text:
8/2014. (XI. 28.) FM utasítása a Magyar Állam tulajdonában álló ingatlanokat érintő jogügyletekkel kapcsolatos előzetes miniszteri nyilatkozatok és a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok ingatlanügyleteivel kapcsolatos miniszteri nyilatkozatok, alapítói határozatok kiadásának rendjéről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben foglalt feladat- és hatáskörömben eljárva
– figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítást a  Magyar Állam tulajdonában álló és a  Magyar Állam tulajdonába kerülő ingatlanokat érintő alábbi
ügyekben kell alkalmazni:
a) jogszabályi előírás alapján a földművelésügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyetértése szükséges
aa) a pályázati felhívás közzétételéhez,
ab) a szerződés megkötéséhez, illetve megszüntetéséhez,
ac) a jognyilatkozat megtételéhez,
b) a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok tulajdonosi joggyakorlójának
ingatlanokkal kapcsolatos miniszteri nyilatkozatai, alapítói határozatai (a továbbiakban: alapítói határozatok,
egyenként alapítói határozat) kiadásához.
2. § Az utasítás hatálya a Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) szervezeti egységeire, továbbá
a  miniszter tulajdonosi joggyakorlása (törvényi kijelölés vagy megbízási szerződésen alapuló meghatalmazás
alapján) alá tartozó állami tulajdonú gazdasági társaságokra (a továbbiakban: Társaságok, egyenként Társaság) és
a Minisztérium által irányított központi költségvetési szervekre terjed ki.
2. A Nemzeti Földalapba tartozó földrészleteket érintően kiadandó miniszteri nyilatkozatok
és alapítói határozatok
3. § (1) A Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) az állami tulajdonból értékesítés útján, területcserével,
ingyenes tulajdonba adással kikerülő ingatlanok, illetve vagyonkezelésbe adás iránti igények elbírálásához
a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: NFAtv.) 23. § (2) bekezdésében, a Nemzeti
Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól szóló 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Hr.) 3. §-ában, valamint a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.)
68. § (8) bekezdésében előírt miniszteri nyilatkozat beszerzése érdekében
a) a védett természeti területet és Natura 2000 területet érintően, illetve
b) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
8. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott erdő, illetve erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterületet érintően
az állami földekért felelős helyettes államtitkárt írásban közvetlenül keresi meg.
 (2) Az NFA a miniszter irányítása alatt álló központi költségvetési szervvel történő vagyonkezelési szerződés megkötéséhez
az  NFAtv. 20.  § (3)  bekezdésében, illetve a  miniszter irányítása alatt álló központi költségvetési szervvel fennálló
vagyonkezelési szerződés rendes felmondással vagy közös megegyezéssel történő megszüntetéséhez a  Hr. 43.  §
(6) bekezdésében előírt miniszteri nyilatkozat beszerzése érdekében az állami földekért felelős helyettes államtitkárt
írásban közvetlenül keresi meg.
(3) Az  NFA a  társult vadászati jog hasznosításával kapcsolatos jognyilatkozatok megtételéhez a  vad védelméről,
a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 11. § (3) bekezdésében
előírt miniszteri nyilatkozat beszerzése érdekében az állami földekért felelős helyettes államtitkárt írásban közvetlenül
keresi meg. Az Erdészeti és Vadgazdálkodási Főosztály 21 munkanapon belül gondoskodik a miniszteri nyilatkozat
előkészítéséről. A  határidő a  megkeresés főosztályhoz érkezését követő naptól kezdődik, és nem számít bele
az esetleges hiánypótlás időtartama.
(4) A  Társaságoknak az  NFA-val történő vagyonkezelési szerződés kötéséhez, módosításához, illetve a  fennálló
vagyonkezelési szerződésének részleges vagy teljes megszüntetéséhez az  (1)  bekezdésben foglalt miniszteri
egyetértő nyilatkozaton túl elengedhetetlen a  jogszabály vagy társasági alapszabály vagy alapító okirat alapján
a Társaság tulajdonosi jogait gyakorló miniszter alapítói határozatának kiadása, melynek érdekében az NFA az állami
földekért felelős helyettes államtitkárt írásban közvetlenül keresi meg.
(5) Az alapítói határozat a Minisztérium mint a Társaság tulajdonosi joggyakorlója általi kiadmányozásának feltétele:
a) az érintett Társaság vezérigazgatójának aláírásával ellátott, határozott kérelem a  vagyonkezelői jogviszony
megszüntetésére, létesítésére vagy módosítására vonatkozóan,
b) a Társasági Felügyelő Bizottság határozata a  vagyonkezelői jogviszony megszüntetése, létesítése vagy
módosítása tárgyában,
c) ha törvény vagy jogszabály előírja, hozzájáruló miniszteri nyilatkozat vagy szakmai vélemény, illetve
d) az NFA kérelme.
(6) Az  NFA kérelme nyomán az  alapítói határozat kiadmányozásához szükséges, egy-egy példányban elkészülő,
az  (5)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti iratokat az  állami földekért felelős helyettes államtitkár szakmai irányítása
alatt álló Földvagyon-gazdálkodási Főosztály kéri be az  érintett Társaságtól, majd azok beérkezését követően
haladéktalanul átadja – az NFA kérelmével és a hozzájáruló miniszteri nyilatkozattal együtt – az Intézményfelügyeleti és
Perképviseleti Főosztálynak. Az alapítói határozat kiadmányozásának közvetlen előkészítése az Intézményfelügyeleti
és Perképviseleti Főosztály feladata.
(7) Ha a  kérelemben a  (4)  bekezdésben hivatkozott vagyonkezelési szerződés szerinti ingatlant érintően
az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályt közvetlenül keresik meg a Társaságokkal történő vagyonkezelési
szerződés megkötéséhez, illetve a fennálló vagyonkezelési szerződés – rendes felmondással vagy közös megegyezéssel
történő – megszüntetéséhez vagy módosításához szükséges alapítói határozat beszerzése érdekében, akkor
az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály intézkedik az alapítói határozat kiadásának előfeltételét jelentő
– az (5) bekezdésben foglalt iratok – Társaságtól történő beszerzése iránt, és erről értesíti a Földvagyon-gazdálkodási
Főosztályt.
(8) Ha a kérelem nem az NFAtv. hatálya alá tartozó, az NFA rábízott vagyoni körébe tartozó ingatlanra irányul, és az állami
földekért felelős helyettes államtitkárt keresik meg a Társaságokkal történő vagyonkezelési szerződés megkötéséhez,
illetve a fennálló vagyonkezelési szerződés – rendes felmondással vagy közös megegyezéssel történő – megszüntetése
céljából az ehhez szükséges alapítói határozat beszerzése érdekében, akkor a kérelmet a Földvagyon-gazdálkodási
Főosztály haladéktalanul átteszi az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályra további ügyintézésre.
(9) Az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály által elkészített – a miniszter által aláírt – alapítói határozatból
az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály – az  aláírt alapítói határozat főosztályra való visszaérkezését
követő 2 munkanapon belül – három eredeti példányt küld meg a  Földvagyon-gazdálkodási Főosztály részére.
A Földvagyon-gazdálkodási Főosztály – a szükség szerint az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján kiadott miniszteri
nyilatkozattal együtt – három példányt a Társaság részére, egy másolati példányt pedig az  NFA részére küld meg
a vagyonkezelési szerződés megkötéséhez, megszüntetéséhez vagy módosításához.
(10) A  miniszter által irányított intézmények és a  miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó Társaságok az  NFAtv.
hatálya alá tartozó, az  NFA rábízott vagyoni körébe tartozó ingatlanai esetében a  vagyonkezelési szerződések
megkötéséhez, megszüntetéséhez vagy módosításához szükséges miniszteri nyilatkozatokat a  Földvagyongazdálkodási Főosztály készíti elő, és azt a Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: SzMSz)
alapján terjeszti elő a miniszterhez, és felülvizsgálat előtt megküldi a szakmai felügyeletet ellátó főosztály, valamint
az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére is.
4. § A 3.  § (1)  bekezdésében meghatározott állami tulajdonból elidegenítéssel, területcserével, ingyenes tulajdonba
adással kikerülő ingatlanok, illetve vagyonkezelésbe adás iránti igények elbírálásához szükséges nyilatkozat
beszerzésére irányuló megkeresés adattartalmát és a megkereséshez csatolandó dokumentumokat az 1. melléklet
határozza meg.
5. § Ha a 3. § (1) bekezdés a) pontja alapján benyújtott megkeresésben szereplő földrészlet vonatkozásában a Földvagyongazdálkodási Főosztály megállapítja, hogy a kérelemben megjelölt ingatlan a védett természeti területek és értékek
nyilvántartásáról szóló 13/1997. (V. 28.) KTM rendelet [a továbbiakban: 13/1997. (V. 28.) KTM rendelet] szerint a Védett
Természeti Területek Törzskönyve, valamint az  európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű
területekkel érintett földrészletekről szóló 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet [a továbbiakban: 14/2010. (V. 11.)
KvVM rendelet] alapján nem minősül védett természeti területnek vagy Natura 2000 területnek, és így az NFAtv., a Hr.,
valamint a Tvt. szerinti miniszteri nyilatkozat kiadásának a  feltételei nem állnak fenn, erről a  kérelmet előterjesztő
NFA-t, illetve az ügyfelet írásban tájékoztatja.
6. § (1) A  Földvagyon-gazdálkodási Főosztály az  NFA megkeresését megvizsgálja abból a  szempontból, hogy a  tervezett
jogügylethez szükséges nyilatkozat megadásának – a  külön jogszabályokban foglalt – feltételei fennállnak-e, és
indokolással ellátva előkészíti a miniszteri nyilatkozat tervezetét. Ha az NFA megkeresése hiányos, vagy a miniszteri
nyilatkozat kiadásához további adat, információ szükséges, a Földvagyon-gazdálkodási Főosztály a hiánypótlására,
illetve az adatok közlésére hívja fel az NFA-t.
(2) A Földvagyon-gazdálkodási Főosztály 15 munkanapos határidő megjelölésével bekéri a miniszter szakmai irányítása
alatt álló, területileg illetékes központi államigazgatási szervnek, illetőleg helyi jelentőségű védett természeti területet
érintő megkeresés esetén a települési önkormányzat jegyzőjének szakmai véleményét.
(3) Amennyiben a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak szerint a  Hr. 3.  §-ában előírt miniszteri nyilatkozat az  Evt.
8.  § (4) és (5)  bekezdésében meghatározott erdő, illetve erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterület tekintetében szükséges, a Földvagyon-gazdálkodási Főosztály közvetlenül, elektronikus úton keresi meg
az  Erdészeti és Vadgazdálkodási Főosztályt szakmai állásfoglalás kérése céljából. Az  Erdészeti és Vadgazdálkodási
Főosztály –  elektronikus úton – keresi meg a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Erdészeti Igazgatóságát
állásfoglalás kérése kapcsán 5 munkanapos határidővel. Az egységes szakmai állásfoglalás elkészítésére az Erdészeti
és Vadgazdálkodási Főosztálynak 15 munkanap áll rendelkezésre, amit elektronikusan küld meg a  Földvagyongazdálkodási Főosztály részére.
(4) A határidő – annak lejárta előtt – indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 8 munkanappal meghosszabbítható.
Az  ügyintézési határidőbe nem számít be a  hiánypótlásra, illetve a  tényállás tisztázásához szükséges adatok
közlésére irányuló felhívás közlésétől, továbbá a – (2) bekezdésben foglalt – szakmai vélemény bekérésére irányuló
megkereséstől az annak teljesítéséig terjedő időszak.
(5) A Földvagyon-gazdálkodási Főosztály a miniszteri nyilatkozat tervezetét tartalmazó ügyiratot 15 munkanapon belül
készíti el, és az  SzMSz alapján terjeszti elő a  miniszterhez. A  miniszteri nyilatkozattervezetet a  3.  § (1)  bekezdés
b)  pontjában, valamint (2)  bekezdésében foglalt esetekben felülvizsgálat előtt megküldi az  érintett szervezeti
egységek részére is. A nyilatkozattervezet elkészítésére megállapított határidő az NFA megkeresésének a főosztályhoz
való megérkezése napját követő napon veszi kezdetét.
(6) Ha a (3) és (4) bekezdésen kívül kiemelt kormányzati döntéshez szükséges a miniszter nyilatkozata, abban az esetben
a  nyilatkozatot koordináló főosztály soron kívüli adatbekéréssel élhet a  miniszter szakmai irányítása alatt álló
szakfőosztályok, illetve területileg illetékes központi államigazgatási szervek, valamint a Társaságok irányába.
7. § Ha – a  3–6. §-ban foglaltaktól túlmenő esetekben – a  megkeresés tárgyát képező földrészlet több helyettes
államtitkár feladatkörét érinti (pl. közös tulajdonosi joggyakorlás), az NFA a megkeresését a Földvagyon-gazdálkodási
Főosztály részére küldi meg. Ezt követően a Földvagyon-gazdálkodási Főosztály megvizsgálja a kérelmet, és szükség
szerint bevonja az eljárásba az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályt, vagy továbbküldi a megkeresést
az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére.
8. § (1) Ha a  Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet eladására, cseréjére, ingyenes tulajdonba adására, vagyonkezelésbe
adására irányuló kérelmet ügyfél terjeszt a minisztériumhoz, azt a minisztérium ügyiratkezelésre feljogosított részlege
soron kívül átadja a Földvagyon-gazdálkodási Főosztály részére. A Földvagyon-gazdálkodási Főosztály a beérkezett
kérelmet érdemi vizsgálat nélkül – legkésőbb a kérelem beérkezését követő 5 munkanapon belül – átteszi az NFA
részére, egyidejűleg ezen intézkedéséről az ügyfelet tájékoztatja.
(2) Ha a  Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet eladására, cseréjére, ingyenes tulajdonba adására, vagyonkezelésbe
adására irányuló kérelmet az ügyfél a minisztérium területi szervénél terjeszti elő, a területi szerv a kérelmet érdemi
vizsgálat nélkül, legkésőbb a kérelem beérkezését követő 5 munkanapon belül átteszi az NFA részére, egyidejűleg
ezen intézkedéséről az ügyfelet tájékoztatja.
(3) Az NFA-nak a részére áttett kérelem kapcsán elsősorban azt kell megállapítani, hogy a kérelemben szereplő ingatlan
a  Nemzeti Földalapba tartozik-e, és azzal kapcsolatos kizárólagos tulajdonosi joggyakorlásra jogosult-e az  NFAtv.
alapján. Vitás esetekben, illetve közös tulajdonosi joggyakorlás esetén az NFA köteles együttműködni és egyeztetni
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: MNV Zrt.).
(4) Ha megállapításra kerül, hogy a kérelem tárgyát képező ingatlan kizárólag az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alatt
álló vagyoni körbe tartozik, az NFA a kérelmet soron kívül átteszi az MNV Zrt. részére, egyidejűleg ezen intézkedéséről
a  Földvagyon-gazdálkodási Főosztályt, valamint az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályt elektronikus
úton tájékoztatja.
(5) Ha megállapításra kerül, hogy a kérelemben szereplő földrészlet a Nemzeti Földalapba tartozik, vagy az MNV Zrt.-vel
közös tulajdonosi joggyakorlás alatt áll, az  NFA az  NFAtv.-ben és a  Hr.-ben foglalt előírások alapján megvizsgálja
a kérelem teljesíthetőségét, melyről tájékoztatja az ügyfelet.
(6) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott esetekben nem készül miniszteri nyilatkozat, a  nyilatkozat kiadásáért
felelős főosztály (a Földvagyon-gazdálkodási Főosztály vagy az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály)
az intézkedésekről és azok eredményéről, valamint a miniszteri nyilatkozat kiadása feltételeinek hiányáról tájékoztatja
az ügyfelet.
9. § A 3–8. §-ban foglaltak szerint kell eljárni, ha a megkeresés vagy a kérelem tárgya
a) olyan földrészlet, amely az ingatlan-nyilvántartás szerint több alrészletből áll, és azok valamelyikének művelési
ága szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, erdő, fásított terület vagy halastó, illetve amely
az Országos Erdőállomány Adattár (a továbbiakban: Adattár) részét képezi,
b) művelés alól kivett területként nyilvántartott olyan terület, amely a  Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet
mező-, erdőgazdasági tevékenységét szolgálja, vagy ahhoz szükséges [NFAtv. 1. § (1) bek. c) pont].
3. A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. vagyoni körébe tartozó ingatlanokat érintően kiadandó
miniszteri nyilatkozatok
10. § (1) Ha az  MNV Zrt. vagyoni körébe tartozó védett természeti terület vagyonkezelésbe adásához, cseréjéhez,
tulajdonjogának ingyenes átruházásához, illetve Natura 2000 terület vagyonkezelésbe adásához, értékesítéséhez,
cseréjéhez a Tvt. 68. § (8) bekezdésében, valamint az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Vtvhr.) 8. § (4) bekezdésében, 25. § (5) bekezdésében előírtak alapján az MNV Zrt.
vagy az ügyfél nyilatkozat beszerzése érdekében a miniszterhez fordul, az MNV Zrt. megkeresését, illetve az ügyfél
kérelmét (a továbbiakban együtt: kérelem) a  minisztérium ügyiratkezelésre feljogosított szervezeti egysége soron
kívül átadja az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni, ha a kérelem az MNV Zrt. vagyoni körébe tartozó ingatlant érintően
a  miniszter irányítása alatt álló központi költségvetési szervvel történő vagyonkezelési szerződés megkötéséhez,
illetve a  központi költségvetési szervvel fennálló vagyonkezelési szerződés – rendes felmondással vagy közös
megegyezéssel történő – megszüntetéséhez, továbbá a miniszter irányítása alatt álló központi költségvetési szerv
vagyonkezelésében lévő ingatlan értékesítéséhez a Vhtvr. 8. § (3) bekezdésében, 12. § (7) bekezdésében és a 25. §
(4) bekezdésében előírt egyetértő miniszteri nyilatkozat beszerzésére irányul.
(3) Gazdasági társaság esetén jogszabály vagy társasági alapszabály vagy alapító okirat alapján adható ki miniszteri
nyilatkozat.
11. § Ha az  MNV Zrt., illetve az  ügyfél a  10.  § (1) vagy (2)  bekezdésében meghatározott kérelmét a  minisztérium
területi szervénél terjeszti elő, a  területi szerv a  kérelmet köteles érdemi vizsgálat nélkül legkésőbb a  kérelem
beérkezését követő 5 munkanapon belül az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére áttenni s erről
az intézkedéséről a kérelmet előterjesztő MNV Zrt.-t vagy az ügyfelet tájékoztatni.
12. § (1) A  10.  § (1)  bekezdésében meghatározott kérelmet, valamint ha a  10.  § (2)  bekezdésében meghatározott kérelem
valamely nemzeti park igazgatóság vagyonkezelési szerződésének megkötésére, illetve vagyonkezelési szerződésének
– rendes felmondással vagy közös megegyezéssel történő – megszüntetésére irányul, azt az Intézményfelügyeleti és
Perképviseleti Főosztály soron kívül átteszi a Földvagyon-gazdálkodási Főosztálynak a miniszteri nyilatkozattervezet
elkészítése érdekében. A  miniszteri nyilatkozat tervezetének elkészítésére a  6.  § (1)–(2), (4)–(5)  bekezdéseiben
foglaltak irányadók.
(2) Ha a  Földvagyon-gazdálkodási Főosztály megállapítja, hogy a  kérelemben megjelölt ingatlan a  13/1997. (V. 28.)
KTM rendelet szerint a Védett Természeti Területek Törzskönyve, valamint a 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet alapján
nem minősül védett vagy Natura 2000 területnek, s így a Tvt., illetve a Vtvhr. szerinti miniszteri nyilatkozat kiadásának
a feltételei nem állnak fenn, erről a kérelmet előterjesztő MNV Zrt.-t, illetve az ügyfelet írásban tájékoztatja.
13. § (1) A 10. § (2) bekezdésében meghatározott kérelem esetében – kivéve ha az nemzeti park igazgatóság vagyonkezelési
szerződésének megkötésére, illetve vagyonkezelési szerződésének rendes felmondással vagy közös megegyezéssel
történő megszüntetésére irányul – a miniszteri nyilatkozat tervezetét 30 munkanapon belül az Intézményfelügyeleti
és Perképviseleti Főosztály készíti el, a központi költségvetési szerv szakmai felügyeletét ellátó helyettes államtitkár
irányítása alá tartozó főosztály írásbeli szakmai álláspontjainak figyelembevételével. A  nyilatkozattervezetet
tartalmazó ügyiratot az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály a minisztérium SzMSz-e alapján terjeszti elő
a miniszterhez.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott ügyintézési határidő a  kérelemnek az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti
Főosztályhoz való megérkezése napját követő napon veszi kezdetét. Az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti
Főosztály az  (1)  bekezdés szerinti főosztályt – az  ügyintézési határidő betartása érdekében megfelelő határidő
kitűzésével – a kérelem másolati példányával keresi meg a főosztályt irányító helyettes államtitkár útján. A megkeresett
főosztály a hiánypótlásra, illetőleg a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívást, továbbá
a  6.  § (2)  bekezdésében meghatározott szakmai vélemény bekérésére irányuló megkeresést közvetlenül jogosult
kibocsátani. Ez  esetben a  megkeresett főosztály az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályt a  felhívás,
illetőleg a megkeresés tényéről elektronikus úton köteles tájékoztatni.
(3) Ha az  érintett főosztályok a  megkeresés tárgyát képező földrészlet vonatkozásában egymásnak ellentmondó
álláspontot alakítottak ki, valamennyi megkeresett főosztály álláspontját tartalmazó iratnak az Intézményfelügyeleti
és Perképviseleti Főosztálytól az  egységes álláspont kialakításáért felelős főosztályhoz való megérkezését követő
5 munkanapon belül az SzMSz-ben megjelölt szakmai felügyeletet ellátó helyettes államtitkár – az érintett főosztályok
szakmai felügyeletéért felelős helyettes államtitkárok részvételével – egyeztetést köteles összehívni. Az egyeztetésről
emlékeztetőt kell készíteni.
(4) Az érintett főosztályok az egyeztetés eredményeként felülvizsgált szakmai álláspontjukat – a szakmai felügyeletükért
felelős helyettes államtitkár útján – az egyeztetés napját követő 5 munkanapon belül közlik az egyeztetést összehívó
helyettes államtitkárral.
(5) Az egyeztetés eredménytelensége esetén, vagy ha a felülvizsgált szakmai álláspontok alapján továbbra sem adható
ki egységes miniszteri nyilatkozat, az egységes álláspont kialakításáért felelős főosztály előterjesztést készít a Vezetői
Értekezletre.
(6) Az  egységes álláspont kialakításáért felelős főosztály a  Vezetői Értekezlet döntéséről haladéktalanul tájékoztatja
az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályt, amely főosztály a döntés alapján készíti el a miniszteri nyilatkozat
tervezetét tartalmazó ügyiratot, és azt az  SzMSz-ben foglaltak alapján, az  érintett minisztériumi főosztályok
irányításáért felelős helyettes államtitkárok jóváhagyásával terjeszti elő a miniszterhez.
14. § (1) Ha az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály a 10. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott kérelem alapján
nem tudja teljes bizonyossággal megállapítani azt, hogy a  kérelem tárgyát képező ingatlan kizárólag az  MNV  Zrt.
vagyoni körébe tartozik, ennek tisztázása érdekében – a  kérelem 12.  § (1)  bekezdés szerinti áttételét, illetve
a  főosztálynak a  13.  § (2)  bekezdése szerinti megkeresését megelőzően – megkeresi a  Földvagyon-gazdálkodási
Főosztályt, amely soron kívül, elektronikus úton beszerzi az NFA 9. § (3)–(4) bekezdésében foglaltak alapján kiadott
szakmai állásfoglalását az ingatlan esetleges Nemzeti Földalapba tartozásáról.
(2) Ha megállapításra kerül, hogy a  kérelemmel érintett ingatlan kizárólag az  MNV Zrt. vagyonkörébe tartozik,
a  Földvagyon-gazdálkodási Főosztály erről soron kívül, elektronikus úton tájékoztatja az  Intézményfelügyeleti
és Perképviseleti Főosztályt. Az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály az  elektronikus tájékoztatás
megérkezését követően a 12. § (1) bekezdésében, illetve a 13. §-ban foglaltak szerint jár el.
(3) Ha megállapításra kerül, hogy a  kérelemben szereplő ingatlan a  Nemzeti Földalapba tartozik, a  Földvagyongazdálkodási Főosztály erről tájékoztatja elektronikus úton az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztályt.
Ez  esetben nem készül miniszteri nyilatkozat, az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály a  Földvagyongazdálkodási Főosztály tájékoztatása alapján a kérelmet előterjesztő MNV Zrt.-t, illetőleg az ügyfelet tájékoztatja arról,
miszerint az ingatlan felett nem az MNV Zrt. gyakorolja a tulajdonosi jogokat, így a Vtvhr. szerinti miniszteri nyilatkozat
kiadásának feltételei nem állnak fenn.
4. Záró rendelkezések 15. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
16. § Hatályát veszti a Magyar Állam tulajdonában álló ingatlanokat érintő jogügyletekkel kapcsolatos előzetes miniszteri
nyilatkozatok kiadásának rendjéről szóló 5/2011. (II. 21.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2016. (II. 10.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium átalakításával összefüggő egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A HM átalakításával összefüggő feladatok 2. § (1) A HM Miniszteri Kabinet szervezete, feladatrendszere átalakul, és létszáma módosul.
 (2) A HM Társadalmi Kapcsolatokért Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság (a továbbiakban: HM TKHÁT Titkárság)
megszűnik, egyidejűleg a HM Parlamenti Államtitkári Titkárság feladatrendszere kiegészül a HM TKHÁT Titkárság
egyes feladataival.
(3) A HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) és a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály a HM közigazgatási
államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) közvetlen irányítása alól a HM jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes
államtitkár (a továbbiakban: HM JIHÁT) irányítása alá kerül át.
(4) A HM JIHÁT irányítása alatt nem önálló szervezeti egységként létrehozásra kerül a HM Jogi és Igazgatási Ügyekért
Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság.
(5) A HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság létszáma az (1) és (4) bekezdésben meghatározottak végrehajtása
érdekében módosul.
3. § A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a HM társadalmi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár
a) irányítása alá tartozó HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM), HM Nemzeti
Rendezvényszervező Hivatal (a továbbiakban: HM NRH) és HM Társadalmi Kapcsolatok Hivatal (a továbbiakban:
HM TKH) a HM parlamenti államtitkár (a továbbiakban: HM PÁT) irányítása, valamint
b) felügyelete alá tartozó Tábori Lelkészi Szolgálat (a továbbiakban: TLSZ) a HM PÁT felügyelete
alá kerül.
3. Létszámkeretek 4. § (1) A HM feladatrendszerének átalakításával a szervezeti struktúra úgy kerül megtervezésre és kialakításra, hogy
a HM létszáma – a miniszter személyét is beleértve – legfeljebb 518 fő legyen.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott létszámkereten belül a HM kabinetfőnök (a továbbiakban: HM KF) közvetlen
irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 33 fő. A HM PÁT közvetlen irányítása alá tartozó
személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 10 fő. A HM KÁT közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány
együttes létszáma legfeljebb 103 fő. A HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár
közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 53 fő. A HM védelemgazdaságért
felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 55 fő.
A HM JIHÁT közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 60 fő. A Honvéd Vezérkar
együttes létszáma legfeljebb 203 fő.
(3) A (2) bekezdésben engedélyezett létszámokat a HM KF-fel, a HM PÁT-tal, a HM KÁT-tal, a helyettes államtitkárokkal
és a Honvéd Vezérkar főnökével (a továbbiakban: HVKF) együtt kell érteni.
4. Az utasításban meghatározottakkal összefüggő szervezési feladatok 5. § (1) A szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2016. szeptember 30.
(2) Az átalakítás következtében esetlegesen kiválók felmentése kezdetének legkorábbi időpontja az utasítás
hatálybalépésének napja, legkésőbbi időpontja a szervezési időszak utolsó napja.
5. Működési alapokmányok előkészítése 6. § (1) A HM HIM, a HM NRH, a HM TKH és a TLSZ alapítóokirat-módosításának (a továbbiakban együtt: okiratok)
előkészítése során a honvédelmi szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.)
HM utasítás 6/A. §-a alapján az okiratokra vonatkozó javaslatok kidolgozását és azoknak a HM Tervezési és Koordinációs
Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) részére történő megküldését az  utasítás hatálybalépését követő második
munkanapig végzi el, azt követően az okiratok véleményeztetése, pontosítása és jóváhagyásra történő felterjesztése
2016. február 15-ig történik meg.
(2) A HM TKF a HM Szervezeti és Működési Szabályzatának módosítását (a továbbiakban: HM SZMSZ-módosítás), szakmai
véleményeztetésre történő előkészítését, szakmai véleményeztetését és véglegesítését 2016. február 12-ig, a HM
SZMSZ-módosítás miniszter által történő jóváhagyását és megküldését a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter és a miniszterelnök részére 2016. február 19-ig végzi el.
7. § (1) A HM TKF a HM KÁT feladatszabása alapján a munkaköri jegyzékekről, az állománytáblákról és a létszámgazdálkodásról
szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasítás 12. § (1) bekezdése alapján a HM munkaköri jegyzékének módosítására
(a  továbbiakban: HM MJHI) vonatkozó javaslatot az utasítás hatálybalépését követő munkanapig készíti elő, majd
gondoskodik arról, hogy a HM MJHI egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő felterjesztése az utasítás
hatálybalépését követő második munkanapig, jóváhagyása és a jóváhagyott HM MJHI kiadása az utasítás
hatálybalépését követő harmadik munkanapig megtörténjen.
(2) A HM MJHI hatálybalépésének legkésőbbi időpontja az utasítás hatálybalépését követő negyedik munkanap.
6. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. október 1-jén hatályát veszti.
 (2) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtását HM KÁT–HVKF együttes intézkedés szabályozza, amelynek
tervezetét a HM TKF főosztályvezetője az utasítás hatálybalépését követő kilencedik napig készíti elő.
 (3) A (2) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tartalmazza
a) ezen utasítás szerinti feladatátadások következtében a munkáltatói jogkörök jogutódlásával, az átadás-átvételkor
folyamatban lévő ügycsoportokkal és az azokhoz kapcsolódó jogutódlással kapcsolatos szabályokat és
b) ezen utasítás hatálya alá tartozó honvédségi szervezeteknek az utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó további
szakfeladatait.
(4) Ezen utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló jogszabály- és közjogi
szervezetszabályozó eszköz-módosítások tervezeteit az azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek
az utasítás hatálybalépését követő tizedik munkanapig készítik elő és küldik meg a HM JF részére.
(5) Az MH hadrendje szerinti szervezetek feladatrendszerének felülvizsgálatát követően azok esetleges átalakítására
vonatkozó, az utasítás végrehajtásával összefüggő javaslatát a HVKF a HM KÁT útján 2016. március 31-ig terjeszti fel
a miniszter részére.
9. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium, valamint az egyes honvédségi szervezetek társadalmi kapcsolatok
és  háborús kegyeleti tevékenységgel összefüggő szervezet átalakításának feladatairól szóló 64/2015. (XI. 12.)
HM utasítás 4. § (2) és (3) bekezdése.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1040/2015. (II. 10.) Korm. határozata a „Szakképzés a gazdaság szolgálatában” című koncepcióról.
A Kormány
 1. a  szakképzési feladat- és intézményrendszer, a  szakképzés szerkezetének átalakítása, a  gazdasági igényekkel
összehangolt, versenyképes iskolai rendszerű szakképzés biztosítása, az  intézményi finanszírozás hatékonyabb
megvalósítása és az  állami vagyonnal való felelős gazdálkodás érdekében elfogadja a  részére bemutatott,
a „Szakképzés a gazdaság szolgálatában” című koncepciót (a továbbiakban: Koncepció);
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét a  szakképzésről szóló 2011.  évi
CLXXXVII. törvény, valamint ezzel összefüggésben a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítását
célzó törvénytervezet kidolgozására és Kormány elé terjesztésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. március 31.
 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló
2011. évi CLV. törvény módosítását célzó törvénytervezet kidolgozására és a Kormány elé terjesztésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. március 31. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  egyházi intézményfenntartók és a  Magyar Kereskedelmi és
Iparkamara bevonásával alakítsa ki annak kereteit, hogy a szakképzést folytató intézmények minél hatékonyabban
tudjanak megfelelni a munkaerőpiac igényeinek;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31. 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával együttműködve tájékoztassa
a  Kormányt arról, hogy a  Koncepcióban foglalt intézkedések végrehajtása érdekében a  Magyar Kereskedelmi és
Iparkamara részéről milyen konkrét támogatói intézkedések szükségesek;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31. 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével egyetértésben a  Klebelsberg
Intézményfenntartó Központ fenntartásában többcélú intézmény egységeként működő szakképző iskolák
– a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
elrendelt – fenntartóváltásához szükséges intézmény-átszervezések elveit és részletes szabályait meghatározó
kormányrendelet-tervezetet dolgozza ki és terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2015. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1125/2011. (IV. 28.) Korm. határozata az Iparfejlesztési Közalapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi az
Iparfejlesztési Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra
hivatkozással, hogy a közalapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami
tulajdoni részesedés biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő, jogi személyiséggel rendelkező nonprofit
gazdasági társaságot kíván alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a nemzetgazdasági miniszternek az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, az MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján
gondoskodjon az 1. pont szerinti, a Közalapítvány általános jogutódjaként működő Iparfejlesztési Közhasznú
Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről, és a nemzetgazdasági miniszter részére az ehhez szükséges
meghatalmazás kiadásáról, továbbá a nemzetgazdasági miniszterrel az állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszüntetésre kerülő Közalapítvány céljainak megvalósítása érdekében annak feladatait
az Iparfejlesztési Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében a Közalapítvány vagyoni jogai és a
megszüntetésre irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei az Iparfejlesztési
Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak át; az Iparfejlesztési Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává váló, volt
közalapítványi vagyon kizárólag a megszűnt Közalapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és a társaság
megszűnése esetén is csak e céloknak megfelelően használható fel;
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány bírósági nyilvántartásból
való törlésének napjával azonos fordulónapon az Iparfejlesztési Közhasznú Nonprofit Kft.-re átszálló
közalapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Közalapítvány céljait megvalósító tevékenység
vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen az Iparfejlesztési Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
3. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával, a
2006. évi LXV. törvény 4. § (4) bekezdése alapján az Iparfejlesztési Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának
cégbírósági kezdeményezésével egyidejűleg, az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a
Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
a Közalapítványhoz vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban
közreműködő személyek kijelölése és a Közalapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése
szerinti, az Iparfejlesztési Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a 2. pont szerinti meghatalmazás kiadását követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az Ipar Műszaki Fejlesztéséért
Alapítványnak Iparfejlesztési Közalapítvánnyá történő átalakításáról szóló 1062/2004. (VI. 14.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
195/2017. (V. 30.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/678/3/2017. számú előterjesztésére – Protász Miklós
(névmódosítás előtti neve: Protász Mikola Pavlovics; születési hely, idő: Ungtarnóc [Szovjetunió], 1976. augusztus 7.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. május 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
267/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács Anitát
2017. július 15. napjától 2020. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
50/2011. (VI. 6.) VM rendelete az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 2. prioritási tengelye szerinti beruházási támogatások feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya, értelmező rendelkezések
1. § A rendelet hatálya – a vízi környezetvédelemmel kapcsolatos intézkedés kivételével – a Halászati Operatív Program
(a továbbiakban: HOP) 2. prioritási tengelyében meghatározott célok megvalósítását segítő támogatások
igénybevételére terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. akvakultúra: a vízi organizmusok – az Európai Halászati Alapból nyújtandó támogatásról szóló 2006. július 27-i
1198/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: EHA rendelet) 3. cikk d) pontja szerinti – művelése vagy
tenyésztése;
2. alintézkedés: az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló 2007. március 21-i 498/2007/EK bizottsági rendelet 3. mellékletében művelet
megnevezésű, támogatható tevékenységek;
3. beruházási támogatás: olyan nem terület-, illetve állatlétszám-alapú intézkedés, alintézkedés keretében
nyújtandó támogatás, amely legalább egy, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 9. § a) pontjában meghatározott beruházás – ideértve az immateriális javak beszerzését is –
megvalósítására irányul;
4. Bíráló Bizottság: az Irányító Hatóság által delegált személyekből és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) alkalmazottaiból álló bizottság, amely a rangsorba állított kérelmek alapján szakmai
javaslatot tesz a ponthatárra;
5. etetőcsónak: olyan kézi erővel, vagy függesztett motorral hajtott, zárt fedélzet nélküli csónak, amelyből kézi
erővel, vagy önürítéssel kijuttatható a halastavakban a takarmány vagy más anyag;
6. építési napló: az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet] 24. §-ának meghatározása szerint;
7. építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 8. pontja szerinti
helyhez kötött műszaki alkotás;
8. felmérési napló: a 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 28. §-ának meghatározása szerint;
9. gépváltozat: ugyanazon munkafolyamat elvégzésére alkalmas, de más típusú, az eredetitől legfeljebb 20%-kal
eltérő kapacitású gép vagy berendezés;
10. halászati ágazat: az EHA rendelet 3. cikk a) pontja szerinti ágazat;
11. halászati árbevétel: a halászati, a haltermelési és a halfeldolgozási tevékenységből származó nettó árbevétel;
családi gazdálkodók esetében a családi gazdaságot vezető, valamint a családi gazdaság tagjainak összes halászati
árbevétele;
12. halászati tevékenység: a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben (a továbbiakban: 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott 0312
(Édesvízi halászat) szakágazatba tartozó tevékenység;
13. halfeldolgozói tevékenység: az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
1020 (Halfeldolgozás, -tartósítás) szakágazatba tartozó tevékenység, valamint a 1085 (Készétel gyártása)
szakágazatba tartozó tevékenységek közül a fagyasztott halétel gyártása, a 1089 (M.n.s. egyéb élelmiszer
gyártása) szakágazatba tartozó tevékenységek közül a hal levét és kivonatát tartalmazó készítmények gyártása;
14. halgazdálkodási beruházás: az adózás rendjéről szóló törvénynek megfelelően bejelentett, az 1893/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet rendeletben meghatározott 0312 (Édesvízi halászat), 0322 (Édesvízi
halgazdálkodás), 1020 (Halfeldolgozás, -tartósítás) szakágazati tevékenységekhez kapcsolódó beruházások,
valamint a 1085 (Készétel gyártása) szakágazati tevékenységeken belül a fagyasztott halétel gyártásához, a 1089
(M.n.s. egyéb élelmiszer gyártása) szakágazati tevékenységek közül a hal levét és kivonatát tartalmazó
készítmények gyártásához kapcsolódó beruházás;
15. halgazdaság: az a termelési egység, amelyben haltermelési tevékenységet folytatnak;
16. halszállító gépjármű: az a közúti forgalomra alkalmas, első üzembe helyezésű gépjármű, amelyben a szállítható
személyek száma legfeljebb 3 fő, és amely a saját termelésű hal akvakultúra esetében élve, illetve – akvakultúrán
belül – intenzív rendszerek esetében élve, hűtve vagy fagyasztva történő szállítására van kialakítva, valamint az
előállított hal halfeldolgozáshoz és értékesítéshez nyújtandó támogatások esetében a saját feldolgozású hal
hűtve vagy fagyasztva történő szállítására alkalmas;
17. haltermelési tevékenység: az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
0322 (Édesvízi halgazdálkodás) szakágazatba tartozó tevékenység;
18. induló vállalkozás: a jogi személy, amennyiben a támogatási kérelem benyújtását megelőző 12 hónapon belül
kezdte meg haltermelési, halfeldolgozói vagy természetes vízi halászati tevékenységét, továbbá az egyéni
vállalkozó, amennyiben egyéni vállalkozói tevékenysége megkezdésének bejelentésére, illetve a mezőgazdasági
őstermelő, amennyiben a mezőgazdasági őstermelői igazolvány kiadására a támogatási kérelem benyújtását
megelőző 12 hónapon belül került sor;
19. intenzív haltermelő üzem: állandó vízátfolyással rendelkező haltermelő egység vagy vízvisszaforgató technológiát
használó haltermelő rendszer, amelyben a halneveléshez kizárólag teljes értékű haltakarmányt használnak;
20. intézkedés: az EHA rendelet 3. cikk j) pontja szerinti műveletek együttese;
21. kedvezőtlen adottságú területek: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások esetében a kedvezőtlen adottságú területek és az azokhoz tartozó települések
megállapításáról szóló 24/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben meghatározott területek;
22. kedvezményezett: az EHA rendelet 3. cikk l) pontja szerinti természetes vagy jogi személy;
23. kivitelezői árajánlat: árazatlan tervezői költségvetésre alapozott dokumentum, amelynek minden tétele
tartalmazza a munkanem mennyiségét, az egységnyi és összesített anyagköltséget, továbbá díjat, normaidőt,
ajánlattevő vállalkozónként az egységes rezsióradíjat, valamint indokolást amennyiben a kivitelezői árajánlat
eltér a tervezői költségvetés tételeitől és mennyiségeitől;
24. konvergencia terület: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben meghatározott konvergencia cél elérésére kijelölt,
legkevésbé fejlett régiók; Magyarországon a Közép-Magyarországi Régió kivételével minden régió területe;
25. környezetterhelést csökkentő beruházások: olyan beruházások, amelyek a halászati tevékenység, a haltermelés és
a halfeldolgozás során, illetve a haltermeléshez kapcsolódó telepi infrastruktúra által a környezetbe kibocsátott
szennyeződéseket csökkentik;
26. közvetlen halértékesítési lehetőség: a telephelyen megvalósított halértékesítő hely és a hozzá tartozó
infrastruktúra, amelyen keresztül a saját termelésű hal élve értékesíthető, kivéve a horgásztatással való értékesítés
infrastruktúráját;
27. lánctalpas kotrógép: speciális, legalább 700 mm szélességű lánctalppal rendelkező, 9–21 m hosszú gémkinyúlású,
20–30 t súlyhatár közötti hidraulikus forgó kotró tókarbantartó mocsárjáró gép, amelynek talajnyomása lehetővé
teszi a mély, iszapos talajon történő munkavégzést;
28. mikro-, kis- és középvállalkozás: az EHA rendelet 3. cikk f) pontja szerinti vállalkozás;
29. műszaki ellenőr: a 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. §-ának meghatározása szerint;
30. művelet: az EHA rendelet 3. cikk k) pontja szerinti projekt;
31. számlarészletező melléklet: a kivitelezési, értékesítési számlához kapcsolódó dokumentum;
32. támogatási intenzitás: a támogatási összeg és a jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa,
százalékos formában kifejezve;
33. telephely: az a haltermelési, illetve halfeldolgozói egység, a haltermeléshez, illetve a halfeldolgozáshoz tartozó
telepi infrastruktúrával együtt, amely önálló tartási vagy vágási hely azonosítóval vagy az illetékes hatóság által
kiállított érvényes működési engedéllyel rendelkezik; belvízi (természetes vízi) halászat esetében az ügyfél azon
telephelye, amelyhez a halászati tevékenység köthető;
34. telepi infrastruktúra: a haltermeléshez közvetlenül kapcsolódó egyéb létesítmények: magtárak, szerelőműhelyek,
szociális létesítmények, üzemanyagtöltő állomások, raktárak, gépszínek, ezek ellátásra szolgáló, telepen belüli
víz-, villany-, szennyvíz-, úthálózatok, a vagyonvédelmet szolgáló berendezések;
35. termelésbe vont új halfaj: azok a halfajok, amelyek halastavi vagy intenzív üzemi termelése Magyarországon még
nem vált általánossá; nem minősül új halfajnak:
a) halastavi haltermelés esetén a ponty (Cyprinus carpio), az amur (Ctenopharyngodon idella), a fehér busa
b) intenzív üzemi haltermelés esetén a szivárványos pisztráng (Oncorchynus mykiss), az afrikai harcsa (Clarias
gariepinus), a tokfélék családjába tartozó fajok és az angolna (Anguilla anguilla);
36. termelői csoport: a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
szövetkezet vagy korlátolt felelősségű társaság;
37. termelői infrastruktúra: a haltermelést közvetlenül szolgáló gépek, eszközök, valamint az alábbi létesítmények:
halastavak, telelő/tároló tavak, medencék, gátak, tómedrek, halágyak, táp- és lecsapoló csatornák,
vízkormányzást szolgáló műtárgyak, továbbá az intenzív haltermelő üzem létesítményei;
38. termelői szervezet: a halászati és akvakultúra termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i
104/2000/EK tanácsi rendelet II. címében meghatározott szervezet;
39. tervdokumentáció: mérnök- vagy építészkamarai névjegyzékben szereplő, az adott tervezési területre tervezési
jogosultsággal rendelkező tervező által ellenjegyzett építészeti-műszaki dokumentáció, amely az alkalmazott
létesítési és üzemelési technológiát bemutató tervlapokból és műszaki leírásból áll, valamint a tervezői
költségvetésben foglalt mennyiségek egyértelműen és pontosan, ellentmondásmentesen és teljes körűen
kiszámíthatók, illetve ellenőrizhetők belőle;
40. tervezői költségvetés: olyan, a tervdokumentációval való megfelelőséget a felelős tervező ellenjegyzésével igazolt
árazatlan költségvetés, amely tartalmazza a beruházás megvalósításához szükséges összes munkanem
megnevezését, munkaidőnormáját és mennyiségét, normagyűjtemény szerint tételenkénti bontásban;
41. tevékenység: a művelet azon részei, amelyeket a támogatási határozatban külön tételazonosító soron tartanak
nyilván.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakra a Tv. 9. §-a és az EHA rendelet 3. cikke az irányadó.
2. A támogatás jellege és mértéke 3. § (1) A támogatás vissza nem térítendő jellegű.
(2) Az egy támogatási kérelem benyújtásával igénybe vehető támogatás legmagasabb összege
a) konvergencia területek esetében természetes vízi halászat című intézkedés keretében 40 millió forint, más
intézkedés keretében 200 millió forint;
b) nem konvergencia területek esetében 60 millió forint, azzal, hogy természetes vízi halászat című intézkedéshez
nem vehető igénybe támogatás.
(3) Az igénybe vehető támogatás
a) legalább két éve működő vállalkozások esetében választható
aa) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két utolsó lezárt üzleti év halászati árbevétel átlagának
háromszorosa, vagy
ab) a támogatott beruházás aktiválását követő első két üzleti év tervezett halászati árbevétel átlagának
háromszorosa;
b) egy lezárt üzleti évvel rendelkező vállalkozások esetében a lezárt év halászati árbevételének háromszorosa;
c) induló vállalkozások esetében a támogatott beruházás aktiválását követő első két üzleti év tervezett halászati
árbevétel átlagának háromszorosa,
de legfeljebb a (2) bekezdésben foglalt összeg. Kettős könyvvitelt nem vezetők esetében a nettó árbevétel alatt
az adóalapba beszámító bevétel értendő.
(4) Az igényelhető támogatás mértéke:
a) az elszámolható kiadások legfeljebb 60%-a, amennyiben a beruházással érintett telephely konvergencia
területhez tartozik;
b) az elszámolható kiadások legfeljebb 40%-a, amennyiben a beruházással érintett telephely nem konvergencia
területhez tartozik;
c) a maximális támogatás-intenzitásnál kisebb mértékű támogatási igény esetén a hozzájárulás mértéke csak egész
szám lehet.
(5) Egy támogatási kérelem azonos intézkedésen belül több tevékenységre is irányulhat.
3. A támogatás meghirdetése 4. § Az MVH által kiadott közleményeket és az általa rendszeresített nyomtatványokat az MVH hivatalos honlapján kell
közzétenni.
4. Támogatási kérelem benyújtásának általános feltételei 5. § (1) Támogatási kérelmet az egyes támogatások részletes feltételeinél meghatározott ügyfél nyújthat be, aki megfelel az
államháztartásról szóló törvényben szabályozott rendezett munkaügyi kapcsolatoknak és nem áll
a) a SAPARD Program,
b) az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program,
c) a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv,
d) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program, illetve
e) a HOP
keretében nyújtott támogatásból való kizárás hatálya alatt.
(2) Az ügyfél önkéntes hiánypótlása – a benyújtás dátumától függetlenül – nem kerül feldolgozásra.
(3) Az ügyfél a mezőgazdasági őstermelői nyilvántartásba vételének igazolása céljából a mezőgazdasági őstermelői
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti az MVH-tól, hogy a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
megkeresése helyett a mezőgazdasági őstermelői igazolvány ügyfél által benyújtott másolata alapján állapítsa meg
a támogatásra való jogosultság fennállását.
(4) Ha a benyújtott támogatási kérelem formanyomtatványain szolgáltatott adatokból az elszámolható kiadások
összege, vagy a támogatási összeg nem állapítható meg, a kérelem hiánypótlásra történő felszólítás nélkül
elutasításra kerül.
(5) A támogatási formanyomtatványok
a) az ügyfélazonosító adatokat;
b) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat;
c) a beruházás típusától függő – a támogatási igényre vonatkozó adatokat tartalmazó – betétlapokat;
d) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatokat;
e) az értékelésre vonatkozó adatokat;
f) a támogatandó beruházásra vonatkozó információkat;
g) az ügyfélnek a vonatkozó feltételek megismerésére és tudomásulvételére vonatkozó nyilatkozatát; és
h) az ügyfél aláírását
tartalmazzák.
(6) Támogatási kérelmet 2011. július 1. és augusztus 31. között lehet benyújtani.
(7) Egy ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban egy intézkedésre konvergencia területenként
egy támogatási kérelmet nyújthat be. A támogatási kérelem konvergencia területenként több telephelyre
vonatkozhat.
(8) A támogatási kérelemhez mellékelni kell az 1. mellékletben felsorolt, a kérelemmel érintett intézkedésre vonatkozó
dokumentumokat.
5. A támogatási kérelem elbírálása 6. § (1) Az MVH a 3. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékelést követően rangsor állításával
támogatási javaslatot tesz az Irányító Hatóságnak. Az Irányító Hatóság a Bíráló Bizottság javaslatát követően
a ponthatár meghúzásával forrást allokál, amely alapján az MVH határozat formájában támogatási döntést hoz.
(2) A támogatási kérelmet csak a támogatási kérelmek benyújtási időszakának záró napját követően lehet elbírálni.
(3) A bírálat alapján létrejött pontegyenlőség esetén a rangsorban előnyt élvez az a támogatási kérelem, amelyet
korábban nyújtottak be.
(4) Ha a támogatási kérelem az egyes támogatásoknál meghatározott célkitűzések közül legalább egyet nem valósít meg,
az MVH a kérelmet elutasítja. 6. A művelet megkezdése és befejezése
7. § A művelet megvalósítását az ügyfél a támogatási kérelem benyújtását követően megkezdheti, a művelet egyes
önállóan értékelhető és elszámolható tevékenységeit a támogatási határozat jogerőre emelkedését megelőzően
befejezheti, a teljes művelet azonban a határozat jogerőre emelkedése előtt nem fejezhető be.
8. § (1) A művelet megkezdésének időpontja
a) gép, eszköz, berendezés, technológia beszerzése esetén a megrendelés (vételi szándék) írásban történő
bejelentése vagy az adásvételi szerződés megkötése, illetve a számlán szereplő teljesítés dátuma közül
a legkorábbi;
b) építési beruházás esetén a vállalkozási szerződés megkötésének napja, ennek hiányában, vagy közbeszerzés
esetén az építési naplóba történő első bejegyzés dátuma;
c) nem beruházási jellegű műveletek esetén
ca) a művelethez kapcsolódó tevékenységek megvalósításához kötődő vállalkozói szerződés megkötésének,
cb) a megrendelésnek,
cc) a felhívás írásban történő bejelentésének, vagy
cd) a tevékenység megvalósításához kapcsolódó beszerzésről, szolgáltatásról kiállított bizonylat teljesítésének
dátuma közül a legkorábbi.
(2) A művelet tervezéséhez és előkészítéséhez kötődő általános költségek felmerülése, illetve közbeszerzési
kötelezettség esetén annak megkezdése nem minősül a művelet megkezdésének.
(3) Ha egy művelet az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett tevékenységet is magában foglal, akkor a művelet
megkezdésének időpontja a korábban megkezdett tevékenység időpontjával egyezik meg.
9. § (1) A műveletet alkotó összes tevékenység lezárása (a továbbiakban: művelet befejezése), az alábbi okiratokkal igazolható
a) építési beruházás esetén a jogerős használatbavételi engedéllyel,
b) vízjogi engedélyköteles beruházás esetén a jogerős vízjogi üzemeltetési engedéllyel,
c) nem engedélyköteles építési és vízügyi beruházások esetén a műszaki átadás-átvételt igazoló dokumentummal,
d) egyéb esetben a gazdasági eseményről kiállított, igazoltan teljesített számviteli bizonylattal.
(2) A művelet befejezésének időpontja az utolsó halgazdálkodási beruházási tevékenység befejezésének dátuma, amely
a) gépbeszerzési tevékenység esetében az üzembe helyezés napja vagy eszközök esetében a teljes vételár
kiegyenlítésének napja;
b) építési beruházások esetében a használatbavételi vagy vízjogi üzemeltetési engedély jogerőre emelkedésének
napja;
c) nem engedélyköteles beruházások esetében a műszaki átadás-átvétel napja.
7. Kifizetési kérelem 10. § (1) Kifizetési kérelmet az az ügyfél nyújthat be, aki
a) rendelkezik az MVH által kibocsátott támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó jogerős
határozattal,
b) legkésőbb az első kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy a beruházást a támogatási
határozatban jóváhagyott beruházási érték legalább 50%-áig megvalósítja, és
c) eleget tesz az e rendeletben előírt feltételeknek.
(2) Az e rendelet hatálybalépését követően benyújtott támogatási kérelem alapján hozott támogatási határozat
alapján az első kifizetési kérelmet a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 6 hónapon belül kell
benyújtani.
(3) Kifizetési kérelem akkor nyújtható be és hagyható jóvá, illetve a megítélt támogatási összeg akkor fizethető ki, ha az
ügyfél nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás, adósságrendezés alatt, vagy a kérelmet benyújtó természetes
személy nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt.
(4) A (2) bekezdés szerinti feltétel nem teljesülése esetén a kifizetési kérelmet el kell utasítani. Az ügyfél az MVH által
a jogosulatlan részvételt megállapító döntés meghozatalát követően a Tv. 72. § (1) bekezdése alapján az e rendeletben
szabályozott támogatások igénybevételéből kizárásra kerül.
(5) Egy kifizetési kérelem benyújtási időszakban egy ügyfél egy intézkedésre egy kifizetési kérelmet nyújthat be.
(6) Kifizetési kérelmeket
a) 2011-ben november 1. és november 30.;
b) 2014-ig évente
ba) február 1. és február 28.,
bb) május 1. és május 31.,
bc) július 1. és július 31., valamint
bd) november 1. és november 30.;
c) 2015-ben február 1. és február 28.
között lehet benyújtani.
(7) A jóváhagyó támogatási döntés alapján legfeljebb 4 – kizárólag gépbeszerzést tartalmazó művelet esetében
legfeljebb 2 – kifizetési kérelem fogadható el. Az utolsó kifizetési kérelmet legkésőbb a művelet befejezését követően
megnyíló második kifizetési kérelem benyújtási időszakban kell benyújtani.
(8) A művelet elszámolásához benyújtott bizonylatok nem lehetnek korábbiak a támogatási kérelem benyújtásának
dátumánál.
(9) A támogatási kérelem benyújtásának dátuma és a támogatási határozat jogerőre emelkedésének dátuma közötti
teljesítésű bizonylatokkal az első kifizetési kérelemben el kell számolni.
8. Kiadások elszámolása, kifizetés 11. § (1) A kifizetési kérelemmel nem számolható el a támogatási döntéssel jóváhagyott mértéket meghaladó, illetve nem
a művelet végrehajtása érdekében felmerült kiadás.
(2) Amennyiben a támogatási kérelem alapján hozott támogatási döntés több kiadási tételt állapít meg, a döntés által
rögzített egyes támogatható kiadási tételek összegét a kifizetési kérelem azonos elszámolható kiadási tételéhez
tartozó kifizethető összege nem haladhatja meg.
(3) A kifizetés alapját csak az ügyfélnél felmerült kiadások képezhetik, amelyeket a művelet megvalósítása érdekében
teljesített gazdasági eseményről az ügyfél nevére kiállított, és pénzügyileg rendezett számla, vagy azzal egyenértékű
bizonylat igazol.
(4) A (3) bekezdésben foglalt kiadásokat a művelet megkezdése utáni gazdasági eseményről kiállított bizonylatok
igazolják. Ez a korlátozás nem vonatkozik a támogatási kérelem során az előkészítéshez kapcsolódóan közvetlenül
felmerült – 23. § (1) bekezdésében meghatározott – egyéb kiadásokra, amelyek esetében a támogatási kérelmek
beadási időszakának utolsó napját megelőző 12 hónapon belül kiállított bizonylat kerülhet elszámolásra.
(5) Egy bizonylat csak egy kifizetési kérelemhez számolható el.
(6) A bizonylatra a kedvezményezettnek legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásának napján el nem távolítható módon
rá kell írnia az ügyfél-regisztrációs számát, a támogatási határozat azonosító számát, valamint a „Támogatás
elszámolására benyújtásra került” rájegyzést, ennek hiányában az elszámoláshoz nem fogadható el.
(7) A kifizetési kérelemhez egyéb kiadások elszámolása esetén csak a Termékek és Szolgáltatások Osztályozási rendszere
szerinti kódot tartalmazó bizonylat fogadható el.
(8) A kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) az elszámolni kívánt gazdasági eseményről az ügyfél nevére kiállított számla másolatát;
b) a számla pénzügyi rendezését igazoló bizonylat másolatát; továbbá
c) az MVH által rendszeresített nyomtatványon szereplő számlaösszesítőt és tételrészletezőt, amelyek
tartalmazzák
ca) számlaösszesítő esetén a bizonylat azonosítóját, típusát, kiállítójának adószámát, a teljesítés időpontját,
a fizetés módját, a pénzügyi teljesítés időpontját, könyvvezetésre kötelezett személyek esetében
a könyvvezetésért felelős személy nevét és aláírását, a bizonylat devizanemét és a devizanemben
meghatározott nettó értékét, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat azonosítóját,
cb) tételrészletező esetén a számlatétel megnevezését, típusát, egyéb kiadások esetén TESZOR kódját,
a számlatétel nettó összegét, az áfa mértékét és ezek alapján az elszámolni kívánt összeget, a támogatási
döntésben megállapított kiadási sor támogatási döntés szerinti azonosítóját, amelyhez a tétel tartozik,
a számlatétel mennyiségét és mértékegységét.
(9) Támogatási, valamint kifizetési kérelem tekintetében a támogatási összeg számításának alapját
a) természetes személy, illetve az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény XIII. fejezete alapján alanyi
adómentességet választó adóalany kérelmező esetében a bruttó;
b) egyéb esetben a nettó
elszámolható kiadás képezi.
(10) Nem támogatható kiadások:
a) a támogatás elnyerése esetén fizetendő számszerűen meghatározott összegű, az összköltség vagy a támogatás
százalékában megállapított vagy bármilyen egyéb módon meghatározott sikerdíj;
b) a hal megfogására, gyűjtésére szolgáló eszközök (különösen: halászhálók) beszerzési költségei;
c) élőhal, haltakarmányok, továbbá halászati, illetve akvakultúra haltermékek beszerzési költségei;
d) az EHA rendelet 55. cikk (5) bekezdése szerinti kiadások.
(11) Az EHA rendelet 80. cikkének megfelelően a kedvezményezettek az elszámolás során jóváhagyott támogatás teljes
összegét megkapják. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás (beleértve a köztartozást és az alapok közötti
kompenzációt is) vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené ezeket
a kedvezményezettek számára kifizetendő összegeket.
12. § (1) A kifizetést az MVH az ügyfélnek az MVH-nál az ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott bankszámlájára
történő átutalással, forintban teljesíti a kifizetésről szóló döntés meghozatalától számított 30 napon belül.
(2) Az ügyfelek részére engedélyezett kifizetések teljes összege nem haladhatja meg a támogatási határozatban rögzített
támogatási összeget.
13. § (1) Az igénybe vett beruházási támogatás összegét kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfeleknek tőketartalékba
(lekötött tartalékba) kell helyezni, nem kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfeleknek az egyéb bevételek között kell
elszámolni saját könyvelésükben.
(2) Az ügyfél a döntéssel jóváhagyott művelettel összefüggő gazdasági eseményekről külön analitikát köteles vezetni
a kiadásai, illetve – amennyiben támogatási rendelet ahhoz joghatást fűz – a bevételei vonatkozásában.
(3) Az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt nem fizethető ki a támogatási döntéssel jóváhagyott támogatás
összegének 80%-át meghaladó összeg.
(4) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat
esetén, azt a bizonylaton szereplő (gazdasági) a teljesítés időpontját megelőző hónap utolsó napján érvényes,
a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által közzétett hivatalos középárfolyamon kell átszámítani forintra.
Az MNB által nem jegyzett pénznemben kifejezett összegeket a (gazdasági) teljesítés időpontját megelőző hónap
utolsó – az Európai Központi Bank által közzétett – hivatalos középárfolyamán kell euróra, majd az MNB hivatalos
árfolyamán kell forintra átszámítani.
(5) Idegen nyelven kiállított bizonylat, vagy dokumentum benyújtása esetében az ügyfélnek csatolnia kell magyar nyelvű
fordítást is. Amennyiben a tényállás tisztázása szükségessé teszi, az MVH az ügyfelet a dokumentum hiteles magyar
fordításának benyújtására hívhatja fel.
9. Az ügyfél által vállalt kötelezettség alanyának megváltozása
14. § Az ügyfél által a támogatás igénybevételével összefüggésben vállalt kötelezettségek teljesítésének időtartama alatt
az üzem egészének, illetve a kötelezettség vállalásával érintett részének átruházása csak a kötelezettségek
átvállalásával lehetséges. Az átvállalással az átadó mentesül a kötelezettségek alól.
10. Monitoring 15. § (1) Az ügyfél minden év február 1. és március 1. között köteles elektronikus úton, Ügyfélkapun keresztül adatszolgáltatást
teljesíteni a 4. mellékletben meghatározott adattartalomra
a) a támogatás első évében a támogatási határozat közlését követő időszakra, ezt követően
b) évente az előző benyújtás óta eltelt időszakra
vonatkozóan.
(2) Az adatszolgáltatási kötelezettség a támogatási határozat közlését követő évtől a kötelező üzemeltetési időszak végét
követő évig áll fenn.
(3) Az ügyfél adatszolgáltatása akkor tekinthető teljesítettnek, amennyiben minden támogatási határozattal rendelkező
intézkedése esetében eleget tett e rendelet szerinti monitoring adatszolgáltatási kötelezettségének.
(4) Az MVH a monitoring adatokra vonatkozóan az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését ellenőrzi, valamint helyszíni
ellenőrzés keretében vizsgálja az adatszolgáltatás pontosságát.
11. Vis maior 16. § (1) Az ügyfél által a támogatás igénybevételével összefüggésben vállalt kötelezettségek teljesítését meghiúsító
elháríthatatlan külső ok (vis maior) bekövetkeztét az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes
szabályokról szóló jogszabály alapján kell bejelenteni.
(2) Amennyiben a kötelezettség teljesítések osztatlan közös földtulajdon kimérése, kisajátítás vagy hasonló jellegű
hatósági intézkedés következtében lehetetlenné válik, a támogatásra jogosult erre irányuló kérelme alapján
a támogatási kérelemben vállalt, ezzel összefüggő kötelezettség teljesítése alól a lehetetlenülés időpontjától kezdődő
hatállyal mentesíthető. A hatósági intézkedés jellegétől és mértékétől függően a mentesítés részben vagy egészben
történhet.
(3) Többéves kötelezettségvállalás esetében az ügyfél kizárólag a vis maior esemény bekövetkezését követően
mentesíthető a további időszakra fennálló kötelezettségek alól, és a vis maior esemény befejeződéséig jogszerűen
igénybe vett támogatás visszafizetése alól mentesül.
12. A támogatásokra vonatkozó általános feltételek 17. § (1) A beruházási támogatások általános feltételei a következők:
a) a beruházás megvalósításának, üzemeltetésének helye a Magyar Köztársaság;
b) a támogatott beruházást a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől legalább az utolsó kifizetési kérelem
benyújtásától számított 5 évig rendeltetésének megfelelően, a vonatkozó engedélyek és előírások betartásával
kell használni, üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség);
c) az ügyfél vállalja, hogy az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás tárgyát – a 16. §-ban foglalt
kivétellel – nem idegeníti el és nem adja bérbe;
d) az ügyfélnek az üzemeltetési kötelezettség idejére rendelkeznie kell a támogatással megvalósuló létesítmény
üzemeltetésének lehetőségét – kizárólag az ügyfél részére – biztosító joggal;
e) a támogatással érintett ingatlannak a támogatási kérelem benyújtásakor per- és igénymentesnek kell lennie;
f) az ügyfél vállalja, hogy a 14. § szerinti esetben az átvállaló csak egy természetes vagy jogi személy lehet.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja alkalmazásában nem minősül igénynek az elővásárlási jog, az önkormányzatokat megillető
visszavásárlási jog, a banki jelzálogjog és az ahhoz kapcsolódó vételi jog.
(3) Nem jelenti az (1) bekezdés c) pontja szerinti üzemeletetési kötelezettség megszegését a beruházás tárgyának
a) jótállás,
b) amortizáció,
c) lopás,
d) működésképtelenné válás, vagy
e) használhatatlanná válás
esetén, saját forrásból azonos rendeltetésű, azonos vagy magasabb műszaki tartalommal rendelkező tárgyi eszközre
történő cseréje az MVH-hoz a beruházás tárgyának cseréjét igazoló dokumentumok másolatának egyidejű
benyújtásával.
(4) Az (1) bekezdés d) pontja alól kivételt jelent, ha a beruházás kizárólag halastavak, telelő- vagy tárolótavak vízellátását
szolgáló feltöltő, illetve lecsapoló csatornát érint.
18. § (1) A kizárólag gépbeszerzést tartalmazó műveletet a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 1 éven
belül, minden egyéb beruházást a támogatási döntés jogerőre emelkedésétől számított 2 éven belül meg kell
valósítani.
(2) Az ügyfél köteles a támogatási döntéssel jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 80%-át teljesíteni
az (1) bekezdésben meghatározott időn belül. Kivételt képez ez alól a közbeszerzéssel megvalósuló beruházás addig
a mértékig, ameddig azt a közbeszerzés eredménye indokolja.
19. § (1) A támogatási kérelemhez eredeti formában, vagy hiteles másolatok formájában mellékelni kell:
a) ha a beruházás nem saját tulajdonú vagy más személy olyan jogával terhelt ingatlanon valósul meg, amely
a beruházás megvalósítását, illetve az üzemeltetési kötelezettség lejártáig annak használatát korlátozza vagy
kizárja, azt a teljes bizonyító erejű okiratot, amely igazolja, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az okiratban
feltüntetett ingatlanon megvalósítani és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni;
b) tervdokumentációt, tervezői költségvetést;
c) jogerős építésügyi hatósági engedély vagy bejelentés vagy jogerős vízjogi létesítési vagy jogerős közlekedés
hatósági engedélyt, amennyiben nem engedélyköteles a beruházás az illetékes hatóság erre vonatkozó
nyilatkozatát;
d) minden elszámolni kívánt kiadáshoz legalább két – egy elfogadott és egy vagy több el nem fogadott – árajánlatot;
e) kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében az utolsó két lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolót,
kettős könyvvitelt nem vezetők esetében az utolsó két év adóbevallását, egy lezárt üzleti évvel rendelkezők
esetében a lezárt évre vonatkozó éves beszámolót vagy adóbevallást;
f) építményenként csatolni kell az MVH által rendszeresített formanyomtatványon az elszámolni kívánt építmények
vonatkozó adatait;
g) az elfogadott és el nem fogadott árajánlatok kivitelezői költségvetéseit;
h) a gazdálkodó szervezet fennállását igazoló hiteles okiratot (különösen cégkivonat, nyilvántartásba vételről szóló
igazolás hiteles másolata);
i) a fennállást igazoló okiratban meghatározott képviselőtől eltérő képviselet esetén a gazdálkodó szervezet
képviselőjének aláírási jogosultságát igazoló – közokiratnak vagy teljes bizonyító erejű magánokiratnak
minősülő – okiratot.
(2) Az (1) bekezdés b)–c) pontjában feltüntetett dokumentumokra vonatkozóan hiánypótlásnak nincs helye.
(3) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben a drágább árajánlatot szerepelteti elszámolható költségként, úgy azt
köteles megindokolni. Az árajánlatok nem származhatnak az ügyfél saját vagy kapcsolt vállalkozásától vagy olyan
vállalkozástól, amelyben az ügyfél tulajdoni hányaddal rendelkezik, vagy olyan vállalkozástól, amelyben valamely
természetes vagy jogi személy úgy rendelkezik tulajdoni hányaddal, hogy közben a támogatási kérelmet benyújtó
társaságban is, ugyanez a feltétel vonatkozik a kivitelezőkre és a beszállítókra. Az építmények elszámolható költségeit
a támogatási kérelemben az elfogadott kivitelezői árajánlat alapján kell meghatározni. Amennyiben az előbbiekben
leírt tulajdonosi átfedés tapasztalható, úgy az érintett dokumentumra vonatkozó hiánypótlásnak nincs helye.
20. § Építéssel járó tevékenységek esetén az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a jogerős használatbavételi
engedélyt, vízi létesítmények esetében a jogerős vízjogi üzemeltetési engedélyt, közlekedési hatósági engedéllyel
rendelkező utak esetében a jogerős forgalomba helyezési engedélyt.
13. Gépberuházásokra vonatkozó külön rendelkezések 21. § (1) Gépberuházás esetén kizárólag olyan első üzembe helyezésű gépek, technológiai berendezések beszerzése és
helyszíni beépítése támogatható,
a) amelyek közvetlenül a támogatható tevékenységekhez kapcsolódnak;
b) amelyekhez kapcsolódóan az ügyfél rendelkezik a teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi, garanciális
és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal, beleértve a gépet, illetve eszközt gyártó
minőségi megfelelőségi nyilatkozatát is, valamint rendelkezik a gyártó, vagy forgalmazó által kiadott egyedi
azonosítóval; és
c) amelyeknek gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig 2 évnél több nem telt el.
(2) A támogatási kérelem módosítására a gép, technológiai berendezés tekintetében az ügyfélnek a kifizetési kérelem
benyújtásakor van lehetősége. Kizárólag a támogatási határozatban szereplő gépekkel, technológiai berendezésekkel
egyenértékű gépek, technológiai berendezések beszerzése támogatható a kifizetési kérelem elbírálása során.
Egyenértékűnek kell tekinteni azt a gépet, technológiai berendezést, amely a támogatási határozatban szereplő
géppel azonos gépváltozathoz tartozik.
(3) A támogatási kérelem módosítása esetén a 13. § (3) bekezdésében foglalt feltételt a támogatási döntéssel jóváhagyott
elszámolható kiadások összegére vonatkozóan kell teljesíteni.
14. Építési beruházásokra vonatkozó külön rendelkezések 22. § (1) Építési beruházások esetében a támogatási kérelemhez mellékelni kell az építményenkénti költségvetés-összesítőt,
amely az egyes építmények összes költségét alvállalkozónkénti bontásban tartalmazza.
(2) Építési beruházás esetén az adott tevékenységi területre jogosultsággal rendelkező építési műszaki ellenőr
alkalmazása, építési és felmérési napló vezetése akkor is kötelező, ha a beruházás nem építési engedély köteles.
(3) Az árajánlatok valódiságát és realitását az MVH ellenőrzi és hiánypótlásra szólítja fel az ügyfelet, amennyiben
a) a tervezői költségvetés, vagy a kivitelezői árajánlat a tervtől eltérő mennyiségekkel számol;
b) a normaidő elmarad az építési normagyűjteményben rögzítettől;
c) egy kivitelezői árajánlat több rezsióradíjjal számol; vagy
d) a kivitelezői árajánlat az építési normagyűjtemény felett áraz, akár díjat, akár anyagot, akár gépköltséget.
(4) Amennyiben az ügyfél a hiánypótlást nem megfelelően teljesíti, vagy a megadott határidőn belül nem teljesíti,
a támogatási kérelem elutasításra kerül.
(5) Az eredeti műszaki tartalom nem változhat a támogatási kérelemben benyújtott tervdokumentációhoz és tervezői
költségvetéshez képest, kivéve, ha a tervdokumentáció kiviteli tervekké történő feldolgozása során vagy a kivitelezés
során gazdaságosabb, korszerűbb megoldások alakíthatók ki. A módosítás nem érintheti a támogatott célterületet,
nem növelheti a támogatás összegét, nem jelenthet visszalépést technológia és termelékenység tekintetében
a támogatási kérelem mellékleteként dokumentált tervhez képest. A módosításra az ügyfélnek kifizetési kérelem
benyújtásával egyidejűleg van lehetősége.
(6) A (5) bekezdés szerinti módosító kérelemhez az ügyfélnek mellékelnie kell
a) a módosított tervdokumentációt,
b) a módosított kivitelezői költségvetést,
c) a tervezői indokolást a módosítás szükségességéről,
d) a tervezői nyilatkozatot, hogy a módosítás az eredeti technológia színvonalát, és az eredeti termelékenységet
megtartja, továbbá
e) a hatóság módosított vagy a módosítást jóváhagyó építésügyi hatósági engedélyét vagy vízjogi engedélyét,
amennyiben az engedélyköteles. (7) A kifizetési kérelem benyújtásakor építési beruházás esetén az elszámolni kívánt bizonylathoz csatolni kell
a benyújtott és elfogadott kivitelezői költségvetés szerinti bontású számlarészletező mellékletet.
15. Egyéb elszámolható kiadásokra vonatkozó rendelkezések 23. § (1) A beruházás megvalósításához közvetlenül kapcsolódóan az alábbi egyéb kiadások után vehető igénybe támogatás:
a) a támogatási kérelemben szereplő építési beruházások tervezői költségei;
b) az engedélyezési eljárás díja;
c) a szabadalmi jogok és licencek ellenértéke;
d) a pályázati tanácsadás díja;
e) a műszaki ellenőr díja;
f) a környezeti hatástanulmány díja, amennyiben azt a hatóság kötelezően előírta;
g) a közmű-hozzájárulási, illetve közműfejlesztési díjak;
h) a kötelező arculati elemek költségei;
i) a régészeti felmérés vagy szakértői vélemény költségei;
j) a közbeszerzési eljárás lefolytatásának szakértői és közzétételi költségei.
(2) Az (1) bekezdés szerint elszámolni kívánt kiadások összegét fel kell tüntetni a támogatási kérelemben.
(3) Az (1) bekezdés szerinti összeg nem lehet több, mint a művelet (1) bekezdés szerinti kiadások nélkül számított és
jóváhagyott kiadásainak 6%-a, amennyiben a támogatási kérelem építési kiadásokat is tartalmaz, illetve 3%-a,
amennyiben a támogatási kérelem építési kiadásokat nem tartalmaz.
(4) Az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében nem kell csatolni az árajánlatokat.
(5) Az e rendelet hatálybalépését követően benyújtott támogatási kérelem alapján hozott támogatási határozat alapján
– az utolsó kifizetési kérelem kivételével – az (1) bekezdés szerinti kiadás csak abban az esetben számolható el, ha
a kifizetési kérelemben az (1) bekezdésen kívüli kiadás is elszámolásra kerül.
16. Közbeszerzés 24. § (1) Amennyiben az ügyfél az adott tevékenység vonatkozásában közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett, vagy
a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényt (a továbbiakban: Kbt.) önként alkalmazza, a közbeszerzési eljárást
megindító felhívás, illetve hirdetmény „az aktába rendelt hivatkozási szám” rovatában hivatkozási számként fel kell
tüntetnie az ügyfél Tv. szerinti regisztrációs számát.
(2) Az ügyfél köteles
a) a közbeszerzési eljárást megindító, illetve módosító felhívást, illetve hirdetményt az annak megküldését, illetve
megjelenését bizonyító dokumentumokkal,
b) az eredményről szóló tájékoztatót vagy tájékoztatókat, illetve – ha a Kbt. az eljárásra nem írja elő az eredményről
szóló tájékoztató közzétételét – az írásbeli összegezést az annak megküldését bizonyító dokumentumokkal,
c) a szerződésmódosításról szóló hirdetményt, és
d) a szerződés teljesítéséről szóló hirdetményt,
annak megjelenését – közbeszerzési eljárást indító hirdetmény közvetlen megküldése esetében a megküldést –
követő 5 napon belül az MVH részére benyújtani.
(3) Az ügyfél a közbeszerzési eljárás lefolytatásának teljes dokumentációját köteles benyújtani, és a Kbt. hatálya alá
tartozó esetekben nyilatkozni arról, hogy a közbeszerzési eljárást lefolytatta.
(4) Ha a közbeszerzési eljárás megindítását az ügyfél igazolta, a művelet megvalósításának – a 18. § (1) bekezdésében
foglalt – határideje gépbeszerzés esetén 6 hónappal, építési beruházás esetén 12 hónappal meghosszabbodik.
(5) Ha az ügyfél ellen a Közbeszerzési Döntőbizottság EHA támogatással összefüggő jogorvoslati eljárást indít, az ügyfél
köteles ezt a körülményt az MVH-nak bejelenteni. A bejelentést a
Kbt. 330. § (1) bekezdésében meghatározott értesítés közlését követő munkanapon az MVH által rendszeresített
nyomtatványon kell megtenni.
(6) Az (5) bekezdés alapján az MVH a támogatási és a kifizetési kérelem elbírálását felfüggeszti. Az MVH a kérelem
elbírálását a Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatának vagy a közbeszerzési ügy befejezését eredményező
végzésének a Kbt. 343. § (1) bekezdésében előírt közlését követően folytatja.
17. Jogkövetkezmények 25. § (1) A 18. § (2) bekezdésében foglalt előírás megsértése esetén a kifizetési kérelmekkel jóváhagyható támogatást 20%-kal
csökkenteni kell. Amennyiben az elszámolható kiadások teljesülésének mértéke az utolsó kifizetési kérelem alapján
sem éri el a 10. § (1) bekezdés b) pontjában nyilatkozatban vállalt mértéket, az utolsó kifizetési kérelem elutasításra
kerül, az ügyfélnek a már igénybe vett teljes támogatási összeget az intézkedésben való jogosulatlan részvétel
szabályai szerint vissza kell fizetnie. Az ügyfél az MVH által a jogosulatlan részvételt megállapító döntés meghozatalát
követően a Tv. 72. § (1) bekezdése alapján az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások igénybevételéből kizárásra
kerül.
(2) Az MVH a kérelemnek – a 6. § (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a nem megfelelés által érintett részét elutasítja.
Kifizetési kérelem esetén az elutasított kiadás a 10. § (6) bekezdése szerinti soron következő időszakban ismételten
benyújtható.
26. § (1) Ha az ügyfél a kötelező üzemeltetési időszak alatt megszegi
a) az akvakultúra termelő beruházásaihoz nyújtandó támogatások esetében a 28. § (3) bekezdésében,
b) halfeldolgozás esetében a 34. § (2) és (7) bekezdésben,
c) belvízi halászat esetében a 31. § (2) bekezdésében
foglalt előírásokat, akkor a kifizetett támogatás vonatkozásában az intézkedésben való jogosulatlan részvételről
az MVH döntést hoz. Az ügyfél az MVH által a jogosulatlan részvételt megállapító döntés meghozatalát követően
a Tv. 72. § (1) bekezdése alapján az e rendeletben szabályozott támogatások igénybevételéből kizárásra kerül.
(2) Amennyiben
a) a beruházás befejezését követő év és az üzemeltetési kötelezettség utolsó éve között az évenkénti átlagos
foglalkoztatotti létszám összegének átlaga nem éri el a támogatási kérelemben vállalt létszám 75%-át, az ügyfél
köteles a kifizetett támogatási összeg munkavállalónként 2%-át;
b) az ügyfél halászati árbevételének a beruházás befejezését követő három éven belül realizált átlagos növekménye
a vállaltakhoz képest 75% alatt van, akkor köteles az ezt meghaladó csökkenésen túl százalékpontonként
a kifizetett támogatási összeg 2%-át;
az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerint visszafizetni.
(3) A (2) bekezdés a) pontja esetén mind az évenkénti, mind az összes átlag számításánál kapott eredmény tört szám
esetén felfelé kerekítendő a létszám. II. FEJEZET
AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAPBÓL AZ AKVAKULTÚRÁBA TÖRTÉNŐ TERMELŐ BERUHÁZÁSOKRA VONATKOZÓ
INTÉZKEDÉS RÉSZLETES FELTÉTELEIRŐL
18. A támogatás célja 27. § A támogatás célja a HOP 2. tengely alábbi alintézkedéseinek megvalósítása:
a) 1. alintézkedés: termelési kapacitás növelése új halgazdaságok építésével;
b) 2. alintézkedés: a termelésben meglévő gazdaságok korszerűsítése vagy bővítése;
c) 3. alintézkedés: halkeltetők építése, bővítése, korszerűsítése.
19. A támogatás igénybevételének feltételei 28. § (1) Az Európai Halászati Alapból az akvakultúrába történő termelő beruházásokra nyújtott támogatásra (a továbbiakban:
termelő beruházási támogatás) jogosult
a) a mezőgazdasági őstermelő,
b) a Magyarországon bejegyzett egyéni vállalkozó, egyéni cég, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság,
és szövetkezet, ha
ba) a 2. § (1) bekezdés 28. pontja alapján mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősül; valamint
bb) 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztat, vagy 200 millió euró árbevételnél kevesebbel rendelkezik;
amennyiben haltermelési tevékenységet folytat, vagy az igényelt termelő beruházási támogatásnak köszönhetően
fog haltermelési tevékenységet folytatni; és eleget tesz a Tv. szerinti ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentkezésen
túl a tartási helyek, a tenyészetek és az ezzel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszerről szóló
miniszteri rendelet szerinti Tenyészet Információs Rendszerbe (TIR) történő bejelentési kötelezettségének.
(2) A támogatási kérelemnek közvetlenül haltermelési tevékenységre kell irányulnia.
(3) Halastavak, intenzív haltermelő üzemek építése és felújítása esetén a támogatott beruházásokon kizárólag
haltermelési tevékenység folytatható a kötelező üzemeltetési időszak végéig.
(4) Önálló gépberuházási projektként kizárólag a 2. mellékletben felsorolt speciális halászati gépek, eszközök,
berendezések támogathatóak.
(5) Halszállító gépjármű beszerzésére termelő beruházási támogatásra vonatkozó kérelmet benyújtani csak termelői
infrastruktúrát érintő beruházással együtt lehetséges; a támogatott gépjármű nettó bekerülési értéke nem lehet több
mint a termelői infrastruktúra beruházás nettó értékének 50%-a. A támogatandó gépjármű kötelező felszerelései,
valamint az opcionálisan választható biztonsági felszerelések, berendezések támogathatóak, kényelmi felszerelések,
berendezések közül csak a klímaberendezés támogatható.
(6) Mezőgazdasági vontatók beszerzésére az (5) bekezdés feltételei alkalmazandóak.
(7) Induló vállalkozások esetén a haltermelő telep irányítójának megfelelő szakmai képesítéssel (szakirányú felsőfokú
végzettség, vagy a 31 6272 01 Halász, vagy a 31 624 01 0000 00 00 Halász, haltenyésztő OKJ szerinti szakképesítés, vagy
az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett, a fenti
szakképesítésekkel egyenértékű szakképesítés), vagy 3 éves halászati szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie.
(8) Erőgépek legfeljebb 125 kW teljesítményig, talajművelő eszközök közül a tárcsák és boronák támogathatók, legfeljebb
80 kW vonóerő igényig.
(9) Amennyiben az ügyfél új, a területileg illetékes természetvédelmi hatóság által igazoltan a természetes növény- és
állatvilágra veszélyt nem jelentő ún. termelésbe vont új halfajt kíván bevonni a termelésébe a termelő beruházási
támogatás által, abban az esetben adható a rendelet 3. melléklet Akvakultúra 2.1. értékelő táblázat 1.3. „Termelési
struktúra” szempontjára pont, amennyiben csatolásra kerül az 1. melléklet 1.3.2. pontjában foglalt dokumentum.
(10) Amennyiben az ügyfél kedvezőtlen adottságú területen kíván beruházást megvalósítani, úgy a 3. melléklet
Akvakultúra 2.1. Kiválasztási kritériumok Horizontális szempontok környezetvédelemmel kapcsolatos részénél
a támogatási kérelem értékelése során a maximális 10 pontot kell megállapítani.
(11) Lánctalpas kotrógép beszerzésére termelő beruházási támogatást
a) a legalább 200 hektár összes üzemelő halastó területtel rendelkező ügyfél,
b) a HOP 2007–2013-as időszakában egy alkalommal
nyújthat be.
(12) A tavak folyamatos karbantartását biztosító lánctalpas kotrógép a termelő infrastruktúra részének tekintendő.
20. Támogatható tevékenységek 29. § Az akvakultúrába történő termelő beruházásokra vonatkozó intézkedésen belül az alábbi értékhatárig vehető igénybe
termelő beruházási támogatás:
a) új haltermelő telephely létrehozása, a hozzá tartozó termelési és telepi infrastruktúrával együtt legfeljebb
200 millió forint támogatási igényig,
b) termelői infrastruktúra – beleértve a halastavakat és egyéb vízi létesítményeket – értéknövelő felújítása, bővítése,
korszerűsítése, fejlesztése, legfeljebb 120 millió forint támogatási igényig,
c) halszállító gépjármű és a mezőgazdasági vontató a 28. § (5) és (6) bekezdése alapján,
d) környezetterhelést csökkentő beruházások legfeljebb 50 millió forint támogatási igényig,
e) közvetlenül a munkakörülmények javítását szolgáló beruházások esetén, legfeljebb a folyamatosan, teljes
munkaidőben foglalkoztatottak létszáma alapján, alkalmazottanként legfeljebb hét, de önálló szociális épület
esetében összesen legalább tizennyolc négyzetméter bruttó alapterületig, és 10 millió forint támogatási
igényig,
f) önálló gép- és eszközbeszerzés projekt esetén legfeljebb 50 millió forint támogatás igényig,
g) telepi infrastruktúra értéknövelő felújítása, bővítése, korszerűsítése, fejlesztése, legfeljebb 30 millió forint
támogatási igényig,
h) közvetlen halértékesítési lehetőség kialakításának beruházásai legfeljebb 10 millió forint támogatási igényig.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAPBÓL A TERMÉSZETES VÍZI HALÁSZAT CÍMŰ INTÉZKEDÉSHEZ NYÚJTANDÓ
TÁMOGATÁSOK RÉSZLETES FELTÉTELEIRŐL
21. A támogatás célja 30. § E rendelet alapján a természetes vízi halászati felszerelések beszerzésére és korszerűsítésére vehető igénybe
támogatás.
22. A támogatás igénybevételének feltételei 31. § (1) Támogatási kérelem benyújtására jogosult az a Magyarországon bejegyzett egyéni vállalkozó, egyéni cég, jogi
személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, szövetkezet, aki, vagy amely magyarországi halászati vízterületen
a halászati jog tulajdonosa, vagy haszonbérlője és azon a halászati tevékenységet kereskedelmi célból folytatja.
(2) A támogatási kérelemnek az édesvízi halászati tevékenységre kell irányulnia és a támogatott beruházásokkal kizárólag
ez a tevékenység folytatható a kötelező üzemeltetési időszak végéig.
(3) Nem támogatható a hal megfogására szolgáló eszközök (halászháló), új halászhajó vagy csónak vásárlása vagy azok
cseréje, valamint a rekreációs célú halászat.
23. Támogatható tevékenységek 32. § E rendelet alapján a halászati eszközök beszerzésére, felújítására vehető igénybe támogatás. Így különösen szelektív
halászatot segítő eszközök, a megfogott hal biztonságos tárolására szolgáló eszközök, a 12 méternél rövidebb
fedélzettel és vontatott hálóval nem rendelkező halászcsónakok és a halászcsónakokhoz tartozó (maximum 30 kW-os)
külmotor beszerzésére, felújítására.
IV. FEJEZET
AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAPBÓL A HALFELDOLGOZÁSHOZ ÉS ÉRTÉKESÍTÉSHEZ NYÚJTANDÓ
TÁMOGATÁSOK INTÉZKEDÉS RÉSZLETES FELTÉTELEIRŐL
24. A támogatás célja 33. § A támogatás célja új halfeldolgozó kapacitások létrehozása; illetve a meglévő halfeldolgozó kapacitások bővítése,
fejlesztése, korszerűsítése az alábbi alintézkedések megvalósításával:
a) 1. alintézkedés: halfeldolgozó kapacitás növelése (új egységek építése, vagy meglévő egységek bővítése);
b) 2. alintézkedés: halfeldolgozó egységek fejlesztése, korszerűsítése.
25. A támogatás igénybevételének feltételei 34. § (1) Támogatásra jogosult a Magyarországon bejegyzett egyéni vállalkozó, egyéni cég, jogi személyiséggel rendelkező
gazdasági társaság, és szövetkezet, ha
a) a 2. § (1) bekezdés 28. pontja alapján mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősül; valamint
b) 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztat, vagy 200 millió euró árbevételnél kevesebbel rendelkezik;
és halfeldolgozói tevékenységet folytat, vagy az igényelt támogatásnak köszönhetően fog halfeldolgozási
tevékenységet folytatni, amennyiben eleget tesz a Tv. szerinti ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentkezésen túl
a tartási helyek, a tenyészetek és az ezzel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszerről szóló FVM
rendelet szerinti Tenyészet Információs Rendszerbe (TIR) történő bejelentési kötelezettségének.
(2) A támogatási kérelemnek halfeldolgozási tevékenységre kell irányulnia, és ezen tevékenységeket kell folytatni
a kötelező üzemeltetési idő végéig.
(3) Az ügyfélnek – legkésőbb a művelet befejezéséig – rendelkeznie kell a működéséhez szükséges, a szabályszerű
működésre vonatkozó hatósági engedélyekkel vagy igazolással.
(4) Építési telek vásárlás támogatásának feltételei:
a) a támogatás mértéke az elszámolható kiadások legfeljebb 10%-a;
b) csak az a földterület támogatható, amelyen kizárólag a feldolgozói kapacitás bővítése, illetve telephely
létrehozása, bővítése valósul meg.
(5) Halszállító gépjármű támogatására kérelmet benyújtani csak halfeldolgozói kapacitást, vagy korszerűsítést érintő
beruházással együtt lehetséges; a támogatott gépjármű nettó bekerülési értéke nem lehet több mint a halfeldolgozói
kapacitást érintő beruházás nettó értékének 50%-a. A támogatandó gépjármű kötelező felszerelései, valamint az
opcionálisan választható biztonsági felszerelések, berendezések támogathatóak, a kényelmi felszerelések,
berendezések közül csak a klímaberendezés támogatható.
(6) A közösségi jog szerinti szabványokkal kapcsolatos beruházások csak addig támogathatóak, amíg nem válnak
kötelező érvényűvé a vállalkozások számára.
(7) Csak azok a halfeldolgozók támogathatóak, amelyek esetében a támogatott fejlesztés befejezését követő első lezárt
üzleti évtől kezdődően, a kötelező üzemeltetési idő végéig, a bruttó feldolgozott hal mennyiségének legalább 60%-a
édesvízi hal.
26. Támogatható tevékenységek 35. § A halfeldolgozáshoz és értékesítéshez nyújtandó támogatások intézkedésen belül az alábbi tevékenységek
megvalósítására vehető igénybe támogatás:
a) új halfeldolgozó építési, gép- és eszközbeszerzési költségei;
b) halfeldolgozók bővítésének, korszerűsítésének, fejlesztésének építési, gép- és eszközbeszerzési költségei;
c) a munkavégzés biztonságát, a dolgozók egészségének és testi épségének védelmét, a munkakörülmények
javítását szolgáló beruházások;
d) a munkaerő vállalaton belüli szakmai képzését/továbbképzését szolgáló fejlesztések;
e) biztonságos és gazdaságos üzemvitelhez szükséges mérő-, ellenőrző- és regisztráló rendszerek kiépítése;
f) az élelmiszerek biztonságos előállítási körülményeit szolgáló olyan beruházások, amelyek nem technológiai
berendezések és eszközök beszerzését, tér-, fal- és egyéb burkolatok beszerzését, üzemek átalakítását érintő
beruházások;
g) a termékek (egyes összetevők) azonosítását, nyomon követését, visszahívhatóságát biztosító rendszerek
bevezetése, a minőségtanúsítás technikai feltételeinek megteremtése;
h) nyersanyag-minősítés technikai feltételeinek megteremtése, javítása;
i) minőségi és élelmiszer-biztonsági vizsgálatok elvégzését szolgáló üzemi laboratóriumok kialakítása, fejlesztése,
mérő- és ellenőrző készülékek, idegenanyag-érzékelők beszerzése;
j) integrált vállalatirányítási rendszerek bevezetése;
k) kiváló minőségű termékek előállításához szükséges technológiák fejlesztése;
l) új, korszerű csomagolási rendszerek alkalmazására irányuló fejlesztések;
m) a levegőbe, vízbe, talajba kibocsátott szennyezés és zajterhelés megelőzését, csökkentését, a hulladékok
keletkezésének megelőzését, minimalizálását, a hulladékok kezelését, feldolgozását, hasznosítását szolgáló
beruházások.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
37. § Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 25/2009. (III. 17.) FVM rendeletnek, valamint
az Európai Halászati Alapból a 2. támogatási tengely szerint nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló
26/2009. (III. 17.) FVM rendeletnek az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni.
38. § Ez a rendelet az Európai Halászati Alapból nyújtandó támogatásról szóló 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi
rendelet 29., 33. és 35. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
39. § (1) Hatályát veszti az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános
szabályairól szóló 25/2009. (III. 17.) FVM rendelet.
(2) Hatályát veszti az Európai Halászati Alapból a 2. támogatási tengely szerint nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 26/2009. (III. 17.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter