text:
1059/2013. (II. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal online adatkapcsolatra képes pénztárgépek bevezetésének ütemezéséről.
A Kormány
1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 260. §
(1) bekezdés c) és e)–h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján jogalkotási hatáskörébe tartozó rendeletben
a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal (a továbbiakban: NAV) online adatkapcsolatra képes pénztárgépek (a továbbiakban:
új pénztárgépek) bevezetésének ütemezését az alábbiak szerint állapítsa meg:
a) az új pénztárgépekre való átállás időpontja: 2013. május 1.,
b) az elektronikus naplóval nem rendelkező hagyományos pénztárgépek 2013. június 30-ig való használatát az
állami adóhatóság nem szankcionálja,
c) az elektronikus naplóval rendelkező hagyományos pénztárgépek 2013. december 31-ig való használatát az állami
adóhatóság nem szankcionálja,
d) 2013. július 1-től az elektronikus naplóval rendelkező hagyományos pénztárgépek üzemeltetői elektronikus úton,
havonta kötelesek adatot szolgáltatni a pénztárgéppel kibocsátott nyugták, egyszerűsített számlák adatairól;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a NAV elnökét, hogy kísérje figyelemmel az új pénztárgépekre való átállás folyamatát (különösen a NAV,
a gyártók, forgalmazók, szervizek, pénztárgép üzemeltetők felkészülésére tekintettel), és a nemzetgazdasági miniszter
útján rendszeresen tájékoztassa a Kormányt a felkészülés és az átállás helyzetéről;
Felelős: NAV elnöke
Határidő: folyamatos, a jelentés tekintetében először 2013. március 1., majd kéthetente 2014. január 15-ig
3. felhívja a NAV elnökét, hogy a NAV honlapján közleményben tegye közzé az elektronikus naplóval nem rendelkező,
tehát legkésőbb 2013. június 30-ig lecserélendő pénztárgépek engedélyszámát, típusmegnevezését.
Felelős: NAV elnöke
Határidő: 2013. április 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelete az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi
CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés m) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzésben (a továbbiakban: szakképzés) részt
vevő, az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
(a továbbiakban: Eütv.) 3. § s) pontja szerinti magyar állampolgárokra (a továbbiakban: magyar állampolgár), az
– e rendeletben meghatározott esetekben – a nem magyar
állampolgárokra, illetve a hontalanként elismert személyekre (a továbbiakban együtt: jelölt), az őket a szakképzésük ideje alatt foglalkoztatókra (a továbbiakban: munkáltató), valamint az Eütv. 116. § (3) bekezdése szerinti felsőoktatási intézményekre (a továbbiakban: felsőoktatási intézmény) terjed ki.
(2) A szakképzési rendszerben jelöltként az a személy
vehet részt, aki
a) hazai felsőoktatási intézmény által kiadott vagy honosított, vagy a külön jogszabály szerint elismert, a szakképesítés megszerzéséhez megfelelő végzettséget igazoló
oklevéllel rendelkezik, és
b) az oklevele szerinti alapnyilvántartásba történt felvételét igazolja.
(3) Nem magyar állampolgárok az államilag finanszírozott szakképzésben (a továbbiakban: támogatott szakképzés) a 14. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben vehetnek részt.
(4) A költségtérítéses szakképzésben a magyar és a nem
magyar állampolgárok, valamint a hontalanként elismert
személyek egyenlő feltételek mellett vehetnek részt.
2. § (1) A szakképzés a külön jogszabály alapján a szakképzés egész időtartamára és valamennyi elemének teljesítésére megfelelő szakképző hellyé minősített egészségügyi
szolgáltatónál vagy felsőfokú szakirányú egészségügyi
szakképzést végző intézménynél (a továbbiakban: teljesen
akkreditált egészségügyi szolgáltató), illetve a szakképzés
egyes elemeinek teljesítésére megfelelő szakképző hellyé
minősített egészségügyi szolgáltatónál (a továbbiakban:
részben akkreditált egészségügyi szolgáltató) munkavégzésre irányuló jogviszonyban eltöltött, az egészségügyért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által megha
tározott időtartamú törzsképzési és szakgyakorlati időből
áll. (2) A szakképesítés megszerzése támogatott szakképzés, illetve költségtérítéses szakképzés keretében történik.
(3) A szakképzési rendszerben a támogatott szakképzésben részt vevő jelölt (a továbbiakban: támogatott jelölt)
központi gyakornokként vagy rezidensként vesz részt.
(4) A központi gyakornoki rendszerben az e rendelet
szerint meghatározott keretszám erejéig felsőoktatási intézmény által közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott, szakképesítéssel még nem rendelkező
a) háziorvostan szakképzésben részt vevő jelöltek vehetnek részt, vagy
b) olyan jelöltek vehetnek részt, akik a miniszter által
az egészségpolitika szempontjai alapján
ba) egyes egészségügyi szolgáltatók,
bb) egyes régiók, vagy
bc) egyes szakterületek vonatkozásában
hiányszakmának minősített szakképzésben vesznek részt
[az a)–b) pont szerinti jelölt a továbbiakban együtt: központi gyakornok].
(5) A rezidensi rendszerben azok az egészségügyi szolgáltató által foglalkoztatott, támogatott szakképzésben
részt vevő jelöltek (a továbbiakban: rezidens) vesznek
részt, akik nem tartoznak a központi gyakornoki rendszer
hatálya alá, ide értve az 5. § (4) bekezdése alapján támogatást elnyert jelölteket is az e rendelet szerint meghatározott
keretszám erejéig.
(6) A költségtérítéses szakképzés kiterjed minden olyan
szakterületre, amelyre központi gyakornoki vagy rezidensi
képzés szervezhető, ide értve az 5. § (4) bekezdésében foglalt szakképzéseket is, a miniszter által az e rendelet szerint
meghatározott keretszám erejéig.
(7) A támogatott szakképzésben legfeljebb a külön jogszabályban az adott szakképesítésre meghatározott szakképzési ideig lehet részt venni.
3. § (1) Az Egészségügyi Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) a támogatott szakképzés során a szakképesítés megszerzéséhez
a) az egészségügyi szolgáltató által – az 5. §-ban foglaltak szerint – megpályázható, illetve
b) a 6. §-ban foglaltak szerint pályázat nélkül, központilag odaítélt támogatási keret alapján nyújt támogatást.
(2) Az e rendeletben meghatározott támogatások a közterheket is tartalmazó mértékben kerülnek kifizetésre.
4. § (1) A rezidens és a központi gyakornok szakképzésének
képzési költségéhez az állam a szakképzés normatív képzési költségével járul hozzá, amely
a) a törzsképzés ideje alatt a 10. § (2) bekezdése szerint
meghatározott képzési normatívát (a továbbiakban: képzési normatíva) és a képzést irányító és végző személyek
(mentor és tutor) díjazását,
b) a szakgyakorlati idő alatt a képzési normatíva
összegét
foglalja magában.
(2) Az 5. § (4) bekezdésében foglalt esetben a szakképzés képzési költségéhez nyújtott állami támogatás mind
a törzsképzési, mind a szakgyakorlati idő alatt a képzési
normatíva összege.
(3) A törzsképzés és a szakgyakorlat képzési költségének az állam által támogatott mértékét a miniszter a szakképzésre rendelkezésre álló források alapján határozza
meg.
5. § (1) A minisztérium az egészségügyi szolgáltató által
megpályázható támogatást biztosít a felsőoktatási intézményeknek az általános orvos szakon végzett, szakképesítéssel még nem rendelkező, szakirányú szakképzésben
részt vevő rezidensek után, melynek célja a rezidens szakképzése normatív képzési költségének megtérítése.
(2) Az az egészségügyi szolgáltató, amely az (1) bekezdés szerinti rezidens után járó támogatást elnyerte, a rezidens munkavégzési helyének szakképzés céljára történő
– 8. § szerinti – ideiglenes megváltoztatása esetén, annak
igazolása alapján rezidensenként a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) H fizetési osztály 1. fizetési fokozatának megfelelő összegű támogatásra jogosult, mely a munkavégzés
helyének szakképzés céljára történő ideiglenes megváltoztatásának időszakára, de
a) teljesen akkreditált egészségügyi szolgáltató esetében legfeljebb hat hónap időtartamra, ezen belül a törzsképzési időszakban legfeljebb három hónap időtartamra,
b) részben akkreditált egészségügyi szolgáltató esetében
legfeljebb tizenkét hónap időtartamra, ezen belül a törzsképzési időszakban legfeljebb hat hónap időtartamra
adható.
(3) Az az egészségügyi szolgáltató, amely az (1) bekezdés szerinti támogatást elnyerte, a (2) bekezdésben meghatározott támogatáson kívül a miniszter egészségpolitikai
indokok alapján hozott döntése értelmében a rezidens után
a 10. § (2) bekezdésében foglaltak szerint meghatározott
hiányszakmák esetében a Kjt. H fizetési osztály 1. fizetési
fokozata 50%-ának megfelelő összegű, a szakképzés teljes
időtartamára szóló támogatást kaphat, melyet a munkáltató a rezidens számára az őt külön jogszabály alapján megillető munkabérén felül havonta köteles megfizetni.
(4) Az egészségügyi szolgáltató
a) a szakorvosi szakképesítéssel rendelkező jelöltek
második, illetve további szakképzése, b) a szakorvosi szakképesítéssel rendelkező jelöltek ráépített szakképzése,
c) a fogorvos szakon végzett jelöltek első szakképzése,
d) a gyógyszerész szakon végzett jelöltek első szakkép
zése
képzési költségének a képzési normatíva erejéig történő
megtérítésére irányuló támogatásra is pályázhat, amennyiben erre az adott évre a miniszter által a 10. § (2) bekezdése
alapján kiírt pályázati felhívás egészségpolitikai indokok
alapján lehetőséget biztosít.
6. § (1) A minisztérium az egészségpolitika által meghatározott célok megvalósítása érdekében központi gyakornoki
helyek létesítésére a felsőoktatási intézmény számára támogatást nyújt, melynek keretében a központi gyakornok
szakképzésének teljes időtartamára kifizetésre kerül (kerülnek):
a) a szakképzés normatív képzési költsége,
b) a Kjt. besorolása alapján a központi gyakornok ré
szére kötelezően járó illetmény és az illetménnyel összefüggő járulékok,
c) a (2) bekezdésben meghatározott esetben az ott meghatározott támogatás.
(2) A miniszter döntése alapján a központi gyakornok
után a minisztérium a 10. § (2) bekezdésében foglaltak
szerint meghatározott hiányszakmák esetében a Kjt. H fizetési osztály 1. fizetési fokozata 50%-ának megfelelő
összegű, a szakképzés teljes időtartamára szóló támogatást
nyújthat, amelyet a felsőoktatási intézmény a központi
gyakornok számára az őt külön jogszabály alapján megillető munkabérén felül havonta köteles megfizetni.
7. § Az e rendeletben foglalt támogatások közül a minisztérium
a) a szakképzés normatív képzési költsége megtérítésére irányuló támogatást annak a felsőoktatási intézménynek
biztosítja, amelynél a támogatott jelölt a képzését folytatja,
b) az egyéb jogcímen odaítélt támogatást annak a munkáltatónak folyósítja, amellyel a támogatott jelölt a 15. §
(1) bekezdése alapján munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
8. § (1) A szakképzés képzési idejének egy részét a jelölt
munkáltatójától eltérő helyen – a munkavégzés helyének
szakképzés céljára történő ideiglenes megváltoztatása keretében – csak abban az esetben töltheti, ha a munkáltatója
az adott szakgyakorlati elem teljesítésére nincs szakképző
hellyé minősítve.
(2) A munkáltató a jelölt a munkavégzési helyének
szakképzés céljára történő ideiglenes megváltoztatását
a képzés által megkívánt időtartamra biztosítja azzal, hogy
az 5. § (2) bekezdésében foglalt támogatás legfeljebb csak
az ott meghatározott időtartamra igényelhető.
9. § (1) Minden év október 15-éig a 10. § (1) bekezdése szerinti hiányszakmákra és keretszámokra, valamint a 11. §
(3) bekezdése szerint benyújtott pályázatok elbírálására javaslatot tevő bizottság (a továbbiakban: bíráló bizottság)
alakul.
(2) A bíráló bizottság 13 tagból áll, melyek közül az
egyik tag ellátja a bizottság elnökének feladatait. Az elnököt a miniszter bízza meg az egészségügyi képzés és ellátás területén kiemelkedő ismeretekkel rendelkező, illetve
a humánerőforrás-monitoring területén jártas szakemberek közül. A bíráló bizottság működésének feltételeiről
a minisztérium gondoskodik.
(3) A bíráló bizottság tagjai:
a) a Magyar Kórházszövetség 1 delegált képviselője,
b) a Kollégiumi Elnökök Testületének 1 delegált kép
viselője,
c) az Egészségügyi Szakképzési és Továbbképzési Ta
nács 1 képviselője,
d) a szakképzésben részt vevő felsőoktatási intézmé
nyek 1-1 képviselője,
e) a miniszter által delegált 3 személy,
f) a külön jogszabály alapján a humánerőforrás-moni
toring rendszert működtető szerv 2 képviselője,
g) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgató
ja által delegált 1 személy. (4) Amennyiben a (3) bekezdésben meghatározott szervek a delegálási kötelezettségüknek nem tesznek eleget,
a hiányzó tagok megbízásáról a miniszter gondoskodik
a (2) bekezdésben meghatározott szempontok alapján.
(5) A bíráló bizottság tagjainak megbízatása a következő képzési évre létrehozott bizottság tagjainak megbízásáig, de legkésőbb a megbízást követő év október 31-éig
tart azzal, hogy az új bíráló bizottság megalakulásáig feladataikat a megbízásuk lejártát követően is ellátják. A bíráló bizottság tagjai ismételten megbízhatóak.
(6) A bíráló bizottságban viselt tagság megszűnik, ha
a tag
a) megbízása lejár,
b) meghal,
c) tagságáról lemond,
d) megbízását visszavonják, vagy
e) képviseleti jogosultsága megszűnik az általa képvi
selt intézménynél, szervezetnél. (7) A (6) bekezdés b)–e) pontjában foglalt esetekben
a (3) bekezdésben meghatározott szervek a tagság megszűnésétől számított 30 napon belül kötelesek az új tag delegálásáról gondoskodni.
(8) A bíráló bizottság ülését az elnök hívja össze és vezeti. Az elnököt akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt tag helyettesíti teljes jogkörrel. Az ülés határozatképes, ha azon tagjainak több mint fele jelen van. A bizottsági tagságból adódó szavazati jogosultság és a tagsággal járó kötelezettség személyre szól. A bizottsági ülésen való
részvétel és a szavazati jog a tagot helyettesítő személyre
vagy más tagra nem ruházható át.
(9) A bíráló bizottság működésének szabályait maga
alakítja ki a megalakulását követő 15 napon belül, és azokat a miniszter hagyja jóvá.
10. § (1) A bíráló bizottság a pályakövetési rendszer tapasztalatai, a munkaerő-piaci előrejelzések, a diplomás munkanélküliség helyzetének értékelése és a megelőző évben benyújtott jelölti jelentkezések száma alapján minden év november 15-éig javaslatot tesz a miniszternek azoknak
a szakképesítéseknek a körére, amely szakképesítések
hiányszakmának való minősítése indokolt, emellett adott
évre vonatkozóan, valamint 3 évre előre a rezidensek szakmákra lebontott keretszámaira, és az egyes felsőoktatási
intézmények vonatkozásában az általuk költségtérítéses
képzésbe felvehető jelöltek keretszámára.
(2) A miniszter minden év december 31-éig közzéteszi
az (1) bekezdésben meghatározott, adott évre vonatkozó
keretszámokat, a hiányszakmák körét, továbbá az 5. § (1),
(3) és (4) bekezdésében foglalt támogatások igénylésére
vonatkozó pályázati felhívását, valamint a képzési normatíva adott évre vonatkozó mértékét.
(3) A miniszter az (1) bekezdésben foglaltakra, valamint a humánerőforrás-monitoring rendszer által szolgáltatott adatokra tekintettel évente közzéteszi az adott évet
követő harmadik évre vonatkozó keretszámot. A miniszter
az előre megállapított keretszámot adott évben indokolt
esetben +/–10% eltéréssel módosíthatja.
11. § (1) Az 5. § (1), (3) és (4) bekezdésében foglalt támogatások igénylésére vonatkozó pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázóval szemben e rendeletben támasztott követelményeket,
b) a pályázat tartalmi és formai követelményeit,
c) a pályázat benyújtásának határidejét,
d) az elbírálás értékelési szempontjait, az értékelés
módszerét,
e) az elbírálás határidejét, valamint f) a pályázó értesítésének a módját.
(2) A támogatott szakképzés keretében jelöltet foglalkoztatni szándékozó egészségügyi szolgáltató vagy felsőoktatási intézmény (a továbbiakban együtt: támogatást
igénylő pályázó) minden év február 1-jéig nyújthatja be az
5. § (1), (3) és (4) bekezdésében foglalt támogatás igénylésére vonatkozó pályázatát (a továbbiakban: támogatás
igénylési pályázat).
(3) A támogatás igénylési pályázatnak tartalmaznia
kell: a) annak a szakképzésnek a megjelölését és számát,
amelyre a támogatást igénylő pályázó a támogatás igénylési pályázatát benyújtja,
b) a támogatást igénylő pályázó szakképző hellyé minősítését igazoló iratot,
c) a támogatás igénylési pályázat benyújtásának az indokait, tekintettel a 12. § (1) bekezdésében foglaltakra.
(4) Az 5. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott támogatást igénylő pályázó támogatás igénylési pályázatának
a (3) bekezdésben felsoroltakon kívül tartalmaznia kell:
a) nyilatkozatot arra nézve, hogy a megpályázott szakképzési hely tekintetében legalább a Kjt. H fizetési osztálya 1. fizetési fokozatának megfelelő munkabér pénzügyi
fedezete a támogatást igénylő pályázó rendelkezésére áll,
és kötelezettségvállalást arra nézve, hogy azt a jelölt részére a szakképzés teljes időtartamára megfizeti,
b) kötelezettségvállalást arra nézve, hogy a támogatást
igénylő pályázó a jelölttel a 17. § (2) bekezdése szerinti
tartalommal szerződést köt.
(5) Amennyiben a támogatást igénylő pályázó az 5. §
(3) bekezdésében foglalt támogatásra is pályázni kíván,
ezt a támogatás igénylési pályázatban külön meg kell jelölnie.
(6) A 6. §-ban meghatározott támogatást a miniszter
a bíráló bizottságnak a humánerőforrás-monitoring rendszer által szolgáltatott adatok figyelembevételével kialakított javaslatára tekintettel, támogatás igénylési pályázat
nélkül ítéli oda a felsőoktatási intézményeknek.
12. § (1) A bíráló bizottság minden év március 1-jéig a pályázati felhívásban közölt szempontok alapján – figyelemmel
a munkaerő-piaci előrejelzésekre, a pályakövetési rendszer tapasztalataira, a diplomás munkanélküliség helyzetének értékelésére és a pályázat kiírásának évét megelőző
évben benyújtott jelölti jelentkezések számára – értékeli és
rangsorolja a beérkezett támogatás igénylési pályázatokat,
és javaslatot tesz a miniszternek a nyertes pályázatokra. A
rangsorolásnál előnyben kell részesíteni azokat az egészségügyi szolgáltatókat, amelyek
a) a régióban a támogatott jelölt alkalmazásával érik el
az adott szakma vonatkozásában az orvos-beteg arány országos átlagát,
b) igazoltan 1 évnél hosszabb ideje nem tudták az állást
betölteni, vagy
c) a támogatott jelölt alkalmazásával teszik lehetővé
egyes állami kötelezettségvállalásból származó feladatok
teljesítését.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti szempontok
alapján minden év március 10-éig dönt a nyertes támogatás igénylési pályázatokról és a további támogatás igénylési pályázatok rangsoráról.
(3) A támogatást igénylő pályázókat minden év március
31-éig értesíteni kell a támogatás igénylési pályázatok
eredményéről.
(4) A támogatást igénylő nyertes pályázónak (a továbbiakban: nyertes pályázó) a (3) bekezdés szerinti értesítés
kézhezvételét követő 5. munkanap végéig, legkésőbb
azonban minden év április 15-éig nyilatkoznia kell a bíráló
bizottság felé arról, hogy az elnyert feltételekkel az állást
meg kívánja-e hirdetni. Amennyiben a nyertes pályázó
a nyilatkozattételi kötelezettségének határidőben nem tesz
eleget, vagy az elnyert állást nem kívánja meghirdetni,
a támogatást a (2) bekezdés szerinti rangsorban következő
pályázó számára kell felajánlani.
(5) A minisztérium haladéktalanul tájékoztatja a felsőoktatási intézményeket a nyertes támogatás igénylési pályázatokról és a (6) bekezdés alapján meghatározott, a felsőoktatási intézmények által meghirdethető központi gyakornoki állásokról.
(6) A miniszter által megállapított, meghirdethető központi gyakornoki állások száma nem haladhatja meg az
adott évre vonatkozóan meghatározott rezidensi keretszám 10%-át.
13. § (1) A felsőoktatási intézmények minden év április
20-áig közzéteszik a jelöltek által pályázat (a továbbiakban: rezidensi pályázat) útján betölthető, az 5. § (1) és
(4) bekezdése szerinti rezidensi, valamint a 6. § (1) bekezdése szerinti központi gyakornoki állásokat az ezeket meghirdető egészségügyi szolgáltatók és azon felsőoktatási intézmények egyidejű megjelölésével, amelynek régiójába
az adott állást meghirdető egészségügyi szolgáltató tartozik.
(2) Egy jelölt adott évben legfeljebb öt meghirdetett állásra pályázhat, oly módon, hogy a rezidensi pályázatában
meg kell jelölnie, milyen sorrendben kéri jelentkezéseinek
elbírálását.
(3) A rezidensi pályázatokat a jelöltek augusztus 1-jéig
nyújthatják be két példányban a központi gyakornoki állást meghirdető felsőoktatási intézményhez, illetve ahhoz
a felsőoktatási intézményhez, amelynek régiójába a meghirdetett állásra támogatást elnyert egészségügyi szolgáltató tartozik. A rezidensi pályázatok egy-egy példányát
a felsőoktatási intézmény legkésőbb augusztus 10-éig továbbítja a 22. § szerinti szervhez.
(4) A rezidensi pályázatok elbírálására külön jogszabályban meghatározott rendszerbevételi eljárás keretében
kerül sor, amelyben az adott állásra támogatást elnyert
egészségügyi szolgáltató képviseletét biztosítani kell.
(5) A felsőoktatási intézmény – a külön jogszabályban
foglaltaknak megfelelően meghirdetett kritériumok alapján – szeptember 15-éig dönt a rezidensi pályázatot benyújtott jelöltek alkalmasságáról, és elkészíti az egyes állások vonatkozásában a jelöltek rangsorát.
(6) A támogatott állást elnyert egészségügyi szolgáltató,
illetve a központi gyakornoki állást meghirdető felsőoktatási intézmény minden év október 1-jéig az (5) bekezdésben meghatározott rangsor figyelembevételével, a legmagasabb pontszámot elért öt jelölt közül dönt az általa alkalmazni kívánt jelölt személyéről. A támogatott állást elnyert egészségügyi szolgáltató döntéséről haladéktalanul
értesíti a felsőoktatási intézményt.
(7) A központi gyakornoki állások esetében – a háziorvosi állásokra jelentkező jelöltek kivételével – a jelentkezők közül előnyben kell részesíteni azt, aki olyan előszerződéssel rendelkezik, amelyben valamely egészségügyi
szolgáltató vállalja a szakképzési időszak utáni alkalmazását.
(8) A rezidensi pályázat eredményéről a felsőoktatási
intézmény a jelölteket postai úton és – ha a jelölt az elektronikus úton történő értesítéshez hozzájárult – elektronikus úton értesíti. A jelölt a pályázat eredményéről a (6) bekezdés szerinti időpontot követően személyesen is felvilágosítást kérhet.
(9) A rezidensi pályázat eredményeként a valamely
egészségügyi szolgáltató vagy felsőoktatási intézmény által alkalmazni kívánt jelölt október 15-éig köteles írásban
értesíteni a felsőoktatási intézményt, hogy az elnyert állást
be kívánja-e tölteni. Amennyiben a jelölt az értesítési kötelezettségét határidőben nem teljesíti vagy az állást nem kívánja betölteni, az állás ismét betölthetővé válik.
14. § (1) A felsőoktatási intézmények minden év november
1-jéig közzéteszik azon állások körét,
a) amelyeket nem pályáztak meg,
b) amelyek a 13. § (9) bekezdése alapján ismét betölt
hetővé váltak. (2) Az (1) bekezdés szerint közzétett állásokra a 13. §
(1) bekezdése szerinti, rezidensi pályázatot benyújtott személyek jelentkezhetnek. Az állások betöltésére a munkáltatóval történő megállapodás alapján kerül sor. Erről
a munkáltató a felsőoktatási intézményt a megállapodást
követő 15 napon belül értesíti.
(3) Azon állásokat, amelyeket december 31-éig nem töltöttek be, a jelöltek a munkáltatóval történő megállapodás
alapján töltik be. Erről a munkáltató a felsőoktatási intézményt a megállapodást követő 15 napon belül értesíti.
(4) Az adott évben meghirdetett állásokat legkésőbb
a következő év január 31-éig lehet betölteni.
15. § (1) A szakképzés idejére a rezidens – az egészségügyi
tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi
LXXXIV. törvény 7. § (2) bekezdés a)–h) pontjai szerinti – munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesít a munkáltatóval.
(2) A központi gyakornok a szakképzés idejére a felsőoktatási intézménnyel létesít közalkalmazotti jogviszonyt.
(3) A jelöltnek teljesítenie kell a törzsképzési idő előírt
programját és a részvizsgákat, illetve a jogszabály által
előírt szakgyakorlatokat.
(4) A szakképzés ideje a doktori iskola létesítésének
eljárási rendjéről és a doktori fokozat megszerzésének
feltételeiről szóló 33/2007. (III. 7.) Korm. rendeletben
szabályozott, illetve más, ösztöndíjjal támogatott tudományos munka, szülés, baleset vagy tartós betegség,
továbbá a 10 éven aluli gyermek, illetőleg tartósan
gondozásra szoruló hozzátartozó otthoni ápolása, gondozása, rendkívüli állapot és megelőző védelmi helyzet esetén a sorkatonai szolgálat és a polgári szolgálat
teljesítése, valamint a hivatásos és szerződéses katonai
szolgálatot teljesítő katona beleegyezése nélkül történő vezénylésének teljes időtartamára, de legfeljebb
összesen 3 évre szakítható meg, amely időszak alatt
a támogatott jelölt után járó támogatás folyósítása szünetel. Ezekben az esetekben a megszakítást a jelölt erre
vonatkozó bejelentése alapján a felsőoktatási intézmény köteles tudomásul venni.
(5) A szakképzés ideje a (4) bekezdésben foglaltakon
túl csak méltányolható okból, a – rezidens esetében a 16. §
(1) bekezdése szerinti, központi gyakornok esetében
a munkáltató – felsőoktatási intézmény által meghatározott időtartamra szakítható meg. Rezidens esetében a méltányolható ok elfogadásáról a felsőoktatási intézmény a jelölt munkáltatójának egyetértésével dönt.
(6) Ha a támogatott jelölt a törzsképzés feltételeit méltányolható ok miatt csak részben teljesíti, a felsőoktatási intézmény egy részképzési elemnek a szakgyakorlat ideje
alatt történő teljesítését engedélyezheti. A méltányolható
ok elfogadásáról az (5) bekezdésben meghatározott felsőoktatási intézmény dönt.
16. § (1) A támogatott jelölt által meghatározott felsőoktatási
intézmény a jelölttel a képzésben való részvételéről megállapodást köt, amely megállapodás szakképzési jogviszonyt keletkeztet a felsőoktatási intézmény és a jelölt
között.
(2) A szakképzési jogviszony keretében a felsőoktatási
intézmény felelős a szakképzés elméleti és gyakorlati
programjának végrehajtásáért, továbbá kérelemre biztosítja a gyakorlati képzési program végrehajtásának az egészségügyi szolgáltató által nem biztosítható feltételeit, a képzés során mentori tevékenységet lát el, és felügyeli a képzőhelyek szakképzési tevékenységét. A felsőoktatási intézmény a szakképzés befejeztével igazolja a szakképzés
jogszabálynak megfelelő teljesítését.
(3) A szakképzési jogviszony keretében a jelölt a szakképzésért felelős felsőoktatási intézménybe szakképzésre
bejelentkezik, részt vesz az elméleti program végrehajtására biztosított képzésben és bemutatja a szakképzés jogszabálynak megfelelő teljesítését igazoló dokumentumait.
17. § (1) A támogatott szakképzési helyet elnyert munkáltató
megállapodást köt a minisztériummal, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy
a) a szakképzés teljes idejére a jelölttel munkavégzésre
irányuló jogviszonyt létesít,
b) a szakképzés ideje alatt biztosítja a jelölt számára
a munkáltatónál el nem sajátítható gyakorlati részképzés
tekintetében a képzésnek – a felsőoktatási intézmény által
kijelölt – e részképzésre szakképző hellyé minősített
egészségügyi szolgáltatónál történő letöltésének a lehetőségét,
c) a jelöltnek a b) pont szerinti kijelölt képzőhelyen töltött szakgyakorlati idejére is megfizeti a munkabérét.
(2) A támogatott jelölttel a munkáltató a 15. § (1) bekezdése alapján szerződést köt, amelyben a munkáltató vállalja a törzsképzési és a szakgyakorlati idő alatt a szakképzés
teljesítéséhez szükséges, a munkavégzés helyének szakképzés céljára történő ideiglenes megváltoztatása engedélyezését és – amennyiben ezt a minisztérium biztosítja – az
5. § (3) bekezdése szerinti támogatás megfizetését. A munkáltató egyéb, saját költségvetéséből biztosított kedvezmény nyújtását is vállalhatja a szerződésben.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződésben foglalt kötelezettségvállalás alól a munkáltató mentesül, ha a szakképzés képzési költségéhez nyújtott állami támogatás megvonására a jelölt hibájából kerül sor.
(4) A rezidens a szakképzése képzési költségéhez nyújtott állami támogatás ellentételezéseként vállalja, hogy
a szakképzési időszak alatt, valamint a szakképesítés megszerzése után legalább további 4 évig a munkáltatóval
a szakképesítésének megfelelő, egészségügyi tevékenység
végzésére irányuló jogviszonyban áll.
(5) A központi gyakornok a szakképzése képzési költségéhez nyújtott állami támogatás ellentételezéseként vállalja, hogy a szakképesítés megszerzése után legalább 4 évig
a Magyar Köztársaság területén, államilag finanszírozott
egészségügyi szolgáltatónál a szakképesítésének megfele
lő, egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszonyban áll. (6) A (4) bekezdés szerinti kötelezettségnek a szakképzési időszak alatt történő megszegése esetén a rezidens
a szakképzése képzési költségéhez nyújtott állami támogatás minisztérium részére történő megtérítésére akkor nem
köteles, ha új munkáltatója vállalja a (4) bekezdés szerinti
időtartam alatt a rezidens e rendeletben meghatározott feltételekkel történő foglalkoztatását.
18. § (1) A munkáltató és a felsőoktatási intézmény a részére
az adott jelölt után a 7. §-ban foglaltak alapján folyósított
támogatás megtérítésére köteles, ha olyan magatartást tanúsít, amely a jelölt szakképzése lezárásaként a szakvizsgára bocsáthatóságát ellehetetleníti, azt késlelteti vagy
más módon korlátozza.
(2) Ha a támogatott jelölt szakképzésére külön jogszabályban meghatározott képzési idő letelt, támogatott jelöltként tovább nem vehet részt a szakképzési rendszerben. Ha a jelölt nem vállalja, hogy a külön jogszabályban
meghatározott képzési idő leteltét követő három éven belül szakvizsgát szerez, illetőleg ezt a vállalását nem teljesíti, a képzési időre folyósított támogatás minisztérium részére történő megtérítésére köteles.
(3) Ha a támogatott jelölt a szakvizsgára bocsáthatóságát önhibájából
a) előreláthatólag késlelteti, vagy
b) ellehetetleníti, támogatott jelöltként a szakképzését nem folytathatja és
a szakképzésére tekintettel folyósított támogatás minisztérium részére történő megtérítésére köteles.
19. § (1) A 17. § (4) bekezdése szerinti kötelezettségnek
a szakképesítés megszerzését követő megszegése esetén
a szakképesítést szerzett személy a szakirányú szakképzéséhez nyújtott állami támogatás teljes összegének minisztérium részére történő megtérítésére köteles, kivéve, ha
a) igazolja, hogy a (4) bekezdés szerinti időtartamban
a Magyar Köztársaság területén államilag finanszírozott
egészségügyi szolgáltatónál egészségügyi tevékenység
végzésére irányuló jogviszonyban áll, vagy
b) a munkáltatójánál munkavégzésre irányuló jogviszonyának megszűnésére a munkáltató érdekkörében felmerülő okból kerül sor, vagy
c) a szakképesítés megszerzését követően egészségügyi tevékenység végzésére alkalmatlanná válik.
(2) A szakképesítést szerzett személy a 17. § (5) bekezdése szerinti kötelezettség megszegése esetén a szakirányú
szakképzéséhez a 6. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerint
nyújtott állami támogatás teljes összegének minisztérium
részére történő megtérítésére köteles, kivéve, ha a szakké
pesítés megszerzését követően egészségügyi tevékenység
végzésére alkalmatlanná válik.
(3) A 17. § (4) bekezdése szerinti kötelezettségnek
a szakképesítés megszerzését követő megszegése esetén
a szakképesítést szerzett személy a szakirányú szakképzéséhez az 5. § (3) bekezdése alapján részére a szakképzésének teljes időtartama alatt folyósított támogatási összeg
minisztérium részére történő megtérítésére köteles, ha az
(1) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel teljesül, de a kötelezettség megszegésének évében a szakképesítést szerzett személy foglalkoztatása a korábbi munkáltatójánál
olyan szakképesítése szerinti munkakörben történt, amely
új munkáltatójánál az adott évben nem hiányszakma.
20. § (1) A 2. § (2) bekezdése szerinti költségtérítéses szakképzésben részt vevő jelölt a felsőoktatási intézménnyel
a képzésben való részvételről megállapodást köt, amely
megállapodás szakképzési jogviszonyt keletkeztet a felsőoktatási intézmény és a jelölt között.
(2) A felsőoktatási intézmény minden év január 15-éig
tájékoztatja a 22. § szerinti szervet arról, hogy az adott
egyetemmel létrejött szakképzési jogviszony alapján
a megelőző évben hányan kezdték meg költségtérítéses
képzés keretében a szakképzésüket.
21. § (1) A szakképző helyről a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó jelölt szakképző hellyé nem minősített képzőhelyre is kirendelhető felügyelet mellett végzett ügyeleti tevékenység ellátására.
(2) Ha a jelölt a törzsképzési idő alatt a kötelezettségeit
– a 15. § (6) bekezdésében meghatározottak kivételével –
nem teljesíti, azok pótlásáig a szakgyakorlat további feltételeinek teljesítését nem kezdheti meg.
(3) A szakképzés megkezdése előtt folytatott orvosi tevékenység a szakgyakorlati időbe a felsőoktatási intézmény döntése alapján beszámítható.
(4) A támogatott jelölt a szakképzés külön jogszabályban meghatározott képzési feltételei teljesítéséhez szükséges egészségügyi tevékenységet önkéntes segítői jogviszonyban nem végezhet.
22. § A szakképzéssel kapcsolatos pályáztatás lebonyolításával és a szakképzés költségvetési forrásának a kezelésével
kapcsolatos feladatokat az Egészségügyi Engedélyezési és
Közigazgatási Hivatal végzi.
23. § A felsőoktatási intézmény a szakvizsgával már rendelkező, és második, illetve további vagy ráépített szakképzésben részt vevő jelölttől havonta legfeljebb a Kjt. szerinti közalkalmazotti J1 fizetési osztály garantált illetménye
15%-ának megfelelő mértékű szakképzési díjat szedhet.
24. § Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet 2. §
b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Külön jogszabályban foglaltak szerint a Hivatal feladatkörébe tartozik különösen]
„b) az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéssel kapcsolatos pályáztatás lebonyolításával és a szakképzés költségvetési forrásának a kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása,”
25. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit első alkalommal
a 2010-ben kezdődő szakképzésekre kell alkalmazni. A
szakképesítés megszerzését az egészségügyi felsőfokú
szakirányú szakképzésben részt vevők számára szervezett
központi gyakornoki rendszerről szóló 125/1999. (VIII.
6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) szerint megkezdők
az R.-ben meghatározott kötelezettségeiknek az R. e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezései szerint, legkésőbb 2011. december 31-éig tehetnek
eleget.
(2) A 10. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően a miniszter e rendelet hatálybalépését követően első alkalommal a 10. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel teszi
közzé az e rendelet hatálybalépését követő hároméves időszakra vonatkozó várható keretszámokat.
(3) A 11. § (6) bekezdésében foglaltaktól eltérően a bíráló bizottság e rendelet hatálybalépését követően első alkalommal a 10. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel
teszi meg javaslatát a miniszter részére.
(4) A 12. § (6) bekezdésében foglaltaktól eltérően az
e rendelet hatálybalépését követő első két évre meghirdethető központi gyakornoki állások száma az adott évre vonatkozóan meghatározott rezidensi keretszám 50%-át nem
haladhatja meg.
(5) Hatályát veszti az R. (6) A (2)–(4) bekezdés 2010. szeptember 1-jén hatályát
veszti.
(7) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 2003/109/EK irányelve (2003. november
25.) a harmadik országok huzamos tartózkodási enge
déllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról, 11. cikk
(1) bekezdés b) pontja és 21. cikk;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz
és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK
rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK,
a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK,
a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK,
a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 24. cikk.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2014. (XI. 27.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (6)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB)
alapvető feladatai ellátása érdekében szolgáltatandó információk (a  továbbiakban: adatszolgáltatások)
és az  adatszolgáltatások teljesítésére kötelezettek (a  továbbiakban: adatszolgáltatók) körét, valamint
az adatszolgáltatások gyakoriságát, teljesítésének módját és határidejét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  adatszolgáltatásokhoz kapcsolódó táblákat és az  azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket a  2.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az adatszolgáltatások teljesítéséhez szükséges – a 3. mellékletben meghatározott – technikai segédleteket az MNB
e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a honlapján teszi közzé.
2. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
3. § A  2014. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2015. január 1-jét követően teljesítendő adatszolgáltatásokra
a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 23/2013. (XI. 6.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
4. § Az  1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 64. sorában meghatározott „Nyújtott vállalati és háztartási hitelek
hitelkockázati adatai” (MNB azonosító kód: L11) megnevezésű, 2015. első negyedévére mint tárgyidőszakra
vonatkozó adatszolgáltatást kizárólag a 2015. január 1-jét követően megkötött szerződés alapján nyújtott háztartási
hiteleknek az  adatszolgáltatás 03. táblája aa), bg) és bh), valamint az  adatszolgáltatás 04. táblája aa), bb) és bc)
oszlopában meghatározott egyes adatai megadásával kell teljesíteni.
5. § Hatályát veszti a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 23/2013. (XI. 6.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
161/2009. (XI. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
több évtizedes oktató-nevelő munkájáért, valamint Radnóti Miklós több verseskötete kiadásának előkészítéséért,
a hagyaték gondozásáért, sajtó alá rendezéséért és közgyűjteményeknek történő átadásáért
dr. Radnóti Miklósnénak, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem nyugalmazott főiskolai tanárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. november 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelete az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. CXXXII. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 16. § (14) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva, valamint az egészségügyi hatósági és igazgatási
tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói
hatáskörében, az Alkotmány 40. § (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában többletkapacitás az
a) az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló
2006. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: Tv.) alapján
lekötött fekvőbeteg-szakellátási kapacitáson felüli fekvőbeteg-szakellátási kapacitás,
b) a Tv. alapján lekötött járóbeteg-szakellátási kapacitáson felüli járóbeteg-szakellátási kapacitás,
c) a finanszírozási szerződés szerinti rehabilitáció
szakmai minősítéséhez képest magasabb szakmai minősítés,
d) a finanszírozási rendszerbe már befogadott, de adott
szolgáltatónál az érvényes finanszírozási szerződése alapján nem finanszírozott speciális, magasabb felkészültséget
igénylő ellátás végzése (ideértve HBCS és indexált
OENO),
e) a szolgáltatónál létrejövő új ellátási forma, illetve az
a nem átcsoportosítás útján létrejövő, a szolgáltató érvényes finanszírozási szerződése alapján nem finanszírozott
szakma,
f) a szolgáltató szempontjából befogadásra javasolt, az
1. számú melléklet szerinti eszköz, illetve a többletteljesítményt indukáló, vagy a progresszivitás magasabb szintjét
jelentő eszközcsere,
g) az új, a szolgáltatónál korábban nem finanszírozott,
külön jogszabályban meghatározott tételes elszámolás alá
eső egyszer használatos eszköz, illetve gyógyszer,
h) az új, a szolgáltatónál korábban nem finanszírozott
nagyértékű, még országosan el nem terjedt beavatkozás,
i) a finanszírozási szerződés szerinti dialízis kezelőhelyek és kezelési műszakok mértékét meghaladó kapacitás,
j) a finanszírozási szerződés szerinti sürgősségi ellátási
formához képest magasabb fix összegű díjazással járó sürgősségi ellátási forma,
amely a Tv. alapján lekötött kapacitásához képest a magasabb összegű elszámolás és teljesítménynövekedés finanszírozása miatt többletforrás-igénnyel jár.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet alkalmazásában a Tv. 1. §-a szerinti fogalommeghatározásokat
kell figyelembe venni.
2. § (1) A Tv. 2. § (3) bekezdése szerinti egészségügyi ellátási szerződésben az egészségügyi szakellátási kötelezettség teljesítését vállaló egészségügyi közszolgáltatásért
felelős szerv vagy más fenntartó, illetve egészségügyi
szolgáltató kötelezettséget vállal arra, hogy a helyi önkormányzat ellátási kötelezettségébe tartozó közszolgáltatások közül a szerződésben meghatározott szolgáltatásokat
folyamatosan, a jogszabályokban és az egészségügyi szakmai szabályokban előírt szakmai színvonalon, területi ellátási kötelezettséggel nyújtja.
(2) A Tv. 2. § (4) bekezdése szerinti szerződést a helyi
önkormányzat azzal az egészségügyi szolgáltatóval kötheti meg, amely a helyi önkormányzat egészségügyi szakellátási kötelezettsége körébe tartozó egészségügyi szolgáltatást a helyi önkormányzat tulajdonában levő
a) létesítményben és eszközökkel vagy
b) létesítményben vagy
c) eszközökkel
nyújtja. (3) A Tv. 2. § (3), (4) és (5) bekezdése alapján létrejövő
szerződéskötésről a szerződés megküldésével annak megkötésétől számított 8 napon belül kell tájékoztatni az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban:
ÁNTSZ) területileg illetékes regionális intézetét.
A kapacitásfelosztás éves módosítása 3. § (1) A Tv. 4. § (2) bekezdése szerinti, a kapacitásfelosztás módosítására készített javaslatot az Országos Egészségbiztosítási Pénztár központi szerve (a továbbiakban:
OEP) elektronikus és nyomtatott formában küldi meg az
illetékes Regionális Egészségügyi Tanácsoknak (a továbbiakban: RET), illetve az ÁNTSZ RET székhelye szerint
illetékes regionális intézetének.
(2) Amennyiben a RET a Tv. 4. § (3) bekezdése alapján
módosítási javaslatot készít, azt elektronikus és nyomtatott
formában küldi meg az ÁNTSZ RET székhelye szerint
illetékes regionális intézetének.
(3) A Tv. 4. § (3) bekezdése szerinti véleményről szóló
szavazás során a RET tagjai által a döntéshozatalkor képviselt lekötött
a) ágyszámot kell a fekvőbeteg-szakellátást érintően,
illetve b) óraszámot kell a járóbeteg-szakellátást érintően
figyelembe venni.
(4) A Tv. 4. § (5) bekezdése szerinti határozatban
– amennyiben szükséges – az ellátási terület módosításáról
is rendelkezni kell. Amennyiben az ellátási terület nem
módosul, ennek tényét a határozatban rögzíteni kell.
(5) A Tv. 4. § (8) bekezdése alkalmazásában mindenkori kiindulási alapként a Tv. 3. számú mellékletében
meghatározott kapacitás-mennyiséget kell figyelembe
venni. A Tv. 4. § (8) bekezdésében foglaltakat azon járóbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók
vonatkozásában lehet alkalmazni, amelyek 10 000 lakosra
jutó kapacitása az OEP-nél rendelkezésre álló, az adott
évet megelőző finanszírozási év adatai alapján az országos
átlagnál alacsonyabb.
4. § (1) A Tv. 4/A. § (3) bekezdés
a) a), c–j), valamint l) pontja alkalmazásában az adott
statisztikai mutató régiós átlaghoz – ennek hiányában
országos átlaghoz – való viszonyát,
b) b) pontja alkalmazásában az adott szakmára meghatározott ellátási területet,
c) n) pontja alkalmazásában az intézményen belül az
adott szakmában a területen kívülről ellátott betegek arányához viszonyított, a régió egyéb intézményeiben azonos
szakmában területen kívülről ellátott betegek arányát
kell figyelembe venni.
(2) A Tv. 4/A. § (3) bekezdés h) pontja alkalmazásában
a fekvőbeteg-szakellátás műtétes szakmáiban a műtétes és
nem műtétes esetek arányát kell érteni.
(3) A Tv. 4/A. § (3) bekezdése alkalmazásában az ott
szereplő adatok vonatkozásában az OEP-nél rendelkezésre álló, az adott évet megelőző finanszírozási év (október 1.–szeptember 30.) adatait kell figyelembe venni.
Eljárás a kapacitások tartós
kihasználatlansága esetén 5. §
(1) Az ÁNTSZ-nek az egészségügyi szolgáltató székhelye szerinti regionális intézete a Tv. 5. § (4) és (5) bekezdése szerinti eljárása során a RET kérelmének benyújtásától
számított 30 napon belül, kérelem hiányában a Tv. 5. §
(4) bekezdése szerinti határidő lejártától számított 30 napon belül állapítja meg a kapacitások tartós kihasználatlanságát.
(2) A Tv. 5. § (4) bekezdése szerinti, a kapacitások tartós kihasználatlanságának megállapítását kérő kérelmében
a RET javaslatot tehet a kapacitást átvevő szolgáltatóra.
(3) Amennyiben a Tv. 5. §-a alapján a kapacitás más
szolgáltatónak kerül átadásra, a kapacitást átvevő szolgál
tatóval csak arra a szakmára köthető finanszírozási szerződés, amelyet a kapacitáselvonás érintett.
Az ellátási terület módosítása 6. § (1) Az ellátási területnek a Tv. 5/B. § (1)–(4) bekezdése
alapján történő módosítása tárgyában az ÁNTSZ-nek az
ellátási területet átvevő szolgáltató székhelye szerint illetékes regionális szerve jár el. Az ellátási érdek fennállása,
illetve az ellátási terület módosítása tárgyában hozott határozatot meg kell küldeni az ÁNTSZ-nek az átadó szolgáltató székhelye szerint illetékes regionális szerve részére.
(2) A Tv. 5/B. § (5) bekezdése szerinti módosítást a kapacitást érintő módosulással egyidejűleg kell átvezetni a
nyilvántartáson.
(3) Az ÁNTSZ regionális intézetei által az érvényes
finanszírozási szerződéssel rendelkező egészségügyi szolgáltatók ellátási területéről és a hozzájuk tartozó kapacitásokról vezetett nyilvántartás adatait az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH) összesíti, és egységes szerkezetben a honlapján közzéteszi.
Kapacitás-átadás a szomszédos régiók
között 7. § A Tv. 6. § (3) bekezdés d) pontja szerinti teljesítményegység mértékéről a kapacitást átvevő RET kérelmére az
OEP ad tájékoztatást, amelyet a megállapodás megkötésénél figyelembe kell venni.
Az átcsoportosításra vonatkozó szabályok 8. § (1) A Tv. 7. §-a alapján kezdeményezett átcsoportosítási
kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a Tv. 7. § (4) bekezdése szerinti esetet kivéve az
egészségügyi szolgáltató fenntartójának, illetve az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szervnek az egyetértését
igazoló dokumentumot,
b) az átcsoportosítás részletes szakmai indokolását,
c) az egészségügyi szolgáltató és fenntartója nyilatko
zatát az átcsoportosítás fenntarthatóságáról,
d) az egészségügyi szolgáltató nyilatkozatát arról,
hogy biztosítani tudja az egészségügyi szolgáltatások
nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről
szóló rendelet által előírt személyi és tárgyi feltételeket az
átcsoportosítással érintett szakmák tekintetében,
e) az egészségügyi szolgáltató nyilatkozatát arról, hogy
az átcsoportosítással létrejövő állapot nem ütközik az
egészségügyi szolgáltató pályázatban vállalt kötelezettségeibe, és megfelel a Tv. 4/A. § (3)–(6) bekezdésében
meghatározott feltételeknek.
(2) Amennyiben a Tv. 7. § (1) bekezdése szerinti kezdeményezés krónikus fekvőbeteg-szakellátási kapacitássá
történő átcsoportosításra irányul, a kérelemnek a 10. § és a
2. számú melléklet figyelembevételével tartalmaznia kell
az átcsoportosítandó kapacitással nyújtható szolgáltatások
szakmai és szakmacsoport szerinti besorolását.
(3) Amennyiben a Tv. 7. § (1) bekezdése szerinti kezdeményezés egynapos kapacitássá történő átcsoportosításra
irányul, a kérelemnek tartalmaznia kell, hogy mely, a
külön jogszabály szerinti egynapos beavatkozások elvégzésére fordítják az átcsoportosított kapacitást.
(4) Amennyiben a Tv. 7. § (1) bekezdése szerinti kezdeményezés járóbeteg-szakellátási kapacitássá történő átcsoportosításra irányul, a kérelemnek a 10. §, a 2. számú
melléklet, valamint a Tv. 3. számú mellékletének figyelembevételével tartalmaznia kell az átcsoportosítandó
szakmacsoportot vagy szakmacsoportokat, illetve azon
vagy azokon belül a szakmákat.
(5) A Tv. 7. § (3) bekezdése szerinti átcsoportosítás esetén az átcsoportosítandó kapacitás nem haladhatja meg az
adott szakma kapacitásának 20%-át. Az átcsoportosítással
létrejövő kapacitásnövekmény egy adott szakmában legfeljebb 30%-ot érhet el. Amennyiben az átcsoportosítással
új szakma kerül kialakításra, az új szakmára meghatározott
ellátási terület figyelembevételével a 10 ezer főre jutó kapacitás nem haladhatja meg az adott szakmára vonatkozó
országos átlagot.
(6) A Tv. 7. § (1)–(3) bekezdése szerinti átcsoportosítás
az egészségügyi szolgáltatóra irányadó, külön jogszabály
szerinti teljesítmény-volumen korlát (a továbbiakban:
TVK) változása nélkül kezdeményezhető. Ugyanazon
szakmára vonatkozóan a szolgáltató újabb átcsoportosítást
az előző átcsoportosítástól számított egy éven belül nem
kezdeményezhet.
(7) A Tv. 7. § (7) bekezdése szerinti eljárás során az
OEP a megkereséstől számított 30 napon belül küldi meg
véleményét az ÁNTSZ-nek a szolgáltató átcsoportosítási
kérelme szerinti kapacitással érintett ellátási területe szerint illetékes regionális intézete részére. A Tv. 7. § (4) bekezdése szerinti, több régiót érintő esetben annak a szolgáltatónak a székhelye az irányadó, amelynek kapacitásaiból az átcsoportosítást kezdeményezik.
(8) A (7) bekezdés szerinti ÁNTSZ az átcsoportosítás
tárgyában hozott döntéséhez véleményt kérhet az illetékes
szakmai kollégiumtól, amennyiben az átcsoportosítással
új szakma jönne létre.
Eljárás a finanszírozási, illetve szakmai eljárásrendek
szerinti minőségi követelmények megszegése esetén
9. § (1) A Tv. 8/A. § (1) bekezdése szerinti eljárás során a
Regionális Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban:
REP) az ellenőrzés eredményének megállapításától számított 10 napon belül szólíthatja fel az egészségügyi szolgáltatót, hogy a felszólítástól számított 60 napon belül biztosítsa legalább az érvényes finanszírozási eljárásrendben,
ennek hiányában az érvényes szakmai eljárásrendben a
szolgáltatás nyújtására előírt feltételeket.
(2) A Tv. 8/A. § (3) bekezdésének alkalmazásában szolgáltatás alatt az adott szolgáltatásnak megfelelő ellátási
forma és szakma értendő.
(3) A Tv. 8/A. § (3) bekezdése szerinti ajánlattételt az
(1) bekezdés szerinti REP az ellenőrzés eredményének
megállapításától számított 60 napon belül teszi meg.
A szolgáltató az ajánlattétel megtételétől számított 15 napon belül nyilatkozik a feladat vállalásáról.
(4) A Tv. 8/A. § (4) bekezdése szerinti pályázatot az
(1) bekezdés szerinti REP az ellenőrzés eredményének
megállapításától számított 90 napon belül írja ki, és teszi
közzé a honlapján. A pályázati kiírás tartalmazza:
a) az átadásra kerülő kapacitás megnevezését, mennyiségét, b) az ellátandó feladat meghatározását,
c) az átadásra kerülő ellátási terület megjelölését,
d) az átadásra kerülő TVK mennyiségét.
(5) Pályázatot – a fenntartó (tulajdonos) jóváhagyásával – az az egészségügyi szolgáltató nyújthat be, amely
megfelel az adott szakmára előírt szakmai minimumfeltételeknek és abban a régióban működik, amelyben a kapacitáselvonással érintett egészségügyi szolgáltató.
(6) A pályázathoz csatolni kell az ÁNTSZ területileg
illetékes regionális intézete által előzetesen véleményezett
szakmai tervet. A pályázó a szakmai tervet – véleményezés céljából – a pályázati kiírásban szereplő határidőt
megelőző 25. napig küldi meg az ÁNTSZ részére.
Az ÁNTSZ-nek a véleményét legkésőbb a pályázati kiírásban szereplő határidőt megelőző 10. napon a szolgáltató rendelkezésére kell bocsátania.
(7) A pályázat elbírálásának előkészítését 5 tagú bíráló
bizottság végzi, a bizottság elnöke a pályázatot kiíró REP
igazgatója, tagjai közül 1 főt az OEP főigazgatója, 1 főt az
illetékes regionális tisztifőorvos, 1 főt az illetékes RET
jelöl ki, 1 főt pedig az adott ellátási terület szakellátásáért
felelős egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv.
A Bizottság ülésén tanácskozási és javaslattételi joggal
vehetnek részt a járóbeteg-szakellátást, valamint fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatóknak a
bizottság elnöke által meghívott szakmai érdekképviseleti
szervezetei képviselői. Szavazategyenlőség esetén az el
nök szavazata dönt. A pályázatot – a bizottság előkészítése
alapján – a pályázat benyújtásának határidejét követő
30 napon belül bírálja el az illetékes regionális tisztifőorvos. A pályázat eredményét a pályázatot kiíró REP, valamint az ÁNTSZ illetékes regionális intézete a honlapján
közzéteszi.
(8) A pályázat elbírálása során a Tv. 4/A. §-át megfelelően alkalmazni kell.
(9) Amennyiben az ellátási érdekből szükséges, a területileg illetékes regionális tisztifőorvos – a REP véleménye alapján – a kapacitáselvonással érintett szolgáltató
ellátási területéhez tartozó biztosítottak ellátására másik
szolgáltatót jelölhet ki. A kijelölésre legkorábban az
(1) bekezdés szerinti felszólítást követő 61. napon kerülhet
sor, és a kijelölés a kapacitást átvevő szolgáltatóval történő
finanszírozási szerződés megkötéséig tart. A kijelölés időtartama alatti ellátások finanszírozására a 11. § (8) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a miniszteri döntés alatt a regionális tisztifőorvos döntését, az ellátási szükséglet bekövetkezésének napja alatt a regionális
tisztifőorvos döntésének napját kell érteni. A kijelölés időtartama alatt a kapacitáselvonással érintett szolgáltató az
elvont kapacitásai tekintetében nem számolhat el teljesítményt.
(10) Amennyiben a Tv. 8/A. § (6) bekezdése szerinti
esetben az ajánlattételhez, illetve a pályázat kiírásához a
feladatot átadó helyi önkormányzat előzetes jóváhagyása
szükséges, jóváhagyását az ellenőrzés (3) és (4) bekezdés
szerinti eredményének megállapításától számított 30 napon belül adja meg. Az ellenőrzés eredményéről ebben az
esetben az önkormányzatot haladéktalanul értesíteni kell.
(11) Amennyiben a helyi önkormányzat a (10) bekezdés
szerinti jóváhagyást nem adja meg, az átadott szolgáltatás
nyújtásáról gondoskodnia kell.
10. § A 2. számú melléklet határozza meg azon szakmák körét, amelyekre a fekvőbeteg-szakellátásban külön jogszabály szerint finanszírozási szerződés köthető.
Eljárás ellátási szükséglet fennállása esetén 11. § (1) A Tv. 10. § (2) bekezdése szerinti váratlan esemény,
vagy előre nem látható módon bekövetkező ellátási szükségletnek (e § alkalmazásában a továbbiakban: ellátási
szükséglet) minősül a szükségletnek az ellátás biztonságát
veszélyeztető mértékű változása.
(2) Az ÁNTSZ területileg illetékes regionális intézete
az ellátási szükségletről való tudomásszerzés napját kö
vető 10 napon belül a Tv. 10. § (2) bekezdése szerinti
finanszírozási szerződés megkötéséhez szükséges jóváhagyás céljából kérelemmel fordul az egészségügyi miniszterhez.
(3) A kérelemben az egészségügyi minisztert tájékoztatni kell
a) az ellátási szükséglet okáról és fennállásának várható idejéről,
b) az érintett lakosságszámról és ellátási területről,
c) az ellátást végző szolgáltatóról (szolgáltatókról),
d) az érintett szakma vagy szakmák köréről,
e) a felmerült kapacitásigény mennyiségéről,
továbbá mellékelni kell a c) pont szerinti szolgáltató (szolgáltatók) finanszírozási szerződés módosítására vonatkozó beleegyező nyilatkozatát.
(4) Az egészségügyi miniszter a kérelem kézhezvételétől számított 15 napon belül dönt jóváhagyásáról. Elutasító
döntés esetén erről – a döntés indoklásával együtt – értesíti
az ÁNTSZ területileg illetékes regionális intézetét. Jóváhagyást tartalmazó döntés esetén az egészségügyi miniszter a döntést követő munkanapon a jóváhagyott kérelmet
megküldi jóváhagyásra a pénzügyminiszternek. A kérelem tárgyában a pénzügyminiszter harminc napon belül érdemi választ ad. Elutasítás esetén az érdemi válasz közlése
indoklással együtt történik.
(5) Az egészségügyi miniszter és a pénzügyminiszter
döntésüket az alábbi szempontok alapján hozzák meg:
a) a felmerült kapacitásigény nagysága,
b) az érintett és veszélyeztetett lakosság száma,
c) az adott szakmában (szakmákban) az egy ágyra jutó
betegforgalmi adatokban bekövetkezett változás,
d) az átvett betegek arányában bekövetkezett változás
az adott szakmában (szakmákban),
e) az adott szakmában (szakmákban) a területen kívül
ről ellátott betegek arányában bekövetkezett változás,
f) a külön jogszabály szerinti TVK teljesítés arányában
várható változás. (6) A miniszteri döntéshez szükséges adatokat az OEP a
megkeresésétől számított 5 napon belül elektronikusan és
nyomtatott formában bocsátja a megkeresést küldő
miniszter rendelkezésére.
(7) A miniszteri döntések eredményéről – a pénzügyminiszter döntésének kézhezvételétől számított 5 napon
belül – az egészségügyi miniszter értesíti az ÁNTSZ területileg illetékes regionális intézetét és az illetékes REP-et.
(8) A REP a miniszteri döntések eredményéről történő
értesülést követő 5 munkanapon belül előkészíti és az érintett egészségügyi szolgáltató részére megküldi a finanszírozási szerződés módosításának tervezetét. A szerződésmódosítást úgy kell előkészíteni, hogy az alapján a finanszírozás kezdőnapja az ellátási szükséglet bekövetkezésének napja legyen.
(9) Az ÁNTSZ területileg illetékes regionális intézete
az ellátási szükséglet megszűnéséről azonnal értesíti az
illetékes REP-et és az egészségügyi minisztert.
(10) A REP a Tv. 10. § (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat során az (5) bekezdésben meghatározott szempontok
figyelembevételével jár el.
Az előzetes többletkapacitás-befogadási eljárás 12. § (1) Többletkapacitás a Tv. 11. §-a alapján előzetesen
akkor fogadható be, ha
a) címzett támogatás szakmai programja,
b) központi költségvetésből támogatott egyéb beruhá
zás,
c) európai uniós pályázat,
d) az Új Magyarországért Fejlesztési Tervben foglal
tak,
e) egyéb regionális fejlesztések,
f) népegészségügyi programok
megvalósítása többletkapacitások befogadását igényli. (2) Az (1) bekezdés szerinti befogadásnál figyelembe
kell venni, hogy a befogadásra kerülő többletkapacitás
várható éves teljesítményének finanszírozott összege nem
haladhatja meg
a) a költségvetési törvényben rendelkezésre álló források, és
b) a befogadással összefüggésben megszűnő szerződés
következtében felszabaduló finanszírozás, valamint
c) a finanszírozási szabályok módosításának eredményeként felszabaduló források
együttes összegét.
(3) Ha az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő többletkapacitás-befogadási igény merül fel, az előzetes befogadásra a kérelmet a támogatásra kiírt pályázat határidejének letelte előtt legalább 75 nappal kell benyújtani a kérelmezett többletkapacitás működtetési helye szerint illetékes RET-hez és az egészségügyi miniszterhez. A kérelem
részét képezi a befogadásra javasolt egészségügyi szolgáltatások fenntartható finanszírozására a megvalósítás teljes
időszakára és az azt követő két évre vonatkozóan elkészített pénzügyi hatásvizsgálat, amely a kérelmezett befogadással összefüggő feltételek meghatározását, továbbá a befogadással összefüggő, felszabaduló kapacitásra vonatkozó javaslatot is tartalmazza.
(4) A RET az (1) bekezdés szerinti befogadási kérelmet
véleményezi, és az azonos pályázati kiíráshoz kapcsolódó
többletkapacitás előzetes befogadására beérkezett több kérelem esetén a befogadásokra vonatkozóan rangsort állapít
meg. A RET a rangsort a befogadási kérelem beérkezését
követő 30 napon belül megküldi az egészségügyi miniszternek.
(5) Amennyiben a Tv. 11. § (1) bekezdése alapján az
szükséges, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség véleményét a
megkereséstől számított 15 napon belül küldi meg a RET
részére. Ha a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a megadott
határidőn belül nem ad véleményt, ezt a fejlesztéssel való
egyetértésének kell tekinteni.
(6) Amennyiben a RET az (1) bekezdés szerinti befogadási kérelmet nem véleményezi vagy nem támogatja, az
egészségügyi miniszter a kapacitásbővítési kérelem elbírálása érdekében az ellátási érdek fennállásának eldöntéséhez megkéri az ÁNTSZ RET székhelye szerint illetékes
regionális intézetének véleményét.
(7) Az egészségügyi miniszter a RET által megállapított
rangsor megérkezését – ennek hiányában a (4) bekezdés
szerinti határidő eredménytelen elteltét – követő 15 napon
belül a befogadásra vonatkozó, az OEP-pel együttesen
készített javaslatát a pályázó által a fenntartható finanszírozásra vonatkozóan készített pénzügyi hatásvizsgálattal,
valamint – ha készült ilyen – az ÁNTSZ (6) bekezdés szerinti véleményével együtt megküldi a pénzügyminiszternek.
(8) A pénzügyminiszter a (7) bekezdés szerinti javaslat
beérkezését követő 30 napon belül érdemi választ ad az
egészségügyi miniszternek a befogadással történő egyetértése, illetve annak elutasítása tárgyában. Elutasítás esetén az érdemi válasz közlése indoklással együtt történik.
(9) Az egészségügyi miniszter a pénzügyminiszter
(8) bekezdés szerinti értesítésének beérkezését követően
haladéktalanul értesíti a befogadást kérő személyt, az
OEP-et és az illetékes RET-et a döntéséről, és a befogadással összefüggésben megállapított feltételekről.
(10) A (9) bekezdésben foglalt értesítést a pályázó a támogatás kérésére irányuló szakmai programjához csatoltan nyújtja be.
(11) Az (1) bekezdés szerinti támogatás iránti igény elutasítása esetén az egészségügyi miniszter a pályázó előzetes kapacitásbefogadását törli. A támogatási igény elfogadása esetén a beruházás megvalósulását követő 30 napon belül az illetékes REP a külön jogszabályban foglaltakat is figyelembe véve finanszírozási szerződést köt az
egészségügyi szolgáltatóval.
(12) Amennyiben a támogatás a kérelemben foglaltaktól eltérően került elfogadásra, akkor ezen többletkapacitás befogadásához az egészségügyi miniszter és a pénzügyminiszter egyetértése szükséges.
(13) Amennyiben a pályázó a pályázatában a működés
megkezdésére megjelölt határidőt követő fél éven belül
– érvényes működési engedéllyel – nem kezdeményezi a
finanszírozási szerződés megkötését, az OEP a pályázó
előzetes kapacitásbefogadását törli. Ilyen esetben a többletkapacitás befogadására ismételt pályázatot kell benyújtani.
(14) Az OEP az előzetes befogadásokról évenkénti bontásban nyilvántartást vezet, amelyet minden év február
28-áig a Magyar Közlönyben és az OEP honlapján közzé
kell tenni.
(15) A Tv. 11. § (2) bekezdése szerinti, éven túli kötelezettségvállalást eredményező, előzetes többletkapacitás-befogadásra az (1)–(14) bekezdésben foglaltakat azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az egészségügyi miniszter és a pénzügyminiszter – a Kormány ügyrendjétől eltérő
eljárásban – előterjesztést nyújt be a Kormányhoz az előzetes többletkapacitás-befogadások jóváhagyása érdekében.
Többletkapacitás-befogadási eljárás 13. § (1) A 12. § körébe nem tartozó többletkapacitás az e §,
valamint a 14–15. § alapján lefolytatott pályázati eljárás
során kerülhet befogadásra.
(2) Az OEP az OTH-val a kapacitás-szükséglet befogadására vonatkozóan évente elemzést készít, és a szakmai
prioritásra vonatkozóan javaslatát december 31-ig megküldi az egészségügyi miniszternek és a RET-eknek.
(3) A RET-ek a (2) bekezdés szerinti javaslathoz a helyi
szükségleteknek megfelelő szakmai prioritásokra javaslatot tehetnek, amit január 31-ig küldhetnek meg az egészségügyi miniszter részére.
(4) A beérkezett javaslatok alapján a szakmai prioritásokat – figyelemmel az (5) bekezdésben foglaltakra – az
egészségügyi miniszter a Magyar Közlönyben közzétett
közleményben határozza meg minden év február 28-áig.
(5) A pályázat kiírásánál és a többletkapacitások befogadásánál figyelembe kell venni, hogy a befogadásra kerülő kapacitás várható éves teljesítményének finanszírozott
összege nem haladhatja meg a költségvetési törvényben
erre a célra rendelkezésre álló források összegét.
(6) Az OEP a pályázati kiírás vagy kiírások tervezetét a
(4) és (5) bekezdés figyelembevételével elkészíti, és azt az
egészségügyi miniszterhez – minden év március 31-ig –
jóváhagyásra felterjeszti. A pályázat vagy pályázatok kiírásáról az egészségügyi miniszter dönt, a kiírást legalább
50 napos és legfeljebb 60 napos pályázati határidővel engedélyezheti.
(7) Amennyiben az egészségügyi miniszter a pályázat
vagy pályázatok kiírását engedélyezi, az OEP a pályázatot
vagy pályázatokat az egészségügyi miniszter által meghatározott határidőre írja ki.
(8) A (7) bekezdés szerinti pályázati kiírás tartalmazza:
a) a megpályázható szakmai prioritást (prioritásokat)
és a pályázható forrás (források) mértékét,
b) a pályázat benyújtásának határidejét,
c) a befogadás tervezett időpontját és a határozott időre
történő befogadás esetén annak várható időtartamát, d) a befogadás és finanszírozás szakmai feltételeit,
e) a pályázattal érintett szolgáltatói kör és földrajzi
terület meghatározását,
f) a kizárás szempontjait,
g) befogadás esetén a szolgáltató kötelezettségeit,
jogosultságát,
h) a pályázat mellékleteként benyújtandó szakmai és
pénzügyi tervre vonatkozó szempontokat,
i) a pályázat egyéb tartalmi követelményeit.
14. § (1) A 13. §-ban meghatározott pályázati kiírásra a
pályázatot az egészségügyi szolgáltató fenntartója (tulajdonosa) – egyetem esetében a rektor – nyújthatja be az illetékes REP-hez, amennyiben megfelel a pályázati kiírásban
foglalt feltételeknek. Amennyiben a fenntartó (tulajdonos)
nem azonos az egészségügyi közszolgáltatásért felelős
szervvel, az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv
ellenjegyzése szükséges.
(2) A pályázatot két nyomtatott és aláírt példányban, valamint egy elektronikus példányban kell az illetékes
REP-hez benyújtani.
(3) A pályázathoz csatolni kell:
a) a pályázati kiírásban szereplő adatlapot,
b) a pályázati kiírásban szereplő szempontok szerinti
részletes szakmai és pénzügyi tervet,
c) a szolgáltató telephelye (székhelye) szerint illetékes
ÁNTSZ szakmai tervre vonatkozó véleményét,
d) működő gyógyintézet szolgáltatásait érintő pályázat
esetén nyilatkozatot arról, hogy a gyógyintézet szakmai
terve összhangban van a többletkapacitás befogadására
benyújtott pályázatban foglaltakkal.
(4) A pályázat részét képező, a (3) bekezdés c) pontjában meghatározott szakmai tervet a kérelmező a pályázat
benyújtását megelőzően benyújtja az ÁNTSZ területileg
illetékes regionális intézetéhez előzetes szakmai véleményezésre. Az ÁNTSZ szakmai véleményét a kérelem kézhezvételétől számított 15 napon belül adja meg.
(5) Amennyiben a pályázat megfelel az (1)–(4) bekezdésben foglaltaknak, az illetékes REP azt 15 napon belül
továbbküldi az OEP-nek.
(6) Az OEP a beérkezett pályázatokat véleményezi és a
befogadásra vonatkozóan indoklással ellátott rangsort állít
fel, amelyet a pályázat benyújtásának határidejét követő
30 napon belül – a pályázatokra és a pénzügyi tervre
vonatkozó véleményével együtt – megküld a befogadási
bizottság (a továbbiakban: Bizottság) részére.
15. § (1) A pályázatok elbírálását az OEP készíti elő.
(2) A Bizottság elnöke az OEP véleményének kézhezvételét követő 15 napon belülre hívja össze a Bizottság
ülését, a (7) bekezdésben meghatározott határidő figyelembevételével. (3) A Bizottság létszáma 7 fő, amelyből 3 főt az egészségügyi miniszter, 1 főt a pénzügyminiszter, 2 főt az
OEP főigazgatója, 1 főt az országos tisztifőorvos jelöl ki.
A Bizottság elnökét – a tagok közül – az OEP főigazgatója
jelöli ki.
(4) A Bizottság tagjainak megbízatása a kijelöléssel jön
létre. A megbízás visszavonásig szól.
(5) A Bizottság határozatképességéhez 5 tag jelenléte
szükséges. A Bizottság ülésén tanácskozási joggal részt
vehetnek a járóbeteg-szakellátást, valamint fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatóknak a
Bizottság elnöke által meghívott szakmai érdekképviseleti
szervezetei képviselői, továbbá előterjesztőként az OEP
adott témáért felelős munkatársa.
(6) A Bizottság döntését tagjai többségének szavazatával hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata
dönt. A Bizottság tagja különvéleményt fogalmazhat meg.
Az ülésen a döntésről és a megfogalmazott különvéleményről jegyzőkönyv készül.
(7) A Bizottság működéséhez szükséges feltételeket az
OEP biztosítja. A Bizottság ülését úgy kell összehívni,
hogy a megtárgyalandó anyagokat a Bizottság tagjai az
ülést megelőzően legalább 3 munkanappal megismerhessék.
(8) A pályázat tárgyában tartott ülését követően a
Bizottság 15 napon belül javaslatot tesz az egészségügyi
miniszternek a befogadásra javasolt szolgáltatást nyújtó
szolgáltatóra, és a kapacitás, illetve teljesítmény mértékére, valamint a finanszírozási szerződés megkötésének
időpontjára és a szerződés érvényességének időtartamára.
(9) A Bizottság a (8) bekezdésben meghatározott befogadási javaslatának elkészítése során
a) álláspontja kialakításánál előnyben részesíti az
objektív ellátási szükségletek kielégítésére irányuló pályázatot;
b) figyelembe veszi
ba) a szolgáltatót érintő korábban befogadott és a
pályázat benyújtásakor lekötött többletkapacitásokat,
bb) az egy kapacitásegységre jutó lakosságszám adato
kat,
bc) az intézmény előző finanszírozási évre vonatkozó
egy kapacitásegységre jutó forgalmi adatait,
bd) az érintett szakmák kihasználtságára vonatkozó
adatokat,
be) a kapacitás szükséglet-alapú tervezésének meg létét,
bf) a vonatkozó egyéb szakmai szabályoknak történő
megfelelést,
bg) a finanszírozás várható összegét,
bh) az Egészségbiztosítási Felügyelet véleményét, ha a
várólistával kapcsolatos a többletkapacitás-befogadás; c) összefoglalót készít a befogadás évenkénti pénzügyi
kihatásáról kérelmenként és a támogatott kérelmek összessége tekintetében.
(10) A pályázat elbírálásánál előnyben kell részesíteni
az olyan kérelmeket, melyeknek eredményeként az egészségügyi szolgáltató
a) országos, illetve regionális ellátási területtel működik, vagy
b) progresszív egészségügyi ellátást nyújt, vagy
c) a korábban finanszírozott szolgáltatásokhoz képest
költséghatékony megoldást nyújt, vagy
d) az ellátott terület népegészségügyi mutatóihoz szak
mai összetételében a meglévőnél jobban igazodó szolgáltatást végez, vagy
e) segíti az egészségügyi rendszerhez való hozzáférési
esélyek kiegyenlítését.
(11) A befogadási javaslat alapján a pályázatról
– a Bizottság befogadási javaslatának felterjesztésétől számított 15 napon belül, a (12) bekezdés szerinti esetben
35 napon belül – az egészségügyi miniszter dönt a (9) bekezdés a) és b) pontja alapján, valamint az éves pénzügyi
kihatások és a rendelkezésre álló források figyelembevételével.
(12) Amennyiben a befogadási javaslat alapján a befogadásra előirányzott forrás mértékének túllépése szükséges, az egészségügyi miniszter döntése előtt – a Bizottság
általi felterjesztés kézhezvételét követő 15 napon belül –
megkéri a befogadásra előirányzott forrást meghaladó befogadásokhoz a pénzügyminiszter hozzájárulását. A pénzügyminiszter a megküldött befogadási javaslat kézhezvételét követő 15 napon belül értesíti az egészségügyi
minisztert a befogadásra rendelkezésre álló keret túllépésére vonatkozó hozzájárulásáról, illetve annak elutasításáról és az elutasítás indoklásáról.
(13) Az OEP főigazgatója a befogadott többletkapacitásokról közleményt ad ki, amelyet a Magyar Közlönyben
közzé kell tenni. A közlemény pályázónként tartalmazza a
befogadott többletkapacitás mértékét, valamint a finanszírozási szerződés megkötésének időpontját és időtartamát.
(14) A befogadott többletkapacitásra a finanszírozási
szerződéskötési jogosultság érvényét veszti, ha a szolgáltató a közlemény közzétételét vagy a közleményben meghatározott befogadási időpontot követően egy éven belül
nem kezdeményezi annak megkötését.
Vegyes rendelkezések 16. § (1) A Tv. 1. számú mellékletében meghatározott kapacitások rendelkezésre bocsátásáról a katasztrófahelyzet elrendelését követően az országos tisztifőorvos haladéktalanul rendelkezik a fenntartó értesítése útján.
(2) A kapacitásokat úgy kell rendelkezésre bocsátani,
hogy a szolgáltató által a nyújtott ellátások körében a sürgős szükség által indokolt szolgáltatásokhoz szükséges kapacitásmennyiség folyamatosan rendelkezésre álljon.
17. § (1) Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 10. § (3) bekezdése az alábbi d) ponttal egészül ki:
[A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az
országos tisztifőorvost jelöli ki]
„d) az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló
2006. évi CXXXII. törvény 6. § (5)–(7) bekezdése”
[szerinti feladatok ellátására.]
(2) Az R. 10. § (5) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a
regionális intézetet jelöli ki]
„d) az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló
2006. évi CXXXII. törvény
da) 4. § (4)–(9) és (11) bekezdése,
db) 4/A. § (2) bekezdés b) pontja,
dc) 5. § (4) és (5) bekezdése,
dd) 5/A. § (1) és (7) bekezdése,
de) 5/B. § (1)–(5) és (7) bekezdése,
df) 8/A. § (1) bekezdése,”
[szerinti feladatok ellátására.] 18. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 361/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet.
(3) A 12. § rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését
követően kiírt pályázatok esetén kell alkalmazni.
(4) Az OEP a 12. § (14) bekezdése szerinti nyilvántartást – a korábbi befogadások alapján – először 2009.
február 28-áig teszi közzé.
(5) Az e rendelet hatálybalépésekor érvényben lévő finanszírozási szerződéseket 2009. április 1-jéig a 2. számú
melléklet alapján felül kell vizsgálni és szükség esetén módosítani kell.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
26/2019. (VII. 12.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2017. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az  alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2017. évi tevékenységéről szóló beszámolót
elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
30/2011. (IV. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján – dr. Stumpf István
alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 392/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be az Országos
Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„KEZDEMÉNYEZZÜK, HOGY MÁRCIUS 22. A VÍZ VILÁGNAPJA MUNKASZÜNETI NAP LEGYEN.”
Az OVB a 392/2010. (V. 19.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő
ívének hitelesítését megtagadta. Az OVB határozatát azzal indokolta, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-a alapján a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell
tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést, ezzel szemben az adott kérdés megfogalmazása megtévesztő a
választópolgárok számára, hiszen azt a látszatot kelti, mintha az aláírással népszavazási kezdeményezést
támogatnának. Az Alkotmány 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a
hatáskörébe tartozó kérdést napirendjére tűzze. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. §
(3) bekezdése meghatározza a munkaszüneti napokat, a népi kezdeményezés azonban ezeken túl további
munkaszüneti napok törvénybe iktatását kívánná meg a jogalkotótól, azaz a kezdeményezés konkrét jogalkotásra
irányul, nem pedig napirendre tűzésre. 2. Az indítványozó – aki nem azonos a kérdés kezdeményezőjével – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 77. § (1) bekezdése, valamint 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtott be az
Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. A kifogással
érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg; a kifogás 2010. június 2-án,
vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
A kifogást tevő szerint a kérdés megfelel az Nsztv. 17. §-ának. Szerinte a hatályos jogszabályok nem teszik kötelezővé,
hogy a kérdésben szerepeljen „az Országgyűlés tárgyalja meg” vagy hasonló tartalmú szövegrész, így a kérdést
hitelesíteni kellett volna. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a
hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra, vagy a népi
kezdeményezésre szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342.]. 2. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. április 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
100/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy azt a  szabadtéri plakátot, amelyiken bármely párt, bármilyen formában szerepel,
a tulajdonosa köteles legyen 24 órán belül eltávolítani, ha legalább két állampolgár jelzi, hogy zavarja a nyugalmát.”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátot alapos
indok nélkül, minimális számú választópolgár jelzése alapján el kellene távolítani. Mindezek alapján a  Bizottság
álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az  Alaptörvény
8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„bármilyen formában” fogalom jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így a választópolgár számára nem lenne
egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogatna. Nem egyértelmű az  sem,
hogy beadványozó kit ért „tulajdonos” alatt, kinek a  tulajdonosa lenne kötelezve a  plakát eltávolítására, magának
a plakátnak a tulajdonosa, vagy annak a tárgynak a tulajdonosa, amelyen a plakát elhelyezésre került. Nem kellően
körülhatárolt a „zavarja a  nyugalmát” kifejezés sem, nem állapítható meg pontosan, hogy egy plakát tartalmáról
mely esetben mondható el, hogy az már a nyugalom megzavarására alkalmas.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
427/2019. (X. 16.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  innovációért és technológiáért felelős miniszternek a  fenntartóval egyetértésben tett
javaslatára – a  Milton Friedman Egyetemen Dr. Perényi János egyetemi docenst a  2019. szeptember 12. napjától
2022. július 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2019. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1548/2019. (IX. 25.) Korm. határozata az Erdélyi Református Egyházkerület, a Királyhágómelléki Református Egyházkerület ingatlan beruházásainak, valamint a Diakónia Keresztyén Alapítvány programjának finanszírozásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Erdélyi Református Egyházkerület és a  Királyhágómelléki Református Egyházkerület ingatlan
beruházásainak, valamint a  Diakónia Keresztyén Alapítvány programjának finanszírozásához szükséges forrás
biztosításával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával, az  1.  pontban
meghatározott feladat megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2019. évben – a  kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és bankköltséggel együtt – a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása
cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára egyszeri 3 212 800 000 forint forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával, az  1.  pontban
meghatározott feladat megvalósításának további finanszírozása érdekében gondoskodjon a 2021. évben a központi
költségvetés XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet javára egyszeri 250 000 000 forint forrás
biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy – a  Bethlen Gábor Alap irányításáért felelős Bizottság útján –
gondoskodjon az 1. pontban meghatározott feladat megvalósításáról.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 2. és 3. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Szabó
Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarországnak
az  Örmény Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország chisinaui
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök