text:
16/2010. (V. 13.) SZMM rendelete a harmadik országbeli állampolgárok magyarországi foglalkoztatásának engedélyezéséről.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 7. § (5) bekezdésének a) és c) pontjában
foglalt felhatalmazás alapján, és a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. §-ának (2) bekezdésben megállapított
feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel, a külügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 166/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában megállapított feladatkörében eljáró külügyminiszterrel, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladatés hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának a) és i) pontjában megállapított feladatkörében eljáró nemzeti
fejlesztési és gazdasági miniszterrel, valamint az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának a) és d) pontjaiban megállapított feladatkörében eljáró oktatási és kulturális miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a magyar jog hatálya alá tartozó foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítő, valamint
a Magyar Köztársaság területén foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében munkát végző, Magyarországon
engedéllyel foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárra, továbbá az őt foglalkoztatóra.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki az Európai Gazdasági Térség (a továb biak ban: EGT) államban letelepedett munkáltató
által, szolgáltatásnyújtás keretében, kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében, magyarországi
foglalkoztatóhoz kiküldött Magyarországon munkát végző harmadik országbeli állampolgárra, továbbá az őt
foglalkoztatóra.
(3) E rendelet alkalmazásában:
1. bejelentett munkaerőigény: a foglalkoztatónál olyan tevékenység jövőbeni ellátására felmerült igény, amelyben
a munkavégzés foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében történik, és amelyet a foglalkoztató a munkaügyi
központ kirendeltségéhez bejelentett;
2. foglalkoztatásra irányuló jogviszony: minden olyan jogviszony, amelyben a jogviszony tárgya a harmadik országbeli állampolgár által a foglalkoztató részére ellenérték fejében végzett munka, ideértve azt is, ha a harmadik
országbeli állampolgár foglalkoztatására
a) meghatározott munka elvégzéséhez szükséges begyakorlottság megszerzését célzó képzés (betanító
képzés) során, vagy
b) a belföldi foglalkoztatóval kötött megállapodás teljesítése érdekében a külföldi munkáltatóval fennálló
jogviszonya alapján kerül sor;
3. foglalkoztató: az, aki részére a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatásra irányuló jogviszony alapján
munkát végez, vagy a külföldi munkáltatóval kötött megállapodást, és a megállapodás teljesítése érdekében
a harmadik országbeli állampolgárt foglalkoztatja, továbbá akivel kötött megállapodás teljesítése érdekében
végez a harmadik országbeli állampolgár a Magyar Köztársaság területén munkát, a 2. pontban meghatározott
betanító képzést folytatja;
4. harmadik országban honos vállalkozás: az EGT-megállapodásban részes államok területén kívüli székhellyel
rendelkező, vállalkozási tevékenységet folytató jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb
jogalany;
5. harmadik országbeli állampolgár: a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi II. törvény ben (a továb biak ban: Harmtv.) meghatározott harmadik országbeli állampolgár;
6. kiközvetíthető munkaerő: az a magyar állampolgár vagy a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továb biak ban: Flt.) 2. § (2) bekezdése alapján a magyar állampolgárral
azonos jogokkal, kötelezettségekkel rendelkező személy, akinek az Flt. 25. § (2) bekezdés b)–d) pontjában
felsorolt szempontokat figye lembe véve megfelel az a munkahely, ahol a foglalkoztató a harmadik országbeli
állampolgárt foglalkoztatni kívánja;
7. közeli hozzátartozó: a harmadik országbeli állampolgár házastársa, gyermeke, ideértve az örökbe fogadott,
a mostoha és a nevelt gyermekét is;
8. kulcsszemélyzet: a Magyarország területén alapított külföldi érdekeltségű vállalkozás által foglalkoztatott olyan
természetes személy, aki nem minősül a gazdasági társaságokról szóló törvény ben meghatározott vezető
tisztségviselőnek, és
a) irányítja vagy felügyeli a vállalkozás egészét, valamint egy vagy több olyan szervezeti egységét (ideértve
a munkáltatói jogkörök gyakorlását is), amely a vállalkozás tulajdonosa, legfőbb szerve vagy vezető
tisztségviselője közvetlen irányítása, felügyelete alatt áll, vagy
b) olyan munkára vagy szakmára rendelkezik képesítéssel, amely magas szintű vagy kivételes műszaki
ismereteket igényel, vagy egyébként olyan kivételes tudással rendelkezik, amely a szervezet szolgáltató
tevékenységéhez, kutatási felszereléséhez, technológiájához vagy igazgatásához szükséges, feltéve, hogy
az első munkavállalási engedély iránti kérelem benyújtásakor legalább egy éve a vállalkozás 4. pontban
meghatározott külföldi alapítójával munkaviszonyban, vagy egyéb olyan jogviszonyban áll, amelyre
tekintettel az adott ország jogszabályai szerint alkalmazásban állónak minősül;
9. külföldi érdekeltségű vállalkozás:
a) Magyarország területén alapított olyan gazdálkodó szervezet, amely többségi külföldi tulajdonban áll, vagy
amely felett külföldi állampolgár vagy külföldi vállalkozás többségi vagy közvetlen irányítást biztosító
befolyással rendelkezik,
b) a külföldi vállalkozás magyarországi fióktelepe, képviselete,
c) a külföldi állampolgár által, Magyarországon alapított – az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló
törvény hatálya alá tartozó – egyéni vállalkozás, egyéni cég;
10. külföldi munkáltató: a Magyar Köztársaság területén kívüli székhellyel rendelkező olyan foglalkoztató, aki
a harmadik országbeli állampolgárt munkaviszonyban vagy olyan jogviszonyban foglalkoztatja, amelyre tekintettel az adott ország jogszabályai szerint a harmadik országbeli állampolgár alkalmazásban állónak minősül,
11. országos átlagos személyi alapbér: a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenységnek a Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszerében megfelelő foglalkozás gyakorlása során elért személyi alapbér
– a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal által meghatározott – országos átlaga,
12. mezőgazdaság: a növénytermesztési, erdőgazdálkodási, állattenyésztési, és halászati ágazat.
2. § Harmadik országbeli állampolgár Magyarországon a következő engedély alapján foglalkoztatható:
a) egyéni engedély,
b) csoportos keretengedélyen alapuló egyéni engedély.
3. § (1) A Magyarországon egyidejűleg engedéllyel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesített, valamint foglalkoztatásra
irányuló jogviszony keretében munkát végző harmadik országbeli állampolgárok (a továb biak ban: egyidejűleg
engedéllyel foglalkoztatott harmadik országbeli állampolgárok) száma nem haladhatja meg a tárgyévet megelőző
évben bejelentett munkaerőigények havi átlagát. Ezen az adaton a hó elején meglévő, be nem töltött munkaerőigények és a hónap során bejelentett munkaerőigények számának ezerre kerekített összegét kell érteni.
(2) Az egyidejűleg engedéllyel foglalkoztatott harmadik országbeli állampolgárok számába be kell számítani
a foglalkoztatás kölcsönös cseréjéről szóló nemzetközi szerződések alapján kiadott engedély alapján foglalkoztatható
harmadik országbeli állampolgárok számát is.
(3) Az egyidejűleg engedéllyel foglalkoztatott harmadik országbeli állampolgárok legmagasabb számára vonatkozó
– az (1)–(2) bekezdés szerint kiszámított – létszámadatot tartalmazó közleményt a szociális és munkaügyi miniszter
a tárgyév február 1-jéig a Magyar Közlönyben teszi közzé.
2. Az egyéni engedélyre vonatkozó általános szabályok 4. § (1) Az egyéni engedélyt akkor kell kiadni, ha
a) a foglalkoztató a kérelem benyújtását megelőzően, a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékeny
ségre vonatkozóan érvényes munkaerőigénnyel rendelkezett, és
b) a munkaerőigény benyújtásától kezdődően nem közvetítettek ki részére kiközvetíthető munkaerőt, akit az Flt.
és végrehajtási rendeletei alapján álláskeresőként tartanak nyilván, és aki rendelkezik a jogszabályban előírt,
valamint a foglalkoztató munkaerőigényében megjelölt alkalmazási feltételekkel, és
c) a harmadik országbeli állampolgár megfelel a jogszabályban előírt, valamint a foglalkoztató munkaerőigényében
megjelölt alkalmazási feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazása szempontjából érvényes munkaerőigénynek azt a munkaerőigényt kell
tekinteni, amelyet a foglalkoztató a kérelem benyújtását megelőzően
a) legalább 15 nappal korábban, de hatvan napnál nem régebben nyújtott be, vagy
b) hatvan napnál régebben nyújtott be, de azt legalább hatvannaponként megújította, és a legutolsó megújítás
a kérelem benyújtását megelőzően hatvan napnál nem régebben történt.
(3) Ha a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatásának helye több különböző megye területén található,
az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott feltételnek – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a foglalkoztató székhelye szerinti megyében kell fennállnia. Ezen túlmenően az engedély kiadásának az is feltétele, hogy
a munkavégzéssel érintett többi megye területén ne álljon rendelkezésre olyan kiközvetíthető munkaerő, aki
a tevékenység ellátására rendelkezik a jogszabályban előírt, valamint a foglalkoztató munkaerőigényében megjelölt
alkalmazási feltételekkel.
(4) Ha a munkavégzés a munka természetéből adódóan több megye területére terjedhet ki, az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott feltételeknek a munkavégzés megkezdésének helye szerinti megye vonatkozásában kell
fennállnia.
5. § (1) Az egyéni engedélyben meg kell határozni, hogy az engedély alapján a harmadik országbeli állampolgár mely
foglalkoztatónál, melyik munkahelyen, milyen tevékenység, valamint FEOR-kóddal megjelölt munkakör keretében
és milyen időtartamban foglalkoztatható.
(2) Az egyéni engedély – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – legfeljebb két évre adható.
(3) A 10. § (1) bekezdés 15. pontjában meghatározott esetben az egyéni engedélyt a fogadási megállapodásban
meghatározott időtartamra kell kiadni, és az a fogadási megállapodás érvényességi időtartamának meghosszabbítása
esetén hosszabbítható meg. A meghosszabbításra az engedélyezés szabályait kell alkalmazni.
6. § (1) Az engedély iránti kérelmet el kell utasítani, ha
a) nem állnak fenn a 4. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feltételek,
b) az Flt. 7. § (5) bekezdés a)–b) pontjai szerint meghatározott kizáró ok áll fenn,
c) a foglalkoztató a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatását a kérelem benyújtásának időpontjától
számított százhúsz napon belül nem kívánja megkezdeni,
d) a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenység elvégzésére a jogszabály vagy a foglalkoztató által
előírt képzettséggel és alkalmazási feltételekkel rendelkező kiközvetíthető munkaerő áll rendelkezésre, és annak
foglalkoztatása a foglalkoztató érdekkörében fennálló okból hiúsul meg,
e) a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatására nem a kérelmet benyújtó foglalkoztatónál kerül sor,
f) foglalkoztatásra irányuló jogviszony – kivéve a 10. § (1) bekezdés 2. és 8. pontjában, valamint az 1. § (3) bekezdés
2. pont b) alpontjában foglaltakat – nem a kérelmet benyújtó foglalkoztató és a harmadik országbeli állampolgár
között jön létre,
g) a szolgáltatás kizárólagos tárgya a külföldi munkáltatóval kötött magánjogi szerződésben a harmadik országbeli
állampolgár munkaerejének tartós átengedése,
h) a harmadik országbeli állampolgár állandó lakóhelye szerinti ország ille té kes hatósága a magyar állampolgárok
adott országban történő munkavállalásának engedélyezését más országok állampolgáraira irányadó általános
feltételekhez képest indokolatlanul nehezebb feltételhez köti (viszonosság),
i) a foglalkoztató a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenységért az erre a tevékenységre
vonatkozó országos átlagos személyi alapbérnél lényegesen alacsonyabb személyi alapbért – ideértve illetményt,
díjazást – jelölt meg.
(2) Az (1) bekezdés d) pontjának alkalmazása szempontjából a foglalkoztató érdekkörében keletkezett oknak különösen
azt kell tekinteni, ha a foglalkoztató
a) a munkaerőigényében a munkakör betöltésére vagy a tevékenység ellátására nyilván valóan nem szükséges
alkalmazási feltételt jelölt meg, vagy
b) a feltételeknek megfelelő kiközvetíthető munkaerő foglalkoztatásától elzárkózott, vagy
c) a kérelem benyújtását megelőzően érvényes munkaerőigénnyel rendelkezett, de közvetítést nem kért.
(3) Az (1) bekezdés h) pontjában meghatározott körülmény fennállásáról a munkaügyi központokat a szociális és
munkaügyi miniszter tájékoztatja.
(4) Az (1) bekezdés i) pontjában meghatározott feltétel szempontjából a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó
tevékenységért megjelölt személyi alapbér – ideértve illetmény, díjazás – az erre a tevékenységre vonatkozó országos
személyi alapbérnél akkor minősül lényegesen alacsonyabbnak, ha nem haladja meg annak nyolcvan százalékát.
7. § (1) A kérelem a 6. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően akkor is elutasítható, ha a harmadik országbeli állampolgár
foglalkoztatása egyéb foglalkoztatási szempont mérlegelése alapján nem indokolt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott foglalkoztatási szempont lehet különösen, ha
a) a foglalkoztatóval szemben a kérelem benyújtását megelőző egy éven belül jogerősen munkaügyi vagy munka
védelmi bírságot szabtak ki,
b) a foglalkoztatót a kérelem benyújtását megelőző három éven belül harmadik országbeli állampolgár engedély
nélküli foglalkoztatása miatt a munkaügyi ellenőrzésről szóló törvény ben meghatározott, a Munkaerőpiaci
Alapba történő befizetésre kötelezték, és fizetési kötelezettségének nem tett eleget,
c) a kérelem benyújtásának időpontjában a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenységre vonatkozóan a regionális munkaügyi központ (a továb biak ban: munkaügyi központ) által támogatott olyan képzés van
folyamatban, amely a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatásának tervezett megkezdését megelőzően
befejeződik,
d) a foglalkoztatónál a foglalkoztatási feltételek nyilván valóan nem biztosítottak,
e) a foglalkoztatónál a kérelem benyújtásának időpontjában a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó
tevékenységet is érintő sztrájk van folyamatban,
f) a foglalkoztató a kérelem benyújtását megelőző egy évben csoportos létszámcsökkentést hajtott végre.
3. A mezőgazdasági szezonális munkavállalási engedély 8. § (1) A mezőgazdaságban történő szezonális foglalkoztatás (a továb biak ban: szezonális foglalkoztatás) engedélyezésére
a 4–7. §-ban foglaltakat az e §-ban és a 9. §-ban szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni. A Foglalkoztatási és Szociális
Hivatal a munkaügyi központok bejelentése alapján a kiadott mezőgazdasági szezonális munkavállalási engedélyekről nyilvántartást vezet.
(2) A szezonális foglalkoztatás 12 hónapon belül legfeljebb 150 napra engedélyezhető, az engedély meghosszabbításának helye nincs. A 12 hónapos időtartamot a munkavállaló szezonális foglalkoztatására kiadott első engedélyben
megjelölt legkorábbi munkavégzés kezdő napjától kell számítani. Egy engedélyben a foglalkoztatás időtartama több
részletben is meghatározható. A kérelmet az 5. melléklet szerinti formanyomtatványon kell benyújtani.
(3) Az engedélyt a munkaerőpiaci helyzet vizsgálata alapján kell kiadni.
(4) Az engedély kiadása során nem kell vizsgálni a 4. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltakat.
(5) Az e § szerinti foglalkoztatás esetén a 10. § 17. pontja nem alkalmazható.
9. § (1) A 6. §-ban foglaltaktól eltérően a kérelmet akkor kell elutasítani, ha
a) a harmadik országbeli állampolgár a 150 nap időkeretet kimerítette,
b) a foglalkoztató nem rendelkezett a 4. § (2) bekezdésében meghatározott érvényes munkaerőigénnyel, vagy
az érvényes munkaerőigénye alapján közvetítettek ki részére a 4. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
munkaerőt, de annak foglalkoztatása a foglalkoztató érdekkörében felmerült okból hiúsult meg,
c) az Flt. 7. § (5) bekezdés a)–b) pontjai szerint meghatározott kizáró ok áll fenn,
d) a foglalkoztató a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatását a kérelem benyújtásának időpontjától
számított 120 napon belül nem kívánja megkezdeni,
e) a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatására nem a kérelmet benyújtó foglalkoztatónál kerül sor, vagy
a foglalkoztatásra irányuló jogviszony nem a kérelmet benyújtó foglalkoztató és a harmadik országbeli állampolgár között jön létre.
(2) A kérelem akkor utasítható el, ha
a) a foglalkoztatóval szemben a kérelem benyújtását megelőző egy éven belül jogerősen munkaügyi vagy
munkavédelmi bírságot szabtak ki, vagy harmadik országbeli állampolgár engedélynélküli foglalkoztatása miatt
a munkaügyi ellenőrzésről szóló törvény ben meghatározott, a Munkaerőpiaci Alapba történő befizetésre
kötelezték, és fizetési kötelezettségének nem tett eleget,
b) a foglalkoztatónál a foglalkoztatás feltételei nyilván valóan nem biztosítottak,
c) a foglalkoztató a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenységért az erre a tevékenységre
vonatkozó országos átlagos személyi alapbérnél lényegesen alacsonyabb személyi alapbért – ideértve illetményt,
díjazást – jelöl meg.
(3) A szezonális foglalkoztatás munkaerő-kölcsönzés keretében is engedélyezhető.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a kérelmet el kell utasítani az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti esetben,
továbbá ha a munkaerő-kölcsönző nem szerepel a munkaügyi központ nyilvántartásában. Az (1) bekezdés b) és
d) pontja alkalmazásában foglalkoztatón a kölcsönbeadót kell érteni.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a kérelem elutasítható, ha
a) a kölcsönbeadóval szemben a kérelem benyújtását megelőző egy éven belül jogerősen munkaügyi bírságot
szabtak ki, vagy harmadik országbeli állampolgár engedély nélküli foglalkoztatása miatt a munkaügyi ellenőrzésről szóló törvény ben meghatározott, a Munkaerőpiaci Alapba történő befizetésre kötelezték, és fizetési
kötelezettségének nem tett eleget, vagy
b) a kölcsönbeadó a harmadik országbeli állampolgár által ellátandó tevékenységért az erre a tevékenységre
vonatkozó országos átlagos személyi alapbérnél lényegesen alacsonyabb személyi alapbért – ideértve illetményt,
díjazást – jelöl meg.
4. Egyéni engedély a munkaerőpiaci helyzet vizsgálata nélkül
10. § (1) Az engedélyt a 4. § (1)–(4) bekezdéseiben, valamint a 6. § (1) bekezdés 1. és 4. pontjában meghatározott szempontok
vizsgálata nélkül kell kiadni
1. nemzetközi szerződésben meghatározott kereteken belül,
2. harmadik országbeli állampolgárnak kulcsszemélyzetként történő munkavégzéséhez,
3. naptári évenként a többségi külföldi tulajdonban lévő gazdasági társaság által a megelőző év december 31-ei
munkajogi állományi létszám öt százalékát meg nem haladó létszámú harmadik országbeli állampolgár
munkavégzéséhez,
4. a külföldi állam diplomáciai vagy konzuli képviseletének személyzete közeli hozzátartozója magyarországi foglalkoztatásához, az államok között fennálló viszonosság hiányában,
5. felsőfokú oktatási intézmények, tudományos kutatóintézetek, valamint közművelődési intézmények által meghívott, nemzetközileg elismert harmadik országbeli állampolgárnak a naptári évenként tíz munkanapot
meghaladó oktatási, tudományos vagy művészeti munkavégzéséhez,
6. legalább nyolc éve Magyarországon foglalkoztatott harmadik országbeli állampolgárral legalább öt éve
Magyarországon együtt élő közeli hozzátartozó munkavégzéséhez,
7. a) menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, valamint a bevándorolt vagy letelepedett
jogállású személy vele legalább egy éve Magyarországon együtt élő házastársának munkavégzéséhez,
b) menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, valamint a bevándorolt vagy letelepedett
jogállású személy, valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy özvegyének
munkavégzéséhez, aki az elhunyt házastárssal annak halála előtt Magyarországon legalább egy évig együtt
élt,
8. harmadik országban honos vállalkozással kötött magánjogi szerződés alapján történő – alkalmanként harminc
napos időtartamon belül a tizenöt munkanapot meghaladó – üzembe helyezési, szavatossági, szervizelési és
jótállási tevékenység elvégzéséhez,
9. az olyan harmadik országbeli állampolgár munkavégzéséhez, akinek a magyarországi foglalkoztatásához
a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal az idegenrendészeti jogszabályok szerint hozzájárult,
10. annak a befogadottnak, a befogadó állomáson kívüli munkavégzéséhez, akinek a magyarországi foglalkoztatását
a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal humanitárius szempontból támogatja,
11. nemzetközi szervezet, külföldi állam diplomáciai, konzuli képviselete vagy egyéb szerve vagy személyzete által
foglalkoztatni kívánt, e szervek személyi állományába nem tartozó, a küldő állam delegált tagjának nem minősülő
harmadik országbeli állampolgár munkavégzéséhez,
12. a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által, a mozgóképről szóló törvény alapján nyilvántartásba vett filmgyártó
vállalkozás által alkalmazni kívánt harmadik országbeli állampolgár munkavégzéséhez,
13. ha a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatására meghatározott munka elvégzéséhez szükséges begyakorlottság megszerzését célzó képzés (betanító képzés) során kerül sor, és annak időtartama naptári évenként
nem haladja meg a három hónapot,
14. az Észak-Atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló 1951. június 19-én Londonban
kelt Megállapodás (a továb biak ban: NATO-SOFA Megállapodás) részes államainak a NATO-SOFA Megállapodás
I. Cikk a) és b) pontjában meghatározott és a Magyar Köztársaság területén szolgálati célból tartózkodó fegyveres
ereje és polgári állománya tagjai közeli hozzátartozóinak munkavégzéséhez a szolgálati célú tartózkodás idejére
a részes államok közt fennálló viszonosság hiányában,
15. a kutatónak olyan magyarországi oktatási tevékenységéhez, amelyet a harmadik országbeli állampolgár kutatókat fogadó kutatószervezetek akkreditációjáról, valamint a fogadási megállapodásról szóló kormányrendelet
szerinti, akkreditált kutató szervezettel kötött fogadási megállapodásban meghatározott kutatási tevékenysége
mellett végez,
16. ha a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatására – a 8. § és a 17. pont szerinti foglalkoztatás kivételével –
az engedély érvényességi időtartamának lejártát köve tően ugyanannál a foglalkoztatónál, ugyanabban a munkakörben kerül sor, és a foglalkoztató az engedély iránti kérelmét a 18. § (2) bekezdésében foglaltak szerint
nyújtja be,
17. harmadik országbeli állampolgár mezőgazdaságban történő olyan munkavégzéséhez, amely az előállított áru
vagy a nyújtott szolgáltatás természete miatt – a munkaszervezés körülményeitől függetlenül – évszakhoz, az év
adott valamely időszakához vagy időpontjához kötődik, és annak időtartama naptári évenként nem haladja meg
a hatvan napot.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazásának feltétele, hogy a harmadik országbeli állampolgár a jogszabályban előírt alkalmazási feltételekkel, továbbá a tevékenység ellátásához szükséges egészségügyi
alkalmassággal rendelkezzen.
(3) Az (1) bekezdés 1. és 2. pontjában meghatározott esetekben a 7. §-ban foglalt szempontokat sem kell vizsgálni.
(4) Az (1) bekezdés 3. pontja alkalmazása szempontjából, a megelőző év december 31-ei munkajogi állományi létszám
5 százalékának kiszámításánál minden olyan harmadik országbeli állampolgárt figye lembe kell venni, akinek
foglalkoztatására engedély alapján kerül sor.
(5) Az (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott viszonosság fennállásnak tekintetében a külügyminiszter nyilatkozata
az irányadó.
5. Családegyesítő személy családtagjának munkavállalási engedélye 11. § (1) Családi együttélés biztosítása céljából kiadott, érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkező családtag (a továb biak ban: családtag) magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére e rendelet szabályait a jelen § és a 12. §-ban
foglaltak figye lembe véte lével kell alkalmazni.
(2) E § és a 12. § alkalmazásában
a) családtag: a Harmtv. 2. §-ának d) pontjában meghatározott személy,
b) családegyesítő személy: a Harmtv. 19. §-ának (1) bekezdésében meghatározott családegyesítő.
(3) A családtag jogszerű magyarországi tartózkodásának megkezdésétől számított egy éven belül a családtag magyarországi foglalkoztatásának engedélyezése iránt benyújtott kérelmek elbírálásakor e rendelet általános szabályai
szerint kell eljárni.
(4) A legalább egy éve jogszerűen Magyarország területén tartózkodó családtag magyarországi foglalkoztatásának
engedélyezésére a családegyesítő személyre irányadó, e rendeletben meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(5) A 5. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a családtag egyéni engedélye a családi együttélés biztosítása céljából
kiadott tartózkodási engedély érvényességi idejére, de legfeljebb két évre adható. A családtag egyéni engedélye
meghosszabbítható a családi együttélés biztosítása céljából kiadott tartózkodási engedély érvényességi idejéig,
meghosszabbított érvényességi idejéig.
(6) A 6. § (1) bekezdésében felsoroltakon túl a családtag engedély iránti kérelmét akkor is el kell utasítani, ha a családi
együttélés biztosítása céljából kiadott tartózkodási engedély érvényességi ideje lejárt vagy az engedélyt visszavonták.
12. § (1) A családtag engedély iránti kérelméhez – a 19. § (1) bekezdésében felsoroltakon túl – csatolni kell a családi együttélés
biztosítása céljából kiadott tartózkodási engedélyének hiteles másolatát.
(2) A családtag magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére a 8–9. §, és a 13–14. § rendelkezései nem
alkalmazhatók.
(3) Ha a családtag magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére e rendelet az e §-ban foglaltaknál kedvezőbb
szabályokat állapít meg, akkor a családtag magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére e kedvezőbb
szabályokat kell alkalmazni.
6. A csoportos keretengedély 13. § (1) Csoportos keretengedély (a továb biak ban: keretengedély) iránti kérelem nyújtható be, ha a foglalkoztató által
harmadik országban honos vállalkozással kötött magánjogi szerződés teljesítése érdekében több harmadik országbeli
állampolgár foglalkoztatása szükséges.
(2) A keretengedély iránti kérelem a magánjogi szerződés megkötése előtt is benyújtható.
(3) A keretengedély a magánjogi szerződés teljesítésének időtartamára adható.
(4) A keretengedélyben meg kell határozni a foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárok állampolgárságát,
továbbá tevékenység, képzettség szerint a foglalkoztatható személyek számát.
(5) Kizárólag a keretengedély alapján a harmadik országbeli állampolgár nem foglalkoztatható.
(6) A keretengedélyre irányuló kérelemre és annak elbírálására a 4. § (1) bekezdés a)–b) pontjában, valamint a 5–7. §-ban
foglaltakat meg fele lően alkalmazni kell. A keretengedély kiadásának további feltétele, hogy az (1) bekezdésben
meghatározott magánjogi szerződést kötő harmadik országban honos vállalkozás és a harmadik országbeli
állampolgár személyes joga azonos legyen.
14. § (1) Csoportos keretengedély iránti kérelem nyújtható be, ha több harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatása olyan
magánjogi szerződés teljesítése érdekében szükséges, amelyben a külföldi vállalkozás
a) megbízza a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által – a mozgóképről szóló törvény 2004. évi II. törvény (a továb
biak ban: Mktv.) szerint – nyilvántartásba vett, belföldi székhellyel rendelkező, filmgyártási tevékenységet folytató
jogi személyt vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságot (a továb biak ban: a magyar
filmgyártó vállalkozás) filmalkotás magyarországi gyártásának elvégzésével, vagy
b) a magyar filmgyártó vállalkozással koprodukciós filmalkotás gyártásában állapodik meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretengedélyre, valamint az az alapján kiadott egyéni engedélyre a csoportos
keretengedélyre, valamint a csoportos keretengedélyen alapuló egyéni engedélyre vonatkozó általános szabályokat
kell alkalmazni a (3)–(5) bekezdésben, valamint a 16. §-ban foglaltak figye lembe véte lével.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott keretengedély iránti kérelemben meg kell jelölni a magánjogi szerződés teljesítésének időtartamát, a foglalkoztatni kívánt harmadik országbeli állampolgárok állampolgárságát, továbbá
tevékenység, képzettség szerint a foglalkoztatni kívánt személyek számát. A 13. § (6) bekezdésében foglaltaktól
eltérően a keretengedély kiadásának nem feltétele, hogy a külföldi vállalkozás és az alkalmazni kívánt harmadik
országbeli állampolgár személyes joga azonos legyen.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott keretengedély iránti kérelemhez csatolni kell a magánjogi szerződést, továbbá
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal igazolását arról, hogy az Mktv. 2. §-ának 23. pontjában megjelölt, megrendelésre
készülő filmalkotás, vagy az Mktv. 2. § 24. pontjában megjelölt, nem megrendelésre készülő filmalkotás nyilvántartásba vétele iránti kérelmet a magyar filmgyártó vállalkozás a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalhoz benyújtotta.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott keretengedély a magánjogi szerződés teljesítésének időtartamára adható.
A keretengedély iránti kérelemre és annak elbírálására a 4. § (1) bekezdés a)–b) pontjában, a 6. § (1) bekezdés
a) pontjában, d) pontjában, valamint i) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni.
7. Keretengedélyen alapuló egyéni engedély 15. § (1) A keretengedély alapján a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatásához egyéni engedély szükséges.
(2) A keretengedély alapján benyújtott kérelem esetében a 4. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel
fennállását, valamint a magánjogi szerződés megkötését (meglétét), továbbá annak tartalmát kell vizsgálni.
(3) A keretengedély érvényességének ideje alatt az abban megjelölt tevékenység, képzettség és létszám szerinti
engedélyeket a keretengedély érvényességének időpontjáig ki kell adni.
16. § A 15. § (1) bekezdésében meghatározott keretengedélyen alapuló egyéni engedély iránti kérelemhez csatolni kell
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnak a magánjogi szerződés tárgyát képező filmalkotás nyilvántartásba vételéről
 szóló határozatát. Az engedély kiadásakor nem kell vizsgálni a 4. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel
fennállását, és a kérelemhez a képzettséget, végzettséget tanúsító okiratok másolatait, a harmadik országbeli
állampolgár munkaköri egészségügyi alkalmasságáról szóló orvosi igazolást nem kell csatolni.
8. Eljárási szabályok 17. § (1) A munkaerőigényt a munkaügyi központnak annál a kirendeltségénél (a továb biak ban: kirendeltség) kell bejelenteni,
valamint az engedély iránti kérelmet annál a munkaügyi központnál (továb biak ban: munkaügyi központ) kell
benyújtani, amelynek területén a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatása történik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha
a) a munka természetéből adódóan a munkavégzés több megye vagy kirendeltség területére terjedhet ki,
a munkavégzés megkezdésének helye szerinti munkaügyi központ, valamint kirendeltség,
b) a harmadik országbeli állampolgárt a foglalkoztató több – különböző megye vagy kirendeltség területén lévő –
telephelyén kívánja foglalkoztatni, a foglalkoztató székhelye szerinti munkaügyi központ, valamint kirendeltség
jár el.
18. § (1) Az engedély iránti kérelmet a foglalkoztató nyújtja be.
(2) Ha a foglalkoztató az engedély iránti kérelmét a 10. § (1) bekezdés 16. pontja alapján nyújtja be, ez abban az esetben
a munkaerőpiaci helyzet vizsgálata nélkül bírálandó el, ha a kérelmét legkésőbb az engedély lejártát megelőző tízedik
munkanapon benyújtja. E határidő elmulasztása esetén a foglalkoztató kérelme az engedély meghosszabbítása iránti
kérelemként bírálandó el.
(3) A kérelmet az 1–6. melléklet szerinti formanyomtatványon kell benyújtani.
19. § (1) A kérelemhez – a keretengedély, valamint az engedély meghosszabbítása iránti kérelem kivételével – csatolni kell:
a) a harmadik országbeli állampolgárnak a tevékenység ellátásához szükséges szakképzettségét igazoló okirat
hiteles másolatát,
b) a harmadik országbeli állampolgár munkaköri egészségügyi alkalmasságáról szóló orvosi igazolást, annak hiteles
másolatát, továbbá
c) a 10. §-ban meghatározott esetben a jogosultság feltételeinek fennállását igazoló adatokat, valamint okiratokat,
így a 10. § (1) bekezdés 14. pontjában meghatározott esetben a honvédelmi miniszter által a szolgálati jogviszony
és a szolgálati célú tartózkodás tanúsítása céljából kiadott igazolást, valamint a hozzátartozói minőséget igazoló
okirat hiteles másolatát.
(2) Ha a szakképzettség vagy végzettség megfelelősége tekintetében kétség merül fel, a munkaügyi központ a diploma –
ideértve egyéb bizonyítványt is – honosítására vagy elismerésére hatáskörrel rendelkező szervet megkeresi, annak
igazolása érdekében, hogy a diploma honosításához vagy elismeréséhez szükséges feltételek fennállnak-e.
(3) A szezonális foglalkoztatás engedélyezése iránti kérelemhez nem kell csatolni az (1) bekezdés b) pontja szerinti
igazolást.
(4) A munkaügyi központ az engedély iránti kérelem elbírálása érdekében adatszolgáltatási kérelemmel fordul – az
a) pont szerinti esetben a munkavállaló elő ze tes írásbeli hozzájárulása alapján – a szükséges adatokról nyilvántartást
vezető hatósághoz, ha foglalkoztató nem csatolja
a) a 12. § (1) bekezdése szerinti engedély másolatát,
b) a 14. § (4) bekezdése szerinti igazolást.
20. § (1) Az e rendelet szerinti közigazgatási hatósági eljárásban – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az ügyintézési határidő
tíz munkanap.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő a kulcsszemélyzet foglalkoztatásának engedélyezésére irányuló kérelem
esetében 2 munkanap.
(3) A munkaügyi központ a csoportos keretengedély megadásáról szóló határozatot közli a Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatallal.
21. § (1) A foglalkoztató köteles bejelenteni öt napon belül az ille té kes munkaügyi központhoz
a) a munkavállalási engedélyhez kötött foglalkoztatás meghiúsulását,
b) az engedélyben meghatározott foglalkoztatás megszűnését, valamint
c) ha az engedélyben meghatározott foglalkoztatás engedélymentessé válik, kivéve, ha az ille té kes munkaügyi
központnak hivatalból tudomása van a foglalkoztatás engedélymentessé válásáról.
(2) A foglalkoztató – az (1) bekezdés szerinti – bejelentésének az engedély számát, valamint az (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott esetben az engedélymentességet megalapozó okot kell tartalmaznia.
(3) A foglalkoztató az engedélyt köteles a foglalkoztatás időtartama alatt, valamint annak megszűnését köve tően három
évig megőrizni, és a hatósági ellenőrzést végző szervnek felmutatni.
(4) A munkaügyi központ az engedélyt visszavonja, ha a harmadik országbeli állampolgár
a) foglalkoztatása meghiúsul vagy megszűnik a foglalkoztatónál,
b) foglalkoztatására az engedélyben foglaltaktól eltérő munkahelyen vagy munkakörben kerül sor,
c) foglalkoztatása engedélymentessé vált,
d) tartózkodási engedélyének érvényességi ideje lejárt vagy tartózkodási engedélyét jogerősen visszavonták, és
erről a munkaügyi központ tudomást szerez.
(5) Engedély nélkül történő foglalkoztatásnak kell tekinteni azt is, ha a harmadik országbeli állampolgár tevékenységét
nem az engedélyben megjelölt foglalkoztatónál végzi, vagy a foglalkoztató a harmadik országbeli állampolgárt nem
az engedélyben megjelölt munkahelyen vagy munkakörben foglalkoztatja.
22. § (1) A 10. § (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott engedély alapján történő foglalkoztatásra a 21. §-ban foglaltakat
a (2)–(4) bekezdésben foglaltak figye lembe véte lével kell alkalmazni.
(2) Az Flt. 36/A. §-ában foglaltakat a 10. § (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott engedély alapján történő foglalkoztatásra a (3) bekezdésben foglaltak figye lembe véte lével kell alkalmazni.
(3) Az olyan, a 10. § (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott engedély alapján foglalkoztatott személyek esetében,
akikre az Flt. 36/A. §-a nem vonatkozik, a foglalkoztató a foglalkoztatás időtartamáról, annak kezdő és befejező
időpontjának megjelölésével igazolást állít ki, amelyet a foglalkoztatás megszűnésekor ad ki a részére.
(4) A foglalkoztató a (2)–(3) bekezdésben meghatározott igazolások egy példányát a foglalkoztatás megszűnését követő
öt napon belül megküldi a munkavállalást engedélyező munkaügyi központnak.
9. Záró rendelkezések 23. § E rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
24. § (1) E rendelet szabályait a hatálybelépését köve tően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
(2) A 7. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazása szempontjából figye lembe kell venni azt is, ha a foglalkoztatót 2009.
december 31-éig külföldi engedélynélküli foglalkoztatása miatt a munkaügyi ellenőrzésről szóló törvény ben
meghatározott, a Munkaerőpiaci Alapba történő befizetésre kötelezték.
25. § E rendelet
a) a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-ei 2003/86/EK tanácsi irányelv 2. és 14. cikkének, valamint
b) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából
való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-ei 2005/71/EK tanácsi irányelvnek
 való megfelelést szolgálja.
26. § (1) Hatályát veszti
a) a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezéséről szóló 8/1999. (XI. 10.) SzCsM rendelet,
b) a munkaerőpiaci szolgáltatásokról, valamint az azokhoz kapcsolódóan nyújtható támogatásokról szóló 30/2000.
(IX. 15.) GM rendelet30. § (1) bekezdésében az „, ezzel egyidejűleg a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának
engedélyezéséről szóló 8/1999. (XI. 10.) SzCsM rendelet 7. §-a (1) bekezdésében j) pontja hatályát veszti”
szövegrész,
c) a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezéséről szóló 8/1999. (XI. 10.) SzCsM rendelet
módosításáról szóló 25/2007. (VI. 28.) SZMM rendelet.
(2) A 24. § (2) bekezdése 2012. december 31-én hatályát veszti.
(3) Ez a § 2013. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1037/2014. (II. 6.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/C/13-0007 azonosító számú („A hulladékkezelés eszközparkjának és informatikai rendszerének fejlesztése Pécsett” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.1.1/C/13-0007 azonosító számú, „A hulladékkezelés eszközparkjának
és informatikai rendszerének fejlesztése Pécsett” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  nemzeti fejlesztési miniszter
általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
176/2010. (VI. 1.) KE határozata diplomáciai kapcsolatok létesítéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére nagyköveti szintű
diplomáciai kapcsolatok létesítését elhatározom a Bhutáni Királysággal.
Budapest, 2010. május 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1457/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4.22. pontja alapján a következőket
határozza el: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) megszüntetését arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítása,
feladatának további ellátása központi költségvetési szerv, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet által
hatékonyabban megvalósítható. 2. A Kormány felhívja a) a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál az
Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő
kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója; c) a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon a megszűnt Alapítvány azon feladatainak további ellátásáról,
amelyek a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény alapján nem tartoznak a Magyar Művészeti
Akadémia feladatkörébe. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. augusztus 31. 3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére, és ezen kijelölt személyek tevékenységéhez szükséges tárgyi
feltételek biztosítására. A vagyonelszámoló eljárása során a Magyar Művészeti Akadémia érdekeire, és a Pesti Vigadó
épületének megóvására, közcélú használhatóságára tekintettel jár el. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. január 15. 4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az Alapítvány vagyonának számbavételéről, és
– legfeljebb az Alapítvány vagyona értékének erejéig – hitelezőinek kielégítéséről. A megszűnt Alapítvány jogutódja
a gazdasági társasági üzletrészek tekintetében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. Az Alapítvány fennmaradó
vagyonát a Kormány az alapítványi célhoz hasonló célra, a Magyar Művészeti Akadémia támogatására fordítja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. augusztus 31.
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy amennyiben a vagyonelszámolás során a védendő
közérdekre tekintettel költségvetési forrás bevonása válik szükségessé, erről készítsen döntési javaslatot a Kormány
számára. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. augusztus 31.
6. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági nyilvántartásból való törlését követően azonnal
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
187/2017. (VII. 5.) Korm. rendelete a 2. számú, Budapest–Esztergom vasútvonal Dorog kül- és belterületi szakasza nyomvonalának megállapításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A 2. számú, Budapest–Esztergom vasútvonal Dorog kül- és belterületi szakasza nyomvonalát meghatározó tengelyét
az  egymástól legfeljebb 100 méteres távolságban lévő tengelypontok ábrázolásával az  1. és 2.  melléklet szerinti,
M = 1:1000 léptékű áttekintő térkép tartalmazza.
(2) Az 1. és 2. melléklet szerinti tengelypontok Egységes Országos Vetületi Rendszer (a továbbiakban: EOV) koordinátáit,
valamint WGS84 földrajzi (GPS) (a  továbbiakban: WGS84) koordinátáit a  3.  melléklet határozza meg azzal, hogy
az  1. és a  2., valamint a  3. és a  4.  melléklet közötti, vagy az  EOV és a  WGS84 koordináták közötti eltérés esetén
a tengelypontok EOV koordinátái tekintendők irányadónak.
(3) A  2. számú, Budapest–Esztergom vasútvonal Dorog kül- és belterületi szakasza nyomvonala a  tengelypontokban
a vasút tengelyére merőlegesen, a 2. §-ban meghatározott távolságban felvett pontok, és a végpontoktól számított,
a 2. §-ban meghatározott távolsággal egyező sugarú félkör által meghatározott terület az 1. és 2. melléklet szerint.
(4) Az  e  rendelettel megállapított nyomvonallal érintett ingatlanok helyrajzi számait a  4.  melléklet tartalmazza.
A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvényben foglalt, az  ingatlanokat érintő tilalmakat és korlátozásokat
a  4.  melléklet szerinti ingatlanok 1. és 2.  melléklet szerinti térképen jelölt nyomvonallal érintett területsávja
tekintetében kell alkalmazni.
(5) Ha a 4. mellékletben szereplő ingatlanok helyrajzi száma e rendelet hatálybalépését követően változik meg, akkor
a (4) bekezdésben foglaltakat valamennyi olyan új helyrajzi számmal rendelkező ingatlanra alkalmazni kell, amelyet
az 1. és 2. melléklet szerinti térképen jelölt nyomvonallal érintett területsáv érint.
2. § A nyomvonal határát meghatározó pontok tengelypontoktól mért távolsága alszakaszonként a  10001 ponttól
a 10091 pontig 25 méter.
3. § A megállapított nyomvonallal érintett területsáv védettségének időtartama e rendelet hatálybalépésétől számított
két év.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2009. (IX. 3.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 6/2009. (I. 9.) OVB határozatát, a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továb biak ban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jelen népszavazást követő év január 1-jétől Magyarországon teljes egészében a kormány
finanszírozza a közüzemi távhőszolgáltatással fűtött, 1994 előtt épült lakások egyedi hőfogyasztás-mérésének
kialakítását?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 6/2009. (I. 9.) OVB határozatával megtagadta.
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy a kérdésben az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének a) pontja alapján nem lehet
országos népszavazást tartani, mivel „a kérdés közvetlenül a központi költségvetés kiadási oldalát érinti, amely
alkotmányosan tiltott tárgykört tartalmaz”.
A kezdeményező a törvényes határidőn belül kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVB határozatával
szemben. Álláspontja szerint „az OVB értékelése következetlen és nem helytálló”. Indokolásában előadja, hogy
a kérdés megfogalmazásánál a ,,2008-ban vizítdíj, kórházi napidíj és tandíj” tárgyában tartott országos ügydöntő
népszavazás kérdéseit vette alapul. Ezért szerepeltette a ,,népszavazást követő év január 1-jétől” kitételt, ami arra utal,
hogy a kérdés nem érinti a már elfogadott éves költségvetést.
Ezért indítványozó kérte az Alkotmánybíróságtól az OVB határozatának megsemmisítését és a testület új eljárás
lefolytatására kötelezését.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, (a továb biak ban: Ve.) az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény, (a továb biak ban: Nsztv.) alábbi
rendelkezései alapján vizsgálta meg:
Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. §
(…)
(5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
a) a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint
a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények tartalmáról,
(…)”
A Ve. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróság az OVB 6/2009. (I. 9.) OVB határozatát az Alkotmánybíróság jelen határozatában foglaltak szerint
helybenhagyta.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek
megfelelő kifogás alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az
alkalmazandó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
A határidőben benyújtott kifogás – tartalmát tekintve – megfelel a törvényi feltételeknek, ezért az Alkotmánybíróság
a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a népszavazásra bocsátandó kérdés megfelel-e az Alkotmány 28/B. §
(1) bekezdésében foglalt feltételnek. Eszerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
A jelen esetben a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés célja a Kormány kötelezése. Az Alkotmánybíróság több
határozatában rögzítette, hogy a népszavazás tárgyának az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdés értelmében az
Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésnek kell lennie, ezért nem fogadható el, ha a kérdésben más állami szerv van
címzettként megjelölve. Ebben az esetben ugyanis a feltenni szándékozott kérdés vagy nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe, s akkor arról eleve nem lehet népszavazást tartani, vagy ha igen, akkor a kérdésben megjelölt szerv csak
akkor tehet eleget a kérdésben foglalt kötelezettségének, ha az Országgyűlés módosítja az arra irányadó hatályos
jogszabályokat s felhatalmazza az érintett szervet. Ez utóbbi esetben pedig a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének részét képező választópolgári egyértelműség
kritériumának, mivel a kérdésből nem derül ki, hogy eredményes népszavazás esetén szükség lenne-e az Országgyűlés
cselekvésére. [65/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 599, 602.; 66/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 604, 607.]
Így jelen esetben nem kellett vizsgálnia az Alkotmánybíróságnak, hogy hitelesíthető lenne-e a kérdés, ha az
Országgyűlés hatáskörébe tartozna. Megjegyzi ugyanakkor az Alkotmánybíróság, hogy a jelen esetben is irányadónak
tartja ugyanezen indítványozó nagyban hasonló népszavazási kérdésével kapcsolatban, a 69/2009. (III. 27.) OVB
határozattal szemben benyújtott kifogás tárgyában elfogadott 263/H/2009. ügyszám alatti határozatában foglaltakat.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB 69/2009. (II. 23.) OVB határozatát, a jelen határozatában foglalt indokok
alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1090/2012. (IV. 2.) Korm. határozata a magyar szellemi teljesítményeket bemutató kiállítási központ létrehozásával és a Rubik kockát bemutató nemzetközi vándorkiállítással kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány 1. kifejezi azon szándékát, hogy a „Rubik kocka” motívumra alapozva új építményként a kiemelkedő magyar szellemi
teljesítményeket bemutató kiállítási központ létesüljön Budapesten, és ennek érdekében felhívja az egyes kiemelt
jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a feladatkörrel rendelkező miniszterek
bevonásával vizsgálja meg a kiállítási központ lehetséges megvalósítását, és a vizsgálat eredményéhez képest
készítsen előterjesztést vagy jelentést a Kormány számára; Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
a feladatkörrel rendelkező miniszterek bevonásával Határidő: 2012. június 30.
2. egyetért azzal, hogy a Kormány nevében a miniszterelnök az 1. pontban foglaltakkal kapcsolatban Rubik Ernővel
szándéknyilatkozatot írjon alá és azt a Miniszterelnökség nyilvánosságra hozza;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: 2012. április 15.
3. egyetért azzal, hogy a Rubik kocka megszületésének 40. évfordulójára összeállítandó, tekintélyes tudományos és
kulturális intézmények által gondozott és megvalósítani tervezett, a Rubik kocka gondolati tartalmának
sokszínűségét, valamint tudományos és kulturális motívumként való széleskörű elterjedtségét bemutató nemzetközi
vándorkiállítás létrehozásába támogatóként a Magyar Állam is bekapcsolódjon. A Kormány felhatalmazza az egyes
kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a nemzetközi vándorkiállítás előkészítése
érdekében az illetékes hazai és nemzetközi szervezetekkel a szükséges egyeztetéseket folytassa le, és felhívja arra,
hogy a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg a vándorkiállítás
legfeljebb kétszáz millió forint támogatási keretösszeggel történő támogatásának lehetőségét, és erről készítsen
előterjesztést a Kormány számára. Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2014. XXXVIII. törvény a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről.
A Kúria 2/2014. számú PJE határozatából származó egyes követelmények érvényre juttatása, valamint a  további intézkedések
előkészítése érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  törvény hatálya a  2004. május 1. napja és az  e  törvény hatálybalépésének napja között kötött fogyasztói
kölcsönszerződésre terjed ki. E  törvény alkalmazásában fogyasztói kölcsönszerződésnek minősül a  pénzügyi
intézmény és a  fogyasztó között létrejött deviza alapú (devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és
forintban törlesztett) vagy forint alapú hitel- vagy kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés, ha annak részévé
a  3.  § (1)  bekezdése vagy a  4.  § (1)  bekezdése szerinti kikötést is tartalmazó általános szerződési feltétel vagy
egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltétel vált.
(2) Az  e  törvényben foglalt szabályokat nem kell alkalmazni azokra a  fogyasztói kölcsönszerződésekre, amelyek
teljesítésére irányuló kötelezettség megszűnt
a) végtörlesztés következtében (a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
200/B. §-ban foglaltak szerint), vagy
b) e  törvény hatálybalépése előtt a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó
természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény alapján a  fogyasztói
kölcsönszerződés fedezetéül szolgáló ingatlannak az állam által történő megvásárlása következtében.
(3) Az  e  törvény hatálybalépése napján fennálló fogyasztói kölcsönszerződés esetén az  e  törvényben meghatározott
kötelezettségek és jogosultságok azt a  pénzügyi intézményt terhelik, illetve illetik, amely e  törvény
hatálybalépésének napján a  fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelések jogosultja. Ha e  törvény
hatálybalépése napján a  fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelések nem pénzügyi intézményt illetnek
meg, az e  törvényben meghatározott kötelezettségek és jogosultságok azt a pénzügyi intézményt terhelik, illetve
illetik, amelytől a követelést a nem pénzügyi intézmény megszerezte. Ha a  fogyasztói kölcsönszerződés e  törvény
hatálybalépésének napja előtt megszűnt, akkor a  kötelezettségek és a  jogosultságok azt a  pénzügyi intézményt
terhelik, illetve illetik, amely a szerződés megszűnésekor a követelés jogosultja volt. Ha a szerződés megszűnésekor
a  követelés jogosultja nem pénzügyi intézmény volt, az  e  törvényben meghatározott kötelezettségek és
jogosultságok azt a  pénzügyi intézményt terhelik, illetve illetik, amelytől a  követelést a  nem pénzügyi intézmény
megszerezte.
(4) Ha a  pénzügyi intézmény végelszámolás vagy felszámolási eljárás alatt áll, az  e  törvény szerinti kötelezettségek
a  végelszámolót, illetve a  felszámolót terhelik. A  felszámolási zárómérleg – illetve végelszámolás esetében
a  végelszámolás időszakáról a  számviteli beszámoló – elkészítésére akkor kerülhet sor, ha az  e  törvény szerinti
kötelezettségek teljesítése megtörtént, ideértve a  külön törvény szerinti elszámolási kötelezettségek teljesítését
is. A  külön törvényben és a  3.  § (5)  bekezdésben, illetve a  4.  § (3)  bekezdésben meghatározott elszámolási
kötelezettségek alapján fennálló követelésekkel összefüggő igénybejelentési határidő a  külön törvényben
meghatározott időponttól kezdődik.
(5) E  törvény végrehajtása érdekében a  fogyasztói kölcsönszerződés jogosulti pozíciójában bekövetkezett
alanyváltozásban érintett pénzügyi intézmények egymással együttműködni kötelesek. Együttműködési
kötelezettsége alapján a  korábbi jogosult pénzügyi intézmény az  e  törvény teljesítéséhez szükséges adatokat
a  (3)  bekezdés szerinti pénzügyi intézmény rendelkezésére bocsátja. E  körben a  pénzügyi intézmények egymás
közötti viszonyában a banktitok megtartására vonatkozó külön törvényi kötelezettség nem áll fenn.
(6) A  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény elévüléssel kapcsolatos szabályait a  fogyasztói
kölcsönszerződésből eredő követelések tekintetében úgy kell értelmezni, hogy e  követelések a  kölcsönszerződés
fennállása alatt nem évülnek el, azok elévülése a szerződés megszűnésével kezdődik.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti követelés elévülése e  törvény hatálybalépésének napjától a  3.  § (5)  bekezdése és a  4.  §
(3) bekezdése szerinti külön törvényben meghatározott időpontig nyugszik.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. július 4-i ülésnapján fogadta el.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásban:
1. fogyasztó: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) 6. § (1) bekezdés 28. pontja szerinti fogyasztó,
2. pénzügyi intézmény: a Hpt. 7. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi intézmény,
3. pénzügyi lízingszerződés: a Hpt. 6. § (1) bekezdés 89. pontjában foglalt feltételeknek megfelelő szerződés.
3. Az árfolyamrés rendezése 3. § (1) A fogyasztói kölcsönszerződésben – az egyedileg megtárgyalt szerződési feltétel kivételével – semmis az a kikötés,
amely szerint a pénzügyi intézmény a kölcsön-, illetve a lízingtárgy megvásárlásához nyújtott finanszírozási összeg
folyósítására a  vételi, a  tartozás törlesztésére pedig az  eladási vagy egyébként a  folyósításkor meghatározott
árfolyamtól eltérő típusú árfolyam alkalmazását rendeli.
(2) Az (1) bekezdés szerinti semmis kikötés helyébe – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – mind a folyósítás,
mind pedig a törlesztés (ide értve a törlesztőrészlet és a devizában megállapított bármilyen költség, díj vagy jutalék
fizetését) tekintetében a  Magyar Nemzeti Bank hivatalos deviza árfolyamának alkalmazására irányuló rendelkezés
lép.
(3) Ha a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 200/A.  §-ában vagy
a  Hpt. 267.  §-ában meghatározott szerződések esetében és rendelkezések alapján az  azokban megjelölt
devizaárfolyam alkalmazására vonatkozó rendelkezés a szerződés részévé vált, vagy a törlesztés során a felek ennek
megfelelően jártak el, a  (2) bekezdés devizaárfolyamra vonatkozó előírását e szerződések esetében és a  törlesztés
e rendelkezések által érintett időszakára csak a folyósítás tekintetében kell alkalmazni.
(4) A  pénzügyi intézménynek e  törvény hatálybalépését követő kilencven napon belül úgy kell az  átszámítást
elvégeznie, hogy a  kölcsön-, illetve a  finanszírozási összeg folyósításától kezdődő időponttal a  folyósítás és
a  törlesztés összegének kiszámítása alapjául az  ezek esedékessége napján érvényes (2)  bekezdés szerinti
– a (3) bekezdésben meghatározott esetben a (3) bekezdés szerinti – devizaárfolyam szolgáljon.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti átszámítás alapján a  pénzügyi intézménynek a  fogyasztóval külön törvényben
meghatározott módon kell elszámolnia.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti átszámítás jogszerűségét a  felügyeleti és fogyasztóvédelmi jogkörében eljáró Magyar
Nemzeti Bank (a  továbbiakban: Felügyelet) hivatalból ellenőrzi. A  pénzügyi intézmény az  általa alkalmazott
átszámítási módszertant e törvény hatálybalépését követő hatvan napon belül megküldi a Felügyelet részére.
4. Az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét tartalmazó szerződéses kikötések rendezése
4. § (1) Az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét tartalmazó fogyasztói kölcsönszerződés vonatkozásában vélelmezni
kell, hogy tisztességtelen az annak részét képező egyoldalú kamatemelést, költségemelést, díjemelést lehetővé tevő
szerződéses kikötés – az egyedileg megtárgyalt feltétel kivételével –, tekintettel arra, hogy az nem felel meg:
a) az  egyértelmű és érthető megfogalmazás elvének: annak tartalma a  fogyasztó számára nem világos, nem
érthető;
b) a tételes meghatározás elvének: az egyoldalú szerződésmódosítás feltételei nem tételesen meghatározottak,
vagyis az ok-lista hiányzik, vagy van ok-lista, de az csak példálózó jellegű felsorolást tartalmaz;
c) az  objektivitás elvének: az  egyoldalú módosítás feltételei nem objektív jellegűek, vagyis a  fogyasztóval
szerződő félnek módja van a  feltétel bekövetkeztét előidézni, abban közrehatni, a  módosításra okot adó
változás mértékét befolyásolni;
d) a  ténylegesség és arányosság elvének: az  ok-listában meghatározott körülmények ténylegesen nem, vagy
nem a körülmények változásának mértékében hatnak a kamatra, költségre illetve díjra;
e) az átláthatóság elvének: a fogyasztó nem láthatta előre, hogy milyen feltételek teljesülése esetén és milyen
mértékben kerülhet sor további terhek rá történő áthárítására;
f ) a felmondhatóság elvének: a szerződésmódosítás bekövetkezése esetére nem biztosítja a fogyasztó számára
a felmondás jogát vagy
g) a szimmetria elvének: kizárja, hogy a fogyasztó javára bekövetkező feltételváltozás hatása a fogyasztó javára
érvényesítésre kerüljön.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szerződéses kikötés semmis, ha a  pénzügyi intézmény a  8.  § (1)  bekezdés szerinti
határidőben nem kezdeményezte a  polgári peres eljárás lefolytatását vagy a  bíróság a  keresetet elutasítja vagy
a pert megszünteti.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt esetben a  pénzügyi intézménynek a  fogyasztóval külön törvény szerint meghatározott
módon kell elszámolnia.
5. Az általános szerződési feltételek és az egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltételek vizsgálata
és adatszolgáltatás e feltételekről
5. § (1) A pénzügyi intézménynek e törvény hatálybalépését követő harminc napon belül meg kell vizsgálnia a fogyasztói
kölcsönszerződés részévé váló azon általános szerződési feltételeket és egyedileg meg nem tárgyalt szerződési
feltételeket (a  továbbiakban együtt: ÁSZF), melyekben szerepel az  egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét
tartalmazó szerződéses kikötés.
(2) A  pénzügyi intézménynek e  törvény hatálybalépését követő harminc napon belül be kell jelentenie a  Felügyelet
részére valamennyi (1)  bekezdés szerinti szerződéses kikötést tartalmazó ÁSZF-et, és nyilatkoznia kell arról,
hogy az  azokban foglalt szerződéses kikötést tisztességesnek vagy tisztességtelennek tekinti-e. A  bejelentéshez
a  Felügyelet részére mellékelni kell a  szerződéses kikötéssel érintett szerződések azonosítási számát és az  érintett
szerződés alapján fennálló követelések összegét.
6. § Ha a  pénzügyi intézmény a  vizsgálat során azt állapítja meg, hogy az  általa alkalmazott valamely ÁSZF tartalmaz
olyan szerződéses kikötést, mely esetében a  4.  § (1)  bekezdésében foglalt rendelkezésre figyelemmel vélelmezni
kell a  szerződéses kikötés tisztességtelenségét, de a pénzügyi intézmény álláspontja szerint a szerződéses kikötés
tisztességes, a vélelem megdöntése iránt a 6. alcímben foglalt szabályok szerint polgári peres eljárást indíthat.
6. A polgári peres eljárás 7. § (1) Az  ezen alcím alatt szabályozott perre a  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a  továbbiakban: Pp.)
rendelkezéseit az ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  perben alperes a  Magyar Állam, képviseletére a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 3:405.  §
(2) bekezdését kell alkalmazni.
(3) A perben a jogi képviselet kötelező.
 (4) A perben a bíróság soron kívül jár el.
 (5) A  perben az  idézés és a  többi bírósági irat kézbesítését bírósági alkalmazott végzi. A  bírósági alkalmazott
a  kézbesítést munkanapon 8 és 18 óra között végzi. A  felek kötelesek biztosítani, hogy ebben az  időszakban
az  átvételre jogosult személy részére az  idézés és a  többi bírósági irat kézbesíthető legyen. A  bírósági kézbesítő
a  kézbesítésről feljegyzést készít, melynek minden esetben tartalmaznia kell a  bíróság nevét, a  bírósági irat
kézbesítésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc pontossággal), a bírósági ügy számát és a bírósági alkalmazott
aláírását. Ha a  kézbesítés eredményes, a  feljegyzésnek tartalmaznia kell az  átvevő aláírását is. Ha a  kézbesítést
az  átvevő megtagadta, a  feljegyzésnek tartalmaznia kell ennek tényét is. Ha a  kézbesítés első alkalommal azért
eredménytelen, mert azt az  átvételre jogosult személy nem vette át, a  feljegyzésnek tartalmaznia kell ennek
tényét is. Ha az átvételre jogosult személy az idézést és a többi bírósági iratot nem vette át, a bírósági kézbesítőnek
a  kézbesítést az  első kézbesítéstől számított legalább egy óra elteltével ismételten meg kell kísérelnie, az  első
kézbesítés szabályainak alkalmazásával. Ha az  átvételre jogosult a  kézbesítést megtagadta, a  kézbesítés napján
kézbesítettnek kell tekinteni az  idézést és a  többi bírósági iratot. Ha az  átvételre jogosult az  iratot nem veszi át,
a kézbesítés második megkísérlését követő napon kézbesítettnek kell tekinteni az idézést és a többi bírósági iratot.
A kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelem előterjesztésének nincs helye.
(6) A  perben a  bíróság nem köteles a  jogvita eldöntése érdekében a  bizonyításra szoruló tényekről, a  bizonyítási
teherről, illetve a bizonyítás sikertelenségének következményeiről a feleket előzetesen tájékoztatni.
(7) A perben nincs helye
a) beavatkozásnak,
b) keresetváltoztatásnak,
c) viszontkeresetnek,
d) szünetelésnek,
e) a Pp. 104/A. § (1) bekezdése alkalmazásának,
f ) a Pp. 121/A. § (1)–(3) bekezdése alkalmazásának,
g) bírósági meghagyás kibocsátásának,
h) hiánypótlásnak,
i) csatlakozó fellebbezésnek és csatlakozó felülvizsgálati kérelemnek,
j) a Pp. XXVIII. fejezete alkalmazásának.
8. § (1) A  pénzügyi intézmény 6.  § szerinti polgári peres eljárást megindító keresetlevelének, ha a  per tárgyát képező
ÁSZF kikötést
a) deviza alapú (devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett) hitel- vagy
kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés esetén alkalmazták, az  e  törvény hatálybalépésétől számított
harminc napon belül,
b) forint alapú hitel- vagy kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés esetén alkalmazták, az  e  törvény
hatálybalépését követő kilencvenedik és százhuszadik nap között
kell a bírósághoz beérkeznie, a határidő jogvesztő.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
 (3) A pénzügyi intézménynek egy keresetlevélben kell kérnie az általa alkalmazott valamennyi ÁSZF – 4. § (1) bekezdése
szerinti – szerződéses kikötései érvényességének megállapítását. A  keresetlevélben azt az  időszakot is meg kell
jelölni, amely alatt a pénzügyi intézmény a szerződéses kikötést alkalmazta.
(4) A pénzügyi intézmény a keresetében kizárólag a 11. § (3) bekezdésében foglaltak megállapítását kérheti.
 (5) A keresetlevélhez a Pp. 121. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak mellett csatolni kell a (3) bekezdés szerinti
ÁSZF-ek egy okiratba foglalt azon kivonatát, amely kizárólag azokat a szerződéses kikötéseket tartalmazza, amelyek
tekintetében a  pénzügyi intézmény az  érvényesség megállapítását kéri, a  szerződéses kikötések esetén meg kell
jelölni azt az időszakot, amely alatt a pénzügyi intézmény a szerződéses kikötést alkalmazta. A kivonatban az egyes
szerződéses feltételek mellett fel kell tüntetni azon tényeket és bizonyítékokat, amelyek a  pénzügyi intézmény
szerint megalapozzák a kereseti kérelemben foglaltakat. A keresetlevélhez továbbá elektronikus adathordozót kell
csatolni, amely tartalmazza a keresetlevélnek és mellékleteinek informatikai eszköz alkalmazásával megszerkesztett
változatát.
(6) A  keresetlevélnek a  Pp. 130.  §-a alapján való elutasítása esetében a  keresetlevél beadásának jogi hatályai
fennmaradnak, ha a  felperes az elutasító határozat jogerőre emelkedésétől számított öt nap alatt a keresetlevelet
szabályszerűen újra benyújtja.
(7) Az elsőfokú peres eljárás illetéke 1 500 000 forint.
9. § (1) A per a Fővárosi Törvényszék kizárólagos hatáskörébe és illetékességébe tartozik.
 (2) Ha a  per bonyolultsága indokolja, az  elsőfokú bíróság a  tárgyalás megkezdése előtt elrendelheti, hogy a  perben
három hivatásos bíróból álló tanács járjon el. Ha a bíróság a per tanács elé utalásáról rendelkezett, utóbb a perben
egyesbíró nem járhat el.
(3) A bíróság a keresetet harminc napon belül bírálja el.
10. § (1) A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a keresetlevélnek az alperes részére való kézbesítése a tárgyalás napját legalább
három nappal megelőzze.
(2) A tárgyalást legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz érkezésétől számított nyolcadik napra kell kitűzni.
 (3) Bizonyítás felvételének csak olyan bizonyítékokra vonatkozóan van helye, amelyek a  tárgyaláson rendelkezésre
állnak, és amelyek alkalmasak lehetnek arra, hogy a  keresetlevélben előadottakat vagy az  alperes védekezését
igazolják. Bizonyítás felvételének helye van a felek által nyomban felajánlott bizonyítékokra is.
(4) A tárgyalást egy alkalommal és csak akkor lehet elhalasztani – legfeljebb hét napra –, ha ez a felek által felajánlott
bizonyítás lefolytatása érdekében szükséges.
(5) Ha a fél vagy képviselője a tárgyalási határnapot hibáján kívül mulasztja el és ezért igazolási kérelemmel él, kérelmét
legkésőbb az  elmulasztott határnapot követő első munkanapon terjesztheti elő. Az  igazolási kérelmet elutasító
végzés ellen az  igazolási kérelem előterjesztője három napon belül élhet fellebbezéssel. A  fellebbezést a  bíróság
egy munkanapon belül – a  fellebbező fél ellenfele észrevételeinek beszerzése nélkül – terjeszti fel a  másodfokú
bírósághoz. A másodfokú bíróság a fellebbezést a felterjesztéstől számított három napon belül bírálja el.
11. § (1) A bíróság az eljárásban kizárólag azt vizsgálja, hogy a pénzügyi intézmény által tisztességesnek tartott szerződéses
kikötés a 4. § (1) bekezdése szerint tisztességes-e.
(2) Ha a  bíróság azt állapítja meg, hogy a  pénzügyi intézmény által tisztességesnek tartott szerződéses kikötés nem
felel meg a 4. § (1) bekezdés szerinti bármelyik feltételnek, és ezért a szerződéses kikötés tisztességtelen, a keresetet
elutasítja.
(3) Ha a bíróság azt állapítja meg, hogy a pénzügyi intézmény által tisztességesnek tartott szerződéses kikötés megfelel
a  4.  § (1)  bekezdés szerinti valamennyi feltételnek, megállapítja, hogy a  szerződéses kikötés tisztességes és ezért
érvényes.
12. § (1) Az ítélet kihirdetését – legfeljebb tizenöt napra – halaszthatja el a bíróság.
 (2) Az  elsőfokú határozatot – kivéve, ha annak kihirdetését a  bíróság elhalasztotta – annak meghozatalától számított
legkésőbb nyolc napon belül kell írásba foglalni, és az  írásba foglalást követő három napon belül kézbesíteni kell.
Ha az ítélet kihirdetését a bíróság elhalasztotta, a kihirdetéskor jelen lévő feleknek a bíróság az írásba foglalt ítéletet
nyomban kézbesíti, és ezt a  jegyzőkönyvben is feltünteti, a  meg nem jelent feleknek pedig három napon belül
kézbesíti.
13. § (1) A fellebbezés határideje a határozat közlésétől számított nyolc nap.
 (2) Az ítélet elleni fellebbezés illetéke 2 500 000 forint.
 (3) Ha a  fellebbezés nem felel meg a  Pp. rendelkezéseinek vagy elmulasztották az  eljárási illeték megfizetésére
vonatkozó kötelezettség teljesítését, a bíróság a fellebbezést – hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve – elutasítja.
Ha elutasításra nincs ok és a  fellebbezési határidő valamennyi féllel szemben lejárt, illetve ha a  fellebbezést
valamennyi fél hiánytalanul benyújtotta, az  elsőfokú bíróság azt a  per összes irataival együtt legkésőbb három
napon belül felterjeszti a másodfokú bírósághoz.
(4) A bíróság a fellebbezést a (3) bekezdés szerinti felterjesztéstől számított harminc napon belül bírálja el.
 (5) A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a fellebbezésnek az ellenfél részére való kézbesítése a tárgyalás napját legalább
három nappal megelőzze. A bíróság az ítélet elleni fellebbezést tárgyaláson bírálja el.
 (6) A bíróság a tárgyalást legkésőbb az iratoknak a másodfokú bírósághoz érkezésétől számított tizenötödik napra tűzi ki.
 (7) A  fellebbezési ellenkérelmet legkésőbb a  tárgyaláson kell a  másodfokú bíróságnál előterjeszteni. A  tárgyalás egy
alkalommal – legfeljebb hét napra – halasztható el.
14. § (1) A  másodfokú eljárást befejező határozatot – kivéve, ha annak kihirdetését a  bíróság elhalasztotta – annak
meghozatalától számított legkésőbb nyolc napon belül kell írásba foglalni. A  másodfokú eljárást befejező
határozatot a másodfokú bíróság három napon belül kézbesíti a  feleknek. A másodfokú bíróság akkor küldi vissza
az iratokat az elsőfokú bíróságnak, ha az ítélet ellen nem terjesztettek elő felülvizsgálati kérelmet. Ha a másodfokú
bíróság az  elsőfokú ítéletet hatályon kívül helyezte, a  másodfokú eljárás befejezése után az  iratokat a  másodfokú
bíróság legkésőbb az írásba foglalást követő három napon belül megküldi az elsőfokú bíróságnak.
(2) Ha a  másodfokú bíróság az  ítélet kihirdetését elhalasztotta, a  már írásba foglalt ítéletét a  jelenlévő feleknek
nyomban kézbesíti és ezt a jegyzőkönyvben is feltünteti.
15. § (1) A  felülvizsgálati kérelmet a  másodfokú határozatot hozó bíróságnál a  határozat közlésétől számított nyolc napon
belül kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni kettővel több példányban, mint ahány fél a perben
érdekelve van.
(2) Az ítélet elleni felülvizsgálat illetéke 3 500 000 forint.
 (3) Ha a  felülvizsgálati kérelem benyújtására nyitva álló határidő valamennyi féllel szemben lejárt, illetve ha
a felülvizsgálati kérelmet valamennyi fél benyújtotta, a másodfokú bíróság azt az ügy irataival együtt haladéktalanul,
de legkésőbb három napon belül felterjeszti a Kúriához.
(4) A Kúria a felülvizsgálati eljárást a (3) bekezdés szerinti felterjesztéstől számított 30 napon belül folytatja le.
 (5) A  Kúria a  felülvizsgálati kérelmet tárgyaláson kívül bírálja el, kivéve ha a  Kúria a  felülvizsgálati kérelemnek
tárgyaláson való elbírálását tartja szükségesnek. A Kúria – ha a felülvizsgálati kérelemnek tárgyaláson való elbírálását
tartja szükségesnek – a tárgyalást legkésőbb az iratoknak a Kúriához érkezésétől számított nyolcadik napra tűzi ki.
A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a felülvizsgálati kérelemnek az ellenfél részére való kézbesítése a tárgyalás napját
legalább három nappal megelőzze.
(6) A  felülvizsgálati eljárást befejező határozatot – kivéve, ha annak kihirdetését a  Kúria elhalasztotta – annak
meghozatalától számított legkésőbb nyolc napon belül kell írásba foglalni, és azt a  Kúria három napon belül
kézbesíti a  feleknek. Ha a  Kúria az  első- vagy másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja,
az  írásba foglalást követő három napon belül megküldi az  iratokat a  bíróságnak. Ha a  Kúria az  ítélet kihirdetését
elhalasztotta, a  már írásba foglalt ítéletét a  jelenlévő feleknek nyomban kézbesíti és ezt a  jegyzőkönyvben is
feltünteti.
7. Folyamatban lévő perek kezelése 16. § A bíróság a  külön törvényben meghatározott intézkedésig, de legkésőbb 2014. december 31. napjáig hivatalból
felfüggeszti – a  6. alcímben szabályozott per kivételével – azt a  peres eljárást, amelynek a  tárgya részben vagy
egészben a  3.  § (1)  bekezdése vagy 4.  § (1)  bekezdése szerinti szerződéses kikötés, illetve amely pert az  ilyen
szerződéses kikötésen is alapuló követelés érvényesítése iránt a  pénzügyi intézmény indított a  fogyasztóval
szemben. A  bíróság a  felfüggesztés tárgyában tárgyaláson kívül is határozhat. Az  eljárás felfüggesztésére
a Pp. 155. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a felfüggesztést elrendelő bírósági határozat
ellen fellebbezésnek nincs helye.
8. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény szabályainak eltérő alkalmazása
17. § (1) A  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a  továbbiakban: Vht.) rendelkezéseit az  e  §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) E § alkalmazásában kölcsönszerződés: pénzügyi intézmény és fogyasztó mint adós vagy adóstárs által kötött deviza
vagy forint alapú hitel- vagy kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés.
(3) A  kölcsönszerződésen alapuló követelések behajtása iránt folyamatban lévő (vagy a  kölcsönszerződésből
eredő követelés behajtása érdekében bekapcsolódással indult) végrehajtási eljárásokban – a  (4), (7), (8) és
(10) bekezdésben foglalt kivétellel – a külön törvényben meghatározott időpontig eljárási cselekmény, intézkedés
nem foganatosítható, a  felek és egyéb érdekeltek által tett nyilatkozatok is hatálytalanok; eddig az  időpontig
minden határidő megszakad, azt követően a határidő újra kezdődik. A végrehajtási ügyet a végrehajtónak szünetelő
ügyként kell nyilvántartania, ha a  végrehajtási ügyben eljárási cselekmény vagy intézkedés foganatosítására
e törvény alapján nem kerül sor.
(4) Ha a  kölcsönszerződésbe foglalt követelés fedezeteként meghatározott vagyontárgyat (a  továbbiakban e  §-ban:
fedezetként meghatározott vagyontárgy) e törvény hatálybalépését megelőzően
a) bírósági végrehajtási eljárásban árverés, a végrehajtást kérő részéről történő átvétel, illetve árverésen kívüli
árverés hatályával történő eladás útján, vagy
b) bírósági végrehajtáson kívül
értékesítették, az e fedezetként meghatározott vagyontárggyal kapcsolatban folyamatban lévő bírósági végrehajtási
eljárásban a  fedezetként meghatározott vagyontárgy értékesítésével összefüggő jogorvoslati eljárások, valamint
a  fedezetként meghatározott vagyontárgy kiürítésével, illetve birtokbaadásával kapcsolatos eljárási cselekmények
lefolytatása, illetve foganatosítása iránt – a Vht. 303. §-ban foglalt rendelkezések figyelembevételével – a végrehajtó
intézkedik, azokat a végrehajtásban részt vevő felek és egyéb érdekeltek is kezdeményezhetik.
(5) Ha a  (3)  bekezdésben meghatározott követelés behajtásán kívül más követelés behajtására is indult [vagy
a (3) bekezdésben meghatározott követelés behajtásán kívül más követelés behajtása iránt bekapcsolódással indult]
végrehajtás az  adóssal szemben, ezekben a  végrehajtási eljárásokban a  fedezetként meghatározott vagyontárgy
vonatkozásában – a  vagyontárgy lefoglalásával összefüggő, valamint a  (4)  bekezdésben meghatározott eljárási
cselekmények kivételével – a külön törvényben meghatározott időpontig intézkedések, eljárási cselekmények nem
foganatosíthatóak.
(6) E § rendelkezéseit kell alkalmazni azokban a végrehajtási eljárásokban is, amelyekben
a) a  kölcsönszerződésből eredő követelést biztosító zálogszerződésben vagy kezesi kötelezettségvállaló
nyilatkozatban foglaltak kikényszerítése a végrehajtás tárgya,
b) az  eljárás végrehajtást kérője, illetve adósa a  kölcsönszerződésben vagy abból eredő követelést biztosító
szerződésben részes fél jogutódja.
 (7) A végrehajtást kérő, illetve az adós kérheti annak megállapítását, hogy a kölcsönszerződésben nem szerepel a 3. §
(1) bekezdése, illetve a 4. § (1) bekezdése szerinti szerződéses kikötés. A kérelmet a végrehajtónál kell benyújtani,
aki azt – elbírálás végett – az  ügy irataival együtt beterjeszti a  végrehajtást foganatosító bírósághoz. A  kérelmet
legkésőbb e  törvény hatálybalépésétől számított 120 napon belül kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként
postára adni. A  kérelmet a  végrehajtást foganatosító bíróság a  végrehajtási kifogás elbírálásának szabályai szerint
bírálja el.
(8) Ha a  végrehajtást foganatosító bíróság azt állapítja meg, hogy a  kölcsönszerződésben nem szerepel a  3.  §
(1) bekezdés, illetve a 4. § (1) bekezdés szerinti szerződéses kikötés, akkor végzéssel határoz arról, hogy – a végzés
jogerőre emelkedését követően – a  (3)–(6)  bekezdés nem alkalmazható és az  eljárási cselekmények, intézkedések
foganatosításának van helye; a megszakadt határidők a végzés jogerőre emelkedését követően kezdődnek újra.
(9) Ha e törvény hatálybalépése napján a kölcsönszerződésen alapuló követelés behajtása iránt indult végrehajtás azért
szünetel, mert
a) az adós részére részletfizetést engedélyeztek vagy
b) a  letiltás előjegyzését a  munkáltató (a  járandóságot folyósító szerv) igazolta és más intézkedésre nincs
lehetőség vagy nincs szükség,
az adós a végrehajtónál kérheti a (3) bekezdés alkalmazását.
(10) E törvény rendelkezései nem akadályozzák azt, hogy
a) az adós megfizesse a követelés összegét vagy
b) a  követelés megszűnésének és csökkenésének bejelentésére, valamint a  követelés megszűnésével és
csökkenésével kapcsolatos eljárási cselekmények és intézkedések megtételére, foganatosítására kerüljön sor.
9. A zálogtárgyak bírósági végrehajtáson kívüli értékesítését szabályozó kormányrendelet
szabályainak eltérő alkalmazása
18. § (1) A  zálogtárgyak bírósági végrehajtáson kívüli értékesítésének szabályairól szóló 12/2003. (I. 30.) Korm. rendelet
és a  zálogjog bírósági végrehajtáson kívüli érvényesítésének és a  kielégítési jog gyakorlása felfüggesztésének és
korlátozásának részletes eljárási szabályairól szóló 66/2014. (III. 13.) Korm. rendelet szabályait az  e  §-ban foglalt
eltéréssel kell alkalmazni.
(2) A  külön törvényben meghatározott időpontig a  fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelést biztosító
zálogjog alapján a  zálogtárgy a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 257–258.  §, illetve a  Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 5:127–5:135. §-a alkalmazásával nem értékesíthető, árverési hirdetmény
csak ezen időpontot követően tehető közzé az Elektronikus Árverési Felületen.
10. Záró és átmeneti rendelkezések 19. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–18. § a kihirdetést követő 8. napon lép hatályba.
20. § A pénzügyi intézmény fogyasztói kölcsönszerződések tekintetében e  törvény hatálybalépésének napjától
nem jogosult egyoldalú kamatemelésre, költségemelésre vagy díjemelésre mindaddig, amíg az  érintett
ÁSZF tisztességességét az  illetékes bíróság jogerősen meg nem állapítja, tekintet nélkül arra, hogy a  pénzügyi
intézmény a Hpt. 279. § (8) bekezdés szerint egyoldalú kamatemelésre, költségemelésre vagy díjemelésre vonatkozó
hirdetményt tett-e közzé.
21. § Amennyiben a  pénzügyi intézmény 2014. június 17-ét megelőzően tette közzé a  Hpt. 279.  § (8)  bekezdés szerint
egyoldalú kamatemelésre, költségemelésre vagy díjemelésre vonatkozó hirdetményt, és az abban foglalt, tervezett
egyoldalú kamatemelés, költségemelés vagy díjemelés 2014. június 16-át követően, de legkésőbb e  törvény
hatálybalépésének napján hatályba lépett, és
a) a módosítás után még nem került sor törlesztésre, úgy a pénzügyi intézmény a módosítást nem érvényesíti
a fizetendő törlesztőrészletben és a hirdetményt visszavonja;
b) a  módosítás után már sor került törlesztésre, úgy a  módosítás miatti törlesztőrészlet növekedést az  ügyfél
számláján e törvény hatálybalépését követő harmadik munkanapon jóvá kell írni és a hirdetményt vissza kell
vonni.
áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
16/2017. (V. 31.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 456/2016. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 456/2016. (XII. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2016. december 22-i 215. számában kihirdetett,
a Magyarország Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló
megállapodás 9. cikk a) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi követelményeknek eleget tettek. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. május 3.
A megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. június 2.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 456/2016. (XII. 22.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 456/2016. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. június 2-án, azaz kettőezertizenhét június másodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
472/2015. (XII. 2.) KE határozata posztumusz dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1)  bekezdése és 265.  § (4)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter BMSZÜ/2340/1/2015. számú javaslatára – Simonné dr. Berta Krisztina nyugállományú
rendőr ezredest 2015. november 21-ei hatállyal posztumusz nyugállományú rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
455/2017. (XII. 1.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Virginia Hesse rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Ghánai Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, prágai székhellyel.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2016. (XII. 21.) HM rendelete a pénzösszeg juttatás és a Széchenyi Pihenő Kártya juttatás biztosításáról.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (2) bekezdés 22. pontjában, valamint a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény 85.  § (5)  bekezdés q)  pontjában és (7)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) honvédelmi szervezet: a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény (a  továbbiakban: Hjt.) 2.  §
13.  pontja szerinti honvédségi szervezet, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat és a  honvédelemért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény,
b) pénzösszeg juttatás: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény)
71. § (1) bekezdés a) pontja szerinti éves keretösszeg terhére, havonta biztosított juttatás,
c) pénzügyi és számviteli szerv: a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
ca) rendelkező honvédelmi szervezet esetében a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egység,
cb) nem rendelkező honvédelmi szervezet esetében a  pénzügyi és számviteli utaltsági rend szerinti
pénzügyi és számviteli szervezeti egység,
d) SZÉP juttatás: az  Szja.  törvény 71.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti éves keretösszeg terhére,
havonta biztosított juttatás, amely a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól
szóló kormányrendelet alapján biztosított elektronikus utalvány (a  továbbiakban: Széchenyi Pihenő Kártya)
vendéglátás alszámláján kerül biztosításra.
2. § (1) A  hivatásos és szerződéses állomány (a  továbbiakban együtt: állomány) azon tagja, a  honvédelmi szervezetnél
foglalkoztatott azon közalkalmazott (a  továbbiakban: közalkalmazott), aki nem tartozik a  (2) bekezdés hatálya alá,
havonta a  miniszter által kiadott utasításban meghatározott mértékű pénzösszeg juttatásra és SZÉP juttatásra
(a továbbiakban együtt: béren kívüli juttatás) jogosult.
(2) Nem jár béren kívüli juttatás
a) az állomány tagja illetmény nélküli szabadsága és a közalkalmazott fizetés nélküli szabadsága időtartamára,
b) a szolgálati beosztásból történő felfüggesztés, az előzetes letartóztatás, a jogellenes távollét, valamint a Hjt.
46. § (1) bekezdés n) vagy o) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozás időtartamára,
c) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 55. § (1) bekezdés j) pontja szerinti rendelkezésre állás és
munkavégzés alóli mentesülés azon idejére, amikor a közalkalmazott esetében a mentesülési ok az előzetes
letartóztatás ténye,
d) a felmentési időnek arra a részére, amikor az állomány tagja, a közalkalmazott mentesül a szolgálatteljesítési
vagy munkavégzési kötelezettség alól,
e) a külföldi szolgálatteljesítés, továbbá a külföldi képzés időtartamára,
f ) az élelmezési ellátásról szóló miniszteri rendelet szerinti II. és III. számú élelmezési normára való jogosultság
miatti ellátás időtartamára,
g) arra az időtartamra, amelyre a szerződéses legénységi állomány tagja az élelmezési ellátásról szóló miniszteri
rendelet alapján napi egyszeri természetben, térítésmentesen biztosított ebéd ellátásban részesül,
h) a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés t)  pontja szerinti rendelkezési állományba tartozás idejére, ha ez  alatt a  hivatásos
katona nem teljesít szolgálatot.
 (3) A  tényleges – naptári napban számolt – jogosultsági idővel arányos értékű béren kívüli juttatásra jogosult
az állomány azon tagja és az a közalkalmazott,
a) aki csak a hónap egy részében tartozik a (2) bekezdés hatálya alá, vagy
b) akinek a jogviszonya hónap közben keletkezik vagy szűnik meg.
(4) Az  egy naptári napra eső béren kívüli juttatás értékét úgy kell megállapítani, hogy a  béren kívüli juttatás teljes
hónapra járó összegét el kell osztani az adott hónap naptári napjainak számával.
3. § (1) A béren kívüli juttatást
a) január hónapban a 15. munkanapig,
b) az a) ponttól eltérő hónapokban a tárgyhónap 10. munkanapjáig,
c) a 2. § (3) bekezdése szerinti jogosultnak legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 10. munkanapjáig
kell jóváírni.
(2) A  SZÉP juttatást – ha az  állomány tagja vagy a  közalkalmazott nem rendelkezik Széchenyi Pihenő Kártyával –
a Széchenyi Pihenő Kártyával történő ellátást követő hónap 15. munkanapjáig kell jóváírni.
(3) A jogszerűen átutalt béren kívüli juttatást a jóváírását követően visszakövetelni nem lehet.
4. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
5. § A Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet (a  továbbiakban: R.) 4.  §
(1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A szerződéses legénységi állományú katona választása szerint jogosult)
„b) a pénzösszeg juttatás és a Széchenyi Pihenő Kártya juttatás biztosításáról szóló HM rendeletben meghatározott
béren kívüli juttatásra.”
6. § Hatályát veszti az R. 2/A. §-a.
7. § Hatályát veszti az étkezési utalvánnyal való ellátásról szóló 17/2013. (IX. 3.) HM rendelet.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1381/2014. (VII. 17.) Korm. határozata a 2014. hiánycél tartásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a 2014. évi hiánycél tartása érdekében az alábbi határozatot hozza:
 1. A Kormány – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 40. §-ában foglaltak alapján –
az irányítása alá tartozó fejezetek előirányzatainak az 1. melléklet szerinti összegű zárolását, jogszabály alapján nem
zárolható előirányzat esetében csökkentését rendeli el. A  Kormány felhívja az  érintett fejezeteket irányító szervek
vezetőit, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása után – a Magyar Államkincstárnak 2014. augusztus 1-ig
jelentsék be az  1.  mellékletben foglalt zárolási, illetve csökkentési kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport,
jogcím és kiemelt előirányzatonkénti részletezettségben. Nem jelenthető be zárolás az  európai uniós forrást
tartalmazó előirányzatokra, valamint a  2.  mellékletben felsorolt előirányzatokra. A  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet végrehajtási körében megosztásra kerülő intézményi, valamint
fejezeti kezelésű előirányzatok esetében zárolás csak az átadó(k) és az átvevő(k) fejezetek irányító szervei vezetőinek
egyetértésével kerülhet sor.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2014. július 23.
 a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2014. augusztus 1.
2. E határozatban elrendelt zárolási, illetve csökkentési kötelezettség fejezetek közötti nullszaldós átrendezésére,
valamint a zárolási kötelezettség részbeni saját bevétel-befizetéssel történő kiváltására a  fejezetet irányító szervek
vezetőinek kezdeményezésére a nemzetgazdasági miniszter engedélyével kerülhet sor.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. A Kormány – az  Áht. 40.  §-ában foglaltak alapján – a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013.  évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím kiadási előirányzatából 20 000,0 millió forint zárolását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. A Kormány – az  Áht. 40.  §-ában foglaltak alapján – a  Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások esetében
a  Kvtv.  1.  melléklet XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben 500,0 millió forint
zárolását rendeli el.
A Kormány felhívja az érintett fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása
után – a  Magyar Államkincstárnak 2014. augusztus 1-ig jelentse be a  zárolási kötelezettséget cím, alcím,
jogcímcsoport és jogcímenkénti részletezettségben.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2014. július 23.
 a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2014. augusztus 1.
5. A Kormány – az  Áht. 40.  §-ában foglaltak alapján – az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások esetében
a  Kvtv.  1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben 500,0 millió forint
zárolását rendeli el.
A Kormány felhívja az érintett fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása
után – a  Magyar Államkincstárnak 2014. augusztus 1-ig jelentse be a  zárolási kötelezettséget cím, alcím,
jogcímcsoport és jogcímenkénti részletezettségben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2014. július 23.
 a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2014. augusztus 1.
6. A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap – a  Start-munkaprogram
kiadási előirányzata nélküli – egyenlegének a  Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest legalább 8000,0 millió forinttal
történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 21. 7. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Kulturális Alap egyenlegének a  Kvtv.-ben
jóváhagyotthoz képest 800,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 21.
8. A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap
egyenlegének a  Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 6000,0 millió forinttal történő javulásához a  szükséges
intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 21.
9. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Központi Nukleáris Pénzügyi Alap egyenlegének
a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 100,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 21.
10. A Kormány felkéri a  Bethlen Gábor Alap irányítását ellátó Bizottságot, hogy a  Bethlen Gábor Alap egyenlegének
a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 200,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Bethlen Gábor Alap irányítását ellátó Bizottság
Határidő: 2014. december 21.
11. A  Kormány felhívja az  érintett fejezetet irányító szervek vezetőit, hogy a  Kvtv. 10.  mellékletében szereplő,
a  Beruházási Alapba tartozó kiadási előirányzatok tervezett felhasználását haladéktalanul egyeztessék
a nemzetgazdasági miniszterrel, és gondoskodjanak arról, hogy e kiadási előirányzatok terhére kifizetés teljesítésére
csak olyan ütemezés szerint kerüljön sor, amelyhez a  nemzetgazdasági miniszter előzetesen írásban egyetértését
adta.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök