text:
356/2012. (XII. 13.) Korm. rendelete a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló törvény végrehajtásáról.
A Kormány a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 7. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) mobil fizetési termék: a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás tárgya, amely a szolgáltatásból kialakított,
nemzeti mobil fizetési rendszeren keresztül megvásárolható termék, b) továbbértékesítési díj: a szolgáltató által a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás továbbértékesítéséért és
a támogatási szolgáltatások ellenértékeként a nemzeti mobil fizetési szervezet részére fizetendő díj,
c) üzletszabályzat: a nemzeti mobil fizetési szervezet általános szerződési feltételeit és az e rendeletben
meghatározott további információkat tartalmazó dokumentum, d) viszonteladó: a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás igénybe vevők részére történő értékesítésével
üzletszerűen foglalkozó ügyfél. 2. A nemzeti mobil fizetési szervezet
2. § (1) A Kormány nemzeti mobil fizetési szervezetként a Nemzeti Mobil Fizetési Zrt.-t jelöli ki.
(2) A nemzeti mobil fizetési szervezet valamennyi ügyfél számára Magyarország egész területén azonos feltételekkel
biztosítja a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás értékesítését a nemzeti mobil fizetési rendszer útján.
(3) Az informatikáért felelős miniszter és a nemzeti mobil fizetési szervezet a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló
2011. évi CC. törvény (a továbbiakban: Nmftv.) 3. § (4) bekezdése szerinti közszolgáltatási szerződést az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával
megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való
alkalmazásáról szóló 2012/21/EU európai bizottsági határozatban foglaltakkal összhangban köti meg.
II. FEJEZET
A MOBIL FIZETÉSI JOGVISZONY 3. A mobil fizetési jogviszony létrejötte
3. § (1) A mobil fizetési jogviszonyban a nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfél számára a nemzeti mobil fizetési rendszer
útján az Nmftv. 4. §-a szerinti központosított mobil értékesítésű szolgáltatást nyújt.
(2) A mobil fizetési szerződés – a felek eltérő megállapodása hiányában – határozatlan időre jön létre.
(3) Az e rendeletben meghatározott kivételekkel a nemzeti mobil fizetési szervezetet az ügyfél irányában szerződéskötési
kötelezettség terheli. 4. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a honlapján a mobil fizetési szerződés megkötésére irányuló jognyilatkozat
megtételére alkalmas elektronikus űrlapot (a továbbiakban: elektronikus űrlap) tesz közzé.
(2) Az ügyfél az elektronikus űrlapot – választása szerint – elektronikus úton vagy két példányban kinyomtatva és aláírva,
postai úton küldi meg a nemzeti mobil fizetési szervezet részére.
(3) Ha az ügyfél a mobil fizetési szerződést a nemzeti mobil fizetési szervezet előtti személyes megjelenés nélkül köti meg,
a nemzeti mobil fizetési szervezet – az ügyfél egyidejű értesítése mellett – a központosított mobil értékesítésű
szolgáltatások igénybevételét az általános szerződési feltételekben meghatározott értékhatárhoz kötheti. Ez esetben
a mobil fizetési szerződés az értékhatár figyelembe vételével jön létre.
5. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a mobil fizetési szerződés megkötését mindaddig megtagadja, amíg az ügyfél
a) az azonosításához szükséges természetes személyazonosító adatait és lakcímét, cég esetén cégnevét,
cégjegyzékszámát vagy nyilvántartási számát és székhelyét a nemzeti mobil fizetési szervezet részére nem közli,
vagy b) a korábban a nemzeti mobil fizetési szervezettel szemben fennálló jogviszonyból eredő fizetési
kötelezettségének nem tesz eleget. (2) A nemzeti mobil fizetési szervezet a mobil fizetési szerződés megkötését megtagadhatja vagy az üzletszabályzatban
meghatározott feltételekhez kötheti, ha az ügyfél nemzeti mobil fizetési szervezettel fennálló korábbi jogviszonya
a nemzeti mobil fizetési rendszer jogszabályellenes használata vagy a jogviszonyból eredő jogaival való visszaélése
miatt szűnt meg. 4. A mobil fizetési szerződés tartalma
6. § (1) A mobil fizetési szerződésben rögzíteni kell
a) a nemzeti mobil fizetési szervezet cégnevét és székhelyét,
b) az ügyfél 5. § (1) bekezdése szerinti adatait,
c) az ügyfél által igénybe venni kívánt központosított mobil értékesítésű szolgáltatás megjelölését és annak
ellenértékét, d) az ügyfél nemzeti mobil fizetési szervezet által kezelhető személyes adatainak körét, az adatkezelés célját és
időtartamát, e) az üzletszabályzat elérhetőségét, és f) a nemzeti mobil fizetési szervezet egyoldalú szerződésmódosítására alapot adó feltételek, körülmények
meghatározását. (2) A mobil fizetési szerződésben a felek közös megegyezéssel az ügyfél javára eltérhetnek az e rendeletben
meghatározott feltételektől, ha az a nemzeti mobil fizetési szervezet által nyújtott szolgáltatást nem veszélyezteti.
7. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet üzletszabályzatot készít, amelyben az Nmftv.-vel és e rendelettel összhangban
– közérthetően, ellentmondásmentesen és áttekinthetően, az adott szolgáltatásra értelmezhetően – legalább
a következőket rögzíti: a) a nemzeti mobil fizetési szervezet megnevezését, elérhetőségét,
b) a nemzeti mobil fizetési szervezet ügyfélszolgálatának elérhetőségeit és nyitvatartási rendjét,
c) a szerződéskötés részletes feltételeit és a szerződéskötés részletes eljárási szabályait,
d) a nemzeti mobil fizetési szervezet által nyújtott szolgáltatások részletes tartalmát, a szolgáltatások minőségére és
biztonságára vonatkozó feltételeket, e) a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással kapcsolatos mentesség, kedvezmény és az alapjául szolgáló
körülmények igazolására és az ezekre vonatkozó adatok kezelésére vonatkozó részletes szabályokat,
f) a hibaelhárítás és a szolgáltatás korlátozása és szünetelése esetén irányadó szabályokat,
g) az ügyfélkapcsolatra vonatkozó részletes szabályokat, h) az ügyfélpanaszok kezelésének a rendjét, a jogviták kezelésének a módját, az ügyfél által igénybe vehető
jogorvoslati lehetőségeket, i) a nemzeti mobil fizetési szervezet által alkalmazott díjak és továbbhárított költségek megnevezését és mértékét,
a fizetés és a számlázás módját, j) a nemzeti mobil fizetési szervezet által alkalmazható biztosítékok, illetve a fizetési módok korlátozása
alkalmazásának feltételeit, k) a viszonteladókra vonatkozó különös rendelkezéseket, valamint
l) az adatkezelésre és az adatbiztonságra vonatkozó részletes követelményeket.
(2) A mobil fizetési szerződések esetén szerződési feltételt csak akkor lehet egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül
módosítani, ha a szerződés ezt a nemzeti mobil fizetési szervezet számára egyértelműen meghatározott feltételek
vagy körülmények esetére lehetővé teszi. (3) A szerződés (2) bekezdés szerinti módosításáról a nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfelet legkésőbb a módosítás
hatálybalépését megelőző 30. napig az üzletszabályzatban meghatározott módon értesíti.
(4) Az ügyfél a szerződés (2) bekezdés szerinti módosítása esetén a mobil fizetési szerződést azonnali hatállyal
felmondhatja, erre az ügyfelet a (3) bekezdés szerinti értesítésben figyelmeztetni kell. Ha az ügyfél a mobil fizetési
szerződést a szerződés módosításának hatálybalépéséig azonnali hatállyal nem mondja fel, az a szerződés módosítása
elfogadásának minősül, erre az ügyfelet a (3) bekezdés szerinti értesítésben figyelmeztetni kell.
5. A mobil fizetési termék díja, kényelmi díj, továbbhárított költségek
8. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az ügyfél a mobil fizetési termék díjaként az adott szolgáltatás nem
a nemzeti mobil fizetési rendszeren keresztüli megvásárlása esetén fizetendő díjjal megegyező összegű díjat fizet.
(2) Az ügyfél a mobil fizetési termék (1) bekezdés szerinti díján felül a nemzeti mobil fizetési szervezet részére az alábbi
szolgáltatások esetében, az alábbi mértékű kényelmi díjat fizet:
a) várakozási (parkolási) közszolgáltatás értékesítése esetén tranzakciónként 50 forint,
b) úthasználati jogosultság értékesítése esetén tranzakciónként 80 forint,
c) közlekedési jegy értékesítése esetén tranzakciónként 50 forint,
d) a Nmftv. 2. § d) pontja szerinti szolgáltatás esetén tranzakciónként 100 forint.
(3) A kényelmi díjat – a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás sikeres megvásárlása esetén – a nemzeti mobil
fizetési szervezet a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás díjával együtt számítja fel az ügyfélnek.
(4) A nemzeti mobil fizetési szervezet jogosult a mobil fizetési termék értékesítési folyamatában rendszerint felmerülő
kommunikáció költségeinek továbbhárítására. (5) A (2) bekezdésben meghatározott díjak az általános forgalmi adót tartalmazzák.
6. A mobil fizetési szolgáltatás korlátozása 9. § Az ügyfél a jogviszony fennállása során bármikor meghatározhatja, hogy egy adott hónapban legfeljebb milyen
– kényelmi díjat is magában foglaló – összegben kíván központosított mobil értékesítésű szolgáltatást igénybe venni,
és kérheti, hogy a nemzeti mobil fizetési szervezet e keretösszeg túllépése esetén a központosított mobil értékesítésű
szolgáltatások igénybe vételét korlátozza. 10. § A nemzeti mobil fizetési szervezet – az ügyfél egyidejű írásbeli értesítése mellett –az ügyfél vonatkozásában
a szolgáltatás igénybevételét korlátozhatja, ha a) tudomást szerez arról, hogy az ügyfélnek a nemzeti mobil fizetési szervezet által kezelt adatai megváltoztak,
az ügyfél aktuális adatai bejelentéséig, szükség esetén igazolásáig,
b) ha más használó ugyanazon telefonhívószámra vonatkozóan, a telefonhívószám használatának igazolása mellett
köt mobil fizetési szerződést, és az ügyfél a nemzeti mobil fizetési szervezet felhívásától számított 15 napon belül
nem igazolja a hívószám használatára vonatkozó jogosultságát, c) tudomást szerez arról, hogy az ügyfél a nemzeti mobil fizetési szolgáltatást jogszabályellenesen vagy
a jogviszonyból fakadó jogaival visszaélve használja, a jogellenes vagy visszaélésszerű magatartás
megszüntetéséig, de legfeljebb 15 napig, d) az ügyfél a nemzeti mobil fizetési szervezettel szemben fennálló és esedékessé vált, elismert vagy nem vitatott
bármely fizetési kötelezettségének az erre vonatkozó – az esedékességet követő és a fizetési kötelezettség
elmulasztásának a jogkövetkezményeit is magában foglaló – írásbeli felszólítás kézhezvételétől számított
15 napon belül nem tesz eleget. 7. A mobil fizetési szerződés megszűnése
11. § (1) A mobil fizetési szerződés megszűnik
a) a természetes személy ügyfél halála vagy a nem természetes személy ügyfél jogutód nélküli megszűnése esetén,
b) az ügyfél 7. § (4) bekezdése szerinti felmondása alapján,
c) az ügyfél vagy a nemzeti mobil fizetési szervezet 12. § szerinti felmondásával,
d) a felek közös megegyezése alapján. (2) A felek a mobil fizetési szerződés megszűnését követő 30. napig egymással elszámolnak.
12. § (1) Az ügyfél a mobil fizetési szerződést 15 napos felmondási határidővel írásban vagy a nemzeti mobil fizetési szervezet
ügyfélszolgálatán szóban bármikor felmondhatja. (2) Az ügyfél a mobil fizetési szerződést azonnali hatállyal felmondhatja, ha a nemzeti mobil fizetési szervezet
a jogviszonyból eredő kötelezettségeit vétkesen megszegi vagy a jogviszonyból eredő jogaival visszaél.
(3) A nemzeti mobil fizetési szervezet a mobil fizetési szerződést azonnali hatállyal felmondhatja, ha az ügyfél a nemzeti
mobil fizetési rendszert a) jogszabállyal ellentétesen vagy b) a mobil fizetési szerződésből fakadó jogaival visszaélve
használja, és az ügyfél a nemzeti mobil fizetési szervezet írásbeli felszólításától számított 15 napon belül nem igazolja,
hogy a jogsértő vagy visszaélésszerű használatot megszüntette. Az igazolásra nyitva álló határidőn belül az ügyfél
szolgáltatás igénybevételére való jogosultsága szünetel. (4) A nemzeti mobil fizetési szervezet a mobil fizetési szerződést a 10. § d) pontja szerinti korlátozás esetén 30 napos
felmondási határidővel felmondhatja, ha az ügyfél az írásbeli felszólítás kézhezvételétől számított legalább 15 nappal
követő – a fizetési kötelezettség elmulasztásának a jogkövetkezményeit is magában foglaló – második felszólítás
kézhezvételétől számított 8 napon belül sem tesz eleget a fizetési kötelezettségének.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben nem szűnik meg a mobil fizetési szerződés, ha az ügyfél a fizetési
kötelezettségének legkésőbb a felmondási határidő utolsó napján eleget tesz.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott felmondás esetén a nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyféllel új mobil fizetési
szerződés megkötését meghatározott összeg előre megfizetéséhez vagy egyéb biztosíték adásához kötheti.
(7) A nemzeti mobil fizetési szervezet a mobil fizetési szerződést 30 napos felmondási határidővel felmondhatja, ha
az ügyfél a nemzeti mobil fizetési rendszert egybefüggő két éves időtartamban nem veszi igénybe, és ez idő alatt
a jogviszony további fenntartása iránti nyilatkozatot sem terjeszt elő, feltéve hogy az ügyfélnek a nemzeti mobil
fizetési szervezettel szemben tartozása nem áll fenn, és a nemzeti mobil fizetési szervezet 22. § (1) bekezdése szerinti
számláján nincs az ügyfél által a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással összefüggésben a nemzeti mobil
fizetési szervezet részére bocsátott pénzeszköz. A mobil fizetési szerződés nem szűnik meg, ha az ügyfél a felmondási
határidő leteltét megelőzően írásban a jogviszony további fenntartását kifejezetten kéri.
(8) A nemzeti mobil fizetési szervezet felmondása tartalmazza
a) a felmondás e rendeletben meghatározott jogcímét és annak indokát,
b) a felmondási időt és a felmondási idő lejártának napját, valamint
c) – ha a felmondás indoka az ügyfél szerződésszegése vagy a szolgáltatás nem használata – az ügyfél tájékoztatását
a szerződésszegés orvoslására vonatkozó lehetőségről. 8. Az ügyfél adatainak nyilvántartása
13. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfél adatait az ügyfél által megadott és ellenőrzött telefonhívószám alapján
tartja nyilván. (2) Az ügyfél kérheti az őt megillető mentességre vagy kedvezményre vonatkozó, az Nmftv. 6. § (2) bekezdése szerinti
adatainak ellenőrzését és rögzítését a nemzeti mobil fizetési szervezet nyilvántartásában.
(3) A mentességre vagy kedvezményre vonatkozó adatokat a nemzeti mobil fizetési szervezet akkor veheti
nyilvántartásba, ha az ügyfél a) az annak a jogcímét megalapozó okmányt az ügyfélszolgálaton bemutatja,
b) az a) pont szerinti okmány hiteles másolatát a nemzeti mobil fizetési szervezet számára eljuttatja vagy
c) a kedvezményre való jogosultság ellenőrzéséhez szükséges, az Nmftv. 6. § (2) bekezdése szerinti adatokat
a nemzeti mobil fizetési szervezet rendelkezésére bocsátja, egyben bizonyítható módon – különleges adat esetén
írásban –, a mobil fizetési szerződés fennállásának időtartamára hozzájárul ahhoz, hogy a kedvezményre való
jogosultságot a nemzeti mobil fizetési szervezet az annak alapjául szolgáló adatokat nyilvántartó hatóságnál,
bíróságnál vagy más szervnél ellenőrizze. (4) Az ügyfél írásbeli nyilatkozatban vállalja, hogy a (2) bekezdés szerinti mentességre vagy kedvezményre vonatkozó
adataiban bekövetkezett változásokat 8 napon belül írásban vagy az ügyfélszolgálaton személyesen bejelenti
a nemzeti mobil fizetési szervezetnek. 9. A nemzeti mobil fizetési rendszer igénybevétele
14. § (1) Az ügyfél ellenőrzött és nyilvántartásba vett telefonhívószámáról telefonon, rövid szöveges üzenetben vagy
az üzletszabályzatban meghatározott más módon az ügyfél részéről érkezett, a központosított mobil értékesítésű
szolgáltatás igénybevételére irányuló nyilatkozatot a mobil fizetési jogviszony keretében a nemzeti mobil fizetési
szervezet az ügyfél ügyfélrendelkezéseként fogadja el. (2) Annak a biztosítása, hogy a telefonhívószám az ügyfél rendelkezése alatt álljon, az ügyfél felelőssége.
15. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a beérkezett ügyfélrendelkezés formai vizsgálatát haladéktalanul, de legfeljebb
annak beérkezésétől számított 60 másodpercen belül feldolgozza, és ha az a jogszabályban és az üzletszabályzatban
meghatározott feltételeknek a) nem felel meg, a szabályszerű ügyfélrendelkezés követelményeire való hivatkozást tartalmazó hibaüzenetet küld
az ügyfélnek, b) megfelel, az ügyfélrendelkezésnek megfelelően jár el.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfélrendelkezés teljesítéséről vagy
annak sikertelenségéről haladéktalanul, a mobil fizetési szerződésben meghatározott módon az ügyfél részére
visszaigazolást küld. Ha az adott mobil fizetési termék igénybevételéhez egyedi azonosítóra van szükség, azt a mobil
fizetési szervezet igényli meg a szolgáltatótól, és a visszaigazolásban közli az ügyféllel.
(3) Ha az ügyfélrendelkezés sikerességét a nemzeti mobil fizetési szervezet nem igazolja vissza, az ügyfél a szolgáltatás
igénybevételére, a szolgáltató és a nemzeti mobil fizetési szervezet pedig a díjra nem jogosult.
16. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a nemzeti mobil fizetési rendszer elérhetőségét havi szinten legalább 98%-ban
biztosítja. A nemzeti mobil fizetési rendszer akkor minősül elérhetőnek, ha a nemzeti mobil fizetési rendszer legalább
egy igénybe vételi módon képes az ügyfélrendelkezések fogadására és feldolgozására.
(2) A rendelkezésre állási kötelezettségbe nem számít bele, ha a kiesés a közreműködő elektronikus hírközlési szolgáltató
szolgáltatási paraméterei vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatás rendelkezésre állásának a hiánya miatt
következett be. 17. § (1) A központosított mobil értékesítésű szolgáltatás ügyfél általi igénybevételéről, annak díjáról, a kényelmi díjról,
valamint a továbbhárított költségekről a nemzeti mobil fizetési szervezet elektronikus számlát készít a felhasználás
gyakoriságától függően legfeljebb 15 naponta, de legalább havonta, amelyet az üzletszabályzatban meghatározott
módon kézbesít az ügyfél részére. Az ügyfél kérésére a nemzeti mobil fizetési szervezet nyomtatott formában is
megküldi a számlát az ügyfélnek. (2) Az ügyfél az (1) bekezdés szerinti díjakat és továbbhárított költségeket a mobil fizetési szerződésben meghatározott
módokon fizetheti meg. (3) A nemzeti mobil fizetési szervezet – az ügyfél előzetes értesítését követően – az üzletszabályzatban meghatározott
esetekben korlátozhatja az ügyfél által igénybe vehető fizetési módokat, illetve előírhatja, hogy az ügyfél csak az általa
előre befizetett összegek terhére veheti igénybe a szolgáltatást, így különösen ha az ügyfél korábbi fizetési késedelme
azt indokolja. 10. Fogyasztóvédelem és panaszkezelés 18. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet az üzletszabályzatot
a) az ügyfélszolgálatán és honlapjának nyitóoldalán könnyen elérhető módon, keresésre alkalmas formában
elektronikus úton tárolható, megjeleníthető, kereshető valamint nyomtatható formában, előzetes regisztrációt
nem igénylő módon, ingyenesen közzéteszi, b) az ügyfél kérésének megfelelő módon tartós adathordozón vagy elektronikus levélben térítésmentesen, valamint
– az előállítás tényleges költségeit meg nem haladó költségtérítés ellenében – nyomtatott formában az ügyfél
rendelkezésére bocsátja. (2) Az ügyfél kérésére a nemzeti mobil fizetési szervezet biztosítja, hogy az ügyfél a forgalmazási és számlázási adatok
törléséig díjmentesen megismerhesse a fizetendő díjak és költségek számításához szükséges forgalmazási és
számlázási adatokra vonatkozó kimutatást. 19. § A nemzeti mobil fizetési szervezet az Nmftv. 8. § (1) bekezdése szerinti ügyfélszolgálatára beérkezett bejelentéseket és
panaszokat – a díjreklamáció kivételével – feldolgozza, és 72 órán belül, ha a bejelentés vagy a panasz
a) megalapozott, a jogszabályoknak és az üzletszabályzatnak megfelelő működés helyreállítása iránt intézkedik és
erről az ügyfelet – választása szerint – telefonon vagy írásban tájékoztatja,
b) megalapozatlan, erről az ügyfelet – választása szerint – telefonon vagy írásban, az Nfmtv. 8. § (2) bekezdés
c) pontjának is megfelelően tájékoztatja. 20. § (1) Az ügyfél a nemzeti mobil fizetési szervezet által megállapított szolgáltatási és kényelmi díj, illetve továbbhárított
költség összegét az ügyfélszolgálaton előterjesztett díjreklamációban vitathatja. (2) A nemzeti mobil fizetési szervezet a díjreklamációt nyilvántartásba veszi. A díjreklamáció elbírálása alatt
a) a nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfél részére a szolgáltatást nem korlátozhatja, és a mobil fizetési
szerződését nem mondhatja fel, továbbá b) a fizetésre vonatkozó határidők nyugszanak.
(3) Ha az ügyfél a nemzeti mobil fizetési szervezet által követelt díj, illetve továbbhárított költség összegszerűségét vitatja,
a nemzeti mobil fizetési szervezetnek kell bizonyítania, hogy a hálózata az illetéktelen hozzáféréstől védett és
számlázási rendszere zárt, a díj, illetve költség számlázása, továbbá megállapítása helyes volt. Ellenkező bizonyításig
nem terheli számlázási rendszere zártságának vonatkozásában külön bizonyítási kötelezettség a nemzeti mobil
fizetési szervezetet, ha a rendszer zártságát az informatikáért felelős miniszter által kijelölt tanúsító szervezet tanúsítja.
(4) Ha a nemzeti mobil fizetési szervezet a díjreklamációnak helyt ad, a díjkülönbözetet és annak a díj, illetve költség
befizetésének napjától járó kamatait az ügyfél számára jóváírja.
(5) Ha a nemzeti mobil fizetési szervezet a díjreklamációnak nem ad helyt, arra a panasz és a bejelentés elutasítására
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 21. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással kapcsolatban beérkezett
panaszt, bejelentést, a panaszt, bejelentést tevő egyidejű értesítése mellett – a panasszal vagy bejelentéssel
kapcsolatban a rendelkezésére álló információkkal együtt – a szolgáltató részére haladéktalanul továbbítja.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdés szerinti panasz, bejelentés alapján megtett intézkedéséről a nemzeti mobil fizetési
szervezetet kérésére tájékoztatja. (3) A nemzeti mobil fizetési szervezet és a szolgáltató köteles a panaszok és bejelentések kezelése körében
együttműködni, az ahhoz szükséges információkat egymás részére átadni.
11. Az ügyfélpénzek védelme 22. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a központosított mobil értékesítésű szolgáltatáshoz kapcsolódó befizetések
elkülönített kezelése érdekében az ügyféltől átvett pénzeszközöket köteles az Európai Unió tagállamában vagy
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézetnél
a saját pénzeszközeitől elkülönített számlán tartani. A központosított mobil értékesítésű szolgáltatáshoz
kapcsolódóan az ügyféltől átvett pénzeszközökkel a nemzeti mobil fizetési szervezet sajátjaként nem rendelkezhet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti számlán lévő pénzeszköz kizárólag a központosított mobil értékesítésű szolgáltatáshoz
kapcsolódóan e rendelet előírásai alapján használható fel. (3) Az ügyfél a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás ellenértékét az (1) bekezdés szerinti számlára utalja.
Az ügyfelet az általa a nemzeti mobil fizetési szervezet felé megfizetett összeg után kamat nem illeti meg.
(4) A nemzeti mobil fizetési szervezet a 17. § szerinti számlázás során és az ügyfél ez irányú kérelmére bármikor az ügyfél
által a (3) bekezdés szerint megfizetett összegek felhasználásáról és aktuális egyenlegéről az ügyfelet tájékoztatja.
(5) A nemzeti mobil fizetési szervezet a (3) bekezdés szerinti befizetésre vonatkozó nyilvántartását úgy vezeti, hogy
a) abból pontosan megállapítható legyen az ügyfelektől a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással
összefüggésben a nemzeti mobil fizetési szervezet részére bocsátott pénzeszközök mennyisége és felhasználása,
a megfizetés és a felhasználás időpontja, b) az alapján bármikor, késedelem nélkül biztosítható legyen az ügyfelek és a nemzeti mobil fizetési szervezet
pénzeszközeinek elkülönített nyilvántartása, és c) az valós képet mutasson az ügyfeleknek a nemzeti mobil fizetési szervezettel szemben fennálló mindenkori
összesített pénzköveteléséről. (6) A nemzeti mobil fizetési szervezet a mobil fizetési szerződés megszűnése esetén az általa készített elszámolás során
az ügyfél által megfizetett és fel nem használt összeget az ügyfél számára visszafizeti.
12. Viszonteladói szerződés 23. § A viszonteladói szerződés keretében a viszonteladó megvásárolja a központosított mobil értékesítésű szolgáltatást
a nemzeti mobil fizetési szervezettől, és azt az üzletszabályzatban előírt követelmények betartása mellett, saját
szerződési feltételei alkalmazásával továbbértékesíti az igénybe vevő számára.
24. § (1) A viszonteladói szerződésre a mobil fizetési szerződésre vonatkozó rendelkezéseket az ezen alcímben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A viszonteladó nem jogosult olyan, mentességet vagy kedvezményt tartalmazó mobil fizetési termék
továbbértékesítésére, amellyel kapcsolatosan a mentesség vagy kedvezmény igénybevétele jogszerűségének
megállapítása az értékesítés során történik, feltéve hogy a jogosultság megállapítása személyes adat kezelését teszi
szükségessé. (3) A viszonteladói szerződést írásba kell foglalni.
(4) A viszonteladói szerződés létrehozásával, a viszonteladás kiépítésével és üzemeltetésével kapcsolatos költségeiket
a felek maguk viselik. 25. § (1) A viszonteladó és az igénybe vevő közötti, az ügyfélrendelkezéssel kapcsolatos kommunikáció bonyolítása, valamint
az ügyfélrendelkezésnek a nemzeti mobil fizetési szervezethez történő továbbítása a viszonteladó feladata.
(2) A viszonteladó köteles tájékoztatni az igénybe vevőt, hogy a szolgáltatása a nemzeti mobil fizetési szervezet által
értékesített, központosított mobil értékesítésű szolgáltatásokon alapul. 26. § (1) A központosított mobil értékesítésű szolgáltatást viszonteladón keresztül megvásároló igénybe vevő részére
a nemzeti mobil fizetési szervezet közvetlen hozzáférést biztosít az interneten keresztül elérhető felületéhez, amelyen
követheti az általa igénybevett központosított mobil értékesítésű szolgáltatásokat, és közvetlen panaszkezelési
szolgáltatást vehet igénybe. (2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatás nem kizárólagos, az nem érinti a viszonteladó kötelezettségét önálló
ügyfélszolgálat és panaszkezelés biztosítására. (3) A viszonteladó az igénybe vevőt köteles tájékoztatni az (1) bekezdés szerinti lehetőségről.
(4) A nemzeti mobil fizetési szervezet általi panaszkezelés érdekében az ügyfélrendelkezés továbbítása és feldolgozása
során a) a felek egyedi és közös tranzakció azonosítót hoznak létre, és
b) a viszonteladó az ügyfélrendelkezés teljesítéséhez szükséges azonosítón túl a viszonteladó által létrehozott és
az igénybe vevő által is ismert egyedi ügyfél azonosítót is közli a nemzeti mobil fizetési szervezettel.
27. § (1) A viszonteladó által fizetendő díjakról és továbbhárított költségekről a nemzeti mobil fizetési szervezet havonta
összesítő számlát készít, amelyet a viszonteladó a számla keltétől számított 30 napon belül átutalás útján fizet meg
a nemzeti mobil fizetési szervezetnek. (2) A nemzeti mobil fizetési szervezet jogosult biztosítékot kérni a viszonteladótól a viszonteladó által fizetendő díjak és
továbbhárított költségek fedezetének biztosítására. (3) A nemzeti mobil fizetési szervezet viszonteladói szerződést 30 napos felmondási határidővel felmondhatja, ha a vele
szemben fennálló és esedékessé vált, elismert vagy nem vitatott bármely fizetési kötelezettségének az erre vonatkozó
– az esedékességet követő és a fizetési kötelezettség elmulasztásának a jogkövetkezményeit is magában foglaló –
felszólítás kézhezvételétől számított legalább 15 nappal követő – felszólítás kézhezvételétől számított 8 napon belül
sem tesz eleget. III. FEJEZET
A SZOLGÁLTATÓI SZERZŐDÉS
13. A szolgáltatói szerződés tartalma, létrejötte 28. § (1) A szolgáltatói szerződés alapján a nemzeti mobil fizetési szervezet harmadik személyek részére továbbértékesíti
a szolgáltató által nyújtott központosított mobil értékesítésű szolgáltatást és támogatási szolgáltatásokat nyújt
a szolgáltató részére, a szolgáltató pedig továbbértékesítési díjat fizet a nemzeti mobil fizetési szervezet részére.
(2) A nemzeti mobil fizetési szervezet a szolgáltatói szerződésekkel kapcsolatban a szolgáltatók közötti egyenlő elbánás
elvének megtartásával jár el. 29. § (1) A szolgáltatói szerződés megkötését
a) az Nmftv. 2. § a)–c) pontja szerinti szolgáltatást nyújtó szolgáltató felé a nemzeti mobil fizetési szervezet
kezdeményezi, b) az Nmftv. 2. § d) pontja szerinti szolgáltatást nyújtó szolgáltató és a nemzeti mobil fizetési szervezet egymás felé
egyaránt kezdeményezheti. (2) A nemzeti mobil fizetési szervezet a szolgáltatói szerződés megkötéséhez szükséges információk közlésére hívhatja fel
a szolgáltatót, a teljesítéshez szükséges ésszerű határidő megállapításával.
(3) A (2) bekezdés szerinti információk szolgáltatását követő 30 napon belül a nemzeti mobil fizetési szervezet
szolgáltatás-bevezetési javaslatot tesz a szolgáltató részére, amelyben meghatározza
a) a mobil fizetési termék bevezetésének napját, b) a nemzeti mobil fizetési rendszerhez való csatlakozás műszaki feltételeit,
c) azokat a feltételeket, amelyeket a szolgáltatónak a mobil fizetési termék meghatározásakor figyelembe kell
vennie, d) az ügyfelek tájékoztatásával kapcsolatos teendőket a mobil fizetési termék bevezetésével összefüggésben.
(4) A szolgáltatói szerződés a szolgáltatás-bevezetési javaslat szolgáltató általi elfogadását követően írásban,
határozatlan időre jön létre. A felek a szolgáltatói szerződésben e rendelet rendelkezéseitől nem térhetnek el.
(5) A szolgáltatói szerződés létrehozásával, a továbbértékesítés kiépítésével kapcsolatos költségeiket a felek maguk
viselik. 30. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet az üzletszabályzat szolgáltatóra vonatkozó rendelkezésében a 7. §
(1) bekezdésében meghatározottakon túl a következőket rögzíti a) a szolgáltatói jogviszony részletes tartalmát, a támogatási szolgáltatások minőségére és biztonságára vonatkozó
feltételeket, b) a hibaelhárításra és a támogatási szolgáltatások szünetelése esetén irányadó szabályokat,
c) a továbbértékesítési díjelszámolásának és kifizetésének, továbbá a túlzott mértékű továbbértékesítési
díjvisszatérítésének részletes szabályait, és d) a 35. § szerinti kötbér megállapításának és megfizetésének részletes szabályait.
(2) A szolgáltatói szerződés valamely feltételének egyoldalú módosítására, az arra vonatkozó értesítésre és az ahhoz
kapcsolódó azonnali hatályú felmondásra a 7. § (2)–(4) bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy ügyfél alatt
a szolgáltatót kell érteni. 14. A továbbértékesítési díj
31. § (1) A továbbértékesítési díj alapja az ügyfél által a 8. §(1) bekezdése szerint fizetendő nettó díj, mértéke
a) várakozási (parkolási) közszolgáltatás értékesítése esetén 10%, b) úthasználati jogosultság értékesítése esetén 5%,
c) közlekedési jegy értékesítése esetén 5%. (2) A (1) bekezdés szerinti díjak az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
32. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet havonta, a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig elszámolást készít a szolgáltató
részére a tárgyhónapban értékesített mobil fizetési termék mennyiségről és értékéről.
(2) Ha a mobil fizetési termék értékesítésének kezdő napja nem a hónap első napjára esik, az (1) bekezdéstől eltérően
az első elszámolási időszak a mobil fizetési termék értékesítésének kezdő napján kezdődik és az azt követő hónap
végéig tart. (3) Az elszámolási időszakban a mobil fizetési szervezet által értékesített mobil fizetési termékek után a szolgáltatót
megillető díj a tárgyhónapot követő 30. napig, a szolgáltató által kiállított számla alapján esedékes.
15. A támogatási szolgáltatások 33. § (1) A szolgáltatói szerződés alapján a nemzeti mobil fizetési szervezet az Nmftv. 5. § (1) bekezdése szerinti szolgáltatások
körében az e §-ban meghatározott támogatási szolgáltatásokat nyújtja a szolgáltató részére.
(2) A várakozási (parkolási) közszolgáltatás értékesítésével kapcsolatban a nemzeti mobil fizetési szervezet
a) beazonosítja az ügyfelet, és megvizsgálja a szolgáltatás igénybevételének jogosultságát,
b) elindítja és leállítja a szolgáltatást, c) méri a parkolási időt,
d) adatot szolgáltat a szolgáltató ellenőre számára és informatikai támogatást nyújt az ellenőrzéshez,
e) kiválasztja a zónának megfelelő tarifát és kiszámítja a parkolási díjat,
f) figyelembe veszi a zóna sajátos szabályait, g) kezeli a szolgáltató szolgáltatásával szemben felmerülő ügyfélpanaszokat.
h) kezeli az ügyfelek által téves zónakijelöléssel indított parkolások elszámolását az érintett szolgáltatók között,
i) statisztikai adatokat szolgáltat a szolgáltatónak. (3) Az úthasználati jogosultság értékesítésével kapcsolatban a nemzeti mobil fizetési szervezet
a) beazonosítja az ügyfelet, és megvizsgálja a szolgáltatás igénybevételének jogosultságát,
b) megállapítja az ügyfél által fizetendő díjat, c) adatot szolgáltat a szolgáltató nyilvántartásához és az ellenőrzéshez,
d) kezeli a szolgáltató szolgáltatásával szemben felmerülő ügyfélpanaszokat, és
e) statisztikai adatokat szolgáltat a szolgáltatónak. (4) A közlekedési jegy értékesítésével kapcsolatban a nemzeti mobil fizetési szervezet
a) beazonosítja az ügyfelet, és megvizsgálja a szolgáltatás igénybevételének jogosultságát,
b) megállapítja az ügyfél által fizetendő jegyárat, c) technológiai támogatást nyújt és adatot szolgáltat a szolgáltató által végzett ellenőrzéshez,
d) kezeli a szolgáltató szolgáltatásával szemben felmerülő ügyfélpanaszokat és informatikai támogatást nyújt
az ellenőrzéshez, és e) statisztikai adatokat szolgáltat a szolgáltatónak.
(5) A szolgáltatóval kötött megállapodás alapján a nemzeti mobil fizetési szervezet jogosult olyan támogatási szolgáltatás
nyújtására, amelynek keretében a szolgáltató javára elvégzi a mentességre vagy kedvezményekre való jogosultság
ellenőrzésével és igazolásával kapcsolatos egyes feladatokat. 16. Rendelkezésre állás, kötbér
34. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet a szolgáltató felé biztosítja a nemzeti mobil fizetési rendszer e §-ban meghatározott
szintű rendelkezésre állását. (2) A szolgáltató mobil fizetési termékeinek az ügyfelek számára a nemzeti mobil fizetési rendszeren keresztül havi szinten
legalább 98%-ban elérhetőnek kell lennie. A mobil fizetési termék akkor minősül elérhetőnek, ha a mobil fizetési
rendszer képes az adott mobil fizetési termékre vonatkozó ügyfélrendelkezések fogadására és feldolgozására,
legalább egy csatorna igénybe vételével. (3) A nemzeti mobil fizetési rendszernek az ellenőrzések informatikai támogatásához havi szinten legalább 98,5%-ban
elérhetőnek kell lennie. (4) A rendelkezésre állási kötelezettség a nemzeti mobil fizetési szervezetet az érdekkörében terheli. A rendelkezésre állás
elmulasztása – további vizsgálat nélkül – annyiban a nemzeti mobil fizetési szervezet érdekkörén kívül következik be,
ha az a közreműködő elektronikus hírközlési szolgáltató szolgáltatási paraméterei, vagy az elektronikus hírközlési
szolgáltatás rendelkezésre állásának a hiánya miatt következett be.
35. § (1) Ha a nemzeti mobil fizetési rendszer egy naptári hónapban nem teljesíti az e rendeletben meghatározott
rendelkezésre állási szintet, a nemzeti mobil fizetési szervezet a (2) bekezdésben meghatározott mértékű kötbért fizet
a szolgáltató részére. (2) A kötbér mértéke a (3) bekezdés szerinti kötbéralap
a) 10%-a, ha a nemzeti mobil fizetési rendszer rendelkezésre állása a 34. § (2) bekezdése szerinti 98%-os vagy a 34. §
(3) bekezdése szerinti 98,5%-os szintet nem éri el, de a 97%-os szintet meghaladja,
b) 15%-a, ha a nemzeti mobil fizetési rendszer rendelkezésre állása a 97%-os szintet nem éri el, de a 95%-os szintet
meghaladja, c) 20%-a, ha a nemzeti mobil fizetési rendszer rendelkezésre állása a 95%-os szintet nem éri el.
(3) A kötbér alapja a tárgyidőszakot megelőző 6 hónap – vagy a szolgáltatói szerződés hatályának a tárgyidőszakot
megelőző időszakának, ha ez rövidebb, mint 6 hónap –átlagában a szolgáltató központosított mobil értékesítésű
szolgáltatásainak továbbértékesítése után a nemzeti mobil fizetési szervezetet megillető havi nettó
továbbértékesítési díj. (4) A kötbér a tárgyhavi elszámolást követő elszámoláskor esedékes.
17. A szolgáltatói szerződés módosítása és megszűnése 36. § (1) A szolgáltató ésszerű időben tájékoztatja a mobil fizetési szervezetet minden olyan körülmény megváltozásáról, amely
kihatással van a szolgáltatói szerződésre, és szükség esetén kezdeményezi annak módosítását.
(2) A szolgáltatói szerződés módosítására a megkötésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
37. § (1) A felek bármelyike felmondhatja a szolgáltatói szerződést, ha a Nmftv. szerinti szerződéskötési kötelezettség már nem
terheli. (2) A felek a szolgáltatói szerződés megszűnését követő 30. napig egymással elszámolnak.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. Hatályba léptető rendelkezés
38. § Ez a rendelet 2013. április 1-jén lép hatályba.
19. Az Európai Unió jogának való megfelelés 39. § E rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott
állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
419/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár
betöltésére tekintettel dr. Németh Editet 2019. február 7-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
287/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kővári István Albertet 2018. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2016. (II. 29.) NGM utasításhoz A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzata I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal jogállása és alapadatai 1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) önálló jogi személyiséggel rendelkező, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. XLIII. utasítás 72. §-a szerinti, kormányrendelet által létrehozott és az iparügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal, amely – gazdálkodását tekintve – önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. (2) A Hivatal alapadatai a következők: a) megnevezése: Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal; b) angol nyelven: Hungarian Trade Licensing Office; c) német nyelven: Ungarisches Amt für Handelsgenehmigungen; d) francia nyelven: Office d’Authorisation Commerciale Hongroise; e) rövidítése: MKEH; f ) székhelye: 1124 Budapest, Németvölgyi út 37–39.; g) telephelye: 1089 Budapest, Bláthy Ottó u. 3–5.; h) postafiók címe: 1534 Budapest BKKP, Pf. 919; i) adószáma: 15329657-2-43; j) KSH statisztikai számjele: 15329657-8413-312-01; k) előirányzat-felhasználási keretszámla száma: 10032000-00282448-00000000; l) számlavezetője: Magyar Államkincstár; m) alapító szerve: a Magyar Köztársaság Kormánya; n) alapításának dátuma: a jogfolytonosság alapján 1999. február 1.; o) létrehozásáról rendelkező jogszabály: a Gazdasági Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivataláról szóló 12/1999. (II. 1.) Korm. rendelet; p) alapító okiratának kelte, száma: 2014. május 30. (NGM/9512/2014); Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 3/2016. (II. 29.) OBH utasítása a bírósági fogalmazók felvételi rendjéről szóló szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, az  igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 14. § (10) bekezdésében, valamint a bírósági fogalmazók
joggyakorlatáról és képzéséről szóló 11/1999. (X. 6.) IM rendelet 1/B. § (8) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel
a minőségi munkaerő egységes, objektív, átlátható rendben történő kiválasztásához és a bírósági fogalmazói utánpótlás folyamatos
biztosításához fűződő szervezeti érdekekre, a  bíróságok és a  fogalmazói érdek-képviseleti szervezetek véleményének
figyelembevételével a következő utasítást adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A felvételi eljárás szabályozásának alapelvei, célja és hatálya
1. § (1) A pályázatok benyújtása és elbírálása közérthető, világos és egyszerű eljárási rendben zajlik.
 (2) A bírósági fogalmazói utánpótlás folyamatos biztosítása érdekében a fogalmazói álláshelyek betöltésére vonatkozó
pályázati kiírást olyan módon és gyakorisággal kell közzétenni, hogy az minél szélesebb jelölti kör számára elérhető
és megismerhető legyen.
(3) A  pályázati határidő meghatározásakor az  álláshelyek megüresedésének, illetve a  munkaerő-szükséglet
felmerülésének időpontján túlmenően figyelemmel kell lenni az  állam- és jogtudományi fakultással is rendelkező
egyetemek (a továbbiakban: egyetemek) záróvizsga-időszakainak időpontjára.
(4) A  pályázatok elbírálási időtartamát úgy kell meghatározni, hogy a  munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnökök
(a továbbiakban: kinevezők) a megüresedett álláshelyeket minél rövidebb időn belül betölthessék. Ezért a pályázati
határidő lejártát követően a lehető leghamarabb meg kell tartani az írásbeli, majd a szóbeli versenyvizsgákat.
(5) A felvételi versenyvizsga követelmény- és értékelési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy az elsődlegesen a bírósági
fogalmazói feladat magas szintű ellátásához szükséges képességek és készségek meglétét mérje.
(6) Biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a kinevezők a pályázók pályázati anyagát és a felvételi versenyvizsgán elért
eredményüket teljes körűen megismerhessék, a felvételi eljáráson eredményes pályázókat meghallgathassák.
2. § A felvételi eljárás célja az, hogy az egységes, átlátható, objektív kritériumokon nyugvó kiválasztási folyamat révén
a legjobban teljesítő, az ellátandó feladat elvégzésére előreláthatólag képességgel és készséggel rendelkező jelöltek
nyerjenek felvételt bírósági fogalmazói álláshelyre.
3. § A szabályzat hatálya a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
16. §-ában felsorolt bíróságokra, valamint az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
4. § Az OBH-n belül a Magyar Igazságügyi Akadémia (a továbbiakban: MIA) feladata:
a) a felvételi versenyvizsga kapcsán az egyetemekkel való kapcsolattartás,
b) a kinevezők által kiírt pályázatok egységes feltételekkel, beérkezési és elbírálási határidővel történő közzététele,
c) a pályázatok kezelése,
d) az álláspályázatok népszerűsítésének koordinálása, támogatása és szervezése,
e) a felvételi versenyvizsga megszervezése és lebonyolítása,
f ) a  kapcsolattartás a  kinevezőkkel, a  kinevezők tájékoztatása, a  kinevezésről szóló döntéshez szükséges
–  a  pályázó által benyújtott és a  központi felvételi eljárás során keletkezett – okiratok, adatok kinevező
rendelkezésére bocsátása,
g) a kapcsolattartás a felvételi versenyvizsga-bizottság tagjaival,
h) az OBH elnöke és elnökhelyettese e szabályzat alapján hozott döntéseinek előkészítése, végrehajtása, az OBH
elnöke részére a felvételi eljárásról összefoglaló jelentés készítése,
i) a 39. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartás (várólista) vezetése,
j) az a)–i) pontokban felsorolt feladatok teljesítéséhez szükséges belső ügyvitel rendjének kidolgozása.
II. FEJEZET
A PÁLYÁZATOK KIÍRÁSÁNAK ÉS BEFOGADÁSÁNAK RENDJE
2. A pályázatok beérkezésének, elbírálásának és az álláshelyek betöltésének határideje
5. § (1) Az  OBH az  egyetemek megkeresése útján köteles beszerezni minden év október 15. napjáig a  soron következő
őszi-téli, valamint minden év március 15. napjáig a  soron következő tavaszi-nyári záróvizsga-időszakok tervezett
idejére vonatkozó adatokat. Az  OBH az  ezen adatokból készített összesített kimutatást az  OBH elnökének
öt munkanapon belül bemutatja.
(2) A kinevezők a bírósági fogalmazók joggyakorlatáról és képzéséről szóló 11/1999. (X. 6.) IM rendelet (a továbbiakban: R.)
1/A. § (1) bekezdésében meghatározott közös, összesített pályázat kiírása érdekében az OBH elnökének megkeresésére,
az  ott megjelölt határidőben, de legkésőbb január 15. napjáig és július 15. napjáig tájékoztatják az  OBH elnökét
a betölteni kívánt bírósági fogalmazói álláshelyekről.
(3) A kinevezőknek a megkeresésre adott válaszukban meg kell jelölniük
a) a betölteni kívánt bírósági fogalmazói álláshelyek számát és
b) a bírósági fogalmazó leendő szolgálati helyét.
(4) Az OBH elnöke a (3) bekezdés szerinti adatokról készült összesített kimutatás alapján, a kinevezők (2) bekezdés szerinti
tájékoztatását követő öt munkanapon belül
a) megállapítja a pályázatok egységes beérkezési határidejét (a továbbiakban: pályázati határidő)
aa) a tárgyévi első központi fogalmazói versenyvizsgára benyújtandó pályázatok tekintetében a tárgyév
február 1-je és március 31. napja,
ab) a  tárgyévi második központi fogalmazói versenyvizsgára benyújtandó pályázatok tekintetében
a tárgyév június 1-je és augusztus 31. napja
közötti időszak valamely munkanapjában,
b) a  pályázati határidőhöz igazodva meghatározza a  versenyvizsgák időpontját, a  pályázatok elbírálásának és
az álláshelyek betöltésének egységes határidejét. 3. Pályázati kiírás közzététele, a bírósági fogalmazói álláspályázatok népszerűsítése
6. § (1) A bírósági fogalmazói álláshelyek meghirdetéséről a pályázati határidőt megelőző legalább 30 nappal – az R. 1/A. §
(4)  bekezdése szerinti tartalommal – az  OBH kibocsájtja az  1.  melléklet szerinti pályázati kiírást, és kezdeményezi
az R. 1/A. § (3) bekezdés szerinti közzétételét.
(2) Az  OBH a  pályázati kiírás Bírósági Közlönyben való megjelentetését olyan időben köteles kezdeményezni, hogy
az érintettek a pályázati kiírást megismerhessék, s a megjelenés időpontjához képest kellő idő álljon rendelkezésre
az álláspályázatra való jelentkezésre.
(3) Az  OBH – az  OBH elnökének jóváhagyásával – az  R.-ben meghatározott közzétételi fórumokon túlmenően is
kezdeményezi a pályázati kiírás mindazon fórumokon való megjelentetését, melyek a kiírás lehetséges pályázók általi
megismerését szolgálhatják.
7. § (1) Az  OBH támogatja és koordinálja a  bíróságoknak a  bírósági fogalmazói álláspályázatok népszerűsítését szolgáló
tevékenységét, és elősegíti az e körben kialakult gyakorlati tapasztalatok bíróságok közötti megosztását.
(2) Az OBH a fogalmazói álláshelyek népszerűsítése érdekében együttműködik az egyetemekkel, hallgatói egyesületekkel.
8. § A bíróságok lehetőség szerint az egyetemekkel történő együttműködésük keretében vagy az OBH megkeresésére
gondoskodnak a  fogalmazói álláshelyek népszerűsítéséről, így különösen lehetővé teszik a  bíróságok jogász
állásbörzéken, hallgatói fórumokon vagy más, a  joghallgatók vagy jogi diplomával rendelkező jelöltek szélesebb
körét elérő fórumokon történő megjelenését.
9. § Az OBH a 40. § (1) bekezdése szerinti jelentésben, a kinevezők a 36. § (1) bekezdése szerinti jelentésükben a 7. §-ban
és a  8.  §-ban foglalt tevékenységükről kötelesek írásbeli összefoglaló jelentés formájában beszámolni az  OBH
elnökének.
4. A pályázat benyújtásának módja 10. § (1) A  pályázó a  kiírt álláshelyet az  álláshely elnyerésére vonatkozó motivációit, szakmai érdeklődési körét kifejtő
motivációs levél (a motivációs levél és az e §-ban előírt mellékletek a továbbiakban együtt: pályázat) benyújtása útján
pályázhatja meg.
(2) A motivációs levél terjedelme legfeljebb kettő – 12-es betűmérettel, géppel írott – A/4-es oldal lehet.
 (3) A pályázatot postai úton vagy személyesen az OBH-hoz kell benyújtani, a pályázati kiírásban szereplő címre, olyan
időben, hogy az legkésőbb a pályázati határidő utolsó napján megérkezzen.
 (4) A pályázathoz a benyújtásával egyidejűleg csatolni kell:
a) a 2. melléklet szerinti jelentkezési lapot (a továbbiakban: jelentkezési lap) kitöltve,
b) a pályázó önéletrajzát,
c) a  jogi diploma közjegyző által hitelesített másolatát, ennek hiányában – a  (9)  bekezdésben írtakra is
figyelemmel  – az  abszolutóriumot vagy az  államvizsgát megelőző utolsó félév eredményes befejezését
tanúsító egyetemi igazolást,
d) a  kiállításától számított kilencven napnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítványt, ennek hiányában
– a (9) bekezdésben írtakra is figyelemmel – a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállításának kezdeményezését
tanúsító okiratot.
(5) Amennyiben a  várólistán szereplő pályázó a  szóbeli versenyvizsga időpontjától számított egy naptári éven belül
újabb pályázatot nyújt be bírósági fogalmazói állásra, kérheti, hogy a korábbi versenyvizsga eredménye alapján újabb
versenyvizsga nélkül bírálják el a pályázatát. E kérelmét a jelentkezési lapon kell előterjesztenie.
(6) Ha a pályázó többletpontokat kíván elérni, a pályázat benyújtásakor – a (7) bekezdésben foglalt kivétellel – egyidejűleg
csatolnia kell a  32.  § (1)  bekezdés c)–f )  pontja szerinti, többletpontra jogosító körülményeket igazoló okiratokat.
Amennyiben a pályázó a pályázati határidő lejártát követően szerez jogosultságot többletpontra, ebben az esetben
az ehhez szükséges igazolást legkésőbb a szóbeli vizsga napján nyújthatja be.
(7) Amennyiben a pályázó az OBH által meghirdetett tudományos pályázaton 1., 2. vagy 3. helyezést ért el, úgy – a felvételi
versenyvizsga során adható többletpontok elérése érdekében – e tényre a jelentkezési adatlap megfelelő rovatának
kitöltése útján hivatkoznia kell.
(8) Amennyiben a pályázó több álláshelyre kíván pályázni, úgy a jelentkezési lapon fel kell tüntetnie ezek sorrendjét.
 (9) A jelentkezési lap letölthető a bíróságok központi internetes honlapjáról is.
 (10) A jogi diploma közjegyző által hitelesített másolatát és a kilencven napnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítványt
– az  OBH-hoz személyesen vagy postai úton – legkésőbb a  központi szóbeli versenyvizsga időpontjában kell
benyújtani, olyan időben, hogy az legkésőbb a szóbeli vizsga napján rendelkezésre álljon.
(11) A hiányosan vagy késedelmesen benyújtott pályázat érvénytelen.
 (12) Az érvénytelenség tényéről az OBH elektronikus úton vagy telefonon haladéktalanul tájékoztatja a pályázót, és az ezt
követő harminc napon belül az érvénytelen pályázatot és az ahhoz csatolt okiratokat a pályázó részére visszaküldi.
11. § Az OBH a beérkezett érvényes pályázatokról – a pályázatok számának megjelölésével – a beérkezési határidő lejártát
követő öt munkanapon belül tájékoztatja a  kinevezőket. Ha a  bíróságon meghirdetett álláshelyre kizárólag olyan
pályázó pályázott, aki az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
(a  továbbiakban: Iasz.) 14. § (9) bekezdése alapján felvételi versenyvizsgára nem köteles, az OBH – a 33. § szerinti
okiratok megküldésével egyidejűleg – e tényre utalással tájékoztatja a kinevezőt a pályázat benyújtásáról.
III. FEJEZET
A VERSENYVIZSGA 5. Felvételi Versenyvizsga-bizottság és az eseti szóbeli vizsgabizottság
12. § (1) A  központi felvételi eljárás írásbeli és szóbeli versenyvizsgából áll. A  vizsgakérdések és típusfeladatok évenkénti
meghatározását és a vizsgák értékelését a Felvételi Versenyvizsga-bizottság (a továbbiakban: bizottság) tagjai végzik.
(2) A bizottság tagjai legalább:
a) 6 kúriai bíró,
b) 6 ítélőtáblai bíró,
c) 20 törvényszéki bíró,
d) 20 járásbírósági bíró,
e) 10 közigazgatási és munkaügyi bíróságra beosztott bíró.
(3) Az OBH-ba beosztott bíró – a beosztás időtartama alatt – a bizottságnak hivatalból tagja.
 (4) A bizottságba az OBH elnökének ötévente kibocsátott felhívására, a felhívásban megjelölt határidőre a Kúria elnöke
10, az ítélőtáblák elnökei egyenként 2 bírót jelölnek. A törvényszékek elnökei az illetékességük alá tartozó bíróságok
engedélyezett bírói létszáma alapján – lehetőség szerint szervezeti szinten és ügyszakonként is megtartva
a (2) bekezdés c)–e) pontjai szerinti arányt – minden 20 bírói létszám után 1-1 bírót jelölnek. Ha a töredék létszám
a 10 főt meghaladja, további 1 bíró jelölésére van lehetőség.
(5) A  jelöltek lehetőség szerint olyan bírák, bírósági vezetők, akik a  munkájuk során rendszeres kapcsolatban állnak
a fogalmazókkal, így a felvételükhöz szükséges készségek, képességek megítélésében jártasak.
(6) A jelöléssel egyidejűleg csatolni kell a jelölt hivatali elérhetőségét tartalmazó adatokat, önéletrajzát és a jelöléséhez
való hozzájáruló nyilatkozatát.
(7) Az  OBH elnöke a  jelölést követő harminc napon belül dönt arról, hogy a  jelöltek közül kiket bíz meg a  bizottsági
tagsággal járó feladatok ellátásával. Az OBH elnöke ezzel egyidejűleg további, legfeljebb 10 fő – a (2) bekezdés szerinti
jelöltek között nem szereplő – bírót bízhat meg az (1) bekezdés szerinti központi igazgatási feladat ellátásával.
(8) A megbízatás öt évre szól, és az érintett beleegyezésével – az eredeti kinevezés időtartamával – meghosszabbítható.
 (9) A bizottsági tag megbízatásának lejárta előtt hatvan nappal az OBH beszerzi a tag nyilatkozatát arra vonatkozóan,
hogy hozzájárul-e a megbízatása meghosszabbításához.
 (10) A megbízatás meghosszabbításáról az OBH elnöke a tag megbízatásának lejárta előtt harminc nappal dönt.
 (11) Amennyiben egy adott bírósági szint képviselőinek száma a (2) bekezdésben meghatározott minimális létszám alá
csökkenne, úgy az  OBH elnökének felhívására az  adott bírósági szint elnöke (elnökei) a  felhívásban megjelölt
határidőre a  (3)  bekezdés szerint eljárva új személyeket jelölnek a  bizottság tagjaiként. Az  OBH elnöke a  döntése
meghozatala során a (7) bekezdés szerint jár el.
13. § (1) A bizottsági tagság megszűnik:
a) a bírói tisztség megszűnésével,
b) a tagsági megbízatás időtartamának meghosszabbítás nélküli lejártával,
c) a tagságról történő lemondással,
d) a tagság OBH elnöke által történő visszavonásával (15. §),
e) a 12. § (3) bekezdése esetén az OBH-ba történő beosztás megszűnésével.
(2) A bizottsági tagság szünetel, ha a bizottság tag ellen fegyelmi eljárás indul, az eljárás jogerős befejezéséig, marasztalás
esetében addig, amíg a tag fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(3) Amennyiben a  megbízatás tartama alatt a  bizottság tagja a  megbízatáskori szinttől eltérő bírósági szintre kerül
beosztásra, e tény a bizottsági tagságát nem érinti.
14. § (1) Az adott félévi vizsgák lebonyolításában az OBH elnöke által – legkésőbb a pályázati kiírás közzétételét követő tizenöt
napon belül – kijelölt vizsgabizottsági tagok működnek közre. A kijelölt tagokat az OBH elnöke általi kijelölésről és
a vizsga helyszínéről, időpontjáról az OBH haladéktalanul értesíti.
(2) A szóbeli vizsgabizottságnak 3 tagja van. Elnöke az a bíró, akinek a legmagasabb a vezetői – ennek hiányában a bírói –
beosztása. A  szóbeli vizsgabizottságokat az  OBH – az  OBH elnöke által az  adott vizsga lebonyolítására korábban
kijelölt tagok közül – az írásbeli vizsgaeredmények közzétételét követően haladéktalanul összeállítja.
(3) A szóbeli vizsgabizottságok összeállítása során törekedni kell arra, hogy a szóbeli vizsgabizottság lehetőleg egymástól
eltérő bírósági szintre, más szolgálati helyre beosztott és eltérő ügyszakban ítélkező, illetve igazgatási feladatot ellátó
bírákból álljon.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló bíróság elnöke nem lehet a szóbeli vizsgabizottság elnöke, illetve tagja, ha a vizsgázók
között olyan pályázó van, aki a vezetése alatt álló bíróságra kiírt bírósági fogalmazói álláspályázatra jelentkezett.
15. § (1) Amennyiben a kijelölt bizottsági tag az írásbeli vizsgák értékelésében, illetve szóbeli vizsgán önhibájából nem vesz
részt, vagy önhibáján kívül nem tud részt venni, és ez  utóbbit előzetesen, amint az  akadály tudomására jut,
haladéktalanul, alapos okkal nem igazolja, tagsági megbízását az OBH elnöke visszavonhatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ismételt mulasztás esetében az OBH elnöke a megbízást visszavonja.
16. § (1) A vizsgabizottság tagja legkésőbb a 18. § (3) bekezdése és 27. § (3) bekezdése szerinti kijelölésről történt értesítését
követően haladéktalanul köteles bejelenteni az OBH-nak, ha feladatok kidolgozását követő két felvételi időszakban
a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi. III. törvény 13. § (2) bekezdése szerinti hozzátartozója felvételizni kíván.
Ebben az  esetben a  vizsgabizottsági tag a  feladatok kidolgozását követő két felvételi időszakban vizsgabizottsági
tagként nem járhat el.
(2) A  szóbeli versenyvizsga során a  szóbeli vizsgabizottság elnöke vagy tagja köteles haladéktalanul bejelenteni,
ha a pályázóval szemben egyéb okból elfogult.
(3) A szóbeli vizsgabizottság tagjának kizárására irányuló bejelentést a pályázónak a versenyvizsga megkezdése előtt
a szóbeli vizsgabizottságnál nyomban meg kell tennie.
(4) Ha a szóbeli vizsgabizottság elnöke vagy tagja a reá vonatkozó kizárási okot maga jelentette be, vagy ha a szóbeli
vizsgabizottság a  pályázó (3)  bekezdés szerinti bejelentését alaposnak találja, az  OBH haladéktalanul intézkedik
a pályázó számára másik szóbeli vizsgabizottság kijelöléséről.
6. Az írásbeli versenyvizsga 17. § (1) Az írásbeli versenyvizsgákat a pályázati határidőt követő tizenöt napon belül kell megtartani. A vizsgára – a pályázók
számától függően – több időpont is kitűzhető, és a vizsgák egyidejűleg több helyszínen is megtarthatók.
(2) Az írásbeli vizsgán az a pályázó vehet részt, akinek a pályázatát az OBH a 10. § (11) bekezdése alapján nem utasította
vissza. Az  érvényes pályázatot benyújtó pályázókat az  OBH a  vizsgát legalább hét naptári nappal megelőzően,
elektronikus úton értesíti
a) az írásbeli vizsga időpontjáról és helyéről,
b) a szóbeli vizsga időpontjáról és helyéről,
c) arról, hogy az írásbeli vizsgán segédanyagot és segédeszközt nem használhatnak és a segédanyag, segédeszköz
használatának 20. § (2) bekezdése szerinti jogkövetkezményéről,
d) arról, hogy a  szóbeli vizsgán a  pályázó a  10.  § (10)  bekezdésben és a  23.  §-ban meghatározott feltételek
teljesülése esetén vehet részt és
e) az elektronikus értesítés visszaigazolása elmaradásának 17. § (3) bekezdése szerinti jogkövetkezményeiről.
(3) A közlés akkor tekinthető kézbesítettnek, ha a pályázó elektronikus levélben visszaigazolta az értesítés megtörténtét.
Amennyiben visszaigazolás nem érkezik, és a  pályázó az  általa megjelölt telefonszámon sem érhető el, ez  a  29.  §
alkalmazása szempontjából önhibának minősül.
(4) Az OBH legkésőbb a pályázatok beérkezési határidejét követő öt munkanapon belül gondoskodik a versenyvizsga
helyszínének (helyszíneinek) és pontos kezdési időpontjának (időpontjainak) a  bíróságok honlapján történő
közzétételéről.
18. § (1) Az  írásbeli versenyvizsga keretében a  pályázóknak a  31.  § (2)  bekezdésben meghatározott értékelési szempontok
mérésére alkalmas feladatokat kell megoldaniuk.
(2) A vizsgákra történő felkészülést segítendő az OBH legkésőbb a pályázati határidő előtt tizenöt nappal a vizsgákon
megoldandó feladatokhoz hasonló típusfeladatokat tesz közzé a bíróságok honlapján.
(3) Az írásbeli vizsgakérdések katalógusát a bizottság OBH elnöke által kijelölt tagjai minden évben egyszer, a második
központi felvételi pályázati határidő előtt hatvan nappal állítják össze.
(4) A  vizsgafeladatokat a  (3)  bekezdés szerinti katalógusból sorsolással az  OBH állítja össze az  írásbeli versenyvizsga
napját legalább öt munkanappal megelőzően.
(5) A bizottság tagjai és az OBH a kérdéseket bizalmasan kezelik, és megfelelő őrzésükről gondoskodnak.
19. § (1) A vizsga során valamennyi pályázó anonim módon, a személyéhez rendelt kódszámmal ellátott feladatlapon válaszolja
meg az írásbeli kérdéseket.
(2) Az írásbeli vizsgát levezető – az OBH elnöke által e feladatra kijelölt – vizsgabiztos
a) személyi igazolvány vagy más, személyazonosításra alkalmas okirat alapján azonosítja a pályázót,
b) a pályázó személyéhez kódszámot rendel, amelyet külön nyilvántartásban rögzít,
c) a pályázó rendelkezésére bocsájtja a feladatok megoldására szolgáló feladatlapokat, amelyekre a kódszámát
a pályázó feljegyzi,
d) ügyel a felvételi eljárás rendjének megtartására,
e) a feladat megoldását követően a  kódszámmal ellátott feladatlapokat a  pályázó jelenlétében elhelyezi
az ugyanazon kódszámmal ellátott borítékban, majd a borítékot – ugyancsak a pályázó jelenlétében – lezárja,
a lezárt borítékot a lezárás helyén bélyegzővel és aláírásával látja el,
f ) a versenyvizsga során történt lényeges eseményeket jegyzőkönyvben rögzíti, majd a jegyzőkönyvet aláírásával
látja el.
(3) A  pályázók személyéhez rendelt kódszámot tartalmazó nyilvántartást az  OBH bizalmasan kezeli, és megfelelő
őrzéséről gondoskodik.
20. § (1) A  pályázók az  írásbeli feladat megoldása során segédanyagot és segédeszközt nem használhatnak, mely tényre
a  vizsgabiztos köteles a  pályázókat a  feladat megkezdése előtt is figyelmeztetni. A  felhívásnak a  kizárás
jogkövetkezményére is ki kell terjednie. A figyelmeztetés megtörténtét a vizsgabiztosnak a jegyzőkönyvben rögzítenie
kell.
(2) Ha a pályázó az írásbeli feladat megoldása során segédanyagot vagy segédeszközt használ, a vizsgabiztos őt további
figyelmeztetés nélkül a felvételi eljárásból kizárja. E tényt és a kizárás okát a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(3) Ha a pályázó a versenyvizsga rendjét más módon megzavarja, a vizsgabiztos a rend megtartására hívja fel. A felhívásnak
a kizárás jogkövetkezményére is ki kell terjednie.
(4) Eredménytelen felhívás esetén a vizsgabiztos a rendzavaró pályázót a felvételi eljárásból kizárja. A rendzavarás tényét
és a vizsgabiztos ezzel kapcsolatos intézkedését jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
21. § (1) Az írásbeli feladatok értékelését – a 14. § (1) bekezdés alapján – az OBH elnöke által kijelölt vizsgabizottsági tagok
a 31. § (2) bekezdésében felsorolt értékelési szempontok szerint végzik.
(2) Egy bizottsági tag egy alkalommal minimum 6 pályázó írásbeli vizsgáját értékeli.
 (3) A lezárt borítékokban található, kódszámmal ellátott dolgozatokat és az értékelés szempontjait tartalmazó értékelő
lapokat legkésőbb a versenyvizsga napját követő napon az OBH kézbesíti a bizottsági tagoknak, akik értékelésüket
az OBH-hoz kötelesek a kézbesítést követő három naptári napon belül visszajuttatni.
(4) Az értékelés eredményét – a pályázó kódszámával megjelölve – az OBH további két munkanapon belül a bíróságok
honlapján közzéteszi. A  közzétételnek arra az  esetre is ki kell terjednie, ha a  pályázó az  elért pontszámai alapján
a szóbeli versenyvizsgán nem vehet részt.
(5) A vizsgabizottsági tagok a megküldött dolgozatokat és az értékelés eredményét bizalmasan kezelik.
 (6) Az OBH annak a pályázónak, aki az írásbeli vizsgán elért pontszámai alapján a szóbeli versenyvizsgán nem vehet részt,
a pályázatát az írásbeli vizsga napját követő 30 napon belül visszaküldi.
7. A szóbeli versenyvizsga 22. § A szóbeli versenyvizsgát legkésőbb az  írásbeli versenyvizsgát követő húsz napon belül kell megtartani. A vizsgára
– a pályázók számától függően – több időpont is kitűzhető, és a vizsgák egyidejűleg több helyszínen is megtarthatók.
23. § (1) A szóbeli versenyvizsgán az a pályázó vehet részt, aki az írásbeli versenyvizsgán az elérhető pontszám több mint felét
megszerezte, továbbá pályázata a 10. § (10) és (11) bekezdéseire figyelemmel érvényes.
(2) A 10. § (10) és (11) bekezdései alapján érvénytelen pályázat esetén az érvénytelenség tényéről az OBH a szóbeli vizsga
megkezdését megelőzően haladéktalanul tájékoztatja a megjelent pályázót, és a vizsgát követő harminc napon belül
az érvénytelen pályázatot és az ahhoz csatolt okiratokat a pályázó részére visszaküldi.
24. § A szóbeli versenyvizsga-bizottság tagjai a szóbeli vizsgát megelőzően, illetve ezalatt jogosultak megismerni a pályázó
pályázatát, jelentkezési adatlapját, önéletrajzát, a pályázó írásbeli dolgozatát, annak értékelését, eredményét, valamint
– amennyiben a pályázó ilyennel rendelkezik – a többletpontokra való jogosultságát megalapozó tényeket.
25. § (1) A szóbeli versenyvizsgán közreműködőként részt vesz a MIA vezetője által kijelölt vizsgabiztos, aki a pályázót személyi
igazolvány vagy más, személyazonosításra alkalmas okirat alapján azonosítja, és a versenyvizsgáról személyenként
jegyzőkönyvet készít.
(2) A jegyzőkönyvben rögzíteni kell
a) a versenyvizsga helyét, idejét,
b) a pályázó személyes adatait,
c) azt, hogy a pályázó megjelent-e,
d) a bizottság elnöke, tagjai és a vizsgabiztos nevét,
e) a versenyvizsgán feltett kérdések számát, azonosítóját,
f ) az elért pontszámot és
g) egyéb lényeges tényeket, körülményeket.
(3) A jegyzőkönyvet a bizottság tagjai és a vizsgabiztos aláírják.
26. § A pályázó részére a szóbeli versenyvizsga során biztosítani kell annak lehetőségét, hogy röviden ismertesse motivációs
levelét, így vázolja a motivációit, szakmai életútját és a megpályázott álláshellyel kapcsolatos ismereteit.
27. § (1) A szóbeli vizsga keretében a pályázóknak a 31. § (3) bekezdésben meghatározott értékelési szempontok mérésére
alkalmas – egyedül vagy több pályázó által közösen megoldható – helyzetgyakorlatokat, jogeseteket kell megoldaniuk.
(2) A vizsgákra történő felkészülést segítendő az OBH legkésőbb a pályázati határidő előtt tizenöt nappal a vizsgákon
megoldandó feladatokhoz hasonló típusfeladatokat tesz közzé a bíróságok honlapján.
(3) A lehetséges helyzetgyakorlatokat és jogeseteket a bizottság OBH elnöke által kijelölt tagjai minden évben egyszer,
a második központi felvételi pályázati határidő előtt hatvan nappal állítják össze.
28. § (1) A szóbeli vizsga eredményének kihirdetését megelőzően a vizsgabiztos megkérdezi a pályázókat, hogy kívánnak-e
változtatni a  megpályázott álláshelyek általuk megjelölt sorrendjén. E  kérdést és a  pályázó arra adott válaszát
a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatok megtételét követően a bizottság a pályázók szóbeli vizsgáját zárt tanácskozásban
értékeli, majd annak eredményét a pályázók számára kihirdeti.
(3) A  vizsgabizottság elnöke a  szóbeli vizsgán elért pontszáma mellett közli a  pályázóval az  elért összpontszámát is.
A  pályázó a  pontszámítás – számítási hibából eredő – helyességét a  pontszám közlését követően nyomban
kifogásolhatja, amely kifogást – a  vizsgabizottság elnökének jelzésére – az  OBH haladéktalanul, de legkésőbb két
munkanapon belül elbírálja.
(4) A  32.  § (3)  bekezdése szerint eredményes versenyvizsgát tett pályázó részére a  vizsgabizottság elnöke az  R.
1. melléklete szerinti tanúsítvány 1 példányát átadja.
8. Igazolási kérelem 29. § (1) Amennyiben a pályázó az írásbeli vagy a szóbeli versenyvizsgán önhibáján kívül nem tud megjelenni, és távolmaradását
legkésőbb a vizsga másnapján – személyesen, hozzátartozója vagy meghatalmazottja útján – az OBH-hoz címzetten
alapos és igazolt okra hivatkozva kimenti, ezzel egyidejűleg egy alkalommal pótvizsga-lehetőség biztosítását kérheti.
(2) Az igazolási kérelemben elő kell adni azokat az okokat, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik, és csatolni kell
ezek alátámasztásául szolgáló okiratokat.
(3) Az igazolási kérelmet haladéktalanul, de legkésőbb annak beérkezésétől számított öt munkanapon belül kell elbírálni.
A döntésről a pályázót haladéktalanul tájékoztatni kell.
IV. FEJEZET
A PÁLYÁZAT ÉRTÉKELÉSE 30. § A felvételi versenyvizsga írásbeli és szóbeli részét pontozással kell értékelni.
31. § (1) A versenyvizsga során összesen 120 pont érhető el, amely az alábbi elemekből áll:
a) írásbeli versenyvizsga eredménye: maximum 60 pont,
b) szóbeli versenyvizsga eredménye: maximum 60 pont.
(2) Az  írásbeli feladatok pontszámainak meghatározásakor az  értékelés szempontjait az  alábbi arányok szerint kell
figyelembe venni:
a) helyesírás, írásbeli kifejezőkészség, fogalmazástechnika, szabatosság: 15%,
b) általános tájékozottság az érintett témakörökben: 15%,
c) anyagi és eljárásjogi ismeretek alkalmazása: 15%,
d) logikai készség, érveléstechnika: 15%,
e) probléma-, helyzetfelismerés és -elemzés, lényeglátás, lényegi információk megfelelő rögzítése: 15%,
f ) saját szakmai vélemény, döntési képesség: 15%,
g) empatikus készség, kreativitás, egyéb értékelt készségek: 10%.
(3) A szóbeli versenyvizsga során értékelni kell a pályázó:
a) általános és speciális jogi műveltségét,
b) szóbeli kifejező- és kommunikációs készségét,
c) lényeglátását,
d) koncentrációs, konfliktuskezelő és döntések meghozatalára vonatkozó képességeit és
e) logikai készségét, érveléstechnikáját.
(4) A  pályázó szóbeli versenyvizsgán elért eredményét a  bizottságnak a  (3)  bekezdésben meghatározott ismeretek,
készségek és képességek egyenkénti és együttes értékelése útján kell meghatároznia.
32. § (1) A  pályázó az  alábbi feltételek megléte esetén többletpontokban részesül, amely többletpontokat a  felvételi
versenyvizsgán elért pontokhoz hozzá kell számítani:
a) „summa cum laude” minősítésű jogi diploma: 20 pont,
b) „cum laude” minősítésű jogi diploma: 15 pont,
c) az egyetemi szabályzatban kötelezően előírt szakmai gyakorlat bíróságon történő eltöltése vagy bíróságon
eltöltött egyéb, legalább 6 hetes szakmai gyakorlat, az  adott bíróság elnöke által teljesítettként igazolva:
6 pont,
d) a  jogi egyetemi tanulmányok folytatásához kötődő, minimum 2 hónap időtartamú külföldi tanulmányúton
való részvétel: 4 pont,
e) az OBH által meghirdetett tudományos pályázaton és OTDK-n elért
ea) 3. helyezés: 4 pont,
eb) 2. helyezés: 6 pont,
ec) 1. helyezés: 8 pont,
f ) a jogi diploma megszerzéséhez szükséges középfokú nyelvvizsgán túl megszerzett
fa) felsőfokú nyelvvizsga: 8 pont,
fb) minden további középfokú nyelvvizsga: 6 pont.
(2) A pályázó által elért többletpontok összegeként maximálisan 30 pont vehető figyelembe.
 (3) A vizsga akkor eredményes, és a kinevezők felé annak a pályázónak a pályázati anyaga továbbítható, aki a szóbeli és
az írásbeli versenyvizsgán is megszerezte az elérhető pontszámok több mint felét.
V. FEJEZET
A KINEVEZÉS 33. § Az OBH a kinevezők részére a 32. § (3) bekezdése alapján eredményes versenyvizsgával rendelkező pályázó – vagy ha
több pályázó van, közülük az utolsó – szóbeli versenyvizsgáját követő két munkanapon belül megküldi
a) a benyújtott pályázatokat és az azokhoz csatolt okiratokat,
b) az írásbeli versenyvizsga keretében a pályázók által megoldott feladatok értékelését,
c) a pályázók szóbeli versenyvizsgájáról készült jegyzőkönyvet és
d) az álláshelyek pályázó által megjelölt rangsoráról és a pályázó által elért összpontszámról szóló tájékoztatást.
34. § (1) A  kinevező a  33.  §-ban meghatározott okiratok megérkezését követő tizenöt napon belül valamennyi pályázót
meghallgatja, kivéve ha a 37. § (2) bekezdése szerinti pályázók száma eléri a kiírt álláshelyek számát, és az álláshelyek
így maradéktalanul betölthetőek, ebben az  esetben csak a  37.  § (2)  bekezdése szerinti pályázók meghallgatása
kötelező. A  kinevező a  pályázatok véleményezésére felkérheti a  bírói tanácsot, amelynek tagjai a  meghallgatáson
részt vehetnek.
(2) Amennyiben egy pályázó több álláshelyre pályázik, a  kinevezők a  meghallgatás időpontjának kitűzése során
együttműködnek.
35. § (1) A  kinevezőnek a  meghallgatást követő tizenöt napon belül döntenie kell arról, hogy a  pályázók közül kit kíván
kinevezni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti döntéskor figyelemmel kell lenni a  pályázók versenyvizsga során elért eredményeinek
rangsorára (a továbbiakban: rangsor).
36. § (1) A kinevezőnek a 35. § (1) bekezdése szerinti döntéséről az adott álláshelyre pályázókat és az OBH-t két munkanapon
belül értesítenie kell. Az OBH felé irányuló értesítés a felvételt nyert pályázók esetében tartalmazza a munkába állás
kezdő időpontjának megjelölését is.
(2) A kinevezők az OBH elnöke felé irányuló 36. § (1) bekezdése szerinti értesítésükkel egyidejűleg – amennyiben olyan
pályázók pályázatait utasították vissza, akik a  rangsorban megelőzik a  kinevezett pályázókat – röviden írásban
megjelölik a rangsortól való eltérés indokait.
(3) Ha csak olyan pályázó nyújtott be pályázatot, aki az Iasz. 14. § (9) bekezdése alapján felvételi versenyvizsgára nem
köteles, a  kinevező a  pályázó okiratainak 11.  § szerinti megérkezésétől számított harminc napon belül dönt
a kinevezésről. Ennek során a pályázót meghallgatja.
(4) A több álláshelyet is megjelölő pályázó kinevezéséről az OBH a sorrendben megjelölt további bíróság(ok) elnökét
(elnökeit) az (1) bekezdés szerinti értesítéstől számított két munkanapon belül tájékoztatja.
37. § (1) A kinevező az egyéb törvényi feltételek megléte mellett bírósági fogalmazóvá csak azt a személyt nevezheti ki:
a) aki a versenyvizsga eredményesnek minősítéséhez szükséges pontszámokat megszerezte [32. § (3) bekezdése],
b) aki a 39. § (1) bekezdése szerinti várólistán szerepel, és a szóbeli versenyvizsga időpontját követő egy naptári
éven belül újabb pályázatot nyújt be, továbbá kéri, hogy a szerzett pontszáma alapján újabb versenyvizsga
nélkül bírálják el a pályázatát,
c) aki a pályázat beérkezésének időpontjában bírósági fogalmazói kinevezéssel rendelkezett, továbbá kéri, hogy
újabb versenyvizsga nélkül bírálják el a pályázatát.
(2) Amennyiben az adott álláshelyre pályázók közül van olyan, aki a 31. § (1) bekezdése, valamint a 32. § (1) és (2) bekezdése
alapján elérhető összes pontszám 90%-át vagy annál többet szerzett, a kinevező – az adott pályázó visszalépésének
esetét kivéve – nem nevezhet ki olyan pályázót, aki ennél alacsonyabb pontszámmal rendelkezik.
(3) Amennyiben több olyan pályázó van, aki megszerezte a 31. § (1) bekezdése, valamint a 32. § (1) és (2) bekezdése
alapján elérhető összes pontszám 90%-át vagy annál többet, a  kinevező – a  pályázók személyes meghallgatását
követően – választ közülük.
38. § (1) Amennyiben
a) a kiírt álláshelyre pályázatot nem nyújtottak be,
b) a pályázatok érvénytelenek, vagy azokat visszavonták,
c) a pályázatok a pályázatra adható pontszámokat tekintve eredménytelenek voltak, vagy
d) a kinevező a pályázók egyikével sem kívánja betölteni az álláshelyet, mert
da) a pályázó kinevezésével a Bjt. 41. §-a szerinti összeférhetetlenség jönne létre,
db) a  pályázat kiírását követően bekövetkezett munkaszervezést, munkaterhelést vagy költségvetést
érintő változások igazgatási szempontból indokolatlanná teszik az állás betöltését,
a kinevező a 36. § (1) bekezdés szerinti határidőben értesíti az OBH-t.
(2) Az OBH – a 38. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetet kivéve – a kinevező értesítésétől számított öt munkanapon
belül tájékoztatja a 39. § (1) bekezdése szerinti várólistán szereplő személyeket a betöltetlen álláshelyről, s felhívja
őket, hogy az értesítés kézbesítésétől számított öt napon belül nyilatkozzanak, kívánják-e, hogy a kinevező az egy
éven belül szerzett pontszámuk alapján, újabb felvételi eljárás nélkül bírálja el a pályázatukat az adott, betöltetlen
álláshelyre.
(3) Az  OBH a  várólistán szereplő pályázók válaszára nyitva álló határidőt követő három munkanapon belül értesíti
a kinevezőt a várólistán szereplő és a betöltetlen álláshelyre jelentkező pályázók személyéről, egyidejűleg megküldi
a pályázók 33. § szerinti dokumentumait.
(4) A kinevező a pályázókat meghallgatja.
 (5) A kinevező az OBH (3) bekezdés szerinti értesítését követő tizenöt napon belül dönt a várólistán szereplő pályázó
bírósági fogalmazói kinevezéséről vagy a  pályázat eredménytelennek nyilvánításáról, majd döntéséről az  adott
álláshelyre pályázókat és az OBH-t két munkanapon belül értesíti.
VI. FEJEZET
NYILVÁNTARTÁSOK 39. § (1) A 32. § (3) bekezdése szerinti eredményes versenyvizsgát tett, de felvételt nem nyert pályázókról, továbbá a pályázat
időpontjában bírósági fogalmazói kinevezéssel rendelkező pályázókról az OBH évente országos jegyzéket (várólista)
készít.
(2) A pályázónak a pályázata benyújtásával egyidejűleg nyilatkoznia kell arról, hogy hozzájárul-e adatai várólistán való
nyilvántartásához.
(3) Amennyiben a  pályázó a  nyilvántartásba vételt követően kéri, adatait a  várólistáról haladéktalanul törölni kell.
A pályázónak az erre irányuló írásbeli kérelmét az OBH-hoz kell benyújtania.
(4) A (3) bekezdés szerinti kérelem hiányában a pályázó adatait a szóbeli versenyvizsgája napját követő egy év elteltével
törölni kell.
40. § (1) Az OBH a kinevezők 35. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatását követő hatvan napon belül az OBH elnöke részére
írásbeli összefoglaló jelentést készít a felvételi versenyvizsga lebonyolításáról és eredményéről.
(2) A  jelentésben a  pályázókat – ahol ez  szükséges – az  írásbeli versenyvizsga alkalmával kapott kódszámuk alapján,
anonim módon kell megjeleníteni.
(3) Az írásbeli összefoglaló jelentésben az adatokat értékelni, a felvételi eljárás folyamatát és eredményét elemezni kell.
 (4) A  jelentés alapjául az  OBH által a  pályázati kiírás, a  pályázatok befogadása, az  írásbeli és szóbeli versenyvizsga
lebonyolítása és a  kinevezőktől kapott tájékoztatás alapján készített dokumentumok, nyilvántartások, valamint
a felvételi eljárásban részt vevők által kitöltött kérdőívek szolgálhatnak.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. Hatályba léptető rendelkezések
41. § Ez az utasítás 2016. március 1-jén lép hatályba.
10. Átmeneti rendelkezések 42. § (1) Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően kiírt pályázatok tekintetében kell alkalmazni.
 (2) Jelen utasítás hatálybalépését követően kiírt bírósági fogalmazói álláshelyek esetében a  37.  § (1)  bekezdés b) és
c)  pontjai szerint versenyvizsgára nem köteles pályázók a  32.  § (1)  bekezdés szerint jogosultak többletpontokra.
A 32. § (1) bekezdés c)–f ) pontjai alapján járó többletpontok – az azok alapjául szolgáló tények igazolása esetén –
vehetőek figyelembe.
(3) Jelen utasításban foglalt rendelkezések a hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezések szerint a bizottság
tagjává kinevezett személyek tagsági jogviszonyát nem érintik, amennyiben a jelen utasítás hatálybalépése napjáig
a kinevezésükről – vagy annak meghosszabbításáról – szóló döntés meghozatalától számított öt év még nem telt el.
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 43. § Hatályát veszti
a) az Országos Igazságszolgáltatási Tanács bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgájának részletes szabályairól
szóló 2007. évi 5. számú szabályzata és
b) az Országos Igazságszolgáltatási Tanács bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgájának részletes szabályairól
szóló 2007. évi 5. számú OIT szabályzat módosításáról szóló 2010. évi 5. számú szabályzata.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 az Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
9/2003. (II. 28.) GKM rendelete az egyes iparjogvédelmi oltalmak megszerzésének és fenntartásának a magyar találmányok külföldi bejelentése célelőirányzatból történő támogatásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján
,,a magyar találmányok külföldi bejelentése’’ célelőirányzat (a továbbiakban: célelőirányzat) felhasználásáról és kezeléséről — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A támogatás célja elősegíteni a gazdaságon belüli innovációs folyamatokat, ezen belül a találmányok, a növényfajták, a használati minták oltalmának külföldön történő
megszerzését és fenntartását, valamint a formatervezési
minták oltalmának külföldön történő megszerzését és
megújítását.
2. § (1) A célelőirányzat forrása a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvényben erre a célra jóváhagyott
összegű előirányzat. A célelőirányzat bevételeit és kiadásait a Magyar Államkincstár által vezetett előirányzati felhasználási számlán kell nyilvántartani és kezelni.
(2) A célelőirányzat bevételi forrásai az e rendelet hatálybalépését megelőzően a Központi Műszaki Fejlesztési
Alap, illetve a Központi Műszaki Fejlesztési Alapprogram
terhére kötött szerződésekben és a Magyar találmányok
külföldi bejelentése célelőirányzat eljárási rendjéről szóló,
módosított 6/1997. (III. 7.) IKIM rendelet alapján a
Magyar találmányok külföldi bejelentése célelőirányzat
terhére nyújtott támogatásokra kötött szerződésekben
meghatározott, valamint a 12. § (2) bekezdése szerinti
visszafizetések is.
3. § (1) A célelőirányzat a következő jogcímeken használható fel:
a) külföldi szabadalom, növényfajta-oltalom, használati vagy formatervezési mintaoltalom megszerzésének a
költségeire,
b) külföldi szabadalom, növényfajta-oltalom vagy használati mintaoltalom fenntartásának költségeire,
c) külföldi formatervezési mintaoltalom megújításának költségeire, d) a pályázatok elbírálásával, a célelőirányzat működtetésével (nyilvántartási, meghirdetési és szervezési feladatokkal) kapcsolatos személyi és tárgyi feltételek költségeire.
(2) A célelőirányzat nem használható fel a külföldi bejelentés olyan díjának kiegyenlítésére, amelyet a külföldi
bejelentés továbbítása miatt a Magyar Szabadalmi Hivatalnak kell megfizetni.
4. § A célelőirányzatból támogatás pályázati rendszer keretében nyerhető el.
5. § (1) Pályázatot magánszemély, kis- és középvállalkozás,
közhasznú szervezet, kutatóintézet és oktatási intézmény
(a továbbiakban: pályázó) nyújthat be.
(2) Nem részesülhet támogatásban a pályázó, ha ellene
csődeljárás, felszámolási eljárás, végelszámolás van folyamatban, illetve, ha a pályázónak lejárt esedékességű, hatvan napon túl meg nem fizetett köztartozása van.
(3) A nemzetgazdaság meghatározott ágazataiban működő pályázók e rendelet szerinti támogatását más jogszabály kizárhatja.
(4) A pályázat benyújtására az (1) bekezdésben meghatározott személyek csak abban az esetben jogosultak, ha
a) a 3. § (1) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott
pályázatban szereplő külföldi bejelentéssel kapcsolatban a
Magyar Szabadalmi Hivatalnál tett szabadalmi, növényfajta-oltalmi vagy használati mintaoltalmi, illetve formatervezési mintaoltalmi bejelentés elsőbbségét igényelték,
vagy igénylik,
b) a támogatást a 3. § (1) bekezdésének b)—c) pontjai
alapján benyújtott pályázatban szereplő olyan külföldi oltalom fenntartására, illetve megújítására igénylik, amely a
Magyar Szabadalmi Hivatalnál tett bejelentés elsőbbségén
alapul.
6. § A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) a pályázatról pályázati felhívást tesz
közzé a minisztérium hivatalos lapjában, a Magyar
Szabadalmi Hivatal hivatalos lapjában és két országos
napilapban.
7. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó rövid bemutatását, adatait, amelyekből pá
lyázati jogosultsága is megállapítható, b) a támogatás tárgyát és irányultságát (az országok,
illetve a regionális iparjogvédelmi hatóságok megjelölésével),
c) a felhasználási cél összköltségigényét, annak forrásait és azok rendelkezésre állását,
d) a várható gazdasági előnyöket, e) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy adólevonásra jogosult-e, valamint az annak igazolására szolgáló okiratokat, nyilatkozatokat, hogy nem áll fenn az 5. § (2)—(3) bekezdésekben foglalt kizáró ok,
f) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy — a támogatás
elnyerése esetén — hozzájárul a 11. § (2) bekezdésében
meghatározott adatok közzétételéhez.
(2) A pályázatot a minisztérium által meghatározott,
díjtalanul beszerezhető formanyomtatványon kell benyújtani. A pályázathoz csatolni kell a pályázati felhívásban
meghatározott mellékleteket.
8. § (1) A pályázatokat a következő szempontok alapján kell
elbírálni:
a) a szabadalom, a növényfajta-oltalom, a használati
vagy a formatervezési mintaoltalom megszerzésének esélyei a pályázatban megjelölt országokban;
b) a szabadalom, a növényfajta-oltalom, a használati
vagy a formatervezési mintaoltalom hasznosításának várható lehetőségei, gazdasági hatásai.
(2) A pályázatok elbírálásánál előnyben kell részesíteni
azokat a pályázatokat, amelyek
a) a műszaki és formatervezési innovációt összekapcsolják, illetve valamely termék többféle iparjogvédelmi
oltalmának összehangolt módon történő megszerzésére
vagy fenntartására irányulnak;
b) a nemzeti fejlesztési, kutatási tervekbe, programokba, illetve az Európai Unió Kutatási Technológiafejlesztési és Demonstrációs Keretprogramjába illeszkednek.
9. § (1) A célelőirányzatot a minisztérium kezeli.
(2) A célelőirányzat működtetéséről a minisztérium
gondoskodik, ennek keretében egyes feladatok elvégzésére
Pályázati Irodát működtet. A minisztérium a Magyar Szabadalmi Hivatallal — külön megállapodás alapján —
együttműködik a Pályázati Iroda működési feltételeinek
kialakításában és biztosításában.
(3) A pályázatok szakmai, gazdasági véleményeztetésével, valamint az ellenőrzési feladatokkal a minisztérium
szakértőket bízhat meg.
(4) A 3. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott költségek az éves forrás legfeljebb 10%-áig finanszírozhatók.
10. § (1) A pályázatok elfogadásáról, illetve elutasításáról,
továbbá a támogatás mértékéről, folyósításának feltételeiről és ütemezéséről a Bíráló Bizottság állásfoglalásait
figyelembe véve a gazdasági és közlekedési miniszter
(a továbbiakban: miniszter), vagy az általa erre felhatalmazott államtitkár, vagy helyettes államtitkár dönt.
(2) A Bíráló Bizottság 15 főből áll; szakmai összetételének biztosítania kell a pályázatok megalapozott elbírálását
a 8. §-ban meghatározott szempontok szerint. A Bíráló
Bizottság elnökét, elnökhelyettesét és tagjait a miniszter
nevezi ki. A kinevezés egy évre szól, és meghosszabbítható.
(3) A miniszter a kinevezéshez javaslatot kér az érintett
minisztériumoktól, országos hatáskörű szervektől, a kutatással és fejlesztéssel foglalkozó szervezetektől, a felsőoktatási intézményektől, valamint az innovációval foglalkozó
érdekképviseleti szervezetektől és az iparjogvédelmi szakmai szervezetektől.
(4) A tagság megszűnik:
a) a határozott idő elteltével,
b) lemondással,
c) felmentéssel,
d) a tag halálával.
11. § (1) Az elbírálás eredményéről a benyújtástól számított
90 napon belül írásban kap értesítést a pályázó.
(2) A minisztérium a támogatást elnyert pályázók nevét
— a támogatás jogcímének [3. § (1) bek.] és összegének
feltüntetésével együtt — hivatalos lapjában teszi közzé.
12. § (1) A 3. § (1) bekezdésének a), b) és c) pontjai szerinti
költségekhez nyújtott támogatást visszafizetési kötelezettség nem terheli, kivéve a (2) bekezdésben meghatározott
esetekben.
(2) A támogatás feltételeiről, ütemezéséről a minisztérium és a nyertes pályázó szerződésben állapodik meg. A
szerződéskötés feltétele annak a szerződésbe foglalt rendelkezésnek a pályázó részéről történő elfogadása, amely
kizárja a szerződés lényeges tartalmáról a tájékoztatás
megtagadását üzleti titok címén. A szerződésben részletesen meg kell határozni azokat a kötelezettségeket, illetve
körülményeket, amelyek nem teljesítése vagy bekövetkezte esetén a szerződést azonnali hatállyal fel kell mondani,
és a támogatást vissza kell fizetni. Szerződésszegés esetére
— a pályázati felhívásban meghatározott támogatási
összeghatár felett — a minisztérium biztosíték nyújtását
írhatja elő.
(3) A támogatás folyósítása utólagosan, a számlákon és
a kifizetéseket igazoló bizonylatokon alapuló elszámolás
szerint történik.
13. § (1) A támogatás a 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet
40. § (4) bekezdése szerinti csekély összegű (de minimis)
támogatásnak minősül, ezért az összege pályázatonként
nem haladhatja meg a 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet
40. §-ának (4) bekezdése szerinti mértékét azzal, hogy a
3. § (1) bekezdésének a), b) és c) pontjai szerinti költségeknek legfeljebb 90%-áig terjedhet. Olyan pályázó esetében, akit adólevonási jog illet meg, és erre vonatkozóan
nyilatkozik, a támogatás alapját az általános forgalmi adó
összegével csökkenteni kell.
(2) A célelőirányzat terhére három évet meghaladó kötelezettség nem vállalható, és a támogatás folyósítása a
kötelezettségvállalások áthúzódásának esetében sem haladhatja meg a három költségvetési évet.
(3) A célelőirányzatból támogatás nem igényelhető a
3. § (1) bekezdés a), b) és c) pontjai szerinti jogcímeken
sem olyan költségre, amelyeket a pályázat benyújtása előtt
már megfizettek, vagy megelőlegeztek.
14. § A 12. § (2) bekezdése szerinti visszafizetési kötelezettség a szerződés felmondásakor azonnal esedékes, annak
alapján a támogatást egy összegben, a folyósítástól kezdődően a Polgári Törvénykönyv szerinti késedelmi kamattal
növelt összegben kell visszafizetni.
15. § (1) Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet 10—11. §-ainak előírásai szerint
a minisztérium évközi (féléves) és éves beszámolót készít
a célelőirányzat felhasználásáról és gazdálkodásáról.
(2) A támogatás rendeltetésszerű és a támogatási szerződésekkel összhangban álló felhasználásának ellenőrzéséről a minisztérium gondoskodik.
16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A korábban hatályos rendelkezések alapján kinevezett Bíráló Bizottság kinevezésének hatályát e rendelet
nem érinti; ez a Bíráló Bizottság működését e rendelet
szabályai szerint folytatja.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Magyar találmányok külföldi bejelentése célelőirányzat eljárási rendjéről szóló 6/1997. (III. 7.) IKIM rendelet és az azt módosító 30/1998. (V. 15.) IKIM rendelet és
18/1999. (IV. 28.) GM rendelet. A rendelet hatálybalépését
megelőzően benyújtott pályázatokra, illetve a rendelet hatálybalépését megelőzően megkötött szerződésekre a korábban hatályos szabályok az irányadóak.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
381/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép Oldali Párt elnöke (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.) által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06–1–441–1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az állami és önkormányzati tulajdont érintő
bűncselekmények elévülési idejét 50 évre emeljék?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás olyan
jogalkotási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, amely a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 9. § (1) bekezdésében foglalt – a köztulajdon és magántulajdon
egyenjogúságát és egyenlőségét megfogalmazó – rendelkezésének módosítását is szükségessé tenné. Mivel
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet, az
Országos Választási Bizottság a kérdés hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén
alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1319/2012. (VIII. 30.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Népművészet Mestere díj
adományozásához 48 578 ezer forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím
javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
39/2016. (XII. 30.) MvM utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 4.  §-ában és a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  §  (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott hatáskörömben, valamint a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 1. melléklet A) jelű táblázat 2. sorában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány által
rendeletben kijelölt szakmai irányító miniszterek véleményének kikérésével – a következő utasítást adom ki:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatát a Mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról szóló 7/2015. (III. 31.)
MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1587/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata Tata Város tekintetében a karsztvízszint-emelkedés okozta azonnali intézkedést igénylő feladatok végrehajtásához szükséges támogatásról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 30. Tata Város támogatása a karsztvízszint-emelkedés
okozta azonnali intézkedést igénylő feladatok végrehajtásához címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a karsztvízszint-emelkedés okozta azonnali intézkedést igénylő feladatok végrehajtása érdekében elrendeli
327,7 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
2. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 30. Tata Város támogatása a  karsztvízszint-emelkedés okozta azonnali intézkedést igénylő
feladatok végrehajtásához cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján 327,7 millió forint támogatást nyújtson Tata Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére;
4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 3. pont szerinti támogatói okirat kiadását követően folyósítsa a támogatást
az Önkormányzat számára;
5. felhívja a belügyminisztert, hogy készítsen felmérést a Dunántúli-középhegység területén karsztvízszint-emelkedés
okozta intézkedést igénylő feladatokról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2018. (XII. 13.) KKM közleménye a központi vámkezeléssel kapcsolatban a hagyományos saját forrásoknak az uniós költségvetés számára történő rendelkezésre bocsátásakor visszatartott nemzeti beszedési költségek megosztásáról szóló Egyezmény kötelező hatályának elismeréséről és kihirdetéséről szóló 2009. XXII. törvény 4. §-ának és az 5. § (3) és (4) bekezdésének hatályon kívül helyezéséről.
A 2009. évi XXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. április 10-i 48. számában kihirdetett, a központi vámkezeléssel
kapcsolatban a hagyományos saját forrásoknak az uniós költségvetés számára történő rendelkezésre bocsátásakor
visszatartott nemzeti beszedési költségek megosztásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 7. cikk
3. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ezen egyezmény kilencven nappal azután lép hatályba, hogy az utolsó aláíró tagállam is kijelentette, hogy lefolytatta
az ezen Egyezmény elfogadásához szükséges valamennyi belső eljárást. A köztes időszakban azonban az eljárásokat
már befejezett bármely tagállam kijelentheti, hogy alkalmazza az Egyezményt az azonos nyilatkozatot tett
tagállamokkal fennálló kapcsolataiban, az ezen Egyezmény által érintett rendelkezések tekintetében.”
Az utolsó értesítés megérkezésének napja: 2018. október 18.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2019. január 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi XXII. törvény 5. § (5) bekezdésével megállapítom, hogy az Egyezmény
hatálybalépésének naptári napja 2019. január 16., azaz kettőezertizenkilenc január tizenhatodik napja.
A 2009. évi XXII. törvény 5. § (2) bekezdése értelmében, továbbá 2019. január 16-án hatályát veszti a központi
vámkezeléssel kapcsolatban a hagyományos saját forrásoknak az uniós költségvetés számára történő rendelkezésre
bocsátásakor visszatartott nemzeti beszedési költségek megosztásáról szóló Egyezmény kötelező hatályának
elismeréséről és kihirdetéséről szóló 2009. évi XXII. törvény 4. §-a és az 5. § (3) és (4) bekezdése.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
10/2015. (XII. 17.) OBH utasítása módosító OBH utasítások hatályon kívül helyezéséről.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adja ki:
1. § Hatályát veszti:
a) a  bíróságok egységes iratkezeléséről szóló 4/2002. OIT szabályzat módosításáról szóló 12/2013. (XII. 31.)
OBH utasítás;
b) a bíróságok és az Országos Bírósági Hivatal sajtótájékoztatási tevékenységéről, valamint a bíróságok központi
honlapjának sajtószolgálatáról szóló szabályzatról szóló 8/2012. (IV. 25.) OBH utasítás módosításáról szóló
4/2014. (II. 27.) OBH utasítás;
c) az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló szabályzatról szóló 7/2013. (VII. 22.) OBH utasítás módosításáról
szóló 8/2014. (VII. 4.) OBH utasítás;
d) a  bíróságok és az  Országos Bírósági Hivatal gazdálkodásáról szóló szabályzatról szóló 5/2013. (VI. 25.)
OBH utasítás módosításáról szóló 5/2015. (IX. 30.) OBH utasítás.
2. § A bíróságok igazgatásáról rendelkező szabályzatról szóló 6/2015. (XI. 30.) OBH utasítás 182.  §-ában
a „(2)–(4) bekezdésében” szövegrész helyébe a „(2) és (3) bekezdésében” szöveg lép.
3. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
404/2014. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter javaslatára – Ugrik Csaba Iván ezredest 2014. október 23-ai hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2014. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök