text:
9/2018. (X. 19.) PM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 14. alpontjában és a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  Pénzügyminisztérium fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben az a) pont szerinti fejezetet
irányító szerv vezetője (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) és az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) alapján az  a)  pont
szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § (1) A  fejezeti kezelésű előirányzatoknak az  Áht. 109.  § (5)  bekezdése szerinti felhasználási szabályait az  1.  melléklet
tartalmazza.
(2) A  2.  melléklet tartalmazza az  „Ár- és belvízvédelmi kártalanítási feladatok” fejezeti kezelésű előirányzatból
kártalanításra jogosult személyek fizetendő éves díját.
3. § Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz) 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami
támogatások esetében az 1. mellékletben foglalt táblázat
 1. 11–13. sora, 18. sor 1. pontja, 20. sora, 23. és 24. sora, 37–39. sora alapján az 1407/2013/EU bizottsági rendelet
szerinti csekély összegű támogatás,
 2. 11–13. sora alapján az 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti mezőgazdasági csekély összegű támogatás,
 3. 11–13. sora alapján a 717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti halászati csekély összegű támogatás,
 4. 18. sor 1.  pontja, 20. sora és 23. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 13. és 14.  cikke szerinti
regionális beruházási támogatás,
 5. 18. sor 1.  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 17.  cikke szerinti kis- és középvállalkozásnak
nyújtott beruházási támogatás,
 6. 23. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 18.  cikke szerinti kis- és középvállalkozások részére
tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
 7. 23. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 21. cikke szerinti kockázatfinanszírozási támogatás,
 8. 18. sor 1. pontja és 23. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 22. cikke szerinti induló vállalkozásnak
nyújtott támogatás,
 9. 18. sor 1.  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 25.  cikke szerinti kutatás-fejlesztési projekthez
nyújtott támogatás,
10. 18. sor 1.  pontja és 23. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 26.  cikke szerinti kutatási
infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
11. 18. sor 1.  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 28.  cikke szerinti kis- és középvállalkozásnak
nyújtott innovációs támogatás,
12. 18. sor 1. pontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 31. cikke szerinti képzési támogatás,
13. 18. sor 1.  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 32.  cikke szerinti hátrányos helyzetű
munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás, 14. 18. sor 1.  pontja, 20. sor b)  pontja és 23. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 38.  cikke szerinti
energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás,
15. 23. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 39. cikke szerinti épület-energiahatékonysági projektekre
irányuló beruházási támogatás,
16. 18. sor 1.  pontja, 20. sor b)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 41.  cikke szerinti megújuló
energia támogatására irányuló beruházási támogatás,
17. 18. sor 1.  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 45.  cikke szerinti szennyezett terület
szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás,
18. 18. sor 1. pontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikke szerinti kultúrát és a kulturális örökség
megőrzését előmozdító támogatás,
19. 18. sor 1.  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk szerinti sportlétesítményekre és
multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás,
20. 18. sor 1. pontja és 23. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 56. cikke szerinti helyi infrastruktúrára
irányuló támogatás
nyújtható. 4. § (1) Az 1. mellékletben foglalt táblázat 37. sora alapján nyújtható állami támogatásnak minősülő jogcímek:
a) az innováció keretfeltételeinek javítása, üzleti és társadalmi innovációs készségek fejlesztése,
b) transznacionális vízgazdálkodás és árvízvédelem,
c) a természeti és kulturális örökség, valamint az erőforrások fenntartható használata,
d) ökológiai folyosók helyreállítása és menedzsmentje,
e) felkészülés a katasztrófakockázatok kezelésére,
f ) környezetbarát és biztonságos közlekedési rendszerek fejlesztése,
g) az energiabiztonság és energiahatékonyság javítása,
h) jelentősebb társadalmi kihívások kezelésére szolgáló intézményi kapacitások növelése.
(2) Az 1. mellékletben foglalt táblázat 38. sora alapján nyújtható állami támogatásnak minősülő jogcímek:
a) vállalkozói kompetenciák és készségek javítása, az  innovációs rendszerek szereplői közötti fenntartható
kapcsolatok javítása,
b) energiahatékonyság növelését és a megújuló energiaforrások használatát támogató stratégiák, megoldások
kidolgozása,
c) területi alapú, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatervezési stratégiák támogatása,
d) mobilitás tervezési kapacitások fejlesztése a  funkcionális városi területeken az  alacsonyabb szén-dioxid
kibocsátás érdekében,
e) természeti és kulturális örökség, erőforrások védelme, fenntartható használata,
f ) funkcionális városi területek környezetgazdálkodásának fejlesztése,
g) regionális személyszállítási és áruszállítási rendszerek tervezése és koordinációja.
(3) Az 1. mellékletben foglalt táblázat 39. sora alapján nyújtható állami támogatásnak minősülő jogcímek:
a) a kutatási és innovációs struktúrák és kapacitások fejlesztése, különösen az intelligens szakosodási stratégiák
keretében,
b) a  regionális innovációs láncban található szereplők innovációs teljesítményének javítása az  „intelligens
specializáció” és az innovációs lehetőségek területén,
c) a közép- és kisvállalkozások növekedési és innovációs kapacitásainak fejlesztése,
d) az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás támogatása különösen az intelligens
szakosodási stratégiák keretében,
e) a természeti és kulturális örökség védelme és fejlesztése,
f ) az erőforrás-hatékonyság növelése, a zöld növekedés és az ökoinnováció elősegítése.
2. Értelmező rendelkezések 5. § (1) A II. fejezet alkalmazásában:
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti ipar;
 2. alapkutatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka;
3. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás;
4. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom;
5. áttelepítés: ha
a) a kérelmet benyújtó beruházó vagy a kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
beruházó azonos vagy hasonló tevékenységet vagy annak egy részét az  EGT megállapodás egyik
szerződő felének területén található létesítményből (eredeti létesítmény) az  EGT megállapodás
egy másik szerződő felének területén található azon létesítménybe helyezi át, ahol a  támogatott
beruházásra sor kerül (támogatott létesítmény),
b) az  eredeti, valamint a  támogatott létesítményben előállított termék vagy nyújtott szolgáltatás
legalább részben ugyanazokat a  célokat szolgálja és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy
igényeit elégíti ki, és
c) a kérelmet benyújtó beruházó vagy a kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
vállalkozás valamely, az  EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló
tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg;
6. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység;
 7. bérköltség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 31. pontja szerinti költség;
 8. bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 111. pontja szerinti üzemanyag;
 9. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb;
10. egy és ugyanazon vállalkozás: az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése, az  1408/2013/EU
bizottsági rendelet 2. cikk 2. pontja, a 717/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 2. pontja szerinti vállalkozás;
11. élelmiszeralapú-bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 113. pontja szerinti üzemanyag;
12. elsődleges mezőgazdasági termelés: az EUMSz I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék
előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi tulajdonságát megváltoztató tevékenységet;
13. első kereskedelmi értékesítés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 75. pontja szerinti értékesítés;
14. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség;
15. energiahatékonyság: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 103.  pontja szerint megtakarított
energiamennyiség;
16. energiahatékonysági alap: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 105. pontja szerinti alap;
17. energiahatékonysági alap kezelője: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 106. pontja szerinti személy;
18. észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség;
19. feldolgozás és forgalmazás: a  717/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 1.  pont (1)  bekezdés c)  pontja szerinti
művelet;
20. fenntartható bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 112. pontja szerinti üzemanyag;
21. fizikai átengedés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 136. pontja szerinti függetlenítés;
22. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés;
23. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak;
24. független magánbefektető: olyan magánbefektető, aki a befektetés tárgyát képező kis- és középvállalkozásnak
nem részvényese, különösen a tulajdonosi szerkezettől függetlenül az üzleti angyal és a pénzügyi közvetítő,
ha az teljes mértékben viseli befektetése kockázatát;
25. halászati és akvakultúra ágazatok: a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről,
az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 1379/2013/EU rendelet) 5. cikk d) pontja szerinti ágazatok;
26. halászati és akvakultúra-termékek: a  717/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 1.  pont b)  alpontja szerinti
termékek;
27. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló;
28. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az  összeget, különösen kölcsön vagy egyéb finanszírozási
eszköz, ideértve a lízinget is, amely a hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható;
29. hivatásos csapat: olyan sportvállalkozás, amely hivatásos sportolót alkalmaz;
30. hivatásos sportoló: olyan sportoló, aki jövedelemszerzési céllal, foglalkozásszerűen vagy más módon,
ellenszolgáltatás fejében folytat sporttevékenységet, amely során a  sportoló részére nyújtott juttatás
– a  sportrendezvényen való részvételhez kapcsolódó utazási és szállásköltségek kivételével – meghaladja
a  részvételi költségeket, és az  a  sportoló jövedelmének legalább 50%-át teszi ki, függetlenül attól, hogy
a  sportoló és az  érintett sportvállalkozás kötött-e egymással munka- vagy más, munkavégzésre irányuló
szerződést;
31. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak;
32. induló beruházás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 49. pontja szerinti beruházás;
33. innovációs tanácsadás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 94.  pontja szerinti tanácsadás,
segítségnyújtás és képzés;
34. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás;
35. innovatív vállalkozás: az a vállalkozás, amely
a) független szakértő értékelésével alá tudja támasztani, hogy a belátható jövőben új vagy az iparági
legmodernebb technikához képest jelentős javulást eredményező, ugyanakkor technológiai vagy
ipari sikertelenség kockázatát is magában hordozó terméket, szolgáltatást vagy folyamatot fejleszt
ki, vagy
b) esetén a támogatás nyújtását megelőző három üzleti év legalább egyikében a működési költségek
legalább 10%-át kutatásfejlesztési költségek teszik ki;
36. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat;
37. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás;
38. kezességvállalási mérték: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 68. pontja szerinti mérték;
39. kiegészítő befektetés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 77. pontja szerinti befektetés;
40. kilépési stratégia: adott részesedésre vonatkozó tulajdonviszony pénzügyi közvetítő vagy befektető általi
megszüntetésére vonatkozó terv, különösen kereskedelmi értékesítés, leírás, részvények, kölcsönök
visszafizetése, más pénzügyi közvetítő vagy egyéb befektető részére történő eladás, pénzügyi intézmény
részére történő eladás, valamint nyilvános forgalomba hozatallal történő értékesítés;
41. kirendelés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 98. pontja szerinti alkalmazás;
42. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás;
43. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés;
44. kiváltási tőke: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 78. pontja szerinti tőke;
45. kockázatfinanszírozási célú befektetés: a  végső kedvezményezett kis- és középvállalkozásnak nyújtott
sajáttőke- és kvázisajáttőke-befektetés, hitel, kezességvállalás, illetve ezek kombinációja;
46. közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahely: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 62. pontja
szerinti munkahely;
47. kutató-tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet;
48. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra;
49. kvázisajáttőke-befektetés: a  saját tőke és a  hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely
az  elsőhelyi hitelnél magasabb, de a  törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár, és a  nemfizetéssel
szemben nincs biztosítva, valamint amelynek hozama a  tulajdonos számára elsősorban a  célvállalkozás
nyereségétől vagy veszteségétől függ, különösen a  biztosíték nélküli és alárendelt kölcsöntőke, ideértve
a mezzanin tőkét is, a tőkévé alakítható adósság vagy elsőbbségi tőke;
50. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő- vagy szolgáltatóegység;
51. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális
javak piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került vagy – ha nem
vásárolják meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári
Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol meg – a felvásárló beruházó
a létesítmény tulajdonosától független harmadik fél;
52. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő;
53. megújuló energia: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 109. pontja szerinti energia;
54. megújuló energiaforrás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 110. pontja szerinti energiaforrás;
55. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló;
56. mezőgazdasági ágazat: a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és
forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;
57. mezőgazdasági termék: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 11.  pontja és az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet 2. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti termék;
58. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja és az 1407/2013/EU
bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti tevékenység;
59. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja és az 1407/2013/EU
bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti tevékenység;
60. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény;
61. működési eredmény: a  beruházásnak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbiakban: Sztv.) 3.  §
(4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt elért – a  projektkockázat és a  tőkeköltség alapján
a támogatást nyújtó által jóváhagyott diszkonttényezővel diszkontált – bevételei, csökkentve az ugyanezen
diszkonttényezővel diszkontált működési költségekkel, így különösen a  személyi jellegű ráfordítással,
anyagköltséggel, a  szerződéses szolgáltatással, a  távközléssel, az  energiával és a  karbantartással, a  bérleti
díjjal, az adminisztrációval összefüggő költséggel, kivéve az olyan értékcsökkenési és finanszírozási költséget,
amelyet beruházási támogatásból már fedeztek, azzal, hogy ha a  számítás eredménye negatív, a  működési
eredmény értéke nulla;
62. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
63. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás;
64. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás;
65. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségei kiszámításakor egyetlen beruházásnak kell
tekinteni a kérelemben szereplő beruházást és a kérelmet benyújtó beruházó, valamint a kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó által a kérelemben szereplő beruházás megkezdésétől
számított háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül a kérelemben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, regionális beruházási támogatásban részesülő beruházást;
66. pénzügyi közvetítő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 34. pontja szerinti pénzügyi intézmény;
67. regionális beruházási támogatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 41. pontja szerinti támogatás;
68. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projekthez igénybe vett, állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartozó európai uniós finanszírozást nem tartalmazó forrás;
69. súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 99.  pontja szerinti
munkavállaló;
70. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás;
71. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított és
a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i 2010/787/EU
tanácsi határozatban pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes
minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén kitermelésével kapcsolatos tevékenység;
72. szennyezett terület: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 121. pontja szerinti terület;
73. szennyezés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 123. pontja szerinti tevékenység vagy mulasztás;
74. szennyező: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 125. pontja szerinti személy;
75. szennyező fizet elve: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 122. pontja szerinti elv;
76. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a  kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné;
77. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti ipar;
78. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel;
79. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás;
80. támogatási program: az Atr. 2. § 16. pontja szerinti program;
81. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom;
82. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz;
83. tőkebefektetés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 74. pontja szerinti juttatás;
84. tőkejuttatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 70. pontja szerinti juttatás;
85. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 76. pontja szerinti kis
és középvállalkozás;
86. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek;
87. végső kedvezményezett: az az első kockázatfinanszírozási célú befektetés időpontjában tőzsdén nem jegyzett
kis- és középvállalkozás, amely megfelel az alábbi feltételek legalább egyikének:
a) még egyetlen piacon sem működik,
b) az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb, mint 7 éve működik valamely piacon, vagy
c) új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján az előző 5 évben
elért átlagos éves árbevétele 50%-át meghaladó első kockázatfinanszírozási célú befektetést
igényel.
(2) Az 1. mellékletben foglalt táblázat 8. sora alkalmazásában:
1. az árvízzel kapcsolatos belvíz által veszélyeztetett terület: az a terület, amelyet a  felgyülemlett víz által felszíni
elöntés veszélyeztethet;
2. hullámtér: a folyók, vízfolyások partvonala és az elsőrendű árvízvédelmi műnek minősített árvízvédelmi töltés
(fal) közötti terület;
3. nyílt ártér: a  folyók és egyéb vízfolyások melletti olyan területek (völgyek), amelyek védelmére nem épült
árvízvédelmi töltés, így azokat a mederből kilépő víz szabadon elöntheti;
4. mentesített ártér: a  folyók és egyéb vízfolyások melletti olyan területek (völgyek), amelyek védelmére
elsőrendű árvízvédelmi műnek minősített árvízvédelmi töltés épült. II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
3. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
6. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet, az  1408/2013/EU bizottsági rendelet,
valamint a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(3) Nem ítélhető meg támogatás
a) – a  4–6. alcím szerinti támogatás kivételével – azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai
uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) a 10. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a 4–6. és 11. alcím szerinti támogatás kivételével –
nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
 (4) Nem ítélhető meg
a) az  1379/2013/EU rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek termeléséhez, feldolgozásához és
értékesítéséhez a 4., 5., 7–9., 12–13., 17–23. alcím szerinti támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 4., 7–8., 11., 21–23. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére a 4. alcím szerinti támogatás, illetve az 5. alcím szerinti támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatás, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési
hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb
folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
e) import áru helyett hazai áru használatától függővé tett támogatás,
f ) olyan feltétellel nyújtott támogatás, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(5) A  8–10., 14. alcím szerinti támogatás kis- és középvállalkozás vagy a  támogatást kis- és középvállalkozásnak
továbbadó vállalkozás részére nyújtható.
(6) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás – a 10., 11., 16. és 21. alcím szerinti támogatás kivételével –
csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett a  651/2014/EU bizottsági rendelet 6.  cikk (2)  bekezdésében
meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét a  projekt megkezdése előtt írásban
benyújtotta.
(7) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az  e  rendelet szerinti támogatás
abban az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó
állami támogatással, ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(8) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó állami támogatással.
(9) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása európai uniós,
országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó európai
uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(10) A 4., 5., 10. és 11. alcím szerinti azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb,
azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható
költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(11) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(12) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(13) Az  általános forgalmi adó (a  továbbiakban: áfa) nem támogatható, kivéve, ha az  az áfára vonatkozó nemzeti
jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.
7. § (1) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
 1. regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
– figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat;
2. kis- és középvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
3. kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
4. kockázatfinanszírozási támogatás esetén végső kedvezményezettenként meghaladja a  15 millió eurónak
megfelelő forintösszeget;
5. induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a 29–32. §-ban meghatározott mértéket;
6. kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
a) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
b) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
c) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
d) meghaladja az  a)–c)  alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az  EUMSz 185.  cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
e) meghaladja az a)–d) alpont szerinti összeg 150%-át, ha a kutatás-fejlesztési projekthez a támogatást
visszafizetendő előleg formájában nyújtják, amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához
használt módszertan hiánya esetén az elszámolható költségek százalékában kell kifejezni, továbbá,
ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt észszerű és prudenciális megfontolások alapján
megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor irányadó
diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre;
7. kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
8. a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget;
9. a kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
10. képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
11. hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás esetén
vállalkozásonként meghaladja évente az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
12. energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás és megújuló energia termeléséhez
nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a 15 millió eurónak
megfelelő forintösszeget;
13. épület-energiahatékonysági projektre irányuló beruházási támogatás esetén meghaladja a 10 millió eurónak
megfelelő forintösszeget a 40. § (4) bekezdése szerint;
14. a kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító beruházási támogatás esetén projektenként
meghaladja a  150 millió eurónak megfelelő forintösszeget, kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését
előmozdító működési támogatás esetén vállalkozásonként évente meghaladja a 75 millió eurónak megfelelő
forintösszeget;
15. sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott beruházási támogatás esetén
meghaladja a  30 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy a  projekt teljes költsége meghaladja a  100
millió eurónak megfelelő forintösszeget, valamint sportlétesítményhez nyújtott működési támogatás esetén
infrastruktúránként és évenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
16. helyi infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében meghaladja az  egyazon infrastruktúra
esetében 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget vagy 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget
meghaladó összköltséget;
17. szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás esetében vállalkozásonként
és beruházási projektenként meghaladja a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
8. § (1) A támogatást nyújtó adatot köteles szolgáltatni a Támogatásokat Vizsgáló Iroda, mint az állami támogatások európai
uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére a 651/2014/EU bizottsági rendelet 9. cikke szerinti
közzététel céljából a 7–23. alcím hatálya alá tartozó, 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó egyedi
támogatás(ok)ról.
(2) A támogatást nyújtó adatszolgáltatásának, illetve a közzétételnek a módját az Atr. 18/A–18/D. §-ai szabályozzák.
9. § E fejezet alapján
a) a 7. alcím szerinti regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
b) az a) pont kivételével az e rendeletben szereplő, a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén
2021. június 30-ig,
c) csekély összegű támogatások esetén 2021. június 30-ig,
d) mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
e) halászati csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig
lehet támogatási döntést hozni.
4. Csekély összegű támogatás 10. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén – az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
4.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben – nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
– az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
5. Mezőgazdasági csekély összegű támogatás 11. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt mezőgazdasági csekély összegű támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15 000 eurónak megfelelő
forintösszeget, figyelembe véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését és 5. cikkét.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2) és (3)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet
kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén – az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
4.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben – nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben van.
(5) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében
– a mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel – az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások
az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikk (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felsőhatárig halmozhatók
az  utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokra, feltéve, ha biztosítva van, hogy
az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(6) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúra
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében – a  mezőgazdasági termelő ágazatra
tekintettel  – az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a  717/2014/EU bizottsági
rendeletben rögzített felsőhatárig halmozhatók az  utóbbi tevékenységekre, tekintettel a  717/2014/EU bizottsági
rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokra, feltéve, ha biztosítva van, hogy az  elsődleges
mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély
összegű támogatásban.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra az  Atr. 11. és 11/A.  §-ában foglaltak
az irányadóak.
6. A halászati csekély összegű támogatás 12. § (1) A  717/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 2.  pontja szerinti, egy és ugyanazon halászati és akvakultúra ágazati
vállalkozás részére a  717/2014/EU bizottsági rendelet, a  folyó pénzügyi évben, valamint az  azt megelőző két
pénzügyi év során a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján Magyarországon odaítélt halászati csekély összegű
támogatás támogatástartalma nem haladhatja meg a  30 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve
a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikke (3) bekezdésében foglalt felső határt.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A 717/2014/EU bizottsági rendelet 1. cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást a  717/2014/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén – az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
4.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben – nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben van.
(5) A  támogatás az  általános csekély összegű támogatással az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikk
(2)  bekezdésében meghatározott felső határig halmozható, feltéve, hogy az  elsődleges mezőgazdasági
termelőtevékenységhez nem ítélhető meg az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű
támogatás.
(6) Ha a  halászati és akvakultúra ágazatban működő vállalkozás az  1407/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó egy
vagy több ágazatban vagy egyéb tevékenységi körökben is folytat tevékenységet, a  halászati és akvakultúra
ágazatba tartozó tevékenységek tekintetében a  támogatás a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű
támogatással a  717/2014/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig halmozható, feltéve, hogy
az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenységhez nem ítélhető meg a  halászati és akvakultúra ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatás.
(7) A  halászati és akvakultúra ágazatban, mind pedig az  1408/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági
termékek elsődleges előállítása területén egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetén – a  halászati és
akvakultúra ágazatra tekintettel – a  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos
kockázatfinanszírozási célú intézkedés vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott
összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(8) A  támogatást nyújtó a  717/2014/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feltételek
teljesülését a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) által vezetett mezőgazdasági csekély összegű
támogatások nyilvántartása alapján ellenőrzi.
7. A regionális beruházási támogatás 13. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) Nagyvállalkozás esetén a  termelési folyamat alapvető megváltoztatását eredményező beruházás esetén
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek összege meghaladja az  alapvetően
megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz kapcsolódó eszközökre a  kérelem benyújtásának adóévét
megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
14. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
(5) A kedvezményezett – a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg – a támogatás visszafizetésének terhe mellett
nyilatkozik arról, hogy a  támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben nem valósított meg áttelepítést
abba a létesítménybe, amelyben a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházást meg kívánja valósítani, és
kötelezettséget vállal arra, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejezését követő legalább
két évig nem kerül sor a  létesítmény áttelepítésére abba a  létesítménybe, amelyben a támogatási kérelem tárgyát
képező induló beruházást meg kívánja valósítani.
15. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához vagy a kapcsolódó infrastruktúrához, f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) az  1379/2013/EU rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek termelését, feldolgozását és
értékesítését szolgáló beruházáshoz.
16. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A  támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
17. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége vagy
c) az a) és b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az így kapott összeg nem haladja meg az a) és
b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) tárgyi eszköz esetén az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79.  §-a szerint
elszámolható  – személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az  egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi
összege a munkakör betöltésének napjától számítva.
(4) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) azok az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esnek,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották, e) azok nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz a projekthez
kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
f ) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
 (7) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz és immateriális javak költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége,
f ) nagyvállalkozásnál a  korábban már használatba vett vagy harmadik személy által használatba vett tárgyi
eszköz költsége, kivéve létesítmény felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
 (8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja,
d) nagyvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött
új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább öt évig az érintett területen fenntartja.
(9) Ha a tárgyi eszköz és az immateriális javak beszerzéséhez a vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást, ezen
tárgyi eszköz és immateriális javak költségét le kell vonni a  létesítmény felvásárlásához kapcsolódó elszámolható
költségekből. Ha egy kisvállalkozást az  eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át,
a tárgyi eszköznek és az immateriális javaknak a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó
feltételnek nem kell teljesülnie.
18. § A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első, jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pontok közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont,
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
19. § Kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez akkor nyújtható támogatás, ha az  infrastruktúrához való hozzáférést több
felhasználó számára átlátható és megkülönböztetés-mentes módon biztosítják.
20. § (1) A  támogatás szélessávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházást olyan területen
valósítják meg, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra, úgymint szélessávú alaphálózat, újgenerációs
hozzáférési hálózat, és ahol a piaci szereplő – egy ebből a célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében –
nyilatkozik, hogy a  támogatási döntés meghozatalától számított három éven belül piaci feltételek mellett nem
tervez azonos kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) A  hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetés-mentes feltételek mellett a  lehető legszélesebb körű,
aktív és passzív nagykereskedelmi hozzáférést köteles biztosítani a támogatott infrastruktúrához.
(3) A  hálózat üzemeltetője a  nagykereskedelmi hozzáférést az  újgenerációs elérési hálózat esetén fizikai átengedés
révén köteles biztosítani.
(4) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetés-mentes és
a technológiasemlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján köteles dönteni.
8. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási támogatás
21. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) kis- és középvállalkozás induló beruházásához nyújtható.
(2) A  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(3) A támogatás keretében
a) a tárgyi eszközre és immateriális javakra irányuló beruházási költsége,
b) a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltsége,
c) – ha a kapott összeg nem haladja meg az a) és b) pont szerinti összeg közül a magasabbat, akkor – az a) és
b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja
számolható el. (4) A  támogatás a  17.  § (2), (3) és (5)  bekezdése, (6)  bekezdés a)–d)  pontja, (7)  bekezdés a)–d)  pontja, (8)  bekezdés
a)–c) pontja, valamint (9) bekezdése szerinti feltételekkel nyújtható.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha a  kis- és
középvállalkozás a  beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a  beruházással létrejött új munkahelyeket
a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig fenntartja.
(6) A beruházás megkezdésének napja a 18. § szerint kerül meghatározásra.
9. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
22. § (1) A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez, így különösen folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi
szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
10. A kockázatfinanszírozási támogatás 23. § (1) A  kis- és középvállalkozás pénzügyi forráshoz juttatása érdekében a  pénzügyi közvetítő, illetve annak kezelője,
független magánbefektető és végső kedvezményezett részére kockázatfinanszírozási támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) nyújtható.
(2) A pénzügyi közvetítő részére nyújtott kockázatfinanszírozási célú befektetést szolgáló támogatás formái:
a) tőkebefektetés,
b) kvázisajáttőke-befektetés,
c) tőkejuttatás,
d) kockázatfinanszírozási célú befektetést szolgáló hitel vagy
e) kockázatfinanszírozási célú befektetésekből eredő veszteségek fedezésére nyújtott kezességvállalás.
(3) A független magánbefektető részére támogatás a (2) bekezdés szerinti formában nyújtható.
 (4) A végső kedvezményezett részére nyújtott támogatás formái:
a) sajáttőke-befektetés,
b) kvázisajáttőke-befektetés,
c) hitel,
d) kezességvállalás vagy
e) az a)–d) pont szerinti támogatási formák kombinációja.
24. § (1) A 23. § (4) bekezdése szerinti támogatás teljes összege vállalkozásonként nem haladhatja meg a 15 millió eurónak
megfelelő forintösszeget.
(2) A  támogatás a  következő feltételek együttes fennállása esetén irányulhat – akár az  5.  § (1)  bekezdés 87.  pont
b) alpontja szerinti időszak elteltét követően is – a végső kedvezményezett részére történő kiegészítő befektetésre:
a) a támogatás a kiegészítő befektetéssel együtt sem haladja meg az (1) bekezdésben meghatározott összeget,
b) az eredeti üzleti terv tartalmazta a kiegészítő befektetés lehetőségét, és
c) a  kiegészítő befektetésben részesülő vállalkozás nem válik a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet
3. cikk (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozássá – ide nem értve a támogatást nyújtó pénzügyi közvetítő
vagy a független magánbefektető kapcsolt vállalkozását –, vagy ha a kapcsolt vállalkozások együttesen is kisés középvállalkozásnak minősülnek.
(3) Végső kedvezményezett részére történő sajáttőke-befektetés és kvázisajáttőke-befektetés esetén kiváltási tőkéhez
abban az esetben nyújtható támogatás, ha a kiváltási tőkéhez kapcsolódóan a befektetés valamennyi fordulójában
az adott befektetés legalább 50%-ának megfelelő új tőkét is bevonnak.
25. § (1) A  23.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti tőkebefektetés és a  23.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kvázisajáttőkebefektetés esetén a pénzügyi közvetítő összesített tőke-hozzájárulásának és jegyzett, de be nem fizetett tőkéjének
legfeljebb 30%-a fordítható likviditáskezelési célra.
(2) A végső kedvezményezett részére támogatás nyújtása esetén a pénzügyi közvetítő vagy a végső kedvezményezett
szintjén további független magánbefektetői forrást kell bevonni oly módon, hogy az  alap szintjén összesített
magánbefektetői részvételi arány elérje a kockázatfinanszírozási célú befektetés
a) 10%-át az  5.  § (1)  bekezdés 87.  pont a)  alpontja szerinti végső kedvezményezett esetén, amely egyetlen
piacon sem hajtotta még végre első kereskedelmi értékesítését,
b) 40%-át az 5. § (1) bekezdés 87. pont b) alpontja szerinti végső kedvezményezett esetén,
c) 60%-át az 5. § (1) bekezdés 87. pont c) alpontja szerinti végső kedvezményezettnél és az 5. § (1) bekezdés
87. pont b) alpontja szerinti időszak eltelte után történő kiegészítő befektetés esetén.
 (3) Ha a pénzügyi közvetítő által végrehajtott kockázatfinanszírozási célú befektetés a (2) bekezdésben meghatározott
különböző fejlődési szakaszban lévő végső kedvezményezettekre irányul – és a magánbefektetői részvétel az alap
szintjén valósul meg –, a  pénzügyi közvetítőnek el kell érnie legalább a  portfólióban szereplő befektetések
vonatkozásában a (2) bekezdés szerinti minimális magánbefektetői arány súlyozott átlagát.
26. § (1) A  pénzügyi közvetítő kiválasztása során nem tehető különbség az  alapján, hogy a  pénzügyi közvetítő mely
tagállamban van letelepedve vagy bejegyezve. A  pénzügyi közvetítővel szemben kizárólag olyan feltétel
támasztható, amely előre meghatározott, és a befektetés jellegével objektív módon indokolható.
(2) A tagállam a kockázatfinanszírozási célú intézkedés végrehajtását megbízott szervezetre bízhatja.
 (3) A pénzügyi közvetítő irányítása üzleti alapon történik. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a pénzügyi
közvetítő, illetve – a kockázatfinanszírozási célú befektetés típusától függően –
a) annak kezelője jogszabály vagy szerződés alapján professzionális alapkezelő gondosságával, jóhiszeműen és
az összeférhetetlenség elkerülésével jár el,
b) annak kezelője általi alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik,
c) annak kezelőjének a  javadalmazása megfelel a  piaci gyakorlatnak, mely követelmény akkor tekinthető
teljesültnek, ha a  pénzügyi közvetítőt vagy annak kezelőjét tapasztalaton, szakértelmen, valamint
operatív és pénzügyi kapacitáshoz kapcsolódó objektív kritiériumon alapuló, nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes pályázati eljárás útján választják ki,
d) annak kezelője teljesítményhez kötött javadalmazásban részesül, vagy saját forrásai társbefektetése útján
részt vállal a  befektetési kockázatból, ezáltal biztosítva, hogy érdeke folyamatosan megegyezzen az  állami
befektető érdekével,
e) annak kezelőjének befektetési stratégiája, a  befektetés kritériumai és tervezett ütemezése előre
meghatározott.
(4) A  befektető képviseltetheti magát a  befektetési alap irányító testületében, így különösen felügyelőbizottságban,
tanácsadó bizottságban.
27. § (1) A kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek a következő feltételeket kell teljesítenie:
a) a kockázatfinanszírozási intézkedést egy vagy több pénzügyi közvetítőn keresztül kell végrehajtani,
b) a pénzügyi közvetítőt, a magánbefektetőt, az alapkezelőt olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes
eljárás alapján kell kiválasztani, amely megfelel az  európai uniós és nemzeti jogszabályoknak, és amelynek
célja – a  kezességvállalástól eltérő befektetések esetén – a  magánbefektetői veszteség minimalizálásával
szemben az  aszimmetrikus nyereségmegosztást előnyben részesítő, megfelelő kockázat-nyereség
megosztási rendszer kialakítása,
c) az  állami befektetőt terhelő első veszteséget a  teljes befektetés 25%-ára kell korlátozni, ha az  állami és
magánbefektető közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus,
d) a 23. § (2) bekezdés e) pontja szerinti kezességvállalás esetén a kezességvállalási mérték nem haladhatja meg
a kezességvállalással biztosított portfólió 80%-át, a tagállamot terhelő teljes veszteség a kezességvállalással
biztosított portfólió 25%-át.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja esetén kizárólag a  kezességvállalással biztosított portfólió várt veszteségét fedező
kezességvállalás nyújtható díjmentesen. Ha a  kezességvállalás a  nem tervezett veszteség fedezésére is
szolgál, a  pénzügyi közvetítő a  kezességvállalásnak a  nem tervezett veszteséget fedező részére piaci mértékű
kezességvállalási díjat fizet.
(3) A végső kedvezményezett számára kezességvállalást, hitelt vagy adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetést
nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek a következő feltételeket kell teljesítenie:
a) az  intézkedés eredményeként a  pénzügyi közvetítő olyan befektetést valósít meg, amely a  támogatás
elmaradása esetén nem, illetve csak korlátozott vagy eltérő módon valósult volna meg, továbbá a pénzügyi
közvetítőnek igazolnia kell, hogy olyan mechanizmust működtet, amely biztosítja, hogy az  intézkedés által
nyújtott gazdasági előny nagyobb mértékű finanszírozás, kockázatosabb portfólió finanszírozása, a szükséges
fedezet mértékének, a  kezességvállalási díjnak vagy a  kamatlábaknak a  csökkentése által a  lehető
legteljesebb mértékben átadásra kerül a végső kedvezményezettnek,
b) hitel és adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetés esetén a 24. § (1) bekezdése szerinti legmagasabb
befektetési összeg nagyságának megállapítása során a hitel névértékét kell figyelembe venni,
c) kezességvállalás esetén a  24.  § (1)  bekezdése szerinti legmagasabb befektetési összeg nagyságának
megállapítása során a  hitel névértékét kell figyelembe venni, továbbá a  kezességvállalással a  fennálló hitel
legfeljebb 80%-a biztosítható.
(4) A  finanszírozási döntéseket nyereségorientáltan kell meghozni, ami a  következő feltételek teljesülése esetén
biztosítható:
a) a pénzügyi közvetítőt az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően hozzák létre,
b) a tagállam vagy a megbízott szervezet a pályázati felhívásban meghatározott módon átvilágítja a pénzügyi
közvetítőt annak érdekében, hogy biztosítható legyen az  üzleti szempontból megalapozott befektetési
stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs politikát, amelynek célja
a  gazdasági megvalósíthatóság és – az  adott befektetési portfólió mérete és területi lefedettsége
szempontjából – a hatékonyság elérése,
c) a  végső kedvezményezettnek biztosított kockázatfinanszírozás olyan megalapozott üzleti terven alapul,
amely részletesen ismerteti a terméket, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, előzetesen kimutatva
az üzleti terv pénzügyi megalapozottságát,
d) minden tőkebefektetésre és kvázisajáttőke-befektetésre vonatkozóan megalapozott kilépési stratégia kerül
kidolgozásra.
11. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 28. § Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) azon tőzsdén
nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely legfeljebb öt éve került bejegyzésre, nem összefonódás
útján jött létre, nem egy másik vállalkozás tevékenységét vette át, és még nem osztott fel nyereséget. Azon
vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre, az  ötéves periódus kezdete a  gazdasági tevékenység
megkezdésének az időpontja vagy a gazdasági tevékenységre vonatkozó adófizetés kezdő időpontja.
29. § (1) Ha a támogatás formája nem piaci kamatozású, legfeljebb tízéves futamidőre nyújtott hitel, annak névértéke nem
haladhatja meg
a) az 1 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén az 1,5 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 2 millió eurót.
(2) Az  5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező hitel esetén a  névérték legmagasabb összege az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  hitel tényleges futamideje hányadosának szorzataként határozható
meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű hitel esetén a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű hitelre
vonatkozó legmagasabb összeggel.
30. § (1) Ha a  támogatás formája nem piaci díj ellenében, legfeljebb 10 éves futamidőre nyújtott kezességvállalás,
a kezességvállalással biztosított hitel névértéke nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 2,25 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 3 millió eurót.
(2) Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalás esetén a kezességvállalással biztosított legmagasabb
hitelösszeg az  (1)  bekezdésben meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  kezességvállalás tényleges
futamideje hányadosának szorzataként határozható meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalás esetén
a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű kezességvállalásra vonatkozó legmagasabb összeggel.
(3) A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel összegének 80%-át.
31. § Ha a  támogatás formája vissza nem térítendő támogatás – ideértve a  sajáttőke-befektetést és a  kvázisajáttőkebefektetést is –, kamatlábcsökkentés vagy kezességvállalási díjcsökkentés, annak bruttó támogatási egyenértéke
nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurót.
32. § (1) A  kedvezményezett támogatásban részesülhet a  29–31.  §-ban meghatározott támogatási eszközök kombinációja
révén is, ha az  egyik támogatási eszközzel nyújtott támogatásnak az  adott eszközre vonatkozóan megengedett
legmagasabb támogatási összege alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik a  kombinált eszköz részét
képező másik eszközre vonatkozóan megengedett legmagasabb támogatási összeg maradványhányadának
meghatározásához.
(2) Innovatív kisvállalkozás esetén a 29–31. §-ban meghatározott legmagasabb összegek megkétszerezhetőek.
12. A kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás 33. § (1) A  kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatás-fejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatás-fejlesztési kategóriák közé.
(4) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (5) A (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használat mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(6) A (2) bekezdés d) pontja esetén a támogatás keretében a megvalósíthatósági tanulmány költsége számolható el.
34. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával vagy legalább két tagállamban vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az elszámolható költségek több mint
70%-át, vagy a projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával zajlik,
amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az elszámolható költségek legalább
10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás az elszámolható költségek
80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben részt vevőket is.
13. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 35. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével, és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdést csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra megépítése vagy
korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységre
vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást,
költségeket és az  azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven
indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust kell
alkalmazni.
14. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
36. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) az  olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett
munkaerő költsége, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységen, a  kedvezményezettnél újonnan
létrehozott, nem helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) az innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető, ha
a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
15. A képzési támogatás 37. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az oktatók személyi jellegű ráfordítása, azokra az órákra vonatkozóan, amelyen az oktatók részt vesznek,
b) az oktatók és a képzésben részt vevők közvetlenül a képzési projekthez kapcsolódó működési költsége, így
különösen útiköltség, közvetlenül a  projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig,
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a  képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordításai és az  általános közvetett költségek, így különösen
adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek azokra az órákra vonatkozóan, amikor a képzésben részt
vevők részt vesznek a képzésen,
e) az oktatóknak és a képzés résztvevőinek a közvetlenül a képzési projekthez kapcsolódó szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a  vállalkozások részére a  kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez,
valamint támogatott beruházás esetén a beruházás alapvető működtetéséhez szükséges képzéshez.
16. A hátrányos helyzetű munkavállaló felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás
38. § (1) A  hátrányos helyzetű munkavállaló felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét követő legfeljebb 12 hónap bérköltsége,
súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló esetén a felvételt követő legfeljebb 24 hónap bérköltsége számolható el.
(3) Ha a  foglalkoztatási időszak a  hátrányos helyzetű munkavállaló esetén 12 hónapnál, súlyosan hátrányos helyzetű
munkavállaló esetén 24 hónapnál rövidebb, a támogatást időarányosan csökkenteni kell.
(4) A  hátrányos helyzetű munkavállaló felvételének az  érintett vállalkozásnál a  foglalkoztatottak számának nettó
növekedését kell eredményeznie a felvételt megelőző 12 hónap átlagához viszonyítva.
(5) A  foglalkoztatottak számának nettó növekedése szempontjából figyelmen kívül kell hagyni azon álláshelyek
megüresedését, amely önkéntes kilépés, a  munkaképesség megváltozása, öregségi nyugdíjazás, önkéntes
munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás miatt történik. Ez  a  szabály nem
alkalmazható az álláshely létszámleépítés következtében történt megüresedése esetén.
(6) A  hátrányos helyzetű munkavállaló az  alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak, a  munkaszerződésnek vagy
a  vállalkozásra nézve kötelező kollektív szerződésnek megfelelő minimális időtartamon keresztül folyamatos
foglalkoztatásra jogosult.
17. Az energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás 39. § (1) A  vállalkozások energiamegtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos európai uniós szabványnak való megfelelés
érdekében megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
b) az  a)  bekezdésben meghatározott mértéken túl – az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti régióban
megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti településen
megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal
növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó
többletköltségként elszámolható
a) ha az  energiahatékonysági beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön
beruházásként meghatározható, ezen beruházás költsége,
b) ha az  elszámolható költség az  a)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás
költségének és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé
energiahatékony beruházás költségének a különbsége.
18. Az épület-energiahatékonysági projektre irányuló beruházási támogatás 40. § (1) Az  épület-energiahatékonysági projektre irányuló beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a  továbbiakban: támogatás) az  épület- vagy lakástulajdonosok, továbbá a  bérlők (ezen alcím vonatkozásában
a  továbbiakban: kedvezményezett) épület-energiahatékonysági projektjeire kölcsön vagy kezességvállalás
formájában nyújtható.
(2) A támogatás energiahatékonysági alapon vagy más pénzügyi közvetítőn keresztül nyújtható.
 (3) A támogatás keretében az épület-energiahatékonysági projekt teljes költsége elszámolható.
 (4) A  kedvezményezett szintjén a  kölcsön névértéke vagy a  kezességvállalással biztosított összeg nem haladhatja
meg projektenként a 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul
szolgáló kölcsön 80%-át.
(5) A kedvezményezett által az energiahatékonysági alap vagy más pénzügyi közvetítő számára visszafizetendő összeg
nem lehet alacsonyabb a kölcsön névértékénél.
(6) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos európai uniós szabványnak való megfelelés
érdekében megvalósított beruházáshoz.
41. § (1) A támogatásnak az energiahatékonysági alap vagy más pénzügyi közvetítő részére juttatás, tőke, kezességvállalás
vagy kölcsön formájában biztosított forrásból kell állnia.
(2) A  támogatásnak további magánbefektetői forrásokat kell bevonnia, hogy ezáltal az  épület-energiahatékonysági
projekt számára nyújtott teljes finanszírozás legalább 30%-a magánforrásból kerüljön finanszírozásra.
(3) Ha a  támogatást energiahatékonysági alap nyújtja, a  30%-os magánbefektetői forrás bevonására sor kerülhet
az energiahatékonysági alap, illetve az épület-energiahatékonysági projekt szintjén is.
42. § (1) A pénzügyi közvetítő kezelőjét, valamint az energiahatékonysági alap kezelőjét az alkalmazandó európai uniós és
nemzeti jogszabályoknak megfelelően nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes eljárás alapján kell kiválasztani.
A  kiválasztás során nem tehető különbség a  székhely vagy bejegyzés szerinti tagállam szerint. A  pénzügyi
közvetítővel és az  energiahatékonysági alap kezelőjével szemben a  befektetés jellegével objektívan indokolható,
előre meghatározott kritériumok támaszthatók.
(2) A  független magánbefektetőt olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes eljárás alapján kell kiválasztani,
amely megfelel az  európai uniós és nemzeti jogszabályoknak, és amelynek célja – a  kezességvállalástól eltérő
befektetés esetén – a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben az aszimmetrikus nyereségmegosztást
előnyben részesítő, megfelelő kockázat-nyereség megosztási rendszer kialakítása. Ha a magánbefektetőt nem ilyen
eljárás keretében választják ki, úgy a magánbefektetőnek biztosított méltányos megtérülési rátát nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes eljárás során kiválasztott független szakértőnek kell megállapítania.
(3) Ha az  állami és magánbefektető közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus, az  állami befektetőt terhelő első
veszteséget a teljes befektetés 25%-ára kell korlátozni.
(4) Kezességvállalás esetén a kezességvállalás mértéke nem haladhatja meg a kezességvállalással biztosított portfólió
80%-át, az adott tagállamot terhelő teljes veszteség a kezességvállalással biztosított portfólió 25%-át. Díjmentesen
kizárólag a  kezességvállalással biztosított portfólió várt veszteségét fedező kezességvállalás nyújtható. Ha
a kezességvállalás a nem tervezett veszteség fedezésére is szolgál, a pénzügyi közvetítő a kezességvállalásnak a nem
tervezett veszteséget fedező részére piaci mértékű kezességvállalási díjat köteles fizetni.
(5) A  befektető képviseltetheti magát az  energiahatékonysági alap vagy a  pénzügyi közvetítő alap irányító
testületében, így különösen felügyelőbizottságban, tanácsadó bizottságban.
(6) Az  energiahatékonysági alapot vagy a  pénzügyi közvetítőt az  alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően kell
létrehozni.
(7) Annak érdekében, hogy a  támogatási intézkedés végrehajtása céljából biztosítható legyen az  üzleti szempontból
megalapozott beruházási stratégia alkalmazása, átvilágítási folyamatot kell létrehozni.
43. § (1) A  pénzügyi közvetítőt és az  energiahatékonysági alap kezelőjét üzleti alapon kell irányítani, és biztosítani kell
a  nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát. Ez  a  követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha
a pénzügyi közvetítő és az energiahatékonysági alap
a) kezelője jogszabály vagy szerződés alapján a  legnagyobb gondossággal, jóhiszeműen és
az összeférhetetlenség elkerülésével jár el,
b) kezelője az alapkezelést a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett végzi,
c) kezelőjének a javadalmazása megfelel a piaci gyakorlatnak, mely követelmény akkor tekinthető teljesültnek,
ha az  energiahatékonysági alap kezelőjét és a  pénzügyi közvetítőt tapasztalaton, szakértelmen, valamint
operatív és pénzügyi kapacitáshoz kapcsolódó objektív kritériumokon alapuló nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes pályázati eljárás útján választják ki,
d) kezelője teljesítményhez kötött javadalmazásban részesül, vagy saját forrásai társbefektetése útján részt vállal
a  befektetési kockázatból, ezáltal biztosítva, hogy érdeke folyamatosan megegyezzen az  állami befektető
érdekével.
(2) Az  épület-energiahatékonysági projekt keretében folytatandó beruházás beruházási stratégiáját, kritériumait és
a tervezett ütemezést előre meg kell határozni, valamint előzetesen ki kell mutatni pénzügyi megalapozottságát és
az energiahatékonyságra gyakorolt várható hatását.
(3) Az  energiahatékonysági alapban befektetett, illetve a  pénzügyi közvetítőnek nyújtott állami forrásra vonatkozóan
megalapozott kilépési stratégiát kell készíteni, lehetővé téve, hogy az épület-energiahatékonysági projektet a piac
finanszírozza, ha az erre készen áll.
19. A megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás
44. § (1) A  megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) kizárólag új berendezéshez nyújtható.
(2) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beruházás fenntartható bioüzemanyag
előállítására irányul.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően támogatás nyújtható meglévő élelmiszeralapú bioüzemanyagelőállító egység új generációs bioüzemanyag-előállító egységgé történő átalakítására, ha ennek következtében
az élelmiszeralapú termelés a kialakítandó új kapacitással arányosan csökken.
45. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek
a) 45%-át a 47. § (2) és (3) bekezdése esetén,
b) 30%-át a 47. § (4) bekezdése esetén.
(2) A támogatási intenzitás a 39. § (3) bekezdés a) és b) pontja szerint növelhető.
 (3) Ha a  támogatást egyértelmű, átlátható és megkülönböztetés-mentes kritériumok alapján kidolgozott valódi
versenyeztetésen alapuló, megkülönböztetés-mentes, valamennyi érdekelt vállalkozás részvételét lehetővé tevő
ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(4) Ha az  ajánlattételi eljárás korlátozott költségvetése miatt nem részesülhet valamennyi ajánlattevő támogatásban,
a  támogatás kizárólag az  ajánlattevők ajánlatának megfelelően nyújtható, a  későbbi tárgyalás lehetőségének
kizárásával.
46. § (1) Nem nyújtható támogatás
a) ellátási vagy bekeverési kötelezettség hatálya alatt álló bioüzemanyagokhoz,
b) a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október
23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket nem teljesítő
vízerőművekhez.
(2) Nem ítélhető meg támogatás a  létesítmény működésének megkezdését követően, és a  támogatás nem függhet
a termelés eredményétől.
(3) Nem ítélhető meg támogatás működési célra. 47. § (1) A támogatás keretében a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség
számolható el.
(2) Ha a  környezetvédelmi beruházási költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként vagy egy már
működő létesítmény új, jól azonosítható többletkomponenseként meghatározható, ezen beruházás költsége
számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés szerint nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
(4) Ha kisméretű létesítmény esetén nem létezik a  (3)  bekezdés szerinti hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás,
a magasabb környezetvédelmi szintet megvalósító teljes beruházási költség számolható el.
20. A szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás
48. § (1) A  szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) a környezeti károk helyreállításához nyújtható.
(2) A támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
 (3) A  szennyező fizet elvvel összhangban támogatás akkor nyújtható, ha – az  európai uniós környezetvédelmi
felelősségi szabályok sérelme nélkül – a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
101. §-a alapján nem állapítható meg a szennyezésért felelős személy kiléte, vagy az nem kötelezhető a költségek
viselésére. A  támogatás a  helyreállítási vagy szennyezésmentesítési munkák elvégzéséért felelős személy részére
nyújtható.
(4) A támogatás keretében a terület szennyeződésmentesítéséhez kapcsolódó, a szennyeződésmentesített földterület
független szakértő által meghatározott értéknövekedésével csökkentett költsége számolható el, függetlenül attól,
hogy az adott költség tárgyi eszközként feltüntethető-e a kedvezményezett mérlegében.
21. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
49. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével –
a következőkhöz nyújtható:
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ideértve a  közösségi
teret –, koncertterem, filmszínház,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája, így különösen népi hagyományok, kézművesség,
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok, ideértve az új
technológiák alkalmazását is ezen célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
50. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget, az  infrastruktúra üzemeltetője ugyanakkor
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a  kulturális örökség megszerzésének költsége, így különösen a  lízingdíj, a  kapcsolódó illetékek vagy
a kulturális örökség áthelyezésének költsége,
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége, így különösen a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök,
anyagok használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és
publikációs költsége,
d) a közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége, így különösen
a digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a speciális szükségletű személyek hozzáférési lehetőségeinek
javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében a  kulturális
sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költsége,
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége,
így különösen a  kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing és a  projekt eredményeként közvetlenül
felmerülő költsége.
51. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A  működésből származó veszteség és észszerű nyereség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján
kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez, így különösen
a  kiállításokhoz, előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez kapcsolódó,
a szokásos üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége,
így különösen az új technológiák ezen célokra történő alkalmazásának költsége,
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség, így különösen a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű
személyek hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség,
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 52. § A  kétmillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege az  50.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint az  51.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható akként, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
53. § (1) A 49. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti támogatás esetén:
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása, így különösen szerzői joggal kapcsolatos költség,
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség, így különösen korrektúrázás, javítás, lektorálás,
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
22. A sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
54. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez
nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes
módon, a vonatkozó jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
55. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (4)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (6) A  kétmillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege az
(1)–(5) bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a támogatási
intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
56. § (1) A beruházási támogatás keretében a tárgyi eszköz és az immateriális javak beruházási költsége számolható el.
 (2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség, így különösen az igénybevett szolgáltatások és a karbantartás költsége, a bérleti díj, a személyi,
az anyag-, a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
23. Helyi infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás 57. § (1) Helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) helyi infrastruktúra építéséhez, bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtható, ha ezen infrastruktúra
helyi szinten hozzájárul az üzleti és a fogyasztói környezet korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a  651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikkei alapján. Nem nyújtható támogatás
repülőtéri infrastruktúra, kikötői infrastruktúra, valamint dedikált infrastruktúra fejlesztéséhez.
(3) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a megvalósuló infrastruktúrát nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes
alapon kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Az infrastruktúra használatáért felszámított vagy eladása során
meghatározott ár a szokásos piaci ár.
(4) Az  infrastruktúra működtetését koncesszióba adni vagy azzal harmadik felet megbízni csak nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes módon, a vonatkozó jogszabályok betartásával lehet.
58. § (1) A  támogatás keretében a  beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszköz és immateriális javak beruházási költsége
számolható el.
(2) A támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési eredmény közötti különbséget.
 (3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 59. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
60. § Az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 11–13. sora az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra
ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU
bizottsági rendelet (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.),
b) 11–13. sora, 18. sor 1.  pontja, 20. sora, 23., 24. sora és 37–39. sora az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december
18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
c) 11–13. sora az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU
bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.),
d) 18. sor 1. pontja, 20. sora, 23. sora a 651/2014/EU rendeletnek a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló
támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a sportlétesítményekre
és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek,
továbbá a  legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében,
valamint a  702/2014/EU rendeletnek a  támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében
történő módosításáról szóló, 2017. június 14-i 2017/1084/EU bizottsági rendelettel (HL L 156., 2017.06.20.,
1. o.) módosított, a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak
a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és II. Fejezete, valamint 13., 14., 17., 18., 21., 22., 25., 26., 28., 31., 32., 38., 39., 41.,
45., 53., 55. és 56. cikke
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 61. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 50/2017. (XII. 29.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter