti felmentéssel rendelkező kincstári körön kívüli számlatulajdonos kivételével – hitelintézetnél
forintban vezetett fizetési számlával – az  általuk foglalkoztatott személyek lakásépítésének, lakásvásárlásának
munkáltatói támogatására szolgáló számla kivételével –, valamint értékpapírszámlával nem rendelkezhetnek,
értékpapírt nem vásárolhatnak.”
(3) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. § (4a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4a) A kincstár fizetési számlát vezet
a) a bevett egyház megbízása esetén a bevett egyház számára,
b) törvény által az államháztartás központi alrendszerébe sorolt köztestület kizárólagos tulajdonában álló gazdasági
társaság megbízása esetén a gazdasági társaság számára,
c) a (4b)–(4d) bekezdés szerinti esetekben,
d) ha törvény vagy kormányrendelet meghatározott pénzeszközök kezelését a kincstárnál vezetett fizetési számlán
írja elő.”
(4) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. § (4c) és (4d) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4c) Ha a  helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, társulás 84.  § (1)  bekezdése szerinti fizetési
számláját nem a kincstár vezeti, a 84. § (1) bekezdése szerinti fizetési számlája mellett az 51. § (4) bekezdése szerinti
költségvetési támogatások fogadására a kincstárnál fizetési számlát vezethet.
(4d) A  kincstár fizetési számlát vezet a  kincstári körön kívüli számlatulajdonosnak nem minősülő, az  állam
–  közvetlen vagy közvetett – többségi tulajdonában álló gazdasági társaság megbízása esetén az  ilyen gazdasági
társaság számára 51. § (4) bekezdése szerinti költségvetési támogatások fogadására.”
71. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 93. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  állami viszontgarancia alapján az  állam által kifizetett összeg behajtása (ideértve a  követelés átruházást
is) annak a  jogi személynek a  feladata, amely a  viszontgarancia alapjául szolgáló kezességet, garanciát nyújtja
(a  továbbiakban: garantőr szervezet). A  garantőr szervezet köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni
a  kötelezettekkel szemben fennálló követelés behajtása érdekében. Az  állami viszontgaranciával érintett
követelés átruházására csak a  Kormány rendeletében meghatározott esetekben kerülhet sor. Amennyiben
a  garantőr szervezet az  állami viszontgarancia alapjául szolgáló kezesség biztosítékaként biztosítást köt, az  ebből
származó térítés behajtásból származó bevételnek minősül. A  garantőr szervezet a  követelés behajtásából
származó, a  Kormány rendeletében meghatározott költségekkel csökkentett bevételt az  érvényesített állami
viszontgarancia mértékével megegyező arányban köteles az államnak megfizetni. Ha a garantőr szervezet e fizetési
kötelezettségének nem tesz eleget, a meg nem fizetett összeg az állammal szembeni köztartozássá válik, és azt adók
módjára kell behajtani.”
72. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 106/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  kincstár a  törzskönyvi nyilvántartás vezetése során jogosult a  törzskönyvi jogi személy vezetőjének
elektronikus azonosítása és képviseleti jogosultságának igazolása céljából a  Korm. rendeletben meghatározott
adatokon túl az  adóazonosító jelének nyilvántartására és kezelésére. A  kincstár a  törzskönyvi jogi személy
vezetőjének adóazonosító jelét harmadik személy részére, jogszabályi felhatalmazás kivételével, nem teszi
megismerhetővé.”
73. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 108. § (3) és (3a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha az adatszolgáltatás kötelezettje
a) adatszolgáltatása az  adatszolgáltatás tárgyával kapcsolatos lényegesnek minősülő információt nem tartalmaz
vagy tévesen mutat be, vagy
b) adatszolgáltatási kötelezettségét neki felróható okból nem vagy késedelmesen teljesíti,
a kincstár határozatban a Kormány rendeletében meghatározott mértékű bírságot szab ki.
(3a) A bírságot
a) ha az  adatszolgáltatás kötelezettje olyan helyi önkormányzat vagy az  irányítása alá tartozó költségvetési szerv,
amely tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatai ellátásáról
közös önkormányzati hivatal gondoskodik, a közös önkormányzati hivatal székhelye szerinti helyi önkormányzattal
szemben,
b) ha az adatszolgáltatás kötelezettje az a) pont hatálya alá nem tartozó helyi önkormányzat vagy az irányítása alá
tartozó költségvetési szerv, a helyi önkormányzattal szemben,
c) ha az  adatszolgáltatás kötelezettje társulás, nemzetiségi önkormányzat, valamint az  ezek irányítása alá tartozó
költségvetési szerv, a  tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatai
ellátásáról gondoskodó költségvetési szerv irányító szervével szemben,
d) más esetben az adatszolgáltatás kötelezettjével szemben
kell kiszabni.”
74. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV törvény 109. § (1) bekezdése a következő 6. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg)
„6. az  51.  § (4)  bekezdése szerinti költségvetési támogatásokat, valamint e  költségvetési támogatásoknak
a kincstárnál vezetett fizetési számlára történő folyósításával és felhasználásával kapcsolatos részletes szabályokat,”
75. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV törvény 109. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Felhatalmazást kap a  helyi önkormányzat arra, hogy rendeletben állapítsa meg az  önkormányzati tulajdonú
gazdasági társaságok feladatellátásának önkormányzati fenntartású költségvetési szerv által történő átvételének és
a társaság e törvény alapján történő megszüntetésének részletes szabályait.”
76. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, társulás, valamint a  kincstári körön kívüli
számlatulajdonosnak nem minősülő, az  állam – közvetlen vagy közvetett – többségi tulajdonában álló gazdasági
társaság, amennyiben a  részére megítélt európai uniós forrásból nyújtott támogatás összege meghaladja
az  ötvenmillió forintot, az  európai uniós forrásból származó költségvetési támogatások kincstáron kívüli fizetési
számlán kezelt, még fel nem használt összegét a  kincstárnál vezetett fizetési számlájára 2018. szeptember 30-ig
átutalja. Ezt követően a kedvezményezett a költségvetési támogatás célja szerinti kiadásokat kizárólag a kincstárnál
vezetett fizetési számláról teljesítheti. A támogató ellenőrzi az átutalási kötelezettség teljesítését, annak felszólítás
ellenére történő elmaradása esetén a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeit alkalmazza.
E rendelkezést a 2018. október 31. napjáig lezáruló európai uniós projektek esetében nem kell alkalmazni”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az állami adó- és vámhatóság 2018. október 1-jével a közhiteles törzskönyvi nyilvántartás részére egy egyszeri
adatátadás keretében elektronikusan átadja a  törzskönyvi jogi személy adószámát, valamint – a  nyilvántartást
vezető szerv adatszolgáltatása alapján azonosított – vezetője vagy a  vezetői jogok gyakorlására ideiglenesen
jogosult személy nevét és adóazonosító jelét nyilvántartásba vétel céljából. Az átadást követő naptól a törzskönyvi
nyilvántartásba bejegyzett törzskönyvi jogi személy által bejelentett vezető adóazonosító jele, átadásra kerül
az „Egyablakos rendszer” keretében az állami adó – és vámhatóság részére.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott azonosítás sikertelensége esetén a  hiányzó személyes adatok feltöltését
a kincstár hibakezelési eljárás keretében egyedileg hajtja végre a rendelkezésre álló adatok, illetve iratok alapján.”
(3) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Azon kincstári körön kívüli számlatulajdonosok, amelyek a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvénnyel megállapított 79. § (3) bekezdése értelmében értékpapírszámlával
nem rendelkezhetnek, a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018.  évi
XL. törvény hatálybalépésekor meglévő értékpapírszámláikat azok lejáratáig fenntarthatják.”
77. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 9. § a) pontjában a „hatáskör” szövegrész helyébe a „hatáskör (a továbbiakban együtt: alapítói jogok)” szöveg,
 2. 9/A. alcím címében az „állami” szövegrész helyébe az „állami, valamint önkormányzati” szöveg,
 3. 11/A.  § (3)  bekezdésében a  „kormányrendeletben” szövegrész helyébe a  „kormányrendeletben, illetve
önkormányzati rendeletben” szöveg,
 4. 11/A.  § (3)  bekezdés b)  pontjában a  „kormányrendelet” szövegrész helyébe a  „kormányrendelet, illetve
önkormányzati rendelet” szöveg,
 5. 11/A.  § (3)  bekezdés c)  pontjában az „államot” szövegrész helyébe az „államot, illetve az  önkormányzatot”
szöveg,
 6. 11/A. § (3) bekezdés d) pontjában a „vagy” szövegrész helyébe a „vagy állami feladat átvétele esetén” szöveg,
 7. 11/A.  § (3)  bekezdés e)  pontjában, (4)  bekezdés c)  pontjában az  „az állami feladat” szövegrész helyébe
az „a feladat” szöveg,
 8. 11/A. § (4) bekezdésében az „Az állami feladat” szövegrész helyébe az „A feladat” szöveg,
9. 11/A. § (4) bekezdés c) pontjában az „államnak” szövegrész helyébe az „államnak, illetve az önkormányzatnak”
szöveg,
10. 11/A. § (4) bekezdés e) pontjában az „állammal” szövegrész helyébe az „állammal, illetve az önkormányzattal”
szöveg,
11. 11/A. § (5) bekezdésében az „állam” szövegrészek helyébe az „állam, illetve az önkormányzat” szöveg,
12. 11/A. § (6) bekezdés d) pontjában az „állam” szövegrész helyébe az „állam, illetve az önkormányzat” szöveg,
13. 11/A.  § (9)  bekezdésében az „állami tulajdonban lévő” szövegrész helyébe az „állami, illetve önkormányzati
tulajdonban” szöveg,
14. 11/A. § (9) bekezdésében az „állam” szövegrészek helyébe az „állam, illetve önkormányzat” szöveg,
15. 11/B. § (1) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrész helyébe az „a feladat” szöveg,
16. 11/B. § (4) bekezdésében az „állami” szövegrész helyébe az „állami, illetve önkormányzati” szöveg,
17. 11/B. § (6) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrészek helyébe az „a feladat” szöveg,
18. 11/C. § (1) bekezdésében az „Az állami feladat” szövegrész helyébe az „A feladat” szöveg,
19. 11/C. § (3) bekezdésében az „az állam” szövegrész helyébe az „az állam, illetve az önkormányzat” szöveg,
20. 11/C. § (5) bekezdésében az „Az állami feladat” szövegrész helyébe az „A feladat” szöveg,
21. 11/C. § (5) bekezdésében az „az állam” szövegrész helyébe az „az állam, illetve önkormányzat” szöveg,
22. 11/C. § (5) bekezdésében az „az államot” szövegrész helyébe az „az államot, illetve önkormányzatot” szöveg,
23. 11/C. § (5), (7) és (8) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrész helyébe az „a feladat” szöveg,
24. 11/C. § (6) és (9) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrész helyébe az „a feladat” szöveg, az „Az állami
feladat” szövegrész helyébe az „A feladat” szöveg,
25. 11/D.  § (2) és (3)  bekezdésében a  „kormányrendelet” szövegrész helyébe a  „kormányrendelet, illetve
önkormányzati rendelet” szöveg,
26. 11/D.  § (2)  bekezdésében a  „kormányrendeletre” szövegrész helyébe a  „kormányrendeletre, illetve
az önkormányzati rendeletre” szöveg,
27. 11/D. § (2) bekezdésében az „az állami feladatot” szövegrész helyébe az „a feladatot” szöveg,
28. 11/D. § (3) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrészek helyébe az „a feladat” szöveg,
29. 11/D.  § (3)  bekezdésében a „11/A.  § (8)  bekezdése” szövegrész helyébe a „11/A.  § (8) és (8a)  bekezdése”
szöveg,
30. 11/D.  § (5)  bekezdésében a  „11/A.  § (8)  bekezdésében” szövegrész helyébe a  „11/A.  § (8) és
(8a) bekezdésében” szöveg,
31. 11/E. § (1) bekezdésében az „az állami feladatot” szövegrész helyébe az „a feladatot” szöveg,
32. 11/E. § (1) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrészek helyébe az „a feladat” szöveg,
33. 11/F. § (1) bekezdésében az „Az állami feladat” szövegrész helyébe az „a feladat” szöveg,
34. 11/F. § (1), (12) és (13) bekezdésében az „az állami feladat” szövegrész helyébe az „a feladat” szöveg,
35. 11/F.  § (1) és (8)  bekezdésében a  „közalkalmazotti, kormányzati szolgálati” szövegrész helyébe
a „közalkalmazotti, közszolgálati tisztségviselői, kormányzati szolgálati” szöveg,
36. 11/F. § (7) bekezdésében a „közalkalmazotti, kormányzati szolgálati” szövegrészek helyébe a „közalkalmazotti,
közszolgálati tisztségviselői, kormányzati szolgálati” szöveg,
37. 39. § (5) bekezdésében a „főfelügyelő” szövegrész helyébe a „felügyelő” szöveg,
38. 58.  § (2)  bekezdésében a  „hónaptól a  Kormány” szövegrész helyébe a  „hónaptól a  hatodik hónapig
a Kormány” szöveg,
39. 105/B.  § (1)  bekezdésében a  „bejelentési, adatszolgáltatási vagy nyilatkozattételi” szövegrész helyébe
a „bejelentési vagy adatszolgáltatási” szöveg, és
40. 109. § (1) bekezdés 39. pontjában a „bejelentési, adatszolgáltatási vagy nyilatkozattételi” szövegrész helyébe
a „bejelentési vagy adatszolgáltatási” szöveg
lép. 78. § (1) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 21. § (4a) bekezdése,
 2. 79. § (3a) bekezdése, és
 3. 111. § (12) és (32) bekezdése.
(2) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 9/A. alcím címében a „központi” szövegrész,
 2. 11/A. § (3) bekezdés b) pontjában a „központi” szövegrész,
3. 11/E. § (1) bekezdésében a „központi” szövegrészek,
 4. 11/E. § (2) bekezdésében a „központi” szövegrész,
 5. 27. alcím címében és 39. § (1), (2) és (4) bekezdésében a „főfelügyelő,” szövegrész,
 6. 39. § (1) bekezdésében a „főfelügyelőt,” szövegrész,
 7. 39. § (3) bekezdésében a „főfelügyelő,” szövegrészek,
 8. 39. § (5) bekezdésében a „ , költségvetési felügyelő kormányzati szolgálati jogviszonyára a minisztériumban
főosztályvezető-helyettesi munkakörben” szövegrész,
 9. 58. § (2) bekezdésében a „ , legkésőbb annak az évnek az utolsó napjáig, amely évben az éves költségvetési
beszámolót el kellett készítenie” szövegrész,
10. 109. § (1) bekezdés 5. pontjában az „és a fejezeti stabilitási tartalék” szövegrész, és
11. 109. § (1) bekezdés 12. pontjában a „főfelügyelő,” szövegrészek.
29. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosítása
79. § A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  nemzeti vagyongazdálkodás feladata a  nemzeti vagyon megőrzése, értékének és állagának védelme,
rendeltetésének megfelelő, az állam, az önkormányzat mindenkori teherbíró képességéhez igazodó, elsődlegesen
a  közfeladatok ellátásához és a  mindenkori társadalmi szükségletek kielégítéséhez szükséges, egységes elveken
alapuló, átlátható, hatékony és költségtakarékos működtetése, értéknövelő használata, hasznosítása, gyarapítása,
továbbá az  állam vagy a  helyi önkormányzat feladatának ellátása szempontjából feleslegessé váló vagyontárgyak
elidegenítése. A  kiemelt kulturális örökségvédelmi és természetvédelmi szempontok – kulturális és természeti
értékek jövő nemzedékek számára való megőrzése érdekében történő – érvényesítésének nem akadálya a vagyon
értékváltozása.”
30. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
80. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény „A megszűnés” című alcíme a  következő 62/A.  §-sal
egészül ki:
„62/A.  § Ha a  kormánytisztviselő a  kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnését vagy megszüntetését követő
30 napon belül újabb kormányzati szolgálati jogviszonyt létesít, kormányzati szolgálati jogviszonyát folyamatosnak
kell tekinteni.”
81. § (1) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 63.  § (2)  bekezdés f )  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A kormányzati szolgálati jogviszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha)
„f ) a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2a)  bekezdésében foglalt feltételt
a felmentési idő leteltekor teljesítő kormánytisztviselő kérelmezi;”
(2) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 63. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2a)  bekezdésében foglalt feltétel
megállapításához szükséges jogosultsági időt a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv külön jogszabály szerinti
határozatával kell igazolni.”
82. § (1) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 69. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A végkielégítést a felmentési idő utolsó napján kell kifizetni.”
(2) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 69. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Ha a kormánytisztviselő a 62/A. § szerint új kormányzati szolgálati jogviszonyt létesít,
a) amennyiben végkielégítés illeti meg, egyhavi végkielégítésre jogosult, és a  részére kifizetett végkielégítés
összegének az  egyhavi mértéken felüli részét az  új jogviszony létesítésétől számított 30 napon belül a  korábbi
munkáltató részére köteles visszafizetni,
b) új jogviszonyában a  végkielégítés alapjául szolgáló időszak számítása során a  korábbi jogviszony alapján
végkielégítésre jogosító idejét három év jogviszonyban töltött idővel csökkentett mértékben figyelembe kell venni.”
83. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 107. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  kormányzati szolgálati jogviszony megszűnése esetén, ha a  munkáltató az  arányos szabadságot nem adta
ki, az arányos szabadságot (ha a kormánytisztviselőnek van fennmaradó szabadsága) úgy kell megváltani, hogy ha
a kormánytisztviselő
a) a  62/A.  § szerint új kormányzati szolgálati jogviszonyt létesít, a  megváltással érintett arányos szabadságból
a korábbi kormányzati szolgálati jogviszony megszűnése és az új kormányzati szolgálati jogviszony létesítése közötti
időtartamra eső szabadságot – a közszolgálati tisztviselők és az állami tisztviselők jogviszonyának megszűnésével és
megszüntetésével összefüggő egyes eljárási részletkérdésekről szóló kormányrendelet szerinti munkáltatói értesítés
kézhezvételét követő 15 napon belül – meg kell váltani, és a  fennmaradó szabadságot a  létrejövő kormányzati
szolgálati jogviszony alapján a kormánytisztviselőt megillető szabadsághoz hozzá kell számítani,
b) a  62/A.  § szerint új kormányzati szolgálati jogviszonyt nem létesít, az  arányos szabadságot a  jogviszony
megszűnését követő 40. napon kell megváltani.”
84. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 133. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Ha a  kormánytisztviselő a  62/A.  § szerint év közben létesít új jogviszonyt, a  korábbi munkáltató által
tárgyévre megállapított eltérítés mértékére az új munkáltatónál a  tárgyévben akkor jogosult, ha az új munkáltató
a  kormánytisztviselő jogviszony létesítését követő legalább 45, legfeljebb 60 napon belüli, soron kívüli
teljesítményértékelése alapján azt részére megállapítja.”
85. § (1) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 150.  § (3)  bekezdés g)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A jubileumi jutalomra jogosító idő megállapításánál)
„g) a 62/A. § szerinti jogviszony-létesítés esetén a két jogviszony közötti időtartamot, és”
(töltött időt kell figyelembe venni.)
(2) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 150. § (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
(A jubileumi jutalomra jogosító idő megállapításánál)
„h) az állami vezetői szolgálati jogviszonyban”
(töltött időt kell figyelembe venni.)
86. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Nem jogosult cafetéria-juttatásra a  kormánytisztviselő a  62/A.  § szerinti jogviszony-létesítés esetén a  két
jogviszony közötti időtartamra.”
87. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 152. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdés szerinti juttatás nem illeti meg a  kormánytisztviselőt a  62/A.  § szerinti jogviszony-létesítés
esetén a két jogviszony közötti időtartamra.”
88. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 260/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„260/C.  § E  törvénynek a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018.  évi
XL. törvénnyel megállapított 8. § (5) bekezdését, 46. § (1) bekezdését, 62/A. §-át, 69. § (8) és (11) bekezdését, 74. §
(2) bekezdését, 107. § (2) bekezdését, 133. § (8) bekezdését, 150. § (3) bekezdés g) pontját, 151. § (2a) bekezdését
és 152.  § (1a)  bekezdését a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018.  évi
XL. törvény hatálybalépését követő jogviszony-megszüntetésekre, illetve megszűnésekre kell alkalmazni.”
89. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
1. 8. § (5) bekezdésében a „töltött időt” szövegrész helyébe a „töltött időt, valamint a 62/A. § szerinti jogviszony
létesítés esetén a két jogviszony közötti időtartamot” szöveg,
2. 46. § (1) bekezdésében az „59. §-ban” szövegrész helyébe az „59. §-ban és a 62/A. §-ban” szöveg, és
3. 74. § (2) bekezdésében a „107. § (2)–(2a)” szövegrész helyébe a „107. § (2)” szöveg
lép.
90. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 107. § (2a) bekezdése.
31. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosítása
91. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 48/S. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„48/S.  § A  48/A.  § c) és d)  pontja alapján teljesített befizetés a  miniszter által vezetett minisztérium fejezetének
bevételét képezi, amely bevételt a miniszter a felsőoktatás fejlesztésére fordítja.”
92. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 115. §-a a következő (23) bekezdéssel egészül ki:
„(23) 2018. augusztus 1-jétől
a) az Edutus Főiskola Edutus Egyetem,
b) a Kodolányi János Főiskola Kodolányi János Egyetem,
c) a Szent Atanáz Görög Katolikus Hittudományi Főiskola Szent Atanáz Görögkatolikus Hittudományi Főiskola,
d) a Zsigmond Király Egyetem Milton Friedman Egyetem
megnevezéssel működik.”
93. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 1. melléklete helyébe a 3. melléklet lép.
32. Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosítása
94. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 4. § (6a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6a) A  képviselői megbízatással nem rendelkező háznagy a  104.  § (1)  bekezdésében meghatározott összeg
kétszeresének megfelelő összegű illetményre, továbbá a  miniszter részére jogszabályban biztosított egyéb
juttatásra jogosult. A  képviselői megbízatással nem rendelkező háznagy jogállására – a  megbízatás keletkezése
és megszűnése, a  vagyon-nyilatkozattételi kötelezettség teljesítése, valamint az  összeférhetetlenség kivételével –
a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.”
95. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 97. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a  képviselő házelnöki, miniszterelnöki, miniszteri, államtitkári, kormánybiztosi, miniszterelnöki biztosi,
miniszterelnöki megbízotti vagy miniszteri biztosi megbízatással rendelkezik, a társadalombiztosítás ellátásaira való
jogosultság szempontjából e megbízatását kell figyelembe venni.”
96. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 104. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  képviselő havonta tiszteletdíjra jogosult. A  tárgyév március 1-jétől a  következő év február végéig terjedő
időszakra megállapított képviselői tiszteletdíj havonta a  Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett,
a  tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset háromszorosának megfelelő
összeg.”
97. § (1) Az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény 104.  § (2)–(6)  bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, ha a képviselő
a) egy állandó bizottság vagy a  nemzetiségeket képviselő bizottság tagja, tiszteletdíja az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg 1,2-szerese,
b) a törvényalkotási bizottság vagy legalább kettő, a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bizottság tagja, tiszteletdíja
az (1) bekezdésben meghatározott összeg 1,4-szerese.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset alacsonyabb a  tárgyévet megelőző
második évre vonatkozó, hivatalosan közzétett nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset összegénél, az  (1) és
(2) bekezdés szerinti tiszteletdíj összegét az utóbbi alapulvételével kell megállapítani.
(4) A képviselő az (1) bekezdés szerinti tiszteletdíjra az eskütételétől a megbízatásának megszűnéséig, a (2) bekezdés
szerinti tiszteletdíjra a bizottsági, illetve a további bizottsági tagsági megbízatás időtartamára jogosult.
(5) A  képviselőcsoport vezetője képviselőcsoportvezetői megbízatásának időtartamára az  (1)  bekezdésben
meghatározott tiszteletdíj kétszeresének megfelelő összegű tiszteletdíjra jogosult.
(6) A  képviselőcsoport vezetőjének helyettese (a  továbbiakban: képviselőcsoportvezető-helyettes)
a  képviselőcsoportvezető-helyettesi megbízatásának időtartamára az  (1)  bekezdésben meghatározott tiszteletdíj
1,7-szeresének megfelelő összegű tiszteletdíjra jogosult. Az  e  bekezdésben meghatározott tiszteletdíjra
képviselőcsoportonként minden megkezdett huszonöt tag után egy-egy képviselőcsoportvezető-helyettes
jogosult.”
(2) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 104. §-a a következő (7)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A képviselőcsoport a 115. § (4) bekezdésében meghatározott keret terhére azoknak a képviselőcsoportvezetőhelyetteseknek, akik nem részesülnek a  (6)  bekezdés szerinti tiszteletdíjban, az  (1) vagy (2)  bekezdésben
meghatározott tiszteletdíjon felül külön juttatást állapíthat meg. Ebben az  esetben a  képviselőcsoportvezetőhelyettest az  (1) vagy (2)  bekezdés alapján megillető képviselői tiszteletdíj, valamint a  tiszteletdíjon felüli külön
juttatás együttes összege nem haladhatja meg a (6) bekezdésben meghatározott összeget. Az e bekezdés szerinti
juttatásban legfeljebb a  (6)  bekezdésben foglaltaknak megfelelő számú képviselőcsoportvezető-helyettes
részesülhet.
(8) A  képviselőcsoportnak – a  (6) és (7)  bekezdés hatálya alá nem tartozó – további képviselőcsoportvezetőhelyettesei külön juttatásban nem részesülhetnek, és számuk nem haladhatja meg a képviselőcsoport létszámának
20%-át.
(9) A  képviselőcsoport vezetője és a  képviselőcsoportvezető-helyettes az  (5)–(7)  bekezdésben meghatározott
tiszteletdíjra a megbízatás keletkezésének bejelentésétől a megbízatás megszűnésének bejelentéséig jogosult.”
98. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 105. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„105. § (1) Az alelnök tiszteletdíja a 104. § (1) bekezdésében meghatározott összeg kétszerese.
(2) A 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bizottság elnöke, az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának
elnöke, valamint a jegyző tiszteletdíja a 104. § (1) bekezdésében meghatározott összeg 1,7-szerese.
(3) A  14.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti bizottság alelnökének tiszteletdíja a  104.  § (1)  bekezdésében
meghatározott összeg 1,5-szerese.
(4) Az  Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alelnöke az  Interparlamentáris Unió Magyar
Nemzeti Csoportjának erre irányuló döntése esetén tiszteletdíjban részesíthető. Az  alelnök tiszteletdíja a  104.  §
(1) bekezdésében meghatározott összeg 1,4-szerese.
(5) Az  alelnök, a  képviselői megbízatással rendelkező háznagy, a  14.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti bizottság
elnöke és alelnöke, az  Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának elnöke, valamint a  jegyző
az (1)–(3) bekezdésben meghatározott tiszteletdíjra a megbízatásának időtartamára jogosult. Az Interparlamentáris
Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alelnöke a (4) bekezdésben meghatározott tiszteletdíjra a (4) bekezdés szerinti
döntés napjától az alelnök megbízatásának időtartamára jogosult.
(6) Ha a  képviselő egyidejűleg több, a  4.  § (6)  bekezdésében, a  104.  §-ban, az  e  §-ban vagy a  120.  §-ban
meghatározott megbízatással rendelkezik, a magasabb összegű tiszteletdíjra jogosult.”
99. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 109. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„109. § (1) A képviselő az általa – a saját vagy hozzátartozója használati jogát igazoló közokirat vagy teljes bizonyító
erejű magánokirat alapján – megjelölt személygépkocsi forgalmi rendszámára szóló – egy, az Országgyűlés Hivatala
által biztosított, másra át nem ruházható, készpénzre nem átváltható –, üzemanyagtöltő állomáson felhasználható
üzemanyagkártya (a továbbiakban: üzemanyagkártya) használatára jogosult. Nem jogosult az Országgyűlés Hivatala
által biztosított üzemanyagkártyára az  a  képviselő, aki e  törvény, illetve az  állami vezetői juttatásokra vonatkozó
jogszabály vagy más jogszabály alapján személygépkocsi használatra jogosult.
(2) Az üzemanyagkártya feltöltése első alkalommal a feltöltés időpontját alapul véve az adott tárgynegyedév végéig,
a  második alkalomtól kezdődően havonta történik az  állami adóhatóság által közzétett, az  üzemanyagköltségelszámolással kapcsolatosan alkalmazható üzemanyagárak figyelembevételével. Az  üzemanyagkártyával
felhasználható összeg kiszámításánál a  közúti gépjárművek üzemanyag- és kenőanyag-fogyasztásának igazolás
nélkül elszámolható mértékéről szóló jogszabályban meghatározott, legfeljebb 2000 cm3 hengerűrtartalmú
személygépkocsira vonatkozó üzemanyag-fogyasztási norma vehető figyelembe. Az  autógázzal üzemelő tiszta
gázüzemű, a kettős üzemű, valamint a hibrid hajtású személygépkocsi esetében a benzinüzemű személygépkocsira
vonatkozó üzemanyag-fogyasztási norma szerint számított összeget kell alapul venni.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott összeg havonta – ha a  képviselőnek a  polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerinti lakóhelye
a) Budapesten van – 2500 km-re,
b) Budapesttől 1 és 100 km között van – 4000 km-re,
c) Budapesttől 101 és 200 km között van – 5000 km-re,
d) Budapesttől 201 és 300 km között van – 6000 km-re,
e) Budapesttől 300 km-en túl van – 6500 km-re
elegendő üzemanyag értéke.
(4) Egyéni választókerületben megválasztott képviselő esetében a  (3)  bekezdésben meghatározott összeg – ha
a képviselő egyéni választókerületének területnagysága
a) 850 és 1150 km2 között van – 10%-kal,
b) 1151 és 1400 km2 között van – 20%-kal,
c) 1401 és 1650 km2 között van – 30%-kal,
d) 1651 és 1900 km2 között van – 40%-kal,
e) 1901 km2 fölött van – 50%-kal
emelkedik.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti besorolásnál a  Budapest és a  számítás alapjául szolgáló település közötti – autópálya,
illetve autóút, ennek hiányában egyéb főközlekedési útvonal igénybevételével számított – legrövidebb közúti
távolságot kell figyelembe venni.
(6) Az  üzemanyagkártya felhasználható a  közutak használatáért fizetendő használati díj, útdíj, valamint
az üzemanyagtöltő állomáson az autó karbantartását biztosító szolgáltatás ellenértékének kiegyenlítésére is.
(7) A  képviselő az  üzemanyagkártyával felhasználható összeg (keret) erejéig jogosult a  teljesen elektromos
meghajtású gépjármű töltésére fordított, valamint a  belföldi közforgalmú közösségi közlekedési eszköz
igénybevételére jogosító helyi és helyközi bérlet, valamint helyközi menetjegy – számlával igazolt – költségeinek
megtérítésére is. Ha a  képviselő az  üzemanyagkártyára való jogosultságáról lemond, az  e  bekezdés szerinti
költségtérítés összege nem haladhatja meg az  (1)–(5)  bekezdés alapján, egy 2000 cm3 hengerűrtartalmú,
benzinüzemű személygépkocsira vonatkozó üzemanyag-fogyasztási norma szerint számított összeget.
(8) Az  alelnök és – a  113.  § (1)  bekezdésében foglalt keret terhére – a  képviselőcsoport vezetője személyi, illetve
hivatali célra személygépkocsi használatára jogosult. Az  alelnök részére a  személygépkocsit és használatának
költségeit az Országgyűlés Hivatala biztosítja.
(9) A  képviselő ideiglenes külföldi kiküldetése idején a  köztisztviselőkre irányadó napidíjra és költségtérítésre
jogosult.”
100. § (1) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 110. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  képviselő kérelmére az  Országgyűlés Hivatala által biztosított budapesti lakóház vagy lakás használatára
jogosult, kivéve, ha ő vagy a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója tulajdonában Budapesten
az  ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott ingatlan van. A  képviselő akkor is
jogosult lakóház vagy lakás használatára, ha a képviselő vagy a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója
tulajdonában csak olyan budapesti lakóház vagy lakás van, amelyet öröklés vagy ajándékozás útján szerzett és
az ingatlanon más személynek haszonélvezeti joga áll fenn.”
(2) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 110. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) Ha a  képviselő közjogi tisztségviselőként lakáshasználatra vagy budapesti lakhatásával összefüggésben
támogatásra vagy egyéb juttatásra jogosult, az (1) bekezdés alapján kérheti az Országgyűlés Hivatala által biztosított
budapesti lakóház vagy lakás használatát, amennyiben a  közjogi tisztségviselőként őt megillető lakhatással
kapcsolatos jogosultságairól lemond.”
101. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 111. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  képviselő az  Országgyűlés Hivatalán keresztül jogosult térítésmentesen igénybe venni a  képviselői
tevékenységének ellátásához szükséges postai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat. A  képviselő
az  Országgyűlés Hivatalán keresztül jogosult havonta legfeljebb a  104.  § (1)  bekezdésében meghatározott
tiszteletdíj 5%-ának megfelelő összeg erejéig mobiltelefon-szolgáltatás igénybevételére, amelyhez az Országgyűlés
Hivatala biztosít megfelelő készüléket. A  készülékkel − mobil fizetési rendszeren keresztül – megvalósuló,
a  közúti közlekedésről szóló törvény szerinti várakozás biztosítását célzó parkolási szolgáltatás igénybevételéhez
az Országgyűlés Hivatala pénzügyi fedezetet nem biztosít. Az Országgyűlés Hivatala a képviselő számára biztosítja
a minősített elektronikus aláírás használatának lehetőségét és feltételeit.”
102. § Az Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény 112.  § (2)–(3)  bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(2) A képviselő 111. § (1) bekezdése szerinti jogosultságai biztosítására az Országgyűlés Hivatala havonta legfeljebb
a 104. § (1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj 70 %-ának megfelelő összeget használhat fel.
(3) A  képviselő 111.  § (3)  bekezdésében meghatározott juttatásainak fedezetét az  Országgyűlés Hivatala úgy
biztosítja, hogy a képviselő havonta a 104. § (1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj kétszeresének megfelelő
összegű keretre jogosult, amely nem tartalmazza a kifizetőt terhelő közterheket.”
103. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 112. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A 109. § (1) bekezdése, a 111. § (1) és (4) bekezdése szerinti juttatás képviselő által fel nem használt – tárgyév
december 31-én vagy a  képviselő megbízatásának megszűnésekor fennálló – keretmaradványa a  tárgyévet
követő év január 1-jei hatállyal, illetve a  képviselői megbízatás megszűnésekor a  képviselőcsoportjának a  113.  §
(1) bekezdése szerinti keretére kerül átcsoportosításra. Az e bekezdésben meghatározottakat a független képviselő
esetében megfelelően alkalmazni kell.”
104. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 112. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) Az  ezen alcím alapján nyújtott juttatások és támogatások fedezetére biztosított keret összegének túllépése
esetén a  jogosulatlanul igénybevett összeg, valamint a  111.  § (4)  bekezdése szerinti parkolási szolgáltatás díja
– a havi elszámolást követően – levonásra kerül a képviselő tiszteletdíjából, illetve a képviselő azt az Országgyűlés
Hivatalának visszafizeti.”
105. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 120. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„120.  § A  házelnök tiszteletdíja a  104.  § (1)  bekezdésében meghatározott összeg 2,7-szerese. A  házelnök egyéb
juttatásaira – a  122.  §-ban foglalt eltérésekkel – a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai
és az  államtitkárok jogállásáról szóló törvény a  miniszterelnök javadalmazása és juttatásai alcímében foglalt
szabályokat kell alkalmazni.”
106. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény a következő 145/B. §-sal egészül ki:
„145/B. § (1) A Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL.  törvénnyel
(a  továbbiakban: Módtv.4.) megállapított rendelkezéseket első alkalommal a  2018. augusztus hónapra járó
illetmények, tiszteletdíjak, egyéb juttatások és támogatások tekintetében kell alkalmazni.
(2) A Módtv. 4.-gyel megállapított 109. § szerinti juttatásokat első alkalommal 2018. augusztus 15-ig kell biztosítani.
(3) A  111.  § (1)  bekezdése és a  Módtv. 4.-gyel megállapított 110.  § (2)  bekezdése alapján az  Országgyűlés
Hivatala által a  Módtv.4. hatályba lépését megelőzően megkötött szerződéseket – ha szükséges – legkésőbb
2018. szeptember 30-ig módosítani kell.”
107. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 146. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A 4. § (6) bekezdése, a 48–52. §, a Harmadik rész, a 36. és 37. alcím, a 120. §, a 145. § (8), (13) és (14) bekezdése,
a  145/B.  §, a  149.  § (1)  bekezdése, a  160.  § (1)  bekezdés a)–e) és g)–h)  pontja, a  160.  § (3)  bekezdése, valamint
az 1. melléklet az Alaptörvény 4. cikk (2) és (5) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.”
108. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény
a) 87. § (1) bekezdésében a „mindenkori” szövegrész helyébe a „104. § (1) bekezdése szerinti”,
b) 87.  § (1)  bekezdésében az „A képviselői tiszteletdíj” szövegrész helyébe az „A 104.  § (1)  bekezdés szerinti
képviselői tiszteletdíj”,
c) 110. § (2) bekezdésében az „az (1) bekezdésben” szövegrész helyébe az „az (1) és (1a) bekezdésben”,
d) 110. § (2) bekezdésében a „25%-ának” szövegrész helyébe a „35%-ának”,
e) 110. § (3) bekezdésében az „az (1) bekezdésben” szövegrész helyébe az „az (1) és (1a) bekezdésben”,
f ) 110. § (3) bekezdésében a „25%-ának” szövegrész helyébe a „35%-ának”,
szöveg lép.
109. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény
a) 113. § (2) bekezdésében a „tiszteletdíj 40%-ának” szövegrész helyébe a „tiszteletdíjnak”,
b) 114. § (3) bekezdésében a „20%-ának” szövegrész helyébe az „50%-ának”
szöveg lép.
110. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI.  törvény 106. § (2) bekezdésében a „kizárólag a 104. § (1) bekezdésében
meghatározott tiszteletdíj 30%-ára” szövegrész helyébe az  „a 104.  § (1) vagy (2)  bekezdésében meghatározott
tiszteletdíjra is” szöveg lép.
111. § Hatályát veszti az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 106. § (2) bekezdésében a „házelnök, a” szövegrész.
33. A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosítása
112. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 32/A. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A  Koordináló szerv az  állami hulladékgazdálkodási, jogszabályban meghatározott feladatainak ellátása
érdekében jogosult az  Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer (a  továbbiakban: OKIR) a  78.  §
(4) bekezdése szerinti hulladékgazdálkodással kapcsolatos önálló részének adataihoz való közvetlen hozzáférésre és
azok kezelésére.”
113. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény a következő IX/A. Fejezettel egészül ki:
„IX/A. FEJEZET
A HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI ÁGAZAT ÁLLAMI IRÁNYÍTÁSA
78. § (1) A hulladékgazdálkodásért felelős miniszter
a) irányítja
aa) a törvényben vagy kormányrendeletben feladatkörébe utalt hulladékgazdálkodási tevékenységeket,
ab) a nemzetközi szerződésekből adódó hulladékgazdálkodási feladatok végrehajtását,
ac) a feladat- és hatáskörébe tartozó hulladékgazdálkodási igazgatást;
b) közreműködik a hulladékgazdálkodási szakképesítési rendszer kialakításában és működtetésében.
(2) A  hulladékgazdálkodás környezet állapotára gyakorolt hatásának megismerésére és a  hulladékgazdálkodás
fejlesztésére irányuló kutatások összehangolása, támogatása, értékelése és állami hulladékgazdálkodással
összefüggő kutatási célok teljesítésének biztosítása – a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökével
együttműködésben – a hulladékgazdálkodásért felelős miniszter feladata.
(3) A  hulladékgazdálkodási ismeretek oktatásának megszervezése és az  ismeretekkel kapcsolatos tananyagok,
oktatási programok előkészítésének szellemi és anyagi támogatása az  oktatásért felelős miniszter, valamint
a  hulladékgazdálkodásért felelős miniszter közös feladata, a  hulladékgazdálkodási szakterületet érintő szakképzés
tekintetében a hulladékgazdálkodásért felelős miniszter gyakorolja a szakképesítésért felelős miniszter jogait, ellátja
a  felsőoktatás szakirányába tartozó állami feladatokat, és segíti a  szakirányba tartozó felsőoktatási intézmények
oktató munkáját.
(4) A  hulladékgazdálkodással kapcsolatos egységes információs rendszert az  OKIR önálló részeként
a  környezetvédelemért felelős miniszter alakítja ki és működteti azzal, hogy annak szakmai tartalma tekintetében
a hulladékgazdálkodásért felelős miniszter egyetértése szükséges.”
114. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdése 29. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza:)
„29. a hulladékstátusz megszűnésének megállapítására vonatkozó részletes kritériumokat, műszaki és felhasználási
feltételeket, valamint a  hulladékstátusz megszűnésével kapcsolatos tanúsítás rendjét, a  tanúsításra jogosult
szervezetekre vonatkozó szabályokat;”
115. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (3) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap:)
„c) a  hulladékgazdálkodásért felelős miniszter, hogy az  adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
az  igazgatási szolgáltatási díjköteles hulladékgazdálkodási eljárások, igazgatási jellegű szolgáltatások
és bejelentések után fizetendő díj mértékét, valamint a  díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával,
visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat”
(rendeletben állapítsa meg.)
116. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény
1. 73. § (3) bekezdésében, 75. § (4) bekezdésében, 77. § (1) bekezdésében, 87. § (1) és (2) bekezdésében, 88. §
(2)  bekezdésében a  „környezetvédelemért felelős” szövegrész helyébe a  „hulladékgazdálkodásért felelős”
szöveg,
2. 88.  § (3)  bekezdés a)  pontjában a  „környezetvédelemért felelős miniszterrel és a  hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási és szolgáltatási díj megállapításáért felelős” szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodásért
felelős” szöveg, és
3. 88.  § (3)  bekezdés b)  pontjában az  „a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási és szolgáltatási díj
megállapításáért felelős miniszter” szövegrész helyébe a „miniszter” szöveg
lép. 117. § Hatályát veszti a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény
1. 32/A. § (6) bekezdése,
2. 67. §-a,
3. 88. § (2) bekezdés 2. pontja, és
4. 88. § (3) bekezdés b) pont bi) alpontja.
34. Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási
határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény módosítása
118. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény 4. § (3a) és (3b) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3a) A kibocsátási engedély kiadásáról, módosításáról, illetve visszavonásáról, valamint a légi jármű üzembentartó
nyomonkövetési tervének jóváhagyásáról, módosításáról a  hatóság tájékoztatja az  iparügyekért felelős minisztert
(a továbbiakban: miniszter).
(3b) A  miniszter a  térítésmentes kiosztásra megállapított ÜHG-egységek mennyiségének alapjául szolgáló adatok
megfelelőségének felülvizsgálatát hatósági ellenőrzés keretében végezheti.”
119. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény 18/B.  § (4)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott fizetési kötelezettség teljesítéséig a  miniszter zároltatja a  villamosenergiatermelő forgalmi jegyzékbeli számláját. A  fizetési kötelezettség villamosenergia-termelő általi hiánytalan
teljesítésétől számított 30 napon belül a  miniszter gondoskodik a  villamosenergia-termelő forgalmi jegyzékbeli
számlája zárolásának feloldásáról.”
120. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény 18/F.  § (1)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) A  hatóság évente jelentést készít az  Európai Bizottság részére a  beruházások megvalósításáról és a  központi
számlán rendelkezésre álló összeg felhasználásáról. A  hatóság az  utolsó jelentését a  (2)  bekezdés szerinti
zárójelentés benyújtását követő év január 31-ig készíti el.”
121. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény 18/G.  § (3)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(3) A miniszter gondoskodik a derogációs kérelem üzleti titkot nem tartalmazó változatának és annak az Európai
Bizottság által jóváhagyott esetleges jövőbeni módosításainak az  általa vezetett minisztérium honlapján történő
közzétételéről.”
122. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény 22.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A  bejelentés tartalmazza a  bejelentés alapjául szolgáló esemény bekövetkezésének időpontját és az  annak
igazolására alkalmas dokumentumokat. A  miniszter a  bejelentésről értesíti az  Európai Bizottságot és a  központi
tisztviselőt.”
123. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény 26. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„26.  § A  miniszter a  légiközlekedési kibocsátási egységek állam általi, árverés útján való értékesítéséből származó
bevétel 100%-ának, valamint a  kibocsátási egységek állam általi, árverés útján való értékesítéséből származó
bevétel 50%-ának a  2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott
célok egyikére vagy közülük többre fordított, a  Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer előirányzat keretében való
felhasználásáról a  fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint
gondoskodik.”
124. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény
1. 18/A.  § (2a) és (3)  bekezdésében, 18/C.  § (3)  bekezdésében, 37.  § (5)  bekezdésében, 39.  §
(2) és (3) bekezdésében az „az energiapolitikáért felelős” szövegrész helyébe az „a” szöveg,
2. 22. § (1) bekezdésében a „hatóságnak” szövegrész helyébe a „miniszternek” szöveg, és
3. 36. § (3) bekezdésében a „30” szövegrész helyébe a „10” szöveg
lép.
125. § (1) Hatályát veszti az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási
határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény 14/A. §-a.
(2) Hatályát veszti az  az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási
határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény
1. 30. § (3) bekezdésében az „és a 29. § tekintetében az energiapolitikáért felelős miniszter” szövegrész,
2. 34. § (6) bekezdésében az „ , és arról tájékoztatást nyújt a miniszter részére a zárolást és a zárolás feloldását
követő 8 napon belül” szövegrész, és
3. 38. § (4) bekezdésében az „– az energiapolitikáért felelős miniszterrel együttműködésben –” szövegrész.
35. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
2013. évi L. törvény módosítása
126. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény 10.  §
(3) bekezdésében az „öt” szövegrész helyébe a „hat” szöveg lép.
36. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítása
127. § (1) A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 35. § (6) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(6) Felszámolási, vagy önkormányzati adósságrendezési eljárás esetében, ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv
megtagadja az  árverési vevő javára a  tulajdonszerzés jóváhagyását, vagy az  árverés sikertelen, a  föld az  állam
tulajdonába és a  Nemzeti Földalapba kerül. A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  jóváhagyás megtagadásáról
szóló döntését, illetve az  árverés sikertelenségéről felvett jegyzőkönyvet közli a  földalapkezelő szervvel is.
A  földalapkezelő szerv a  jogerős döntés, illetve az  árverés sikertelenségéről felvett jegyzőkönyv közlését követő
60 napon belül köteles a becsértéket a végrehajtó, illetve a felszámoló részére átutalni.”
(2) A  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény 35.  §-a a  következő (7)  bekezdéssel
egészül ki:
„(7) Végrehajtási eljárás esetében, ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadja az  árverési vevő javára
a  tulajdonszerzés jóváhagyását, vagy az  árverés sikertelen, az  árverést lefolytató mezőgazdasági igazgatási
szerv megkeresi a  végrehajtót a  bírósági végrehajtásról szóló törvény szerinti folyamatos árverezési hirdetmény
közzététele érdekében. Ha a föld tulajdonjogára vételi ajánlat érkezik, a végrehajtó árverés lefolytatása érdekében
ismételten megkeresi a mezőgazdasági igazgatási szervet.”
128. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény a következő 70/B. §-sal egészül ki:
„70/B.  § (1) E  törvénynek a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018.  évi
XL. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról
szóló 2018.  évi XL.  törvény hatálybalépése napján folyamatban lévő azon végrehajtási eljárásokban is alkalmazni
kell, amelyekben a földárverések kitűzésére még nem került sor.
(2) Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésének megalapozásáról
szóló 2018. évi XL. törvény hatálybalépése napjáig már kitűzte árverésre a földet, a mezőgazdasági igazgatási szerv
a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvénnyel megállapított
35. § (6) és (7) bekezdésének megfelelően folytatja le a földek árverését.”
37. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény
módosítása
129. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 20.  §-ában
a „környezetvédelemért felelős” szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodásért felelős” szöveg lép.
38. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló
2013. évi CXXXVIII. törvény módosítása
130. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXXXVIII. törvény 26. §
(2) bekezdésében a „2019.” szövegrész helyébe a „2021.” szöveg lép.
39. Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról
szóló 2013. évi CCLII. törvény módosítása
131. § Az egyes törvényeknek az  új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013.  évi
CCLII. törvény 191. § (1) és (10) bekezdésében a „2019.” szövegrész helyébe a „2021.” szöveg lép.
40. A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény módosítása
132. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény:
1. 8. § (2) bekezdés c) pontjában a „folytathat le” szövegrész helyébe a „folytathat le az Étv. 57/F. § hatálya alá
nem tartozó,” szöveg, az „a rendeltetésmódosítások” szövegrész helyébe az „az Étv. 57/F.  § hatálya alá nem
tartozó rendeltetésmódosítások” szöveg, és
2. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontjában a „hatósági engedélyhez” szövegrész helyébe az „az Étv. 57/F.  § hatálya
alá nem tartozó, hatósági engedélyhez” szöveg, az  „a rendeltetésmódosítások” szövegrész helyébe
az „az Étv. 57/F. § hatálya alá nem tartozó rendeltetésmódosítások” szöveg
lép. 41. A közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény módosítása
133. § A közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény 152. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a  közigazgatási szerv a  teljesítés elmaradására nem ad magyarázatot vagy az  nem alapos, a  bíróság
a  közigazgatási szervet – a  kérelmező költségeinek megtérítésére kötelezése mellett – teljesítési bírsággal
sújtja. Nem alapozza meg a  teljesítési bírság alkalmazását, ha a  közigazgatási szerv a  bíróság által előírt eljárási
cselekmények hiánytalan foganatosítását követően – ha ezek hatására a  bíróságétól eltérő jogi értékelésre jut –
nem az új eljárás lefolytatására kötelező jogerős határozatban kifejtett jogi álláspontot foglalja el, illetve nem az ott
meghatározott jogkövetkezményt alkalmazza.”
42. Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény módosítása
134. § Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 36. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A  kirendelt ügyvéd óradíját a  központi költségvetésről szóló törvényben az  Országgyűlés állapítja meg úgy,
hogy annak összege az előző évi összegnél nem lehet alacsonyabb.”
43. Hatályba léptető rendelkezések 135. § (1) Ez a törvény – a (2)–(8) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 51. §–54. §, a 92. §–111. § és a 3. melléklet 2018. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (3) A 33. §–35. §, a 44. §, a 112. §–125. § és a 129. § az e törvény kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
 (4) A 23. §–26. § és az 1. melléklet az e törvény kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (5) A 20. § az e törvény kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
 (6) A 46. §, a 47. § és a 2. melléklet 2018. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (7) A 70. § (2)–(4) bekezdése, a 73. §, a 76. § (3) bekezdése, a 77. § 37. pontja, a 78. § (1) bekezdés 2. pontja, valamint
a 78. § (2) bekezdés 5–9. és 11. pontja 2018. október 1-jén lép hatályba.
 (8) A  12.  §, a  13.  §, a  15.  §–18.  §, az  56.  § (1)  bekezdése, a  71.  §, a  78.  § (1)  bekezdés 1.  pontja, valamint a  78.  §
(2) bekezdés 10. pontja 2019. január 1-jén lép hatályba.
44. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
136. § (1) E törvény
1. 46. §-a, 47. §-a, valamint 2. melléklete az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése,
2. 58. §-a és 59. §-a az Alaptörvény 44. cikk (5) bekezdése,
3. 79. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése,
4. 95. §–106. §-a, 108. §-a, 110. §-a és 111. §-a az Alaptörvény 4. cikk (2) és (5) bekezdése, és
5. 127. §-a és 128. §-a az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül.
(2) A 94. §-a az Alaptörvény 5. cikk (4) és (7) bekezdése alapján a  jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának
szavazatával elfogadandó házszabályi rendelkezésnek minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke