text:
26/2018. (IX. 27.) BM rendelete a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó gyűlésre irányuló bejelentés elintézésének és a gyűlés biztosításával kapcsolatos rendőrségi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 101.  § (2)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés 20.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A GYÜLEKEZÉSI JOGRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ GYŰLÉS BEJELENTÉSE ÉS ANNAK
ELINTÉZÉSE
1. A gyülekezési hatóság elsődleges feladatai 1. § (1) A  gyülekezési jogról szóló 2018. évi LV. törvény (a továbbiakban: Gytv.) szerinti közterületi gyűlésre
vonatkozó bejelentés (a továbbiakban: bejelentés) beérkezését követően a  gyűlés helyszíne szerint illetékes
rendőrkapitányság, Budapesten megtartani tervezett gyűlés esetén a  Budapesti Rendőr-főkapitányság
(a továbbiakban együtt: gyülekezési hatóság) haladéktalanul megvizsgálja, hogy
a) a bejelentés tartalmazza-e a Gytv. által meghatározott kötelező tartalmi elemeket,
b) a bejelentett összejövetel megfelel-e a gyűlés Gytv. szerinti fogalmának,
c) a gyűlés szervezője (a továbbiakban: szervező) megfelel-e a Gytv. szerinti feltételeknek, és
d) a gyűlés bejelentés szerinti helyszíne közterületnek minősül-e.
(2) Ha a  gyülekezési hatóság megállapítja, hogy a  bejelentés nem tartalmazza hiánytalanul a  Gytv. által előírt
valamennyi elemet,
a) személyesen tett bejelentés esetén
aa) a bejelentő a  gyülekezési hatóság közvetlen felhívására a  hiánypótlást – jegyzőkönyv felvétele
mellett – helyben elvégezheti,
ab) ha az  aa)  alpontban meghatározottakra nincs lehetőség, a  gyülekezési hatóság egyeztetés
keretében – a  gyűlés bejelentés szerinti időpontjára figyelemmel, határidő tűzésével – szóban
hívja fel a  bejelentőt a  hiány pótlására, és erről jegyzőkönyvet készít, amelynek egy példányát
a bejelentőnek átadja,
b) írásban tett bejelentés esetén a gyülekezési hatóság a bejelentőt – a gyűlés bejelentés szerinti időpontjától
függően – határidő tűzésével írásban vagy rövid úton hívja fel hiánypótlásra.
(3) Ha a gyülekezési hatóság egyeztetést tart, a (2) bekezdés b) pontja szerinti felhívásban a hiánypótlás határnapjaként
legkésőbb az egyeztetés időpontját jelöli meg.
(4) Ha a szervező rövid úton történő elérhetősége a bejelentésben közölt adatok alapján nem biztosított, a gyülekezési
hatóság felhívja a  szervező figyelmét, hogy a  kapcsolattartás biztosítása érdekében adja meg telefonszámát,
elektronikus levelezési címét vagy az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló kormányrendelet szerinti
biztonságos kézbesítési szolgáltatási címét.
2. A sürgős gyűlés 2. § (1) A Gytv. szerinti sürgős gyűlés megtartására irányuló bejelentés esetén a  gyülekezési hatóság haladéktalanul
megvizsgálja, hogy
a) a bejelentés adatai alapján a bejelentési határidő megtartása a gyűlés célját valóban veszélyezteti-e, és
b) a gyűlés bejelentése a  gyülekezési hatóságnál az  arra okot adó esemény bekövetkezését követően
haladéktalanul megtörtént-e. (2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálat alapján a  gyülekezési hatóság azt állapítja meg, hogy a  bejelentési határidő
megtartása a  gyűlés célját nem veszélyezteti, vagy a  gyűlést nem haladéktalanul az  arra okot adó esemény
bekövetkezését követően jelentették be, erről a  gyülekezési hatóság a  szervezőt a  lehetőség szerint megtartott
egyeztetésen vagy rövid úton tájékoztatja. A  gyülekezési hatóság a  tájékoztatásban a  szervező figyelmét felhívja
a gyülekezési joggal visszaélés szabálysértés jogkövetkezményeire.
3. Gyűlés nem közterületen 3. § Ha a  gyülekezési hatóság a  tényállás tisztázása során azt észleli, hogy a  gyűlés helyszíne nem közterület, erre
a szervező figyelmét felhívja, és tájékoztatja a gyűlés szervezésének jogkövetkezményeiről.
4. Gyűlés több gyülekezési hatóság illetékességi területén 4. § Ha a  gyülekezési hatóság azt állapítja meg, hogy a  gyűlés a  bejelentett helyszínre figyelemmel más gyülekezési
hatóság illetékességi területét is érinti, erről a  helyszínnel érintett másik gyülekezési hatóságot azonnal, rövid
úton értesíti, majd soron kívül megküldi a bejelentést és – ha arra sor került – a lefolytatott egyeztetésről készített
jegyzőkönyvet, illetve szükség esetén közös egyeztetést kezdeményez.
5. Együttműködés a gyűléssel érintett bírósággal, más szervekkel
5. § (1) A  gyülekezési hatóság a  közrendet veszélyeztető körülmény mérlegelése érdekében a  gyűlés bejelentés szerinti
időpontja és a gyülekezési hatóság döntésének meghozatalára nyitva álló határidő megjelölésével kikéri különösen
a  gyűlés helyszínével érintett bíróság elnökének álláspontját arról, hogy a  bejelentésben megjelölt gyűlés
alkalmas-e arra, hogy a bíróság működését megzavarja.
(2) Ha azt a  gyűlés kapcsán rendelkezésre álló információk indokolják, a  gyülekezési hatóság – a  döntéshozatal
érdekében – megkeresheti a  gyűléssel érintett szerveket, illetve azokat a  belügyminiszter irányítása alá tartozó
szerveket (a továbbiakban együtt: belügyi szerv), amelyek a gyűlés lebonyolítása során a közrend és közbiztonság
fenntartásában feladatkörükben érintettek.
(3) A  belügyi szerv a  (2)  bekezdés szerinti megkeresés esetén – a  gyűlés bejelentésének elbírálására a  gyülekezési
hatóság rendelkezésére álló határidőre figyelemmel – álláspontjáról soron kívül tájékoztatja a  gyülekezési
hatóságot.
(4) Ha a  gyűlés helyszíne, időtartama miatt az  a  közúti közlekedésre vagy a  tömegközlekedésre jelentős hatással jár,
a gyülekezési hatóság – a gyűlés bejelentés szerinti időpontja és a gyülekezési hatóság döntésének meghozatalára
nyitva álló határidő megjelölésével – megkeresheti a  közút kezelőjét, illetve a  tömegközlekedési eszköz
üzemeltetőjét a gyűlés közlekedésre gyakorolt várható hatásának tisztázása érdekében.
6. Értesítés közúton megtartásra kerülő gyűlés esetén 6. § Ha a gyűlés közúton kerül megtartásra, a gyülekezési hatóság a forgalomkorlátozás várható mértékéről – a gyűlés
helyszínének, útvonalának, időpontjának és a résztvevők várható létszámának megjelölésével – értesíti
a) a gyűléssel érintett közút kezelőjét és
b) a gyűléssel érintett közutat használó tömegközlekedési, valamint indokolt esetben a  távolsági közlekedést
bonyolító eszköz üzemeltetőjét. 7. A gyülekezési hatóság gyűlés megtartásának feltételeiről rendelkező határozata
7. § (1) A  gyülekezési hatóság a  Gytv. 11.  § (4)  bekezdése és a  13.  § (5)  bekezdése szerinti határozatában rögzítendő
feltételek meghatározása során figyelembe veszi különösen
a) a gyűlés bejelentés szerinti időtartama és helyszíne alapján a gyűlésnek mások magán- és családi életének
védelméhez való jogára, otthonának nyugalmára, a  szabad mozgáshoz, tartózkodási hely szabad
megválasztásához való jogára gyakorolt hatását,
b) a gyűlés helyszínének kiterjedését, útvonalának hosszát, annak a  közlekedés rendjére, ezzel mások szabad
mozgáshoz, tartózkodási hely szabad megválasztásához való jogára gyakorolt hatását,
c) a diplomáciai vagy nemzetközi jogon alapuló egyéb mentességet élvező, Magyarországon tartózkodó
személy vonatkozásában vállalt kötelezettség teljesítéséhez, valamint a  bíróságok zavartalan működéséhez
fűződő érdekeket,
d) a szervezővel való hatékony kapcsolattartás és a résztvevők helyszíni tájékoztatásának biztosításához fűződő
érdeket,
e) a gyűlés helyszínére és a  résztvevők számára figyelemmel a  megfelelő rendezői létszám biztosítására
vonatkozó előírást, a  rendezők megfelelő térközönkénti, illetve csomóponti elhelyezkedését, továbbá
a szervezővel való kapcsolattartásuk módját,
f ) a biztonsági rendszabályok meghatározása keretében a  gyűlés helyszínét és a  résztvevők bejelentésben
megjelölt létszámát,
g) a Gytv. 9.  § (2)  bekezdésében foglalt esetben a  védőfelszerelés, egyenruha vagy azzal összetéveszthető
ruházat viselésére, valamint az arc eltakarására vonatkozó információkat.
(2) A gyülekezési hatóság az (1) bekezdésben meghatározott feltételek meghatározása körében
a) indokolt esetben, az  ahhoz elengedhetetlenül szükséges mértékben a  diplomáciai vagy nemzetközi jogon
alapuló egyéb mentességet élvező, Magyarországon tartózkodó személy tartózkodási helyére, útvonalára,
a bíróság épületének elhelyezkedésére figyelemmel a gyülekezési jog gyakorlására átmenetileg, a személyvagy létesítménybiztosítási feladat végrehajtásához szükséges ideig igénybe nem vehető biztonsági területet
határozhat meg,
b) a gyűlés idejére a rendőrség képviselője és a szervező közötti folyamatos kapcsolattartást írhat elő,
c) előírhatja a hangosító eszközök számát, elhelyezését, közvetítő eszközök alkalmazását a szükséges technikai
berendezések alkalmazása keretében, a résztvevők bejelentésben megjelölt számára figyelemmel,
d) rendelkezhet menekülési útvonalak, elsősegély nyújtására szolgáló helyek kijelöléséről, a  gyűlés
egészségügyi biztosításának megszervezéséről,
e) biztonsági szabályokat, időszakos korlátozásokat határozhat meg a  Gytv. szerinti, a  gyűlés békés jellegét
biztosító korlátozások körében meghatározott tilalmak betartásának ellenőrzése érdekében.
8. A gyülekezési hatóság döntéseinek közhírré tétele 8. § (1) A  gyülekezési hatóság a  Gytv. által meghatározott, a  gyűlést megtiltó, valamint a  Gytv. 11.  § (4)  bekezdése
és 13.  § (5)  bekezdése alapján hozott határozatát haladéktalanul közzéteszi a  rendőrség központi honlapján
(a  továbbiakban: honlap) anonimizált formában úgy, hogy abból a  szervező nevén túl további személyes adat ne
legyen megismerhető.
(2) Ha a  bíróság a  felülvizsgálat eredményeként a  gyülekezési hatóság határozatát megváltoztatja, a  gyülekezési
hatóság intézkedik az ítélet rendelkező részének a honlapon történő soron kívüli közzétételéről.
(3) A gyülekezési hatóság a már közzétett határozatokat nem távolíthatja el. A gyülekezési hatóság
a) a bíróság döntésével nem érintett határozatát a  gyűlés megtartását követő tizenötödik napot követő
munkanapon,
b) ha a  határozat mint közigazgatási cselekmény jogszerűségének a  vizsgálata során a  határozat
megsemmisítésére, megváltoztatására vagy hatályon kívül helyezésére kerül sor, akkor a gyűlés megtiltásáról
szóló határozatot a  gyűlés bejelentés szerinti időpontját követő munkanapon, a  Gytv. 11.  § (4) és 13.  §
(5) bekezdése alapján hozott határozatot pedig a gyűlés időpontját követő munkanapon
a honlap elkülönült, archiválásra szolgáló részébe áthelyezi, és biztosítja, hogy a honlapon az „archívum” menüpont
is megjelölésre kerüljön.
II. FEJEZET
A RENDŐRSÉG GYŰLÉS BIZTOSÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS FELADATAI
9. A gyűlés rendőri biztosításával kapcsolatos elsődleges döntések
9. § (1) A  gyűlés helye szerint illetékes rendőrkapitányság, Budapesten a  Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetője
(a  továbbiakban: rendőri vezető) a  gyűlés bejelentését követően a  bejelentésben foglalt adatok, az  esetlegesen
megtartott egyeztetésen elhangzottak, valamint a gyűléssel kapcsolatban rendelkezésre álló egyéb adatok alapján
– a  szervező erre vonatkozó kérésének lehetőség szerinti figyelembevétele mellett – meghatározza a  gyűlés
biztosításának módját, és dönt arról, hogy a gyűlésen a rendőrség képviselője részt vegyen-e.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján a rendőri vezető szükség szerint kijelöli
a) a rendőrség képviseletére a gyűlés helyszínén jogosult személyt (a továbbiakban: rendbiztos),
b) a biztosítás parancsnokát a gyűlés biztosításával kapcsolatos feladatok irányítása érdekében,
c) a biztosítás helyszíni parancsnokát vagy parancsnokait, ha a gyűlés több helyszínen zajlik.
(3) A rendőri vezető gondoskodik a gyűlés biztosításának előkészítéséről. Ha a gyűlés jellege vagy egyéb körülmény, így
különösen a résztvevők várható létszáma azt indokolja, a gyülekezési hatóság tájékoztatja a szervezőt a gyűlésnek
a mentésről szóló 5/2006. (II. 7.) EüM rendelet szerinti biztosításával kapcsolatos rendelkezéseiről.
(4) A közterületen tartott gyűlés biztosítására, a közlekedés rendjének fenntartására, a gyűlés esetleges feloszlatására
a biztosítás parancsnoka tervet (a továbbiakban: biztosítási terv) készít, amely tartalmazza, hogy a gyűlés rendjének
fenntartásában milyen erők, milyen formában működnek közre.
(5) Ha a Rendőrségről szóló törvényben meghatározott fokozott ellenőrzés kerül elrendelésre, az elrendelés tényének,
kezdő és befejező időpontjának, valamint a fokozott ellenőrzéssel érintett terület megjelölésének a honlapon való
közzétételéről a rendőri vezető gondoskodik.
(6) Az  (1)–(5)  bekezdés – a  rendőrség Gytv.-ben meghatározott, a  gyűlés békés megtartása és a  közrend fenntartása
érdekében szükséges feladatai ellátása érdekében – a bejelentéshez nem kötött gyűlések esetében is megfelelően
alkalmazandó.
10. A rendbiztos 10. § (1) A  szervezővel való együttműködés, valamint a  szervező, illetve a  gyűlés vezetője (a továbbiakban: vezető) és
a  rendőrség közötti kapcsolattartás elősegítése érdekében a  rendőri vezető rendbiztost jelöl ki az  olyan gyűlés
esetén, amelyen a gyűlés jellege vagy egyéb körülmény, így különösen a résztvevők várható létszáma a részvételét
indokolja.
(2) A rendbiztos ebben a minőségében a biztosítás parancsnokának az irányítása alatt áll, utasítást a biztosítás helyszíni
parancsnokától nem fogadhat el. A  rendbiztosi feladatokat a  biztosítás parancsnoka és a  biztosítás helyszíni
parancsnoka nem láthatja el.
11. § A rendbiztos
a) a gyűlést megelőzően felveszi a  kapcsolatot a  szervezővel és a  vezetővel, és tájékozódik, hogy a  rend
fenntartása érdekében milyen intézkedést tett, illetve tervez, ha szükséges, további intézkedéseket javasol,
azokról egyeztet,
b) figyelemmel kíséri a gyűlés szervezésének folyamatát, a szervező vagy a vezető személyében bekövetkezett
esetleges változást,
c) ha a gyűlés jellege vagy a megjelenő résztvevők száma indokolja, a szervezővel szemlét kezdeményez,
d) a biztosítási terv elkészítésében közreműködik,
e) a szervezővel és a vezetővel – a gyülekezési hatóság által szükségesnek tartott mértékben és részletességgel –
ismerteti a  közreműködő rendőri erők feladatait, tevékenységét, illetve a  rendezőkkel való együttműködés
formáit,
f ) figyelemmel kíséri a  gyűlés megtartásának törvényességét, továbbá bejelentett gyűlés esetén azt is, hogy
annak megtartására a bejelentésben foglaltaknak megfelelően kerül-e sor,
g) a gyűlés résztvevőinek a  törvényességet veszélyeztető magatartása esetén a  vezető figyelmét felhívja
törvényi kötelezettségére, javaslatokat tesz és segítséget nyújt számára a gyűlés rendjének helyreállításához,
h) felhívja a vezető figyelmét a Gytv.-ben meghatározott, a gyűlés feloszlatására vonatkozó kötelezettségére, ha
arra okot adó körülményt észlel,
i) ha a szervező vagy vezető nem ismert, a vezető személyét megállapítja.
11. A biztosítás parancsnokának intézkedése a gyűlés befejezését követően
12. § Ha a  szervező vagy a  vezető nem tesz eleget a  Gytv. által meghatározott, a  gyűlés befejezésével kapcsolatos
kötelezettségeinek, a  biztosítás parancsnoka intézkedik a  gyűlés mulasztással érintett helyszínének megfelelő
dokumentálására, amelyet a gyűlés biztosításáról készítendő rendőri jelentéshez mellékel.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 13. § Ez a rendelet 2018. október 1-jén lép hatályba.
14. § Hatályát veszti a  rendezvények rendjének biztosításával kapcsolatos rendőri feladatokról szóló 15/1990. (V. 14.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2010. (XII. 14.) KIM rendelete a Klebelsberg Kunó-ösztöndíjról.
A Balassi Intézet létrehozásáról szóló 309/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 36. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § A Klebelsberg Kunó-ösztöndíj (a továbbiakban: ösztöndíj) célja, hogy Klebelsberg Kunó szellemi hagyatékát őrizendő,
a) elősegítse a külföldi magyar intézetekben, valamint egyéb helyszíneken a magyar nyelv és kultúra külföldi írott és
tárgyi emlékeinek tanulmányozását célzó feladatok végzését;
b) hozzájáruljon a külföldi magyar intézetekben folyó kulturális diplomáciai és szakmai munka sikeres
meg valósításához, ezzel elősegítve Magyarország sikeres európai integrációját;
c) támogassa bölcsészet- és társadalomtudományi szakemberek, kutatók, oktatók külföldi könyvtári, kézirattári,
múzeumi és levéltári kutatásait, feltárási és forráskiadási munkáit, valamint kulturális és tudományos célú, külföldi
szakmai tanulmányútját.
2. § (1) Az ösztöndíjat a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) adományozza.
(2) Az ösztöndíj pályázatát a miniszter rendszeres időközönként, de évenként legalább egy alkalommal hirdeti meg és
a Balassi Intézet honlapján teszi közzé.
(3) A pályázati felhívás tartalmazza a pályázat feltételeit, a pályázati anyag kötelező tartalmát és benyújtásának
határidejét, az ösztöndíj tartalmát. A pályázati felhívásban meghatározott kutatási prioritásokat a Balassi Intézet az 5. §
(4) bekezdésében meghatározott intézmények véleményének figyelembevételével alakítja ki.
(4) Az ösztöndíj folyósításának feltétele, hogy a pályázatot elnyert személy és a Balassi Intézet között az ösztöndíj
folyósításának feltételeit rögzítő szerződés – miniszteri döntésnek megfelelő tartalommal – létrejöjjön.
3. § (1) A pályázaton az vehet részt, aki mesterképzésben vagy a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 158. §
(5) bekezdése alapján azzal egyenértékű egyetemi képzésben szerzett oklevéllel rendelkezik.
(2) A pályázat elbírálásánál előnyben részesülnek a tudományos, illetve mester fokozattal rendelkező, vagy eznnek
megszerzése céljából tanulmányokat folytató oktatók vagy kutatók.
4. § (1) Az ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a 3. §-ban meghatározott feltételeknek megfelel, és
b) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül csatolta.
(2) Az ösztöndíj ismételten elnyerhető, ha az ösztöndíjas megelőző ösztöndíjról szóló beszámolóját a bíráló bizottság
(a továbbiakban: bizottság) a 8. § (2) bekezdésben foglaltak szerint kiválóan megfeleltre értékelte.
5. § (1) A pályázatokat a bizottság bírálja el, és az 1. §-ban megfogalmazott célkitűzések figyelembevételével javaslatot tesz
a miniszternek az ösztöndíj odaítélésére.
(2) A bizottság tagja és elnöke a Balassi Intézet vezetője.
(3) A bizottság létszáma 13 fő.
(4) A bizottságba 1-1 tagot delegál az Országos Széchényi Könyvtár, a Magyar Országos Levéltár, a Magyar Tudományos
Akadémia, a Magyar Nemzeti Múzeum, a miniszter, a külügyminiszter, a nemzeti erőforrás miniszter. A bizottság tagja
a Bécsi Magyar Történeti Intézet, a Berlini Collegium Hungaricum, a Párizsi Magyar Intézet, a Római Magyar Akadémia
és a Moszkvai Magyar Tudományos és Tájékoztatási Központ igazgatója.
(5) A bizottság évente legalább két alkalommal ülésezik.
6. § (1) A pályázatokat a bizottság tagjai a pályázati anyag alapján értékelik.
(2) A formailag hibás pályázatokat a bizottság érdemi elbírálás nélkül elutasítja, és erről a pályázót értesíti.
(3) A bizottság az ösztöndíj odaítélésére vonatkozó javaslatát egyszerű szavazattöbbség alapján teszi meg,
szavazategyenlőség esetén az elnök dönt.
(4) A pályázatot elnyert ösztöndíjasok névsorát a Balassi Intézet honlapján teszi közzé.
7. § (1) Az ösztöndíj időtartama a pályázó által benyújtott pályázati munkaterv figyelembevételével hozott bizottsági
javaslatnak megfelelően 1 és 5 hónap közötti terjedelmű lehet.
(2) Kivételesen indokolt esetben, ha az ösztöndíj időtartama az 5 hónapot nem éri el, az Ösztöndíjas kérelmére
az ösztöndíj időtartama legfeljebb 5 hónapig terjedő időtartamra meghosszabbítható. Az ösztöndíj
meghosszabbításáról a Balassi Intézet vezetője dönt a bizottság véleményének figyelembevételével.
(3) Az ösztöndíj szállást vagy szállásköltség-hozzájárulást, megélhetést biztosító, igazolás nélküli elismert költségként
adóköteles személyi juttatást, elszámolási kötelezettséggel dologi juttatást és útiköltség-térítést (a legrövidebb
közvetlen útra Magyarország és a megpályázott város között egy alkalommal oda-vissza) tartalmaz. A pályázati
felhívás ettől eltérő is lehet.
8. § (1) Az ösztöndíjas az ösztöndíj leteltekor jelentést készít az elvégzett feladatokról. Az ösztöndíjas az ösztöndíj befejezését
követő három 3 hónapon belül részletes beszámolót ad a bizottságnak a vállalt feladatok teljesítéséről, amit
tevékenysége eredményeinek dokumentálásával támaszt alá.
(2) A bizottság a beszámolót értékeli, az értékelés háromfokozatú: kiválóan megfelelt, megfelelt, nem megfelelt.
9. § (1) Az ösztöndíj pénzügyi fedezetét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium a Balassi Intézet költségvetési
előirányzatában tervezett forrása biztosítja.
(2) A pályázott évben fel nem használt ösztöndíj a következő pénzügyi évben nem vehető igénybe.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Klebelsberg Kuno ösztöndíjról szóló 27/2007. (VI. 15.) OKM rendelet.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
igazságügyi és közigazgatási miniszter


text:
1784/2016. (XII. 16.) Korm. határozata „A globális felelősségvállalásra nevelésről a formális és nem-formális oktatásban Magyarországon” című koncepcióról.
A Kormány
 1. egyetért a  részére bemutatott, „A globális felelősségvállalásra nevelésről a  formális és nem-formális oktatásban
Magyarországon” című koncepcióval (a továbbiakban: Koncepció), és felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert,
valamint az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak a  Koncepciónak az  összkormányzati portál
általuk vezetett minisztériumi aloldalain történő közzétételéről magyar és angol nyelven;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  nemzetközi fejlesztési együttműködés és a  nemzetközi
humanitárius tudatosság növelése érdekében – összhangban az  Agenda 2030 globális fenntartható fejlődési
keretrendszerrel – kezdeményezze a nemzetközi fejlesztési oktatás hazai elterjesztését a  formális, nem-formális és
– a média közreműködésével – az informális oktatás területén;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  globális
felelősségvállalásra nevelés egységes értelmezése és alkalmazása érdekében, valamint tegye lehetővé
a fenntarthatóságra nevelés terén kialakult jó gyakorlatok tapasztalatainak hasznosítását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vegyenek részt
a  nemzetközi fejlesztési együttműködés és nemzetközi humanitárius tudatosság növelése érdekében a  globális
felelősségvállalásra nevelés népszerűsítésében, így különösen lássák el a  formális oktatás szakmai intézményeit
a  továbbképzésekhez és a  tematikus hetek rendezvényeihez szükséges aktuális szakpolitikai információkkal és
segédanyagokkal, működjenek együtt a  globális felelősségvállalásra nevelés témakörében érintett szakmai és
civil szervezetekkel, rendezzenek a  globális nevelés nem-formális és informális oktatási rendszerét felhasználva
kommunikációs tematikus heteket, nemzetközi fejlesztési együttműködési és humanitárius témájú eseményeket.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1578/2015. (IX. 4.) Korm. határozata az Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad fejlesztésére fordítandó forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. évi központi költségvetés tervezése során
gondoskodjon az Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad kiemelt fejlesztéséhez szükséges további 1576,5 millió forint
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. évre vonatkozó költségvetési tervezés menetében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2011. (XI. 24.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 410/2009. (X. 8.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A népszavazást kezdeményező személy (a továbbiakban: indítványozó) 2009. szeptember 15-ei keltezéssel országos
népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés céljából az Országos
Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az Országos Választási Bizottság 410/2009. (X. 8.) OVB határozatával
(a továbbiakban: OVBh.) megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy magyar termőföld csak a Magyar Állam és intézményei-, a magyar önkormányzatok és
intézményei-, a magyarországi székhellyel rendelkező egyházak és intézményei-, állandó jelleggel Magyarországon
élő magyar állampolgár-, vagy olyan külföldi állampolgár tulajdonában lehessen, aki legalább 15 év óta megszakítás
nélkül Magyarországon él, és ugyanezen idő óta megszakítás nélkül agrár tevékenységgel foglalkozik,
e tevékenységből legalább 15 éve itt adózik, és az agrár tevékenységhez képesítéssel rendelkezik?”
Az OVB határozatában azzal érvelt, hogy a feltenni kívánt kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul, mert
eredményes népszavazás esetén mindazokat meg kellene termőföld tulajdonjoguktól fosztani, akik nem felelnek meg
a kérdésben foglalt kritériumoknak. Ez pedig az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való jog olyan
mértékű korlátozása, mely csak az Alkotmányban szabályozható. Az OVB továbbá megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek, amely szerint a népszavazásra
feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az indítványozó által
feltenni kívánt kérdés azonban nem felelt meg ennek a követelménynek, hiszen nem határozta meg, hogy a termőföld
tulajdonjogának megszerzéséhez feltételül szabott agrárképesítés mit jelent. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében: „Az Országos
Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást
a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási
Bizottsághoz benyújtani.” Az indítványozó ennek megfelelően kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, s kérte az OVBh. megsemmisítését
és az OVB új eljárásra utasítását. Álláspontja szerint a kérdés feltevése nem irányult burkolt alkotmánymódosításra,
mert azok esetében, akik a kérdés alapján nem rendelkezhetnének termőfölddel, vagy akik a későbbiek során esetleg
örökléssel szereznék meg a termőföldet, a leendő törvényi rendelkezés által meghatározott időn belül kötelesek
lennének a termőföldjüket elidegeníteni, illetve annak elmaradása esetén a törvényben meghatározott eljárást
követni. Véleménye szerint továbbá a kérdés egyértelmű, mert a képzéssel kapcsolatos oktatási jogszabályok
pontosan előírják a képesítés feltételeit. 2. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az OVB kifogásolt határozatának közzétételére a Magyar Közlöny 2009. évi 143. számában, 2009. október 8-án került
sor. A Ve. 4. § (3) bekezdése alapján – a törvényben szabályozott más határidőkhöz hasonlóan – az OVB határozata
elleni kifogás benyújtására megállapított határidő is „jogvesztő”, és „a határidő utolsó napján 16 órakor” jár le. A Ve.
4. § (4) bekezdése szerint továbbá a „napokban megállapított határidőket a naptári napok szerint kell számítani.”
Ebből következően a Ve. 116. §-ának, valamint 130. §-ának együttes alkalmazásával megállapítható, hogy a kifogás
megérkezése számít a benyújtás időpontjának. Mindezek alapján az OVBh. elleni kifogás legkésőbb 2009. október
23-án érkezhetett volna meg határidőben az OVB-hez. Az OVB a kifogással támadott határozatában tájékoztatta az indítványozót a rendelkezésre álló jogorvoslati
lehetőségről, illetve annak határidejéről. Az indítványozók 2009. október 19-ei keltezésű kifogása azonban csak
október 26. napján érkezett meg az OVB-hez, illetve október 27. napján az Alkotmánybíróságra.
A jelen ügyben tehát az OVBh. ellen benyújtott kifogás a törvényben meghatározott határidő lejárta után érkezett
meg. A Ve. 77. § (5) bekezdésének első fordulata értelmében a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az
elkésett. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az elkésett kifogást – a korábbi döntéseivel azonos elvi alapon
eljárva – érdemi vizsgálat nélkül visszautasította [86/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1555.; 28/1998. (VI. 16.) AB
határozat, ABH 1998, 523.; 2/1999. (III. 3.) AB határozat, ABH 1999, 441.; 36/2004. (X. 6.) AB végzés, ABH 2004, 1015.].
Az Alkotmánybíróság – figyelemmel az OVBh. Magyar Közlönyben való megjelenésére – elrendelte e végzésének a
Magyar Közlönyben való közzétételét. Budapest, 2011. november 22.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1720/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a Müpa Budapest Nonprofit Kft. szakmai feladatai ellátásának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Müpa Budapest – Művészetek Palotája Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Müpa
Budapest Nonprofit Kft.) szakmai feladatai ellátása éves költségvetési támogatásának 600 000 000 forinttal történő
megemelésével;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az  1.  pont
szerinti többlettámogatás 2018. évi biztosításához szükséges 600 000 000 forint, valamint a  kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékek és kincstári díjak fedezeteként 2 640 000 forint rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  2.  pont szerinti 600 000 000 forint többletforrás terhére
a  Müpa Budapest Nonprofit Kft. szakmai feladatai ellátásához az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az  1.  pont
szerinti többlettámogatás 2019. évi biztosításához szükséges 600 000 000 forint, valamint a  kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékek és kincstári díjak fedezeteként 2 640 000 forint biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  Müpa
Budapest Nonprofit Kft. szakmai feladatai ellátásához szükséges 1.  pont szerinti 600 000 000 forint többletforrás
beépülő jelleggel történő biztosításáról a  2020. évtől kezdődően a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2004. (II. 28.) Korm. rendelete a magyar Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ feladatainak ellátásával kapcsolatos egyes kérdésekről.
1. § (1) A Magyar Köztársaság európai uniós tagállami kötelezettségéből adódó — a magyarországi kábítószer-helyzetre vonatkozó egységes, összehasonlítható, megbízható
és hiteles adat- és információszolgáltatás elősegítésével
összefüggő — kormányzati feladatok teljesítése érdekében
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Johan
Béla Országos Epidemiológiai Központja (a továbbiakban: OEK) szervezeti keretén belül Nemzeti Kábítószer
Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ (a továbbiakban:
Központ) működik.
(2) A Központ alapító okiratát az egészségügyi, szociális
és családügyi miniszter adja ki.
2. § A Központ az Európai Unió Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelő Központja (a továbbiakban:
EMCDDA) részére történő éves jelentéseinek elkészítéséhez adat-, illetve információgyűjtést, valamint adatátvételt
végez. A statisztikai célú adatgyűjtéseket és adatátvételeket az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program
(a továbbiakban: OSAP) tartalmazza. A Központ tevékenységéhez szükséges adatokat, valamint az 1. számú melléklet keretébe tartozó egyéb információkat a 2. számú melléklet szerinti, valamint az ezek szakmai felügyelete, illetve
irányítása alatt működő szervek szolgáltatják. Az érintett
szervek feladatkörükben az OSAP rendje szerint, illetve az
ennek körén kívül eső információk tekintetében a Központ
megkeresése alapján, a megkeresésben foglaltak figyelembevételével bocsátják rendelkezésre a Központ feladatainak ellátásához szükséges — személyazonosításra nem
alkalmas, illetve arra alkalmatlanná tett — adatokat, információkat.
3. § (1) A Központ az EMCDDA munkaterve szerinti éves
jelentéseinek tervezetét előzetes véleményezésre megküldi az egészségügyi, szociális és családügyi miniszternek, a
gyermek-, ifjúsági és sportminiszternek, valamint a belügyminiszternek, akik a tervezetet a rendelkezésükre bocsátásától számított 45 napon belül véleményezik. A Központ
jelentési kötelezettségének a miniszterek véleményének
ismeretében tehet eleget azzal, hogy a vélemény hiánya
nem akadálya a jelentés megtételének, ha a miniszterek a
véleményezésre rendelkezésre álló határidőn belül véleményezési jogukkal nem éltek. A Központ, illetőleg a miniszterek véleményének eltérése esetén a Központ igazgatója a jelentésben foglalt, a véleménytől továbbra is eltérő
megállapításokat a véleményező számára megindokolja.
(2) A Központ feladatainak teljesítése során együttműködik a Kábítószerügyi Koordinációs Bizottsággal
(a továbbiakban: Bizottság). A Bizottságnak a Központ
jelentéseinek tervezetére vonatkozó véleményezési jogára
az (1) bekezdésben foglaltak irányadók azzal, hogy a tervezeteket a Központ az egészségügyi, szociális és családügyi
miniszter útján terjeszti a Bizottság elé.
4. § (1) Ez a rendelet — a (3) bekezdésben foglalt kivétellel — a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Felhatalmazást kap az egészségügyi, szociális és
családügyi miniszter, hogy — a gyermek-, ifjúsági és sportminiszterrel egyetértésben — a Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ működésének egyes kérdéseit, feladat- és hatásköreit rendeletben meghatározza.
(3) E rendelet 2. §-a a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi
szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösség és tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994.
évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Kábítószerek és
Kábítószer-függőség Európai Megfigyelő Központjának
létrehozásáról szóló — legutoljára az 1651/2003/EK rendelettel módosított — 302/93/EGK rendelettel összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
473/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyarországi német kisebbség érdekeinek képviseletéért, valamint a  hazai nemzetiségpolitikához nyújtott
szakmai hozzájárulása elismeréseként
dr. Christoph Bergner, a Német Szövetségi Köztársaság Belügyminisztériumának parlamenti államtitkára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata; a magyar–kínai tudományos-műszaki-gazdasági kapcsolatok fejlesztése, a  Base Isolation földrengésvédelmi
technológia elterjesztése és az erre irányuló gyakorlati együttműködés kialakítása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Csorba Emánuel Manó Rudolf, a műszaki tudomány kandidátusa, építész, statikus, tervező részére,
Magyarország és Vorarlberg tartomány politikai, gazdasági, kereskedelmi és kulturális kapcsolatainak fejlesztése,
valamint a magyar állampolgárok konzuli védelme érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Nemes Vince, Magyarország vorarlbergi tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; a hazai kereskedelem és autósport érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Gerstl Péter, a Red Bull magyarországi és kelet-európai tanácsadója részére,
a papi hivatásgondozás több évtizeden át történő önzetlen támogatásáért, valamint a családpasztoráció területén
végzett áldozatos tevékenysége elismeréseként
Makó Lajos, a Bécsi Főegyházmegye nyugalmazott plébánosa részére,
a magyar–osztrák kulturális kapcsolatok fejlesztése és a  magyar kulturális értékek ausztriai bemutatásának
elősegítése érdekében kifejtett tevékenységéért
Peter Bogner művészettörténész, építész, kulturális menedzser, a bécsi Künstlerhaus volt igazgatója részére,
kiemelkedő karitatív tevékenysége, a magyar–szlovák és a magyar–osztrák tudományos kapcsolatok előmozdítása
érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Vlastimil Kozoň, a  Bécsi Általános Kórház (AKH) Orvostudományi Egyetemi Kampuszának egyetemi docense
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata; több évtizedes oktató-nevelő munkája, valamint a horvátországi magyar közösség, különösen az ifjabb generációk
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kovácsevity Anna, a Horvátországi Magyar Oktatási és Művelődési Központ magyar tanára, a Horvátországi Magyar
Pedagógusok Fórumának alapító tagja, alelnöke részére,
a magyar–osztrák kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Peter Karl F. Buresch, az Osztrák–Magyar Társaság tagja részére,
a horvátországi magyar iskolaügyért és az  ifjabb generációk oktatása-nevelése érdekében végzett több évtizedes
munkája elismeréseként
Varga Erna, a Horvátországi Magyar Oktatási és Művelődési Központ és a Horvát Oktatási és Nevelési Intézet magyar
kisebbségi oktatásért felelős tanügyi tanácsosa részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a kárpátaljai katolikus egyház érdekében végzett elhivatott, fáradhatatlan munkája, nemzetépítő tevékenysége
elismeréseként
Molnár János, az  Ungvári Római Katolikus Egyházközség lelkipásztora, az  ungvári „Szent György” római katolikus
plébánia kormányzója részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. szeptember 30.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2009. (HK 15.) HMKF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a személyügyi eljárások kezdeményezésének, illetve
lefolytatásának rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) és (4) bekezdése, valamint a 101. § (4) és (5) bekezdése alapján – figyelemmel a
Kormány vagy miniszter irányítása, illetve felügyelete alá
tartozó egyes költségvetési szervek létszámgazdálkodását érintő átmeneti intézkedésekről szóló 1127/2009.
(VII. 29.) Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat) foglaltakra is – a személyügyi eljárások kezdeményezésének, illetve lefolytatásának rendjéről az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a HM szervezetekre, a
honvédelmi miniszter fenntartói irányítása, illetve közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a HM
Honvéd Vezérkar főnökének közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki.
2. A minisztériumban, a HM szervezeteknél, a HM
Honvéd Vezérkar főnökének közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezeteknél, illetve a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél vezetői kinevezéssel, vezetői megbízással, kinevezés-módosítással, jogviszony-létesítéssel, állománykategória-váltással, áthelyezéssel kapcsolatos személyügyi eljárás lefolytatására – a Korm. határozat és a
végrehajtására kiadott 70/2009. (VIII. 12.) HM utasítás
hatálya alá nem tartozó esetekben is – a minisztérium hivatali szervezete és a HM szervezetek esetében a HM kabinetfőnökének, a HM Honvéd Vezérkar főnökének alárendeltségébe tartozó HM szervek, a HM Honvéd Vezérkar
főnökének közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek
és a Magyar Honvédség katonai szervezetei esetében a
HM Honvéd Vezérkar főnökének előzetes engedélye alapján kerülhet sor.
3. A miniszter fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezeteknél vezetői kinevezéssel, vezetői
megbízással, kinevezés-módosítással, jogviszony-létesí
téssel, állománykategória-váltással, áthelyezéssel kapcsolatos személyügyi eljárás lefolytatására a miniszter döntése alapján – további intézkedésig – csak a HM kabinetfőnöke előzetes engedélye alapján kerülhet sor.
4. Jelen együttes intézkedés hatálya alá tartozó szervezeteknél a meglévő állomány szervezetek közötti áthelyezésére a HM szervezetek, valamint jelen együttes intézkedés 3. pontjában meghatározott szervezetek esetében csak
a HM kabinetfőnöke, a HM Honvéd Vezérkar főnökének
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek és a Magyar Honvédség katonai szervezetei vonatkozásában csak
a HM Honvéd Vezérkar főnöke előzetes engedélye alapján
kerülhet sor.
5. Jelen együttes intézkedés nem vonatkozik a már megkezdett és folyamatban lévő személyügyi eljárásokra, a
Magyar Honvédség katonai szervezeteinek szerződéses
állományával, valamint a jelen együttes intézkedés hatályba lépését követően a HM Állami Egészségügyi Központnál megüresedő, nem vezetői munkakörökkel összefüggő
személyügyi eljárásokra.
6. a) Az előzetes engedélyre vonatkozó javaslatokat a
HM kabinetfőnök részére szóló felterjesztések esetében a
HM személyügyi osztályvezető, a HM Honvéd Vezérkar
főnöke részére szóló felterjesztések esetében a HM személyzeti főosztályvezető útján kell felterjeszteni.
b) Az előzetes engedélyezést tartalmazó javaslatok formai és tartalmi követelményeit a HM kabinetfőnök részére
szóló felterjesztések esetében a HM személyügyi osztályvezető, a HM Honvéd Vezérkar főnöke részére szóló felterjesztések esetében a HM személyzeti főosztályvezető
határozza meg.
7. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
32/2009. (XII. 23.) SZMM rendelete a munkavédelmi jellegű bírságok pályázati, valamint információs célú felhasználásának részletes szabályairól.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (4) bekezdés c) pontjának ca) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 10.) Korm.
rendelet 1. § c) pontjában foglalt feladatkörében eljáró közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában pénzbírságnak minősül az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség
(a továb biak ban: OMMF), valamint a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továb biak ban: MBFH) által a hatósági
tevékenysége során a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továb biak ban: Mvt.) 82. §-a alapján kiszabott
bírság (a továb biak ban: pénzbírság).
2. § (1) A befizetett pénzbírságok összegének fele nyilvános pályáztatás útján az egészséget nem veszélyeztető és
biztonságos munkavégzés céljainak támogatására, valamint fennmaradó része a közcélú állami munkavédelmi
információs rendszer (a továb biak ban: MIR) folyamatos működtetésére használható fel.
(2) Az Mvt. 80. § (2) bekezdése alkalmazásában az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés céljai
különösen:
a) a munkaeszközök és védőeszközök, a technológiák, a technológiában felhasznált és keletkezett anyagok,
a munka világában fellépő új kockázati tényezők kutatása, megelőző vizsgálati módszerekkel történő értékelése;
b) a foglalkozási veszélyek és ártalmak megelőzésére szolgáló – a MIR által nyújtott szolgáltatás körébe nem
tartozó – tájékoztatás nyújtása, valamint a munkavédelmi célú ismeretterjesztés, képzés, továbbképzés, kutatás;
c) az Európai Közösség munkavédelmi elő írásainak megfelelő, a megelőzésre irányuló helyes gyakorlat átvétele,
illetve a vállalkozások és a munkavédelemben érintett társadalmi szervezetek támogatása ennek
meg valósításában.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás (a továb biak ban: támogatás) – a MIR folyamatos működésének biztosítása
kivételével – kizárólag pályázati úton nyújtható.
(4) Az (2) bekezdésben meghatározott célokra – a MIR folyamatos működtetésére használható támogatás kivételével –
vállalkozásoknak gazdasági jellegű tevékenységéhez nyújtott támogatás az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK
bizottsági rendelet szerinti csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül.
(5) E rendelet alapján nem nyújtható csekély összegű (de minimis) támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet
1. cikkében meghatározottakra.
(6) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy az előző
három pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak megfelelő, a közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(7) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(8) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figye lembe kell venni.
(9) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
(10) A támogatás nyújtójának kötelessége, hogy felhívja a kedvezményezett figyelmét arra, hogy a csekély összegű
támogatási jogcímen nyújtott támogatáshoz kapcsolódó minden iratot a támogatás odaítélésétől számított tíz évig
meg kell őriznie és a támogatást nyújtó ilyen irányú felhívása esetén köteles azokat bemutatni.
A pályázaton való részvétel és a kiírás feltételei
3. § (1) A 2. § (2) bekezdésében meghatározott célok meg valósítása érdekében támogatás a belföldi székhellyel vagy
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam területén székhellyel és Magyarország területén
telephellyel, illetve fiókteleppel rendelkező jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok és az egyéni
vállalkozók (a továb biak ban együtt: pályázó) részére nyújtható.
(2) A támogatás
a) vissza nem térítendő juttatásként, vagy
b) ha a pályázó a támogatott tevékenység eredményét üzletszerűen hasznosítja, visszatérítendő kamatmentes
juttatásként
nyújtható. (3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatási formák az egyes pályázati felhívásokban foglalt pályázati feltételek
rendelkezései szerint együttesen és egyidejűleg is alkalmazhatók.
(4) A támogatás csak eseti lehet, nem nyújtható folyamatosan. Ha a pályázat fejlesztésre vonatkozik, annak
meg valósítására csak egyszer nyújtható támogatás. Abban az esetben, ha a fejlesztés a célját tekintve több önálló
ütemben valósítható meg, akkor minden fejlesztési ütemhez egyszer, külön is nyújtható eseti támogatás.
4. § A 2. § (2) bekezdésében meghatározott célokra a meg valósítás költségeinek és ráfordításainak legfeljebb 70%-áig
adható támogatás. Ez a korlátozás nem vonatkozik a nem üzletszerű hasznosításra irányuló tevékenység körében
meg valósított támogatási célokra, amelyek esetében a támogatás felső határa a meg valósítás költségeinek és
ráfordításainak 100%-a is lehet.
5. § (1) Nem nyújtható támogatás azon pályázó részére,
a) amely a tevékenység megkezdéséhez vagy végzéséhez szükséges hatósági engedéllyel nem rendelkezik;
b) amelynek a szakmai tevékenysége nem terjed ki a pályázott tevékenységre;
c) amely végelszámolás, csődeljárás – ideértve az adósságrendezési eljárást is – vagy felszámolási eljárás alatt áll;
d) amely a pályázat benyújtását megelőző öt naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből juttatott valamely
támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét önhibájából nem, vagy csak
részben teljesítette;
e) amelynek 60 napot meghaladó köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság részére fizetési halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett;
f) amelyet a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három naptári éven belül jogerősen összesen legalább
500 000 Ft összegű munkavédelmi bírság megfizetésére köteleztek;
g) amely a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésével, a foglalkoztatásra irányuló bejelentési kötelezettség
elmulasztásával, illetve a külföldiek foglalkoztatásával összefüggő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban
a pályázat benyújtását megelőző három éven belül jogerőre emelkedett közigazgatási, ille tő leg bírósági
határozatban megállapított bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el;
h) amelytől a pályázat útján elnyert támogatást az elbírálást megelőző öt éven belül szerződésszegés miatt
visszavonták.
(2) Nem részesíthető támogatásban az a pályázat, amelyben a pályázó
a) olyan munkavédelmi követelmények meg valósításának támogatását igényli, amelyek teljesítésére
a munkavédelemre vonatkozó szabályokban meghatározottak alapján egyébként is köteles;
b) a támogatást a pályázat benyújtása előtt megkezdett fejlesztési célhoz vagy kutatáshoz igényli.
(3) A (2) bekezdés b) pontja esetén a megkezdés időpontjának az ennek meg valósítására kötött szerződés dátuma, saját
kivitelezésben meg valósuló fejlesztés vagy kutatás esetén az annak igazolását szolgáló dokumentum keletkezésének
időpontja minősül. Abban az esetben, ha a fejlesztési célú támogatást a pályázó egy nagyobb fejlesztési program
meghatározott részének meg valósításához igényli, a megkezdés időpontjára vonatkozó feltételnek a meghatározott
rész tekintetében kell fennállnia.
A pályázati eljárásra, a pályázatkezelő szervezetre vonatkozó szabályok
6. § (1) A pályázatot évente legalább egy alkalommal az OMMF írja ki. Az OMMF a pályázati felhívást elő ze tesen bejelenti
az adópolitikáért felelős miniszternek. A pályázat csak az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint, a Pénzügyminisztérium szervezetében működő Támogatásokat
Vizsgáló Iroda (a továb biak ban: Támogatásokat Vizsgáló Iroda) jóváhagyását köve tően írható ki.
(2) A pályázati felhívás tartalmazza
a) a pályázati részvétel feltételeit;
b) a kiemelt támogatási célokat vagy témaköröket;
c) az elismerhető költségek és ráfordítások körét;
d) a megpályázható támogatás keretösszegét;
e) a pályázat benyújtásának módját, helyét és határidejét;
f) a hiánypótlás lehetőségéről szóló tájékoztatást, valamint azt, hogy a hiánypótlásra a pályázat benyújtási
határidejétől számított 15 munkanapon belül van lehetőség;
g) a pályázat elbírálásának és a pályázati döntésről szóló tájékoztatás határidejét.
(3) A pályázati felhívásban rögzíteni kell az alapvető támogatási feltételeket, így különösen
a) a szerződés megkötésének kötelezettségét;
b) azt, hogy a támogatás visszatérítendő vagy vissza nem térítendő formában nyújtható-e, illetve – a támogatás
formájától függően – a visszafizetés feltételeit és követelményeit;
c) az elállás jogát és feltételeit, így különösen
ca) a támogatásban részesülő pályázó (a továb biak ban: kedvezményezett) 3 hónapon belül a teljesítést nem
kezdi meg,
cb) hamis vagy a valóságnak meg nem felelő adatot szolgáltat, illetve
cc) a vállalt feladat meghiúsulása vagy a teljesítés tartós akadályozását előidéző körülmény
a kedvezményezettnek felróható okból következik be.
(4) Az OMMF a pályázati felhívást – az ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal
(a továb biak ban: pályázatkezelő) egyeztetetten – az Országos Érdekegyeztető Tanács Munkavédelmi Bizottságának
(a továb biak ban: Munkavédelmi Bizottság) javaslata alapján – a Támogatásokat Vizsgáló Iroda elő ze tes véleményének
figye lembe véte lével – készíti el.
(5) A pályázati felhívást a Szociális és Munkaügyi Minisztérium (a továb biak ban: SZMM) a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben (a továb biak ban: Hivatalos Értesítő), továbbá a honlapján, a Közlekedési, Hírközlési és
Energiaügyi Minisztérium (a továb biak ban: KHEM), illetve a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium
(a továb biak ban: NFGM) a hivatalos lapjában és honlapján, valamint az OMMF a honlapján teszi közzé.
(6) A pályázatokat, a pályázati cél részletes leírásával és az értékelést elősegítő kiegészítésekkel – az 1. számú melléklet
szerinti adatlapban szereplő adattartalommal együtt – a pályázati felhívás szerint kell benyújtani a pályázatkezelőhöz.
A pályázatkezelő a döntés előkészítéséhez szükséges elő ze tes tájékoztatás céljából megküldi a Munkavédelmi
Bizottság részére a pályázati anyagokat.
(7) A pályázathoz mellékelni kell
a) a pályázó nyilatkozatát a pályázatában foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről,
valódiságáról és hitelességéről;
b) a pályázónak és vezetőinek, tulajdonosainak és a tulajdonosi szerkezetének rövid bemutatását, főbb gazdálkodási
adatait;
c) fejlesztési célú támogatás igénylése esetén a pályázó tárgyévre és a tárgyévet követő évre vonatkozó,
a támogatandó fejlesztést tartalmazó üzleti tervét;
d) a pályázat tárgyát képező támogatandó cél bemutatását, meg valósításának helyét, meg valósítási tervét,
összköltségét, saját forrás szükségessége esetén a saját forrás rendelkezésre állásának formáját és összegét;
e) a megpályázott támogatás összegére vonatkozó igényt;
f) költségvetési szerv esetén a felügyeleti szervnek a pályázaton való részvételt jóváhagyó nyilatkozatát;
g) a pályázati felhívásban megjelölt vagy a pályázat elbírálásához feltétlenül szükséges egyéb adatot vagy
dokumentumot.
(8) Amennyiben a pályázó az (6)–(7) bekezdésben felsoroltakat vagy egyéb dokumentumokat nem magyar nyelven
nyújtja be, köteles csatolni annak magyar nyelvű hiteles fordítását is. Vitatott esetben – a pályázati kiírás eltérő
rendelkezése hiányában – a magyar nyelvű változat az irányadó.
7. § (1) A pályázat lebonyolítását és a támogatási szerződésben foglaltak teljesítésének ellenőrzését a pályázatkezelő végzi.
(2) A pályázatkezelő a pályázatokkal kapcsolatos tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja az OMMF-et, és lehetővé
teszi, hogy az figyelemmel kísérje az egyes részfeladatok ellátását is.
(3) A pályázatkezelő munkájában szükség szerint szakértőként az vehet részt, aki a kijelölt témakörben
foglalkozásszerűen, elméleti és gyakorlati területen is megfelelő jártassággal rendelkező szakember.
8. § (1) A pályázatkezelő fogadja a benyújtott pályázatokat, és egyúttal ellenőrzi a pályázaton való részvétel feltételeinek
teljesítését, továbbá a beérkezett pályázatokról – az OMMF által meghatározott formában – nyilvántartást vezet.
(2) A pályázatkezelő hivatalból vizsgálja a támogatás feltételeinek fennállását, ideértve a csekély összegű támogatásokra
vonatkozó korlátozást, valamint az 5. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott kizáró ok fennállását.
(3) A pályázatkezelő
a) az OMMF elő ze tesen megállapított szempontjainak figye lembe véte lével megvizsgálja, és értékeli az érvényes
pályázatokat;
b) összesítő értékelési jegyzőkönyvet (a továb biak ban: értékelési jegyzőkönyv) készít;
c) az értékelési jegyzőkönyvben munkavédelmi szakmai indokolással alátámasztott javaslatot tesz a támogatásra
javasolt pályázatokra.
(4) Az értékelési jegyzőkönyv kötelező tartalmi elemeit a 2. számú melléklet tartalmazza.
(5) A pályázatkezelő a pályázatokat, az értékelési jegyzőkönyv eredeti példányát és az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást
a pályázat lezárását köve tően megküldi az OMMF részére.
(6) Az OMMF az értékelési jegyzőkönyvben foglaltak figye lembe véte lével elkészíti a támogatandó pályázatokra
vonatkozó javaslatát, és azt a Munkavédelmi Bizottság elé terjeszti.
A pályázatok elbírálása 9. § (1) A Munkavédelmi Bizottság az Mvt. 79. § (1) bekezdésének f) pontjában foglaltak szerint elkészíti a pályázatok
elfogadására és az egyes támogatásokban való döntésre vonatkozó javaslatát.
(2) A javaslat kialakítása során a Munkavédelmi Bizottságban legalább két igen szavazat szükséges a pályázatokat
támogató döntéshez.
(3) A javaslat tartalmazza a pályázatok értékelését és a (2) bekezdés szerinti többségi véleménnyel támogatandónak ítélt
pályázatok megnevezését.
(4) A Munkavédelmi Bizottság javaslatát az OMMF azzal terjeszti elő a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszternek
(a továb biak ban: miniszter), hogy amennyiben a Munkavédelmi Bizottság bármely tagjának véleménye eltér
a (2) bekezdés szerinti, pályázatokat támogató döntéstől, úgy e tagnak saját – fenntartott – javaslatát az elutasító vagy
támogató érveket is magában foglalva, a miniszterhez történő felterjesztésben indokolnia kell.
(5) A támogatás odaítéléséről a Munkavédelmi Bizottság javaslatának, illetve – bányabiztonsági kérdés esetén – az MBFH
véleményének figye lembe véte lével, – ha a pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik – legfeljebb a pályázat
benyújtási határidejétől számított 90 munkanapon belül a miniszter dönt.
(6) A miniszter döntését a 2. § (2) bekezdésében meghatározottak, illetve a pályázati felhívásban megjelölt kiemelt
támogatási célok (témakörök) figye lembe véte lével hozza meg. A döntést indokolni kell.
(7) A pályázat eredményéről a pályázatkezelő – a pályázati felhívásban megjelölt határidőben – írásban értesíti
a pályázókat. Ezzel egyidejűleg a pályázat eredményét az SZMM a Hivatalos Értesítőben, továbbá a honlapján, a KHEM
és az NFGM a hivatalos lapjában és a honlapján, valamint az OMMF a honlapján teszi közzé.
(8) A támogatás nyújtásának feltétele a szerződésnek a miniszteri döntésről szóló értesítés pályázó általi kézhezvételétől
számított, legfeljebb 90 munkanapon belüli megkötése. E határidőig a támogatási döntésre az ajánlati kötöttségre
vonatkozó rendelkezések az irányadók. Amennyiben a pályázónak felróható okból a szerződés megkötésére
e határidő a lejártától számított 15 munkanapon belül nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát veszti.
A támogatási szerződés 10. § (1) A pályázatkezelő a támogatásokról meghozott, a 9. § (5) bekezdése szerinti döntés alapján, tartalmi és szakmai
szempontok szerint előkészíti a támogatási szerződések tervezeteit.
(2) A kedvezményezett a szerződéskötés feltételeként adóhatósági igazolást nyújt be arról, hogy köztartozása nem áll
fenn, vagy az adóhatóság részére fizetési könnyítést – részletfizetést, fizetési halasztást – engedélyezett.
(3) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett és az OMMF a támogatás összegéről, felhasználásának
feltételeiről, a pénzügyi teljesítésről támogatási szerződést kössön.
(4) A szerződés – indokolt esetben történő – módosítását a kedvezményezett a pályázatkezelőnél kezdeményezheti.
Amennyiben a módosítás iránti igény a támogatás felhasználásának érdemi feltételeit, illetve a teljesítendő
követelményeket érinti – így különösen a támogatási forma vagy a pályázati cél megváltoztatása esetén –,
a módosítást az OMMF elnökének indokolt javaslatára a miniszter, minden más esetben az OMMF elnöke hagyja jóvá.
A módosítás jóváhagyásáról szóló döntést a miniszternek, illetve az OMMF elnökének indokolnia kell.
(5) A pályázatkezelő a szerződések alapján
a) előkészíti a teljesítéshez vagy részteljesítéshez kapcsolódó teljesítésigazolást és a kifizetéshez kapcsolódó
pénzügyi dokumentációt, melyet megküld az OMMF részére;
b) szakmai szempontból – monitorozással, illetve szükség szerinti a helyszínen – ellenőrzi a szerződésben foglaltak
teljesítését;
c) a szerződésben foglaltak teljesítéséről a teljesítést követő 30 munkanapon belül – az a)–b) pontokban foglaltakat
is értékelve – jelentést készít, amely kiterjed a pályázati cél meg valósítására, a támogatás hasznosulására, a vállalt
feladat teljes körű végrehajtásának elemzésére.
(6) A pályázatkezelő az (5) bekezdésben megjelölt feladatok végrehajtása során felmerülő vita esetén köteles egyeztetni
a kedvezményezettel, és az egyeztetésbe szükség szerint bevonni az OMMF-et.
(7) A (3) bekezdés szerinti támogatási szerződésben meghatározott kifizetéseket az OMMF teljesíti.
Összeférhetetlenség 11. § (1) A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében vagy meghozatalában – ideértve a pályázatkezelési folyamatot is –
nem vehet részt az a személy vagy szervezet aki/amely az adott támogatás vonatkozásában pályázatot nyújtott be
vagy a pályázat elkészítésében részt vett (a továb biak ban: érdekelt szervezet), illetve az olyan személy vagy szervezet
aki/amely
a) az érdekelt szervezettel munkaviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, hivatásos szolgálati viszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
b) az érdekelt szervezet vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja;
c) az érdekelt szervezet tagja, illetve abban közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik;
d) az a)–c) pont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a továb biak ban: Ptk.) szerinti közeli
hozzátartozója.
(2) A pályázat elbírálásában nem vehet részt az a személy, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el.
(3) A pályázatkezelő munkájában szakértőként nem vehet részt, aki a 6. § (4) bekezdésben meghatározott pályázati
felhívás előkészítésében részt vett, illetve ezen személynek a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója.
(4) A támogatást elnyert pályázat meg valósításában nem vehet részt olyan személy, aki részt vett a támogatásra
vonatkozó döntés előkészítésében vagy meghozatalában, ideértve a pályázatkezelési folyamatot, valamint a pályázati
eljárásban történt szakértői közreműködést is.
(5) A támogatásra vonatkozó döntést megelőző értékelésben, a támogatandó pályázatra vonatkozó javaslat
kialakításában részt vevő személy, illetve szervezet képviseletére jogosult személy a döntés-előkészítési vagy
döntéshozatali eljárás megkezdésekor teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozatot tesz arról, hogy
az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlensége nem áll fenn, továbbá az eljárás során tudomására jutott állam-,
szolgálati-, üzleti-és banktitkot megőrzi, és e nyilatkozatát átadja a pályázatkezelőnek.
(6) Ha a döntés előkészítése vagy meghozatala során olyan tény merül fel, amely alapján az (1) bekezdés szerinti
összeférhetetlenség fennáll, az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet ezt a pályázatkezelőnek
haladéktalanul, írásban bejelenti. A bejelentésről a pályázatkezelő haladéktalanul tájékoztatja az OMMF-et.
Az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet azon pályázat tekintetében, amellyel kapcsolatosan
az összeférhetetlenség felmerült, a továb biak ban nem járhat el, és addigi eljárását érvénytelennek kell tekinteni.
(7) Ha az összeférhetetlenséget az azzal érintett nem jelenti be, a pályázatkezelő jogosult azt bizonyítottság esetén
megállapítani és erről haladéktalanul írásban tájékoztatni az érintettet, illetve az OMMF-et.
A támogatás felhasználásának, a pályázat teljesítésének ellenőrzése 12. § (1) A kedvezményezett az elnyert támogatással a szerződésben foglalt határidőig köteles elszámolni.
(2) A kedvezményezett köteles pénzügyi elszámolást összeállítani a támogatás összegének felhasználásáról, amely
tartalmazza:
a) az összesítő kimutatást az elfogadott költségvetésben szereplő költségekről;
b) a támogatás felhasználását igazoló bizonylat(ok) másolatát, illetve a kedvezményezett ÁFA-visszatérítésre való
jogosultságára, valamint arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy ugyanazt a bizonylatot más támogatás
elszámolására a korábbiakban nem használta, illetve a jövőben nem használja fel;
c) a költségekről készített összesítő kimutatást, amely költségtételek szerinti bontásban tartalmazza a számla
kibocsátójának nevét, a számla sorszámát, a kifizetés jogcímét, a számla keltét és a teljesítés időpontját, a nettó
értéket, az ÁFA-tartalmat és a bruttó összeget;
d) a számlamásolat mellett a pénzforgalmi számla terheléséről szóló igazolást vagy kivonatot – a vonatkozó tételt
megjelölve –, illetve a kiadási pénztárbizonylat másolatát;
e) a saját forrás és/vagy társfinanszírozás dokumentumainak másolatát (megállapodás, határozat), illetve annak
felhasználásáról szóló kimutatást;
f) útiköltség elszámolására alkalmas dokumentumot.
(3) A kedvezményezett a fel nem használt támogatást az elszámolás elfogadásáról szóló értesítésben megjelölt határidőn
belül köteles visszautalni az OMMF részére. 13. § (1) A kedvezményezett köteles szakmai-tartalmi beszámolót készíteni a támogatott pályázati cél teljesítéséről és
eredményéről.
(2) A pályázatkezelő – az OMMF, illetve bányabiztonsági kérdés esetén az MBFH bevonásával – ellenőrzi a támogatási
szerződésben foglalt feltételek teljesülését, a 12. § (2) bekezdése szerinti pénzügyi elszámolásban foglaltakat, valamint
a támogatás rendeltetésszerű felhasználását.
(3) A kedvezményezett szerződésszegése, illetve az OMMF-nek a szerződéstől való jogszerű elállása esetén a támogatás
visszavonásáról az OMMF intézkedik. Ebben az esetben a kedvezményezett a már folyósított támogatást a folyósítás
idejére számított és a támogatási szerződésben rögzített kamattal növelt összegben köteles visszafizetni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti beszámolóban, illetve a 10. § (5) bekezdés c) pontja szerinti jelentésben foglaltakat
a pályázatkezelő és – munkavédelmi szakmai tekintetben – az OMMF ellenőrzi.
(5) Az ellenőrzésre a szerződésben foglaltak teljesítésének folyamatába épített módon, továbbá a támogatási
szerződésben foglaltak meg valósításáról szóló igazolás kiállítását követő öt naptári éven belül, utólagosan is sor
kerülhet.
(6) A kedvezményezett köteles az (5) bekezdésben meghatározott időtartamig a támogatás forrásainak felhasználását
ellenőrzés céljából naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzés lefolytatásához szükséges adatokat és tájékoztatást
megadni, illetve a helyszíni vizsgálatot lehetővé tenni.
14. § A meghirdetett pályázati keret legfeljebb 5%-a a pályázatkezelő által az OMMF-hez benyújtott, a teljesítésről szóló
beszámoló és elszámolás alapján fizethető ki a pályázatkezelő részére. A kifizetett összeg kizárólag az e rendeletben
meghatározott feladatok végrehajtásával összefüggő, igazolt költségek megtérítésére használható fel.
A közcélú állami munkavédelmi információs rendszer célja, a működtetés feltételei
15. § (1) A MIR keretében történő információnyújtás és tanácsadás célja az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzéssel kapcsolatos jogosultságoknak és kötelezettségeknek elsősorban a szervezett munkát végző
munkavállalók és munkáltatók, valamint az érdekképviseletüket ellátó szervek információs igényét kielégítő
megismertetése.
(2) A MIR szolgáltatásait az OMMF és MBFH – mint munkavédelmi hatóságok – szervezeti keretében önállóan létrehozott,
de a hatósági tevékenységtől elkülönülő munkavédelmi információs és tanácsadó szolgálatok (a továb biak ban együtt:
szolgálat) végzik.
(3) A MIR működtetésének pénzügyi forrását jelentő, a 2. § (1) bekezdésében meghatározott pénzbírság összegéből
az OMMF 90%-ot, az MBFH 10%-ot fordít a szolgálat személyi és tárgyi feltételeinek, az (1) bekezdés szerinti
tevékenységet ellátók szakmai felkészítésének, továbbképzésének, valamint a szolgálat folyamatos működtetésének
– ideértve a szolgálat működésével kapcsolatos kommunikációs költségeket – biztosítására.
(4) A Munkavédelmi Bizottság saját adataival, megállapításaival segíti a szolgálat működését.
(5) A szolgálatot működtető munkavédelmi hatóság gondoskodik
a) a MIR adott hatóságnál működő rendszerének kialakításáról, személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáról és
folyamatos működtetéséről;
b) a szolgáltatások nyújtásához és a nyilvántartások vezetéséhez szükséges számítógépes rendszer kialakításáról,
üzembe helyezéséről, karbantartásáról és továbbfejlesztéséről;
c) a nyilvántartások vezetéséről;
d) a szolgálat tevékenységének összehangolásáról és a szolgálat szakembereinek együttműködéséről;
e) az (1) bekezdés szerinti tevékenységet ellátók szakmai képzéséről, továbbképzéséről;
f) a szolgálat működésével kapcsolatos kommunikációs feladatokról.
(6) A szolgálat működésének részletes szabályait tartalmazó ügyrendjét az OMMF honlapján közzéteszi.
A szolgálat feladatai 16. § (1) A szolgálat feladata a 15. § (1) bekezdésében meghatározott célok meg valósítása, ennek érdekében
a munkavédelemmel kapcsolatos tájékoztató, tanácsadó, felvilágosító tevékenység ellátása.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt tevékenységet a szolgálat a vonatkozó jogszabályi elő írások és szakmai szabályok,
valamint működése során szerzett tapasztalatok alapján végzi.
(3) A szolgálat által nyújtott tájékoztatás konkrét műszaki megoldást, tervet, végrehajtási javaslatot nem foglalhat
magában, kizárólag a munkavédelemre vonatkozó szabályokban megfogalmazott normatív követelmények
ismertetését tartalmazhatja.
(4) A szolgálat által nyújtott információs szolgáltatás igénybevétele nem mentesíti a munkáltatót a munkavédelmi
kötelezettségek és követelmények – különösen a munkavállalók irányában fennálló tájékoztatási kötelezettségek –
teljesítése alól.
(5) A szolgálat keretében nyújtott információ termék, szolgáltatás értékesítését vagy más módon történő igénybevételét,
 illetve egy adott vállalkozás nevének, tevékenységének népszerűsítését, továbbá áru vagy árujelző megismertetését
előmozdító reklámot nem tartalmazhat.
17. § (1) A szolgálat munkanapon, hivatali időben telefonon, személyesen, ille tő leg írásban nyújt információt – elsősorban –
a 15. § (1) bekezdésében meghatározott személyek és szervezetek részére.
(2) Az információszolgáltatás során biztosítani kell, hogy az igénybe vevő személyek és szervezetek névtelenségüket
megőrizve, lehetőség szerint azonnal vagy rövid határidővel, közérthető formában, a jogszabályi rendelkezések
pontos megjelölése mellett jussanak hozzá a kért tájékoztatáshoz.
(3) A személyes tájékoztatás és tanácsadás az OMMF területi munkavédelmi felügyelőségein, a munkáltató, ille tő leg
a munkavállalói munkavédelmi érdekképviseletek számára a munkáltató székhelyén vagy az általa meghatározott
munkaterületen is történhet. A helyszíni tanácsadás előkészítésekor a munkavédelmi tanácsadó felügyelő felhívja
a munkáltató figyelmét arra, hogy a tanácsadáson a munkavédelmi képviselő részvételét is biztosíthatja.
(4) A (3) bekezdés szerinti tájékoztatás és tanácsadás esetén a névtelenség mellőzése írásban kérhető.
18. § (1) Az információnyújtás során a szolgáltatást igénybe vevő személyének vagy szervezetének egyedi azonosítására
alkalmas adat nem kérhető. A feladat ellátása során az adatok kezelése, nyilvántartása és feldolgozása kizárólag
az adatvédelemre vonatkozó jogszabályok rendelkezései szerint történhet.
(2) A szolgálat nyilvántartása az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a megkeresés dátumát;
b) a megkeresés ügyszámát;
c) a megkeresés tárgyát;
d) a megkeresésre adott tájékoztatás lényegi elemeit és a szakmai álláspont kialakítása során figye lembevett
jogszabályhelyek megjelölését. 19. § (1) A szolgálatot fenntartó hatóságok az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés személyi, tárgyi és
szervezeti feltételei folyamatos fejlesztése érdekében évente értékelik a MIR működtetésének tapasztalatait.
(2) A szolgálatot fenntartó hatóságok az értékelés eredményéről minden év február 28. napjáig írásban tájékoztatják
egymást, valamint a Munkavédelmi Bizottságot.
20. § (1) A szolgálatot fenntartó hatóságok a szolgálat tevékenységének összehangolása, a MIR működtetése, az információnyújtás szakszerűségének folyamatos fejlesztése, illetve egymás tájékoztatása érdekében együttműködési
megállapodást köthetnek.
(2) A szolgálat működésének belső eljárási rendjét, továbbá a szervezeti önállóság garanciális feltételeit a szolgálatot
fenntartó hatóság vezetője által jóváhagyott ügyrend állapítja meg.
21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a munkavédelmi jellegű bírságok pályázati, valamint információs célú felhasználásáról szóló
5/2002. (XI. 12.) FMM rendelet. Ez a bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(3) A rendelet hatálybalépése előtt megindult és folyamatban lévő pályázati ügyekben a munkavédelmi jellegű bírságok
pályázati, valamint információs célú felhasználásáról szóló 5/2002. (XI. 12.) FMM rendelet rendelkezései szerint kell
eljárni.
(4) Ez a rendelet az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5–10. o.) hatálya
alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter