text:
153/2009. (XI. 13.) FVM rendelete az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. XXXVII. törvény végrehajtásáról.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. §-a (2) bekezdésének 1–4., 6–11., 13.,
14., és 16. pontjaiban, a (3) bekezdésének 1. pontjában és a (4) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján – a (3) bekezdés 1. pontja
tekintetében, védett természeti területen lévő erdő vonatkozásában, valamint a (4) bekezdés tekintetében a környezetvédelmi és
vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel egyetértésben – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: Fogalommeghatározások 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) dombvidék: erdő vonatkozásában azon erdőrészletek területe, melyek Adattárban rögzített jellemző
tengerszintfeletti magassága meghaladja a 250 métert, de nem haladja meg a 450 métert;
b) elegyfafaj: az erdőt a főfafajon, vagy főfafajokon kívül alkotó többi fafaj;
c) erdészeti magánút: az erdő termelésből való kivonásával járó erdészeti létesítmény, amelyet az erdészeti szállítást
és más erdőgazdálkodási tevékenységet szolgáló, rendszeres gépjárműforgalom céljára – a talajfelszín
megbontásával, idegen anyag elhelyezésével és tömörítésével – hoztak létre, és amely megfelelő fenntartás és
használat mellett (beleértve az átmeneti forgalomkorlátozás esetét is) hosszú távon biztosítja a rendszeres
gépjárműforgalom lehetőségét; d) épített közelítő nyom: az erdő rendeltetésszerű használatát akadályozó igénybevétellel járó erdészeti létesítmény,
amelyet erdőgazdálkodási tevékenységek végrehajtását szolgáló, időszakos, több éven át ismétlődő
gépjárműforgalom céljára – idegen anyag elhelyezése és tömörítése nélkül, de a talajfelszín megbontásával –
hoztak létre, és a területe a használat megszűnése után újraerdősítésre alkalmas állapotban marad, vagy azzá
tehető; e) főfafaj: az erdőtársulást, az erdő kezelését, valamint az erdőben folyó gazdálkodás módját döntően meghatározó
fafaj; f) hegyvidék: erdő vonatkozásában azon erdőrészletek területe, melyek Adattárban rögzített jellemző
tengerszintfeletti magassága meghaladja a 450 métert. g) híd: az erdészeti magánút részét képező, 3 méternél nagyobb hídnyílású műtárgy;
h) idegenhonos fa- és cserjefaj: olyan fa-, illetve cserjefaj, amelynek hazai megtelepedése behurcolás vagy betelepítés
következménye; i) intenzíven terjedő fa- és cserjefaj: olyan idegenhonos fa-, illetve cserjefaj, amely az adott termőhelyen,
a környezetében lévő flóraelemeknél gyorsabban terjed, az őshonos fa- és cserjefajokat növekedésével és
térfoglalásával jellemzően kiszorítja; j) közelítő nyom: az erdő igénybevételével nem járó, az erdő talaján, a talajfelszín építési jellegű megbontása, illetve
idegen anyag elhelyezése nélkül kialakított nyompálya, amelyet alkalomszerű erdőgazdálkodási tevékenységek
végrehajtását szolgáló terepi anyagmozgatás céljára létesítenek, és amelynek területe a használat megszűnése
után újraerdősítésre alkalmas állapotban marad, vagy azzá tehető;
k) őshonos fa- és cserjefaj: az a fa-, illetve cserjefaj, amely Magyarország területén nem behurcolás vagy betelepítés
eredményeként vált flóraelemmé; l) síkvidék: erdő vonatkozásában azon erdőrészletek területe, melyek Adattárban rögzített jellemző
tengerszintfeletti magassága legfeljebb 250 méter, illetve, amelyek az árterek hullámterében vagy külterében
helyezkednek el. (2) Az erdőt és a fásítást alkotó fafajok és cserjefajok jegyzékét az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az egyes erdészeti tájakon őshonos fafajok jegyzékét a 2. számú melléklet tartalmazza.
(4) Az idegenhonos, valamint az intenzíven terjedő fa- és cserjefajok jegyzékét a 3. számú melléklet tartalmazza.
Az erdő természetességi állapota meghatározásának szabályai 2. § (1) Azon erdő természetességi állapotát, melynek faállománya átmenetileg hiányzik, a sikeres első erdősítésig
a véghasználat előtti, illetve a kipusztult faállomány jellemzői alapján kell megállapítani.
(2) Természetes erdő természetességi állapot csak terepi felülvizsgálat alapján állapítható meg.
Az erdészeti létesítményekre vonatkozó szabályok 3. § (1) Az erdészeti létesítmény létesítésének, bővítésének, felújításának, helyreállításának, korszerűsítésének, valamint
lebontásának tervezése és kivitelezése során olyan megoldást kell választani, hogy az erdészeti létesítmény, illetve
annak rendeltetésszerű használata, valamint az erdészeti létesítményhez kapcsolódó építési tevékenységek az erdei
élőhelyet és életközösséget, valamint a faállomány felújuló képességét csak a legszükségesebb mértékben
befolyásolják. (2) Az építési engedélyt az erdészeti létesítmény egészére kell kérni. Több megvalósítási szakaszra vagy létesítményre
bontott építkezés esetében az egyes szakaszokra, illetőleg műtárgyakra külön-külön is lehet építési engedélyt kérni,
azonban a létesítmény egészének elbírálásához szükséges adatokat már az első kérelem benyújtásakor szolgáltatni
kell. (3) Az építési engedély a jogerőre emelkedésének napjától számított öt év elteltével hatályát veszti.
4. § (1) Erdőben tervezett kerítés építésének engedélyezése iránti kérelemben meg kell jelölni a kerítés célját, és a fenntartás
tervezett időtartamát. A kérelemhez csatolni kell a kerítés műszaki megvalósításának leírását, műszaki vázrajzot, amely
legalább két oszlopközt, a kapuk és az átjárók szerkezeti felépítését ábrázolja, valamint a kerítés tervezett nyomvonalát
ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát.
(2) A vadkárelhárító kerítés létesítése meghaladja a rendes erdőgazdálkodás körét, ezért a (3) bekezdésben említett
kivétellel csak abban az esetben létesíthető, ha a vadászati hatóság véleménye szerint az erdősítés védelme
a vadállomány apasztásával, vagy más vadkár-elhárítási módszerrel nem biztosítható.
(3) Nem minősül kerítésnek az öt évet meg nem haladó időre létesített vadkárelhárító villanypásztor és a makktermés
védelme érdekében létesített 120 cm-nél nem magasabb vadkárelhárító kerítés, de létesítésüket az erdészeti
hatósághoz előzetesen be kell jelenteni. 5. § (1) Az erdőgazdálkodási tevékenység folytatása érdekében az erdőben erdészeti feltáró hálózat alakítható ki.
(2) Az erdészeti feltáró hálózat részei: a) erdészeti magánút,
b) híd, c) épített közelítő nyom, d) közelítő nyom.
6. § (1) Az erdészeti magánút építésének engedélyezésére irányuló kérelemhez csatolt engedélyezési tervnek tartalmaznia
kell: a) az út műszaki leírását, b) az út nyomvonalát ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát,
c) az út nyomvonalát ábrázoló, 30 napnál nem régebbi, hiteles ingatlan-nyilvántartási térkép adott célra alkalmas
méretarányú másolatát, d) a részletes hossz-szelvényt, e) a minta-keresztszelvényeket és keresztszelvényeket,
f) a földtömeg számítást és elosztást, g) a részletes műtárgy terveket,
h) a tervező nyilatkozatát arról, hogy a terv megfelel a vonatkozó jogszabályi és szakmai előírásoknak,
i) az érintett közművek kezelőinek hozzájáruló nyilatkozatát (közműnyilatkozatok),
j) az erdő igénybevételéről szóló engedély vagy elvi engedély számát.
(2) Híd építése esetén az erdészeti magánút építésének engedélyezésére irányuló kérelemhez csatolt engedélyezési
tervnek az (1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a híd műszaki leírását, b) a vázlattervet általános helyszínrajzzal,
c) a híd fő méreteit igazoló statikai számítást,
d) a talajmechanikai szakvéleményt, e) az általános és részletterveket, valamint
f) a vízműtani adatokat és számításokat. (3) Az épített közelítő nyom építésének engedélyezésére irányuló kérelemhez csatolt engedélyezési tervnek tartalmaznia
kell a) az épített közelítő nyom műszaki leírását,
b) az épített közelítő nyom nyomvonalát ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát,
c) az erdő igénybevételére kiadott engedély vagy elvi engedély számát.
7. § A használatbavételi engedély az erdészeti magánút vagy az épített közelítő nyom meghatározott szakaszára is
megadható, ha azon a forgalom biztonságosan lebonyolítható. 8. § (1) A közelítő nyom nem minősül erdészeti létesítménynek, a létesítését és megszüntetését nem kell engedélyeztetni.
A közelítő nyom kialakítása során be kell tartani a 3. § (1) bekezdésben foglalt előírásokat.
(2) Természetes erdő, természetszerű erdő és származék erdő természetességi állapotú erdőben a közelítő nyomokat
a jogosult erdészeti szakszemélyzet köteles azok használatával járó erdőgazdálkodási tevékenység megkezdése előtt
jól látható módon kijelölni. (3) Az erdészeti feltáróhálózat nem rendeltetésszerű, illetve a 3. § (1) bekezdésében foglalt előírásokkal ellentétes
használata esetén az erdészeti hatóság annak használatát feltételekhez kötheti, korlátozhatja, súlyos vagy ismételt
jogsértés esetén megtilthatja. (4) Erdészeti magánút közforgalom számára történő megnyitását az erdészeti hatóság akkor engedélyezi, ha
a) a közúti közlekedésről szóló külön jogszabályok alapján azt az út műszaki paraméterei megfelelő közlekedési
jelzések alkalmazása mellett lehetővé teszik, és b) a megnövekedett forgalom az erdei életközösséget, a fenntartható erdőgazdálkodást, illetve az erdő közjóléti és
védelmi rendeltetéseinek érvényesülését nem veszélyezteti. (5) A közforgalom számára meg nem nyitott erdészeti magánutat az erdőgazdálkodó – jelentős baleseti kockázatot nem
okozó műszaki megoldással – lezárhatja. Az út lezárását szolgáló műszaki berendezés elhelyezését és megszüntetését
az erdőgazdálkodó köteles a kivitelezés megkezdése előtt 30 nappal bejelenteni az erdészeti hatósághoz.
Az elhelyezés bejelentéséhez csatolni kell a lezárás helyét ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000
méretarányú másolatát. 9. § Az erdei épület és erdei vasút kivételével
a) az erdészeti létesítmények bővítését, korszerűsítését és fennmaradását a létesítésre vonatkozó szabályok szerint
kell engedélyeztetni; b) az erdészeti létesítmények felújítását, helyreállítását és lebontását egyszerűsített kivitelezési terv benyújtásával
kell engedélyeztetni, amely a felújítással, helyreállítással vagy bontással érintett erdészeti létesítmény egyértelmű
azonosításán kívül a tervezett tevékenységek leírását tartalmazza. Az erdőgazdálkodási egységek határainak jelölése
10. § (1) Határjelként – a körzeti erdőterv készítésére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott méretű, színű és
formájú – határkő, határdomb, határoszlop, valamint fákra festett jelzés alkalmazható. A határvonal megjelölésére
a nyiladék is alkalmas. (2) Amennyiben az erdő határvonala nyiladékkal kerül megjelölésre, a nyiladékkal elválasztott erdő továbbra is
természetben összefüggőnek minősül. Az erdőgazdálkodói nyilvántartásra vonatkozó szabályok
11. § (1) Az erdőgazdálkodói nyilvántartásba vételi kérelem elbírálására az az erdészeti hatóság illetékes, melynek illetékességi
területén a kérelemmel érintett erdő, illetve erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló, erdő művelési ágú
földterület található. (2) Ha az erdőgazdálkodói nyilvántartásba vétel (a továbbiakban: nyilvántartásba vétel) alapja haszonbérleti szerződés,
akkor a haszonbérlőnek igazolnia kell az előhaszonbérleti jogra vonatkozó, külön jogszabályban foglalt előírások
betartását. (3) Földrészlet vagy alrészlet részterületére vonatkozó nyilvántartásba vételre akkor kerülhet sor, ha
a) a földrészlet vagy alrészlet használati jog alapján elkülönülő valamennyi részterülete külön erdőrészletként
szerepel az Adattárban, és b) a földrészlet korábban különböző művelési ágú alrészleteinek összevonására erdőtelepítés vagy önerdősülés
következtében került sor. (4) A nyilvántartásba vételt a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja (a továbbiakban: az erdészeti hatóság
központi szerve) által rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon
lehet kérelmezni: a) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
18. § (6) bekezdése szerinti adatok az (5) bekezdés szerint,
b) a kérelemhez csatolt dokumentumok földrészletenkénti felsorolása, c) a jogosult erdészeti szakszemélyzet szakirányítási feladatok vállalásáról szóló nyilatkozata,
d) az erdőgazdálkodó aláírása. (5) A kérelemben az Evt. 18. § (6) bekezdésében foglalt adatokat – az alábbi kivételekkel – kell feltüntetni:
a) az Evt. 18. § (6) bekezdése c) pontjának ce) és ch) alpontjaiban,
b) az erdőgazdálkodói nyilvántartásban még nem szereplő személy vagy szervezet esetén az Evt. 18. § (6) bekezdése
a) pontjának ag), illetve a b) pontjának bg) alpontjaiban,
c) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által még nem regisztrált személy vagy szervezet esetén az
Evt. 18. § (6) bekezdése a) pontjának af), illetve a b) pontjának bf) alpontjaiban,
d) az erdőgazdálkodói nyilvántartásban már szereplő személy vagy szervezet esetén az Evt. 18. § (6) bekezdése
a) pontjának ab)–af) és ah) alpontjaiban, illetve a b) pontjának bb)–bf) alpontjaiban, valamint
e) a szabad rendelkezésű erdő használójának nyilvántartásba vétele esetén az Evt. 18. § (6) bekezdésének d) és
e) pontjaiban foglalt adatok. (6) A földrészlet vagy alrészlet részterületére vonatkozó kérelem esetében a kérelemhez mellékelt, 30 napnál nem
régebbi, hiteles ingatlan-nyilvántartási térképen fel kell tüntetni a használati joggal érintett területet.
(7) A nyilvántartásba vételt el kell utasítani, ha
a) a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló szerződés nyilvánvalóan érvénytelen;
b) a haszonbérleti szerződés az előhaszonbérleti jogra vonatkozó, külön jogszabályban foglalt előírások
megsértésével jött létre; vagy c) az Evt. 17. § (6) bekezdésének a) és b) pontjaiban foglaltak együttes fennállása esetén a tulajdonosok a társult
erdőgazdálkodás feltételeit nem teljesítették valamennyi érintett földrészletre vonatkozóan.
(8) A nyilvántartásba vételi kérelmet nem kell elutasítani, amennyiben az erdő, vagy erdőgazdálkodás célját közvetlenül
szolgáló, erdő művelési ágú földterület használatára vonatkozóan, az Evt. 19. § (2) bekezdésében foglaltak
figyelembevétele mellett kötött szerződés – azok ismerete hiányában – nem tartalmazza az Evt. 18. § (6) bekezdése
c) pontjának ce) és ch) alpontjaiban szereplő adatokat.
(9) Az Evt. 11. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti szabad rendelkezésű erdő használóját az erdészeti hatóság
erdőgazdálkodóként nem veszi nyilvántartásba. 12. § Az erdőgazdálkodói nyilvántartás adataiban bekövetkezett változást az erdőgazdálkodó a változás időpontjától
számított 8 napon belül köteles az erdészeti hatósághoz bejelenteni. Az erdőgazdálkodó felel azokért a károkért,
amelyek a bejelentett adat valótlanságából, illetve a bejelentés elmulasztásából származnak.
13. § (1) Az erdőgazdálkodói kód egyedi azonosító, melyet az erdőgazdálkodó első nyilvántartásba vétele alkalmával, illetve
a (3) bekezdésben foglaltak teljesülése érdekében a nyilvántartás hivatalból végrehajtott módosításakor kell
megállapítani és közölni az erdőgazdálkodóval. (2) Egy erdőgazdálkodónak egy, országosan egységes erdőgazdálkodói kódja lehet.
14. § (1) Az erdészeti hatóság erdő, vagy erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló, erdő művelési ágú földterület
használatára vonatkozó bejegyzés erdőgazdálkodói nyilvántartásból történő törlésére irányuló eljárást folytat le
a) természetes személy erdőgazdálkodó halála, illetőleg erdőgazdálkodó szervezet jogutód nélküli megszűnése
esetén, illetve b) a használati jogosultság megszűnése esetén.
(2) Ha az erdőgazdálkodó erdő vagy erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló, erdő művelési ágú földterület
használatára szerződés alapján jogosult, az (1) bekezdés b) pont szerinti eljárásra irányuló kérelemhez csatolni kell
a szerződés megszüntetését igazoló okiratot. 15. § Amennyiben a használat jogszerűségével kapcsolatos kétség esetén az erdőgazdálkodó nem tesz eleget az erdészeti
hatóság igazolási felszólításában foglaltaknak, az erdő vagy erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló, erdő
művelési ágú földterület használatára vonatkozó bejegyzést az erdészeti hatóság törli az erdőgazdálkodói
nyilvántartásból. 16. § (1) Az Evt. 17. § (6) bekezdés b) pontja szerinti esetben az egyes földrészletek tulajdonosai a földrészlet határával való
egyezőség megteremtése érdekében az erdőterv módosítására vonatkozó szabályok szerint kérhetik az erdészeti
hatóságtól az erdőrészlet megosztását, vagy határvonalainak helyesbítését. (2) Társult erdőgazdálkodásnak kell tekinteni, ha a tulajdonosok az erdőterületüket egy természetes személy, jogi
személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság használatába adják.
17. § (1) Az erdőgazdálkodói nyilvántartásból adatszolgáltatást – az erdészeti hatósági eljárásban fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjakról szóló külön jogszabályban meghatározott díj megfizetése ellenében – az erdészeti hatóság
végez. Az erdőgazdálkodói nyilvántartásból betekintés útján adatszolgáltatásra nincs lehetőség.
(2) Az erdőgazdálkodói nyilvántartásból adatszolgáltatás ingatlan-nyilvántartási vagy erdészeti területazonosító
adatokkal egyértelműen beazonosítható módon meghatározott erdőre, és erdőgazdálkodási tevékenységet
közvetlenül szolgáló, erdő művelési ágú földterületre vonatkozóan teljesíthető.
(3) Adott erdőgazdálkodó használatában lévő összes erdő, és erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló, erdő
művelési ágú földterület egyben legyűjtött adatai csak az érintett erdőgazdálkodó részére adhatók ki.
(4) A szemle másolat az Evt. 18. § (6) bekezdése a) pontjának aa)–ad) alpontjaiban, illetve a b) pontjának ba) és
bc) alpontjaiban, valamint a c) pontjában megjelölt, az adatszolgáltatás időpontjában hatályos állapot szerinti
adatokat tartalmazza. (5) A teljes másolat a szemle másolat (4) bekezdés szerinti adatait, valamint az adatokban e rendelet hatálybalépésének
időpontjától bekövetkező változásokat tartalmazza. (6) Hiteles másolat kiadásakor azon fel kell tüntetni, hogy az a kiadást megelőző napig az erdőgazdálkodói
nyilvántartással megegyezik, és a bejegyzett adatokat hitelesen tanúsítja.
18. § Az erdőgazdálkodói nyilvántartásból másolat kiadása iránti kérelmet az erdészeti hatóság központi szerve által
rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell benyújtani:
a) adatszolgáltatást kérő természetes személyazonosító adatai, b) költségviselő számlázási adatai,
c) kérelemmel érintett erdő, vagy erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló, erdő művelési ágú földterület
ingatlan-nyilvántartás szerinti (helység, fekvés, helyrajzi szám, alrészlet jel), vagy erdészeti (helység, tagszám,
részlet jel) területazonosító adatai, d) adatszolgáltatás típusa (hiteles vagy nem hiteles, teljes vagy szemle másolat),
e) igényelt példányszám, f) dátum, valamint g) adatszolgáltatást kérő személy aláírása.
Az Országos Erdő Tanácsra vonatkozó szabályok 19. § (1) Az Országos Erdő Tanács (a továbbiakban: Tanács) tagjainak megbízatása három éves időtartamra szól.
(2) A Tanács ügyrendjét maga határozza meg. (3) A Tanács tagjai sorából elnököt választ.
(4) A Tanács üléseit szükség szerint, de félévente legalább egy alkalommal az elnök hívja össze.
(5) Amennyiben a Tanács ülésének összehívását legalább 6 tag egyszerre kezdeményezi, az elnök a Tanácsot összehívja.
(6) A Tanács a döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(7) A Tanács működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) látja el. (8) A Tanács elnöke és tagjai tiszteletdíjat, költségtérítést nem kapnak.
Az erdő rendeltetései megváltoztatásának szabályai 20. § A külön jogszabályok szerinti védetté nyilvánítási eljárással érintett erdő rendeltetéseit a védetté nyilvánításról szóló
jogszabály hatálybalépésével egyidejűleg kell a védelmi funkciónak megfelelően megváltoztatni.
Az Országos Erdőállomány Adattárra vonatkozó szabályok 21. § (1) Az erdő Adattárban nyilvántartott adataiban bekövetkező változásokat az erdészeti hatóság az eljárásai során feltárt,
megállapított, vagy a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzésével beérkező bejelentésekben foglalt tények,
adatok alapján – a változások nyomon követhetőségének biztosítása mellett – átvezeti.
(2) Az erdészeti hatóság az Adattárban a) az Evt. 38. § (3) bekezdés szerinti, szabad rendelkezésű erdőnek nem minősülő erdőt – az ingatlan-nyilvántartási
területegységekkel összevethető módon – erdészeti igazgatási egységenként, helység, tagszám és erdőrészlet jel
területazonosító adatokkal, b) az Evt. 11. § (1) bekezdésének a) és b), valamint d) és e) pontjai szerinti szabad rendelkezésű erdőt
ingatlan-nyilvántartási egységenként, helység, fekvés, helyrajzi szám és alrészlet jel területazonosító adatokkal,
c) az Evt. 11. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti szabad rendelkezésű erdőt, valamint az Evt. 12. § (1) bekezdés
szerinti fásítást a természetben összefüggő területek térképi ábrázolásával,
d) az Evt. 13. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterületeket – az ingatlan-nyilvántartási területegységekkel összevethető módon – erdészeti igazgatási
egységenként, helység, tagszám és egyéb részlet jel területazonosító adatokkal,
e) az engedély szerint megvalósított erdőtelepítést az első kivitel végrehajtását követően, valamint az engedély
nélkül vagy attól eltérően megvalósított erdőtelepítést a fennmaradás engedélyezését követően az a) pont
szerint tartja nyilván. (3) Az Adattárban változást eredményező eljárások során a kérelmező köteles a változás utáni állapotra vonatkozó
megváltozott adatokat a körzeti erdőtervezés szabályairól szóló külön rendelet szerinti erdőrészlet leíró lap
nyomtatványon (a továbbiakban: erdőrészlet leíró lap) rögzítve a kérelméhez csatolni.
(4) Az erdészeti nyilvántartási térképet érintő változás esetén a (3) bekezdés szerinti adatlaphoz mellékelni kell a változás
utáni állapotot ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát, az új térképi vonalak
töréspontjainak a körzeti erdőterv készítésének részletes szabályairól szóló külön jogszabályban rögzített
pontossággal meghatározott, Egységes Országos Vetületi Rendszer (a továbbiakban: EOV) szerinti koordinátáit,
valamint a változással érintett erdőrészletekre vonatkozóan készített erdőtervi területkimutatást.
(5) A (3) és (4) bekezdés alapján csatolt dokumentumok a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzésével érvényesek.
22. § (1) Az Adattárból adatszolgáltatást – az erdészeti hatósági eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló
külön jogszabályban meghatározott díj megfizetése ellenében – az erdészeti hatóság végez. Az Adattárból betekintés
útján adatszolgáltatásra nincs lehetőség. (2) A teljes másolat az erdőrészlet aktuális, valamint az erdőterv jóváhagyásakor hatályos adatait és az adatokban az
erdőterv jóváhagyása óta eltelt időszakban változást eredményező erdőgazdálkodási tevékenységek és hatósági
eljárások időrendi sorrendben történő felsorolását tartalmazza. Amennyiben az erdőterv e rendelet hatálybalépését
megelőzően került kiadásra, akkor erdőtervi állapotként az e rendelet hatálybalépésének időpontjában fennálló
aktuális állapotot kell érteni. (3) A szemle másolat az erdőrészlet aktuális adatait tartalmazza. Szemle másolatként meghatározott erdőrészletek körére
vonatkozó, feldolgozott adat, illetőleg erdészeti nyilvántartási térképmásolat is kérelmezhető. Szemle másolat
korlátozás nélkül kiadható. (4) Teljes másolat kizárólag a) az erdőgazdálkodó,
b) a tulajdonos, illetve c) az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelői, földhasználati, haszonélvezeti, használati jog jogosultja
részére adható ki. (5) Adattári másolat kiadása iránti kérelmet az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és a honlapján
közzétett, az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell benyújtani:
a) adatszolgáltatást kérő természetes személyazonosító adatai, b) költségviselő számlázási adatai,
c) kérelemmel érintett erdő, vagy erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló földterület ingatlan-nyilvántartás
szerinti (helység, fekvés, helyrajzi szám, alrészlet jel), vagy erdészeti (helység, tag, részlet jel) területazonosító
adatai, d) adatszolgáltatás típusa (hiteles vagy nem hiteles, teljes vagy szemle másolat),
e) feldolgozott adat, illetve erdészeti nyilvántartási térképmásolat esetén a kérelmezett adatszolgáltatás egyértelmű
módon meghatározott tartalma, f) igényelt példányszám, g) dátum, valamint
h) adatszolgáltatást kérő személy aláírása. Az éves erdőgazdálkodási tevékenység bejelentésének szabályai
23. § (1) Az Evt. 41. § (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség teljesítése során az erdőgazdálkodónak arról kell adatot
szolgáltatnia az erdészeti hatóság részére, hogy a jogszabályokban és az erdőtervben az erdő fenntartására,
védelmére, valamint az erdei haszonvételekre vonatkozóan megállapított jogokat és kötelezettségeket az egyes
években mely erdőrészletben, milyen módon és mérték szerint kívánja érvényesíteni vagy teljesíteni.
(2) Az Evt. 41. § (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó erdőgazdálkodási tevékenység az
erdőben – szabad rendelkezésű erdő kivételével – végzett:
a) befejezett erdősítés ápolás, b) tisztítás, c) gyérítés,
d) készletgondozó használat, e) tarvágás, f) fokozatos felújítóvágás,
g) szálaló vágás, h) szálalás, i) egészségügyi fakitermelés,
j) egyéb fakitermelés, valamint k) alábbi erdősítési tevékenységek:
ka) tuskózás, kb) mélyforgatás, kc) első kivitel, és
kd) pótlás. (3) A bejelentést az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi adatokat
tartalmazó formanyomtatványon kell benyújtani: a) az erdőgazdálkodó neve, erdőgazdálkodói kódszáma,
b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja,
c) a bejelentéssel érintett erdőrészlet erdészeti területazonosító adatai (helység, tagszám, erdőrészlet jel),
d) a tervezett tevékenység típusa, mértéke, e) a keletkező erdőfelújítási kötelezettség mértéke,
f) a választott erdőtervi erdősítési előírás, g) egyéb szöveges megjegyzések,
h) dátum, valamint i) az erdőgazdálkodó és a jogosult szakszemélyzet aláírása.
(4) Amennyiben a bejelentett tevékenység nem a teljes erdőrészletet érinti, a bejelentéshez csatolni kell a tervezett
tevékenységgel érintett részterületet ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát.
(5) A bejelentés három, védett természeti terület esetén négy példányban készül. Ebből egy példány az
erdőgazdálkodónál, egy példány a jogosult szakszemélyzetnél marad – melyet a végrehajtási jogosultság Evt. 41. § (3)
és (8) bekezdéseiben foglaltak szerinti lejártáig meg kell őrizniük –, a fennmaradó példányokat pedig az erdészeti
hatósághoz kell benyújtani. (6) A bejelentés időpontjának az erdészeti hatósághoz történő beérkezés napja számít.
24. § (1) Az erdőgazdálkodó a) az erdőtelepítés elvégzett első kivitelét és pótlását, az erdőfelújításban végzett tuskózást és mélyforgatást, az
erdőfelújítás sikeres első erdősítését és pótlását, valamint az erdősítés befejezési feltételeinek teljesülését tárgyév
július 31-ig, b) a tárgyév első felében befejezett fakitermeléseket tárgyév július 31-ig a június 30-i állapotnak megfelelően, a tárgyév
végéig elvégzett, és be nem jelentett fakitermeléseket a tárgyévet követő év január 31-ig a december 31-i állapotnak
megfelelően köteles bejelenteni. (2) A bejelentést az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi adatokat
tartalmazó formanyomtatványon kell teljesíteni: a) az erdőgazdálkodó neve, erdőgazdálkodói kódszáma,
b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja,
c) a bejelentéssel érintett erdőrészlet erdészeti területazonosító adatai (helység, tagszám, erdőrészlet jel),
d) a bejelentett tevékenység vagy állapot típusa, mértéke, valamint a megvalósítás módjára vonatkozó
megjegyzések, e) fakitermelésekre vonatkozóan kiállított műveleti lap sorszáma,
f) a keletkező erdőfelújítási kötelezettség mértéke, g) a választott erdőtervi erdősítési előírás,
h) dátum, valamint i) az erdőgazdálkodó és a jogosult szakszemélyzet aláírása.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentéshez csatolni kell a mesterséges erdősítések elvégzése során felhasznált
erdészeti szaporítóanyagra vonatkozó, az erdészeti szaporítóanyag előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
külön jogszabály szerinti erdészeti szaporítóanyag származási igazolvány másolatát, melyen az egyes mennyiségek
tételes levezetésével fel kell tüntetni a bizonylaton szereplő szaporítóanyag felhasználási helyét.
(4) Amennyiben a végrehajtott tevékenység nem a teljes erdőrészletet érinti, a bejelentéshez csatolni kell
a végrehajtással érintett részterületet – a töréspontok legalább 5 m pontosságú EOV koordinátáin alapuló
vonalakkal – ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát.
Az erdő, valamint a fásítás telepítésének szabályai 25. § (1) Az erdőtelepítési-kivitelezési tervnek tartalmaznia kell:
a) az Evt. 18. § (6) bekezdésének a)–c) pontjaiban foglalt adatokat, az alábbi kivételekkel:
aa) az Evt. 18. § (6) bekezdése c) pontjának ch) alpontjában,
ab) az erdőgazdálkodói nyilvántartásban még nem szereplő erdőtelepítő esetén az Evt. 18. § (6) bekezdése
a) pontjának ag), illetve b) pontjának bg) alpontjaiban, valamint
ac) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által még nem regisztrált erdőtelepítő esetén az Evt.
18. § (6) bekezdése a) pontjának af), illetve a b) pontjának bf) alpontjaiban
szereplő adatok, b) az erdőtelepítéssel érintett ingatlan(ok) tulajdonosának (tulajdonosainak) közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt, az erdőtelepítéshez, a telepíteni tervezett erdő erdőtelepítési-kivitelezési tervben javasolt
elsődleges és további rendeltetéséhez, valamint üzemmódjához adott hozzájáruló nyilatkozatát,
c) a földrészlet vagy alrészlet részterületén megvalósítani tervezett erdőtelepítés esetén az ingatlan-nyilvántartási
térkép 30 napnál nem régebbi hiteles másolatát, melyen fel kell tüntetni a tervezett erdőtelepítés területét,
d) az erdészeti nyilvántartási térkép másolatát, amelyen fel kell tüntetni az erdőtelepítés eredményeképpen
kialakítani tervezett erdőrészleteket, e) a tervezett erdőtelepítés határvonala töréspontjainak EOV szerinti koordinátáit a körzeti erdőterv készítésének
részletes szabályairól szóló külön jogszabályban rögzített pontossággal, f) az erdő javasolt elsődleges és további rendeltetését,
g) az erdő javasolt üzemmódját, h) a telepítendő földterület termőhelyi viszonyait bemutató, az erdőtelepítés fő- és elegyfafajainak alkalmazhatóságát
alátámasztó, az erdészeti termőhely-feltárásról szóló külön jogszabály szerinti termőhely-feltárási szakvéleményt,
i) a telepíteni tervezett fő- és elegyfafajokat, illetve fajtákat, erdőszegély tervezése esetén a cserjefajokat, azok
elegyarányát, az elegyítés tervezett módjait, a létrehozni kívánt célállományt,
j) az ültetési hálózatot (magvetés esetén a sortávolságot), a felhasználni kívánt szaporítóanyag minőségét és
mennyiségét, a talaj-előkészítés, valamint az ültetés, illetve magvetés módját,
k) az erdőtelepítés megvalósítása és védelme érdekében tervezett létesítmények (különösen bakhát, padka, kerítés,
tűzpászta, cserjeszegély) leírását, méretezését, elhelyezkedését, mennyiségét, l) az erdőtelepítés fejlődése érdekében szükséges ápolási műveleteket az erdősítés befejezéséig,
m) az erdőtelepítést az adott helyen várhatóan veszélyeztető károsítókat, valamint az ellenük való védekezés tervező
által ajánlott módját, n) az erdőtelepítéssel érintett ingatlanokon található vezetékeket, azok térképi feltüntetését, a betartandó
védőtávolságokat, o) az erdőtelepítés megkezdésének tervezett időpontját, valamint befejezésének várható időpontját,
p) a következő körzeti erdőtervezésig szükséges erdőnevelési feladatok ütemezését,
q) a tervező által javasolt véghasználati kort, r) az f)–q) pontokban foglalt tervrészek adatai alapján, erdőrészletenként kitöltött erdőrészlet leíró lapokat,
s) a tervet készítő jogosult erdészeti szakszemélyzet nevét, erdészeti hatósági azonosító kódját és aláírását, valamint
a telepítő aláírását. (2) Az erdőtelepítési-kivitelezési tervet kettő, védett természeti terület és Natura 2000 terület esetén három példányban
kell benyújtani az erdészeti hatósághoz. (3) Az erdészeti hatóság a jóváhagyott erdőtelepítési-kivitelezési terv egy, jóváhagyási záradékkal ellátott példányát
a jóváhagyó határozat kézbesítésekor visszaküldi a kérelmezőnek. 26. § (1) Szabad rendelkezésű erdő létrehozására vonatkozó bejelentéshez egy, védett természeti terület és Natura 2000
terület esetén kettő példányban egyszerűsített erdőtelepítési-kivitelezési tervet kell csatolni.
(2) Az egyszerűsített erdőtelepítési-kivitelezési tervnek a 25. § (1) bekezdésében felsorolt tervrészek közül a földterület
erdészeti azonosítójának megnevezése kivételével az a), az erdő tervezett rendeltetéséhez és üzemmódjához adott
hozzájáruló nyilatkozat kivételével a b), c), e), i), n) és s) pontokban foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) Fásítás telepítését az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi
adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell előzetesen bejelenteni az erdészeti hatósághoz:
a) a telepítő neve, lakóhelye (székhelye), b) a telepítéssel érintett földrészlet ingatlan-nyilvántartás szerinti területazonosító adatai (helység, fekvés, helyrajzi
szám, alrészlet jel), c) a telepítéssel érintett ingatlan tulajdonosának (tulajdonosainak) közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt, a fásítás telepítéséhez való hozzájárulása, d) a telepítendő fa és cserjefajok felsorolása, a telepíteni tervezett szaporítóanyagok mennyiségeinek
feltüntetésével, valamint e) a telepítő aláírása. (4) A földrészlet vagy alrészlet részterületén telepíteni tervezett fásítás esetén a bejelentéshez csatolni kell az
ingatlan-nyilvántartási térkép 30 napnál nem régebbi hiteles másolatát, melyen fel kell tüntetni a tervezett fásítás
területét. (5) Az (1) és (3) bekezdés szerinti bejelentés időpontjának az erdészeti hatósághoz történő beérkezés napja számít.
(6) A tudomásul vett bejelentés szerinti telepítés a benyújtás évét követő év végéig hajtható végre.
(7) Amennyiben az erdőgazdálkodó a szabad rendelkezésű erdő véghasználata után a területen, vagy annak egy részén
más célállománytípusú szabad rendelkezésű erdőt kíván fenntartani, akkor azt az Evt. 47. § (1) bekezdése szerint be kell
jelentenie az erdészeti hatósághoz. 27. § Az erdészeti hatóság
a) az Evt. 38. § (3) bekezdés c) pont alapján az Evt. 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti faállomány Adattáron történő
átvezetéséről, b) az Evt. 46. § (2) bekezdés alapján a megvalósult erdőtelepítés Adattáron történő átvezetéséről,
c) az Evt. 47. § (2) és (3) bekezdés szerint a fásítás és szabad rendelkezésű erdő telepítésének tudomásul vételéről,
tiltásáról, vagy feltételek mellett történő engedélyezéséről, d) az Evt. 48. § (1) és (2) bekezdés szerint az engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérően telepített erdő
fennmaradásáról, az engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérően telepített erdő, illetve az önerdősülés teljes
vagy részleges felszámolásának elrendeléséről, valamint e) az Evt. 50. § szerint az erdőtelepítés meghiúsulása esetén az erdő Adattárból történő törléséről
hozott jogerős határozatát közli az ingatlanügyi hatósággal, illetve az általa tudomásul vett bejelentést tájékoztatásul
megküldi annak. Az erdő, valamint a fásítás felújításának szabályai
28. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az Evt. 51. § (7) bekezdésében foglalt esetekben az erdőfelújítást legkésőbb
a kötelezettség keletkezésének évétől számított második év május 31-ig meg kell kezdeni.
(2) Az (1) bekezdés szabályozása alá tartozó erdőfelújítás megkezdése alatt a sikeres első erdősítés teljesítését kell érteni.
A sikeres első erdősítés teljesítésének minősül, ha az erdőterv erdősítési előírása szerinti főfafajú és eredetű,
egészséges, további fejlődésében nem akadályozott, a vizsgált területen egyenletes eloszlásban elhelyezkedő
faegyedek átlagos hektáronkénti tőszáma eléri-e a 4. számú mellékletben a sikeres első erdősítésre meghatározott
minimálisan elvárt tőszámot. (3) Sarjaztatással – az erdészeti hatóságnak a talajvédelmi, a mezővédő, vagy a bányászati rendeltetésű, valamint
a felnyíló erdőre hozott eltérő döntése kivételével – az éger, az akác és az őshonos nyár főfafajú erdők újíthatók fel. Az
éger felújítása tuskósarjaztatással, míg az akác és a hazai nyár gyökérsarjaztatással történhet.
(4) Az (1) bekezdés szabályozása alá tartozó erdőfelújításban a sikeres első erdősítés teljesítését követően az erdőterv
erdősítési előírásának megfelelő fafajú és eredetű, egészséges, további fejlődésében nem akadályozott, a vizsgált
területen egyenletes eloszlásban elhelyezkedő faegyedek átlagos hektáronkénti tőszáma nem lehet kevesebb
a 4. számú mellékletben az erdőfelújítás befejezetté nyilvánításának feltételéül meghatározott tőszámnál. Az
erdőfelújítás eredményességének átmeneti csökkenését legkésőbb a soron következő vegetációs időszak kezdetéig
pótolni kell. (5) Fokozatos felújító vágással, vagy szálaló vágással érintett erdőben az idős faállomány és az újulat együttes záródása
nem csökkenhet hetven százalék alá. Az újulat károsodása eredményeképpen bekövetkező eredménycsökkenést – ha
a megfelelő fafajú és minőségű újulat természetes úton való megtelepedése nem biztosítható – legkésőbb a soron
következő vegetációs időszak elejéig mesterséges úton pótolni kell.
(6) Az (5) bekezdés tekintetében az újulat záródása alatt az erdőterv erdősítési előírásának, e rendelet előírásainak, és az
erdészeti hatóság határozatában rögzített egyéb rendelkezéseknek megfelelő fafajú és eredetű, egészséges, további
fejlődésében nem akadályozott, a vizsgált területen közel egyenletes eloszlásban elhelyezkedő faegyedek átlagos
tőszámának és a 4. számú mellékletben az állomány alatti újulatra meghatározott minimálisan elvárt tőszámnak
a százalékban kifejezett hányadosát kell érteni. A záródás számítása során a mesterséges mag eredetű faegyedek
természetes mag eredetű erdőfelújítás előírása esetén legfeljebb 20 százalékos hányadban, természetes mag eredetű
erdőfelújítás mesterséges kiegészítéssel történt előírása esetén legfeljebb 50%-os hányadban számíthatók be.
29. § (1) A 28. § (1) bekezdésének szabályozása alá tartozó erdőfelújítások befejezetté nyilvánításának feltételeit az
erdőfelújítási kötelezettség keletkezésének tárgyévét követően a) molyhos tölgy főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetében tizennégy,
b) kocsánytalan tölgy, kocsányos tölgy, magyar tölgy és bükk főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetén tizenkettő,
c) fenyő, cser és az egyéb kemény lombos főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetén tíz,
d) az egyéb főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetén nyolc,
e) sarjról történő erdőfelújítás esetén öt év alatt kell biztosítani.
(2) Fokozatos felújító vágás, vagy szálaló vágás mellett történő erdőfelújítás esetén az erdősítés befejezetté
nyilvánításának feltételeit a végvágás tárgyévét követően a) molyhos tölgy főfafajú erdőfelújítás esetében tizenkettő,
b) kocsánytalan tölgy, kocsányos tölgy, magyar tölgy, cser és bükk főfafajú erdőfelújítás esetében tíz,
c) egyéb főfafajú erdőfelújítás esetében nyolc év alatt kell biztosítani.
(3) A (2) bekezdés tekintetében végvágás alatt azt kell érteni, ha az erdőrészlet teljes vagy a természetben összefüggő
részterületén az idős állomány záródása 30% alá csökken.
(4) Az Evt. 30. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti erdőterv rendelet az adott erdőtervezési körzetre vonatkozóan az (1) és
(2) bekezdésekben foglaltaktól eltérő határidőket is megállapíthat. (5) Ha a 28. § (1) bekezdése, illetve az (1) és (2) bekezdések szerinti határidő elmulasztása az erdőgazdálkodónak nem
felróhatóan, így különösen jelentősebb biotikus vagy abiotikus károsítás, továbbá honvédelmi, határrendészeti,
nemzetbiztonsági, természetvédelmi, illetve kulturális örökség védelmi célú korlátozás miatt következik be, az
erdészeti hatóság a határidőt a rendes munkavégzéshez szükséges mértékig módosíthatja.
(6) Erdőgazdálkodó változása esetén az új erdőgazdálkodó kérelmére a 28. § (1) bekezdése, illetve az (1) és (2) bekezdések
szerinti határidőt a sikeres első erdősítés teljesítését követően az erdészeti hatóság – a felróhatóságot is
mérlegelve – a rendes munkavégzéshez szükséges mértékig módosíthatja.
30. § (1) Az erdőfelújítás befejezetté nyilvánításának feltételei a következők:
a) az erdőterv erdősítési előírásának megfelelő fafajú és eredetű, egészséges, további fejlődésében nem
akadályozott, a vizsgált területen egyenletes eloszlásban elhelyezkedő faegyedek átlagos tőszáma eléri
a 4. számú mellékletben az erdőfelújítás befejezetté nyilvánításának feltételéül meghatározott tőszámot,
b) az erdőterv erdősítési előírásában, az 5. számú mellékletben, és az erdészeti hatóság határozatában előírt
elegyfafaj az előírás szerinti számban és elhelyezkedésben jelen van,
c) az erdő természetességi állapota szempontjából meghatározó idegenhonos, illetve intenzíven terjedő
elegyfafajok – amennyiben azok jelenlétét az erdőterv erdősítési előírása és egyéb rendelkezések egyébként nem
zárják ki – a véghasználatra került faállományt alapul véve nem fordulnak elő nagyobb elegyarányban, kivéve, ha
erre maga az erdőterv erdősítési előírása biztosít lehetőséget,
d) az ép vezérhajtású faegyedek átlagos tőszáma eléri a 4. számú mellékletben meghatározott tőszám 90 százalékát,
e) az erdőfelújítás főfafajú egyedeinek átlagos magassága az 1,5 métert meghaladja,
f) a 28. § (1) bekezdésének szabályozása alá tartozó erdőfelújításban sikeres első erdősítés teljesítése óta
kocsánytalan tölgy, kocsányos tölgy, bükk, molyhos tölgy, vagy magyar tölgy főfafajú célállománytípus esetén
legalább öt, nyár, fűz vagy akác főfajú célállománytípus esetén legalább három, egyéb esetben legalább négy
tenyészetidőszak eltelt, g) fokozatos felújító vágás, vagy szálaló vágás mellett megvalósuló erdőfelújítás esetén a végvágás óta kocsánytalan
tölgy, kocsányos tölgy, bükk, molyhos tölgy vagy magyar tölgy főfafajú célállománytípus esetén legalább négy,
egyéb esetben legalább három tenyészidőszak eltelt, h) a 28. § (1) bekezdésének szabályozása alá tartozó erdőfelújításban a sikeres első erdősítést, fokozatos felújító
vágás, vagy szálaló vágás mellett megvalósuló erdőfelújítás esetében a végvágást követő utolsó, a befejezésre
tervezett terület 50%-át meghaladó mértékű pótlás óta kocsánytalan tölgy, kocsányos tölgy, bükk, molyhos tölgy
vagy magyar tölgy főfafajú célállománytípus esetén legalább öt, nyár, fűz vagy akác főfajú célállománytípus
esetén legalább három, egyéb esetben legalább négy tenyészetidőszak eltelt, és
i) az utolsó 50%-nál kisebb mértékű pótlás óta legalább két tenyészidőszak eltelt.
(2) Az (1) bekezdés g)–h) pontjai tekintetében végvágás alatt azt kell érteni, ha az erdőrészlet vizsgált, természetben
összefüggő területén az idős állomány záródása 30% alá csökken.
(3) Ha az erdőtervben a főfafaját tekintve V–VI.-os fatermési osztályba sorolt erdő felújításának befejezésére
e rendeletben vagy az erdészeti hatóság határozatában megállapított határidő lejártáig az erdőfelújítás főfafajú
egyedei megfelelő szakmai gondosság mellett nem érik el az (1) bekezdés e) pontjában megjelölt átlagos magasságot,
de az erdőfelújítás az (1) bekezdésben rögzített többi feltételnek megfelel, akkor azt az erdészeti hatóság a főfafajú
egyedek (1) bekezdés e) pontjában megjelöltnél alacsonyabb átlagos magassága mellett is befejezetté nyilváníthatja.
(4) Az (1) és (3) bekezdésben meghatározott szabályok az (1) bekezdés c) és g) pontjai kivételével az erdőtelepítések
befejezésére is vonatkoznak azzal a kitétellel, hogy erdőterv helyett az erdészeti hatóság által jóváhagyott
erdőtelepítési-kivitelezési tervet, sikeres első erdősítés helyett pedig az első kivitelt kell figyelembe venni.
31. § (1) A sikeres első erdősítés, és az erdőfelújítás befejezetté nyilvánítása feltételeinek teljesülését az erdőfelújítással érintett
erdőrészlet erdősítési határidők tekintetében eltérő részterületein (a továbbiakban: erdősítési részterületek)
elkülönítve kell vizsgálni. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott erdősítési részterület területe több ütemben is befejezetté nyilvánítható, ha az így
kialakuló újabb erdősítési részterületek nagysága eléri a kettő hektárt, és az erdőgazdálkodó az egyes ütemek
alkalmával befejezésre tervezett erdősítési részterületek erdőrészleten belüli elhelyezkedését – a töréspontok
legalább 5 m pontosságú EOV koordinátáin alapuló vonalakkal – ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000
méretarányú másolatát csatolja a befejezetté nyilvánítás feltételeinek teljesítésére vonatkozó, a 24. § (1) bekezdése
szerinti bejelentéséhez. 32. § Fásításból való fakitermelés vagy a fásítás faállományának pusztulása esetén az erdészeti hatóság – az erdősítés
módjának és az alkalmazható fafajoknak a meghatározása, valamint az előírt állapot elérésére vonatkozó határidő
megállapítása mellett – előírhatja a fásítás felújítását, ha
a) a kitermelt, vagy kipusztult fásítás az Evt. 7. § (1) bekezdés szerint – a területi kiterjedésétől
eltekintve – besorolható a természetes, a természetszerű, vagy a származék erdő természetességi kategóriák
egyikébe, b) a fásítás területe védett természeti terület, vagy Natura 2000 besorolású terület, vagy
c) a fásítás fenntartása erdőhöz kapcsolódó közjóléti érdeket szolgál.
A befejezett erdősítés felülvizsgálatának szabályai 33. § A befejezett erdősítés felülvizsgálata során az erdészeti hatóság azt vizsgálja meg, hogy a befejezett erdősítés teljes,
vagy részterületére vonatkozóan a) erdőfelújítási kötelezettség keletkezése, vagy
b) a befejezett erdősítés természetességi állapotának romlása miatt
szükséges-e intézkednie. 34. § (1) A 33. § a) pontja szerinti esetben mérlegelés nélkül, a b) pontja szerinti esetben ha a befejezett erdősítés
természetességi állapota erdőnevelési beavatkozással nem állítható helyre, az erdészeti hatóság elrendeli az erdősítés
megismétlését. (2) A 33. § b) pontja szerinti esetben, amennyiben a befejezett erdősítés természetességi állapota erdőnevelési
beavatkozással helyreállítható, az erdészeti hatóság elrendeli a szükséges erdőnevelési feladatok elvégzését.
Az erdővédelmi mérő- és megfigyelő hálózat működtetésének szabályai
35. § (1) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelő rendszer feladata:
a) a faállomány egészségi állapotának és fejlődésének folyamatos megfigyelése;
b) az erdőben keletkezett károk országos szintű becslése;
c) az erdei talajok állapotváltozásának vizsgálata; d) az erdőre ható káros külső- és belső tényezők, valamint az erdei életközösség és annak termő- és élőhelyének
változása közötti összefüggések vizsgálata; e) a károsítók elszaporodásának előrejelzése, valamint az ellenük való védekezés tervezése;
f) az új kártevők és kórokozók megjelenésének jelzése, terjedésének nyomon követése.
(2) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer részei: a) nagy területű egészségi állapotfelmérés;
b) az egészségi állapot változásának intenzív vizsgálati hálózata;
c) országos fénycsapda hálózat; d) erdővédelmi előrejelző rendszer;
e) éghajlatváltozási monitoring hálózat; f) vadállomány okozta élőhelyváltozás vizsgálati hálózata;
g) növedékmérési hálózat; h) az országos erdőtűz adattár.
36. § (1) Az erdészeti hatóság az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer szolgáltatta eredmények alapján gondoskodik
a szükségessé váló intézkedések megtételéről vagy kezdeményezéséről. (2) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetése során az Erdészeti Tudományos Intézet gondoskodik:
a) a 35. § (2) bekezdésének a)–e) pontjai szerinti alrendszerekben folyó adatgyűjtésről, továbbá
b) az a) pont szerinti adatok feldolgozásáról, és kiértékeléséről.
(3) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetése során az erdészeti hatóság gondoskodik:
a) a 35. § (2) bekezdésének e)–h) pontjai szerinti alrendszerekben folyó adatgyűjtésről, továbbá
b) az a) pont szerint adatok feldolgozásáról, és kiértékeléséről.
(4) Az erdészeti hatóság ellátja az erdővédelmi mérő és megfigyelő rendszer nemzeti és nemzetközi szintű koordinációs
feladatait. Ennek keretében gondoskodik: a) a rendszer egyes elemeinek összehangolásáról;
b) a nemzetközi kötelezettségeket és elvárásokat is figyelembe vevő fejlesztésről;
c) az előírt jelentések határidőre történő elkészítéséről és megküldéséről;
d) a nemzetközi adatszolgáltatásról; e) a nemzeti és nemzetközi együttműködésből származó információk szétosztásáról, a mérő- és megfigyelőrendszer
működtetésében közreműködő szervezetek és a szakközönség tájékoztatásáról, továbbá
f) az adatok tárolásáról. (5) A vizsgálati adatokat és eredményeket tartalmazó adatállományok az Adattár önálló alrendszereit képezik.
37. § (1) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetése keretében a 200 hektárnál nagyobb kiterjedésű, erdőként
nyilvántartott földterületre nyilvántartásba vett erdőgazdálkodó köteles az általa kezelt erdőt ért károsításokat az
erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, az alábbi adatokat tartalmazó „Erdővédelmi jelzőlap”
formanyomtatványon az Erdészeti Tudományos Intézet részére bejelenteni: a) az erdőgazdálkodó neve, erdőgazdálkodói kódszáma, statisztikai számjele,
b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja,
c) az erdőterület szerint illetékes erdészeti hatóság megnevezése,
d) a bejelentés vonatkozási időszaka, e) a károsító megnevezése, kódja,
f) a károsítással érintett terület, g) a károsítás mértéke,
h) a károsítás jelentkezésének időszaka, valamint i) a károsító elleni védekezés módja és érintett területe.
(2) Az Erdővédelmi jelzőlapokat naptári negyedévenkénti bontásban, az adott tárgynegyedévet követő hónap 8. napjáig
kell megküldeni az Erdészeti Tudományos Intézet részére. Az erdei károsítók károkozása elleni védelem szabályai
38. § (1) Az erdőt károsító hatások megelőzése érdekében az erdészeti hatóság és az Erdészeti Tudományos Intézet az
erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetése során nyert adatok és információk felhasználásával évente
értékeli az erdők egészségi állapotát. (2) Az Erdészeti Tudományos Intézet és az erdészeti hatóság évente előrejelzi a várható, erdőt érintő károsítások
lehetőségét és valószínűségét. (3) Az erdészeti hatóság és az Erdészeti Tudományos Intézet az évente elkészített előrejelzést az erdőgazdálkodók
számára elektronikus formában hozzáférhetővé teszi. 39. § Amennyiben az erdőt érő káros hatás megelőzésére tett gazdálkodói tevékenységet az erdészeti hatóság a rendes
gazdálkodás körét meghaladó mértékűnek minősíti, az erdőgazdálkodó költségeinek mérséklése céljából az állam
támogatást nyújthat. Az erdei haszonvételek általános szabályai 40. § Fakitermelésnek minősül az álló fák tőtől való elválasztása – ideértve a fák behajkolását is –, a fekvő és kitermelt fa
feldolgozása, valamint a kitermelt vagy feldolgozott faanyag erdőben történő mozgatása.
41. § (1) Gomba, vadgyümölcs illetőleg gyógynövény egyéni szükségletet meghaladó, vagy nem állami területen történő
gyűjtése csak az erdőgazdálkodó előzetes írásbeli hozzájárulásával gyakorolható.
(2) Amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik, az egyéni szükségletnek személyenként és naponta legfeljebb
a) 2 kg gomba, b) 2 kg vadgyümölcs,
c) 2 kg gyógynövény gyűjtése minősül. (3) Az egyéni szükségletre gyűjtött gomba, vadgyümölcs, illetőleg gyógynövény kereskedelmi forgalomba nem hozható.
(4) Erdészeti haszonvételként gyakorolt méhészeti tevékenységnek minősül a méhcsaládok nektárgyűjtés céljából
erdőben történő elhelyezése, legeltetése. (5) Az állam kizárólagos tulajdonában álló erdőben a méhészeti tevékenység szabadon végezhető, azonban
a méhcsaládok elhelyezését és telepítési helyét az erdőgazdálkodóval minden esetben előzetesen egyeztetni kell.
(6) A méhészeti tevékenység az egyéb erdőgazdálkodási tevékenységeket és az erdei turizmust nem zavarhatja,
gyakorlása során be kell tartani az erdő látogatására vonatkozó szabályokat is. Méhcsalád nem helyezhető el
lakóterület, tanya, gazdasági épület, turistaút, erdei tornapálya, egyéb közjóléti erdei létesítmény 50 méteres
körzetében. (7) A méhészeti tevékenységet végző az elhelyezett méhcsaládok megközelítési útvonalain a kaptáraktól számított
50 méteres távolságra méhveszélyre figyelmeztető táblát köteles elhelyezni.
A fakitermelés szabályai 42. § (1) Erdőben jogszerűen végezhető fakitermelés megkezdése előtt – a fásítás és szabad rendelkezésű erdő
kivételével – a jogosult erdészeti szakszemélyzet köteles az erdőgazdálkodót vagy megbízottját tájékoztatni az
elvégzendő munkafolyamatról, és a tájékoztatásról erdőrészletenként az erdészeti hatóság központi szerve által
rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi adatokat tartalmazó műveleti lap formanyomtatványt kiállítani:
a) az erdőgazdálkodó neve, címe, erdőgazdálkodói kódszáma, elérhetősége,
b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, címe, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja, elérhetősége,
c) az erdőrészlet erdészeti területazonosító adatai (helység, tagszám, erdőrészlet jel),
d) a fakitermelés módja, érintett területe, e) a kitermelendő nettó fatérfogat fafajonkénti bontásban,
f) a fakitermelés tervezett kezdete és befejezése, g) a fakitermelés végrehajtására vonatkozó utasítások,
h) a fakitermelés végrehajtásának jogszerű előkészítésére vonatkozó nyilatkozatok,
i) dátum, valamint j) az erdőgazdálkodó és a jogosult erdészeti szakszemélyzet aláírása.
(2) A műveleti lapon a jogosult erdészeti szakszemélyzet köteles tájékoztatást adni a tervezett munka céljairól, szakmai
előírásairól, a követendő technológiáról és a kialakítandó közelítő nyom hálózatról.
(3) A kiállított műveleti lapot a jogosult erdészeti szakszemélyzet köteles szigorú számadású bizonylatként kezelni, és
egyedi sorszámozással ellátni. (4) A kiállított műveleti lap bizonylat megsemmisüléséről, megrongálódásáról, elvesztéséről, vagy eltulajdonításáról – az
érintett bizonylati példányok sorszámának megjelölésével – a jogosult erdészeti szakszemélyzet haladéktalanul
értesíti az erdészeti hatóságot. (5) Az erdőgazdálkodási műveleti lap erdőrészletenként 3 példányban készül, melyből 1 példány az erdőgazdálkodót,
1 példány a jogosult erdészeti szakszemélyzetet, 1 példány az erdészeti hatóságot illeti.
(6) A jogosult erdészeti szakszemélyzet, a kiadott erdőgazdálkodási műveleti lap egy példányát, a kiadást követő 5 napon
belül köteles megküldeni az erdészeti hatósághoz. (7) A kiállított műveleti lapot az erdőgazdálkodó és a jogosult erdészeti szakszemélyzet a kiállítástól számított 5 évig
köteles megőrizni. 43. § (1) Fásításban tervezett fakitermelést az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és a honlapján közzétett,
az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell előzetesen bejelenteni az erdészeti hatósághoz:
a) a bejelentő neve, címe vagy székhelye, b) a fakitermeléssel érintett fásítás ingatlan-nyilvántartás szerinti területazonosító adatai (helység, fekvés, helyrajzi
szám, alrészlet jel), c) a tervezett fakitermeléssel érintett terület nagysága,
d) a kitermelni tervezett faanyag nettó fatérfogata fafajonkénti bontásban, valamint
e) a bejelentő aláírása. (2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolni kell az érintett ingatlan tulajdonosának és az ingatlan-nyilvántartásba
bejegyzett vagyonkezelői, földhasználati, haszonélvezeti, használati jog, valamint teher jogosultjának közokiratba,
vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, a fásításban történő fakitermelésre vonatkozó hozzájárulását.
(3) A szabad rendelkezésű erdőben tervezett fakitermelést az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és
a honlapján közzétett, az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell előzetesen bejelenteni az erdészeti
hatósághoz: a) az erdőgazdálkodó neve, erdőgazdálkodói kódszáma, b) a fakitermeléssel érintett szabad rendelkezésű erdő ingatlan-nyilvántartás szerinti területazonosító adatai
(helység, fekvés, helyrajzi szám, alrészlet jel), c) a tervezett fakitermeléssel érintett terület nagysága,
d) a kitermelni tervezett faanyag nettó fatérfogata fafajonkénti bontásban, valamint
f) az erdőgazdálkodó aláírása. (4) Az (1) és (3) bekezdés szerinti bejelentést kettő, védett természeti terület esetében három példányban kell benyújtani.
(5) Ha az erdészeti hatóság az (1) és (3) bekezdés szerint bejelentett fakitermelést az Evt. alapján nem tiltja meg, nem
korlátozza, vagy nem köti feltételhez, a bejelentés egy példányát tudomásul vételi záradékkal ellátva visszaküldi
a bejelentő részére. (6) Az (1) és (3) bekezdés szerinti, védett természeti területeket érintő bejelentések adatait az erdészeti hatóság
a természetvédelmi hatóságnak haladéktalanul megküldi. A természetvédelmi hatóság a bejelentés kézhezvételétől
számított 5 munkanapon belül a bejelentett fakitermelés feltételhez kötését, korlátozását, vagy tiltását
kezdeményezheti, amennyiben annak bejelentés szerinti végrehajtása a védett természeti területre érvényes védelmi
célokat veszélyezteti. (7) Fásításban és szabad rendelkezésű erdőben fakitermelés csak az erdészeti hatóság által záradékolt bejelentés, vagy az
erdészeti hatóságnak a fakitermelés korlátozásáról vagy feltételhez kötéséről rendelkező határozata alapján
végezhető, melyet a fakitermelési munka végrehajtója a munkavégzés során köteles magánál tartani.
(8) Az Evt. 70. § (3) bekezdésében foglaltak alkalmazása során a munka elvégzésére jogosító, erdőgazdálkodó által
kiállított okiratként közokirat, vagy teljes bizonyító erejű magánokirat fogadható el.
44. § (1) A befejezett ápolás során a faállomány fő- és elegyfafajú faegyedeinek megfelelő tőszámát és elegyarányát kell
kialakítani, valamint biztosítani kell azok további fejlődési feltételeit.
(2) A tisztítás során az erdő rendeltetésének, távlati célállománytípusának, valamint elvárt természetességi állapotának
megfelelő faállomány-szerkezet és elegyarányt kell kialakítani. (3) A törzskiválasztó gyérítéssel olyan faállomány-szerkezetet kell kialakítani, amely biztosítja az erdő faállományának
erőteljes magassági növekedését, a megfelelő nagyságú korona kialakulását, és az állomány minőségi jellemzőinek
javulását. (4) A növedékfokozó gyérítéssel olyan faállomány-szerkezetet kell kialakítani, amely biztosítja az erdő faállományának
erőteljes vastagsági növekedését, és a minőségi faanyagtermesztés lehetőségét.
(5) A készletgondozó használat során az erdőterv hatálya alatt legfeljebb a fakitermeléssel érintett terület faállománya
folyónövedékének megfelelő bruttó fatérfogat termelhető ki. (6) A szálaló vágás alkalmazásával a vágásos és az átmeneti üzemmódban kezelt erdők véghasználata és felújítása során
a folyamatos erdőborításból fakadó ökológiai előnyök fokozottabb érvényesülését kell biztosítani.
(7) A szálalással a szálaló üzemmódban kezelt erdő vegyes korú, folyamatos erdőborítást biztosító faállomány-szerkezetének
kialakítását és fenntartását kell biztosítani. Ennek érdekében a szálalást rendszeresen, legfeljebb ötéves visszatérési idő és
egyenletes kitermelési mértékek alkalmazása mellett kell végezni, melynek során erdőfelújítási kötelezettség nem
keletkezhet. 45. § (1) Vágásos üzemmód esetén, fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás keretében bontóvágás csak az erdőtervi előírásnak
megfelelő állomány alatti újulat megtelepedésének, illetve megmaradásának elősegítése céljából végezhető.
(2) Vágásos üzemmód esetén, fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás keretében végvágás csak akkor végezhető, ha
a végvágandó területen az újulat 29. § (5) bekezdése szerint meghatározott záródása a hetven százalékot eléri.
(3) Faanyagtermelést nem szolgáló üzemmód esetén fakitermelés csak
a) kísérleti és tanerdő rendeltetésű erdőben, kísérleti céllal,
b) az Evt. 58. §-ában foglalt esetekben, vagy intenzíven terjedő fafajok visszaszorítása érdekében, erdővédelmi céllal,
valamint c) erdőfelújítási kötelezettség keletkezése esetén, ha annak teljesítése állománykiegészítéssel nem valósítható meg,
erdőfelújítási céllal végezhető. Az erdőfelújítási biztosítékra vonatkozó szabályok
46. § (1) Az erdőfelújítási biztosíték az erdészeti hatóság által a tarvágást követő erdőfelújítási kötelezettségre vonatkozó
erdősítési előírás adatai alapján meghatározott összeg, amely az Evt. 72. § (1) és (2) bekezdésekben foglalt
körülmények valamelyikének fennállása esetén az erdő felújításának pénzügyi garanciájául szolgál.
(2) Az erdőfelújítási biztosíték összege hektáronként a) kocsányos tölgy, kocsánytalan tölgy, magyar tölgy, molyhostölgy és bükk főfafajú erdőfelújítás előírása esetén az
erdővédelmi járulékalap hétszerese, b) természetes sarj eredetű erdőfelújítás előírása esetén az erdővédelmi járulékalap háromszorosa,
c) egyéb esetben az erdővédelmi járulékalap ötszöröse. (3) Az Evt. 72. § (2) bekezdésének alkalmazásában az erdő felújítására vonatkozó erdőgazdálkodási szabályok
megsértésének minősül, ha az érintett erdőgazdálkodók valamelyike a tarvágás bejelentésének évében, vagy az azt
megelőző két évben az erdészeti hatóság jogerős határozatban tett megállapítása és az Adattári nyilvántartás adatai
szerint az adott tárgyév elején erdőfelújítási kötelezettség alatt álló erdeinek 5 százalékán túllépte az erdő felújítására
vonatkozó határidőt. (4) Erdőfelújítási biztosíték nyújtásának előírása esetén az erdészeti hatóság az erdőfelújítási biztosíték nyújtásának
igazolásáig a bejelentett fakitermelés végrehajtását megtiltja. (5) Az állam kizárólagos tulajdonban álló erdő esetén – amennyiben az erdőgazdálkodó költségvetési szerv, vagy
kizárólagos állami tulajdonban álló gazdasági társaság – az erdészeti hatóság az erdőfelújítási biztosíték előírása
helyett értesíti a felügyeletet ellátó szervet az Evt. 72. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti körülmények fennállásáról.
(6) Az erdőfelújítási biztosítékot az erdészeti hatóság akkor fogadja el, ha a 46. § (2) bekezdésében meghatározott
összegre szól és az erdőfelújítás e rendeletben megállapított befejezési határidejéig érvényes.
47. § (1) Az erdőfelújítási biztosíték nyújtására kötött fedezeti megállapodás (bankgarancia, hitelintézet készfizető kezessége)
módosításához, illetve megszüntetéséhez, valamint a pénzbetét felhasználásához az erdészeti hatóság hozzájárulása
szükséges. (2) Az erdészeti hatóság erdőfelújítási biztosítékként csak az (1) bekezdés szerinti kikötést tartalmazó fedezeti
megállapodást fogad el. (3) Biztosítékként olyan bankgarancia fogadható el, amely
a) a 46. § (2) bekezdésében meghatározott összegre szól és az erdőfelújítás e rendeletben megállapított befejezési
határidejéig érvényes, b) okiratban a garanciát vállaló hitelintézet arra vállal kötelezettséget, hogy az erdőfelújítás sikeres befejezése
érdekében az Evt. 106. §-a szerinti esetben, az erdészeti hatóság igénybejelentése alapján, feltétel
nélkül – legfeljebb 3 banki napon belül – teljesít,
c) kizárólag az erdészeti hatóság jóváhagyásával vonható vissza, vagy visszavonhatatlan.
(4) A bankgaranciaként olyan szerződés fogadható el, mely tartalmazza
a) a bankgaranciát nyújtó hitelintézet megnevezését, bankszámlaszámát, b) az Európai Gazdasági Térség tagállamában székhellyel nem rendelkező külföldi hitelintézet garanciája esetén
a felülgarantáló bank (hitelintézet) megnevezését, bankszámlaszámát, c) a megbízó nevét, címét, bankszámlaszámát, adószámát,
d) a garancia összegét számmal és betűvel, e) a garancia érvényességének kezdő és végső időpontját,
f) a (3) bekezdés b) és c) pontjában foglalt kötelezettségvállalást.
(5) A pénzügyi biztosítékról az erdészeti hatóság olyan nyilvántartást vezet, amelynek alapján megállapítható
a) a biztosíték nyújtására kötelezett az azonosításhoz szükséges adatokkal, törvényes vagy meghatalmazott
képviselője, b) az erdőfelújítási tevékenység, amelyre a biztosíték vonatkozik,
c) a biztosíték mértéke, nyújtásának módja, d) a pénzügyi biztosítéknyújtásban közreműködő hitelintézet és a biztosítéknyújtási okmányok adatai,
e) a pénzügyi biztosíték visszavonása, felhasználása, érvényesítése, kiegészítése,
f) a rendelkezésre álló, felhasználható szabad keret összege, lejárat szerint részletezve.
(6) A biztosíték terhére az erdészeti hatóság végrehajtási döntésben intézkedhet.
48. § (1) Az erdészeti hatóság letéti számlájára helyezett erdőfelújítási biztosítékra a bírósági letétre vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. (2) Az erdőfelújítási biztosíték hatósági letéti számlára, banki átutalással történő megfizetése esetén az átutalási
nyomtatványon fel kell tüntetni: a) a letét fajtáját (erdőfelújítási biztosíték),
b) az erdőfelújítási biztosíték összegét számmal és betűvel,
c) az erdőfelújítási biztosítékot megállapító hatóság megnevezését, d) az erdőfelújítási biztosítékot nyújtó erdőgazdálkodói kódját.
(3) A letétkezelő az erdőfelújítási biztosíték banki átutalással történő megfizetéséről igazolást állít ki, ha az
erdőgazdálkodó az átutalási nyomtatványon szereplő adatokat hiánytalanul megadta, vagy azok egyébként
a letétkezelő rendelkezésére állnak, az erdőfelújítási biztosíték összegét a letéti számlán jóváírták, és a jóváírást
tartalmazó számlakivonat a letétkezelőhöz megérkezett. A letétkezelő az igazolást az aláírásával és hivatalos
bélyegzőjének lenyomatával látja el, és azt az erdőgazdálkodó részére megküldi.
(4) Az erdőfelújítási biztosíték banki átutalással történő megfizetéséről szóló igazolás kiállításával egyidejűleg
a letétkezelő az erdőfelújítási biztosítéknak nyilvántartási tételszámot ad.
(5) Ha az átutalt összeg az erdőfelújítási biztosítékként megállapított összeget meghaladja, a letétkezelő
a többletösszeget – a visszautalással kapcsolatos költségekkel csökkentett összegben – az erdőgazdálkodó részére
visszautalja. (6) Ha az erdőben, melyre az erdőgazdálkodó erdőfelújítási biztosítékot nyújtott az erdészeti hatóság az Evt. 106. §
(1) bekezdése szerint az erdő felújításához kapcsolódó erdőgazdálkodási tevékenységet rendel el, az erdőfelújítási
biztosítékot az elrendelt erdőgazdálkodási tevékenység költségeire kell fordítani.
Erdőnevelés végrehajtására vonatkozó szabályok 49. § (1) Az Evt. 73. § (1) bekezdésének alkalmazásában szakszerű jelölésnek minősül a kivágandó faegyedek két, egymással
átellenes oldalon, szemmagasságban elhelyezett, a fakitermelési munka végrehajtója számára egyértelműen
felismerhető jelöléssel való ellátása. (2) Az erdőnevelések keretében elvégzett fakitermelések során – az erdő későbbi sikeres felújításának feltételeit is szem
előtt tartva – törekedni kell az adott termőhelynek, valamint az erdő természetességi kategóriájának megfelelő,
elegyes erdőtársulás kialakítására és fenntartására, valamint az idegenhonos, illetve intenzíven terjedő elegyfafajok
visszaszorítására. Tarvágás feltételeire vonatkozó szabályok 50. § (1) Az erdészeti hatóság az erdő tarvágásának engedélyezését az Evt. 74. § (5) bekezdése alapján – amennyiben az
erdőtalaj eróziójának megelőzése érdekében az indokolt – az alábbi feltételekhez kötheti:
a) tarvágás egybefüggő területének az Evt. 74. § (1) bekezdésében foglaltakhoz képest további korlátozása,
b) talajkímélő fahasználati technológia alkalmazása, c) a tervezett tarvágás területén található, vagy annak kivitelezése során kialakuló vízmosások és árkok
erózióvédelmének biztosítása. (2) Az Evt. 74. § (6) bekezdésének a) pontja alkalmazásában a fokozatos felújítóvágás végvágott területe számít
folyamatban lévő felújításnak. (3) Az Evt. 74. § (1) bekezdésének alkalmazásában a tervezett tarvágás területével egybefüggőnek minősül az a felújítás
alatt álló terület, amelyet kevesebb, mint húsz méter széles, erdőnek nem minősülő terület választ el tőle.
Fakitermelések ellenőrzése 51. § Az erdőgazdálkodó által bejelentett fakitermelések megtörténtét, jogszabályoknak való megfelelőségét,
szakszerűségét és az esetlegesen előírt engedélyezési feltételek megtartását az erdészeti hatóság kockázatelemzés
alapján ellenőrzi. A kockázatelemzés során a jogosult erdészeti szakszemélyzetnek a fakitermelési munka
szakszerűtlenségére vonatkozó bejelentéseit is figyelembe kell venni. Az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésére vonatkozó szabályok
52. § Az Evt. 75. §-a alkalmazásában erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének minősül az erdei fafajok magjának, a faállomány
alatt megtelepült csemetéinek gyűjtése, valamint a dugványozás céljából végzett hajtásszedés.
A vízgazdálkodási elsődleges rendeltetésű erdőben végzett cserjeirtásra vonatkozó szabályok
53. § (1) Az Evt. 76. § (2) bekezdése alapján az árvizek megelőzése, illetve levonulásának megkönnyítése érdekében a nagyvízi
lefolyósávok területén a cserjeszint teljes kivágása engedélyezhető. (2) Az engedély erre irányuló kérelem esetén a vízfolyás kezelőjének is kiadható.
Az erdő igénybevételére vonatkozó szabályok 54. § (1) Az erdő igénybevételének engedélyezés iránti kérelemhez csatolni kell:
a) az erdőtervnek a tervezett igénybevétel engedélyezése kapcsán felmerülő módosításához szükséges, a 21. § (3) és
(4) bekezdéseiben rögzített dokumentumokat, b) az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetéshez szükséges az ingatlan-nyilvántartásról szóló külön
jogszabályokban meghatározott, az ingatlanügyi hatóság által záradékolt változási vázrajzot és területkimutatást,
illetve abban az esetben, ha az igénybevétel teljes földrészletet, vagy teljes alrészletet érint, az
ingatlan-nyilvántartási térkép 30 napnál nem régebbi hiteles másolatát a tervezett igénybevétel határainak és
föld-, illetve alrészletenkénti területének feltüntetésével, c) az Evt. 79. § (3) bekezdés alkalmazásában az igénybevétellel érintett ingatlan tulajdonosának (tulajdonosainak) és
az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelői, földhasználati, haszonélvezeti, használati jog, valamint
teher jogosultjának (jogosultjainak) közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, az
igénybevételhez való hozzájárulását, vagy az igénybevétel céljára vonatkozó, más jogcímen fennálló rendelkezési
jogot igazoló okiratot, d) az erdőtalaj 400 m2-t meghaladó beépítése esetén a humuszos termőréteg feltárását rögzítő jegyzőkönyvet,
valamint az abban rögzített eredmények függvényében a humuszos termőréteg mentésére és felhasználására
vonatkozó leírást, e) az időleges valamint a rendeltetésszerű használatot akadályozó igénybevétel esetében a terület újraerdősítésre
való alkalmassá tétele érdekében tervezett tevékenységek leírását, f) érintettség esetén a csereerdősítésre tervezett terület megjelölését és az erdőtelepítési jogosultság igazolását.
(2) A kérelemben az Evt. 78. § (1) bekezdésének megfelelően pontosan meg kell határozni a tervezett igénybevétel
közérdekkel való összhangját, és alá kell támasztani annak indokoltságát.
(3) Időleges igénybevétel, és a rendeltetésszerű használat öt évnél rövidebb időtartamú akadályozása esetében
a kérelmezőnek meg kell adnia az igénybevétel tervezett kezdő és végső napját.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat az Evt. 85. § (2) bekezdése szerinti fennmaradási engedély kérelem esetében is
alkalmazni kell. 55. § (1) A humuszos termőréteg feltárása a beépítéssel érintett területen a beruházás jellegének és a terepviszonyoknak
megfelelő sűrűséggel fúrt szelvényből történik. (2) A mintavétel legfeljebb 5 ha-t, vonalas létesítményeknél 500 m-t jellemezhet. A mintavétel helyét alkalmas
méretarányú térképvázlaton jelölni kell. A mintát a humuszos talajszintekből kell szedni, és laboratóriumi vizsgálat
keretében kell kiértékelni. (3) A humuszos termőréteg mentésére vonatkozó leírást, és magát a mentést akkor kell elvégezni, ha a (2) bekezdés
szerinti feltárás alapján a humuszos termőréteg a) mélysége legalább 20 cm,
b) humusztartalma nagyobb, mint 1,0%, c) talajidegen és szennyező anyagot nem tartalmaz,
d) a vizes szuszpenzióban mért pH értéke 5,0 és 8,7 közötti, és
e) a talaj, vízben oldható sótartalma 0,10%-nál kisebb.
(4) A humuszos termőréteg mentésére és felhasználására vonatkozó leírásnak tartalmaznia kell:
a) a talaj humuszos rétegének vastagságát cm-ben, b) a humuszos talajanyag minőségi jellemzését, mennyiségét,
c) a humuszos réteg mentésére irányuló munkafolyamatok sorrendjét,
d) a depónia erózió, túlnedvesedés és gyomosodás elleni védelmének meghatározását,
e) javaslatot a mentendő humuszos termőréteg hasznosítására, f) alkalmas méretarányú térképvázlatot a beépítésre szánt terület és a humuszos termőréteget feltáró mintavételi
pontok helyének feltüntetésével, és szintvonalas helyszínrajzot a mentendő humuszos termőréteg vastagságok
lehatárolásával. 56. § Az Evt. 79. § (3) bekezdése szerinti más jogcímen fennálló rendelkezési jogot közokirattal, vagy ügyvéd által
ellenjegyzett magánokirattal kell igazolni. 57. § (1) Az erdő igénybevételének elvi engedélyezésére vonatkozó kérelmet egy, szakhatósági közreműködés esetén kettő
példányban kell benyújtani, melyhez csatolni kell: a) a tervezett igénybevétellel érintett erdő ingatlan-nyilvántartás szerinti (helység, fekvés, helyrajzi szám,
alrészletjel) és erdészeti (helység, tagszám, részlet jel) területazonosító adatait,
b) a tervezett igénybevétel területét föld-, illetve alrészletenként kéttized hektáros pontossággal,
c) az igénybevételre tervezett terület beazonosítására alkalmas helyszínrajzot, melynek méretaránya nem lehet
kisebb mint 1: 10 000, valamint d) érintettség esetén a csereerdősítésre tervezett terület megjelölését.
(2) Az erdő igénybevételének erdészeti magánút, vagy épített közelítő nyom építése céljából történő elvi
engedélyezésére vonatkozó kérelemhez az (1) bekezdésben foglaltakon felül valamennyi nyomvonal változathoz
tartozóan csatolni kell a tervezett út a) nyomvonalát ábrázoló erdészeti nyilvántartási térkép 1:10 000 méretarányú másolatát,
b) általános műszaki leírását, c) minta-keresztszelvényeit. (3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemben az Evt. 78. § (1) bekezdésének megfelelően pontosan meg kell határozni
a tervezett igénybevétel közérdekkel való összhangját, és alá kell támasztani annak indokoltságát.
(4) Erdő időleges igénybevételének, illetve a rendeltetésszerű használata öt évnél rövidebb időtartamú akadályozásának
elvi engedélyezésére vonatkozó kérelemben a kérelmezőnek meg kell adnia az igénybevétel tervezett időtartamát.
58. § Amennyiben az erdő igénybevételének engedélyezése során az erdészeti hatóság megállapítja, hogy a kérelemben
igénybe venni nem szándékozott erdő a kérelmezett igénybevétel megvalósítása nyomán az Evt. 12. § (1) bekezdése
szerinti fásítássá válik, úgy annak területe után is erdővédelmi járulék fizetésére kötelezi az igénybevevőt. Ez esetben
az erdővédelmi járulék összegét az Evt. 81. § (2) bekezdés b) pontja szerint kell meghatározni.
59. § (1) A szabad rendelkezésű erdő mezőgazdasági művelésbe vonását az erdészeti hatóság központi szerve által
rendszeresített, és a honlapján közzétett, az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell bejelenteni,
a mezőgazdasági művelésbe vonásra irányuló munkálatok megkezdése előtt 30 nappal:
a) a terület erdőgazdálkodójának vagy jogszerű használójának neve, erdőgazdálkodó esetén erdőgazdálkodói
kódszáma, b) a bejelentéssel érintett szabad rendelkezésű erdő ingatlan-nyilvántartás szerinti területazonosító adatai (helység,
fekvés, helyrajzi szám, alrészlet jel), c) az erdőgazdálkodó vagy a jogszerű használó aláírása.
(2) A bejelentéshez csatolni kell az érintett ingatlan tulajdonosának és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett
vagyonkezelői, földhasználati, haszonélvezeti, használati jog, valamint teher jogosultjának közokiratba, vagy teljes
bizonyító erejű magánokiratba foglalt, a szabad rendelkezésű erdő mezőgazdasági művelésbe vonására vonatkozó
hozzájárulását. (3) Amennyiben a szabad rendelkezésű erdőnek csak egy részét érinti a mezőgazdasági művelésbe vonás,
a bejelentéshez csatolni kell egy 30 napnál nem régebbi, hiteles ingatlan-nyilvántartási térkép másolatot, melyen fel
kell tüntetni a bejelentéssel érintett területet. (4) Abban az esetben, ha a mezőgazdasági művelésbe vonásra tervezett szabad rendelkezésű erdő jogszerű használóját
az erdészeti hatóság korábban erdőgazdálkodóként nem vette nyilvántartásba, a mezőgazdasági művelésbe vonást
és az ehhez kapcsolódó fakitermelést a terület jogszerű használója erdőgazdálkodói nyilvántartásba vétel nélkül is
bejelentheti az erdészeti hatósághoz. 60. § Az Evt. 85. § (2) bekezdése szerinti esetben az erdőt engedély nélkül igénybe vevőnek az erdővédelmi járulékot is meg
kell fizetnie. A más tulajdonában álló erdőben végzett szállítás szabályai
61. § Az erdészeti haszonvételből származó termékek más használatában levő erdőben történő szállítása során az erdő
faállománnyal borított területét csak indokolt mértékben, és abban az esetben lehet igénybe venni, amennyiben
a szállítást a területen lévő erdészeti feltáró hálózat és nyiladékok igénybevételével nem lehet megvalósítani.
Az erdőgazdálkodási tevékenység elrendelésének szabályai 62. § (1) Az elrendelt erdőgazdasági tevékenység az Evt. 106. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti elvégeztetésére nyilvános
pályázat útján kiválasztott vállalkozó megbízásával kerül sor. (2) Az elrendelt erdőgazdálkodási tevékenységgel megbízott vállalkozó a tevékenysége során köteles betartani
mindazokat az erdőgazdálkodásra vonatkozó szabályokat, amelyeket az Evt., valamint egyéb jogszabályok az
erdőgazdálkodás gyakorlására vonatkozóan előírnak. A megbízott vállalkozó a tevékenysége szakszerűségét jogosult
szakszemélyzet alkalmazásával is köteles biztosítani. Hatálybalépés és átmeneti rendelkezések
63. § E rendeletet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba és a hatálybalépését követően megindult közigazgatási
ügyekben, valamint a megismételt eljárásokban kell alkalmazni. 64. § (1) E rendelet hatálybalépése előtt, az erdőről és az erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény (a továbbiakban: Törvény)
41. § (4) bekezdése alapján keletkezett erdőfelújítási kötelezettség esetén e rendelet 28. § (1) bekezdésében foglalt
szabályt úgy kell alkalmazni, hogy a kötelezettség keletkezési évének a 2009. év minősül, kivéve ha e rendelet
hatálybalépése előtt az erdészeti hatóság ettől eltérő határidőt állapított meg.
(2) E rendelet hatálybalépése előtt, az erdőről és az erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény végrehajtásának
szabályairól szóló 29/1997. (IV. 30.) FM rendelet 57. § (2) bekezdése szerint sikeresen erdősült területek befejezésénél
a 30. § (1) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni.
65. § (1) Az erdők természetességi állapotát e rendelet hatálybalépését követően első alkalommal az Adattár adatainak
felhasználásával kell megállapítani. (2) Az (1) bekezdés szerinti besorolás alkalmával az Adattár adatai alapján természetes erdő természetességi állapotba
sorolható erdőt – terepi felülvizsgálat hiányában – természetszerű erdő természetességi állapot kategóriába kell
sorolni. (3) Az (1) bekezdés szerint megállapított természetességi állapot felülvizsgálatát az erdőgazdálkodó – az erdőtervben
szereplő faállomány-leírás módosításának kezdeményezése mellett – 2010. december 31-ig kérelmezheti.
66. § Az Evt. hatálybalépésekor nyilvántartott erdőgazdálkodók az Evt. 18. § (6) bekezdésében foglalt adatok teljes körű
nyilvántartásának biztosítása érdekében kötelesek a hiányzó adatokat az erdőgazdálkodási tevékenységükre
vonatkozó soron következő bejelentéssel egyidejűleg, de legkésőbb 2010. december 31-ig az erdészeti hatóságnál
bejelenteni. 67. § Az erdészeti hatóság a miniszter által a Törvény 14. § (2) bekezdése alapján kijelölt erdőgazdálkodó erdő, vagy
erdőgazdálkodás célját közvetlenül szolgáló földterület használatára vonatkozó bejegyzését 2009. december 31-i
hatállyal hivatalból törli az erdőgazdálkodói nyilvántartásból. 68. § (1) E rendelet hatálybalépésekor az erdészeti hatóság szakszemélyzeti nyilvántartásában szereplő személyek 2010.
december 31-ig jogosult erdészeti szakszemélyzetnek minősülnek. (2) A 65–66. § és e § (1) bekezdése 2011. január 1-jén hatályát veszti. E bekezdés 2011. január 2-án hatályát veszti.
(3) A 67. § 2010. január 1-jén hatályát veszti. E bekezdés 2010. január 2-án hatályát veszti.
Hatályukat vesztő rendelkezések 69. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az erdőről és az erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény
végrehajtásának szabályairól szóló 29/1997. (IV. 30.) FM rendelet.
(2) Az (1) bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés és a 69. §-hoz tartozó alcím
a rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1384/2017. (VI. 20.) Korm. határozata a Liget Budapest Projekt keretében megvalósuló Hermina Garázs kivitelezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1866/2015. (XII. 2.)
Korm. határozat 1.4.  pontjától eltérően a  Budapest 29753 helyrajzi számú, természetben a  Budapest XIV. kerület,
Állatkerti körút 14–16. szám alatti területen a Pannon Park Projekthez illeszkedően, 700 férőhelyes, a Fővárosi Állatés Növénykertet és a Városligetet egyaránt kiszolgáló, közforgalmú Hermina Garázs a Fővárosi Állat- és Növénykert
által 2019. december 31-ig kerüljön megvalósításra;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a belügyminiszter és az emberi erőforrások minisztere bevonásával –
gondoskodjon az 1. pontban foglaltak teljesülése érdekében a Liget Budapest Projekt megvalósításához szükséges
intézkedésekről szóló 1866/2015. (XII. 2.) Korm. határozat 1.4.1. pontjában a Hermina Garázs céljaira meghatározott
3500,0 millió forint forráson felül további legfeljebb 2217,0 millió forint költségvetési többletforrás biztosításáról
a központi költségvetés IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetében az alábbi ütemezés szerint:
a) 2017. évben 173,0 millió forint,
b) 2018. évben 2659,0 millió forint,
c) 2019. évben 2885,0 millió forint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2017. évben a felmerülés ütemében
 a 2018. évben a központi költségvetési törvény végrehajtása során
 a 2019. évben a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2016. (V. 11.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a fogyatékos emberek társadalmi integrációjával
kapcsolatos feladatok ellátására 2016. június 1. napjától 2016. november 30. napjáig Szekeres Pált miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben
meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó területeken a  fogyatékos emberek
társadalmi integrációjával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára, ennek keretében különösen
a következőkre terjed ki:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szakterületein zajló, a  fogyatékos emberek
társadalmi integrációját célzó feladatok koordinálása, végrehajtásuk figyelemmel kísérése és ellenőrzése;
b) az  EMMI fogyatékos emberekre vonatkozó társadalmi integrációs programjának előkészítése,
a megvalósításának nyomon követése, támogatása;
c) a fogyatékosságügyi programalkotó minisztériumi munkacsoport tevékenységének szakmai irányítása és
koordinálása. 3. § A miniszteri biztos a 2. § b) pontban meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik
a) az eredményes és hatékony működéshez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáról,
b) a feladat ellátását érintő szabályok kidolgozásában való részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
c) a további humán és dologi erőforrás-fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjáról,
d) a fogyatékosságügyi érdek-képviseleti szervezetekkel való kapcsolattartásban való részvételről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A  miniszteri biztost a  tevékenység ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdésének a)  pontja alapján havonta bruttó
400 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2016. június 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 56/2015. (XII. 9.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
346/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az S. M. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő
szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után járhat választókerületi pótlék és lakhatási támogatás?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést
úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni. Az a kérdés, amely félrevezető az állampolgárok számára, az AB és az OVB joggyakorlata szerint nem
tesz eleget az egyértelműség követelményének.
A választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás fogalmát az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról, költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló 1990. évi
LVI. törvény módosításával az egyes képviselői juttatások
és kedvezmények megszüntetéséről szóló 2009. évi
LXV. törvény vezeti be, mely 2010. január 1-jén lép hatályba. Ez a jogszabály módosította a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényt is (a továbbiakban:
Szja. tv.), mely szerint a választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás is adóköteles jövedelem. Ebből következően 2009. december 31-gyel hatályát veszíti az a szabályozás, mely a képviselői költségtérítés teljes összegét
adómentes juttatásként kezelte.
Az állampolgárok számára a szabályozási tárgykörrel
kapcsolatos törvényalkotási folyamat olyan részletekben
nem ismert és áttekinthető, mint amilyen részletre az új
kérdés irányul. Így azt a látszatot kelti, mintha nem változott volna meg a bizonylat nélküli, adómentes jövedelmek
lehetősége az országgyűlési képviselők esetében.
Az Országos Választási Bizottság következetes gyakorlata alapján nem hitelesíthető az a kérdés, amely félrevezető eleme által megtéveszti a választópolgárokat akaratkifejezésükben.
A fent leírtak alapján a testület a rendelkező részben
foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 13. § (1) bekezdésén, az egyes
képviselői juttatások és kedvezmények megszüntetéséről
szóló 2009. évi LXV. törvényen, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1446/2018. (IX. 18.) Korm. határozata az idegennyelv-tudás javításához szükséges, a Nemzeti Versenyképességi Tanács által javasolt lépésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Versenyképességi Tanács által javasolt, az  idegennyelv-tudás általános szintjének javítására
irányuló lépések szükségességével;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  pénzügyminiszter, az  innovációért és technológiáért felelős
miniszter, valamint a miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával tegyen javaslatot
a) a korszerű idegennyelv-oktatási módszerek meghonosításához és elterjesztéséhez,
b) az anyanyelvi idegennyelv-tanárok általános és középiskolai alkalmazásának ösztönzéséhez,
c) az általános iskola és középiskola közötti váltáshoz kapcsolódó, egységes nyelvi szintfelméréshez,
d) a középiskolában oktatott második idegen nyelv óraszámának az  első idegen nyelvre történő
átcsoportosíthatóságának vizsgálatához,
e) a két tannyelvű általános és középiskolai oktatás ösztönzéséhez,
f ) az idegennyelv-tanárok célzott, eredményességi kritériumok alapján történő premizálásához,
g) az általános és középiskolai nemzetközi diákcsereprogramok, tanulmányutak, idegen nyelvi táborok
ösztönzéséhez,
h) az idegen nyelvű felsőoktatási lehetőségek bővítéséhez,
i) a nyelvszakos tanári képzésben részt vevők külföldi résztanulmányainak további ösztönzéséhez,
j) a külföldi filmek feliratozásának előtérbe helyezéséhez és
k) az idegen nyelvi központok hálózatának kiépítéséhez
szükséges intézkedések részletes tartalmára és megvalósításuk ütemezésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. október 31.
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, az  innovációért és technológiáért felelős
miniszter, valamint a miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával tegyen javaslatot az idegennyelv-tanulás költségeit
finanszírozó nyelvtanulási diákhitel részletes tartalmára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
innovációért és technológiáért felelős miniszter
miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. október 31. 4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere,
a  pénzügyminiszter és a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával tegyen javaslatot az  állami támogatású
felnőttképzési idegen nyelvi programok hatékonyságának javításához szükséges intézkedések részletes tartalmára
és megvalósításuk ütemezésére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. október 31.
 5. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az emberi erőforrások minisztere és a pénzügyminiszter bevonásával
tegyen javaslatot az  idegennyelv-tanulást ösztönző, szemléletformáló és tájékoztató kampányok részletes
tartalmára és megvalósításuk ütemezésére.
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: 2018. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Demokratikus Koalíció (1025 Budapest, Felső Zöldmáli út 55.) képviseletében Bauer Tamás (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. január 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a forint vásárlóerejének védelmében, a Magyar Nemzeti Bank önállóságának biztosítása
érdekében az Országgyűlés megalkotására visszamenőlegesen helyezze hatályon kívül a Magyar Nemzeti Bankról szóló
2011. évi CCVIII. Törvényt, amely lehetőséget nyújtana a kormány befolyásának kiterjesztésére a Nemzeti Bank fölött, s ezzel
a 2001. évi LVIII. törvény maradjon hatályban?”
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítéséről szóló döntése során
megvizsgálja, hogy a beadványozó magánszemély választójoggal rendelkezik-e, illetve a jogi személy bejegyzésre
került-e közhiteles, bírósági nyilvántartásba.
Beadványozó a Demokratikus Koalíció párt képviseletében meghatalmazással nyújtotta be a népszavazási
kezdeményezést. Beadványozó a párt név-, székhely- és képviselő-változásáról szóló végzést a kezdeményezés
benyújtásakor csatolta, a végzés jogerőre emelkedéséről szóló, záradékkal ellátott végzést a kezdeményezés Országos
Választási Bizottság által történő megtárgyalásáig azonban nem nyújtotta be.
Az Országos Választási Bizottság 50/1998. (IX. 28.) számú határozatában kifejtette, hogy a társadalmi szervezet
bejegyzéséről szóló végzés ellen 15 napon belül jogorvoslati lehetőség áll fenn, e függő jogi helyzet akkor szűnik meg,
ha a nyilvántartásba vételről szóló bírósági végzés jogerőre emelkedett. Ekkor tekinthető bejegyzett társadalmi
szervezetnek. A Fővárosi Bíróság 60.Kpk.31.424/1998/2. számú végzésében kifejtettek szerint a bírósági bejegyzés
csak és kizárólag a már jogerős bejegyzés lehet. Mint ahogy jogot alapítani csak jogerős határozatokra lehet, úgy a
közhiteles nyilvántartásba való bejegyzésre is csak akkor alapítható jog, ha az jogerős. Azaz jogerőre emelkedés előtt,
a bejegyzés puszta tényére hivatkozva jogot szerezni, igényt érvényesíteni nem lehet. A Kpkf.II.25/1992. számú
LB végzés szerint a társadalmi szervezet nyilvántartásba vételével válik jogi személlyé. A nyilvántartásba vett adatok
között szerepel a társadalmi szervezet képviselőjének neve. Az adatok bejegyzése és a bejegyzett adatok változásának
átvezetése a bíróság végzésével történik. Mindaddig, míg a bíróság végzéssel meg nem változtatja a bejegyzett
adatokat, azok teljes bizonyító erővel bírnak, közhitelesek.
Tekintettel arra, hogy a Demokratikus Koalíció párt bejegyző végzése jogerőssé válása vonatkozásában a
beadványozó nem nyújtott be iratot, így sem a párt, sem a párt képviseletében, annak meghatalmazottja a
bejegyzésre jogot nem alapíthatott, jognyilatkozat tételére, így népszavazás kezdeményezésére nem volt jogosult.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Ve. 3. § értelmében a választási eljárás szabályainak alkalmazása
során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk – többek között – a jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlás alapelvét is. Fentiek értelmében a beadványozó népszavazási kezdeményezése ezen alapelvnek nem
felelt meg, ezért az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, Ve. 3. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés
h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
50/2011. (VI. 30.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 30/B. § alapján, a megyei vagy a fővárosi közgyűlés
javaslatára,
dr. Agonás Lajosnak, Bánhorváti község jegyzőjének,
Balla Róbertnek, Csokonyavisonta és Rinyaújlak községek körjegyzőjének,
Benő János Györgynek, Nyíradony város jegyzőjének,
dr. Kovács Ildikónak, Kaposszekcső és Jágónak községek körjegyzőjének,
Mestyán Valériának, Balatonkeresztúr és Balatonmáriafürdő községek körjegyzőjének,
Pisákné Páll Ilonának, Kállósemjén nagyközség jegyzőjének,
dr. Szántó Máriának, Mórahalom város jegyzőjének,
Széll Attilának, Taksony nagyközség jegyzőjének,
dr. Szinay Józsefnek, Göd város jegyzőjének,
dr. Szöllősi Károlynénak, Apostag község jegyzőjének,
Vargáné Rajna Ágnesnek, Erdőkertes község jegyzőjének,
Veszner Józsefnek, Beleg, Ötvöskónyi és Segesd községek körjegyzőjének,
dr. Vitáris Editnek, Budapest Főváros IV. (Újpest) jegyzőjének,
Zrónik Istvánnak, Verpelét nagyközség és Tarnaszentmária község körjegyzőjének
– 2011. július 1-jei hatállyal, határozatlan időre –
címzetes főjegyzői címet adományozok. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2003. (III. 18.) FVM rendelete az egyes állategészségügyi intézetek működési területének meghatározásáról.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
26. §-a (1) bekezdésének k) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Állategészségügyi Intézet székhelye
Budapest, illetékességi területe Budapest főváros, valamint Bács-Kiskun, Győr-Moson-Sopron, Fejér, Komárom-Esztergom, Veszprém, Nógrád, Heves és Pest megye.
Az Országos Állategészségügyi Intézet az állami állategészségügyi szolgálat keretében végzendő egyes feladatait
a miniszter által jóváhagyott Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározottak szerint, országos illetékességgel végzi.
 (2) A Kaposvári Állategészségügyi Intézet székhelye
Kaposvár, illetékességi területe Baranya, Somogy, Tolna,
Zala és Vas megye.
 (3) A Debreceni Állategészségügyi Intézet székhelye
Debrecen, illetékességi területe Hajdú-Bihar, SzabolcsSzatmár-Bereg, Jász-Nagykun-Szolnok, Békés, Csongrád
és Borsod-Abaúj-Zemplén megye.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter