text:
2017. LIII. törvény a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról.
E törvény célja, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása tilalmának hatékony érvényesítése érdekében megelőzze és
megakadályozza a büntetendő cselekmények elkövetéséből származó pénznek vagy pénzben kifejezhető értékkel bíró dolognak
a  pénzmosás szempontjából veszélyeztetett tevékenységeken keresztül történő tisztára mosását, valamint a  terrorizmusnak
pénzzel vagy pénzben kifejezhető értékkel bíró dologgal való támogatását.
Mindezek érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. A törvény hatálya 1. § (1) E  törvény hatálya – a  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – kiterjed a  Magyarországon székhellyel,
fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező
a) hitelintézetre;
b) pénzügyi szolgáltatóra;
c) foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre;
d) önkéntes kölcsönös biztosítópénztárra;
e) nemzetközi postautalvány-felvételt és -kézbesítést végzőre;
f ) ingatlanügylettel kapcsolatos tevékenységet végzőre;
g) könyvvizsgálói tevékenységet végzőre;
h) könyvviteli (könyvelői), adószakértői, okleveles adószakértői, adótanácsadói tevékenységet megbízási, illetve
vállalkozási jogviszony alapján végzőre;
i) játékkaszinót, kártyatermet működtetőre vagy távszerencsejátéknak nem minősülő fogadást,
távszerencsejátékot, online kaszinójátékot szervezőre;
j) nemesfémmel vagy az ezekből készült tárgyakkal kereskedőre;
k) árukereskedőre, amennyiben tevékenysége folytatása során kétmillió-ötszázezer forintot elérő vagy
meghaladó összegű készpénzfizetést fogad el;
l) ügyvédre, közjegyzőre és
m) bizalmi vagyonkezelőre
(a továbbiakban együtt: szolgáltató).
(2) E törvény hatálya kiterjed arra, aki
a) a szolgáltató ügyfele, vagy annak rendelkezésre jogosultja, képviselője, meghatalmazottja;
b) a szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja, illetve segítő családtagja.
(3) E törvény hatálya kiterjed az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervre.
 (4) Nem tartozik e törvény hatálya alá
a) a  szolgáltatónak a  személyi jövedelemadóról szóló törvény alapján a  munkáltató által a  munkavállalójának
adómentesen vagy kedvezményes adózás mellett juttatható támogatáshoz kapcsolódó tevékenysége,
ha a  támogatásként kapott pénzösszeget kizárólag a  személyi jövedelemadóról szóló törvényben
meghatározott áruk vagy szolgáltatások korlátozott körére lehet felhasználni,
b) a  pénzügyi szolgáltatónak a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi
CCXXXVII.  törvényben (a  továbbiakban: Hpt.) meghatározott hitelreferencia szolgáltatása, valamint fizetési
rendszer működtetésével kapcsolatos tevékenysége.
(5) E  törvény hatálya a Magyar Nemzeti Bankra (a  továbbiakban: MNB) kizárólag a  felügyeleti tevékenysége, továbbá
azon rendelkezések tekintetében terjed ki, ahol e törvény az MNB-t kifejezetten nevesíti.
(6) E törvény üzleti kapcsolat létesítésével összefüggő rendelkezései megfelelően alkalmazandóak a közjegyzőre is, ha
a 73. § (2) bekezdésében meghatározott tevékenységet végez.
2. § A 26. § az 1. § (1) bekezdés a) és b), valamint e) pontjában meghatározott szolgáltatóra és az MNB-re alkalmazandó,
amennyiben ezen szolgáltató és az  MNB Magyarország területén a  pénzátutalásokat kísérő adatokról és
a  1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/847 európai parlamenti és
tanácsi rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 3. cikk 9. pontja szerinti pénzátutalási szolgáltatást nyújt.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. május 16-i ülésnapján fogadta el.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazásában:
 1. adótanácsadó, adószakértő, okleveles adószakértő: aki az  adópolitikáért felelős miniszter által kiadott
szakmai és vizsgakövetelmények szerint megszerzett szakmai képesítéssel és az  adótanácsadói,
adószakértői, okleveles adószakértői tevékenység folytatására jogosító engedéllyel rendelkezik, és az adózás
rendjéről szóló törvényben meghatározott adótanácsadói, adószakértői, illetve okleveles adószakértői
nyilvántartásban szerepel;
2. anyavállalat: minden olyan vállalkozás, amely egy másik vállalkozás működésére ellenőrző befolyást gyakorol;
 3. azonosítás: a 7. § (2) bekezdésében, a 8. § (2) és (3) bekezdésében, valamint a 9. § (1) és (2) bekezdésében
meghatározott adatok visszakereshető módon történő rögzítése;
 4. árukereskedő: aki termék gazdasági tevékenység keretében történő értékesítését végzi a vásárló, a kereskedő,
illetve a feldolgozó részére;
 5. árutőzsdei szolgáltató: a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007.  évi CXXXVIII.  törvényben (a  továbbiakban: Bszt.)
meghatározott árutőzsdei szolgáltató;
6. csoport: olyan vállalkozások összessége, amelyet egy anyavállalat, annak leányvállalatai, fióktelepei és
mindazon vállalkozások alkotnak, amelyekben az anyavállalat vagy leányvállalata ellenőrző befolyással vagy
részesedési viszonnyal rendelkezik;
7. elektronikus pénz: a Hpt.-ben meghatározott elektronikus pénz;
 8. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény: az  egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013.  évi CCXXXV.  törvényben
(a továbbiakban: Fsztv.) meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény;
 9. ellenőrző befolyás: a számvitelről szóló 2000. évi C.  törvény (a továbbiakban: Számv. tv.) szerinti anyavállalat
fogalmánál használt meghatározó befolyás vagy egy személy és egy vállalkozás között fennálló olyan
kapcsolat, amelynek alapján
a) a  befolyással rendelkező személy dönthet a  vállalkozás nyereségének felosztásáról, nyereségének
vagy veszteségének más vállalkozáshoz való átcsoportosításáról, stratégiájáról, üzletpolitikájáról
vagy értékesítési politikájáról,
b) lehetővé válik – függetlenül attól, hogy a  megállapodást alapszabályban (alapító okiratban) vagy
más írásos szerződésben rögzítették – a vállalkozás irányításának más vállalkozás irányításával való
összehangolása valamely közös cél érdekében,
c) a  közös irányítás a  vállalkozások ügyvezetésének, felügyelőbizottságának részben (de
a  döntésekhez szükséges többséget kitevő) vagy teljesen azonos összetételén keresztül valósul
meg, vagy
d) a  befolyással rendelkező személy tőkekapcsolat nélkül gyakorol jelentős befolyást egy másik
vállalkozás működésére;
10. életbiztosítási ágba tartozó tevékenység: a  biztosítási tevékenységről szóló 2014.  évi LXXXVIII.  törvény
(a továbbiakban: Bit.) 2. melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó tevékenység;
11. Európai Unió: az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség;
12. fiktív bank: olyan hitelintézet, pénzügyi szolgáltató vagy hitelintézet, pénzügyi szolgáltató által folytatott
tevékenységgel megegyező tevékenységet végző szervezet, amelynek nincs főirodája a  székhelye szerinti
államban, továbbá nem része egy szabályozott pénzügyi csoportnak;
13. forgatható utalvány: a Hpt.-ben meghatározott forgatható utalvány;
14. főiroda: az a hely, ahol a szolgáltató a  főtevékenységet ténylegesen végzi és ahol a központi döntéshozatal
történik;
15. harmadik ország: az Európai Unión kívüli állam;
16. hitelintézet: a Hpt.-ben meghatározott hitelintézet, ide nem értve az MNB-t;
17. ingatlanügylettel kapcsolatos tevékenység: ingatlan tulajdonjoga átruházásának, bérleti jogának üzletszerű
közvetítése, saját tulajdonú ingatlan üzletszerű adásvétele;
18. jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet: nem jogi személy és nem természetes személy jogalany;
19. kockázatérzékenységi megközelítés: az  üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege, valamint
az  ügyfél körülményei alapján a  65.  §-ban meghatározott belső szabályzatban a  belső kockázatértékelés
alapján rögzített, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására irányuló
eljárás;
20. könyvviteli tevékenység: a Számv. tv. szerinti könyvviteli szolgáltatás;
21. külföldi pénzügyi információs egységként működő hatóság: az  Európai Unió más tagállamának vagy
harmadik országnak az  a  hatósága, amely – különösen a  Pénzügyi Akciócsoport és az  Egmont Csoport
követelményeinek a figyelembevételével – a pénzügyi információs egységként működő hatósággal azonos
vagy hasonló feladatokat lát el;
22. leányvállalat: minden olyan vállalkozás, amelynek működésére egy másik vállalkozás ellenőrző befolyást
gyakorol, azzal, hogy a  leányvállalat valamennyi leányvállalatát az  anyavállalat leányvállalatának kell
tekinteni;
23. levelező kapcsolat:
a) egyes pénzügyi vagy befektetési szolgáltatások hitelintézet részére más hitelintézet általi
biztosítása, ideértve különösen a  fizetési számla vezetését, a  készpénzellátást, a  nemzetközi
pénzátutalást, a csekkelszámolást és a devizaügyleteket,
b) kapcsolat kettő vagy több hasonló szolgáltatást nyújtó hitelintézet vagy pénzügyi szolgáltató
között, ideértve különösen az értékpapírügyletek és a fizetési műveletek elszámolását;
24. nemzeti kockázatértékelés: az  a  nemzeti szintű értékelés, amely alkalmas a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása kockázatainak feltárására, értékelésére, értelmezésére, azok folyamatos felülvizsgálatára,
valamint a nemzeti kockázatkezelési eljárások meghatározására;
25. pénzforgalmi intézmény: az  Fsztv.-ben meghatározott pénzforgalmi intézmény, valamint a  Posta Elszámoló
Központot működtető intézmény;
26. pénzmosás: a  2013. június 30-ig hatályban volt Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény
(a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) 303–303/A. §-ában, illetve a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi
C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 399–400. §-ában meghatározott elkövetési magatartások;
27. pénzügyi információs egységként működő hatóság: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal jogszabályban
meghatározott szervezeti egysége;
28. pénzügyi szolgáltató:
a) a pénzügyi vállalkozás,
b) a  pénzfeldolgozási tevékenységet végző, pénzügyi vállalkozásnak nem minősülő szervezet
pénzfeldolgozási tevékenysége tekintetében,
c) a pénzforgalmi intézmény pénzforgalmi szolgáltatásba tartozó tevékenysége tekintetében,
d) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az elektronikus pénz kibocsátása, valamint a pénzforgalmi
szolgáltatásba tartozó tevékenysége tekintetében,
e) az utalványkibocsátó,
f ) a pénzváltó iroda,
g) a biztosító, amennyiben életbiztosítási ágba tartozó tevékenység végzésére engedéllyel rendelkezik,
e tevékenysége tekintetében,
h) az  életbiztosítási ágba tartozó szerződésekkel kapcsolatos tevékenysége során a  Bit.-ben
meghatározott többes ügynök és alkusz,
i) a Hpt.-ben meghatározott többes kiemelt közvetítő és alkusz,
j) a befektetési vállalkozás,
k) az árutőzsdei szolgáltató az árutőzsdei szolgáltatásba tartozó tevékenysége tekintetében,
l) a befektetési alapkezelő befektetési jegy forgalmazási tevékenysége tekintetében,
m) piacműködtető, a  tőkepiacról szóló 2001.  évi CXX.  törvényben (a  továbbiakban: Tpt.), illetve
a Bszt.-ben meghatározott tevékenysége tekintetében;
29. pénzügyi vállalkozás: a Hpt.-ben meghatározott pénzügyi vállalkozás;
30. pénzváltó iroda: hitelintézettel kötött megbízási szerződés alapján pénzváltási tevékenységet folytató kiemelt
közvetítő;
31. stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország: az  (EU) 2015/849 európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek a  stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő
harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. július 14-i (EU) 2016/1675
bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott országok;
32. személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány: személyazonosító igazolvány, útlevél, valamint
kártya formátumú vezetői engedély;
33. személyazonosság igazoló ellenőrzése: az  ügyfél, a  meghatalmazott, a  rendelkezésre jogosult, továbbá
a  képviselő személyazonosságának a  7.  § (3)–(9)  bekezdésében meghatározottak szerinti, továbbá
a  tényleges tulajdonos személyazonosságának a  8.  § (5)  bekezdésében és a  9.  § (4)  bekezdésében
meghatározottak szerinti ellenőrzése;
34. szolgáltató vezetője: az a  természetes személy, aki a  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet szolgáltató képviseletére, nevében döntési jogkör gyakorlására vagy az  ezen szolgáltatón belüli
irányítási jogkör gyakorlására jogosult;
35. szolgáltató 65.  § szerinti belső szabályzatban meghatározott vezetője: az  a  természetes személy, aki
a  szolgáltató vezetője által a  65.  §-ban meghatározott belső szabályzatban meghatározásra kerül az  alábbi
szempontok figyelembevételével:
a) megfelelő ismeretekkel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a  szolgáltató milyen mértékben van
kitéve a pénzmosás és a terrorizmus-finanszírozás jelentette kockázatoknak, valamint
b) megfelelő vezetői hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a  kockázati kitettséget befolyásoló
döntéseket kezdeményezzen vagy hozzon;
36. terrorizmus finanszírozása: az  1978.  évi IV.  törvény 261.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti bűncselekmény
elkövetéséhez szükséges anyagi eszköz szolgáltatása vagy gyűjtése, illetve a Btk. 318. §-ában meghatározott
elkövetési magatartások;
37. ténylegesen összefüggő, több ügyleti megbízás:
a) azon ügyletek, amelyekre vonatkozóan egy éven belül ugyanazon ügyfél ugyanazon jogcímen,
ugyanazon tárgyra ad megbízást,
b) a  pénzváltó iroda esetében azon ügyletek, amelyekre vonatkozóan egy héten belül ugyanazon
ügyfél megbízást ad,
c) az 1. § (1) bekezdés k) pontjában meghatározott szolgáltató vonatkozásában a részletvétel alapján
történő fizetések, fizetési megbízások;
38. tényleges tulajdonos: a) az  a  természetes személy, aki jogi személyben vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetben közvetlenül vagy – a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a  továbbiakban: Ptk.)
8:2. § (4) bekezdésében meghatározott módon – közvetve a szavazati jogok vagy a tulajdoni hányad
legalább huszonöt százalékával rendelkezik, vagy egyéb módon tényleges irányítást, ellenőrzést
gyakorol a  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet felett, ha a  jogi
személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nem a  szabályozott piacon jegyzett
társaság, amelyre a  közösségi jogi szabályozással vagy azzal egyenértékű nemzetközi előírásokkal
összhangban lévő közzétételi követelmények vonatkoznak,
b) az  a  természetes személy, aki jogi személyben vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetben – a Ptk. 8:2. § (2) bekezdésében meghatározott – meghatározó befolyással rendelkezik,
c) az  a  természetes személy, akinek megbízásából valamely ügyletet végrehajtanak, vagy aki egyéb
módon tényleges irányítást, ellenőrzést gyakorol a természetes személy ügyfél tevékenysége felett,
d) alapítványok esetében az a természetes személy,
da) aki az  alapítvány vagyona legalább huszonöt százalékának a  kedvezményezettje, ha
a leendő kedvezményezetteket már meghatározták,
db) akinek érdekében az  alapítványt létrehozták, illetve működtetik, ha
a kedvezményezetteket még nem határozták meg, vagy
dc) aki tagja az  alapítvány kezelő szervének, vagy meghatározó befolyást gyakorol
az  alapítvány vagyonának legalább huszonöt százaléka felett, illetve az  alapítvány
képviseletében eljár,
e) bizalmi vagyonkezelési szerződés esetében
ea) a vagyonrendelő, valamint annak a) vagy b) pont szerinti tényleges tulajdonosa,
eb) a vagyonkezelő, valamint annak a) vagy b) pont szerinti tényleges tulajdonosa,
ec) a kedvezményezett vagy a kedvezményezettek csoportja, valamint annak a) vagy b) pont
szerinti tényleges tulajdonosa, továbbá
ed) az a természetes személy, aki a kezelt vagyon felett egyéb módon ellenőrzést, irányítást
gyakorol, továbbá
f ) az  a) és b)  pontban meghatározott természetes személy hiányában a  jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet vezető tisztségviselője;
39. utalványkibocsátó: forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenységre engedéllyel rendelkező
szolgáltató; 40. útmutató: az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által az  e  törvény szerinti felügyeleti
tevékenysége keretében a szolgáltatók számára kiadott, iránymutatást tartalmazó alábbi dokumentumok:
a) az 1. § (1) bekezdés a)–f ), h)–k) és m) pontjában meghatározott szolgáltató részére kiadott rendelet,
b) az  1.  § (1)  bekezdés g)  pontjában meghatározott szolgáltató részére kiadott kötelező jellegű
útmutató, valamint
c) az  1.  § (1)  bekezdés l)  pontjában meghatározott szolgáltató részére kiadott kötelező jellegű
iránymutatás és szabályzat
 (a továbbiakban együtt: útmutató);
41. ügyfél:
a) aki a szolgáltatóval üzleti kapcsolatot létesít vagy a szolgáltató részére ügyleti megbízást ad, és
b) az 1. § (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott szolgáltató vonatkozásában, aki az ingatlan eladása
és vétele, vagy bérbeadása és bérbevétele céljából ajánlatot kér;
42. ügyfél-átvilágítás:
a) a  6.  §-ban meghatározott esetben a  7–11.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések
elvégzése,
b) a  játékkaszinót, kártyatermet működtető és a  távszerencsejátékot, online kaszinójátékot szervező
szolgáltató által a játékos nyilvántartásba vételekor elvégzett ügyfél-átvilágítási intézkedések;
43. ügylet:
a) az  üzleti kapcsolat során a  szolgáltató tevékenységi körébe tartozó valamely szolgáltatás
igénybevételéhez tartozó művelet, vagy
b) az ügyleti megbízás.
44. ügyleti megbízás: olyan ügylet, amely az  ügyfél és a  szolgáltató között a  szolgáltató tevékenységi körébe
tartozó szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződéssel létrejött eseti jogviszony;
45. üzleti kapcsolat:
a) az  ügyfél és a  szolgáltató között az  1.  § (1)  bekezdés a)–e), g) és h), valamint j)–m)  pontjában
megjelölt tevékenységi körbe tartozó szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződéssel létrejött
tartós jogviszony,
b) a  játékkaszinót vagy kártyatermet működtető szolgáltató vonatkozásában a  játékkaszinó vagy
kártyaterem területére történő első belépéssel létrejött tartós jogviszony, illetve a távszerencsejáték
és az online kaszinójáték szervezőjénél a játékos nyilvántartásba vétele,
c) az  1.  § (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott szolgáltató vonatkozásában az  ügyfél és
a  szolgáltató között a  szolgáltató tevékenységi körébe tartozó szolgáltatás igénybevételére
vonatkozó jogviszony.
4. § (1) E  törvény alkalmazásában kiemelt közszereplő az  a  természetes személy, aki fontos közfeladatot lát el, vagy
az ügyfél-átvilágítási intézkedések elvégzését megelőző egy éven belül fontos közfeladatot látott el.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában fontos közfeladatot ellátó személy:
a) az  államfő, a  kormányfő, a  miniszter, a  miniszterhelyettes, az  államtitkár, Magyarországon az  államfő,
a miniszterelnök, a miniszter és az államtitkár,
b) az országgyűlési képviselő vagy a hasonló jogalkotó szerv tagja, Magyarországon az országgyűlési képviselő
és a nemzetiségi szószóló,
c) a  politikai párt irányító szervének tagja, Magyarországon a  politikai párt vezető testületének tagja és
tisztségviselője,
d) a  legfelsőbb bíróság, az  alkotmánybíróság és olyan magas rangú bírói testület tagja, amelynek a  döntései
ellen fellebbezésnek helye nincs, Magyarországon az Alkotmánybíróság, az ítélőtábla és a Kúria tagja,
e) a  számvevőszék és a  központi bank igazgatósági tagja, Magyarországon a  Állami Számvevőszék elnöke és
alelnöke, a Monetáris Tanács és a Pénzügyi Stabilitási Tanács tagja,
f ) a  nagykövet, az  ügyvivő és a  fegyveres erők magas rangú tisztviselője, Magyarországon a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szerv központi szervének vezetője és annak helyettese, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke
és a Honvéd Vezérkar főnökének helyettesei,
g) többségi állami tulajdonú vállalatok igazgatási, irányító vagy felügyelő testületének tagja, Magyarországon
a  többségi állami tulajdonú vállalkozás ügyvezetője, irányítási vagy felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető
testületének tagja,
h) nemzetközi szervezet vezetője, vezető helyettese, vezető testületének tagja.
(3) E  törvény alkalmazásában a  kiemelt közszereplő közeli hozzátartozója a  kiemelt közszereplő házastársa, élettársa;
vér szerinti, örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermeke, továbbá ezek házastársa vagy élettársa; vér szerinti,
örökbefogadó, mostoha- és nevelőszülője.
(4) E törvény alkalmazásában a kiemelt közszereplővel közeli kapcsolatban álló személy:
a) bármely természetes személy, aki a  (2)  bekezdésben említett személlyel közösen ugyanazon jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet tényleges tulajdonosa vagy vele szoros üzleti
kapcsolatban áll;
b) bármely természetes személy, aki egyszemélyes tulajdonosa olyan jogi személynek vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezetnek, amelyet a (2) bekezdésben említett személy javára hoztak létre.
(5) E  törvény kiemelt közszereplőkre vonatkozó rendelkezéseit a  kiemelt közszereplő közeli hozzátartozójára és
a kiemelt közszereplővel közeli kapcsolatban álló személyre is alkalmazni kell.
5. § E törvény alkalmazásában felügyeletet ellátó szerv az 1. § (1) bekezdés
a) a)–e)  pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével
kapcsolatos feladatkörében eljáró MNB (a továbbiakban: Felügyelet);
b) i) pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában az állami adóhatóság;
c) g) pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában a Magyar Könyvvizsgálói Kamara;
d) l)  pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában az  e  törvény alapján az  egyéni ügyvédekre
és az  ügyvédi irodákra (a  továbbiakban együtt: ügyvéd), valamint a  közjegyzőkre vonatkozó eltérő
rendelkezések szerint:
da) az ügyvédek esetében az a kamara, amelynek az ügyvéd a tagja (a továbbiakban: területi ügyvédi
kamara),
db) a  közjegyzők esetében az  a  kamara, amelynek a  közjegyző a  tagja (a  továbbiakban: területi
közjegyzői kamara);
e) j) és k) pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában a kereskedelmi hatóság;
f ) f ) és h) pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában a pénzügyi információs egységként működő
hatóság (a továbbiakban: pénzügyi információs egység);
g) m)  pontjában meghatározott szolgáltatók vonatkozásában a  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük
szabályairól szóló törvény szerinti hivatal (a továbbiakban: Hivatal).
3. Ügyfél-átvilágítási kötelezettség 6. § (1) A szolgáltató az ügyfél-átvilágítást köteles alkalmazni
a) az üzleti kapcsolat létesítésekor;
b) a hárommillió-hatszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű ügyleti megbízás teljesítésekor;
c) árukereskedő esetében a  kétmillió-ötszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű ügyleti megbízás
készpénzben történő teljesítésekor;
d) háromszázezer forintot meghaladó összegű, a Rendelet 3. cikk 9. pontjában meghatározott pénzátutalásnak
minősülő ügyleti megbízás teljesítésekor;
e) a távszerencsejátéknak nem minősülő fogadást szervező tekintetében a távszerencsejátéknak nem minősülő,
nem hírközlő eszköz és rendszer útján szervezett fogadás esetében a  hatszázezer forintot elérő vagy
meghaladó összegű nyeremény kifizetés, a távszerencsejátéknak nem minősülő, hírközlő eszköz és rendszer
útján szervezett fogadás esetében a hatszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű játékosi egyenlegről
történő kifizetés teljesítésekor;
f ) pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény felmerülése esetén, ha
az a)–e) pontban meghatározottak szerint átvilágításra még nem került sor;
g) ha a  korábban rögzített ügyfélazonosító adatok valódiságával vagy megfelelőségével kapcsolatban kétség
merül fel.
(2) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott átvilágítási kötelezettség kiterjed az  egymással ténylegesen
összefüggő, több ügyleti megbízásra, ha ezek együttes értéke eléri az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjában
meghatározott összeget. Ebben az  esetben az  átvilágítást azon ügyleti megbízás elfogadásakor kell végrehajtani,
amellyel az ügyleti megbízások együttes értéke eléri az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott összeget.
4. Ügyfél-átvilágítási intézkedések 7. § (1) A szolgáltató köteles a 6. § (1) bekezdésében és a 21. § (1) bekezdésében meghatározott esetben az ügyfelet, annak
meghatalmazottját, a rendelkezésre jogosultat, továbbá a képviselőt azonosítani és személyazonosságának igazoló
ellenőrzését elvégezni.
(2) A szolgáltató az azonosítás során az alábbi adatokat köteles rögzíteni:
a) természetes személy
aa) családi és utónevét,
ab) születési családi és utónevét,
ac) állampolgárságát,
ad) születési helyét, idejét,
ae) anyja születési nevét,
af ) lakcímét, ennek hiányában tartózkodási helyét,
ag) azonosító okmányának típusát és számát;
b) jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
ba) nevét, rövidített nevét,
bb) székhelyének, külföldi székhelyű vállalkozás esetén – amennyiben ilyennel rendelkezik –
magyarországi fióktelepének címét,
bc) főtevékenységét,
bd) képviseletére jogosultak nevét és beosztását,
be) kézbesítési megbízottjának az azonosítására alkalmas adatait,
bf ) cégbírósági nyilvántartásban szereplő jogi személy esetén cégjegyzékszámát, egyéb jogi személy
esetén a  létrejöttéről (nyilvántartásba vételéről, bejegyzéséről) szóló határozat számát vagy
nyilvántartási számát,
bg) adószámát.
 (3) A  szolgáltató a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében az  alábbi okiratok bemutatását köteles
megkövetelni:
a) természetes személy esetén aa) magyar állampolgár esetében a  személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványát és
lakcímet igazoló hatósági igazolványát,
ab) külföldi állampolgár esetén úti okmányát vagy személyazonosító igazolványát, feltéve hogy
az  magyarországi tartózkodásra jogosít, tartózkodási jogot igazoló okmányát vagy tartózkodásra
jogosító okmányát,
b) jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a nevében vagy megbízása alapján eljárni
jogosult személy a)  pontban megjelölt okiratának bemutatásán túl az  azt igazoló – harminc napnál nem
régebbi – okiratot, hogy
ba) a  belföldi gazdálkodó szervezetet a  cégbíróság bejegyezte, vagy a  gazdálkodó szervezet
a  bejegyzési kérelmét benyújtotta, egyéni vállalkozó esetében azt, hogy az  egyéni vállalkozói
igazolvány kiadása vagy a nyilvántartásba vételről szóló igazolás kiállítása megtörtént,
bb) belföldi jogi személy esetén, ha annak létrejöttéhez hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel
szükséges, a nyilvántartásba vétel megtörtént,
bc) külföldi jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a saját országának
joga szerinti bejegyzése vagy nyilvántartásba vétele megtörtént;
c) cégbejegyzési, hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel iránti kérelem cégbírósághoz, hatósághoz
vagy bírósághoz történő benyújtását megelőzően a  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet létesítő okiratát.
(4) A  (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetben a  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet köteles a cégbejegyzés, hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel megtörténtét követő harminc napon
belül okirattal igazolni, hogy a cégbejegyzés vagy nyilvántartásba vétel megtörtént, valamint a szolgáltató köteles
a cégjegyzékszámot vagy egyéb nyilvántartási számot rögzíteni.
(5) A  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a  szolgáltató köteles ellenőrizni a  (3)  bekezdés alapján
bemutatott azonosságot igazoló okirat érvényességét.
(6) A  személyazonosság igazoló ellenőrzése során a  szolgáltató köteles ellenőrizni a  meghatalmazott esetében
a  meghatalmazás érvényességét, a  rendelkezésre jogosult rendelkezési jogosultságát, továbbá a  képviselő
képviseleti jogosultságát.
(7) Ha az  ügyfél és az  üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás azonosításához kockázatérzékenységi megközelítés
alapján ez  szükséges, az  azonosítás és a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a  szolgáltató jogosult
a  (2)–(6)  bekezdésben meghatározott intézkedéseken túlmenően a  személyazonosságra vonatkozó adat
nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy olyan nyilvántartás alapján történő ellenőrzésére, amelynek kezelőjétől
törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(8) A  szolgáltató a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a  (2)  bekezdésben meghatározott adatokat
tartalmazó, a (3) bekezdés alapján bemutatott okiratról – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése
és megakadályozása, az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek megfelelő teljesítése, az  ügyfél-átvilágítási
kötelezettség teljes körű végrehajtása, valamint a  felügyeleti tevékenység hatékony ellátása céljából – másolatot
készít.
(9) A  játékkaszinót, kártyatermet működtető szolgáltató a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzése
és megakadályozása, az  ügyfél-átvilágítási intézkedések során birtokába jutott adatok és a  játékosi tranzakciók
összekapcsolhatóságának biztosítása érdekében, valamint a  felügyeleti tevékenység hatékony ellátása céljából
jogosult a természetes személy ügyfele képmásának rögzítésére és a  létesítményen belül végzett tevékenységéről
történő videofelvétel rögzítésére, valamint a  képmás elektronikus nyilvántartási rendszerében történő tárolására.
A  kártyatermet, játékkaszinót működtető szolgáltató a  videofelvételeket a  rögzítéstől számított 45 napig köteles
megőrizni, ezt a  határidőt az  érintett szolgáltató az  5.  §-ban meghatározott felügyeleti szerv jelzése alapján
a felügyeleti szerv eljárásának lezárultáig köteles meghosszabbítani.
(10) A  szolgáltató a  (2)–(6)  bekezdésben meghatározott intézkedéseket a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos,
védett, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált
elektronikus hírközlő eszköz útján is elvégezheti.
(11) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a (10) bekezdésben meghatározottak végrehajtására útmutatót
ad ki.
8. § (1) A  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetben a  természetes személy ügyfél köteles – a  szolgáltató által
meghatározott módon – személyes megjelenéssel írásbeli nyilatkozatot tenni, vagy a szolgáltató által üzemeltetett,
biztonságos, védett, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen
auditált elektronikus hírközlő eszköz útján nyilatkozni, ha tényleges tulajdonos nevében vagy érdekében jár el.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatban a tényleges tulajdonosra vonatkozó alábbi adatok
megadását köteles kérni:
a) családi és utónevét,
b) születési családi és utónevét,
c) állampolgárságát,
d) születési helyét, idejét,
e) lakcímét, ennek hiányában tartózkodási helyét.
(3) A szolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott adatokon kívül az ügyféltől az arra vonatkozó nyilatkozat megtételét
is köteles kérni, hogy a tényleges tulajdonos kiemelt közszereplőnek minősül-e. Ha a tényleges tulajdonos kiemelt
közszereplő, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a 4. § (2) bekezdésének mely pontja alapján minősül kiemelt
közszereplőnek.
(4) A szolgáltató az ügyfelet a tényleges tulajdonosra vonatkozó ismételt nyilatkozattételre szólítja fel, ha kétség merül
fel a tényleges tulajdonos kilétével kapcsolatban.
(5) A  szolgáltató köteles a  tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adat ellenőrzésére a  részére
bemutatott okirat, nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy más olyan nyilvántartás alapján, amelynek
kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
9. § (1) A 6. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
ügyfél képviselője – az  ügyfél által vezetett pontos és naprakész nyilvántartás alapján – köteles személyes
megjelenéssel írásban, vagy a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos, védett, az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált elektronikus hírközlő eszköz útján
nyilatkozni a  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet ügyfél tényleges tulajdonosáról, és
a szolgáltató a nyilatkozatban a tényleges tulajdonosra vonatkozó alábbi adatok megadását köteles kérni:
a) családi és utónevét,
b) születési családi és utónevét,
c) állampolgárságát,
d) születési helyét, idejét,
e) lakcímét, ennek hiányában a tartózkodási helyét,
f ) a tulajdonosi érdekeltség jellegét és mértékét.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokon kívül az  ügyféltől az  arra vonatkozó nyilatkozat
megtételét is köteles kérni, hogy a  tényleges tulajdonosa kiemelt közszereplőnek minősül-e. Ha a  tényleges
tulajdonos kiemelt közszereplő, a  nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a  4.  § (2)  bekezdés mely pontja alapján
minősül kiemelt közszereplőnek.
(3) A szolgáltató az ügyfelet a tényleges tulajdonosra vonatkozó ismételt nyilatkozattételre szólítja fel, ha kétség merül
fel a tényleges tulajdonos kilétével kapcsolatban.
(4) A  szolgáltató köteles a  tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adat ellenőrzésére a  részére
bemutatott okirat, nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy más olyan nyilvántartás alapján, amelynek
kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(5) Az  ügyfél (1)  bekezdésben meghatározott nyilatkoztatása kockázatérzékenységi megközelítés alapján mellőzhető,
ha a  szolgáltató az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott adatokat a  részére bemutatott okiratok, valamint
a  nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartások vagy olyan nyilvántartások alapján rögzíti, amelyeknek kezelőjétől
törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott esetben a  szolgáltató köteles az  arra vonatkozó információt is rögzíteni,
hogy az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott adatok rögzítésére az  ügyfél (1)  bekezdésben meghatározott
nyilatkoztatása mellőzésével került sor.
10. § (1) A  szolgáltató a  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetben az  üzleti kapcsolatra és az  ügyletre vonatkozóan
az alábbi adatokat köteles rögzíteni:
a) üzleti kapcsolat esetén a szerződés típusát, tárgyát és időtartamát,
b) ügylet esetén a megbízás tárgyát és összegét,
c) a teljesítés körülményeit (hely, idő, mód).
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott adaton kívül – kockázatérzékenységi megközelítés alapján –
kérheti a  pénzeszközök forrására vonatkozó információk rendelkezésre bocsátását, valamint ezen információk
igazoló ellenőrzése érdekében a pénzeszközök forrására vonatkozó dokumentumok bemutatását.
(3) A  szolgáltató – kockázatérzékenységi megközelítés alapján – az  üzleti kapcsolat létesítését, az  ügyleti megbízás
teljesítését a szolgáltató 65. § szerinti belső szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyásához kötheti.
(4) A  szolgáltató az  (1)–(2)  bekezdésben meghatározott intézkedéseket a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos,
védett, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált
elektronikus hírközlő eszköz útján is elvégezheti.
11. § (1) A  szolgáltató – a  tevékenységére irányadó jogszabályi előírásoknak megfelelően – köteles az  üzleti kapcsolatot
folyamatosan figyelemmel kísérni – ideértve az üzleti kapcsolat fennállása folyamán teljesített ügyletek elemzését
is – annak megállapítása érdekében, hogy az  adott ügylet összhangban áll-e a  szolgáltatónak az  ügyfélről
a jogszabályok alapján rendelkezésére álló adataival.
(2) A  szolgáltató – kockázatérzékenységi megközelítés alapján – az  üzleti kapcsolat (1)  bekezdésben meghatározott
folyamatos figyelemmel kísérését a  65.  §-ban meghatározott belső szabályzatban meghatározott megerősített
eljárásban hajthatja végre.
(3) A  szolgáltató – kockázatérzékenységi megközelítés alapján – köteles különös figyelmet fordítani valamennyi
összetett és szokatlan ügyletre és pénzügyi műveletre.
(4) Az 1. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott szolgáltató – kockázatérzékenységi megközelítés alapján – az egy
naptári vagy játéknapon belül kétmillió forintot elérő vagy meghaladó értékű pénzügyi műveletet végző ügyfél
tevékenységét megerősített eljárásban követi nyomon.
12. § (1) A  szolgáltató köteles biztosítani, hogy az  ügyfélre és az  üzleti kapcsolatra vonatkozóan a  7–10.  § alapján
rendelkezésre álló adatok és okiratok naprakészek legyenek.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése érdekében – kockázatérzékenységi megközelítés
alapján, de legalább ötévente – a  szolgáltató köteles ellenőrizni az  ügyfeleiről rendelkezésre álló adatokat. Ha
az ellenőrzés során a szolgáltatónak kétsége merül fel az adatok és a nyilatkozatok naprakészségét illetően, akkor
ismételten elvégzi az ügyfél-átvilágítási intézkedéseket.
(3) Üzleti kapcsolat fennállása alatt az  ügyfél köteles a  tudomásszerzéstől számított öt munkanapon belül értesíteni
a  szolgáltatót az  ügyfél-átvilágítás során megadott adatokban, illetve a  tényleges tulajdonos személyét érintően
bekövetkezett változásról.
(4) A (3) bekezdésben előírt kötelezettség teljesítése érdekében a szolgáltató köteles ügyfelei figyelmét írásban felhívni
az adatokban bekövetkezett változások közlésének kötelezettségére.
(5) Ha az  1.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott szolgáltató által vezetett számla terhére vagy javára két
naptári évet elérő időtartam alatt megbízás teljesítésére nem került sor – ide nem értve a  többéves futamidejű
ügyleteket – a szolgáltató harminc napon belül írásban vagy a szerződésben meghatározott módon felhívja ügyfelét
az  adatokban bekövetkezett változások közlésére azzal, hogy az  azonosító adatok közléséig a  számlán megbízás
teljesítésére nincs mód.
13. § (1) A szolgáltató – a (2)–(6) bekezdés kivételével – az üzleti kapcsolat létesítése vagy az ügyleti megbízás végrehajtása
előtt köteles lefolytatni az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonosságának igazoló ellenőrzését.
(2) A  szolgáltató az  ügyfél és a  tényleges tulajdonos személyazonosságának igazoló ellenőrzését az  üzleti kapcsolat
létesítése során is lefolytathatja, ha ez  a  rendes üzletmenet megszakításának elkerülése érdekében szükséges, és
ha a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának valószínűsége csekély. Ebben az esetben a személyazonosság
igazoló ellenőrzését az első ügylet teljesítéséig be kell fejezni.
(3) A biztosító a Bit. 2. melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó biztosítások esetén az üzleti kapcsolat létesítését
megelőzően az  ügyfél és a  tényleges tulajdonos azonosításán és személyazonosságának igazoló ellenőrzésén
túlmenően köteles
a) a  szerződés megkötésekor ismert kedvezményezett, illetve a  biztosítási szerződés alapján a  biztosító
szolgáltatására jogosult nevét megállapítani, továbbá
b) a szerződés megkötésekor nem ismert kedvezményezettre, illetve a biztosítási szerződés alapján a biztosító
szolgáltatására jogosultra vonatkozó, a későbbi azonosításhoz szükséges valamennyi információt rögzíteni;
 (4) Ha a  Bit. 2.  melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó biztosítás kedvezményezettje, illetve a  biztosítási
szerződés alapján a  biztosító szolgáltatására jogosultak személye a  szerződés megkötésekor nem ismert,
a kedvezményezett, illetve a biztosítási szerződés alapján a biztosító szolgáltatására jogosult személyazonosságának
igazoló ellenőrzését legkésőbb a  kifizetéssel egyidejűleg vagy a  szerződésből (kötvényből) eredő jogoknak
a jogosult általi érvényesítéséig lefolytatja.
(5) A  fizetési számlanyitásra jogosult szolgáltató, valamint az  ügyfélszámla, értékpapírszámla és értékpapír letéti
számlanyitásra jogosult szolgáltató – abban az  esetben, ha a  jogszabályban foglalt feltételek fennállnak –
jogosult a  számla megnyitására, feltéve, ha biztosítja, hogy az  ügyfél és a  tényleges tulajdonos azonosítása és
személyazonossága igazoló ellenőrzésének lefolytatásáig az ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult és
a képviselő nem végezhet műveletet.
(6) Az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztár – abban az  esetben, ha a  jogszabályban foglalt feltételek fennállnak –
jogosult az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) szerinti
egyéni számla megnyitására, feltéve, ha biztosítja, hogy az  ügyfél és a  tényleges tulajdonos személyazonossága
igazoló ellenőrzésének lefolytatásáig az ügyfél és a szolgáltatási kedvezményezett nem részesülhet szolgáltatásban.
A  szolgáltató a  tag halála esetén köteles a  kifizetésben részesülő haláleseti kedvezményezettet, illetve örököst
–  az  ügylet teljesítését megelőzően – azonosítani. A  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény – abban
az esetben, ha a jogszabályban foglalt feltételek fennállnak – jogosult a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről
szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnyt.) szerinti tagi számla megnyitására, feltéve, ha biztosítja, hogy
a tag, illetve a tényleges tulajdonos személyazonossága igazoló ellenőrzésének lefolytatásáig a tag, a  járadékos és
a kedvezményezett nem részesülhet szolgáltatásban.
(7) A  bizalmi vagyonkezelő köteles a  szerződés megkötésekor nem ismert kedvezményezettre vonatkozó, a  későbbi
azonosításhoz és a  személyazonosság igazoló ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információt rögzíteni. Ebben
az  esetben a  személyazonosság igazoló ellenőrzésének a  kifizetéssel egyidejűleg vagy azt megelőzően kell
megtörténnie, illetve azzal egyidejűleg vagy azt megelőzően, hogy a kedvezményezett a szerződésből eredő jogait
érvényesíti.
(8) Ha a  szolgáltató nem tudja végrehajtani a  7–10.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket, akkor
az érintett ügyfélre vonatkozóan köteles megtagadni az ügyfél megbízása alapján fizetési számlán keresztül művelet
végzését, üzleti kapcsolat létesítését és ügyleti megbízás teljesítését, vagy köteles megszüntetni a  vele fennálló
üzleti kapcsolatot.
(9) Ha az  ügyfél jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, a  képviseletében vagy megbízása
alapján eljáró személy átvilágítását követően a jogi személy, illetve a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
átvilágítását is el kell végezni.
(10) Nem kell a 7–10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket ismételten elvégezni, ha
a) a  szolgáltató az  ügyfél, a  meghatalmazott, a  rendelkezésre jogosult, továbbá a  képviselő vonatkozásában
a 7–10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket egyéb üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás
kapcsán már elvégezte,
b) jelen üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás kapcsán az ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult,
továbbá a képviselő személyazonosságát a 7. § (2)–(6) bekezdése alapján megállapította, és
c) nem történt változás a 7. § (2) bekezdésében, a 8. § (2) és (3) bekezdésében és a 9. § (1) és (2) bekezdésében
felsorolt adatokban.
14. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott szolgáltató, pénzváltás esetén a  hitelintézet és a  pénzváltó
iroda kivételével – a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása céljából –
a hárommillió-hatszázezer forintot el nem érő ügyleti megbízás teljesítésekor természetes személy ügyfél esetében
a 7. § (2) bekezdés a) pont aa) és ad) alpontjában, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
ügyfél esetében a  7.  § (2)  bekezdés b)  pont ba) és bb)  alpontjában, valamint a  10.  § (1)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott adatokat köteles rögzíteni, és a 7. § (3) bekezdésében meghatározott okiratok bemutatását kérheti.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  3.  § 28.  pont g)  alpontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató
– a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása céljából – a szerződés szerint elvárt
díjon felül történő, a háromszázezer forintot el nem érő összegű készpénzbefizetés teljesítésekor a 7. § (2) bekezdés
a)  pont aa) és ad)  alpontjában, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet ügyfél esetében
a  7.  § (2)  bekezdés b)  pont ba) és bb)  alpontjában és a  10.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adatokat
köteles rögzíteni, és a 7. § (3) bekezdésében meghatározott okiratok bemutatását kérheti.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően a 3. § 25. pontjában meghatározott Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
– a  háromszázezer forintot el nem érő összegű, belföldön kezdeményezett és belföldön teljesítendő áru- vagy
szolgáltatásnyújtás igénybevételére, vagy adók, bírságok, illetékek megfizetésére irányuló, fizetési számlára
történő befizetés kivételével – az  ügyleti megbízás teljesítésekor – a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzése és megakadályozása céljából – a  7.  § (2)  bekezdés a)  pont aa) és ad)  alpontjában, jogi személy vagy
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet ügyfél esetében a 7. § (2) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontjában
és a  10.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adatokat köteles rögzíteni, és a  7.  § (3)  bekezdésében
meghatározott okiratok bemutatását kérheti.
(4) Az 1. § (1) bekezdés e)–h), j)–k) és m) pontjában meghatározott szolgáltató – a 6. § (2) bekezdésében meghatározott
kötelezettség végrehajtása érdekében – a  háromszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű ügyleti
megbízás teljesítésekor természetes személy ügyfél esetében a  7.  § (2)  bekezdés a)  pont aa) és ad)  alpontjában,
jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet ügyfél esetében a  7.  § (2)  bekezdés b)  pont ba)
és bb) alpontjában, valamint a 10. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott adatokat köteles rögzíteni, és a 7. §
(3) bekezdésében meghatározott okiratok bemutatását kérheti.
5. Egyszerűsített ügyfél-átvilágítás 15. § (1) A  szolgáltató a  65.  §-ban meghatározott belső szabályzatban rögzített esetekben, a  belső szabályzatban és
a  11.  § (1)  bekezdésében meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedést köteles elvégezni, és – az  ügyfél vagy
az  üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás azonosításához a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzése
és megakadályozása érdekében – a  7.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatokat köteles rögzíteni, valamint
a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a  7.  § (3)  bekezdésében meghatározott okiratok bemutatását
kérheti.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott intézkedéseket a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos,
védett, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált
elektronikus hírközlő eszköz útján is elvégezheti.
(3) A  szolgáltató a  11.  § (1)  bekezdésében meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedést köteles elvégezni, és
– az ügyfél vagy az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás azonosításához a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása
megelőzése és megakadályozása érdekében – a 7. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat rögzítheti, valamint
a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a  7.  § (3)  bekezdésében meghatározott okiratok benyújtását
kérheti elektronikus pénz kibocsátása esetén, ha
a) az  elektronikus pénz tárolására szolgáló készpénz-helyettesítő fizetési eszköz nem újra feltölthető, vagy
újra feltölthető, de legfeljebb havi hatvanötezer forint összegű, fizetési műveletre vonatkozó felső korláttal
rendelkezik, és amely kizárólag Magyarország területén használható fel;
b) az elektronikus pénz elektronikusan tárolt mindenkori összege nem haladja meg a hatvanötezer forintot;
c) az elektronikus pénz kizárólag áru vagy szolgáltatás vásárlására használható;
d) az  elektronikus pénzen tárolt összeg olyan elektronikus pénz terhére nem tölthető fel, amely esetében
az ügyfél azonosítása nem történt meg; valamint
e) az  elektronikuspénz-kibocsátó megfelelően ellenőrzi az  ügyletet, vagy az  üzleti kapcsolatot a  szokatlan
ügylet, valamint a pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény kiszűrése
érdekében.
(4) A  szolgáltató a  7–10.  §-ban meghatározott valamennyi ügyfél-átvilágítási intézkedést köteles elvégezni, ha
az  elektronikuspénz-birtokos által a  részére kibocsátott összegből készpénzben kivett vagy készpénzre beváltott
összeg meghaladja a huszonötezer forintot.
6. Fokozott ügyfél-átvilágítás 16. § (1) A szolgáltató fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket köteles alkalmazni:
a) a 17–21. §-ban meghatározott esetekben vagy intézkedések esetén,
b) ha az  ügyfele stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országból
származik, valamint
c) a 65. §-ban meghatározott belső szabályzatban rögzített esetekben.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetekben a  7–11.  §-ban meghatározott
ügyfél-átvilágítási intézkedéseken túlmenően a  17–21.  §-ban meghatározott fokozott ügyfél-átvilágítási
intézkedéseket is köteles elvégezni.
(3) A  szolgáltató az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott esetekben a  65.  §-ban meghatározott belső
szabályzatban meghatározott fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket köteles elvégezni.
17. § (1) A  szolgáltató az  azonosítás és a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében köteles megkövetelni a  7.  §
(2)  bekezdésében meghatározott adatot tartalmazó, a  7.  § (3)  bekezdésében meghatározott okirat hiteles
másolatát, ha az ügyfél, a rendelkezésre jogosult, a képviselő vagy a meghatalmazott nem jelent meg személyesen
az azonosítás és a személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt okirat hiteles másolata abban az  esetben fogadható el az  azonosítás és
a személyazonosság igazoló ellenőrzése teljesítéséhez, ha
a) azt közjegyző vagy magyar külképviseleti hatóság a  közjegyzőkről szóló 1991.  évi XLI.  törvény
(a továbbiakban: Kjtv.) másolat hitelesítésének tanúsítására vonatkozó szabályai szerint hitelesítette, vagy
b) a  másolatot az  okirat kiállításának helye szerinti állam hiteles másolat készítésére feljogosított hatósága
készítette, és – nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – a  magyar külképviseleti hatóság
felülhitelesítette e hatóság másolaton szereplő aláírását és bélyegzőlenyomatát.
(3) Az (1) bekezdésben megjelölt okirat hiteles másolatának bekérése mellőzhető, ha a szolgáltató az ügyfél-átvilágítás
során a 65. §-ban meghatározott belső szabályzatban rögzített fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket végzi el.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseknek kétséget kizáró módon alkalmasnak
kell lenniük az  ügyfél és a  tényleges tulajdonos azonosítására és személyazonosságuk igazoló ellenőrzésére,
valamint az  üzleti kapcsolatra és az  ügyleti megbízásra vonatkozó adatok rögzítésére a  7–10.  §-ban foglaltaknak
megfelelően és meg kell felelniük a felügyeletet ellátó szerv által kiadott útmutatóban foglaltaknak.
(5) A  szolgáltató a  (3)–(4)  bekezdésben meghatározott intézkedéseket a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos,
védett, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált
elektronikus hírközlő eszköz útján is elvégezheti.
(6) A  Tpt. 5.  § (1)  bekezdés 130.  pontjában meghatározott ügyfélszámla és 46.  pontjában meghatározott
értékpapírszámla, valamint az értékpapír letéti számla nyitásához az ügyfél a személyazonosság igazoló ellenőrzése
érdekében a  7.  § (3)  bekezdésében meghatározott okiratokat, valamint a  8.  § és 9.  § szerinti nyilatkozatot
elektronikus úton – így különösen e-mail-en szkennelve – vagy faxon is benyújthatja, amennyiben pénzmosásra
vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény nem merül fel. Az  ügyfél ebben az  esetben
a számlanyitáshoz az e bekezdésben meghatározottak szerint elektronikus úton vagy faxon igazolhatja azon fizetési
számlájának fennállását is, amelyről és amelyre fizetésre sor kerül az ügyfélszámla javára és terhére (a továbbiakban:
igazolt fizetési számla). Igazolt fizetési számlaként csak olyan számla fogadható el, amelyet a 22. § (1) bekezdésében
meghatározott szolgáltató vezet. Az  ügyfél azonosítás és a  személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából
történő személyes megjelenéséig vagy az  (1) és (2)  bekezdés szerinti okiratok benyújtásáig – az  ügyfélszámlát,
az értékpapírszámlát és az értékpapír letéti számlát érintő ügyletek elszámolása kivételével – kizárólag pénzösszeg
egyszerű átutalással történő fizetésére és kizárólag az  e  bekezdés szerint nyitott ügyfélszámla vonatkozásában
kerülhet sor akként, hogy a befizetés kizárólag az ügyfélnek az igazolt fizetési számlájáról, míg kifizetés az ügyfélnek
ugyanazon igazolt fizetési számlájára történhet.
(7) Az  ügyfélszámlát, értékpapírszámlát és értékpapír letéti számlát vezető szolgáltató az  általa a  (6)  bekezdés
szerint rögzített és az  ügyfelet azonosító adatok ellenőrzése céljából az  ügyfél természetes személyazonosító
adatainak megküldésével köteles az  igazolt fizetési számla vezetését végző szolgáltatótól adatot igényelni arról,
hogy az  igazolt fizetési számla tekintetében az  ügyfél azonosítása megtörtént, és az  ügyfél által az  ügyfélszámla,
az  értékpapírszámla és az  értékpapír letéti számla vonatkozásában megadott adatok a  valóságnak megfelelnek.
A megkeresett szolgáltató az adatigénylést 8 napon belül teljesíti. Ha a megkeresett szolgáltató az ügyfél számára
fizetési számlát nem vezet, köteles az  ügyfélszámlát, értékpapírszámlát és értékpapír letéti számlát vezető
szolgáltató által az  adatigénylés során megküldött adatokat az  adatigénylés teljesítését követően haladéktalanul
törölni.
18. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott szolgáltató külföldi székhelyű szolgáltatóval történő levelező
kapcsolat létesítését megelőzően köteles
a) a  külföldi székhelyű szolgáltatóról a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása ellen alkalmazott
eszközrendszere felmérése és értékelése céljából feltáró elemzést készíteni;
b) meggyőződni arról, hogy a  külföldi székhelyű szolgáltató elvégezte a  levelezőszámlához közvetlen
hozzáféréssel rendelkező ügyfél személyazonosságának igazoló ellenőrzését, valamint a  levelezőszámlához
történő közvetlen hozzáférést folyamatosan figyelemmel kíséri; és
c) meggyőződni arról, hogy a külföldi székhelyű szolgáltató kérésre közölni tudja a vonatkozó ügyfél-átvilágítási
adatokat.
(2) Külföldi székhelyű szolgáltatóval levelező kapcsolat létesítésére csak az  1.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott szolgáltató 65.  § szerinti belső szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően
kerülhet sor.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott szolgáltató nem létesíthet és nem tarthat fenn levelező
kapcsolatot fiktív bankkal, továbbá olyan szolgáltatóval, amely fiktív bankkal levelező kapcsolatot tart fenn.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott szolgáltató jogosult kockázatérzékenységi megközelítés
alapján meghatározni, hogy az  Európai Unió tagállamában székhellyel rendelkező szolgáltatóval történő levelező
kapcsolat létesítése előtt alkalmazza-e az  (1)–(2)  bekezdésben meghatározott fokozott ügyfél-átvilágítási
intézkedéseket.
19. § (1) A  természetes személy ügyfél köteles a  szolgáltató részére személyes megjelenéssel írásbeli nyilatkozatot
tenni, vagy a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos, védett, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó
szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált elektronikus hírközlő eszköz útján nyilatkozni arra
vonatkozóan, hogy kiemelt közszereplőnek minősül-e. Ha a  természetes személy ügyfél kiemelt közszereplőnek
minősül, a  nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a  4.  § (2)  bekezdésének mely pontja alapján minősül kiemelt
közszereplőnek.
(2) Ha a természetes személy ügyfél kiemelt közszereplőnek minősül, az (1) bekezdésben meghatározott adaton kívül
a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a pénzeszközök forrására vonatkozó információkat.
(3) A  szolgáltató köteles intézkedéseket tenni az  (1)  bekezdés alapján megtett nyilatkozat jogszabály alapján e  célra
rendelkezésére álló vagy nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartásban történő ellenőrzése érdekében.
(4) A kiemelt közszereplő esetén az üzleti kapcsolat létesítésére, az ügyleti megbízás teljesítésére kizárólag a szolgáltató
65. § szerinti belső szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően kerülhet sor.
(5) A szolgáltató a kiemelt közszereplővel létesített üzleti kapcsolat 11. § (1) bekezdésében meghatározott folyamatos
figyelemmel kísérését a 65. §-ban meghatározott belső szabályzatban meghatározott megerősített eljárásban hajtja
végre.
(6) Az  ügyfél (1)  bekezdésben meghatározott nyilatkoztatása mellőzhető, ha a  szolgáltató az  (1) és (2)  bekezdésben
meghatározott adatokat a  részére bemutatott okiratok, valamint a nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartások vagy
olyan nyilvántartások alapján rögzíti, amelyeknek kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott esetben a  szolgáltató köteles az  arra vonatkozó információt is rögzíteni,
hogy az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott adatok rögzítésére az  ügyfél (1)  bekezdésben meghatározott
nyilatkoztatása mellőzésével került sor.
20. § (1) Az  ügyfél köteles a  biztosító részére a  Bit. 2.  melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó biztosítások esetén
személyes megjelenéssel írásbeli nyilatkozatot tenni, vagy a  szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos, védett,
az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által meghatározott módon, előzetesen auditált elektronikus
hírközlő eszköz útján nyilatkozni arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezett, illetve a biztosítási szerződés alapján
a  biztosító szolgáltatására jogosult, továbbá annak tényleges tulajdonosa kiemelt közszereplőnek minősül-e. Ha
a kedvezményezett, illetve a biztosítási szerződés alapján a biztosító szolgáltatására jogosult kiemelt közszereplőnek
minősül, a  nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a  4.  § (2)  bekezdésének mely pontja alapján minősül kiemelt
közszereplőnek.
(2) Az  ügyfél az  (1)  bekezdésben meghatározott nyilatkozatot az  üzleti kapcsolat létesítését követően is megteheti.
Ebben az  esetben a  nyilatkozat megtételének a  kifizetéssel egyidejűleg vagy azt megelőzően kell megtörténnie,
illetve azzal egyidejűleg vagy azt megelőzően, hogy a biztosítás egészben vagy részben engedményezésre kerül.
(3) A szolgáltató – ha az  (1) bekezdés alapján megtett nyilatkozat valódisága kérdéses – köteles intézkedéseket tenni
a nyilatkozat jogszabály alapján e célra rendelkezésére álló vagy nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartásban történő
ellenőrzése érdekében.
(4) A  kiemelt közszereplő esetén az  üzleti kapcsolat létesítésére kizárólag a  szolgáltató 65.  § szerinti belső
szabályzatában meghatározott vezetője tájékoztatását követően kerülhet sor.
(5) A szolgáltató a kiemelt közszereplővel létesített üzleti kapcsolat 11. § (1) bekezdésében meghatározott folyamatos
figyelemmel kísérését a 65. §-ban meghatározott belső szabályzatban meghatározott megerősített eljárásban hajtja
végre.
(6) Az  ügyfél (1)  bekezdésben meghatározott nyilatkoztatása mellőzhető, ha a  szolgáltató az  (1)  bekezdésben
meghatározott adatokat a  részére bemutatott okiratok, valamint a nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartások vagy
olyan nyilvántartások alapján rögzíti, amelyeknek kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott esetben a  szolgáltató köteles az  arra vonatkozó információt is rögzíteni, hogy
az  (1)  bekezdésben meghatározott adatok rögzítésére az  ügyfél (1)  bekezdésben meghatározott nyilatkoztatása
mellőzésével került sor.
21. § (1) Háromszázezer forintot elérő, illetve azt meghaladó összegű pénzváltás esetén a  hitelintézet és a  pénzváltó
iroda köteles az  ügyfelet, annak meghatalmazottját, a  rendelkezésre jogosultat, továbbá a  képviselőt a  7.  §
(2)  bekezdésében szereplő valamennyi adatra vonatkozóan azonosítani, és személyazonosságának igazoló
ellenőrzését elvégezni, köteles továbbá a 8–10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket elvégezni.
(2) Az  ügyleti bizonylaton a  7.  § (2)  bekezdés a)  pont aa) és ag)  alpontjában és b)  pont ba) és bb), valamint
bf ) alpontjában felsorolt adatokat kell feltüntetni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott ügyfél-átvilágítási kötelezettség kiterjed az egymással ténylegesen összefüggő,
több ügyleti megbízásra, ha ezek együttes értéke eléri a  háromszázezer forintot. Ebben az  esetben az  átvilágítást
azon ügyleti megbízás elfogadásakor kell végrehajtani, amellyel az  ügyleti megbízások együttes értéke eléri
a háromszázezer forintot.
7. Más szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítási intézkedések 22. § (1) A szolgáltató jogosult elfogadni a 7–10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményét, ha az ügyfél-átvilágítást
a) Magyarország területén vagy az  Európai Unió más tagállamában székhellyel, fiókteleppel vagy telephellyel
rendelkező szolgáltató végezte el, vagy
b) olyan harmadik országban székhellyel, fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező szolgáltató végezte el,
amely megfelel a (3) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  7–10.  §-ban meghatározott követelmények teljesítése
vonatkozásában a  felelősség a  más szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítás eredményét elfogadó szolgáltatót
terheli.
(3) Ha az  ügyfél-átvilágítást harmadik országban székhellyel, fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező szolgáltató
végezte el, annak eredménye abban az  esetben fogadható el a  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint, ha
a szolgáltató
a) az  e  törvényben megállapított vagy azokkal egyenértékű ügyfél-átvilágítási és nyilvántartási
követelményeket alkalmaz, és felügyeletére is az  e  törvényben megállapított vagy azokkal egyenértékű
követelmények szerint kerül sor, vagy
b) székhelye, fióktelepe vagy telephelye olyan harmadik országban van, amely az  e  törvényben
meghatározottakkal egyenértékű követelményeket ír elő.
(4) A  szolgáltató nem jogosult elfogadni a  7–10.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményét, ha
az  ügyfél-átvilágítást olyan harmadik országban székhellyel, fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező szolgáltató
végezte el, amely stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országnak minősül.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik a  7–10.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás
eredményének a Magyarország területén vagy az Európai Unió más tagállamában székhellyel rendelkező szolgáltató
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban található fióktelepétől
és leányvállalatától történő átvételére, ha a  fióktelep vagy leányvállalat megfelel a  62.  §-ban meghatározott
csoportszintű politikáknak és eljárásoknak.
23. § (1) A  22.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetben a  szolgáltató a  7–10.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás
elvégzése érdekében igényelt adatot az  érintett ügyfél hozzájárulása esetén jogosult más szolgáltató
rendelkezésére bocsátani.
(2) A 22. § (1) bekezdésében meghatározott esetben és a 22. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása
esetén, amennyiben az  ügyfél-átvilágítást lefolytató szolgáltató és az  ügyfél-átvilágítás eredményét elfogadó
szolgáltató az ügyfél-átvilágítás eredményének a rendelkezésére bocsátásáról megállapodott, az ügyfél-átvilágítást
lefolytató szolgáltató az  ügyfél-átvilágítás eredményét elfogadó szolgáltató írásbeli kérésére az  ügyfél vagy
a  tényleges tulajdonos azonosítása és személyazonossága igazoló ellenőrzése érdekében rögzített adat, továbbá
a  személyazonosságra vonatkozó egyéb dokumentáció másolatát – az  érintett ügyfél hozzájárulása esetén –
haladéktalanul köteles az ügyfél-átvilágítás eredményét elfogadó szolgáltató rendelkezésére bocsátani.
24. § A 22. § és a 23. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni a szerződéses jogviszonyon alapuló kiszervezésre és az ügynöki
tevékenységre. A  7–10.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményének rendelkezésre bocsátása és
elfogadása vonatkozásában a kiszervezett tevékenységet végző, illetve az ügynök a szolgáltató részének minősül.
8. Tényleges tulajdonosi információk központi nyilvántartása 25. § (1) A  szolgáltató a  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet ügyfél, illetve a  bizalmi
vagyonkezelő ügyfél tényleges tulajdonosára vonatkozóan a  9.  § alapján rögzített és ellenőrzött adatokat köteles
haladéktalanul továbbítani az  adatok tárolása céljából jogszabály alapján létrehozott központi nyilvántartás
számára, feltéve, hogy az adatok e központi nyilvántartásban nem szerepelnek.
(2) A pénzügyi információs egység, a nyomozó hatóság, a terrorizmust elhárító szerv, a nemzetbiztonsági szolgálatok,
az  ügyészség és a  bíróság korlátozás nélkül, az  e  törvényben foglalt feladatai ellátása érdekében az  5.  §-ban
meghatározott felügyeletet ellátó szerv és a  7–12.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések
végrehajtása céljából a  szolgáltató közvetlen hozzáféréssel adatot igényelhet az  (1)  bekezdés szerinti központi
nyilvántartásból.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti központi nyilvántartásból – a  bizalmi vagyonkezelő tényleges tulajdonosára vonatkozó
e törvényben meghatározott adatok kivételével – harmadik személy egyedi adatszolgáltatás keretében – kizárólag
a felhasználás céljához feltétlenül szükséges mértékben – adatot igényelhet, ha
a) az adat felhasználásának célját és az adat megismeréséhez fűződő, pénzmosás és terrorizmus-finanszírozás
elleni küzdelemhez kapcsolódó jogos érdekét okirattal igazolja, és
b) jogának vagy jogos érdekének érvényesítése érdekében az szükséges, továbbá
c) a központi nyilvántartás létrehozásáról szóló jogszabályban előírt feltételeknek megfelel.
(4) Az adatok megismerése nem járhat az adatigényléssel érintett személy személyiségi jogainak, magánélethez való
jogának aránytalan sérelmével.
(5) A (2) és (3) bekezdéstől eltérően a szolgáltatónak – kivéve az 1. § (1) bekezdés a)–e) és l) pontjában meghatározott
szolgáltatót – valamint harmadik személynek az  (1)  bekezdés szerinti központi nyilvántartáshoz való hozzáférése
kivételesen, eseti jelleggel, részlegesen vagy teljesen korlátozható, ha:
a) a  tényleges tulajdonos adataihoz való hozzáférés a  tényleges tulajdonos személye vagy vagyona elleni
bűncselekmény elkövetésének veszélyével járna;
b) a tényleges tulajdonos kiskorú személy vagy egyéb okból cselekvőképtelen.
(6) A  jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet ügyfél tényleges tulajdonosára vonatkozó
9.  §-ban meghatározott adatok, információk nyilvántartásával kapcsolatos részletszabályokat a  tényleges
tulajdonosi adatok központi nyilvántartásáról szóló jogszabály tartalmazza.
9. A pénzátutalásokat kísérő adatok 26. § (1) A  Rendelet 8.  cikke és 12.  cikke által meghatározott, a  pénzmosás és a  terrorizmus-finanszírozás elleni
rendelkezéseknek való megfelelés monitoringjáért felelős illetékes hatóság a  Felügyelet, az  MNB vonatkozásában
a pénzügyi információs egység.
(2) A  Rendelet 14.  cikke által meghatározott, a  pénzmosás és a  terrorizmus-finanszírozás elleni küzdelem területén
illetékes tagállami hatóság a Felügyelet és a pénzügyi információs egység.
(3) A szolgáltató a Rendelet 14. cikke által meghatározott célból a feladatkörükben eljáró (2) bekezdés szerinti szervek
megkeresésére köteles átadni részükre a Rendelet 4. cikke szerinti, a fizető félre és a kedvezményezettre vonatkozó
adatokat.
(4) A  szolgáltató a  Rendelet 4.  cikke szerinti, a  fizető félre és a  kedvezményezettre vonatkozó adatokat az  57. és
az 58. §-ban meghatározottak szerint köteles megőrizni.
(5) A Rendelet 17. cikk (4) és (7) bekezdése, valamint a 19–22. cikke által meghatározott illetékes hatóság a Felügyelet,
az MNB vonatkozásában a pénzügyi információs egység.
(6) Az  ellenőrzés során a  Felügyelet a  közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény rendelkezései szerint, a  Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvényben (a továbbiakban: MNBtv.) meghatározott eltérésekkel, továbbá
a pénzügyi információs egység a közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény rendelkezései szerint jár el.
(7) A Rendelet előírásainak megsértése, illetve a Rendeletben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése
esetén a  Felügyelet a  jogsértés súlyával arányosan a  69.  § (1)  bekezdésében meghatározott intézkedéseket
alkalmazza, továbbá megtiltja a  szolgáltatónak a  jogsértő állapot fennállása alatt a  pénzátutalási tevékenység
végzését.
(8) A  69.  § (1)  bekezdés h)  pontjában meghatározott bírság kiszabásának van helye azzal a  szolgáltatóval szemben,
amely a  Rendeletben, továbbá a  Felügyelet határozatában foglaltak teljesítését elmulasztja, késedelmesen vagy
hiányosan teljesíti.
(9) A Rendelet előírásainak megsértése, illetve a Rendeletben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése
esetén a  pénzügyi információs egység a  jogsértés súlyával arányosan a  69.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott intézkedéseket alkalmazza.
(10) A  Rendelet előírásainak megsértése és a  Rendeletben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése
esetén a  Felügyelet és a  pénzügyi információs egység a  jogi személyek és a  jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek vonatkozásában a 69. § (6) és (7) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(11) A  Rendelet előírásainak megsértése és a  Rendeletben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése
esetén a szolgáltató a Felügyelet és a pénzügyi információs egység felé a 72. §-ban meghatározottak alapján tesz
bejelentést.
(12) A  Rendelet 2.  cikk (5)  bekezdésében, 5.  cikk (2)  bekezdésében, 6.  cikk (2)  bekezdésében, továbbá a  7.  cikk (3) és
(4) bekezdésében meghatározott esetekben az átutalt pénzösszeg euró értékének kiszámításakor a pénzátutalásra
vonatkozó megbízás átvételének napján az  MNB által közzétett hivatalos árfolyamot, az  MNB hivatalos
árfolyamlapján nem szereplő pénznemek esetében az ezek euróra átszámított árfolyamairól szóló, a pénzátutalásra
vonatkozó megbízás átvételének napján érvényes MNB közleményben foglalt árfolyamot kell alkalmazni.
(13) A  szolgáltató nem köteles alkalmazni a  Rendelet előírásait az  olyan Magyarországon belüli pénzátutalásokra,
amelyek megfelelnek a Rendelet 2. cikk (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
10. Kockázatértékelés 27. § (1) Az e törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a szolgáltató köteles az üzleti
kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege, valamint az  ügyfél, termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz
körülményei alapján – a szolgáltató jellegével és méretével arányos – belső kockázatértékelést készíteni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott belső kockázatértékelés elkészítéséhez a  szolgáltató köteles kockázatainak
megállapítása és értékelése céljából azonosítani és értékelni az üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellegével és
összegével, az ügyféllel, termékkel, szolgáltatással, földrajzi területtel és alkalmazott eszközzel kapcsolatos kockázati
tényezőket.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott belső kockázatértékelést a  szolgáltató köteles írásban rögzíteni, naprakészen
tartani és az  illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani az  engedélyezési, illetve a  felügyeleti tevékenység
gyakorlása során.
(4) A  belső kockázatértékelés elkészítése mellőzhető abban az  esetben, ha az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet
ellátó szerv a szolgáltató részére rendelkezésre bocsátott útmutatóban ezt a lehetőséget biztosítja.
(5) Az  (1)  bekezdésben meghatározott belső kockázatértékelés alapján a  szolgáltató köteles az  üzleti kapcsolat vagy
ügyleti megbízás jellege és összege, valamint az  ügyfél, termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz körülményei
alapján a  65.  §-ban meghatározott belső szabályzatban – a  szolgáltató jellegével és méretével arányos – belső
eljárásrendet meghatározni a kockázatok csökkentése és kezelése érdekében.
(6) Az  (1)  bekezdésben meghatározott belső kockázatértékelés elkészítéséhez, továbbá a  kockázatok csökkentése és
kezelése érdekében a szolgáltató köteles figyelembe venni a nemzeti kockázatértékelés eredményét.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott belső kockázatértékelés és az (5) bekezdésben meghatározott belső eljárásrend
alkalmazására a  szolgáltató 65.  § szerinti belső szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően
kerülhet sor.
(8) A belső kockázatértékelés elkészítésére kötelezett szolgáltató köteles a pénzmosási és a  terrorizmus-finanszírozási
kockázatokat nyomon követni, a belső eljárásrendet szükség esetén felülvizsgálni és a szolgáltató 65. § szerinti belső
szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően módosítani.
28. § (1) A  66.  §-ban meghatározott felügyeleti tevékenység gyakorlásához az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó
szerv köteles a szolgáltató vagy szektor jellege és mérete, valamint a szolgáltatóra vagy szektorra jellemző ügyfél,
termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz körülményei alapján – a  szolgáltató jellegével és méretével arányosan –
felügyeleti kockázatértékelést készíteni.
(2) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv feltárja a  szolgáltatóra vagy szektorra jellemző ügyfél,
termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz körülményei alapján fennálló pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási
kockázatokat, felhasználva ehhez a 27. § alapján rendelkezésre álló valamennyi információt.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott felügyeleti kockázatértékelés elkészítéséhez az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szerv köteles figyelembe venni a nemzeti kockázatértékelés eredményét.
(4) A  66.  §-ban meghatározott felügyeleti tevékenység gyakorlásához a  felügyeleti kockázatértékelés
figyelembevételével az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv köteles a  szolgáltató vagy szektor jellege
és mérete, valamint a  szolgáltatóra vagy szektorra jellemző ügyfél, termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz
körülményei alapján – a szolgáltató jellegével és méretével arányosan – felügyeleti eljárásrendet készíteni.
(5) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az általa felügyelt szektort érintő, a kockázatértékelésben már
feltárt pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázatok változását figyelemmel kíséri, és a még nem azonosított
kockázatokat feltárja. Ennek figyelembevételével a kockázatértékelését aktualizálja.
29. § A pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) tájékoztatja
a Bizottságot és a tagállamokat a koordinált nemzeti kockázatértékelés eredményeiről.
11. A bejelentési kötelezettség 30. § (1) A szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja
a) pénzmosásra,
b) terrorizmus finanszírozására, vagy
c) dolog büntetendő cselekményből való származására
utaló adat, tény, körülmény (a továbbiakban együtt: bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény) felmerülése
esetén köteles a  31.  § (1)  bekezdésében megjelölt személynek haladéktalanul bejelentést (a  továbbiakban:
bejelentés) tenni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a szolgáltató által a 7–14. § alapján rögzített adatokat,
b) a bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény részletes ismertetését és
c) a  bejelentés alapjául szolgáló adatot, tényt, körülményt alátámasztó dokumentumokat, amennyiben azok
rendelkezésre állnak.
 (3) A  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja pénzmosásra, terrorizmus finanszírozására vagy
dolog büntetendő cselekményből való származására utaló adat, tény, körülmény felmerülését a végrehajtott vagy
végrehajtandó ügylet és az  ügyfél által kezdeményezett, de végre nem hajtott ügylet esetében, valamint a  13.  §
(8) bekezdésében meghatározott esetben is köteles vizsgálni.
31. § (1) A  szolgáltató köteles kijelölni – a  szervezet sajátosságától, különösen annak méretétől és a  vezetői szintek
számától függően – egy vagy több személyt (a  továbbiakban: kijelölt személy), aki a  szolgáltató vezetőjétől,
foglalkoztatottjától és segítő családtagjától érkező bejelentést a  pénzügyi információs egységnek haladéktalanul
továbbítja. A kijelölt személy a szolgáltató vezetője, alkalmazottja vagy segítő családtagja lehet.
(2) A szolgáltató a kijelölt személy nevéről, beosztásáról, elérhetőségéről a tevékenysége megkezdésének időpontjától,
valamint az  ezekben bekövetkezett változásról a  változástól számított öt munkanapon belül köteles tájékoztatni
a pénzügyi információs egységet.
(3) A  szolgáltató nevében a  kijelölt személy a  bejelentést a  pénzügyi információs egységnek védelemmel ellátott
elektronikus üzenet formájában továbbítja, amelynek beérkezéséről a  pénzügyi információs egység elektronikus
üzenet formájában haladéktalanul értesíti a bejelentést küldő szolgáltatót.
32. § (1) A 31. § (1) bekezdése szerinti bejelentésnek a 31. § (3) bekezdés szerinti továbbításáig a szolgáltató nem teljesítheti
az ügyletet.
(2) Amennyiben az  ügylet (1)  bekezdés szerinti nem teljesítése nem lehetséges, vagy a  bejelentésnek az  ügylet
végrehajtását megelőző teljesítése a  kedvezményezett nyomon követését veszélyeztetné, a  szolgáltató nevében
a kijelölt személy az ügylet végrehajtása után továbbítja a 31. § (3) bekezdése alapján a bejelentést.
33. § A szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja – beleértve a  kijelölt személyt – (a  továbbiakban
együtt: a  bejelentő), valamint a  szolgáltató tekintetében – jóhiszeműség esetén – a  bejelentés megtétele
nem eredményezi jogszabály vagy szerződés által adatközlés vonatkozásában előírt korlátozás megszegését,
illetve nem keletkeztet polgári jogi vagy büntetőjogi felelősséget akkor sem, ha a  bejelentés megtétele utóbb
megalapozatlannak bizonyul.
34. § (1) A szolgáltató felfüggeszti az ügylet teljesítését, ha az ügylettel kapcsolatban olyan bejelentés alapjául szolgáló adat,
tény, körülmény merül fel, amely ellenőrzéséhez a szolgáltató a pénzügyi információs egység azonnali intézkedését
látja szükségesnek. A szolgáltató ebben az esetben haladéktalanul köteles bejelentést tenni a pénzügyi információs
egységnek annak érdekében, hogy az a bejelentés megalapozottságát ellenőrizhesse.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott ügylet felfüggesztését az  ügyfél által igénybe vett szolgáltatást
érintő, az  ügyfél vagyonát csökkentő valamennyi ügylet felfüggesztésével is teljesítheti. Ebben az  esetben
a  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott bejelentésében felhívja erre a  pénzügyi információs egység
figyelmét.
(3) A  pénzügyi információs egység – a  48.  § (1)  bekezdésében meghatározott hatóság ilyen tartalmú megkeresése
esetén – bűnmegelőzési, bűnfelderítési vagy nyomozási érdekre hivatkozással írásban kötelezheti a  szolgáltatót,
hogy az a felfüggesztés időtartama alatt a pénzügyi információs egység által meghatározott ügyleteket végrehajtsa.
(4) A  szolgáltató teljesíti a  felfüggesztett ügyletet, ha a  pénzügyi információs egység a  35.  § (4)  bekezdés b)  pontja
szerint értesíti, vagy ha a  felfüggesztést követően a  35.  § (2) és (3)  bekezdésben meghatározott időtartam
a pénzügyi információs egység értesítése nélkül eltelt.
(5) A szolgáltatónak az ügylet felfüggesztésével kapcsolatban meg kell felelnie az 5. §-ban meghatározott felügyeletet
ellátó szerv által kiadott útmutatóban foglaltaknak.
35. § (1) A szolgáltató felfüggeszti a pénzügyi információs egység rendelkezésének megfelelően az ügyletek végrehajtását,
ha a  pénzügyi információs egység az  ügylettel kapcsolatban vagy a  szolgáltató ügyfelével összefüggésben
bejelentés alapjául szolgáló adatról, tényről, körülményről írásban értesíti a szolgáltatót.
(2) A  pénzügyi információs egység a  34.  § (1)  bekezdés szerinti bejelentés megtétele, valamint az  (1)  bekezdés
szerinti értesítés napját követő négy munkanapon belül megvizsgálja a  felfüggesztéssel kapcsolatos bejelentés
alapjául szolgáló adatot, tényt, körülményt, illetve a  48.  § (1)  bekezdésében meghatározott információtovábbítás
szükségességét.
(3) A  pénzügyi információs egység jogosult a  (2)  bekezdésben meghatározott vizsgálatát egy alkalommal
további három munkanappal meghosszabbítani, amennyiben az  a  48.  § (1)  bekezdésében meghatározott
információtovábbításhoz szükséges.
(4) A pénzügyi információs egység a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül írásban értesíti a szolgáltatót, ha
a) a (3) bekezdés alapján a vizsgálatot meghosszabbítja,
b) az ügylet a pénzügyi információs egység vizsgálata befejezése előtt is teljesíthető.
36. § A szolgáltatót és a  pénzügyi információs egységet – jóhiszeműsége esetén – akkor sem terheli polgári jogi
vagy büntetőjogi felelősség az  ügyletek teljesítésének 34.  § (1)  bekezdés, illetve 35.  § (1)  bekezdés szerinti
felfüggesztéséért, ha az utóbb – a 34. § (4) bekezdése alapján – teljesíthető.
37. § (1) Ha az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervnek a  felügyeleti tevékenysége során bejelentés alapjául
szolgáló adat, tény, körülmény jut a tudomására, arról haladéktalanul tájékoztatja a pénzügyi információs egységet.
(2) Ha a  vámhatóságnak a  vámhatáron lebonyolítandó áru- és utasforgalom ellenőrzése során bejelentés alapjául
szolgáló adat, tény, körülmény jut a tudomására, arról haladéktalanul tájékoztatja a pénzügyi információs egységet.
12. A pénzügyi információs egység 38. § (1) A  pénzügyi információs egység a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint
bűncselekmények megelőzésének, felderítésének, nyomozásának elősegítése céljából elemző-értékelő
tevékenységet folytat, amelynek keretében operatív és stratégiai elemzést végez.
(2) A pénzügyi információs egység a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetén belül, de az e törvényben meghatározott
feladatkörében függetlenül működik.
39. § A pénzügyi információs egység bejelentés alapjául szolgáló tény, adat, körülmény felmerülése esetén a  48.  §
(1)  bekezdésében és a  49.  § (1)  bekezdésében meghatározott információtovábbítás teljesítése céljából operatív
elemzést végez. A pénzügyi információs egység az operatív elemzése során:
a) összeveti a  nemzeti kockázatértékelésben meghatározott kockázatok figyelembevételével a  40.  §-ban
meghatározottak szerint kapott információkat az elemző-értékelő tevékenység céljából kezelt adatokkal, és
automatizált kockázatelemzést végez;
b) összeveti az e törvény, valamint a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz
ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26-i 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról
szóló 2007.  évi XLVIII.  törvény (továbbiakban: készpénz ellenőrzéséről szóló törvény) alapján tudomására
jutott információt, azon adatbázisok adatait, amelyekhez közvetlen hozzáféréssel rendelkezik, a  nyilvános
vagy bárki számára hozzáférhető adatokat, valamint az  e  törvény alapján beszerezhető adatokat, valamint
az azok között fennálló összefüggéseket feltárja, értelmezi;
c) nyomon követi az  a)  pontban meghatározott adatokkal összefüggő pénzügyi műveleteket, folyamatokat,
valamint az üzleti kapcsolatokat, ügyleti megbízásokat megvizsgálja;
d) dönt a  34.  § (3)  bekezdésében, a  35.  § (4)  bekezdésében, a  42–44.  §-ban és a  46.  §-ban meghatározottak
végrehajtásának szükségességéről;
e) dönt az  49.  §-ban meghatározott nemzetközi információcsere és együttműködés keretében alkalmazható
intézkedésekről;
f ) megállapításokat tesz, következtetéseket von le a  48.  § (1)  bekezdésében meghatározott
információtovábbítás érdekében.
40. § Az operatív elemzés
a) a szolgáltató bejelentése;
b) a szolgáltató 34. § (1) bekezdésében meghatározott ügylet felfüggesztésével kapcsolatos bejelentése;
c) az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv, illetve vámhatóság 37.  § (2)  bekezdésében
meghatározott tájékoztatása;
d) a 48. § (1) bekezdésben felsorolt hatóságok 48. § (4) bekezdésében meghatározott információ szolgáltatására
vonatkozó igénylése;
e) a készpénz ellenőrzéséről szóló törvény 4. § (3) bekezdése alapján a vámhatóság által továbbított információ;
f ) az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott a  pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedés
foganatosításáért felelős szerv, valamint a  pénzeszközök átutalására vonatkozó korlátozó intézkedés
foganatosításért felelős szerv adatigénylése, illetve bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény miatt
tett tájékoztatása;
g) a  49.  § (1)  bekezdésében meghatározott külföldi pénzügyi információs egységgel folytatott nemzetközi
információcsere és együttműködés különböző formái
alapján indul meg. 41. § (1) A pénzügyi információs egység a stratégiai elemzése során vizsgálja a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásával
kapcsolatos folyamatokat és jellemzőket.
(2) A pénzügyi információs egység tájékoztatást küldhet a stratégiai elemzés eredményéről a 48. § (1) bekezdésében
meghatározott szerveknek, valamint az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerveknek, feltéve, hogy a szerv
törvény alapján jogosult az adat kezelésére, és az hatásköre gyakorlásához, illetve feladatai ellátásához szükséges.
42. § (1) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében a  feladatainak ellátásához szükséges mértékben
jogosult megismerni és kezelni a  szolgáltató által kezelt bármely adatot, ideértve a  fizetési, biztosítási, bank-,
értékpapír-, pénztártitkot vagy foglalkoztatói nyugdíjtitkot, valamint üzleti titkot.
(2) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében a  feladatainak ellátásához szükséges mértékben
megkereséssel fordulhat az (1) bekezdésben meghatározott adat és titok megismerése érdekében a szolgáltatóhoz,
amely köteles a megkeresésben megjelölt adatot, titkot a pénzügyi információs egység részére megküldeni.
(3) A szolgáltató köteles biztosítani a pénzügyi információs egység megkeresésének teljes körű, gyors és biztonságos
csatornákon keresztüli teljesítését.
43. § (1) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében a  feladatainak ellátásához szükséges mértékben
jogosult megismerni és kezelni a  központi államigazgatási szerv, a  bíróság, és az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szerv által kezelt adatot, ideértve az adótitkot, illetve vámtitkot képező adatot.
(2) A központi államigazgatási szerv, a bíróság és az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv köteles a pénzügyi
információs egység operatív elemzése keretében kért (1)  bekezdésben meghatározott adatot, titkot a  pénzügyi
információs egység rendelkezésére bocsátani.
44. § (1) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében a  feladatainak ellátásához szükséges mértékben
jogosult megismerni és kezelni nyomozó hatóság, ügyészség, nemzetbiztonsági szolgálat, rendőrségről szóló
törvényben meghatározott, a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó, valamint a  terrorizmust
elhárító szerv által kezelt adatot.
(2) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében adat szolgáltatását kérheti az  (1)  bekezdésben
meghatározott szervtől, amelynek átadását a  megkeresett szerv – a  (4)  bekezdésben meghatározott eset
kivételével – nem tagadhatja meg.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás igénylése mellett a  pénzügyi információs egység operatív
elemzése keretében a feladatainak ellátásához szükséges mértékben közvetlen hozzáféréssel adatot vehet át a NAV
nyomozó hatósága adatbázisából. A közvetlen hozzáférést a NAV nyomozó hatósága biztosítja.
(4) A (2) bekezdés alapján megkeresett szerv vezetője kivételesen megtagadhatja az adatszolgáltatást, illetve kizárhatja
a (3) bekezdés alapján biztosított közvetlen hozzáférést, ha
a) az adatszolgáltatás vagy közvetlen hozzáférés biztosítása;
aa) folyamatban lévő nyomozás, titkos információgyűjtés vagy titkos adatszerzés érdekét sérti;
ab) nemzetbiztonsági érdeket sért;
b) az adatátadás nemzetközi egyezménybe ütközik;
c) külföldi titkosszolgálattól származó adat vonatkozásában az adatot szolgáltató külföldi titkosszolgálat az adat
átadásához nem járul hozzá; vagy
d) az adatátadáshoz a nemzetközi közös nyomozócsoportban vagy bűnfelderítő-csoportban résztvevő tagállam
nem járul hozzá.
 (5) Az  (2) bekezdés alapján megkeresett szerv vezetője az átadott adatnak e  törvény 48. § (1) bekezdésében és 49. §
(1) bekezdésében meghatározott szerv részére történő továbbítását
a) megtilthatja;
b) korlátozhatja;
c) előzetes hozzájárulásához kötheti.
45. § (1) A  42.  §-ban és a  43.  §-ban, valamint a  44.  § (2)  bekezdésében meghatározott adat szolgáltatásának teljesítésére
a pénzügyi információs egység legalább nyolc-, legfeljebb harminc napos határidőt állapíthat meg. A megkeresett
a megállapított határidő alatt köteles az adat szolgáltatását teljesíteni vagy a teljesítés akadályát közölni.
(2) A  42.  §-ban és a  43.  §-ban, valamint a  44.  § (2)  bekezdésében meghatározott adat szolgáltatásának teljesítésére
a  34.  § (1)  bekezdésében és a  35.  § (1)  bekezdésében meghatározott felfüggesztés időtartama alatt a  pénzügyi
információs egység – indokolt esetben – az (1) bekezdés szerinti határidőnél rövidebb határidőt is megállapíthat.
(3) A  pénzügyi információs egység a  42.  §-ban és a  43.  §-ban, valamint a  44.  § (2)  bekezdésében meghatározott
megkeresésben megjelöli az adatkezelés pontos célját és a kért adatok körét.
(4) Ha a  pénzügyi információs egység megkeresése személyes adatok közlésére vonatkozik, az  csak annyi és olyan
személyes adatra vonatkozhat, amely a megkeresés céljának megvalósításához elengedhetetlenül szükséges.
46. § (1) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében központi államigazgatási szerv hatáskörébe tartozó
eljárás lefolytatására tehet javaslatot az  eljárás megindításához, lefolytatásához szükséges és az  eljárást lefolytató
szerv által kezelhető adatok megküldésével. Az  eljárás lefolytatása céljából megkeresett központi államigazgatási
szerv a  megküldött információk felhasználásának eredményéről, illetve – ha a  javasolt eljárás lefolytatására sor
került – az  eljárás jogerős befejezését követően az  eljárás eredményéről haladéktalanul tájékoztatja a  pénzügyi
információs egységet.
(2) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében tájékoztatást küldhet az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szerv, illetve cégbíróság hatáskörébe tartozó eljárás lefolytatásához szükséges és az  eljárást
lefolytató szerv által kezelhető adatok megküldésével.
(3) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv, illetve a cégbíróság a tájékoztatásban megküldött információk
felhasználásának eredményéről a  tárgyévet követő év március 31. napjáig tájékoztatja a  pénzügyi információs
egységet.
47. § A pénzügyi információs egység a  42–44.  § és a  46.  § alapján tudomására jutott adatot, titkot csak a  48.  §
(1)  bekezdésében és a  49.  § (1)  bekezdésében meghatározott célokból, a  39.  §-ban meghatározott operatív
elemzésének ellátása érdekében használhatja fel.
48. § (1) A  pénzügyi információs egység az  operatív elemzése eredményét kizárólag a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása elleni küzdelem, valamint bűncselekmények megelőzésének, felderítésének, nyomozásának
elősegítése céljából továbbíthatja:
a) a nyomozó hatóság;
b) az ügyészség;
c) a bíróság;
d) a nemzetbiztonsági szolgálat;
e) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó,
valamint a terrorizmust elhárító szerv
részére. (2) A pénzügyi információs egység az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni
korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott feladatai ellátásához adatokat adhat át
a pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedés foganatosításáért felelős szervnek.
(3) A pénzügyi információs egység az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII.  törvény alapján vezetett adattovábbítási nyilvántartásban rögzített adatokat az  információ továbbításától
számított húsz évig köteles megőrizni.
(4) A pénzügyi információs egység adatkezelési rendszeréből az (1) bekezdésben meghatározott hatóságok törvényben
meghatározott feladataik teljesítése érdekében, azok teljesítéséhez szükséges mértékben a  cél megjelölésével
megkeresést küldhetnek.
(5) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott hatóságok visszajelzést küldenek a  pénzügyi információs egységnek
az  operatív elemzés eredményének hasznosulásáról, és az  említett eredmény alapján a  lefolytatott eljárás
befejezésének módjáról, valamint – amennyiben ez értelmezhető – a büntetendő alapcselekmény megnevezéséről.
(6) A  pénzügyi információs egység az  49.  § (1)  bekezdése alapján tudomására jutott és az  (1)  bekezdés alapján
továbbított információ felhasználását az 53. § (1) bekezdésében meghatározottak biztosítása céljából
a) megtilthatja;
b) korlátozhatja;
c) előzetes hozzájárulásához kötheti.
49. § (1) A  pénzügyi információs egység jogosult a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint
bűncselekmények megelőzésének, felderítésének, nyomozásának elősegítése céljából önállóan nemzetközi
információcserét és együttműködést folytatni külföldi pénzügyi információs egységgel, illetve a bűnüldöző szervek
nemzetközi együttműködéséről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően az Europollal.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott nemzetközi információcsere és együttműködés arra az  esetre is kiterjed,
ha az  esetlegesen elkövetett, pénzmosáshoz kapcsolódó büntetendő alapcselekmény jogi minősítése
az információcsere időpontjában még nem ismert.
(3) A  pénzügyi információs egység a  nemzetközi információcsere és együttműködés keretében – a  Pénzügyi
Akciócsoport ajánlásainak és az  Egmont Csoport iránymutatásainak megfelelő – védett elektronikus csatornákat
használ.
(4) A pénzügyi információs egység a nemzetközi információcsere és együttműködés során figyelembe veszi a Pénzügyi
Akciócsoport ajánlásait és az Egmont Csoport iránymutatásait.
(5) A  pénzügyi információs egység jogosult külföldi pénzügyi információs egységgel együttműködési megállapodást
kötni, amennyiben az elősegíti az információcsere és az együttműködés (1) bekezdés szerinti folytatását.
50. § (1) A  pénzügyi információs egység elemző-értékelő tevékenysége keretében a  49.  §-nak megfelelően megkeresést
küldhet külföldi pénzügyi információs egységnek, valamint az Europolnak.
(2) A  megkeresés minden olyan, a  pénzmosás vagy a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem szempontjából
lényeges tényt, információt – az  azokkal összefüggő természetes és jogi személlyel, illetve jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezettel kapcsolatos adatot – tartalmaz, amely a  külföldi pénzügyi információs egység
tevékenységéhez, illetve a  megkeresés eredményes megválaszolásához feltétlenül szükséges. A  megkeresésben
meg kell jelölni annak indokát, valamint a kért információk felhasználásának módját.
(3) Amennyiben a  pénzügyi információs egység olyan szolgáltatónak küldene megkeresést a  42.  § alapján, amely
Magyarország területén szolgáltatást nyújt, de Magyarországon székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel nem
rendelkezik, akkor a pénzügyi információs egység a megkeresést azon tagállam pénzügyi információs egységéhez
küldi meg, ahol a szolgáltató székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel rendelkezik.
51. § (1) A  pénzügyi információs egység elemző-értékelő tevékenysége keretében a  49.  §-nak megfelelően tájékoztatást
küldhet külföldi pénzügyi információs egységnek, valamint az Europolnak.
(2) A tájékoztatás az 50. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat megfelelően tartalmazza. A tájékoztatásban meg
kell jelölni annak indokát, valamint a továbbított információk felhasználásának módját.
(3) Ha e törvény vagy a készpénz ellenőrzéséről szóló törvény alapján a pénzügyi információs egység olyan bejelentést
vagy információt kap, amely az Európai Unió más tagállamát érinti, a pénzügyi információs egység haladéktalanul
tájékoztatást küld az érintett tagállam pénzügyi információs egységének.
52. § (1) A  pénzügyi információs egység nemzetközi információcsere és együttműködés keretében az  e  törvény, valamint
a  készpénz ellenőrzéséről szóló törvény alapján tudomására jutott információt továbbíthatja a  külföldi pénzügyi
információs egység, valamint az Europol részére.
(2) A  pénzügyi információs egység a  külföldi pénzügyi információs egység információcsere iránti megkeresésének
megválaszolását, illetve az azzal kapcsolatos tájékoztatást megtagadja, ha
a) a teljesítés Magyarország alapvető nemzetbiztonsági vagy bűnüldözési érdekét sérti;
b) a teljesítés a magyar joggal ellentétes;
c) az információ csak az információ birtokosának hozzájárulásával adható át, és ezen hozzájárulás hiányzik,
d) az  információ csak a  külföldi pénzügyi információs egység vagy az  Europol hozzájárulásával adható át, és
ezen hozzájárulás hiányzik.
 (3) A  pénzügyi információs egység nem tagadhatja meg a  nemzetközi információcserét és az  együttműködést arra
tekintettel, hogy az Európai Unió más tagállamának vagy harmadik országnak a jogában az adóbűncselekmény jogi
szabályozása a magyar jogtól eltér.
(4) A  pénzügyi információs egység az  általa a  külföldi pénzügyi információs egység részére továbbított információ
felhasználását korlátozhatja vagy feltételhez kötheti.
(5) A  pénzügyi információs egység haladéktalanul és a  lehető legszéleskörűbb hozzájárulását adja a  megküldött
információnak a  külföldi pénzügyi információs egység által a  külföldi illetékes hatóságok felé történő
továbbításához. A pénzügyi információs egység a hozzájárulását csak akkor tagadhatja meg, ha az
a) kívül esik e törvény alkalmazási körén;
b) a nyomozás eredményes lefolytatását veszélyezteti;
c) csak külföldi pénzügyi információs egység hozzájárulásával adható meg, és ezen hozzájárulás hiányzik;
d) a  (2)  bekezdésben meghatározott megtagadásnak van helye, de az  az információ átadásának pillanatában
még nem volt ismert;
e) jogos érdek súlyos sérelemével jár.
(6) A pénzügyi információs egység a hozzájárulás megtagadását megfelelően indokolja.
53. § (1) A pénzügyi információs egység a nemzetközi információcsere és együttműködés keretében szerzett információkat
kizárólag arra a  célra használhatja fel, amire az  információt a  megkeresésben előzetesen kérte és kapta, vagy
amelyre a  külföldi pénzügyi információs egység tájékoztatásában az  információt átadta. Minden előzetesen jóvá
nem hagyott felhasználáshoz vagy információtovábbításhoz az  információt küldő külföldi pénzügyi információs
egység előzetes hozzájárulása szükséges.
(2) A pénzügyi információs egység a nemzetközi információcsere és együttműködés keretében szerzett információkat
kizárólag az e törvényben meghatározott célokból használhatja fel.
(3) A  pénzügyi információs egység az  Európai Unió más tagállamainak pénzügyi információs egységei tekintetében
az 50. §-ban és az 51. §-ban meghatározott formáktól eltérő, de a 49. § (4) bekezdésének megfelelő információcseremechanizmust is alkalmazhat, ha a mechanizmus célja a nemzetközi információcsere felgyorsítása vagy előkészítése.
(4) Alkalmazható technológiának minősül a  személyes adatok teljes védelmét, titkosítását, valamint az  Európai
Unió más tagállamainak pénzügyi információs egységei által kezelt személyes adatok titkosított módon történő
összevetését megvalósító technológia is.
13. A felfedés tilalma 54. § (1) A  bejelentés és az  adatszolgáltatás teljesítéséről, annak tartalmáról, az  elemző-értékelő tevékenységről, az  ügylet
teljesítésének a 34. § és a 35. § szerinti felfüggesztéséről, a bejelentő személyéről, valamint arról, hogy az ügyféllel
szemben indult-e büntetőeljárás, az ügyfélnek, illetve harmadik személynek, szervezetnek a bejelentő, a pénzügyi
információs egység, valamint a 42. § (2) bekezdése és a 75. § (2) bekezdése alapján megkeresett szolgáltató, a 43. §
(2)  bekezdése alapján megkeresett hatóság, a  pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedés foganatosításáért felelős
szerv, valamint a  44.  § és a  46.  § alapján megkeresett szerv tájékoztatást nem adhat, és köteles biztosítani, hogy
a bejelentés megtörténte, annak tartalma és a bejelentő személye titokban maradjon.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv
bejelentő általi tájékoztatására, a 42. § (2) bekezdése és a 75. § (2) bekezdése alapján a szolgáltató megkeresésére,
a  43.  § (2)  bekezdésében, 44.  § és a  46.  §-ban meghatározott szerv megkeresésére, a  41.  § (2)  bekezdésében
meghatározott tájékoztatásra, valamint a 48. §-ban és a 49. §-ban meghatározott információ továbbítására.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik a  hitelintézetek és pénzügyi szolgáltatók között
megvalósuló adattovábbításra, továbbá ezen intézmények és harmadik országokban található fióktelepeik és
többségi tulajdonú leányvállalataik között megvalósuló adattovábbításra, ha ezek a  fióktelepek és többségi
tulajdonú leányvállalatok maradéktalanul megfelelnek a  62.  §-ban meghatározott csoportszintű politikáknak és
eljárásoknak.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az  információk felfedésére a  tagállambeli vagy olyan
harmadik országbeli, az  1.  § (1)  bekezdés g) és h), valamint l)  pontjában meghatározott szolgáltatók között, ahol
e  törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelmények alkalmazandók, ha az  érintett személyek szakmai
tevékenységüket ugyanazon jogi személyen vagy egy hálózaton belül folytatják.
(5) Az 1. § (1) bekezdés a)–e), g) és h), valamint l) pontjában meghatározott szolgáltató esetében az  (1) bekezdésben
meghatározott tilalom nem vonatkozik az  információ felfedésére az  érintett két vagy több szolgáltató között,
feltéve, hogy
a) az  információk ugyanazon ügyfélre és ugyanazon, két vagy több kötelezett szolgáltatót érintő ügyletre
vonatkoznak,
b) a  két vagy több érintett szolgáltató közül legalább az  egyik e  törvény hatálya alá tartozó tevékenységet
folytat, és a  többi szolgáltató más tagállamban vagy olyan harmadik országban honos, ahol e  törvényben
meghatározottakkal egyenértékű követelmények alkalmazandók,
c) az  érintett szolgáltatók az  1.  § (1)  bekezdés egyes pontjaiban meghatározott ugyanazon tevékenységet
végzik, és
d) a szakmai titoktartás és a személyes adatok védelme tekintetében a belföldi követelményekkel egyenértékű
követelmények irányadóak a szolgáltatókra.
55. § Az 54.  §-ban rögzített korlátozás hatálya kiterjed az  ügyfélnek a  7–11.  § alapján rögzített személyes adataihoz
való hozzáférésére, személyes adatai kezelésével kapcsolatos tájékoztatás iránti kérelmének adatkezelő általi
teljesítésére is.
14. Adatvédelem, nyilvántartás, statisztika 56. § (1) A szolgáltató e  törvény szerinti feladata ellátásában közreműködő vezetője, segítő családtagja és foglalkoztatottja
a 7–11. §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során birtokába jutott személyes adatokat kizárólag a pénzmosás és
terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében végrehajtandó feladatai céljából, az  azok
ellátásához szükséges mértékben megismerheti és kezelheti.
(2) A  szolgáltató a  7–11.  §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során birtokába jutott személyes adatokat az  üzleti
kapcsolat megszűnésétől, illetve az ügyleti megbízás teljesítésétől számított nyolc évig jogosult kezelni.
57. § (1) A szolgáltató – az általa vezetett nyilvántartásban – a 7–11. §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során birtokába
jutott személyes adatnak nem minősülő adatokat, beleértve az  elektronikus azonosítás során birtokába jutott
adatokat is, valamint minden egyéb, az  üzleti kapcsolattal összefüggésben keletkezett adatot az  üzleti kapcsolat
megszűnésétől, illetve az ügyleti megbízás teljesítésétől számított nyolc évig köteles megőrizni.
(2) A szolgáltató – az általa vezetett nyilvántartásban – a 7–11. §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során birtokába
jutott okiratot, illetve annak másolatát, beleértve az  elektronikus azonosítás során birtokába jutott okiratot is,
valamint a bejelentés és a 42. § szerinti adatszolgáltatás teljesítését, az ügylet teljesítésének a 34. § és a 35. § szerinti
felfüggesztését igazoló iratot, illetve azok másolatát, valamint minden egyéb, az üzleti kapcsolattal összefüggésben
keletkezett iratot, illetve azok másolatát az üzleti kapcsolat megszűnésétől, illetve az ügyleti megbízás teljesítésétől
számított nyolc évig köteles megőrizni.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdés a)–e) és l)  pontjaiban meghatározott szolgáltató az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott
nyilvántartásban a  hárommillió-hatszázezer forint értéket elérő vagy meghaladó összegű készpénzben (forintban,
illetve valutában) teljesített ügyleti megbízásokat is köteles rögzíteni, amely információt nyolc évig köteles
megőrizni.
(4) A  szolgáltató az  56.  §-ban, illetve az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott adatot, okiratot, illetve azok másolatát
a megőrzési határidőt követően haladéktalanul köteles törölni, illetve megsemmisíteni.
58. § (1) A szolgáltató az 56. § (2) bekezdésétől, illetve az 57. § (1)–(3) bekezdésétől eltérően az ott meghatározott adatokat,
okiratot az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv, a  pénzügyi információs egység, a  nyomozó hatóság,
az  ügyészség és a  bíróság megkeresésére a  megkeresésben meghatározott ideig, legfeljebb az  üzleti kapcsolat
megszűnésétől, illetve az ügyleti megbízás teljesítésétől számított tíz évig köteles megőrizni.
(2) Az  adatmegőrzési időtartam (1)  bekezdésben meghatározott megkeresés alapján történő meghosszabbítására
kizárólag abban az  esetben van lehetőség, ha az  ott meghatározott adatra, okiratra folyamatban lévő vagy
a jövőben megindítandó eljárás lefolytatása érdekében van szükség.
(3) A  szolgáltató a  (2)  bekezdésben meghatározott eljárás jogerős lezárását vagy a  megindítani tervezett eljárás
meghiúsulását követően az  adatot, okiratot nyilvántartásából törölni köteles. Az  (1)  bekezdésben meghatározott
szerv a (2) bekezdésben meghatározott eljárás jogerős lezárásáról és a megindítani tervezett eljárás meghiúsulásáról
a szolgáltatót haladéktalanul köteles értesíteni.
(4) A  pénzügyi információs egység és az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az  e  törvény alapján
tudomására jutott adatot, okiratot a  tudomásra jutásától, illetve a  birtokába kerülésétől számított tíz évig köteles
megőrizni.
59. § (1) A  pénzügyi információs egység – együttműködve az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó hatóságokkal,
a  nyomozó hatóságokkal, a  Legfőbb Ügyészséggel és az  Országos Bírósági Hivatallal – köteles olyan statisztikát
vezetni, amely alkalmas arra, hogy a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló hazai
rendszer hatékonysága nyomon követhető legyen.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott statisztika tartalmazza:
a) a bejelentések számát;
b) a  34.  § és a  35.  § alapján felfüggesztett ügyletek számát, az  eredményes felfüggesztések számát és az  így
biztosított összegeket devizanemenként;
c) terrorizmus finanszírozása tárgyában az  EU és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtásáról szóló törvény alapján elrendelhető zárlat kezdeményezésének számát és
a bíróság által elrendelt zárlatok számát, a bíróság által elrendelt zárlat alá vont pénzeszköz vagy gazdasági
erőforrás forintban és euróban meghatározott értékét;
d) azoknak a  bejelentéseknek a  számát valamint az  összes pénzügyi információs egységhez beérkezett
bejelentéshez viszonyított arányát, amelyeket a pénzügyi információs egység a 48. § (1) bekezdése és a 49. §
(1) bekezdése alapján továbbított;
e) a  pénzügyi információs egység által a  49.  § alapján külföldi pénzügyi információs egységnek küldött
megkeresések és tájékoztatások számára és a  külföldi pénzügyi információs egység megkeresésének
teljesítésére vonatkozó adatokat;
f ) a  pénzmosás, az  1978.  évi IV.  törvény 261.  §-a szerinti terrorcselekmény, illetve a  terrorcselekmény
(Btk. 314–316. §), a terrorcselekmény feljelentésének elmulasztása (Btk. 317. §) és a terrorizmus finanszírozása
(Btk. 318. §) bűncselekmények gyanúja alapján indult büntetőeljárások számát, külön feltüntetve a pénzügyi
információs egység által küldött információtovábbítások alapján indított büntetőeljárások számát, valamint
azon büntetőeljárások számát, amelyekben a  pénzügyi információs egység által továbbított információ
hasznosult, a büntetendő alapcselekmények megnevezését, valamint a nyomozás befejezésének módját;
g) az f ) pontban meghatározott büntetőeljárásokban
ga) a vádemelések és a vádlottak számát;
gb) a jogerős ítéletek és a jogerősen elítéltek számát;
h) az  f )  pontban meghatározott büntetőeljárások során alkalmazott lefoglalások számát, a  lefoglalt tárgy
értékét, továbbá a lefoglalt vagyon forintban és euróban meghatározott értékét, a zár alá vételek számát és
a zár alá vett vagyon forintban és euróban meghatározott értékét, illetve az elkobzások, a vagyonelkobzások
számát, az elkobzott tárgy értékét, továbbá az elkobzott vagyon forintban és euróban meghatározott értékét,
valamint a vagyonelkobzás alá vont vagyon forintban és euróban meghatározott értékét;
i) az  e  törvény hatálya alá tartozó ágazatok méretére és gazdasági jelentőségére vonatkozó, az  5.  §-ban
meghatározott felügyeletet ellátó szervek által nyilvántartott adatokat.
(3) A  nyomozó hatóság a  (2)  bekezdés f ) és h)  pontjában, a  Legfőbb Ügyészség a  (2)  bekezdés f )  pontjában,
g)  pont ga)  alpontjában és h)  pontjában meghatározott adatot, az  Országos Bírósági Hivatal a  jogerős bírósági
határozatoknak a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott elrendelt zárlatok számára, az elrendelt zárlat alá vont
pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás forintban meghatározott értékére vonatkozó adatait és a (2) bekezdés g) pont
gb) alpontjában meghatározott adatait, valamint az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a (2) bekezdés
i)  pontjában meghatározott adatokat negyedévente megküldi a  pénzügyi információs egységnek. Az  adatközlést
a nyomozó hatóság, a Legfőbb Ügyészség, az Országos Bírósági Hivatal és az 5. §-ban meghatározott felügyeletet
ellátó szerv elektronikus úton is teljesítheti.
(4) A (2) bekezdés – i) pontjában meghatározott adatokat szakma szerinti bontásban kell nyilvántartani.
 (5) A pénzügyi információs egység a (2) bekezdés alapján rendelkezésére álló adatokból összeállított átfogó statisztikát
a honlapján évente közzéteszi.
 (6) Az Európai Bizottság kérésére a pénzügyi információs egység a (2) bekezdés szerinti statisztikákról a miniszter útján
rendszeresen tájékoztatást nyújt.
 (7) A pénzügyi információs egység a bejelentések eredményességéről és az eredményességet előmozdító javaslatairól
rendszeresen, de legalább évente tájékoztatja a  szolgáltatókat, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó
szerveket és a minisztert.
15. Csoportszintű politikák és eljárások, intézkedések az Európai Unió más tagállamában, illetve
harmadik országban található fióktelep és leányvállalat esetén
60. § (1) Az  ugyanazon csoporthoz tartozó 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott szolgáltató köteles csoportszinten
meghatározott pénzmosás és terrorizmus-finanszírozás elleni politikákat és eljárásokat (a  továbbiakban:
csoportszintű politikák és eljárások) alkalmazni.
(2) A  csoportszintű politikáknak és eljárásoknak ki kell terjednie a  7–11.  §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során
a  szolgáltató által rögzített személyes adatok védelmére, továbbá a  bejelentés és a  42.  § szerinti adatszolgáltatás
teljesítését, annak tartalmát, az ügylet teljesítésének a 34. § és a 35. § szerinti felfüggesztését, a bejelentő személyét,
valamint az ügyféllel szemben esetlegesen a folyamatban lévő vagy a jövőben megindítandó büntetőeljárást érintő
információk csoporton belüli megosztásának biztosítására.
61. § (1) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott szolgáltató a 60. § (1) bekezdése alapján biztosítja, hogy az Európai Unió
más tagállamában található fióktelepei és leányvállalatai az  e  tagállam pénzmosás és terrorizmus finanszírozása
elleni nemzeti rendelkezéseit is alkalmazzák.
(2) Az 1. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti, Magyarországon szolgáltatást nyújtó, de fiókteleppel és leányvállalattal
nem rendelkező európai uniós tagállami szolgáltató köteles kijelölni egy magyarországi központi kapcsolattartó
pontot, amely biztosítja a  szolgáltató pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni szabályozásnak megfelelő
működését, illetve elősegíti a 68. §-ban előírt felügyeleti intézkedések végrehajtását.
(3) A  szolgáltató a  csoportszintű politikáknak és eljárásoknak megfelelő intézkedéseket az  Európai Unió más
tagállamában található fióktelepeiben és leányvállalataiban is köteles alkalmazni.
62. § (1) Ha a harmadik ország jogi szabályozása lehetővé teszi, a szolgáltató köteles az e törvényben meghatározottaknak
megfelelő intézkedéseket alkalmazni az  olyan harmadik országban található fióktelepeiben és leányvállalataiban,
amelyek nem az e törvénnyel egyenértékű követelményeket alkalmazó harmadik országokban találhatóak.
(2) A  szolgáltató a  csoportszintű politikáknak és eljárásoknak megfelelő intézkedéseket a  harmadik országokban
található fióktelepeiben és leányvállalataiban is köteles alkalmazni.
(3) Ha a  harmadik ország jogi szabályozása nem teszi lehetővé a  (2)  bekezdésben meghatározottaknak megfelelő
intézkedések alkalmazását, a szolgáltató köteles erről haladéktalanul tájékoztatni a minisztert a  felügyeletet ellátó
szerv útján.
(4) A miniszter tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat azokról az esetekről, ha harmadik ország jogi szabályozása
nem teszi lehetővé az (1) bekezdésben meghatározottaknak megfelelő intézkedések alkalmazását.
(5) Ha harmadik ország jogi szabályozása nem teszi lehetővé az  (2)  bekezdésben meghatározottaknak megfelelő
intézkedések alkalmazását, a  szolgáltató köteles a  harmadik országban található fióktelepében vagy
a  leányvállalatában – az  európai felügyeleti hatóságok által kidolgozott és az  Európai Bizottság által elfogadott
iránymutatással összhangban – kiegészítő intézkedéseket alkalmazni, illetve indokolt esetekben az  5.  §-ban
meghatározott felügyeletet ellátó szerv dönthet további felügyeleti intézkedések alkalmazásáról.
16. Belső ellenőrző és információs rendszer, képzési program
63. § (1) A  szolgáltató – az  e  törvény szerinti tevékenységének ellátásában részt vevő foglalkoztatottjai vonatkozásában  –
köteles a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását lehetővé tevő, illetve megvalósító üzleti kapcsolat, ügylet
megakadályozása érdekében az  ügyfél-átvilágítást, a  bejelentés teljesítését és a  nyilvántartás vezetését elősegítő
belső ellenőrző és információs rendszer működtetéséről gondoskodni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott rendszernek biztosítania kell, hogy a  szolgáltató teljeskörűen és gyorsan
teljesíthesse a  pénzügyi információs egységtől, az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervtől vagy
bűnüldöző szervektől érkező megkereséseket.
(3) Az  (1)  bekezdésben előírt belső ellenőrzési és információs rendszer ezenfelül kiterjed a  szolgáltató vezetője,
foglalkoztatottja és segítő családtagja által az  e  törvény rendelkezéseinek a  szolgáltató általi megsértése
esetén küldhető értesítés teljesítése érdekében – a  szolgáltató típusára és méretére tekintettel – kialakított és
névtelenséget biztosító belső rendszer működtetésére is.
(4) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az  (1)  bekezdésben előírt kötelezettség végrehajtására
a felügyelete alá tartozó szolgáltatók részére útmutatót adhat ki.
(5) A  szolgáltató köteles a  tevékenységének megkezdését követő öt munkanapon belül kijelölni – a  szervezet
sajátosságaitól, különösen annak méretétől és a  vezetői szintek számától függően – egy vagy több, a  belső
szabályzatában meghatározott vezetőt, aki az e törvényből eredő kötelezettségeknek a szolgáltató foglalkoztatottja
általi végrehajtásáért felelősséggel tartozik.
64. § (1) A  szolgáltató a  beazonosított kockázataival összhangban köteles gondoskodni arról, hogy az  e  törvény
szerinti tevékenységének ellátásában részt vevő foglalkoztatottjai a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzésére és megakadályozására vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megismerjék, a  pénzmosást
vagy a  terrorizmus finanszírozását lehetővé tevő, illetve megvalósító üzleti kapcsolatot, ügyletet felismerjék,
a  pénzmosásra vagy a  terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény, körülmény felmerülése esetén e  törvénynek
megfelelően tudjanak eljárni.
(2) A  szolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy az  e  törvény szerinti tevékenységének ellátásában részt vevő
foglalkoztatottjai az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedéseket érintő nemzetközi és hazai jogszabályi rendelkezéseket megismerjék, és az  abban meghatározott
kötelezettségeknek megfelelően járjanak el.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség biztosítása céljából az 1. § (1) bekezdésében meghatározott
szolgáltató köteles az  e  törvény szerinti tevékenységének ellátásában részt vevő foglalkoztatottak képzési
programokon való részvételét biztosítani.
(4) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a felügyelete alá tartozó szolgáltatók részére a (3) bekezdésben
előírt kötelezettség végrehajtására útmutatót adhat ki.
17. Belső szabályzat 65. § (1) Az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a  szolgáltató köteles belső
szabályzatot készíteni.
(2) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a belső szabályzatot jóváhagyja, ha az megfelel az e törvény és
a végrehajtására kiadott rendelet szerinti kötelező tartalmi elemeknek, valamint jogszabállyal és e törvény céljával
nem ellentétes.
(3) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a belső szabályzat kidolgozásához kötelező útmutatót köteles
kiadni a felügyelete alatt álló szolgáltató számára.
(4) A szolgáltató a  jogszabályban, az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv által kiadott útmutatóban vagy
a belső rendjében – ideértve a 27. § szerinti belső kockázatértékelését is – bekövetkezett változást követően köteles
harminc napon belül a belső szabályzatát felülvizsgálni és azt szükség esetén módosítani.
(5) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  (4)  bekezdés alapján felülvizsgált belső szabályzatot
a  felügyeleti kockázatértékeléssel összhangban – a  szolgáltatónál a  felülvizsgálatot követően végrehajtott első –
e törvény szerinti felügyeleti eljárás keretében jóváhagyja, ha az tartalmazza az e törvény és a végrehajtására kiadott
rendelet szerinti kötelező tartalmi elemeket és jogszabállyal, valamint e törvény céljával nem ellentétes.
(6) Az  árukereskedő belső szabályzatának a  kereskedelmi hatósághoz történő benyújtásával vállalhatja az  e  törvény
szerinti kötelezettségek teljesítését. A  kereskedelmi hatóság a  belső szabályzat jóváhagyásával egyidejűleg
a  szolgáltatót nyilvántartásba veszi. Kizárólag a  nyilvántartásban szereplő árukereskedő fogadhat el kétmillióötszázezer forintot elérő vagy azt meghaladó összegű készpénzfizetést.
(7) Az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a  bizalmi vagyonkezelő
részére a  Hivatal egységes szabályzatot készít, amely a  bizalmi vagyonkezelési tevékenységet végző szolgáltatók
tekintetében az  e  § szerinti belső szabályzatnak minősül. Az  egységes szabályzatot a  Hivatal köteles e  törvény
módosításait követően, illetve a  27.  § szerinti kockázatértékelés változása esetén felülvizsgálni és szükség esetén
módosítani.
(8) Az  1.  § (1)  bekezdés a)–e) és i)  pontjában meghatározott szolgáltató tevékenységének engedélyezéséhez
a  törvényben megállapított feltételek mellett szükséges az  is, hogy belső szabályzatát az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szervnek jóváhagyás céljából az engedélykérelemmel együtt benyújtsa.
(9) Az 1. § (1) bekezdés f )–h) és j) pontjában meghatározott szolgáltató tevékenysége megkezdését követő negyvenöt
napon belül köteles belső szabályzatot készíteni és azt az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervnek
jóváhagyás céljából benyújtani.
(10) E  törvény hatálybalépésekor működő szolgáltató az  e  törvény hatálya alá kerülő tevékenysége kapcsán köteles
e  törvény hatálybalépését követő 45 napon belül belső szabályzatot készíteni és azt az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szervnek jóváhagyás céljából benyújtani.
18. Felügyelet, intézkedések 66. § (1) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az e törvény szerinti felügyeleti tevékenységének gyakorlásával
–  a  felügyeletet ellátó szerv tevékenységét meghatározó jogszabályok alapján, a  (3)  bekezdésben foglaltaknak
megfelelően – biztosítja a szolgáltató e törvény rendelkezéseinek való megfelelését.
(2) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv (1)  bekezdés szerinti felügyeleti tevékenysége kiterjed
a  szolgáltatónak az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedéseket érintő nemzetközi és hazai jogszabályi rendelkezéseknek való megfelelésének biztosítására is.
(3) A felügyelet ellátása során – az e törvényben meghatározott eltérésekkel – az 5. § e) és f ) pontjában meghatározott
felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény, az 5. § a) és g) pontjában meghatározott
felügyeletet ellátó szerv a  közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény és az  MNBtv., az  5.  § b)  pontjában
meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  közigazgatási hatósági eljárásról szóló és a  szerencsejáték szervezéséről
szóló törvény, az  5.  § c)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról,
a  könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a  könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló és a  közigazgatási hatósági
eljárásról szóló törvény rendelkezései szerint jár el. Az 5. § e)–g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szervek
e törvény szerinti kérelemre induló hatósági eljárásuk során a közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény függő
hatályú döntésre vonatkozó rendelkezéseit nem alkalmazzák.
(4) A felügyelet ellátása során az 5. § d) pont da) alpontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv az ügyvédekről
szóló 1998. évi XI. törvény (a továbbiakban: Üt.), az 5. § d) pont db) alpontjában meghatározott felügyeletet ellátó
szerv a Kjtv. rendelkezései szerint jár el.
67. § (1) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a felügyeleti tevékenysége gyakorlása során köteles a 28. §-ban
meghatározott felügyeleti kockázatértékelés eredménye alapján eljárni és az  e  törvény szerinti felügyeleti eljárás
gyakoriságát és terjedelmét a megállapított kockázatokhoz igazítani.
(2) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv 66.  § és e  § szerinti felügyeleti tevékenysége kiterjed
a szolgáltató 27. § szerinti belső kockázatértékelésének és belső eljárásrendjének ellenőrzésére is.
68. § (1) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az  e  törvény szerinti felügyeleti tevékenységének gyakorlása
során biztosítja az Európai Unió más tagállamában székhellyel rendelkező szolgáltató magyarországi fióktelepének
és leányvállalatának e törvény rendelkezéseinek való megfelelését is.
(2) Az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  felügyeleti tevékenysége során a  61.  § (2)  bekezdésében
meghatározott központi kapcsolattartó pont vonatkozásában – kivételes jelleggel, így különösen súlyos és
azonnali orvoslást igénylő jogsértés megállapítása esetén – átmeneti időtartamra a  69.  § szerinti intézkedéseket
alkalmazhatja.
(3) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az (1) és (2) bekezdésben meghatározott felügyeleti intézkedés
végrehajtása során köteles együttműködni az érintett másik tagállam felügyeletet ellátó szervével.
69. § (1) E  törvény rendelkezéseinek megsértése vagy az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő
teljesítése esetén az  5.  § a)–c) és e)–g)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  jogsértés súlyával
arányosan a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) figyelmezteti a szolgáltatót;
b) határidő tűzésével kötelezi a szolgáltatót a jogsértés megszüntetésére;
c) kötelezi a  szolgáltatót a  belső szabályzat felügyeletet ellátó szerv által meghatározott határidőn belüli
és meghatározott szempontok szerinti átdolgozására, valamint a  felügyeletet ellátó szervnek történő
bemutatására;
d) az  1.  § (1)  bekezdés a)–e), g), i) és m)  pontjában meghatározott szolgáltató esetében – törvényben
meghatározott korlátok mellett – a  felügyeletet ellátó szerv visszavonja vagy a  jogsértés megszüntetéséig
felfüggeszti a kiadott egyes tevékenységi vagy működéshez szükséges engedélyt;
e) az  1.  § (1)  bekezdés j) és k)  pontjában meghatározott szolgáltató esetében a  felügyeletet ellátó szerv törli
a nyilvántartásból a szolgáltatót, az 1. § (1) bekezdés f ) és h) pontjában meghatározott szolgáltató esetében
kezdeményezi a nyilvántartást vezető szervnél a szolgáltató nyilvántartásból történő törlését;
f ) kezdeményezi a  szolgáltató vezetője vagy a  jogsértésért felelős foglalkoztatottja, segítő családtagja
felelősségének megállapítását;
g) kezdeményezi a szolgáltató vezetője vezetői jogkörének a jogsértés megszüntetéséig történő felfüggesztését
vagy visszavonását;
h) az a)–i) pontokban felsorolt intézkedések mellett vagy önállóan
ha) az  1.  § (1)  bekezdés a)–c) és e)  pontjaiban meghatározott szolgáltató esetében négyszázezer
forinttól a  jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott éves beszámoló vagy az  összevont
(konszolidált) éves beszámoló szerinti éves nettó árbevétel 10%-ának megfelelő összegig, legfeljebb
kettő milliárd forintig terjedő pénzbírságot szabhat ki,
hb) az  1.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott szolgáltató esetében négyszázezer forinttól
a  tárgyévet megelőző év tagdíjbevételei és támogatásai együttes összege 10%-ának megfelelő
összegig, legfeljebb kettő milliárd forintig terjedő pénzbírságot szabhat ki,
hc) az  1.  § (1)  bekezdés f )–k) és m)  pontjában meghatározott szolgáltató esetében százezer forinttól
legfeljebb négyszáz millió forintig terjedő pénzbírságot szabhat ki.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés h)  pont hc)  alpontjában meghatározott esetben a  jogsértésből származó vagyoni
előny meghatározható, és annak kétszerese meghaladja a  négyszáz millió forintot, úgy a  kiszabható bírság
a vagyoni előny kétszeresének megfelelő összegig terjedhet.
(3) Amennyiben a  felügyeletet ellátó szerv e  törvény rendelkezéseinek megsértése mellett az  Európai Unió és
az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedéseket érintő nemzetközi és
hazai jogszabályi rendelkezések megsértését is megállapítja, a  pénzbírság összegére a  pénzbírság középmértéke
irányadó. A középmérték a pénzbírság alsó és felső határa összegének fele.
(4) Ha a  felügyeletet ellátó szerv a  (3)  bekezdésben rögzített esetben szab ki pénzbírságot, akkor a  pénzbírság
maximális mértéke a pénzbírság középmértékével emelkedik, de nem érheti el az e törvény és az Európai Unió és
az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény
megsértése miatt kiszabott pénzbírság együttes összegét.
(5) Az 5. § a)–c) és e)–g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv az intézkedések alkalmazásánál tekintettel
van:
a) a jogsértés súlyosságára,
b) a jogsértésért felelős személyek szándékos vagy gondatlan magatartására,
c) a  jogsértő piaci részesedésére abban az  esetben, ha az  az adott szolgáltatói kategória tekintetében
értelmezhető,
d) a jogsértés szolgáltatóra vagy ügyfeleire gyakorolt hatására,
e) a felelős személyek által a felügyeletet ellátó szervvel szemben tanúsított együttműködésre,
f ) a jogsértés időtartamára, ismétlődésére vagy gyakoriságára.
(6) A  szolgáltatóval szemben az  (1)  bekezdésben meghatározott intézkedést kell alkalmazni abban az  esetben is, ha
a szolgáltató jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, és a szolgáltató vezetője a szolgáltató
javára sérti meg e törvény rendelkezéseit.
(7) A  szolgáltatóval szemben az  (1)  bekezdésben meghatározott intézkedést kell alkalmazni abban az  esetben is, ha
a  szolgáltató jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, és a  szolgáltató foglalkoztatottja
vagy segítő családtagja a  szolgáltató javára sérti meg e  törvény rendelkezéseit úgy, hogy a  szolgáltató vezetője
felügyeleti vagy ellenőrzési kötelezettségének a teljesítése a jogsértést megakadályozhatta volna.
70. § Az 5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervek a  felügyeleti tevékenység gyakorlása során szorosan
együttműködnek egymással, a  pénzügyi információs egységgel, a  nyomozó hatósággal, az  ügyészséggel és
a bírósággal, valamint a más tagállambeli vagy harmadik országbeli felügyeletet ellátó szervekkel.
71. § (1) Az  e  törvény szerinti felügyeleti eljárás során hozott jogerős vagy a  jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá
nyilvánított határozatot az 5. § a)–c) és e)–g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv – a szolgáltatóval
történő közlést követően – haladéktalanul köteles közzétenni a  honlapján oly módon, hogy abból legalább
a  szabály megsértésének vagy a  hiányosságnak a  jellegére, illetve a  jogsértő személyére vonatkozó adatok,
információk megismerhetőek legyenek.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítését az  5.  § a)–c) és e)–g)  pontjában meghatározott
felügyeletet ellátó szerv az azt alátámasztó okok fennállásáig elhalaszthatja, ha
a) a  jogsértő személyére vonatkozó adatok, információk nyilvánosságra kerülése – a  jogsértés súlyára is
tekintettel – aránytalan hátrányt okozna az érintett számára; vagy
b) az  1.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott szolgáltatói szektor stabil, zavartalan működését
veszélyeztetné; vagy
c) folyamatban lévő vagy jövőben megindítandó eljárás lefolytatását veszélyeztetné.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítése alól az 5. § a)–c) és e)–g) pontjában meghatározott
felügyeletet ellátó szerv mentesülhet, ha
a) a (2) bekezdésben meghatározott indokok alapján a közzététel elhalasztása nem elegendő; vagy
b) a jogsértés súlyára tekintettel az aránytalan lenne.
(4) A  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ok megszűnéséig a  közzétételi kötelezettség az  5.  § a)–c) és
e)–g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv döntése alapján a jogsértő személyére vonatkozó adatok és
információk nélkül, névtelenséget biztosító formában is teljesíthető.
(5) Az  (1)  bekezdés szerint jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított határozat közzététele esetén
az  5.  § a)–c) és e)–g)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  jogorvoslat eredményére vonatkozó
információkat is köteles – a határozat jogerőre emelkedésével egyidejűleg – közzétenni a honlapján.
(6) Az  5.  § a)–c) és e)–g)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv az  (1)  bekezdés alapján közzétett
információk elérhetőségét a közzétételtől számított öt évig köteles biztosítani.
72. § (1) A  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő családtagja, illetve a  szolgáltató ügyfele (a  továbbiakban:
értesítést beküldő személy) – nevének és lakcímének megadásával – írásban értesítheti az 5. §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szervet az  e  törvény rendelkezéseinek szolgáltató (vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő
családtagja) általi megsértésére utaló körülmény esetén (a továbbiakban: értesítés).
(2) Az  értesítést az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  beérkezéstől számított harminc napon
belül köteles megvizsgálni és dönteni az  e  törvény szerinti felügyeleti eljárás hivatalból való megindításának
szükségességéről, az ellenőrzés módjáról, illetve a felügyeleti eljárás megindításának mellőzéséről. Ha az értesítést
beküldő személy az  értesítést nem az  eljárásra jogosult felügyeletet ellátó szervhez tette meg, az  5.  §-ban
meghatározott felügyeletet ellátó szerv az  értesítést az  eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező szervhez haladéktalanul átteszi.
(3) Az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv az értesítést beküldő személyt
a) a (2) bekezdés alapján meghozott döntéséről haladéktalanul,
b) az értesítés áttételéről az áttétellel egyidejűleg
értesíti.
(4) Az értesítés érdemi vizsgálata mellőzhető, ha:
a) ugyanazon személy küldött ismételten a korábbival mindenben megegyező értesítést;
b) az  értesítést beküldő személy az  (1)  bekezdésben meghatározott körülményről való tudomásszerzéstől
számított hat hónap után tájékoztatta a felügyeletet ellátó szervet;
c) az értesítést beküldő személy nem igazolta az (1) bekezdés szerinti érintettségét;
d) az értesítés nyilvánvalóan alaptalan;
e) az értesítés vizsgálata nem tartozik e törvény hatálya alá;
f ) az értesítés vizsgálatára a felügyeletet ellátó szerv nem rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel.
(5) Az  azonosíthatatlan személy által küldött értesítés vizsgálatát az  5.  §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv
mellőzi, kivéve, ha az értesítés alapjául a rendelkezésre álló információk alapján súlyos jogsértés szolgál.
(6) Az értesítést beküldő személyt – jóhiszeműsége esetén – nem érheti hátrány az értesítés megtétele miatt.
 (7) Az értesítést beküldő személy és a feltételezett jogsértő személyes adatait kizárólag az e törvény szerinti felügyeleti
eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szerv az  e  §-ban rögzített kötelezettségek végrehajtása érdekében
kezelheti. Az  érintett személyes adatai – írásbeli hozzájárulása nélkül – jogosulatlan harmadik fél számára nem
adhatóak át és nem hozhatóak nyilvánosságra.
(8) Az  értesítéssel, az  az alapján lefolytatott vizsgálattal és a  megtett intézkedésekkel kapcsolatos adatokat az  utolsó
vizsgálati cselekmény vagy intézkedés befejezésétől számított öt évig meg kell őrizni.
19. Az ügyvédekre és a közjegyzőkre vonatkozó eltérő rendelkezések
73. § (1) Az  e  törvényben meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség az  ügyvédet – a  (3)  bekezdésben
foglalt kivétellel – akkor terheli, ha pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi, vagy ha a  következő jogügyletek
előkészítésével és végrehajtásával összefüggésben végez az  Üt. 5.  § (1)  bekezdésében meghatározott ügyvédi
tevékenységet:
a) gazdasági társaságban vagy egyéb gazdálkodó szervezetben lévő vagyonrész (részesedés) tulajdonának
átruházása,
b) ingatlan tulajdonának átruházása,
c) gazdasági társaság vagy egyéb gazdálkodó szervezet alapítása, működtetése, megszűnése;
d) bizalmi vagyonkezelési szerződés vagy bizalmi vagyonkezelés létesítésére irányuló egyoldalú jognyilatkozat
e) ingó vagyonelem, különösen pénzeszköz, pénzügyi eszköz ellenérték nélkül történő átruházása.
(2) Az  e  törvényben meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség a  közjegyzőt – a  (4)  bekezdésben
foglalt kivétellel – akkor terheli, ha bizalmi őrzést végez, vagy a  Kjtv.-ben meghatározott más polgári nemperes
eljárást folytat le a következő jogügyletek előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatban:
a) gazdasági társaságban vagy egyéb gazdálkodó szervezetben lévő vagyonrész (részesedés) tulajdonának
átruházása,
b) ingatlan tulajdonának átruházása,
c) gazdasági társaság vagy egyéb gazdálkodó szervezet alapítása, működtetése, megszűnése;
d) bizalmi vagyonkezelési szerződés vagy bizalmi vagyonkezelés létesítésére irányuló egyoldalú jognyilatkozat.
(3) Az  e  törvényben előírt bejelentési kötelezettség, illetve a  75.  § (3)  bekezdésében meghatározott, a  pénzügyi
információs egység megkeresésére vonatkozó válaszadási kötelezettség az ügyvédet nem terheli, ha
a) a bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény büntetőeljárásban történő védelem, illetve bíróság előtti
képviselet – ide nem értve a cégbírósági eljárásban történő képviseletet – előkészítése, ellátása során, vagy
ellátását követően utóbb és azzal összefüggésben jutott tudomására,
b) a  bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény az  a)  pontban írt képviselet, védelem ellátásának,
vagy az  eljárás megindításának a  szükségességével összefüggésben végzett jogi tanácsadás során jutott
a tudomására.
(4) Az  e  törvényben előírt bejelentési kötelezettség, illetve a  75.  § (3)  bekezdésében meghatározott, a  pénzügyi
információs egység megkeresésére vonatkozó válaszadási kötelezettség a közjegyzőt nem terheli, ha
a) a  bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény az  eljárás megindításának a  szükségességével
összefüggésben a felek kioktatása során jutott a tudomására,
b) a közjegyző – a Kjtv.-ben szabályozott polgári nemperes eljárásokon kívüli – nemperes eljárást folytat le.
74. § (1) A  bejelentést az  ügyvéd és a  közjegyző a  területi kamaránál köteles teljesíteni. Az  ügyvéd és a  közjegyző
alkalmazottja – ideértve az  alkalmazott ügyvédet is – a  bejelentést a  munkáltatói jogokat gyakorló ügyvédnél
vagy közjegyzőnél teszi meg. A munkáltatói jogokat gyakorló ügyvéd vagy közjegyző a bejelentést haladéktalanul
továbbítja a  területi kamarának. Az  ügyvédi iroda alkalmazottja a  taggyűlés által kijelölt személynek tesz
bejelentést, aki a bejelentést haladéktalanul továbbítja annak a kamarának, amely az irodát nyilvántartásba vette.
(2) A  területi ügyvédi, közjegyzői kamarák elnöke kijelöli azt a  személyt, aki az  (1)  bekezdésben meghatározott
személyektől érkezett bejelentést a  pénzügyi információs egységnek haladéktalanul továbbítja. A  kijelölt
személyről és a személyében bekövetkezett változásról a területi ügyvédi, közjegyzői kamara haladéktalanul köteles
tájékoztatást küldeni a pénzügyi információs egység részére.
(3) Az  ügyvédi iroda esetében a  taggyűlés dönthet arról, hogy a  30.  § (1)  bekezdésében, a  63.  §-ban és a  64.  §-ban
meghatározott kötelezettségeket az iroda vagy a tagok teljesítsék.
75. § (1) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében a  feladatainak ellátásához szükséges mértékben
jogosult megismerni és kezelni az ügyvéd és a közjegyző által kezelt adatot, illetve az ügyvédi és közjegyzői titkot.
(2) A  pénzügyi információs egység operatív elemzése keretében megkereséssel fordulhat az  (1)  bekezdésben
meghatározott adat, titok tekintetében az  ügyvédhez és a  közjegyzőhöz. A  pénzügyi információs egység
a  megkeresését a  74.  § (2)  bekezdésében meghatározott kijelölt személyen keresztül küldi meg, aki azt
haladéktalanul továbbítja a megkeresett ügyvédhez vagy közjegyzőhöz.
(3) Ha a megkeresett ügyvéd vagy közjegyző a megkeresésben megjelölt adatot, titkot a 73. § (1) és (2) bekezdésében
meghatározott ügyvédi vagy közjegyzői tevékenység ellátása során vagy annak eredményeként kezeli, köteles
a  megkeresésben megjelölt adatot, titkot a  45.  § szerint megjelölt határidőn belül a  kijelölt személy részére
megküldeni, aki a választ haladéktalanul továbbítja a pénzügyi információs egység részére.
(4) Ha az  ügyvéd vagy a  közjegyző a  megkeresésben megjelölt adatot, titkot nem a  73.  § (1)–(2)  bekezdésében
meghatározott ügyvédi vagy közjegyzői tevékenység ellátása során, illetve eredményeként kezeli, vagy
e  tevékenység ellátása során, illetve eredményeként kezeli, de a  73.  § (3)–(5)  bekezdésében meghatározott
mentesülési ok áll fenn, akkor az ügyvéd vagy a közjegyző jogosult a válaszadás megtagadására. Az ügyvéd vagy
a  közjegyző a  válasz megtagadásának tényéről a  (3)  bekezdésben meghatározott módon haladéktalanul értesíti
a pénzügyi információs egységet.
(5) Az  ügyvéd vagy a  közjegyző bejelentési kötelezettségének, valamint a  pénzügyi információs egység
megkeresésének teljesítése nem tekinthető a törvényen alapuló titoktartási kötelezettség megsértésének.
(6) E törvény alkalmazásában a közjegyzőt nem terheli a Kjtv. 3. § (2) bekezdésében előírt kötelezettség.
76. § (1) Az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére az  egyéni ügyvédek és
az egyszemélyes iroda részére a Magyar Ügyvédi Kamara egységes szabályzatot készít, amely az egyéni ügyvéd és
az egyszemélyes iroda tekintetében a 65. §-ban meghatározott belső szabályzatnak minősül.
(2) A Magyar Ügyvédi Kamara a 65. § (3) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése érdekében szabályzatot
bocsát ki, amelyben meghatározza a területi ügyvédi kamara által kiadandó útmutató tartalmát.
(3) Az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a  közjegyzők részére
a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara iránymutatást készít, amely a  közjegyzők tekintetében a  65.  §-ban
meghatározott belső szabályzatnak minősül.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott szabályzatokat a  Magyar Ügyvédi Kamara, a  (3)  bekezdésben
meghatározott iránymutatást a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara köteles e  törvény módosításait követően,
illetve a 27. § szerinti kockázatértékelés változása esetén felülvizsgálni és szükség esetén módosítani.
20. Záró rendelkezések 77. § (1) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy rendeletben állapítsa meg a belső szabályzat kötelező tartalmi elemeit.
 (2) Felhatalmazást kap a  miniszter arra, hogy rendeletben állapítsa meg az  1.  § (1)  bekezdés f ) és h)–k)  pontjában
meghatározott szolgáltatók tekintetében
a) a belső kockázatértékelés elkészítésének szabályrendszerére,
b) a belső ellenőrző és információs rendszer működtetésére,
c) az egyszerűsített és a fokozott ügyfél-átvilágítás esetköreire és azok felügyeleti jóváhagyásának szabályaira,
d) az  auditált elektronikus hírközlő eszköz és működtetésének minimum követelményeire, auditálásának
módjára, valamint az ilyen eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítás végrehajtására,
e) a megerősített eljárás esetköreire és feltételrendszerére,
f ) a  kockázatérzékenységi megközelítés alapján üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy ügyleti megbízás
teljesítéséhez vezetői döntést igénylő esetek meghatározására,
g) a képzési programra,
h) az ügylet felfüggesztésére
vonatkozó részletszabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a  Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg az  1.  § (1)  bekezdés a)–e) és
m) pontjában meghatározott szolgáltatók tekintetében
a) a belső kockázatértékelés elkészítésének szabályrendszerére,
b) a belső ellenőrző és információs rendszer működtetésére,
c) az egyszerűsített és a fokozott ügyfél-átvilágítás esetköreire és azok felügyeleti jóváhagyásának szabályaira,
d) az  auditált elektronikus hírközlő eszköz és működtetésének minimum követelményeire, auditálásának
módjára, valamint az ilyen eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítás végrehajtására,
e) a megerősített eljárás esetköreire és feltételrendszerére,
f ) a  kockázatérzékenységi megközelítés alapján üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy ügyleti megbízás
teljesítéséhez vezetői döntést igénylő esetek meghatározására, g) a képzési programra,
h) az ügylet felfüggesztésére
vonatkozó részletszabályokat.
78. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. június 26-án lép hatályba.
 (2) A 93–94. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 3. § 28. pont m) alpontja 2018. január 3-án lép hatályba.
79. § A szolgáltató – a  13.  § (7)  bekezdésétől eltérően – 2019. június 26-át követően köteles az  ügylet teljesítését
megtagadni, ha
a) az ügyféllel 2017. június 26. előtt létesített üzleti kapcsolatot,
b) az ügyfél vonatkozásában az ügyfél-átvilágítási intézkedéseket 2019. június 26-ig nem végezte el, és
c) az  ügyfél vonatkozásában a  7–11.  §-ban és a  19–20.  §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményei
2019. június 26-án nem állnak teljeskörűen rendelkezésére. 80. § (1) Az e törvény hatálybalépésekor működő szolgáltató a belső szabályzatát az e törvény szerinti felügyeleti útmutató
kiadását követő 90 napon belül, legkésőbb 2017. szeptember 30. napjáig köteles e  törvény rendelkezéseinek
megfelelően átdolgozni és a  belső szabályzat átdolgozásának megtörténtéről az  5.  §-ban meghatározott
felügyeletet ellátó szervet írásban tájékoztatni. E  kötelezettségnek a  3.  § 25.  pontjában meghatározott Posta
Elszámoló Központot működtető intézmény az e  törvény szerinti felügyeleti útmutató kiadását követő 180 napon
belül, legkésőbb 2018. január 1. napjáig köteles eleget tenni.
(2) A  Magyar Ügyvédi Kamara az  egyéni ügyvédekre és az  egyszemélyes irodákra vonatkozóan, a  Magyar Országos
Közjegyzői Kamara a  közjegyzőkre vonatkozóan e  törvény hatálybalépésétől számított negyvenöt napon belül
köteles elkészíteni az e törvény szerinti belső szabályzatot.
(3) A Magyar Ügyvédi Kamara a területi ügyvédi kamara által kiadandó útmutató tartalmát meghatározó szabályzatot
e törvény hatálybalépésétől számított húsz napon belül köteles elkészíteni.
(4) Az  árukereskedő, ha nem szerepel a  65.  § (6)  bekezdésében meghatározott nyilvántartásban, legkésőbb
2017. október 31-ig fogadhat el kétmillió-ötszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzfizetést.
(5) A  Hivatal a  bizalmi vagyonkezelőkre vonatkozóan e  törvény hatálybalépésétől számított negyvenöt napon belül
köteles elkészíteni az e törvény szerinti egységes szabályzatot.
81. § Ha a szolgáltató e törvény hatálybalépését megelőzően a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről
és megakadályozásáról szóló 2007.  évi CXXXVI.  törvény (a  továbbiakban: 2007.  évi CXXXVI.  törvény) 23.  §
(3) bekezdése alapján kijelölt személyről tájékoztatta a pénzügyi információs egységként működő hatóságot, a 31. §
(2) bekezdése szerinti tájékoztatásra a kijelölt személy vagy annak 31. § (2) bekezdése szerinti adatainak változása
esetén köteles. Ebben az  esetben a  kijelölt személyben történő változásig a  kijelölt személy feladatait a  2007.  évi
CXXXVI. törvény 23. § (3) bekezdése alapján kijelölt személy látja el.
21. Az Európai Unió jogának való megfelelés 82. § (1) E törvény a pénzügyi rendszerek pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásnak megelőzéséről,
a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai és parlamenti
és tanácsi irányelv és a  2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU)
2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E  törvény a  pénzátutalásokat kísérő adatokról és a  1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2015. május 20-i (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
22. Módosító rendelkezések 83. § (1) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Szjtv.) 13. § (3) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3) Az állami adóhatóság a  játékkaszinó és kártyaterem működtetőjével, valamint a  fogadás, távszerencsejáték és
online kaszinójáték szervezőjével, vagy előbbiek vezető tisztségviselőjével szemben a pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben foglalt rendelkezések megsértése esetén
a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben és az e §-ban
meghatározott intézkedéseket alkalmazhatja.”
(2) Az Szjtv. 27. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Játékkaszinó működtetése során a 29/H. § (2) és (3) bekezdése megfelelően alkalmazandó.”
(3) Az Szjtv. 28/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A 29/H. § (2)–(3) bekezdését a fogadás-szervezőre is alkalmazni kell.”
(4) Az Szjtv. 29/B. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) A 29/H. § (2)–(3) bekezdését a kártyatermet üzemeltető szerencsejáték-szervezőre is alkalmazni kell.”
(5) Az Szjtv. 29/H. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szervező a játékost a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló
törvényben meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések elvégzése, valamint a  játékosvédelem biztosítása
érdekében a következő adatok rögzítésével nyilvántartásba veszi:
a) családi és utónév, születési családi és utónév, anyja születési neve,
b) lakcím, ennek hiányában tartózkodási hely,
c) állampolgárság,
d) azonosító okmány típusa, száma,
e) születési hely és idő.”
(6) Az Szjtv. 29/H. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szervező az (1) bekezdésben meghatározott természetes személy személyazonosságának igazoló ellenőrzése
érdekében megkeresheti a  személyiadat- és lakcímnyilvántartást. Az  ellenőrzés elektronikus úton, egyedi
informatikai alkalmazás igénybevételével történő adatszolgáltatás útján valósul meg. Ha az ellenőrzés eredménye
az egyezőséget nem támasztja alá, vagy a személy a nyilvántartásban nem szerepel, a szervező az ügyfél-azonosítást
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény 17.  § szerint
végzi el.”
84. § (1) A Kjtv. a következő 48/A. §-sal egészül ki:
„48/A. § (1) A területi elnökség a területi kamarához tartozó közjegyzők, közjegyzőjelöltek és közjegyzőhelyettesek
ügyvitele, hivatali működése és magatartása feletti felügyelet gyakorlása keretében rendszeresen ellenőrzi
a) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben,
b) az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvényben, valamint
c) az  a) és b)  pont szerinti törvények végrehajtására a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara által elfogadott
iránymutatásban
foglalt kötelezettségek teljesítését.
(2) Ha az  ellenőrzés eredményeként a  területi elnökség azt állapítja meg, hogy a  közjegyző, közjegyzőhelyettes,
illetve közjegyzőjelölt az (1) bekezdés szerinti kötelezettségeket megsértette, a területi elnökség
a) határozatban felhívja a  közjegyzőt, közjegyzőhelyettest, illetve közjegyzőjelöltet a  jogszabályoknak és
iránymutatásnak megfelelő eljárásra, az elmulasztott intézkedések megtételére,
b) fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja esetén feljelentést tesz a fegyelmi bíróság elnökénél.
(3) A területi elnökség (2) bekezdés a) pontja szerinti határozata elleni fellebbezést a Magyar Országos Közjegyzői
Kamara bírálja el.”
(2) A Kjtv. „Fegyelmi büntetések” alcíme a következő 74/A. §-sal egészül ki:
„74/A. § (1) A 48/A. § (2) bekezdés b) pontja alapján megindított fegyelmi eljárásban a fegyelmi vétséget elkövető
közjegyzővel, közjegyzőhelyettessel és közjegyzőjelölttel szemben kiszabható fegyelmi büntetések a következők:
a) figyelmeztetés,
b) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara által elfogadott
iránymutatásban foglalt kötelezettségek megsértése esetén kötelezés a  jogsértés megszüntetésére és az  annak
megismétlésétől való tartózkodásra,
c) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara által elfogadott
iránymutatásban foglalt kötelezettségek megsértése esetén legfeljebb 400 000 000 Ft-ig terjedő pénzbírság.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fegyelmi büntetés kiszabásánál figyelemmel kell lenni
a) a jogsértés súlyosságára,
b) a jogsértésért felelős személy felelősségének mértékére,
c) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara által elfogadott
iránymutatásban foglalt kötelezettségek megsértése esetén a felelős személy által a területi elnökséggel szemben
tanúsított együttműködésre,
d) a jogsértés időtartamára, ismétlődésére vagy gyakoriságára.
(3) A  jogerős vagy a  jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított fegyelmi határozatot a  területi
elnökség – a  közjegyzővel, közjegyzőhelyettessel, illetve közjegyzőjelölttel történő közléssel egyidejűleg  –
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az  Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara által elfogadott
iránymutatásban foglalt kötelezettségek megsértése esetén köteles közzétenni a honlapján oly módon, hogy abból
legalább a szabály megsértésének vagy a hiányosságnak a jellegére, illetve a jogsértő személyére vonatkozó adatok,
információk megismerhetőek legyenek.
(4) A  (3)  bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítését a  területi elnökség az  azt alátámasztó okok
fennállásáig elhalaszthatja, ha
a) a jogsértő személyére vonatkozó adatok, információk nyilvánosságra kerülése – a jogsértés súlyára is tekintettel –
aránytalan hátrányt okozna az érintett számára; vagy
b) folyamatban lévő vagy jövőben megindítandó eljárás lefolytatását veszélyeztetné.
(5) A (3) bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítése alól a területi elnökség mentesülhet, ha
a) a (4) bekezdésben meghatározott indokok alapján a közzététel elhalasztása nem elegendő; vagy
b) a jogsértés súlyára tekintettel az aránytalan lenne.
(6) A  (4)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ok megszűnéséig a  közzétételi kötelezettség a  területi elnökség
döntése alapján a jogsértő személyére vonatkozó adatok és információk nélkül, névtelenséget biztosító formában is
teljesíthető.
(7) A  (3)  bekezdés szerint jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított határozat közzététele
esetén a  területi elnökség a  jogorvoslat eredményére vonatkozó információkat is köteles – a  határozat jogerőre
emelkedésével egyidejűleg – közzétenni a honlapján.
(8) A területi elnökség a  (3) bekezdés alapján közzétett információk elérhetőségét a közzétételtől számított 5 évig
köteles biztosítani.”
(3) A Kjtv. a következő 184. §-sal egészül ki:
„184.  § A  48/A.  § és 74/A.  § a  pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmus-finanszírozás céljára való
felhasználásának megelőzéséről, a  648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint
a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv 58–60.  cikkeinek való megfelelést
szolgálja.”
85. § (1) Az Üt. 38. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„38. § A fegyelmi vétséget elkövető ügyvéddel szemben kiszabható büntetések – a 120/A. § (6) bekezdés b) pontja
alapján megindított előzetes vizsgálat eredményeként elrendelt fegyelmi eljárásban a  fegyelmi vétséget elkövető
ügyvéddel szemben kiszabható fegyelmi büntetések kivételével – a következők:
a) megrovás,
b) pénzbírság,
c) a kamarából való kizárás (a továbbiakban: kizárás).”
(2) Az Üt. 39. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A pénzbírság összege – a 120/A. § (6) bekezdés b) pontja alapján megindított előzetes vizsgálat eredményeként
elrendelt fegyelmi eljárásban a  fegyelmi vétséget elkövető ügyvéddel szemben kiszabott pénzbírság kivételével –
a szabálysértési pénzbírság legmagasabb összegének kétszereséig terjedhet.”
(3) Az Üt. 120/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  területi ügyvédi kamara (e §-ban a  továbbiakban: kamara) elnöksége a  106.  § (2)  bekezdés o)  pontjában
foglalt feladata keretében e § szerint félévente ellenőrzi az ügyvédnek
a) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben,
b) az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvényben, valamint
c) az a) és b) pontban jelzett törvények végrehajtására az ügyvédi iroda által vagy a Magyar Ügyvédi Kamara által
készített szabályzatban
foglalt kötelezettségeinek teljesítését (e §-ban a továbbiakban: ellenőrzés).”
(4) Az Üt. 120/A. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vizsgálóbiztos a vizsgálat keretében)
„a) tájékoztatást kérhet az  ügyvédtől a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló törvény, az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és
vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény, és az  e  törvények végrehajtására az  ügyvédi iroda
által vagy a Magyar Ügyvédi Kamara által készített szabályzatban foglalt kötelezettségeinek teljesítéséről, valamint
iratok és nyilvántartások bemutatására kötelezheti az ügyvédet,”
(5) Az Üt. 120/A. § (5)–(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Ha a  vizsgálat eredményeként az  állapítható meg, hogy az  ügyvéd teljesítette a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági
Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben, és
az  e  törvények végrehajtására az  ügyvédi iroda által vagy a  Magyar Ügyvédi Kamara által készített szabályzatban
foglalt kötelezettségeit, a kamara elnöksége a határozatában az ellenőrzést megszünteti.
(6) Ha a  vizsgálat eredményeként az  állapítható meg, hogy az  ügyvéd az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségeket
megsértette, a területi elnökség
a) határozatban felhívja az  ügyvédet a  jogszabályoknak és szabályzatnak megfelelő eljárásra, az  elmulasztott
intézkedések megtételére,
b) fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja esetén az előzetes vizsgálat elrendelésére tesz javaslatot a kamara
elnökének.”
(6) Az Üt. 120/A. §-a a következő (12)–(19) bekezdéssel egészül ki:
„(12) A (6) bekezdés b) pontja alapján megindított előzetes vizsgálat eredményeként elrendelt fegyelmi eljárásban
a fegyelmi vétséget elkövető ügyvéddel szemben kiszabható fegyelmi büntetések a következők:
a) figyelmeztetés,
b) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására az  ügyvédi iroda által vagy a  Magyar Ügyvédi Kamara
által elfogadott szabályzatban foglalt kötelezettségek megsértése esetén kötelezés a jogsértés megszüntetésére és
az annak megismétlésétől való tartózkodásra,
c) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására az  ügyvédi iroda által vagy a  Magyar Ügyvédi Kamara
által elfogadott szabályzatban foglalt kötelezettségek megsértése esetén legfeljebb 400 000 000 Ft-ig terjedő
pénzbírság.
(13) A (12) bekezdés szerinti fegyelmi büntetés kiszabásánál figyelemmel kell lenni
a) a jogsértés súlyosságára,
b) a jogsértésért felelős személy felelősségének mértékére,
c) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben, az Európai
Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló
törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására az  ügyvédi iroda által vagy a  Magyar Ügyvédi Kamara által
elfogadott szabályzatban foglalt kötelezettségek megsértése esetén a  felelős személy által a  területi elnökséggel
szemben tanúsított együttműködésre,
d) a jogsértés időtartamára, ismétlődésére vagy gyakoriságára.
(14) A  jogerős vagy a  jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított fegyelmi határozatot a  területi
elnökség – az ügyvéddel történő közléssel egyidejűleg – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről
és megakadályozásáról szóló törvényben, az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi
és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben, valamint az  e  törvények végrehajtására
az  ügyvédi iroda által vagy a  Magyar Ügyvédi Kamara által elfogadott szabályzatban foglalt kötelezettségek
megsértése esetén köteles közzétenni a honlapján oly módon, hogy abból legalább a szabály megsértésének vagy
a hiányosságnak a jellegére, illetve a jogsértő személyére vonatkozó adatok, információk megismerhetőek legyenek.
(15) A  (14)  bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítését a  területi elnökség az  azt alátámasztó okok
fennállásáig elhalaszthatja, ha
a) a jogsértő személyére vonatkozó adatok, információk nyilvánosságra kerülése – a jogsértés súlyára is tekintettel –
aránytalan hátrányt okozna az érintett számára; vagy
b) folyamatban lévő vagy jövőben megindítandó eljárás lefolytatását veszélyeztetné.
(16) A (14) bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítése alól a területi elnökség mentesülhet, ha
a) a (15) bekezdésben meghatározott indokok alapján a közzététel elhalasztása nem elegendő; vagy
b) a jogsértés súlyára tekintettel az aránytalan lenne.
(17) A  (15) bekezdés a) pontjában meghatározott ok megszűnéséig a közzétételi kötelezettség a területi elnökség
döntése alapján a jogsértő személyére vonatkozó adatok és információk nélkül, névtelenséget biztosító formában is
teljesíthető.
(18) A  (14)  bekezdés szerint jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított határozat közzététele
esetén a  területi elnökség a  jogorvoslat eredményére vonatkozó információkat is köteles – a  határozat jogerőre
emelkedésével egyidejűleg – közzétenni a honlapján.
(19) A területi elnökség a (14) bekezdés alapján közzétett információk elérhetőségét a közzétételtől számított 5 évig
köteles biztosítani.”
(7) Az Üt. 134. §-a a következő d) ponttal egészül ki:
(Ez a  törvény – a  végrehajtására kiadott rendelettel együtt – a  következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést
szolgálja:)
„d) a  pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmus-finanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről,
a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. május 20-i (EU) 2015/849
európai parlamenti és tanácsi irányelv 58–60. cikkei.”
86. § (1) A  Tpt. 301.  § (2)  bekezdés b)  pontjában a  „pénzmosás elleni jogszabályi előírásokkal” szövegrész helyébe
a „pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályi előírásokkal” szöveg lép.
(2) A Tpt. 1. számú melléklete 15. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„15. Pmt.: a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény,”
87. § Az Fnyt. 9. § (4) bekezdésének o) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A tevékenységi engedély iránti kérelemhez – a 9/A. §-ban foglaltak figyelembevételével – mellékelni kell:)
„o) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására, valamint az Európai Unió és
az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtására vonatkozó
szabályzatokat és eljárásrendeket,”
88. § (1) A  Bszt. 28.  § (1)  bekezdés o)  pontjában és 33.  § (1)  bekezdés h)  pontjában a „pénzmosás megelőzését szolgáló
szabályzat” szövegrész helyébe a „pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására,
valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtására vonatkozó szabályzatok és eljárásrendek” szöveg lép.
(2) A  Bszt. 30.  § (2)  bekezdés b)  pontjában és 35.  § (2)  bekezdés b)  pontjában a  „pénzmosás elleni jogszabályi
előírásokkal” szövegrész helyébe a „pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályi előírásokkal” szöveg
lép.
(3) A Bszt. 1. melléklete 15. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„15. Pmt.: a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017.  évi
LIII. törvény,”
89. § (1) Az MNBtv. 39. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  MNB a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében látja el a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Pmt.) 1.  §
(1) bekezdés a)–e) és m) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában a Pmt.-ben,
továbbá az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvényben meghatározott felügyeleti feladatokat.”
(2) Az MNBtv. 45. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az MNB hatóságként jár el)
„a) a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörében a 39. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott törvények
hatálya alá tartozó személyek, szervezetek, valamint tevékenységek feletti folyamatos felügyelet gyakorlása,”
(során.)
(3) Az  MNBtv. 140.  § (4)  bekezdés a)  pontjának ag)  alpontjában, b)  pontjának bg)  alpontjában és c)  pontjának
ca)  alpontjában a  „Pmt. 12.  § (2)  bekezdése, 18.  § (7)  bekezdése, 27.  § (6)  bekezdése és 30.  § (3)  bekezdése”
szövegrész helyébe a „Pmt. 62. § (3) bekezdése” szöveg lép.
90. § Az Fsztv. 55. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza:]
„d) a pénzforgalmi közvetítőnek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására,
valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtására vonatkozó szabályzatait, eljárásrendjét,”
91. § (1) A Hpt. 285. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységre irányuló szerződést nem szükséges írásban megkötni abban az esetben,
ha a kibocsátandó elektronikus pénz összege a Pmt. 15. § (2) bekezdése szerinti összeghatároknak megfelel.”
(2) A  Hpt. 161.  § (3)  bekezdés e)  pontjában a  „pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló 2007.  évi CXXXVI.  törvényben” szövegrész helyébe a  „pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvényben” szöveg lép.
(3) A Hpt. 5. melléklet 1. pont d) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(1. Ez a törvény)
„d) a  rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről,
a  648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  2005/60/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv és a  2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. május 20-i európai
parlamenti és tanácsi (EU) 2015/849 irányelvnek,”
(való megfelelést szolgálja.)
92. § (1) A Bit. 244. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl az  életbiztosítási ágba tartozó tevékenység megkezdésére vonatkozó
engedély iránti kérelemhez – tárgyi feltételként – mellékelni kell a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által
elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény szerinti belső szabályzatot is.”
(2) A Bit. 247. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[Harmadik országbeli biztosító vagy viszontbiztosító fióktelepe esetén a tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély
iránti kérelemnek – a 244. § (1) és (4) bekezdésében foglaltak igazolásán túl – tartalmaznia kell:]
„c) – az  életbiztosítási ágba tartozó tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély iránti kérelemhez
kapcsolódóan – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény,
valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvény szerinti belső szabályzatot.”
(3) A Bit. 414. § (1) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(A többes ügynöki és az alkuszi engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:)
„f ) – az  életbiztosítási ágba tartozó szerződésekkel kapcsolatos tevékenység tekintetében – a  pénzmosás és
a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény, valamint az  Európai Unió és
az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény
szerinti belső szabályzatot.”
(4) Hatályát veszti a Bit. 244. § (1) bekezdés f ) pont ff) alpontja.
93. § A 69. § a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az  (1)  bekezdés h)  pontja szerint kiszabott pénzbírságot a  közléstől számított harminc napon belül kell
megfizetni. A  szolgáltató kérelmére a  felügyeletet ellátó szerv a  pénzfizetési kötelezettség teljesítésére halasztást,
illetve részletekben történő teljesítést (a  továbbiakban: fizetési kedvezmény) is megállapíthat. A  pénzbírság
megfizetésére kötelezett szolgáltató a határozat közlésétől számított öt napon belül benyújtott kérelmében kérheti
a  fizetési kedvezmény engedélyezését abban az  esetben, ha rajta kívül álló ok lehetetlenné teszi a  határidőre
való teljesítést, vagy az  számára aránytalan nehézséget jelentene. A  feltételek meglétét a  szolgáltatónak hitelt
érdemlően, dokumentumokkal alátámasztva igazolnia kell.”
94. § (1) A 26. § (6) bekezdésében és 66. § (3) bekezdésében a „közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény” szövegrészek
helyébe az „általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény” szöveg lép.
(2) A 71. § (1) bekezdésében a „jogerős” szövegrész helyébe a „véglegessé vált” szöveg lép.
95. § Hatályát veszti
a) a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007.  évi
CXXXVI. törvény,
b) a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007.  évi
CXXXVI.  törvény alapján elkészítendő belső szabályzat kötelező tartalmi elemeiről szóló 35/2007. (XII. 29.)
PM rendelet,
c) a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007.  évi
CXXXVI.  törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelményeket alkalmazó harmadik országokról
szóló 28/2008. (X. 10.) PM rendelet.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke