text:
24/2004. (III. 2.) FVM rendelete az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagok és a béta-agonisták állattenyésztésben történő felhasználásának tilalmáról.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) állatgyógyászati készítmény: az állatgyógyászati ké
szítményekről szóló földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszteri rendelet szerinti készítmény,
b) állattenyésztési kezelés: az 5. és 6. § szerint engedélyezett anyag gazdasági haszonállatnak történő beadása az
ivarzás szinkronizálása, illetve a donor és a recipiens állatok embrióbeültetésre való felkészítése céljából állatorvos
által, vagy — a 6. §-ban foglaltakkal összhangban — állatorvos felügyelete mellett végzett vizsgálatot követően,
valamint ilyen anyagnak tenyésztett víziállatoknál a
tenyészállatok csoportjai részére ivarátfordítás céljából
állatorvos által kiállított vényre és állatorvos felügyelete
mellett történő beadása,
c) gazdasági haszonállat: háziasított szarvasmarha-,
sertés-, juh- és kecskefélék, háziasított páratlan ujjú patás
állatok, baromfi, nyúl, továbbá e fajok vadon élő példányai,
valamint a tenyésztett vadkérődzők,
d) hús: a gazdasági haszonállatok minden, emberi
fogyasztásra alkalmas része,
e) jogellenes kezelés: engedély nélküli anyagok vagy
készítmények használata, illetve a hatályos jogszabályok
szerint engedélyezett anyagoknak vagy készítményeknek
az ezen jogszabályokban foglaltaktól eltérő célokra történő, illetve eltérő feltételek melletti használata,
f) akvakultúra termék: a halászati termékek termelésének és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről szóló 40/2002. (V. 14.) FVM rendelet 2. §-ának
2. pontja szerinti termék,
g) terápiás kezelés: engedélyezett anyag állatorvosi vizsgálatot követő gyógykezelési céllal történő beadása gazdasági haszonállatnak termékenységi zavar kezelésére, beleértve a nem kívánt vemhesség megszakítását, valamint
béta-agonisták esetében ellő teheneknél szülészeti segélynyújtásra és légzési zavarok kezelésére, továbbá nem hústermelés céljából tartott lóféléknél szülészeti segélynyújtásra.
2. § (1) A melléklet ,,A’’ listájában felsorolt anyagokat állatok kezelésére tilos forgalomba hozni.
(2) Tilos — a 4. § (5) bekezdésében és a 6. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével — a melléklet ,,B’’ listájában
felsorolt anyagok forgalomba hozatala olyan állatoknak
történő beadásra, amelyek húsát és egyéb termékeit emberi
fogyasztásra szánják.
3. § Tilos a 4. §-ban foglalt kivételekkel
a) a mellékletben felsorolt anyagokkal gazdasági
haszonállatok, illetve tenyésztett víziállatok kezelése, b) az a) pont szerint kezelt állatok tartása, kivéve,
ha azok hatósági ellenőrzés alatt állnak,
c) olyan gazdasági haszonállatok forgalomba hozatala
vagy emberi fogyasztás céljára történő levágása, amelyek a
mellékletben felsorolt anyagokat tartalmazzák, vagy amelyekben ezen anyagok jelenlétét mutatták ki, kivéve, ha az
említett állatokat bizonyítottan a 4., 5. vagy 6. §-ban foglaltakkal összhangban kezelték,
d) kezelt tenyésztett víziállatok, illetve az ilyen állatokból nyert feldolgozott termékek emberi fogyasztás céljára
történő forgalomba hozatala,
e) az a) pont szerinti állatok húsának forgalomba hozatala,
f) az e) pont szerinti hús feldolgozása.
4. § (1) Megengedett a gazdasági haszonállatok tesztoszteronnal és progeszteronnal, valamint azok olyan származékaival történő terápiás célú kezelése, amelyek az alkalmazás helyén történt felszívódásukat követő hidrolízis során
azonnal anyavegyületükké alakulnak.
(2) A terápiás kezelésre használt készítménynek a külön
jogszabály szerint törzskönyvezett állatgyógyászati készítménynek kell lennie, azt csak állatorvos adhatja be injekcióként, illetve a petefészek működési zavarának kezelésére hüvelybe helyezhető eszköz formájában. A terápiás
kezelésre használt készítmény kizárólag egyedi azonosító
jelzéssel ellátott gazdasági haszonállatoknak adható. Implantátum forma alkalmazása tilos.
(3) Az egyedi azonosító jelzéssel ellátott állat kezelését
a kezelő állatorvosnak nyilvántartásba kell vennie. A nyilvántartási kötelezettség teljesíthető az állatgyógyászati
készítményekről szóló földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszteri rendeletben előírt nyilvántartás vezetésével is
azzal, hogy annak legalább a következő adatokat tartalmaznia kell:
a) a kezelés típusa,
b) a törzskönyvezett állatgyógyászati készítmény típusa,
c) a kezelés időpontja,
d) a kezelt állatok egyedi azonosítása.
(4) A nyilvántartást három évig meg kell őrizni és kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátani.
(5) Megengedett olyan törzskönyvezett állatgyógyászati
készítmény terápiás célból történő alkalmazása, amely
a) alliltrenbolont tartalmaz, szájon át beadva, illetve
amely béta-agonistákat tartalmaz lófélék és kedvtelésből
tartott állatok esetében, kizárólag a használati utasításban
jóváhagyott módon,
b) béta-agonistákat tartalmaz, injekció formájában,
ellő teheneknél szülészeti segélynyújtásra.
(6) Az (5) bekezdés szerinti anyagokat állatorvosnak,
illetve — az (5) bekezdés a) pontja szerinti állatgyógyászati készítmények esetében — annak közvetlen felügyelete
mellett kell beadni. A kezelést a kezelő állatorvosnak
— legalább a (3) bekezdés szerinti adatok rögzítésével —
nyilvántartásba kell vennie.
(7) A haszonállat-tartó birtokában nem lehet szülészeti
segélynyújtásra szolgáló, béta-agonistákat tartalmazó
állatgyógyászati készítmény.
(8) A termelésre szánt állatok — ideértve a kiselejtezett
tenyészállatokat is — terápiás kezelése az (5) bekezdés
b) pontjában foglalt kivétellel tilos.
5. § (1) Gazdasági haszonállatok — 17-ß-ösztradiol és észterei kivételével — ösztrogén, androgén vagy gesztagén
hatású, külön jogszabály szerint törzskönyvezett állatgyógyászati készítményekkel — a 2. §-ban foglalt kivételekkel — állattenyésztési célból kezelhetők.
(2) Az ilyen állatgyógyászati készítményeket állatorvosnak kell beadnia, azok csak egyedi azonosító jelzéssel ellátott állatoknak adhatók. A kezelést a kezelő állatorvosnak
a 4. § (3) és (4) bekezdésében foglaltak szerint nyilvántartásba kell vennie.
(3) Az ivarzás szinkronizálását, valamint a donor és a
recipiens embrióbeültetésre való felkészítését nem csak
állatorvos végezheti, de a beavatkozás ilyen esetben is
állatorvos felügyeletével történik.
(4) A tenyészhalak életük első három hónapjában ivarátfordítás céljából kezelhetők a külön jogszabály szerint
törzskönyvezett androgén hatású állatgyógyászati készítményekkel.
(5) Az e §-ban meghatározott esetekben az állatorvos
vényt állít ki, amelyben meghatározza az adott kezelést és
a szükséges készítmény mennyiségét. Az állatorvos a rendelt készítményekről köteles nyilvántartást vezetni, és azt
három évig megőrizni, valamint kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátani.
(6) A termelésre szánt állatok — beleértve a hízlalási
időszakban lévő kiselejtezett tenyészállatokat is — állattenyésztési kezelése tilos.
6. § (1) Gazdasági haszonállatnak 17-ß-ösztradiolt, illetve
észtereit tartalmazó, külön jogszabály szerint törzskönyvezett állatgyógyászati készítmény — a 2. §-ban foglaltak
kivételével — beadható
a) tehenek magzat maceráció vagy mumifikáció esetén
történő kezelése, vagy
b) tehenek gennyes méhgyulladásának kezelése céljából. (2) 17-ß-ösztradiolt, illetve észtereit tartalmazó, külön
jogszabály szerint törzskönyvezett állatgyógyászati készítmény — a 2. §-ban foglaltak kivételével — ivarzás indukció
céljára tehénnek, lónak, juhnak és kecskének 2006. október 14-ig beadható.
(3) A kezelés kizárólag egyedi azonosító jelzéssel ellátott gazdasági haszonállatokon hajtható végre, és azt állatorvosnak kell elvégeznie.
(4) A kezelésekről az állatorvosnak nyilvántartást kell
vezetnie. Kérésre a nyilvántartást az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátani. A nyilvántartási kötelezettség
az állatgyógyászati készítményekről szóló földművelésügyi
és vidékfejlesztési miniszteri rendeletben előírt nyilvántartás vezetésével is teljesíthető azzal, hogy annak legalább a
következő adatokat tartalmaznia kell:
a) a beadott készítmény típusa,
b) a kezelés jellege,
c) a kezelés időpontja,
d) a kezelt állatok egyedi azonosítása, valamint
e) az élelmezés-egészségügyi várakozási idő leteltének
időpontja. (5) A haszonállat-tartó birtokában 17-ß-ösztradiolt,
illetve észtereit tartalmazó állatgyógyászati készítményt
nem lehet.
7. § (1) A 4—6. §-ban foglaltak szerint gazdasági haszonállatok részére beadható hormonhatású készítményeknek
és béta-agonistáknak a külön jogszabályban foglaltak szerint törzskönyvezett állatgyógyászati készítménynek kell
lenniük.
(2) Nem törzskönyvezhetők
a) az alábbi hormonhatású készítmények:
1. a felhalmozódó készítmények,
2. a 15 napnál hosszabb várakozási idejű készítmé
nyek,
3. azon készítmények,
— amelyeket az emberi, illetve állatgyógyászati fel
használásra szánt gyógyszerkészítmények engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi
eljárások meghatározásáról és az Európai
Gyógyszerértékelő Ügynökség létrehozásáról
szóló, a Tanács 2309/93/EGK rendelete hatálybalépését megelőzően hatályban lévő előírások
alapján engedélyeztek,
— amelyek felhasználási feltételei nem ismertek,
— amelyekhez nincsenek a megengedett határér
tékeket meghaladó szermaradványok kimutatására irányuló analitikai eljárások során alkalmazandó reagensek vagy berendezések;
b) olyan béta-agonistákat tartalmazó állatgyógyászati
készítmények, amelyeknek várakozási ideje a 28 napot
meghaladja.
8. § (1) A tenyésztési időszakban a 4—6. § szerinti kezelésen
átesett, tenyésztésre szánt állatok, valamint kiselejtezett
tenyészállatok forgalomba hozhatók, illetve az ilyen állatokból származó húsnál a közösségi bélyegző használható,
ha a 4—6. §-ban megállapított feltételek, valamint a forgalomba hozatali engedélyben meghatározott várakozási
idők teljesülnek.
(2) Olyan nagy értékű lovak — különösen versenylovak,
egyéb sportlovak, cirkuszi lovak, illetve tenyésztésre vagy
kiállításra szánt lovak, ideértve a regisztrált lóféléket is —,
amelyeknek a 4. §-ban foglaltak szerinti célból alliltrenbolont vagy béta-agonistákat tartalmazó állatgyógyászati készítményt adtak be, a várakozási idő lejártát megelőzően
forgalomba hozhatók, feltéve, hogy a készítmények alkalmazására vonatkozó előírásokat betartják, továbbá a kezelés típusát és időpontját feltüntetik az állatot kísérő állategészségügyi bizonyítványban vagy útlevélben.
(3) Nem hozható forgalomba emberi fogyasztás céljából
olyan állatból származó hús vagy egyéb termék, amelynek
ösztrogén, androgén vagy gesztagén hatású anyagokat vagy
béta-agonistákat adtak be — az e rendeletben foglalt kivételeket tartalmazó rendelkezésekkel összhangban —, kivéve, ha az adott állatokat a 7. § követelményeinek megfelelő
állatgyógyászati készítményekkel kezelték és az állatok levágása előtt betartották az előírt várakozási időt.
9. § (1) A 2. és 3. §-ban említett anyagok behozatalának,
gyártásának, tárolásának, forgalmazásának, eladásának és
felhasználásának ideje alatt azok kizárólag az állatgyógyászati készítményekről szóló külön jogszabály alapján erre
vonatkozó engedéllyel rendelkező személyek birtokában
lehetnek.
(2) Az állategészségügyi hatóság a melléklet szerinti
anyagokat tartalmazó állatgyógyászati készítmények forgalomba hozatala tekintetében — az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó külön jogszabályban meghatározott ellenőrzéseken túl — az állati eredetű élelmiszerekben
előforduló egészségre ártalmas maradékanyagok monitoring vizsgálati rendjéről szóló miniszteri rendeletben
(a továbbiakban: monitoring rendelet) meghatározott
hatósági ellenőrzéseket előzetes értesítés nélkül hajtja
végre annak megállapítása érdekében, hogy
a) hízlalás céljából tartott állatoknak beadni szándékozott, a 2. § értelmében tiltott anyagokat vagy készítménye
ket birtokolnak-e, illetve, hogy fennforog-e ilyen tiltott
anyagok vagy készítmények jelenléte,
b) állatokat jogellenesen kezeltek-e,
c) a 7. §-ban meghatározott várakozási időket betar
tották-e,
d) a 4—6. §-ban megállapított, bizonyos anyagok vagy
készítmények használatára vonatkozó korlátozásokat betartották-e. (3) Az (1) bekezdésben említett anyagoknak állatokban,
állatok ivóvizében, valamint állatok tenyésztési vagy tartási
helyén való jelenlétének, továbbá a fent említett anyagok
maradványainak élő állatokban, azok ürülékében és testfolyadékaiban, valamint állati szövetekben és termékekben való jelenlétének kimutatására irányuló vizsgálatokat
a monitoring rendelettel összhangban kell elvégezni.
(4) Ha a (2) és (3) bekezdésben meghatározott ellenőrzések olyan anyagok vagy készítmények jelenlétét tárják
fel, amelyek használata vagy birtoklása tilos, vagy olyan
anyagok maradványait mutatják ki, amelyek beadása jogellenes kezelésnek minősül, az ilyen anyagokat vagy készítményeket az ellenőrzést végző állategészségügyi hatóság
elkobozza és valamennyi kezelt állatot, illetve az azokból
származó húst forgalmi korlátozás, illetve zárlat alá vonja
a megfelelő további jogkövetkezmények alkalmazásáig.
(5) Amennyiben a hatósági ellenőrzés során a (2) bekezdés b) és c) pontjában foglaltak tekintetében hiányosságot
tár fel, az illetékes állategészségügyi hatóság a jogsértés
súlyának megfelelő, a monitoring rendeletben részletezett
intézkedéseket foganatosítja.
10. § (1) A tireosztatikus, ösztrogén, androgén vagy gesztagén
hatású anyagokat vagy béta-agonistákat
a) vásárlók,
b) gyártók,
c) az ilyen anyagok forgalmazására bármely minőség
ben jogosultak, valamint
d) az ilyen anyagokból gyógyszeripari termékeket és
állatgyógyászati készítményeket gyártók vagy ilyen anyagokat vásárlók kötelesek részletes nyilvántartást vezetni, amelyben időrendben feltüntetik a gyártott vagy vásárolt, illetve eladott
vagy gyógyszeripari termékek és állatgyógyászati készítmények gyártására felhasznált mennyiségeket, valamint azok
nevét, akiknek e mennyiségeket eladták, illetve akiktől
azokat vették.
(2) A nyilvántartást három évig meg kell őrizni, és azt
— számítógépes nyilvántartás esetén nyomtatott formában — az illetékes állategészségügyi hatóság kérésére be
kell mutatni.
11. § Ha az elvégzett ellenőrzések eredményei azt mutatják,
hogy az állatok, illetve a termékek származási országában
nem tettek eleget az e rendeletben foglaltaknak megfelelő
követelményeknek, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium az állategészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság
együttműködéséről szóló, a Tanács 89/608/EGK irányelvében foglaltak alkalmazásához folyamodhat, egyúttal
fogadja a más tagállamok ilyen tárgyú megkereséseit.
12. § (1) A közösségi jogszabályok alapján meghatározott
bármely olyan harmadik ország listán szereplő országból,
amelyekből a tagállamok gazdasági haszonállatokat,
tenyésztett víziállatokat, illetve ilyen állatokból származó
húst vagy egyéb termékeket hozhatnak be, tilos a behozatala
a) az olyan gazdasági haszonállatoknak vagy tenyésztett víziállatoknak,
1. amelyeknek a melléklet ,,A’’ listájában említett
készítményeket vagy anyagokat adtak be,
2. amelyeknek a melléklet ,,B’’ és ,,C’’ listájában
említett anyagokat vagy készítményeket adtak be,
kivéve, ha ezen anyagokat vagy készítményeket a
4—6. §-ban és a 8. §-ban foglaltaknak megfelelően adták be, és betartották a nemzetközi ajánlásokban megengedett várakozási időket;
b) az olyan állatokból származó húsnak vagy egyéb termékeknek, amelyek behozatala az a) pont értelmében tiltott.
(2) A harmadik országból származó tenyésztésre szánt
állatok, kiselejtezett tenyészállatok, valamint az azokból
származó hús behozatala megengedhető, amennyiben azok
tekintetében legalább az e rendeletben, illetve a monitoring rendeletben meghatározott biztosítékokkal egyenértékű biztosítékokat nyújtanak.
(3) A harmadik országból származó behozatal ellenőrzése során a hatósági állatorvosnak a hatósági minták
maradékanyagok szempontjából történő vizsgálatára és lehető leggyorsabb elemzésére kiterjedő fizikai vizsgálatot
kell végeznie az állategészségügyi határállomáson bemutatott állatokon.
(4) A harmadik országból származó behozatal ellenőrzésekor a hatósági állatorvosnak minden egyes szállítmányon fizikai ellenőrzést kell végeznie a szállítmány reprezentatív mintája alapján annak biztosítására, hogy a termék a kísérő bizonyítványon vagy okmányon meghatáro
zott célnak megfelelő használatra alkalmas állapotban
van-e. A hatósági állatorvosnak el kell végeznie a helyszínen végrehajtandó laboratóriumi vizsgálatokat is, valamint hatósági mintát kell vennie a maradékanyagok vagy
kórokozók vizsgálatára, és a lehető leggyorsabban elemeztetnie kell azokat. A hatósági állatorvos egyes feladatainak
végzésében az irányítása alatt dolgozó szakképzett személyzet segédkezhet.
13. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 11. és 12. § a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.)
FM rendelet 1. számú melléklete 7. §-ának (2)—(6) bekezdése hatályát veszti.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az egyes hormonvagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak
az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó
tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és
88/299/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, a
Tanács 96/22/EK irányelvével, valamint az Európai Parlament és a Tanács azt módosító 2003/74/EK irányelvével
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2019. (II. 5.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Nigériai Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Nigériai Szövetségi Köztársaság
Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS A NIGÉRIAI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Nigériai Szövetségi Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Szerződő Felek”
felismerve azt, hogy a  gazdasági és műszaki együttműködés a  szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok
fejlesztésének, valamint a  Szerződő Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és
nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Szerződő Felek közötti gazdasági és
kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági, műszaki és technológiai
együttműködés továbbfejlesztéséhez;
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
A MEGÁLLAPODÁS CÉLJA
A Szerződő Felek, a  hatályos jogszabályaik által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával
támogatják a kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködés fejlődését.
2. Cikk
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HATÁLYA A jelen Megállapodásban említett együttműködési területek többek között az alábbiakat foglalják magukban:
1. Figyelembe véve a gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és azok fejlesztésének perspektíváit, a Szerződő
Felek egyetértenek abban, hogy a  hosszú távú együttműködés feltételei többek között, de nem kizárólag,
a következő területeken kedvezőek:
a) energetikai szektor;
b) kereskedelem;
c) pénzügyi és banki szolgáltatások;
d) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
e) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
f ) településfejlesztés;
g) közlekedés és kapcsolódó infrastruktúra, logisztika;
h) bányászat;
i) vegyipar és petrolkémiai ipar;
j) textilipar;
k) környezetvédelem, víz- és hulladékgazdálkodás;
l) oktatás;
m) egészségügyi szolgáltatások, gyógyászati technológiák és a gyógyszeripar;
n) turizmus és sport;
o) együttműködés a kis- és közepes méretű vállalkozási szektor terén;
p) infokommunikációs technológia;
q) védelmi ipar;
r) közmű infrastruktúra;
s) kutatás-fejlesztés;
t) kultúra.
2. A tudományos és műszaki kutatással kapcsolatos információ- és tapasztalatcsere előmozdítása.
3. A konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek, tudósok, technikusok, diákok cseréjének
és képzésének előmozdítása. 3. Cikk
A VÉGREHAJTÁS MÓDJA
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy az  alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék
együttműködésüket:
1) elősegítik a  kapcsolatok építését és erősítik az  együttműködést a  gazdasági döntéshozók, kormányzati
intézmények, regionális és helyi szervek, a  kereskedelmi és ipari kamarák között, valamint bátorítják ezen
szervek képviselőinek kölcsönös látogatásait, így elősegítve a  gazdasági és műszaki együttműködés
végrehajtását;
2) üzleti információkat cserélnek a  megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, bátorítják a  vásárokon
és kiállításokon történő részvételt, gazdasági és üzleti események, úgymint fórumok, szemináriumok,
szimpóziumok és konferenciák szervezését;
3) elősegítik a két ország kis- és közepes méretű vállalkozásainak (KKV) nagyobb mértékű bevonását a bilaterális
gazdasági kapcsolatok területén, ideértve a  két ország KKV-i közötti programok, projektek létrehozásának
támogatását;
4) bátorítják az  együttműködést konzultációs, marketing, képzési és szakértői szolgáltatások nyújtásában
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
5) bátorítják a  beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, vállalati képviseletek és fiókirodák
létesítését a Szerződő Felek országainak területén alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően;
6) elősegítik a harmadik féllel történő együttműködést, a régiók közötti együttműködést és a nemzetközi szintű
együttműködést a kölcsönös érdeklődésre számot tartó ügyekben;
7) a Szerződő Felek által a  későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik
együttműködésüket.
4. Cikk
FIZETÉSI MÓDOK A jelen Megállapodás keretein belül a  Szerződő Felek országainak természetes és jogi személyei közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Szerződő Felek ösztönzik bármely
nemzetközileg elfogadott, nemzetközi tranzakciókban széleskörűen használt fizetési mód és szabadon átváltható
valuta használatát, amelyben a Szerződő Felek megállapodnak.
5. Cikk
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉS A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az  valamelyik Szerződő Fél által korábban
megkötött bármely nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból eredő bármilyen kedvezményt
vagy kötelezettséget érintene.
6. Cikk
KÜLÖN MEGÁLLAPODÁSOK Szükség esetén a Szerződő Felek
a) konkrét megállapodásokat kötnek a jelen Megállapodás alapján a fent említett együttműködési területeken,
és más, közös egyetértésen alapuló meghatározott projektekkel kapcsolatban;
b) meghatározott mandátummal felhatalmazott állandó vagy ad hoc bizottságokat, illetve munkacsoportokat
állítanak fel. 7. Cikk
GAZDASÁGI VEGYES BIZOTTSÁG 1. A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából Gazdasági Vegyes Bizottság (a továbbiakban
„Bizottság”) alakul a Szerződő Felek kormányainak képviselőiből és a két ország üzleti életének szereplőiből.
A Szerződő Felek a Bizottságba egy-egy társelnököt jelölnek.
2. A Bizottság közös egyetértés alapján a Szerződő Felek országaiban felváltva ülésezik.
3. A Bizottság munkarendjének szabályait maga állapítja meg.
4. A Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a) a Szerződő Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
b) a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a  jelen Megállapodásból eredő megállapodások
végrehajtását célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
c) ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy
projektek végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása céljából;
d) a jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos viták békés úton való
rendezésére való törekvés;
e) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. Cikk
VITARENDEZÉS A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a  Szerződő Felek között felmerülő
viták rendezése békés úton, konzultációk és tárgyalások révén a  Bizottságban, azok eredménytelensége esetén
diplomáciai csatornákon keresztül történik.
9. Cikk
A SZERZŐDŐ FELEK KÖTELEZETTSÉGEI 1. Jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából, vagy a  Nigériai Szövetségi Köztársaság ECOWAS-tagságából fakadnak. Következésképpen
jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy értelmezhetők
úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak
különösen az Európai Uniót létrehozó Szerződésekből, valamint általában véve az Európai Unió elsődleges és
másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
2. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők
vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
a Nigériai Szövetségi Köztársaságnak különösen az Afrikai Uniót és az ECOWAS-t létrehozó Szerződésekből,
valamint általában véve az ECOWAS elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
3. Jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a Szerződő Feleket arra kötelezik,
hogy bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló
nemzetközi megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni
hasznát kiterjesszék a  másik félre, amelynek a  Szereződő Felek jelenleg tagjai vagy a  későbbiekben tagjai
lehetnek.
10. Cikk
MÓDOSÍTÁS Jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a  Szerződő Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható
a felek közös megegyezése alapján. A jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a jelen Megállapodás
11. Cikke értelmében lép hatályba.
11. Cikk
HATÁLYBALÉPÉS Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az  egyik Szerződő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Szerződő Felet a  Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárás lefolytatásáról.
12. Cikk
A MEGÁLLAPODÁS IDŐTARTAMA Jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint megújul
a  Szerződő Felek által egyeztetett hosszúságú időszakokra. Jelen Megállapodás hatályának negyedik (4) évében
bármely Szerződő Fél értesítheti írásban a másik Szerződő Felet, hogy a jelen Megállapodást meg kívánja újítani.
13. Cikk
FELMONDÁS Jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött illetve végzett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a Szerződő Felek másképp
nem döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az  alulírottak kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában aláírták a  megállapodást,
két eredeti példányban, magyar és angol nyelven, mindkét szöveg egyformán hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű
szöveg az irányadó.
Készült Budapesten, 2016. május 20-án. MAGYARORSZÁG KORMÁNYA A NIGÉRIAI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
 RÉSZÉRŐL RÉSZÉRŐL
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlöny haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1962/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a TIOP-2.2.6/12/1/B azonosító számú („Struktúraváltás támogatása a járó- és fekvőbeteg ellátás fejlesztésével” című) konstrukció egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatairól.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TIOP-2.2.6/12/1/B azonosító számú, „Struktúraváltás támogatása a  járó
és fekvőbeteg ellátás fejlesztésével” című konstrukció keretében benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás
Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
3. nem támogatja az  1.  pont szerinti konstrukció keretében a  Vaszary Kolos Kórház, Esztergom által benyújtott
TIOP-2.2.6-12/1B-2013-0004 azonosító számú, „Infrastruktúra fejlesztés és eszközbeszerzés a  Vaszary Kolos
Kórházban” című projektjavaslatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Lászlót
2016. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
162/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Csaba Gábor rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság canberrai nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Új-Zélandon való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
177/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Sikó Annát kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság canberrai nagykövetségének vezetésével, valamint
a Magyar Köztársaság Új-Zélandon való képviseletével.
Budapest, 2011. május 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
66/2009. (VI. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
27/2009. (I. 30.) OVB határozatát a jelen határozatban
foglalt indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Egy magánszemély országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be
hitelesítés céljából az Országos Választási Bizottsághoz
(a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon jelen népszavazást követő év január 1-jétől a gázszolgáltatás háztartási
(lakossági) fogyasztói számára a szolgáltatás igénybevételének szüneteltetését követően ne kelljen csatlakozási díjat fizetni?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 27/2009. (I. 30.) OVB határozatával megtagadta.
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy a kérdés nem
felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ában foglalt egyértelműség követelményének, mivel
a választópolgárok számára azt sugallja, „hogy az eredményes népszavazást követően a gázszolgáltatás szüneteltetését követően ingyenes lesz a szolgáltatáshoz való újbóli
csatlakozás. A földgázellátásba történő bekapcsolás mögött azonban egy szolgáltatás áll, amelynek valós költségigényét a szolgáltató más jogcímen, például az alapdíjban
érvényesítheti, amely így nem az adott csatlakozó fogyasztót, hanem részarányosan valamennyi fogyasztót fogja terhelni. Mindezek alapján a kérdés a választópolgárokat
megtéveszti, ezért nem hitelesíthető”.
A kezdeményező a törvényes határidőn belül kifogást
nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVB határozatával
szemben. Álláspontja szerint a határozat indokolásában a hitelesítés megtagadása indokolása „nem helytálló”. Szerinte
a ,,kérdés megalapozottan sugallja a választópolgár számára,
hogy a szüneteltetést követően ingyenes lesz a szolgáltatáshoz való csatlakozás. A szüneteltetés ugyanis azt jelenti,
hogy előzőleg a fogyasztó a szolgáltatást már igénybe vette,
tehát a szolgáltatáshoz szükséges infrastruktúra korábban
már teljes körűen kiépítésre került a számára. Ebben az esetben pedig a szolgáltatót semmilyen költség nem terheli a fogyasztás újbóli igénybevételét illetően.”
Ezért kérte, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát semmisítse meg, és az OVB-t kötelezze új eljárás lefolytatására.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, (a továbbiakban: Ve.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény, (a továbbiakban:
Nsztv.) alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
A Ve. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási
Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás
megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt az
Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
2. A kifogás alapján az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy az OVB határozatával ellentétben, mint T. E. állítja, megfelel-e az egyértelműség követelményének a népszavazásra feltenni kívánt kérdés, amely a gázszolgáltatás
igénybevételének szüneteltetését követően fizetendő csatlakozási díj eltörlésére irányul.
Az Alkotmánybíróság már több határozatában foglalkozott az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt a népszavazásra feltenni kívánt kérdésekkel szemben támasztott egyértelműség követelményével [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH, 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 362.; 26/2007. (IV. 25.) AB hatá
rozat, ABH 2007, 332, 342.]. Az Alkotmánybíróság
gyakorlata az egyértelműség követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülésének alkotmányos garanciájaként értelmezi. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó
számára egyértelműnek kell lennie. A választópolgári
egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra
feltett kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak „igen”-nel vagy
„nem”-mel kell tudnia válaszolni. Ebből következően
a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető egyértelműnek.
A választópolgári egyértelműség része, hogy a választópolgárok világosan lássák a népszavazásra bocsátott kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit.
A jelen esetben népszavazásra bocsátandó kérdés
tárgya a fogyasztó által gázszolgáltatás szüneteltetése
esetén fizetendő csatlakozási díj eltörlése a hatályos
jogszabályi környezetben értelmezhetetlen, amelynek
oka a következő.
A földgáz közüzemi díjainak megállapításáról szóló
96/2003. (XII. 18.) GKM rendelet 13. § (5) bekezdése értelmében a fogyasztó kérheti a gázszolgáltatás szüneteltetését.
Ilyenkor a szüneteltetés idejére a háztartási alapdíjat nem kell
megfizetni, a gázmérőt azonban le kell szerelni, amelynek
költségeit a háztartási fogyasztó köteles megfizetni. A gázmérő le- és felszerelésének díját a szolgáltató Üzletszabályzata határozza meg. Vagyis szüneteltetés után a gázszolgáltatás igénybevételi lehetőség visszaállításakor nem csatlakozási díjat, hanem a gázmérő óra le-, illetve felszerelésének költségeit kell a fogyasztónak megfizetnie.
A csatlakozási díj fizetési kötelezettségről egyébként az együttműködő földgázhálózat fejlesztéséért
szedhető csatlakozási díjról szóló 74/2006. (X. 31.)
GKM rendelet rendelkezik. E rendelet nem teszi lehetővé a díjszedésre jogosultnak a szolgáltatás huzamosabb időn keresztül történő igénybe nem vétele esetén
az egyszer már megfizetett csatlakozási díj ismételt
felszámítását. A csatlakozás ugyanis az ingatlanhoz
kötött jog, amelyet sem a szolgáltatás szünetelése, sem
a tulajdonos változása nem érintenek.
A kérdés tehát a hatályos jogszabályok szerint félrevezető, mivel a választópolgárokban azt a téves benyomást
keltené, hogy a népszavazásra bocsátandó kérdésre adott
igenlő válasszal a fennálló jogi helyzet megváltoztatására
szavaznának, holott valójában a hatályos szabályozást erősítenék meg.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB végső
döntésével megegyezően, de az Alkotmánybíróság jelen
határozatában foglalt indokolás szerint megállapította,
hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg
a választópolgári egyértelműség követelményének.
Így az Alkotmánybíróság az OVB 27/2009. (I. 30.)
OVB határozatának rendelkező részét helybenhagyta, az
Alkotmánybíróság jelen határozatában kifejtett indokok
alapján. Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az
OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
44/2013. (XII. 29.) MNB rendelete a felügyeleti díj megfizetésének, kiszámításának módjáról és feltételeiről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés j)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya
a) a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban: Hpt.)
208. §-a,
b) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 380. és 381. §-a,
c) a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvény
(a továbbiakban: Batv.) 130. §-a,
d) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 155–157. §-a,
e) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 207. §-a,
f ) a viszontbiztosítókról szóló 2007. évi CLIX. törvény 123. §-a,
g) a  magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.)
116. §-a,
h) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) 9/A. §-a,
i) a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnytv.) 71. §-a,
j) a közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Krt.) 12/A. §-a,
k) az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény (a továbbiakban: Fiztv.) 71. §-a, és
l) a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló
2013. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Szhitv.) 17/K. §-a
alapján felügyeleti díj fizetésére kötelezett szervezetekre és személyekre (a továbbiakban együtt: felügyeleti díj
fizetésére kötelezett) terjed ki.
(2) Amennyiben a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: MNBtv.) eltérően nem
rendelkezik, a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  felügyeleti díj kiszámítása, és annak bevallása érdekében
az  MNBtv.-ben és az  e  rendeletben foglaltak szerint bevallást készít, amelyet megküld a  Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) részére.
(3) Amennyiben a felügyeleti díj fizetésére kötelezett több, az 1. § (1) bekezdésében meghatározott jogszabály hatálya
alá tartozó tevékenységet (a továbbiakban: tevékenység) végez, vagy több, az 1. § (1) bekezdésében meghatározott
jogszabály hatálya alá tartozó tevékenység végzéséhez rendelkezik engedéllyel, akkor minden tevékenység után
külön bevallást nyújt be és törvény eltérő rendelkezése hiányában külön fizeti meg a felügyeleti díjat.
2. § A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  felügyeleti díj bevallását törvény eltérő rendelkezése hiányában
az  1.  mellékletben előírt tartalommal és formában, és a  2.  mellékletben meghatározott kitöltési előírások szerint
teljesíti.
3. § (1) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  tevékenységi engedélyről szóló határozat keltétől a  felügyeleti engedély
visszavonásáról szóló határozatban megjelölt időpontig, nem felügyeleti engedélyköteles tevékenység esetén
az  MNB által történő nyilvántartásba vétel napjától a  nyilvántartásból történő törlés napjáig terjedő időszakra
teljesíti a bevallást.
(2) A fióktelep a tevékenység megkezdésének napjától a tevékenység befejezésének az MNB-hez történő bejelentése
napjáig teljesíti a bevallást.
(3) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett felügyeleti alapdíj bevallást készít, ha a  naptári év első napján engedéllyel
rendelkezik vagy ennek hiányában az MNB nyilvántartásában szerepel.
(4) Ha a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett részére a  tevékenységi engedély megadása vagy visszavonása negyedév
közben történik, vagy az MNB általi nyilvántartásba vételére, vagy nyilvántartásból való törlésére negyedév közben
kerül sor, a  felügyeleti változó díj számítása a  tevékenység időtartamára történik. A  tevékenység időtartamának
kiszámításánál egy negyedévet 90 naposnak kell tekinteni. A  teljes tárgynegyedévi tevékenység esetén 90 napot
kell a felügyeleti díj fizetésére kötelezettnek az MNB részére bevallani. Ha a felügyeleti díj fizetésére kötelezett nem
végzett tevékenységet a teljes negyedévben, akkor a tevékenység időtartamának kiszámításakor 90-ből le kell vonni
annak az időszaknak a napjait, amikor a felügyeleti díj fizetésére kötelezett nem végezte a tevékenységet.
(5) A teljes naptári évben végzett tevékenység esetén a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett 360 napot vall be az MNB
részére. Ha a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett nem a  teljes évben végezte tevékenységét, akkor az  éves
tevékenysége időtartamának meghatározásához a negyedéves számításokat összesíti.
(6) E  § rendelkezéseit a  tőkepiaci függő ügynök, a  független pénzpiaci közvetítő és a  független biztosításközvetítő
esetében nem kell alkalmazni.
4. § (1) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett tevékenységének felfüggesztése vagy szüneteltetése nem érinti a  bevallási
kötelezettséget, a felügyeleti díj összegét és esedékességét.
(2) Szervezeti átalakulása esetén a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett az átalakulást kimondó határozatban megjelölt
időpontig teljesíti a  bevallást. A  jogutód felügyeleti díj fizetésére kötelezett akkor is benyújtja a  bevallását, ha
a kiszámítási időszakban díjfizetési kötelezettsége nem keletkezik.
5. § A felügyeleti díj fizetésére kötelezett a felügyeleti díj bevallását
a) elektronikus úton, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláíró tanúsítvánnyal hitelesítve az  MNB
„Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a továbbiakban: KAP rendszer)
keresztül, vagy
b) papíralapon
juttatja el az MNB részére. 6. § (1) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett
a) a tárgyévre vonatkozó felügyeleti alapdíj számításáról szóló bevallást a tárgyév január 31. napjáig,
b) a  tárgynegyedévre vonatkozó változó díj számításáról szóló bevallást a  tárgynegyedévet követő hónap
huszadik munkanapjáig,
c) a  tárgyévre számított felügyeleti változó díj auditálás utáni esetleges különbözetét a  tárgyévet követő év
második negyedévére vonatkozó bevallás keretében külön korrekciós tételként juttatja el az MNB részére.
 (2) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett
a) a tárgyévre vonatkozó éves felügyeleti alapdíjat a tárgyév január 31. napjáig,
b) a tárgynegyedévre számított felügyeleti változó díjat a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig,
c) a tárgyévre számított felügyeleti változó díj különbözetet a tárgyévet követő második negyedévre vonatkozó
díjfizetési kötelezettséggel egy időben
utalja át az MNB 19017004-01677000-30900001 pénzforgalmi jelzőszámú fizetési számlájára.
(3) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  felügyeleti díj megfizetésekor a  fizetési megbízás közlemény rovatában
feltünteti a  pénzforráskódot és pénzügyi alapok esetében az  ISIN azonosítót, egyéb esetben az  adószámot.
A pénzforráskódokat a 3. melléklet határozza meg.
7. § (1) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  bevallásokat és azok módosításait a  (2)  bekezdésben megjelölt határidőig
megőrzi.
(2) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  bevallásokat a  bevallás készítését követő ötödik naptári év végéig az  MNB
felhívására rendelkezésre bocsátja.
(3) A  felügyeleti díj kiszámításának és megfizetésének alapbizonylatait, adatszolgáltatási hátterét az  MNB jogosult
a helyszínen ellenőrizni, vagy erre vonatkozó adatbekéréssel annak helyességéről meggyőződni.
8. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
289/2013. (VII. 26.) Korm. rendelete a Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ létrehozásához szükséges közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 4.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) E  rendelet hatálya a  Budapest VIII. kerület 38818/30 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a  Budapest
VIII.  kerület, Fiumei út 22–26. szám alatt található ingatlanon (a  továbbiakban: Ingatlan), valamint a Budapest VIII.
kerület 38818/42 helyrajzi számú és 34593/4 helyrajzi számú ingatlan Ingatlannal határos részén megvalósuló
Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ beruházással (a továbbiakban: Beruházás)
összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokra terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez szükségesek.
2. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Beruházás megvalósításával
összefüggő, az 1. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban
eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
3. § A Kormány a  2.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a 2. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
hozzájárulást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő nyolc nap.
(3) A 2. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő tizenöt nap.
 (4) A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(5) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(6) Az  eljáró hatóság a  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban meghozott döntéseket
–  az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések, valamint az  ingatlan-nyilvántartással összefüggő
döntések kivételével – hirdetményi úton közli. A  döntés közlésének napja a  hirdetmény kifüggesztését követő
ötödik nap.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2016. (V. 27.) NGM rendelete a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből nyújtható egyes szakképzési és felnőttképzési célú támogatások részletes szabályairól.
A szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 23.  § (2)  bekezdés a) és
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
90. § 1., 2. és 16. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendelet hatálya a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből (a  továbbiakban: NFA képzési alaprész)
– a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
(a  továbbiakban: Szht.) 12.  § d), h) és i)  pontjában nevesített keretösszeg terhére – nyújtható szakképzési és
felnőttképzési célú támogatások feltételeire, elszámolására, ellenőrzésére, a  felnőttképzési célú támogatások
mértékére, valamint az Szht. 19/A. § (3) bekezdése alapján nyújtott díjazás mértékére, feltételeire terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 1. pontja szerinti támogatás;
2. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom;
3. belső képzés: a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 2. § 2. pontja szerinti képzés;
4. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás;
5. felnőttképzés érdekében végzett fejlesztő tevékenység: olyan tevékenység vagy program, amely
a) az élethosszig tartó tanulás elősegítéséhez kapcsolódóan ismeretterjesztésre, tájékoztatásra,
b) a  felnőttképzés, a  felnőttképzési szolgáltatás, valamint a  felnőttképzés rendszerének
korszerűsítésére, minőségi színvonalának emelésére, ennek elősegítése érdekében felnőttképzési
hálózatok kiépítésére,
c) a felnőttképzés minőségbiztosítási rendszerének korszerűsítésére,
d) a foglalkoztathatóság elősegítésére, az e-tanulás és az atipikus foglalkoztatási formák bővítésére,
e) a munkaerőpiacon hátrányos helyzetű rétegek munkaerőpiaci helyzetének javítására,
f ) felnőttképzési program, tananyag, képzési modul, valamint adatbázis korszerűsítésére és
kidolgozására,
g) a  felnőttképzésbe való bekapcsolódás elősegítésére irányuló kommunikációs programok
megvalósítására,
h) felnőttképzési fejlesztési programok megvalósítása érdekében végzett szervezési feladatok
ellátására,
i) a munkaerőpiaci képzési szükségletek feltárására, elemzésére, vagy
j) a mesterképzés, és mester továbbképzés és vizsgáztatás rendszerének korszerűsítésére
irányul;
6. felnőttképzést folytató intézmény: a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 2.  § 10.  pontjában
meghatározott jogalany;
7. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló;
8. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás;
9. külső képzés: az  a  képzés, amelyet a  munkáltató a  saját munkavállalói részére teljes egészében saját
szervezetétől elkülönült, felnőttképzést folytató intézmény közreműködésével – szolgáltatási szerződés
alapján – valósít meg;
10. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló;
11. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott vállalkozás;
12. támogatási intenzitás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 15. pontja szerinti
mérték.
2. Felnőttképzési célú támogatások 3. § Pályázati eljárás alapján a felnőttképzésben részt vevő felnőtt részére támogatás nyújtható:
a) a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény (a  továbbiakban: Fktv.) 13.  §-a szerinti felnőttképzési
szerződés alapján fizetett képzési díj részben vagy egészben történő megtérítéséhez, és
b) a  képzéséhez szükséges taneszközök, informatikai eszközök beszerzéséhez és felnőttképzést kiegészítő
tevékenység igénybevételéhez. 4. § Egyedi döntési eljárás alapján támogatás nyújtható a  Kormány vagy a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által indított, egyes munkavállalói rétegek munkaerőpiaci helyzetének
javítását szolgáló programhoz, az  abban részt vevő felnőtt foglalkoztatásának elősegítéséhez szükséges képzés
díjának részben vagy egészben történő megtérítéséhez.
5. § (1) Pályázati eljárás alapján támogatás nyújtható a felnőttképzést folytató intézménynek
a) az általa megvalósított képzéssel összefüggő költségeihez,
b) a  felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges engedély megszerzéséhez és technikai feltételei
fejlesztéséhez,
c) a  felnőttképzés érdekében végzett, a  2.  § 5.  pont a)–g)  alpontjában meghatározott olyan fejlesztő
tevékenységhez, amelynek eredménye mindenki számára hozzáférhető, vagy
d) az Európai Unió felnőttképzési programjaiban történő részvételhez.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott támogatás egyedi döntési eljárás alapján is nyújtható abban
az  esetben, ha a  támogatást nyújtó által meghatározott fejlesztő tevékenységet egyedi jellegéből adódóan egy
felnőttképzési intézmény valósíthatja meg.
6. § (1) Egyedi döntési eljárás alapján támogatás nyújtható a  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal
(a  továbbiakban: NSZFH) részére a  felnőttképzés érdekében végzett, a  2.  § 5.  pontjában meghatározott fejlesztő
tevékenységhez.
(2) Egyedi döntési eljárás alapján támogatás nyújtható a szakképesítésért felelős miniszter által a szakképzésről szóló
2011. évi CLXXXVII. törvény 73. § (4) bekezdése alapján működtetett kutató és fejlesztő-szolgáltató tevékenységet
folytató költségvetési szerv részére a  felnőttképzés érdekében végzett, a  2.  § 5.  pont e)–f ) és i)  alpontjában
meghatározott fejlesztő tevékenységhez.
7. § (1) Pályázati eljárás alapján támogatás nyújtható képzési, képzésfejlesztési célú közalapítvány részére (a továbbiakban:
közalapítvány) az általa megvalósított vagy szervezett képzéssel összefüggő költségeihez.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott támogatás egyedi döntési eljárás alapján is nyújtható abban az  esetben, ha
a képzési programot egyedi jellegéből adódóan egy közalapítvány valósíthatja meg.
8. § Egyedi döntési eljárás alapján támogatás nyújtható közalapítvány részére a felnőttképzés érdekében végzett, a 2. §
5.  pont a)–i)  alpontjában meghatározott olyan fejlesztő tevékenység ellátásához, amelynek eredménye mindenki
számára hozzáférhető.
9. § (1) Pályázati eljárás alapján támogatás nyújtható az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil
szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvényben meghatározott civil szervezet
– ide nem értve a civil társaságot – és közhasznú jogállással rendelkező egyéb szervezet részére
a) az általa megvalósított vagy szervezett képzéssel összefüggő költségeihez, vagy
b) a  felnőttképzés érdekében végzett, a  2.  § 5.  pont a)–i)  alpontjában meghatározott olyan fejlesztő
tevékenység ellátásához, amelynek eredménye mindenki számára hozzáférhető.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott támogatás egyedi döntési eljárás alapján is nyújtható abban
az  esetben, ha a  támogatást nyújtó által meghatározott képzési vagy fejlesztési programot egyedi jellegéből
adódóan egy civil vagy közhasznú jogállással rendelkező szervezet valósíthatja meg.
10. § Egyedi döntési eljárás alapján támogatás nyújtható a  gazdasági kamarákról szóló törvény hatálya alá tartozó
gazdasági kamarák részére a  felnőttképzés érdekében végzett, a  2.  § 5.  pont b)–d) és h)–j)  alpontjában
meghatározott fejlesztő tevékenység ellátásához, valamint az Fktv.-ben rögzített feladatai ellátásához.
11. § Pályázati eljárás alapján támogatás nyújtható az  Szht. 2.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott szakképzési
hozzájárulásra kötelezett (a  továbbiakban: szakképzési hozzájárulásra kötelezett) részére, az  általa foglalkoztatott
munkavállaló külső vagy belső képzés formájában szervezett olyan képzéséhez, amely nem tartozik külön
jogszabályban meghatározott munkakör betöltésének feltételeként előírt képzések közé, és amelynél a  képzési
program nem tartozik azon képzések körébe, melyekről a szakképzési hozzájárulásra kötelezettnek külön jogszabály
alapján gondoskodnia kell.
12. § Egyedi döntési eljárás alapján támogatás nyújtható a  szakképzési hozzájárulásra kötelezett részére, az  általa
végrehajtandó, 500 főt meghaladó létszámleépítés esetén a  létszámleépítésben nem érintett munkavállaló
munkahelyének megtartásához szükséges, a  11.  § szerinti képzéséhez, ha a  munkavállalót a  képzés befejezését
követően legalább egy évig foglalkoztatja.
13. § (1) A 3. § a) pontjában, a 4. §-ban, a 7. §-ban és a 9. § (1) bekezdés a) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott
támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott képzés összköltségének összegét.
(2) A  3.  § b)  pontjában meghatározott támogatás mértéke nem haladhatja meg az  adott eszköz vagy szolgáltatás
beszerzési értékének 50 százalékát.
(3) Az  5.  § (1)  bekezdés c)  pontjában és (2)  bekezdésében, a  6.  §-ban, a  8.  §-ban, a  9.  § (1)  bekezdés b)  pontjában,
valamint a 10. §-ban meghatározott támogatás mértéke nem haladhatja meg a fejlesztéssel összefüggő összköltség
összegét.
(4) Az 5. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja, a 7. §, és a 9. § (1) bekezdés a) pontja alapján nyújtott támogatás – az adott
támogatási program tartalmára való tekintettel – vállalkozások részére nyújtott csekély összegű (de minimis)
támogatásnak minősülhet, és ebben az  esetben kizárólag az  1407/2013/EU bizottsági rendelet szabályaival
összhangban nyújtható.
14. § (1) A  11.  §, valamint a  12.  § alapján nyújtott támogatás kizárólag a  651/2014/EU bizottsági rendelet szabályaival
összhangban nyújtható.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott támogatás esetén a  belső képzés költsége képzésenként elkülönítetten
nyilvántartott és kizárólag az  elszámolható költségeket tartalmazó számviteli bizonylatok, a  külső képzés
költsége pedig a  képzésenként kiállított számla és az  ahhoz csatolt, csak az  elszámolható költségeket tartalmazó,
a felnőttképzést folytató intézmény által cégszerűen aláírt analitikus költségkimutatás alapján számolható el.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott támogatás esetében a  támogatáshalmozás jogszerűsége
megállapíthatóságának érdekében a  támogatás iránti kérelem benyújtásakor a  támogatást kérelmezőnek
nyilatkoznia kell, hogy részesül-e olyan, a 651/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, vagy az 1407/2013/EU
bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatásban, amelynek a képzési támogatással azonos vagy részben
azonos elszámolható költségei vannak.
15. § (1) A 651/2014/EU bizottsági rendelet, és az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag
átlátható formában nyújtható.
(2) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget, és
b) az  5.  § (1)  bekezdés a), b) és d)  pontja, 7.  §-a, és a  9.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján csekély összegű
támogatásként nyújtott támogatás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
(3) Nem ítélhető meg támogatás
a) az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 1. cikke, és
b) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 1. cikke
szerinti tevékenységhez.
(4) A  651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a  támogatást kérelmező
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket is tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
16. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása előtt
kell figyelembe venni. A  több részletben kifizetett támogatást a  támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell
diszkontálni a diszkont kamatláb alkalmazásával.
(5) Az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a  regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdés a) pontja szerint előzetesen be kell
jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi támogatást, ha a  támogatás összege képzési támogatás esetén
képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
17. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó képzési támogatás esetén a  támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A (2) bekezdés alapján a támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás keretében kizárólag a  651/2014/EU bizottsági rendelet 31.  cikkében
meghatározott költségek számolhatóak el.
 (5) Nem nyújtható támogatás a  kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez, valamint támogatott
beruházás esetén a beruházás alapvető működtetéséhez szükséges képzéshez.
18. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére nyújtott, az 1407/2013/EU bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak,
közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozások esetén a  100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) Az  (1)  bekezdés figyelembevételével nyújtott támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint
az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint nyújtott támogatás csekély összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió
működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások
számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági
rendeletben meghatározott felső határig, más csekély összegű támogatásról szóló rendeletnek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(4) A csekély összegű támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási
célú intézkedés vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná
a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott
legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(5) Az  (1)  bekezdés figyelembevételével nyújtható támogatás esetében a  támogatást kérelmezőnek – az  1407/2013/EU
bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas
módon – nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi évben
nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
3. A pályázati eljárás, valamint az egyedi döntési eljárás alapján nyújtható szakképzési és
felnőttképzési támogatások közös szabályai
19. § Az  NFA képzési alaprészéből nyújtott támogatások odaítélésére, a  támogatási szerződés megkötésére,
a  támogatás folyósítására, elszámolására és ellenőrzésére az  Szht., az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.), valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) rendelkezéseit kell alkalmazni az e rendeletben foglalt rendelkezések
figyelembevételével.
20. § (1) Az NFA képzési alaprészéből – a 33. §-ban meghatározott díjazás kivételével – pályázati eljárás vagy egyedi döntési
eljárás alapján, visszafizetési kötelezettséggel vagy visszafizetési kötelezettség nélkül nyújtható támogatás.
(2) Az NFA képzési alaprészéből nem nyújtható támogatás annak,
a) aki a pályázat vagy a támogatási kérelem benyújtását megelőző két éven belül az NFA képzési alaprészéből
támogatásban részesült és a  pályázatban, vagy a  támogatási kérelemben valótlan vagy megtévesztő
adatokat szolgáltatott, vagy a támogatási szerződést önhibájából maradéktalanul nem teljesítette,
b) akinek az NFA képzési alaprésze tekintetében lejárt kötelezettsége áll fenn, vagy
c) akinek esedékessé vált és még meg nem fizetett, az Áht.-ban meghatározott köztartozása van.
21. § (1) Az  NFA képzési alaprészéből nyújtott támogatások esetében a  miniszter dönt a  támogatás – az  Áht. 51.  §
(1) bekezdése alapján történő – rendelkezésre bocsátásának módjáról és a támogatási előleg mértékéről is.
(2) Az NFA képzési alaprészéből nyújtott támogatásról szóló szerződésnek a felnőttképzés érdekében végzett fejlesztő
tevékenységhez nyújtott támogatás esetén a  fejlesztés eredményéhez való hozzáférés biztosításának módját is
tartalmaznia kell.
22. § (1) Az NSZFH az e rendelet alapján általa nyújtott támogatásokkal összefüggő szakmai és pénzügyi feladatokat az NFA
területi egységeként látja el.
(2) Az  NSZFH a  támogatások nyújtásával kapcsolatos pénzügyi feladatait az  erre a  célra a  Magyar Államkincstárnál
vezetett NFA területi előirányzat felhasználási keretszámlán (a továbbiakban: EFK számla) végzi.
(3) Az  NSZFH az  NFA képzési alaprészéből nyújtott támogatások tekintetében elkülönített főkönyvi és analitikus
nyilvántartást vezet.
(4) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  támogatásokkal kapcsolatos feladatokat a  miniszter által vezetett minisztérium
(a  továbbiakban: minisztérium) látja el, amennyiben az  Szht. 20.  § (2)  bekezdése alapján a  költségvetési szervnek
nyújtott támogatásra vonatkozó szerződést a minisztérium köti meg.
4. A pályázati eljárás különös szabályai 23. § A  pályázati kiírásnak tartalmaznia kell a  támogatás elnyerése esetén megkötésre kerülő támogatási szerződés
mintapéldányát.
24. § (1) A pályázat értékelését az e célra létrehozott bíráló bizottság (a továbbiakban: bizottság) végzi.
 (2) A  bizottság a  feladatai ellátásához szükség szerint szakértőt vehet igénybe. A  bíráló bizottság tevékenységét
segítő, az NSZFH által felkért szakértő az lehet, aki a pályázati kiírás tárgyának megfelelő felsőfokú végzettséggel és
legalább öt év szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(3) A bizottság létszámát, összetételét és a szakértőkre vonatkozó esetleges további feltételeket a támogatási program
szakmai és pénzügyi tartalmát bemutató, az  NSZFH által elkészített előterjesztés (a  továbbiakban: előterjesztés)
határozza meg.
(4) A bizottság tagjait és elnökét az NSZFH kéri fel. A bizottság működésének feltételeiről az NSZFH gondoskodik.
25. § (1) A bizottság, amennyiben a pályázatot szakértők is értékelték, a szakértő értékelésétől eltérhet, ha megállapítható,
hogy
a) a  szöveges értékelés elemei, az  összefoglaló javaslat és az  adott pontszámok nincsenek egymással
összhangban, vagy
b) az  egyes szakértők által adott pontszámok között a  maximálisan adható pontszám 25%-ánál nagyobb
mértékű eltérés tapasztalható.
 (2) A bizottságnak a pályázattal kapcsolatos – részletes indoklással alátámasztott – döntési javaslata az alábbi lehet:
a) a pályázat támogatása a pályázatban megfogalmazottakhoz képest változatlan tartalommal és feltételekkel,
b) a pályázat támogatása csökkentett összköltséggel,
c) a pályázat támogatása csökkentett tartalommal és csökkentett összköltséggel,
d) a pályázat támogatása a pályázó által teljesítendő további feltételek mellett, vagy
e) a pályázat elutasítása.
26. § (1) A szakértők és a bizottság tagjai kötelesek összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni az általuk értékelt
minden egyes pályázat vonatkozásában.
(2) Nem vehet részt a pályázat értékelésében, aki
a) a pályázóval vagy annak tulajdonosával munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll,
b) a pályázóval közös szakmai programban dolgozik,
c) a benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy kidolgozásában bármilyen formában részt vett,
d) a  tervezett projekt végrehajtásában résztvevő, vagy az  a)–c)  pontban megjelölt személynek a  Polgári
Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója vagy élettársa,
e) a pályázó szervezetben tulajdoni részesedéssel – kivéve a nyilvánosan működő részvénytársaságban történő
tulajdoni részesedést – rendelkezik, vagy annak vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója vagy felügyelő
bizottsági tagja, valamint
f ) más okból a pályázat tárgyilagos értékelésére nem alkalmas.
 (3) A szakértő és a bizottság tagja köteles haladéktalanul bejelenteni az NSZFH-nak, ha vele szemben a (2) bekezdésben
meghatározott kizáró ok áll fenn. A  bizottság tagja a  bejelentéstől kezdve nem vehet részt az  érintett pályázati
döntés előkészítésében.
(4) A pályázó, a szakértő és a bizottság tagjának – a pályázat elbírálásához, a szakértői, vagy a bizottsági tevékenység
ellátásához feltétlenül szükséges – személyes adatát az  NSZFH kezeli az  érintetteknek az  adatkezeléshez történő
előzetes, írásbeli hozzájárulását követően.
27. § (1) Amennyiben a  kedvezményezett az  Szht. 20/A.  §-ában előírt időtartam előtt a  támogatással érintett gyakorlati
képzést kettő, egymást követő tanítási éven túl szünetelteti, vagy megszünteti, továbbá ha a  kedvezményezett
megszűnik, a jelzett időszak hátralévő hónapjaira időarányosan eső támogatási összegnek azt a hányadát kell az EFK
számlára visszafizetni, amilyen arányban a tárgyi eszköz beszerzése a támogatás terhére elszámolásra került.
(2) A  szakképzési célú beruházási támogatás hasznosulásának vizsgálatához a  kedvezményezett köteles a  támogatás
évétől számított 5 éven – ingatlan esetében 10 éven – keresztül minden év október 15. napjáig jelentést küldeni
az  NSZFH részére a  támogatással érintett gyakorlati képzésekben résztvevők létszámáról és a  tárgyi eszközök
használatának időtartamáról. Amennyiben a  kedvezményezettnél a  gyakorlati képzésben résztvevők létszáma
nullára csökken, az (1) bekezdés szerint kell eljárni.
(3) A (2) bekezdés alapján a kedvezményezettek által az adott tárgyévre benyújtott jelentések alapján az NSZFH évente
összegző monitoring jelentést készít és azt, valamint az  ez  alapján tett észrevételeit, a  támogatási és monitoring
rendszerre vonatkozó esetleges javaslatait a tárgyévet követő év január 15-éig megküldi a miniszter részére.
28. § (1) Amennyiben a  szakképzési célú beruházási támogatásból beszerzett tárgyi eszköznek, szellemi termékek közé
sorolható szellemi jogvédelemben részesülő szoftverterméknek, vagy ingatlannak a  költségvetési támogatásban
részesített szakképző iskolában vagy felsőoktatási intézményben folyó, államilag támogatott gyakorlati képzési célú
használata nem lehetséges, a kedvezményezettnek a  támogatást – a  (3) bekezdés kivételével – vissza kell fizetnie
az EFK számlára.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszafizetés mértéke azonos a tárgyi eszköznek, szellemi termékek közé sorolható szellemi
jogvédelemben részesülő szoftverterméknek, vagy ingatlannak a  még hátralévő szakképzési célú használati
kötelezettsége idejével arányos, az eszközre, ingatlanra fordított támogatás mértékével.
(3) A kedvezményezett mentesül az (1) bekezdésben meghatározott visszafizetési kötelezettség alól, ha a támogatással
érintett tárgyi eszközt, szellemi termékek közé sorolható szellemi jogvédelemben részesülő szoftverterméket, vagy
ingatlant térítésmentesen átadja olyan állami fenntartású szakképző iskolának, amelyben az  eszköz használata
szakképesítés megszerzése érdekében folytatott gyakorlati képzési célt szolgál.
(4) A  kedvezményezett az  (1) és (3)  bekezdésben bekövetkezett feltételtől számított 15 napon belül – a  támogatási
szerződésben rögzített formában – elszámolást köteles benyújtani az NSZFH felé.
(5) Az NSZFH az elszámolást 30 napon belül ellenőrzi. A kedvezményezett az elszámolásban szereplő, vagy az NSZFH
által megállapított visszafizetendő összeget az  elszámolással egyidejűleg, illetve az  NSZFH visszafizetési
megállapítása esetén az  NSZFH erről szóló írásos felhívásának a  kézhezvételét követő 15 napon belül köteles
befizetni az EFK számlára.
(6) Amennyiben a  kedvezményezett nem, vagy csak részben tesz eleget a  (4)  bekezdés szerinti elszámolási
kötelezettségének, úgy őt az  elszámolással érintett tárgyi eszközre, szellemi termékek közé sorolható szellemi
jogvédelemben részesülő szoftvertermékre, ingatlanra fordított támogatás mértékével megegyező mértékű
visszafizetési kötelezettség terheli.
29. § Az  NSZFH köteles az  adott támogatási program – az  Ávr. 102/B.  § (2)  bekezdése szerinti – lezárását követő
30 napon belül az  NFA képzési alaprész kezelésére vonatkozó eljárásrend szerint összefoglaló beszámolót
benyújtani a  miniszter felé. A  beszámoló az  adott támogatási keretösszeg felhasználásának pénzügyi és szakmai
szempontú bemutatására egyaránt kiterjed.
5. Egyedi döntési eljárás alapján nyújtott támogatások különös szabályai
30. § (1) Az  egyedi döntési eljárás alapján nyújtható támogatás iránti kérelem formai és tartalmi előírásait az  1.  melléklet
tartalmazza.
(2) Amennyiben a miniszter döntése alapján a kedvezményezett a támogatás terhére harmadik fél részére pályázatot ír
ki, a pályázat értékelésére és a miniszteri döntésre a 23–29. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
31. § Az  NSZFH a  kedvezményezett által a  támogatás felhasználásáról a  támogatási szerződésben rögzített módon
benyújtott beszámoló alapján köteles az adott program – az Ávr. 102/B. § (2) bekezdése szerinti – lezárását követő
30 napon belül összefoglaló jelentést készíteni, és azt a  beszámolóval és a  teljesítésigazolással együtt benyújtani
a miniszter felé.
32. § (1) A  támogatás kedvezményezettje az  Szht. 21.  § (1)  bekezdésében meghatározott működtetési költséget – a  17.  §
(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az alábbi kiadások finanszírozására használhatja fel:
a) a  támogatási program működtetésében közreműködő személyek személyi juttatásai és az  azokat terhelő
járulékok,
b) szakértői díjak,
c) a bizottság díjazása,
d) hirdetési és postaköltség,
e) bizottsági ülésekkel kapcsolatos járulékos költségek,
f ) elszámolások előkészítésével, vizsgálatával, ellenőrzésével, a  támogatás visszakövetelésével kapcsolatos
szakértői díjak, költségek,
g) a  program működtetésével kapcsolatos feladatellátással összefüggésben a  kedvezményezett felhalmozási
kiadásai,
h) a  program végrehajtásában közreműködő személyek számával arányos, az  a)–g)  pontokba nem tartozó
működtetési költség.
 (2) Az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott kiadásokra a működtetési költség legfeljebb 15%-a használható fel.
 (3) A miniszter engedélyezheti
a) a program végrehajtására vonatkozóan jóváhagyott határidőnek 6 hónapot meghaladó meghosszabbítását,
beszámolási és elszámolási határideje módosítását,
b) az  adott támogatási programon belül az  egyes programelemek közötti, a  teljes támogatási összeg 15%-át
meghaladó mértékű forrásátcsoportosítást,
c) a  kedvezményezettek számára biztosított működési célú támogatás kiemelt előirányzatok közötti, a  teljes
működési célú összeg 30%-át meghaladó mértékű forrásátcsoportosítását, és
d) az előterjesztésben nem szereplő feladat, részfeladat megvalósítását.
 (4) Az  NSZFH által megkötött támogatási szerződések esetén a  programot érintő minden egyéb, a  (3)  bekezdésben
nem szabályozott szerződésmódosítás tekintetében az NSZFH dönt. 6. WorldSkills és EuroSkills versenyeken érmet szerzők díjazása
33. § (1) Az  Szht. 19/A.  § (3)  bekezdésében meghatározott díjazás a  WorldSkills és EuroSkills versenyeken egyénileg vagy
csapatversenyen érmet szerzett versenyzőt illeti meg.
(2) A  díjazásra jogosultak köréről a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara a  versenyeredmények kihirdetését követő
10 napon belül – a  díjazások kifizetéséhez szükséges valamennyi adatot tartalmazó jelentésben – tájékoztatja
a minisztert.
(3) A díjazás mértéke az egyénileg vagy csapatversenyen elért
a) aranyérem esetén a  verseny időpontjában érvényes kötelező legkisebb havi munkabér (a  továbbiakban:
minimálbér) 13-szorosa,
b) ezüstérem esetén a minimálbér 11-szerese,
c) bronzérem esetén a minimálbér 9-szerese.
(4) Amennyiben egy versenyző több érmet is szerez, a  díjazás mértéke az  egyes érmek után járó – (3)  bekezdésben
meghatározott – díjazások összege.
(5) A  versenyzőt megillető díjazás kifizetése iránt a  minisztérium a  (2)  bekezdésben meghatározott tájékoztatástól
számított 60 napon belül intézkedik.
7. A támogatások ellenőrzése 34. § Az NFA képzési alaprészéből nyújtott támogatások felhasználásának ellenőrzését az NSZFH által kötött támogatási
szerződések esetében az  NSZFH, a  minisztérium által kötött támogatási szerződések esetén a  minisztérium
közvetlenül, vagy más személy vagy szervezet bevonásával végzi.
35. § (1) Az  NSZFH köteles a  tárgyévben tervezett ellenőrzésekről ellenőrzési tervet készíteni, és azt a  tárgyév február 28.
napjáig a miniszter számára jóváhagyás céljából megküldeni.
(2) A  tárgyévi ellenőrzésekről, a  foganatosított intézkedésekről és azok eredményéről az  NSZFH köteles a  minisztert
legkésőbb a tárgyévet követő év február 15. napjáig összefoglaló jelentésben tájékoztatni.
36. § A  kedvezményezettet jogszabálysértés, továbbá a  támogatási szerződés által előírt kötelezettségek nem
szerződésszerű teljesítése, a  támogatás jogszerűtlen felhasználása esetén, valamint a  támogatási szerződéstől
való elállása vagy a  támogatási szerződés felmondása esetén az  Áht.-ben és az  Ávr.-ben előírt visszafizetési és
kamatfizetési kötelezettség terheli.
8. Záró rendelkezések 37. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
38. § A  tanulószerződés kötésére jogosult, gyakorlati képzést végző egyéb szerv, szervezet által a  2015/2016. tanév
első félévére igényelt támogatásra a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből nyújtható szakképzési
célú támogatások szabályairól szóló 24/2012. (VIII. 15.) NGM rendeletet [a továbbiakban: 24/2012. (VIII. 15.)
NGM rendelet] azzal kell alkalmazni, hogy az  elszámolást legkésőbb 2016. június 15. napjáig kell benyújtani
az  NSZFH részére. Az  NSZFH az  elszámolás elfogadását követő 5 napon belül folyósítja az  elszámolás alapján
kifizetendő támogatási összeget, vagy intézkedik a fel nem használt támogatás visszafizetése érdekében.
39. § (1) E rendelet
a) 5.  § (1)  bekezdés a), b) és d)  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági
rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) 11. §-a és 12. §-a a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső
piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I–II. fejezetének, és III. fejezet 31. cikkének
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatások odaítéléséről 2021. június 30-ig hozható döntés.
40. § Hatályát veszti
a) a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészéből felnőttképzési célra nyújtható támogatások részletes szabályairól
szóló 15/2007. (IV. 13.) SZMM rendelet, és
b) a 24/2012. (VIII. 15.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1973/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  28. Szent Márton
Emlékévhez kapcsolódó programok előkészítése és megvalósítása és a  29. Székesfehérvári sportcélú
beruházások támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a Szent Márton Emlékévhez kapcsolódó programok előkészítése és megvalósítása érdekében,
illetve a  székesfehérvári sportcélú beruházások támogatása érdekében 1700,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1. b)  alpont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben 800,0 millió forint támogatást nyújtson
Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata részére, valamint a támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1. b)  alpont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben 900,0 millió forint támogatást nyújtson
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata részére az  id. Mezővári József Sporttelepen szabványméretű
műfüves pályaépítésre, a  MÁV Előre sporttelepen két nagy füves, illetve egy 20x40 méteres műfüves pálya
megépítésére és öltözőblokkok kialakítására, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről támogatási szerződést kössön Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzatával;
4. egyetért azzal, hogy ha a  2. és 3.  pont szerinti támogatások az  Önkormányzatok számára 2015. évben nem, vagy
nem teljes összegben kerül folyósításra, a 2016. évben a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben azonos
néven létrehozott címre e határozat rendelkezéseit kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2015. (III. 13.) FM rendelete a fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában,
a 7.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  §
1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. egységes területalapú támogatás: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján
a  mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról,
valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december
17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1307/2013/EU rendelet) III. cím
1. fejezet 4. szakasza alapján megállapított támogatás;
2. fiatal mezőgazdasági termelő: az  1307/2013/EU rendelet 50.  cikk (2)  bekezdése szerinti mezőgazdasági
termelő;
3. mezőgazdasági termelő: az 1307/2013/EU rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti személy;
4. tényleges és hosszú távú ellenőrzés: a jogi személyben vezető tisztségviselőnek minősülő fiatal mezőgazdasági
termelő olyan, irányítási, valamint a  haszon és a  pénzügyi kockázatok tekintetében történő döntés
meghozatalára vonatkozó jogköre, amelyet a szavazati jogok többsége biztosít számára;
5. szavazati jogok többsége: a  jogi személyben a  fiatal mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú
ellenőrzését biztosító szavazatok összessége, amelybe beleszámít
a) a fiatal mezőgazdasági termelő saját szavazata;
b) az a) pont szerinti szavazaton kívül
ba) a  szövetkezetnek nem minősülő jogi személyben szintén vezető tisztségviselőnek
minősülő, de a  fiatal mezőgazdasági termelőnél egyenként több szavazattal nem
rendelkező, önállóan a  mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen
támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló miniszteri rendelet alapján
közvetlen támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőnek (a  továbbiakban: közvetlen
támogatásra jogosult mezőgazdasági termelő) minősülő természetes személy vagy
személyek szavazata, vagy
bb) szövetkezet esetében a  szintén vezető tisztségviselőnek minősülő, mezőgazdasági
termeléssel összefüggő személyes közreműködést végző tagok szavazata; valamint
c) azon természetes személy vagy személyek szavazata, akik a  jogi személyben szintén vezető
tisztségviselőnek minősülnek, de a fiatal mezőgazdasági termelőnél nem rendelkeznek egyenként
több szavazattal, és közvetlen támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőnek minősülő más jogi
személyben vagy személyekben maguk is tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorolnak.
2. § (1) A támogatást
a) a fiatal mezőgazdasági termelő, vagy
b) egy vagy több, a fiatal mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzése alatt álló jogi személy
évente, ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról
szóló tárgyévi miniszteri rendelet (a  továbbiakban: egységes kérelem rendelet) szerinti kérelem (a  továbbiakban:
egységes kérelem) keretében igényelheti.
(2) Támogatás igénybevételére jogosult az a fiatal mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzése alatt
álló jogi személy is, aki felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt áll feltéve, hogy a támogatás
feltételeinek egyébként megfelel.
(3) Ha az  egységes területalapú támogatást a  fiatal mezőgazdasági termelő, mint természetes személy, és
olyan jogi személy vagy több olyan jogi személy is igényli, amely vagy amelyek felett a  fiatal mezőgazdasági
termelő a  tényleges és hosszú távú ellenőrzést egyedül, vagy az  1.  § 5.  pont b)–c)  alpontja szerinti szavazatok
figyelembevételével más mezőgazdasági termelővel együtt gyakorolja, az  e  rendelet szerinti támogatás
igénybevételére az  jogosult, aki, vagy amely a  mezőgazdasági tevékenységét – a  4.  § (3)  bekezdése alapján –
korábbi évben kezdte meg.
(4) Ha a  (3)  bekezdésben foglaltak alapján a  támogatást igénylők ugyanazon évben kezdték meg a  mezőgazdasági
tevékenységüket, az e rendelet szerinti támogatás odaítélése a következő sorrendben történik:
a) fiatal mezőgazdasági termelő, mint természetes személy,
b) jogi személy, amely fölött a  tényleges és hosszú távú ellenőrzést a  fiatal mezőgazdasági termelő egyedül
gyakorolja,
c) a  b)  ponton kívüli jogi személy esetében az  az ügyfél, akit vagy amelyet a  fiatal mezőgazdasági termelő
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) felhívására tett nyilatkozatában megjelöl.
 (5) A  (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott nyilatkozat benyújtásának feltétele, hogy a  nyilatkozat megtételéig
a nyilatkozatban meg nem jelölt összes igénylő visszavonja a támogatási kérelmét.
 (6) A családi gazdaságba bevitt mezőgazdasági terület után a támogatást – amennyiben az egységes kérelmet a fiatal
mezőgazdasági termelő nyújtja be – a fiatal mezőgazdasági termelőnek minősülő családi gazdálkodó igényelheti.
3. § A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet kiegészítéséről és X.  mellékletének módosításáról szóló, 2014. március 11-ei 639/2014/EU bizottsági
felhatalmazáson alapuló rendelet 49.  cikk (1)  bekezdés második albekezdése szerinti, egy jogi személy más jogi
személy általi ellenőrzése, vagy egy jogi személy más jogi személyek általi közös ellenőrzése a következő esetekben
valósul meg:
a) vállalatcsoport esetében a tényleges és hosszú távú ellenőrzési jogokat az uralmi szerződés biztosítja;
b) az ellenőrző jogi személy többségi befolyással bír, és az általa kijelölt vezető tisztségviselői feladatokat ellátó
természetes személy maga a fiatal mezőgazdasági termelő. 4. § (1) A  támogatás összege a  fiatal mezőgazdasági termelő által bejelentett és a  tárgyévben egységes területalapú
támogatásra jogosult, legfeljebb kilencven hektár nagyságú terület és az  1307/2013/EU rendelet 50.  cikk
(8) bekezdése szerint kiszámított összeg szorzata.
(2) A  támogatás a  mezőgazdasági tevékenység megkezdésétől számított ötéves időtartamra, de legkésőbb 2020.
december 31-ig nyújtható.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti mezőgazdasági tevékenység megkezdésének azt az  időpontot kell tekinteni, amikor
az  e  rendelet szerinti támogatást igénylő fiatal mezőgazdasági termelő, jogi személy esetében a  jogi személyben
legkorábban tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorló fiatal mezőgazdasági termelő, vagy a  fiatal
mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzése alatt álló bármely jogi személy első alkalommal
egységes területalapú támogatás iránti kérelmet nyújtott be az MVH-hoz.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a 73/2009/ EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei 1307/2013/EU európai
parlament és tanácsi rendelet,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X.  mellékletének módosításáról szóló, 2014. március 11-ei
639/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 7. § Az állati hulla elszállítási és ártalmatlanítási költségeinek támogatásáról szóló 56/2008. (IV. 25.) FVM rendelet 8.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  2015. évben rendelkezésre álló támogatási keret összege 3600 millió Ft, amelynek terhére a  2014. évben
elvégzett, de ki nem fizetett szolgáltatások után járó jogos igények és a  2015. évben elvégzett szolgáltatások
támogatása teljesíthető.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1470/2012. (X. 27.) Korm. határozata a Gazdasági Konzultáció eredményeiről történő tájékoztatásadással összefüggő feladatokról.
A Kormány a Gazdasági Konzultációban további részvételi szándékukat kifejező személyek (a továbbiakban: címzettek)
tájékoztatása érdekében felhívja
1. a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a 3. pont szerinti feladatok ellátásához szükséges adatfeldolgozási
tevékenységek ellátására adatfeldolgozási szerződést kössön a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalával (a továbbiakban: KEK KH);
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 2. a közigazgatási és igazságügyi minisztert a címzettek részére megküldendő – személyes adatot nem tartalmazó –,
a Gazdasági Konzultáció eredményeiről tájékoztató miniszterelnöki levelek és más dokumentumok nyomdai
előállításával kapcsolatos feladatok ellátására;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a címzettek részére megküldendő postai küldemények
megszemélyesítésével, összeállításával, a borítékok nyomdai előállításával és a címzettek részére való soron kívüli
megküldésével kapcsolatos feladatok ellátásáról a KEK KH útján gondoskodjon.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Károlyi Mártont kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország tuniszi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
499/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Deák Dórát
2018. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök