text:
393/2013. (XI. 12.) Korm. rendelete a felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges engedélyezési eljárásra és követelményrendszerre, a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásának vezetésére, valamint a felnőttképzést folytató intézmények ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a  felnőttképzésről szóló 2013.  évi LXXVII.  törvény 28.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
A rendelet hAtályA 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  felnőttképzésről szóló 2013.  évi LXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Fktv.) alapján végzett felnőttképzési
tevékenységre, valamint
b) a felnőttképzési tevékenység folytatásával kapcsolatos engedélyezési, nyilvántartási és ellenőrzési eljárásra.
II. Fejezet
A FelnőttKépzésI teVéKenység FOlytAtásáhOz szüKséges engedélyezésI eljárás részletes
szAbályAI és Az engedéllyel rendelKező Képző IntézményeK nyIlVántArtásA
2. § (1) A  felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló engedély kiadása, az  engedély módosítása vagy kiegészítése
iránti kérelmet, továbbá az  engedély kiegészítésére irányuló bejelentést (a  továbbiakban: bejelentés) a  Nemzeti
Munkaügyi Hivatalhoz (a  továbbiakban: NMH) kell benyújtani elektronikus úton az  NMH honlapján erre a  célra
rendszeresített online felületen megtalálható elektronikus űrlap kitöltésével.
(2) Az NMH-nak az (1) bekezdés szerinti kérelem és bejelentés tárgyában meghozott döntése ellen a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszterhez lehet fellebbezést benyújtani.
3. § (1) Az  engedély kiegészítése iránti kérelmet kell benyújtani, ha a  felnőttképzést folytató intézmény az  Fktv. 1.  §
(2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti képzések valamelyikére már rendelkezik engedéllyel, és kérelme az  alábbi
képzésekre irányul:
a) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti képzési körben új szakmacsoportba tartozó képzésre, vagy ha
a  szakmacsoportba tartozó képzésre már meglévő engedély nem iskolai rendszerben folytatható képzésre
vonatkozik, akkor a szakmacsoportba tartozó képzésre,
b) az Fktv. 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti képzési körben olyan szakmai képzésre, amely nem sorolható be
az  intézmény engedélyében szereplő iskolai rendszerben is folytatható, az  Országos Képzési Jegyzékről és
az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet szerinti
Országos Képzési Jegyzék (a továbbiakban: OKJ) szerinti képzés szakmacsoportjába, vagy
c) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti képzési körben új általános nyelvi képzésre, az  engedélyben
szereplő általános nyelvi képzés képzési szintjének bővítésére, vagy olyan egyéb nyelvi képzésre, amelynek
célja a képző intézmény általános nyelvi képzésre kiadott engedélyében nem szereplő nyelv oktatása.
(2) A  felnőttképzést folytató intézmény bejelentése alapján az  NMH az  engedélyt kiegészíti, ha a  bejelentésben
megjelölt,
a) az Fktv. 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés az engedélyben már szereplő, iskolai
rendszerben is folytatható szakképzés szakmacsoportjába tartozó képzés;
b) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés olyan felnőttképzési szakmai
programkövetelményen alapul, amely azon OKJ szerinti szakmacsoportba került besorolásra, amelyre
vonatkozóan a  felnőttképzést folytató intézmény engedélyében szerepel iskolai rendszerben is folytatható
képzés;
c) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés olyan egyéb nyelvi képzés, amely
annak a  nyelvnek az  oktatására irányul, amely nyelv általános nyelvi képzése szerepel a  felnőttképzést
folytató intézmény engedélyében; vagy
d) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés esetén a  felnőttképzést folytató
intézmény a képzési körre vonatkozóan már rendelkezik engedéllyel.
4. § (1) A  felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló engedély kiadása, az  engedély módosítása vagy kiegészítése
iránti kérelemnek – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – tartalmaznia kell
a) a kérelmező
aa) hivatalos megnevezését,
ab) székhelyét,
ac) a felnőttképzési tevékenység végzésének a cégjegyzékben, az egyéni vállalkozók nyilvántartásában
szereplő telephelyét (a továbbiakban: telephely),
ad) levelezési címét, telefonszámát és faxszámát, elektronikus levelezési címét,
ae) képviselőjének, valamint vezető tisztségviselőjének nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét,
állampolgárságát, a vezető tisztségviselői jogviszonya kezdetének időpontját,
af ) alapítójának vagy köznevelési intézmény érintettsége esetén a nemzeti köznevelésről szóló törvény
szerinti fenntartójának megnevezését és – az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott
köznevelési intézmény kivételével – annak képviselőjének nevét, születési helyét és idejét, anyja
nevét, állampolgárságát, valamint a képviseleti jogviszonya kezdetének időpontját,
ag) cégjegyzékét vagy nyilvántartását vezető bíróság, hatóság vagy szerv megnevezését,
cégjegyzékszámát vagy nyilvántartásba vételi számát, egyéni vállalkozó esetén az egyéni vállalkozó
nyilvántartását vezető hatóság megnevezését és a nyilvántartásba vétel számát és
ah) adószámát vagy – a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti köznevelési intézményi kérelmező
esetén – OM-azonosítóját,
b) a  felnőttképzést folytató intézmény szakmai tevékenységéért felelős szakmai vezető (a  továbbiakban:
szakmai vezető)
ba) nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, állampolgárságát,
bb) pedagógiai vagy andragógiai egyetemi vagy főiskolai végzettségét igazoló okiratának számát és
az okiratot kiállító intézmény megnevezését és
bc) a  16.  § (7)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti szakmai gyakorlatának – a  gyakorlat helye által
kiállított – igazolását vagy
bd) a 16. § (7) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti kreditpont megszerzésének a végzettséget kiállító
intézmény általi igazolását,
c) a  folytatni kívánt felnőttképzési tevékenységnek az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott
képzési kör szerinti besorolásának megjelölését, a képzés pontos megnevezését
ca) az  OKJ szerinti szakképesítés megszerzésére felkészítő képzés esetén a  szakképesítés azonosító
számával,
cb) egyéb szakmai képzés esetén a  szakmai végzettségnek a  felnőttképzési szakmai
programkövetelmények nyilvántartásba vételének követelményeiről és eljárási rendjéről, valamint
a szakmai végzettség megszerzésének igazolásáról szóló miniszteri rendelet szerinti azonosítójával,
cc) nyelvi képzés esetén a  nyelvi képzettségnek a  felnőttképzési nyelvi programkövetelmények
nyilvántartásba vételének követelményeiről és eljárási rendjéről, valamint a  nyelvi képzés
követelményei teljesítésének igazolásáról szóló miniszteri rendelet szerinti azonosítójával és
a képzési szint megjelölésével, és
d) az Fktv. 1. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti képzések esetében a gyakorlati képzés helyszínének címét,
vagy – ha a  gyakorlati képzés nem az  intézményben folyik – a  gyakorlati képzés megvalósítására kötött
szerződésben szereplő gyakorlati képzést folytató szervezet megnevezését és címét.
(2) Az engedély módosítására vagy a 3. § (1) bekezdése szerinti kiegészítésére irányuló kérelemnek és a bejelentésnek
a felnőttképzést folytató intézmény nyilvántartásba vételi számát és az (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában, c) pont
ca)–cc) alpontjában és d) pontjában foglaltakat kell tartalmaznia.
5. § (1) A  felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló engedély kiadása, az  engedély módosítása vagy kiegészítése
iránti kérelemhez (a továbbiakban együtt: kérelem) és bejelentéshez – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltéréssel –
mellékelni kell:
a) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló dokumentumot,
b) a  felnőttképzési szakértő vagy a  felnőttképzési programszakértő által előzetesen minősített képzési
programot,
c) a szakmai vezető szakmai vezetésre való alkalmasságát igazoló, pedagógiai vagy andragógiai egyetemi vagy
főiskolai végzettségét bizonyító oklevél másolatát, d) a  vagyoni biztosítékkal való rendelkezést bizonyító, a  18.  § (4)  bekezdésében foglaltaknak megfelelő
szerződést és
e) a kérelmező vagy a bejelentő nyilatkozatait arról, hogy
ea) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés elméleti részének
oktatása esetén a szakképzésről szóló törvény szerint elméleti tárgy oktatására alkalmas, a képzési
programnak megfelelő szakmai ismeretekkel, e  képzési körbe tartozó képzés gyakorlati képzésére
megfelelő szakirányú szakképzettséggel és legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkező
oktatókat alkalmaz,
eb) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti képzési körbe tartozó általános nyelvi képzés esetén
a képzési programnak megfelelő nyelvtanári végzettségű, vagy nyelvtanári végzettségű és a képzési
program szerinti nyelvből a  Közös Európai Referenciakeret haladó felsőfokú (a  továbbiakban:
”KER-C1”) szintű, okirattal igazolt nyelvismerettel, vagy – ha a  képzési program szerinti nyelvből
nincs egyetemi vagy főiskolai szintű nyelvtanári vagy nyelv és irodalom tanári képzés –
pedagógiai végzettséggel és a  képzési program szerinti nyelvből ”KER-C1” szintű, okirattal igazolt
nyelvismerettel rendelkező oktatókat alkalmaz,
ec) az Fktv. 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti képzési körbe tartozó szaknyelvi képzés esetén a képzési
programnak megfelelő nyelvtanári végzettségű, vagy nyelvtanári végzettségű és az  érintett nyelv
szakmai ”KER-C1” szintű, okirattal igazolt ismeretével rendelkező, vagy a  szaknyelvi képzésnek
megfelelő szakmai egyetemi vagy főiskolai végzettségű és az érintett nyelv ”KER-C1” szintű, okirattal
igazolt ismeretével rendelkező oktatókat alkalmaz,
ed) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti képzési körbe tartozó, a  magyar mint idegen nyelv
oktatása esetén magyar mint idegen nyelv szakos szakképzettséggel, vagy magyar nyelv és
irodalom tanári végzettséggel rendelkező oktatókat alkalmaz,
ee) rendelkezik a  kérelemben vagy a  bejelentésben szereplő képzés képzési programjában szereplő
tárgyi feltételekkel,
ef ) nem áll fenn vele szemben az engedély megszerzését kizáró ok,
eg) a  kérelem vagy a  bejelentés benyújtásának időpontjában megfelel az  adózás rendjéről szóló
törvényben foglaltak szerint a köztartozásmentes adózóra előírt feltételeknek,
eh) az  ee)  alpontban foglaltakon túl rendelkezik az  1. és 2.  mellékletben meghatározott tárgyi
feltételekkel,
ei) rendelkezik a felnőttképzési információs rendszer működtetéséhez szükséges feltételekkel,
ej) rendelkezik a  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a  Felnőttképzési
Szakértői Bizottság tagjairól, feladatairól és működésének részletes szabályairól szóló miniszteri
rendeletben meghatározott minőségbiztosítási keretrendszernek megfelelően kidolgozott
minőségbiztosítási rendszerrel,
ek) biztosítja az ügyfélszolgálati és panaszkezelési rendszer működtetéséhez szükséges feltételeket, és
el) meghatározta a tartalmilag ellenőrizhető, számszerűsíthető minőségcélokat a kérelem benyújtását
követő évre.
 (2) Az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés folytatására irányuló engedély
kiegészítése iránti kérelem vagy bejelentés benyújtása esetén a  kérelmezőnek nem kell csatolnia az  (1)  bekezdés
c) pontjában és e) pont eh)–el) alpontjában foglaltakat.
(3) Az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés folytatására irányuló engedély kiadása
iránti kérelem vagy az engedély kiegészítése iránti bejelentés benyújtása esetén a kérelmezőnek nem kell csatolnia
az (1) bekezdés e) pont ej)–el) alpontja szerinti nyilatkozatokat.
6. § (1) A  felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges engedélyezési eljárásban közreműködő szakértői bizottság
tagjait úgy kell kirendelni, hogy a szakértői bizottság egy felnőttképzési szakértőből és legalább egy felnőttképzési
programszakértőből álljon. A  szakértői bizottság tagjaira a  Felnőttképzési Szakértői Bizottság (a  továbbiakban:
FSZB) javaslatot tesz. A  javaslattétel céljából az  NMH az  FSZB részére a  felnőttképzési tevékenység folytatására
irányuló engedély kiadására, az  engedély módosítására vagy kiegészítésére irányuló kérelem irataiba – annak
benyújtásától számított három napon belül – betekintést biztosít. Ha az  NMH a  javaslattal nem ért egyet, erről
– indoklással ellátva – tájékoztatja az FSZB-t.
(2) A  szakértői bizottság létszámát és összetételét a  kirendelés során úgy kell megállapítani, hogy a  felnőttképzési
szakértő és a  felnőttképzési programszakértő nyilvántartásban szereplő szakterülete igazodjon a  kérelemhez
mellékelt képzési programok szakmai tartalmához.
(3) A szakértői bizottságot annak felnőttképzési szakértő tagja vezeti.
 (4) Az NMH az Fktv. 1. § (2) bekezdés d) pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés engedélyezési eljárását – az FSZB
véleményének kikérése mellett – szakértői bizottság bevonása nélkül folytatja le.
 (5) Az  NMH a  honvédelemért, a  büntetés-végrehajtásért, a  rendészetért, a  katasztrófák elleni védekezésért, valamint
a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter által fenntartott intézmények esetében
szakértői bizottság bevonása nélkül – a  honvédelemért felelős miniszter vagy a  büntetés-végrehajtásért,
a  rendészetért, a  katasztrófák elleni védekezésért és a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős
miniszter által arra feljogosított szerv közreműködésével – folytatja le az engedélyezési eljárást.
7. § (1) A szakértői bizottság az NMH kirendelését követően helyszíni szemlét tart a kérelmezőnél, amely során megvizsgálja
a  képzési program megvalósíthatóságának feltételeit, a  felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges
követelményeknek való megfelelést, továbbá a kérelem és mellékletei valóságtartalmát.
(2) A  szakértői bizottság a  helyszíni szemlét a  felnőttképzést folytató intézmény székhelyén, a  kérelmében megjelölt
telephelyén és – ha a  képzés tervezett helyszíne nem egyezik meg a  székhellyel vagy telephellyel – a  képzés
helyszínén folytatja le. A  helyszíni szemle időpontjáról a  szakértői bizottság vezetője helyszínenként értesíti
a  kérelmezőt. A  több telephelyen lefolytatásra kerülő helyszíni szemle időpontját úgy kell meghatározni, hogy
a kérelmezőt mindegyik telephelyen érdemi nyilatkozat megtételére jogosult személy képviselhesse.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti értesítésben a  kérelmezőt fel kell hívni a  szakértői bizottsággal való együttműködésre,
valamint az együttműködés hiányának jogkövetkezményeire is.
(4) A  szakértői bizottság munkájáról annak vezetője – a  szakértői bizottság valamennyi tagja által aláírt – szakértői
véleményt készít, amelyet a szakértői bizottság kirendelésétől számított húsz napon belül megküld az NMH részére.
8. § (1) Az  NMH a  szakértői bizottság véleményének előterjesztésétől számított nyolc napon belül – szükség esetén –
elrendelheti annak kiegészítését, szakértői bizottsági tagként – az  FSZB véleményének kikérése mellett – másik
felnőttképzési szakértőt, felnőttképzési programszakértőt vagy másik szakértői bizottságot rendelhet ki újabb
szakértői vélemény beszerzése céljából.
(2) A  szakértői vélemény kiegészítésére felhívó végzésben a  NMH megjelöli azokat a  szempontokat, amelyekre
a kiegészítésnek ki kell terjednie. A kiegészítő szakértői véleményt a végzés kézhezvételétől számított nyolc napon
belül kell benyújtani.
(3) A szakértői vélemény kiegészítésére a szakértői vélemény készítésének szabályait kell megfelelően alkalmazni.
9. § (1) Az  NMH a  szakértői bizottság véleményének beszerzését követően megvizsgálja, hogy a  kérelem, valamint
a  kérelmező felnőttképzési tevékenysége megfelel-e az  Fktv.-ben, az  e  rendeletben és az  Fktv. felhatalmazása
alapján kiadott miniszteri rendeletekben meghatározott feltételeknek.
(2) Ha az NMH az (1) bekezdésben foglalt vizsgálat során megállapítja az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállását,
a) az engedélyt részben vagy egészben kiadja, módosítja vagy kiegészíti, vagy
b) a kérelmet részben vagy egészben elutasítja.
(3) Az  NMH az  engedélyt részben adja ki, módosítja vagy egészíti ki, ha a  kérelmező az  (1)  bekezdésben foglalt
feltételeket a kérelmében szereplő nem minden képzés vonatkozásában teljesíti.
10. § A kérelmet – a 9. § (2) és (3) bekezdésében foglalt eltéréssel – el kell utasítani, ha a kérelmező
a) nem felel meg a 9. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek,
b) felnőttképzési tevékenységet engedély nélkül végez,
c) szerepel az  NMH által azon intézményekről vezetett elektronikus nyilvántartásban, amelyeknek engedélye
részben vagy egészben visszavonásra került, kivéve, ha a  visszavonásra a  11.  § (3)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott ok miatt került sor, vagy
d) az Fktv. szerinti felnőttképzési tevékenység folytatásától eltiltás hatálya alatt áll.
11. § (1) Az  NMH az  engedély kiadásáról szóló határozat jogerőre emelkedésével egyidejűleg a  felnőttképzést folytató
intézményt felveszi az engedéllyel rendelkező képző intézmények nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás).
(2) Az engedély módosítása és kérelem vagy bejelentés alapján történő kiegészítése esetén a nyilvántartásba vételre
az (1) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) Az NMH a nyilvántartásból törli a felnőttképzést folytató intézményt, ha
a) bejelentette a  felnőttképzési tevékenységének teljes megszüntetését, és ennek alapján az  NMH
az engedélyét visszavonta,
b) jogutód nélkül megszűnt, vagy az egyéni vállalkozó elhalálozott, vagy
c) az engedélye teljes egészében visszavonásra került.
(4) Az NMH a felnőttképzést folytató intézmény engedélyében szereplő képzésre vonatkozó engedélyét visszavonja és
a képzést a nyilvántartásból törli, ha az intézmény a képzés megszüntetését bejelentette.
(5) A nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy az tartalmazza a nyilvántartás adataiban – az adatok bejegyzési időpontjától
kezdődően – bekövetkezett összes változást és azok időpontját.
(6) A  felnőttképzést folytató intézmény a  nyilvántartásban szereplő adataiban bekövetkezett változásokat
–  a  változásnak a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szerv által történő átvezetésének napjától számított –
tizenöt napon belül köteles bejelenteni az NMH-nak.
12. § Az NMH az engedéllyel rendelkező képző intézmény Fktv. 1. § (2) bekezdés b)–d) pontja szerinti nem támogatott
képzési tevékenységének Fktv. alapján történő szervezéséről az  intézménynek az  Fktv. 15.  §-a szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségének első alkalommal történő teljesítésével értesül.
III. Fejezet
A FelnőttKépzésI teVéKenység FOlytAtásánAK KöVetelményrendszerére VOnAtKOzó
részletes szAbályOK
1. A képzési program elkészítésének, előzetes szakértői minősítésének és módosításának szabályai
13. § (1) A képzési program megnevezésének tartalmaznia kell:
a) az Fktv. 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés esetén a szakképesítés OKJ szerinti
azonosító számmal ellátott megnevezését,
b) az Fktv. 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés esetén a vonatkozó felnőttképzési
szakmai programkövetelmény azonosító számmal ellátott megnevezését,
c) az Fktv. 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés esetén a vonatkozó felnőttképzési
nyelvi programkövetelmény képzési programban meghatározott kimeneti szintje szerinti, azonosító számmal
ellátott megnevezését.
(2) A képzési programban az Fktv. 12. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott képzési formák közül – az Fktv. 1. §
(2) bekezdés c) pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés képzési programjának kivételével – csak egy szerepelhet.
14. § (1) A  képzési program előzetes minősítését olyan felnőttképzési szakértő vagy felnőttképzési programszakértő
(a  továbbiakban együtt: szakértő) végezheti, aki szerepel az  NMH által vezetett ajánlási listán. Az  ajánlási listára
az  NMH – az  FSZB javaslata alapján – a  szakértőnek az  FSZB előzetes értesítése alapján benyújtott kérelmére azt
a  szakértőt veszi fel, akinek a  felnőttképzési szakértői vagy felnőttképzési programszakértői nyilvántartásban
szereplő szakterülete igazodik a képzési program szakmai tartalmához és
a) felnőttképzési minőségbiztosítás területen szerzett 5 éves szakmai gyakorlattal, vagy felnőttképzési oktatási,
gyakorlatvezetési, oktatásszervezési, mérési-értékelési területek valamelyikén szerzett 5 éves szakmai
gyakorlattal rendelkezik, vagy
b) szakirányú képzési program- vagy tananyag fejlesztési, szakértői vagy lektorálási referenciákkal rendelkezik.
 (2) A szakértő az előzetes minősítés során vizsgálja, hogy
a) a képzési program tartalma megfelel-e az Fktv.-ben foglaltaknak,
b) a  képzési programban meghatározott tartalommal, feltételekkel és módon, valamint a  képzéssel érintett
célcsoport számára megszerezhetőek-e a programban megjelölt kompetenciák,
c) a képzési program megfelel-e
ca) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti képzési kör esetén a  szakképesítés szakmai és
vizsgakövetelményében vagy az  iskolai rendszerben is oktatható szakképesítések esetében
a  vonatkozó kerettanterv (a  továbbiakban: kerettanterv) tartalmi követelményei alapján
meghatározott előírásoknak,
cb) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti képzési kör esetén a  felnőttképzési szakmai
programkövetelményekben az érintett képzésre vonatkozó előírásoknak,
cc) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti képzési kör esetén a  felnőttképzési nyelvi
programkövetelményekben az érintett képzésre vonatkozó előírásoknak.
(3) A  szakértő a  (2)  bekezdés szerinti vizsgálatot követő megállapításait tartalmazó szakértői véleményt írásban
–  a  (4)  bekezdésben foglalt formai követelmények betartásával – közli a  képzési program előzetes minősítését
megrendelő felnőttképzést folytató intézménnyel.
(4) A  szakértőnek a  képzési program minősítését úgy kell elvégeznie, hogy a  képzési program utolsó oldalán fel
kell tüntetnie a  minősítés helyét, időpontját, a  felnőttképzési szakértői vagy a  felnőttképzési programszakértői
nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát, valamint a  képzési program mindegyik oldalát a  szignójával,
utolsó oldalát az aláírásával kell ellátnia. A képzési program minősítését követően a szakértő a képzési programmal
kapcsolatban további – az előzetes minősítést érintő, azt módosító vagy kiegészítő – megállapításokat nem tehet.
(5) Az előzetesen minősített képzési programot a felnőttképzést folytató intézmény képviseletére jogosult személynek
és a szakmai vezetőnek – a képzési program utolsó oldalán – alá kell írnia.
15. § (1) A felnőttképzést folytató intézménynek az engedélyében szereplő képzés képzési programját módosítania kell, ha
a) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti képzési kör esetén a  szakképesítés szakmai és
vizsgakövetelményében vagy a  kerettantervében meghatározott szakmai követelménymodulok száma,
elnevezése, tartalma, vagy az  OKJ-ban az  iskolarendszeren kívüli képzésre előírt képzési időtartam úgy
változik, hogy az érinti a képzési programban szereplő óraszámot,
b) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti képzési kör esetén a  szakmai programkövetelmények
nyilvántartásában szereplő, a  képzésre vonatkozó adatok megváltoznak, kivéve, ha kizárólag
a  programkövetelmény szakmacsoportba történő besorolása változik meg vagy a  Magyar Képesítési
Keretrendszer szerinti szintjének meghatározására kerül sor,
c) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti képzési kör esetén a  nyelvi programkövetelmények
nyilvántartásában szereplő, a képzésre vonatkozó adatok megváltoznak.
(2) A felnőttképzést folytató intézmény az engedélyében szereplő képzés képzési programját – a jogszabályi előírások
betartásával – bármely képzési körben módosíthatja.
(3) A képzési program (1) és (2) bekezdés alapján történő módosítása esetén a felnőttképzést folytató intézménynek el
kell végeztetnie a módosított képzési programnak a 14. § szerinti előzetes minősítését.
2. Tárgyi és személyi feltételek 16. § (1) Engedély annak a  kérelmezőnek adható, amely rendelkezik – a  (2), valamint a  (4) és (5)  bekezdésben foglalt
eltéréssel – a (3) bekezdésben és az 1. és 2. mellékletben meghatározott tárgyi, valamint a (7) bekezdésben foglalt
személyi feltételekkel.
(2) A  felnőttképzést folytató intézménynek a  2.  mellékletben meghatározott tárgyi feltételeket abban az  esetben
kell biztosítania, ha a  képzési program alapján megvalósuló képzésbe fogyatékos felnőttek is bekapcsolódnak.
A  felnőttképzést folytató intézménynek a  tárgyi feltételek közül azokkal kell rendelkeznie, amelyek a  képzésbe
bekapcsolódó fogyatékos felnőtt számára lehetővé teszik, hogy állapotának megfelelő önállósággal vehessen részt
a képzésben.
(3) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott tárgyi feltételeket az alábbiak szerint kell biztosítani:
a) az  1.  melléklet szerinti helyiségeknek – a  b)  pont szerinti eltéréssel – meg kell felelniük a  nemzeti
szabványban vagy a nemzeti szabvánnyal azonos, illetve azzal egyenértékű építési és műszaki előírásokban
foglaltaknak,
b) a  nemzeti szabványtól vagy a  nemzeti szabvánnyal azonos, illetve azzal egyenértékű építési és műszaki
előírásnak az  1.  mellékletben meghatározott követelménytől való eltérése esetén az  1.  mellékletben
foglaltakat kell alkalmazni,
c) az  1.  melléklet szerinti helyiségeknek meg kell felelniük az  építésügyi, a  tűzvédelmi, az  egészségvédelmi,
a munkavédelmi jogszabályokban előírt követelményeknek és a közegészségügyi előírásoknak,
d) a felnőttképzést folytató intézmény helyiségeiben az előírt hőmérsékletnek, megvilágításnak és légcserének
meg kell felelnie az  oktatási intézményekre előírt szabványoknak, vagy az  azokkal egyenértékű építési és
műszaki előírásoknak,
e) a  képzésben résztvevők számára kialakított oktatási helyiségnek lehetővé kell tennie legalább egy
– az  intézmény engedélyezett képzési programja szerinti létszámú – csoport valamennyi tagjának egyidejű
befogadását,
f ) az  1.  melléklet II/2.  pontjában szereplő tárgyi feltételeket a  felnőttképzést folytató intézménynek abban
az  esetben kell biztosítania, ha a  kérelmében foglalt képzések között van olyan képzés, amelynek
megvalósításához – az 1. mellékletben foglaltak szerinti módon és számban – szükség van számítástechnikai
eszközökre,
g) az  1.  melléklet II/3.  pontjában szereplő tárgyi feltételeket a  felnőttképzést folytató intézménynek abban
az esetben kell biztosítania, ha a kérelmében megjelölt képzések között az Fktv. 1. § (2) bekezdés c) pontja
szerinti képzés szerepel.
(4) Az  1.  mellékletben foglaltakon túl a  felnőttképzést folytató intézmény az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti
képzési körbe tartozó képzés esetén a  képzéshez szükséges eszközöket és felszereléseket az  érintett képzés
szakmai és vizsgakövetelményében meghatározott eszköz- és felszerelési jegyzékben, az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés
b)–d)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés esetén a  képzésre vonatkozó képzési programban foglaltak
szerint – a képzésben résztvevők létszámának megfelelő mennyiségben – biztosítja.
(5) Az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti képzési kör esetén a  felnőttképzést folytató intézménynek
rendelkeznie kell az  Fktv. szerinti gyakorlati képzés céljainak megvalósítására alkalmas oktató helyiséggel vagy
az Fktv. szerinti gyakorlati képzést folytató szervezettel kötött szerződéssel.
(6) A  felnőttképzést folytató intézménynek az  1. és 2.  mellékletben meghatározott tárgyi feltételeket, valamint
az  (5)  bekezdés szerinti oktató helyiséggel való rendelkezést tulajdonjog, használati jog vagy bérleti jogviszony
alapján kell biztosítania. A helyiség bérleti jogát bérleti szerződéssel kell igazolni.
(7) Az engedély kiadásának személyi feltételei:
a) a  felnőttképzést folytató intézmény szakmai vezetőjének munkaviszony, hivatásos szolgálati jogviszony,
közalkalmazotti jogviszony, kormánytisztviselői jogviszony vagy gazdasági társasági tagsági jogviszony
keretében történő alkalmazása, aki
aa) andragógiai egyetemi vagy főiskolai végzettséggel rendelkezik,
ab) pedagógiai egyetemi vagy főiskolai végzettséggel és három év – a (8) bekezdésben meghatározott –
felnőttképzési szakmai gyakorlattal rendelkezik, vagy
ac) pedagógiai egyetemi vagy főiskolai végzettséggel rendelkezik és a  felsőoktatási képzés során
felnőttképzési ismeretekből a  képzési és kimeneti követelményekben előírt legalább öt
kreditpontot szerzett,
b) az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti képzési körbe tartozó képzés elméleti részének oktatása
esetén a  szakképzésről szóló törvény szerint elméleti tárgy oktatására alkalmas, a  képzési programnak
megfelelő szakmai ismeretekkel, e  képzési körbe tartozó képzés gyakorlati képzésére megfelelő szakirányú
szakképzettséggel és legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkező oktatók alkalmazása, és
c) az Fktv. 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti képzési körbe tartozó
ca) általános nyelvi képzés esetén a  képzési programnak megfelelő nyelvtanári végzettséggel, vagy
nyelvtanári végzettséggel és a  képzési program szerinti nyelvből ”KER-C1” szintű, okirattal igazolt
nyelvismerettel, vagy – ha a képzési program szerinti nyelvből nincs egyetemi vagy főiskolai szintű
nyelvtanári vagy nyelv és irodalom tanári képzés – pedagógiai végzettséggel és a képzési program
szerinti nyelvből ”KER-C1” szintű, okirattal igazolt nyelvismerettel,
cb) szaknyelvi képzés esetén a  képzési programnak megfelelő nyelvtanári végzettséggel, vagy
nyelvtanári végzettséggel és az érintett nyelv szakmai ”KER-C1” szintű, okirattal igazolt ismeretével
rendelkező, vagy a  szaknyelvi képzésnek megfelelő szakmai felsőfokú végzettséggel és az  érintett
nyelv “KER-C1” szintű, okirattal igazolt ismeretével, vagy
cc) a magyar mint idegen nyelv oktatása esetén magyar mint idegen nyelv szakos szakképzettséggel,
vagy magyar nyelv és irodalom tanári végzettséggel
rendelkező oktatók alkalmazása.
 (8) A  (7)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjának alkalmazásában felnőttképzési szakmai gyakorlatnak minősül
a  felnőttképzést folytató intézménynél munkaviszonyban vagy munkaviszony jellegű egyéb jogviszonyban
eltöltött idő, továbbá a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatónál – felnőttképzési
tevékenységgel összefüggő munkakör ellátására – létesített kormánytisztviselői, köztisztviselői jogviszony.
(9) A felnőttképzést folytató intézmény a (7) bekezdés
a) a) pontjában a szakmai vezetőre előírt alkalmazási feltételt munkaszerződéssel,
b) b) és c)  pontjában az  oktatóra előírt alkalmazási feltételt munkaszerződéssel, megbízási szerződéssel vagy
az oktató alkalmazását bizonyító más szerződéssel és
c) b) és c)  pontja szerinti képesítési feltételt az  oktató végzettségét bizonyító oklevéllel és a  nyelvismeretét
igazoló dokumentummal
igazolja. 3. Minőségcélok meghatározása, külső értékelés
17. § (1) A  felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló engedély kiadása iránti kérelem benyújtása esetén
a  kérelmezőnek – a  (3)  bekezdésben foglalt eltéréssel – a  minőségcélokat képzésenként és indokolással ellátva
az alábbiak szerint kell meghatároznia:
a) OKJ-ban szereplő szakképesítés megszerzésére felkészítő képzés szakmai vizsgáinak éves átlagos
vizsgaeredménye szakképesítésenként az  Fktv. 15.  § (7)  bekezdése szerinti, a  kérelem benyújtásának évét
(a továbbiakban: tárgyév) megelőző, az NMH honlapján nyilvánosságra hozott adatokhoz viszonyítva,
b) az a) pont szerinti képzések esetén a tárgyévben folyamatban lévő és a tárgyévet követő évben befejezésre
kerülő, valamint a  tárgyévet követő évben megvalósításra kerülő képzések becsült lemorzsolódási aránya
a tárgyévet megelőző évi – az Fktv. 21. § (4) bekezdése szerinti – statisztikai célú adatszolgáltatásban foglaltak
figyelembevételével számított, e képzésekre vonatkozó adatokhoz viszonyítva, és
c) a  tárgyévet követő évre tervezett képzések elégedettségmérésének évi átlageredményére vonatkozó
célkitűzés.
(2) A  felnőttképzést folytató intézménynek az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti lemorzsolódási arányt a  képzésből
kimaradt résztvevők számát a képzésre beiratkozottak számához viszonyítva kell meghatároznia.
(3) A  kérelmezőnek nem kell alkalmaznia a  kitűzött minőségcélok (1)  bekezdés a) és b)  pontban foglalt megelőző
időszakhoz történő viszonyítását, ha az  (1) bekezdés a) pontja szerinti képzést a kérelem benyújtását megelőzően
nem folytatott.
(4) A  felnőttképzést folytató intézménynek az  engedély megszerzését követően a  minőségcélok évente történő
felülvizsgálata és módosítása során
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti képzések esetében az (1) bekezdésben,
b) az a) pontba nem sorolható képzések vonatkozásában az (1) bekezdés b) és c) pontjában
foglalt rendelkezéseket kell értelemszerűen alkalmaznia.
(5) A  felnőttképzést folytató intézmény az  Fktv. 14.  § (2)  bekezdés szerinti külső értékelését olyan jogi
személlyel végeztetheti el, amelynek az  FSZB-hez benyújtott minőségbiztosítási rendszere – a  felnőttképzési
minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a  Felnőttképzési Szakértői Bizottság tagjairól, feladatairól és
működésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott keretrendszernek való –
megfeleltethetőségéről és a  felnőttképzést folytató intézményeknél történő alkalmazhatóságáról a  miniszter
döntött.
4. Vagyoni biztosíték 18. § (1) A  felnőttképzést folytató intézménynek vagyoni biztosítékkal kell rendelkeznie az  engedélyezett felnőttképzési
tevékenysége folytatásának teljes időtartamára és a felnőttképzési tevékenysége megszűnését követő hat hónapig
az előlegként befizetett képzési díj azon részének a visszafizetése céljából, amelyre a képzés bármely okból történő
ellehetetlenülése miatt az  intézmény már nem nyújtott szolgáltatást. A  vagyoni biztosíték felhasználásához és
megszüntetéséhez az NMH jóváhagyása szükséges.
(2) A vagyoni biztosíték formája lehet:
a) egy vagy több biztosító intézettel kötött biztosítási szerződés,
b) a felnőttképzést folytató intézmény által hitelintézetnél lekötött, az (1) bekezdésben meghatározott célokra
elkülönített és zárolt pénzösszeg (a továbbiakban: pénzbeli letét).
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott vagyoni biztosítékformák egyenként vagy együttesen is alkalmazhatóak.
A  biztosítékformák együttes alkalmazása esetén a  vagyoni biztosíték szolgáltatására kötött szerződésekben
– vagyoni biztosítékformák szerint – rendelkezni kell a fizetési kötelezettség feltételeiről és a helytállás mértékéről.
(4) Vagyoni biztosítékként csak olyan – hitelintézettel vagy biztosító intézettel kötött – szerződés vehető figyelembe,
amely szerint a  vagyoni biztosíték terhére a  biztosító intézet vagy a  hitelintézet pénzügyi fedezetet nyújt
a felnőttképzési szerződés alapján befizetett képzési díj 20. § (6) bekezdése szerinti visszafizetésére.
(5) A (4) bekezdés szerinti szerződésnek tartalmaznia kell azt a kikötést, hogy
a) a vagyoni biztosíték felhasználásához vagy megszüntetéséhez az NMH jóváhagyása szükséges, és a vagyoni
biztosíték terhére teljesített kifizetés teljesítési időpontját a hitelintézet vagy a biztosító intézet – a kifizetést
követő tizenöt napon belül – írásban közli az NMH-val,
b) ha a felnőttképzést folytató intézmény
ba) a 20. § (1) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget,
bb) a bejelentéséhez nem mellékeli a 20. § (2) bekezdése szerinti kimutatást, vagy
bc) a  20.  § (6)  bekezdésében foglaltak szerint nem tesz eleget a  képzési díjnak a  vagyoni biztosíték
terhére történő visszafizetésére vonatkozó kötelezettségének,
az NMH intézkedik a képzési díj vagyoni biztosíték terhére történő visszafizetésének teljesítése érdekében szükséges
intézkedések megtétele iránt a hitelintézettel vagy a biztosító intézettel együttműködve.
19. § (1) A  vagyoni biztosíték mértéke – a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  üzleti év időszakára vonatkozóan
a  felnőttképzést folytató intézmény üzleti évét megelőző évnek a  felnőttképzésből származó, a  számvitelről szóló
törvény szerint elszámolt, tényleges értékesítési nettó árbevétele (a  továbbiakban: árbevétel) kettő százaléka, de
legalább egymillió forint.
(2) A  felnőttképzést folytató intézmény köteles minden üzleti év fordulónapját követő hatodik hónap tizenötödik
napjáig a  megelőző évi árbevétel összegét az  NMH részére bejelenteni, és igazolni azt, hogy rendelkezik
az  (1)  bekezdésben meghatározott mértékű vagyoni biztosítékkal, továbbá köteles a  18.  § (4)  bekezdése szerinti
szerződést érintő bármilyen változást – a módosított vagy az új szerződés másolatának a szerződés megkötésétől
számított tizenöt napon belül történő megküldésével – az NMH-nak jelezni.
(3) A  felnőttképzést folytató intézmény a  vagyoni biztosíték összegét – a  (2)  bekezdésben meghatározott időpontig,
az  (1)  bekezdésben foglaltaknak megfelelően – módosítja, ha a  vagyoni biztosíték mértéke nem felel meg
az (1) bekezdésben meghatározott mértéknek.
(4) A  vagyoni biztosíték mértéke a  felnőttképzési tevékenység megkezdésének üzleti évében a  felnőttképzési
tevékenységből származó, tárgyévben tervezett árbevétel kettő százaléka, de legalább ötszázezer forint.
20. § (1) A  felnőttképzést folytató intézmény felnőttképzési tevékenységének részbeni vagy teljes megszüntetését köteles
az NMH részére haladéktalanul bejelenteni, és kérni az NMH jóváhagyását a vagyoni biztosíték felhasználásához.
(2) A felnőttképzést folytató intézménynek az (1) bekezdés szerinti bejelentéséhez mellékelnie kell a folyamatban lévő,
előleg-befizetéssel rendelkező képzéseiről szóló kimutatást, amely tartalmazza:
a) a képzés megnevezését,
b) a  képzésben résztvevők névsorát és a  felnőttképzési szerződésben szereplő adataikat, az  előlegként
befizetett képzési díj befizetőjének (a továbbiakban: befizető) megnevezését és lakcímét vagy székhelyét, ha
az eltér a képzésben résztvevőtől, valamint a befizetett összeg számlamásolattal igazolt nagyságát,
c) a  befizető számára visszafizetésre javasolt összeg – (3)  bekezdés alapján számított – nagyságát és
a hitelintézet vagy a biztosító intézet által kiadott igazolást a vagyoni biztosíték mértékéről, és
d) a képzésben résztvevő személyekkel megkötött felnőttképzési szerződések másolatait.
 (3) A felnőttképzést folytató intézménynek az (1) bekezdés szerinti bejelentésében a visszafizetésre kerülő összeget úgy
kell meghatároznia, hogy az előlegként befizetett képzési díjnak az elmaradt képzési részre eső időarányos összegét
növelni kell ezen összegnek a jegybanki alapkamattal – a képzés elmaradt idejére – számított kamatösszegével.
(4) Az  NMH az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés vizsgálata során ellenőrzi, hogy a  bejelentés megfelel-e a  (2) és
(3) bekezdésben foglaltaknak. Ha az NMH a vizsgálat során
a) megállapítja az  (1)  bekezdés szerinti feltételek fennállását, jóváhagyja a  vagyoni biztosítéknak
a bejelentésben foglaltak szerinti felhasználását, vagy
b) a felnőttképzést folytató intézményt felhívja a bejelentésnek a (2) és (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő
kiegészítésére vagy módosítására, amelynek teljesítését követően jóváhagyja a  vagyoni biztosítéknak
a bejelentésben foglaltak szerinti felhasználását.
(5) Az  NMH a  vagyoni biztosíték felhasználását az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés utolsó oldalán hagyja jóvá oly
módon, hogy a bejelentés minden oldalán szerepeljen szignálás is.
(6) A  felnőttképzést folytató intézmény – a  18.  § (4)  bekezdése szerinti szerződés szerint – az  NMH-nak a  vagyoni
biztosíték felhasználására vonatkozó jóváhagyása alapján intézkedik a  képzési díj (1)  bekezdés szerinti bejelentés
alapján jóváhagyott összegének a vagyoni biztosíték terhére történő visszafizetéséről.
21. § (1) A  felnőttképzést folytató intézmény engedélyének részbeni vagy teljes visszavonása esetén az  engedély
visszavonásáról szóló határozatnak tartalmaznia kell a  20.  § (2)  bekezdése szerinti kimutatás nyolc napon belül
történő benyújtására vonatkozó felhívást. Az NMH a továbbiakban a vagyoni biztosíték felhasználására vonatkozóan
a 20. § (4) és (5) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
(2) Ha a  felnőttképzést folytató intézményt az  NMH a  nyilvántartásból törli és az  intézmény a  vagyoni biztosítékkal
kapcsolatos minden kötelezettségét – a 18. § (5) bekezdés a) pontja szerinti értesítés alapján – teljesítette, az NMH
jóváhagyja a vagyoni biztosíték megszüntetését.
(3) Ha a felnőttképzést folytató intézmény
a) nem tesz eleget a 20. § (1) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettségének,
b) a bejelentéséhez nem mellékeli a 20. § (2) bekezdése szerinti kimutatást, vagy
c) a 20. § (6) bekezdésben foglaltak szerint nem tesz eleget a képzési díjnak a vagyoni biztosíték terhére történő
visszafizetésére vonatkozó kötelezettségének,
az NMH – a  képzésben résztvevő hozzá benyújtott igénybejelentése alapján – intézkedik a  képzési díj vagyoni
biztosíték terhére történő visszafizetésének teljesítése érdekében.
(4) A képzésben résztvevő (3) bekezdés szerinti igénybejelentésének tartalmaznia kell:
a) a képzés megnevezését,
b) a  képzésben résztvevő nevét és a  felnőttképzési szerződésben szereplő adatait, az  előlegként befizetett
képzési díj befizetőjének megnevezését és lakcímét vagy székhelyét, ha az eltér a képzésben résztvevőjétől,
valamint a befizetett összeg számlamásolattal igazolt nagyságát,
c) a befizető számára igényelt összeg nagyságának megjelölését, és
d) a képzésben résztvevő személlyel megkötött felnőttképzési szerződések másolatát.
5. Az elégedettségmérés 22. § (1) A  felnőttképzésben résztvevő a  képzéssel kapcsolatos elégedettségének felmérése céljából – a  résztvevő
azonosíthatóságát kizáró módon – kérdőívet (a továbbiakban: kérdőív) tölt ki, amelyre
a) az Fktv. 1. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti képzés esetén a képzés elvégzését igazoló bizonyítvány vagy
tanúsítvány átvételének időpontjában,
b) az Fktv. 1. § (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti képzés esetén a képzés utolsó foglalkozásán
kerül sor.
(2) A kérdőív kitöltésére legalább tizenöt percet kell biztosítani. A kérdőív legfeljebb tizenöt kérdésből állhat úgy, hogy
a 3. mellékletben foglalt kérdéseket és adatokat kötelezően tartalmaznia kell.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti képzés elvégzését igazoló bizonyítvány vagy tanúsítvány megbízott általi
átvétele vagy eredménytelen vizsga esetén a felnőttképzést folytató intézmény a kérdőívet postai úton küldi meg
a képzésben résztvevő számára.
(4) A  felnőttképzést folytató intézménynek – támogatott képzés esetén – a  támogatót a  kérdőív kitöltésének
időpontjáról legalább a  kitöltést megelőző tizenöt nappal korábban értesíteni kell, és fel kell hívni a  kötelezően
feltett kérdések új kérdésekkel történő kiegészítésének lehetőségére. A  támogató a  felhívás kézhezvételétől
számított tíz napon belül további kérdéseknek a kérdőívben szerepeltetésére tehet javaslatot.
(5) A kérdőívet a támogató javaslatainak figyelembevételével kell véglegesíteni.
 (6) Ha a  kérdőív kitöltésére kitűzött időpontban a  képzésben résztvevő nincs jelen, számára – a  feladó megjelölése
nélküli díjmentesített válaszborítékot mellékelve – postai úton kell megküldeni a kérdőívet.
23. § (1) A felnőttképzést folytató intézmény a kérdőívet képzésenként és kérdésenként kiértékeli, majd a képzésért felelős
személy jóváhagyásával – a  kerekítési szabályok szerint – megállapítja a  két tizedesig számított átlageredményt.
A  kötelező kérdésekre adott válaszok átlageredményét képzésenként és kérdésenként az  intézmény továbbítja
a felnőttképzési információs rendszerbe.
(2) Az elégedettségmérés csoportonkénti kiértékelő lapja az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a felnőttképzést folytató intézmény megnevezése, székhelye,
b) az engedélyezett képzés megnevezése,
c) a képzési csoport 24. § (2) bekezdés c) pont ca) alpontja szerinti azonosító száma,
d) a képzési csoport létszáma a kérdőív kitöltésekor és az értékelhető kérdőívek száma,
e) a kérdőívekre adott válaszok kérdésenkénti összesítésének átlageredménye két tizedesre kerekítve,
f ) a kiértékelés napjának megjelölése,
g) a kiértékelést és összesítést végző személy aláírása és
h) a kiértékelést jóváhagyó aláírása.
(3) A felnőttképzést folytató intézmény az elégedettségméréssel összefüggő dokumentumokat az elégedettségmérést
követően az intézmény Fktv. szerinti hatósági ellenőrzésének befejezéséig köteles megőrizni.
6. A képzés megvalósításával összefüggő dokumentumok vezetése 24. § (1) A felnőttképzést folytató intézménynek a képzés megvalósításával összefüggő, az Fktv. 16. § a)–d) és f ) pontjában,
valamint a  (2) és (3) bekezdésben meghatározott dokumentumokat egységes dokumentumként (a  továbbiakban:
egységes dokumentum) képzési csoportok szerint kell vezetnie.
(2) Az egységes dokumentum – az Fktv.-ben foglaltakon túlmenően – tartalmazza:
a) a képzési program megnevezését,
b) a  képzésnek az  engedéllyel rendelkező képző intézményekről vezetett nyilvántartásban szereplő
nyilvántartásba vételi számát,
c) a képzési csoport ca) felnőttképzési intézmény által megállapított azonosítóját,
cb) névsorát,
cc) Fktv. 15. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott adatait,
cd) oktatóinak nevét az általuk oktatott tananyagrész megnevezésével,
d) a c) pontban foglalt adatokban bekövetkezett változást a változás időpontjával.
 (3) A  haladási napló az  egységes dokumentum naprakész adatokat tartalmazó, folyamatosan vezetett része, amely
tartalmazza:
a) a foglalkozás aa) megtartásának időpontját,
ab) megnevezését,
ac) oktatójának nevét és aláírását,
ad) képzésen belüli órája sorszámának megjelölését,
ae) témájának megjelölését és rövid leírását,
af ) résztvevőinek aláírásával ellátott jelenléti ívet,
b) a távolmaradó résztvevők név és óraszám szerinti összesítését,
c) a képzés befejezésének dátumát.
(4) Az egységes dokumentum elektronikus formában is vezethető, ha az oktatók és a résztvevők elektronikus aláírása
megfelel az elektronikus aláírásról szóló törvényben foglalt rendelkezéseknek.
IV. Fejezet
A FelnőttKépzést FOlytAtó IntézményeK ellenőrzéséneK részletes szAbályAI
25. § (1) Az  NMH minden év november 1. napjáig ellenőrzési tervet készít a  következő évben ellenőrzésre kerülő
felnőttképzést folytató intézményekről. Az NMH a tárgyévben elvégzett ellenőrzésekről minden tárgyévet követő év
március 31. napjáig összefoglaló jelentést állít össze a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter számára.
(2) Az  NMH az  Fktv. 20.  § (4)  bekezdése szerinti ellenőrzést első alkalommal a  felnőttképzést folytató intézmény első
engedélyének kiadását követő második naptári év december 31. napjáig folytatja le. Ezt követően az  ellenőrzési
időszakot naptári évre kell tervezni.
(3) Az NMH a felnőttképzést folytató intézmény engedélyének alapjául szolgáló és a felnőttképzést folytató intézmény
működésére előírt követelmények teljesítését az engedély megszerzésétől kezdődően, annak teljes időtartama alatt
vizsgálhatja.
(4) Az  NMH az  ellenőrzés lefolytatása során olyan szakértőt rendel ki, akinek a  felnőttképzési szakértői vagy
felnőttképzési programszakértői nyilvántartásban szereplő szakterülete igazodik a  felnőttképzést folytató
intézmény engedélyezett képzéseinek szakmai tartalmához. Az ellenőrzési eljárásban egy felnőttképzési szakértőt
és legalább egy felnőttképzési programszakértőt kell kirendelni. A  szakértő személyére az  FSZB javaslatot tesz.
A  javaslattétel céljából az  NMH az  FSZB részére a  felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló engedély
kiadására, az engedély módosítására vagy kiegészítésére irányuló kérelem irataiba – annak benyújtásától számított
három napon belül – betekintést biztosít. Ha az  NMH a  javaslattal nem ért egyet, erről – indoklással ellátva –
tájékoztatja az FSZB-t.
(5) Az ellenőrzést végző szakértő részére az NMH megbízólevelet állít ki.
 (6) Az  NMH a  honvédelemért, a  büntetés-végrehajtásért, a  rendészetért, a  katasztrófák elleni védekezésért,
valamint a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter által fenntartott intézmények
esetében a  honvédelemért felelős miniszter, vagy a  büntetés-végrehajtásért, a  rendészetért, a  katasztrófák elleni
védekezésért és a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter által arra feljogosított szerv
közreműködésével folytatja le az ellenőrzési eljárást.
26. § (1) Az  NMH az  ellenőrzési eljárás megindításakor – kivéve, ha az  ellenőrzés során a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Ket.) 57.  § (2)  bekezdésének
alkalmazására kerül sor – kötelezi az  ellenőrzésre kerülő, felnőttképzést folytató intézményt az  engedélyezett
képzéseihez kidolgozott, az  engedély kiadása után megváltoztatott képzési programjai benyújtására, amelyeket
az intézménynek a felhívástól számított három napon belül kell az NMH számára megküldenie.
(2) A  szakértő az  ellenőrzési eljárás során a  felnőttképzést folytató intézménynél helyszíni szemlét tart. A  helyszíni
szemle időpontjáról szóló értesítésben a  felnőttképzést folytató intézményt fel kell hívni a  szakértővel való
együttműködés kötelezettségére, valamint az együttműködés hiányának jogkövetkezményeire, kivéve, ha – a Ket.
57. § (2) bekezdésének alkalmazása esetén – a helyszíni szemlét előzetes értesítés nélkül kell lefolytatni.
(3) A  szakértő a  helyszíni szemlén – az  Fktv.-nek a  felnőttképzést folytató intézmények ellenőrzésére vonatkozó
rendelkezései szerint – vizsgálja, hogy a felnőttképzést folytató intézmény
a) engedélyezett képzéseinek képzési programjai a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelnek-e,
b) a  felnőttképzési tevékenységét az  engedélyezett képzéseihez kidolgozott képzési programoknak
megfelelően folytatja-e,
c) folyamatosan vezeti-e az  egységes dokumentumot, a  gyakorlati képzés dokumentumait, valamint
e dokumentumok megfelelnek-e a jogszabályi előírásoknak,
d) az Fktv. által előírt tartalommal kötötte-e meg a résztvevőkkel a felnőttképzési szerződést, és gondoskodott-e
a résztvevők személyi adatainak a jogszabályokban előírtak szerinti kezeléséről,
e) eleget tett-e az Fktv. szerinti tájékoztatási kötelezettségének,
f ) az  Fktv.-ben és az  e  rendeletben foglaltak szerint elvégezte-e a  felnőttképzésben résztvevők
elégedettségének mérését, és teljesítette-e az ezzel összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségét,
g) gondoskodott-e az általa meghatározott minőségcélok évente történő felülvizsgálatáról és szükség szerinti
módosításáról,
h) működtet-e oktatói minősítési rendszert,
i) a jogszabályi előírásoknak megfelelően biztosította-e az előzetes tudásmérést,
j) az Fktv.-ben foglalt rendelkezéseknek megfelelően működteti-e a felnőttképzési információs rendszert,
k) működtet-e ügyfélszolgálati és panaszkezelési rendszert,
l) rendelkezik-e a  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a  Felnőttképzési Szakértői
Bizottság tagjairól, feladatairól és működésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint
működtetett minőségbiztosítási rendszer dokumentumaival, és kétévente elvégeztette-e annak kötelező
külső értékelését, valamint
m) rendelkezik-e az e rendeletben foglaltak szerinti vagyoni biztosítékkal.
27. § (1) A szakértő a 26. § (3) bekezdésében foglaltakon túl bármely folyamatban lévő képzés és legalább egy lezárt képzés
teljes dokumentációját is megvizsgálja.
(2) A  szakértő a  folyamatban lévő képzés ellenőrzése keretében elméleti órát, gyakorlati képzést látogat. A  szakértő
csak olyan elméleti órát, gyakorlati képzést látogathat, amelynek szakmai tartalmához a  szakértő felnőttképzési
szakértői vagy felnőttképzési programszakértői nyilvántartásban szereplő szakterülete igazodik.
(3) A szakértő a (2) bekezdés szerinti látogatás keretében megvizsgálja, hogy
a) az oktatók megfelelően vezetik-e a haladási naplót, és a  jelenlévő képzésben résztvevők aláírása szerepel-e
a jelenléti íven,
b) a folyamatban lévő képzés a felnőttképzési információs rendszerben jelzett ütemezés szerint halad-e,
c) a tanóra, illetve a gyakorlati képzés tartalmában a képzési program megvalósulását szolgálja-e, és
d) az  oktató által alkalmazott módszerek a  szakmai és a  pedagógiai, andragógiai követelményeknek
megfelelnek-e.
 (4) A  szakértő az  óralátogatáson szerzett tapasztalatairól – a  foglalkozást követően – a  felnőttképzést folytató
intézmény vezetőjének jelenlétében megbeszélést tart az oktatóval, amely során ismerteti a látogatás során szerzett
tapasztalatait.
28. § (1) A szakértő a helyszíni ellenőrzés megállapításairól jegyzőkönyvet készít, amelyet az intézmény részére a helyszínen
átad vagy a helyszíni ellenőrzés befejezését követő tíz napon belül a felnőttképzést folytató intézmény vezetőjének
megküld. Az intézmény vezetője a jegyzőkönyv kézhezvételét öt napon belül jogosult az ellenőrzési jegyzőkönyvre
észrevételt tenni.
(2) A szakértő az ellenőrzéssel kapcsolatos megállapításait tartalmazó szakértői véleményt a helyszíni szemléről készült
– az ellenőrzött intézmény vezetőjének észrevételeit tartalmazó – jegyzőkönyvvel együtt a kirendelésétől számított
negyven napon belül nyújtja be az NMH-nak.
(3) Az NMH az ellenőrzést az eljárás megindításától számított hatvan napon belül folytatja le.
29. § Az  NMH az  Fktv. 20.  § (5)  bekezdésében foglalt jogkövetkezményt alkalmazza, ha az  ellenőrzött felnőttképzést
folytató intézmény
a) határidőben nem tett eleget a 11. § (6) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségének,
b) az  ellenőrzés során nem bocsátott az  ellenőrzést végző személy rendelkezésére jogszabályban előírt
dokumentumot,
c) engedélyezett képzésének képzési programjában nem végezte el a  15.  § (1)  bekezdése alapján kötelezően
előírt módosításokat,
d) nem biztosítja az engedélyezett képzéseihez előírt gyakorlati képzést, vagy a gyakorlati képzés lefolytatására
kötött szerződés tartalma, vagy a  gyakorlati képzés megvalósulása nem biztosítja a  képzési programban
előírt kompetenciák megszerzését,
e) engedélyezett képzésének képzési programja nem tartalmazza az Fktv. 1. § (2) bekezdés
ea) a)  pontja szerinti képzés esetén a  képzésnek az  állam által elismert szakképesítések szakmai
követelménymoduljairól szóló kormányrendeletben meghatározott szakmai kompetenciái
megszerzésének programját,
eb) b)  pontja szerinti képzés esetén a  képzés felnőttképzési szakmai programkövetelményeiben
meghatározott kompetenciái megszerzésének programját,
ec) c)  pontja szerinti képzés esetén a  képzés felnőttképzési nyelvi programkövetelményeiben
meghatározott szakmai kompetenciái megszerzésének programját,
ed) d) pontja szerinti képzés esetén az érintett képzés kompetenciái megszerzésének programját,
f ) nem teljesíti az Fktv. szerinti tájékoztatási kötelezettségét,
g) nem teljesítette az Fktv. hatálya alá tartozó, befejezett képzéseinek több mint tíz százalékában a résztvevők
elégedettségének mérésére vonatkozó kötelezettségét vagy az  elégedettségméréssel kapcsolatos
adatszolgáltatást,
h) nem gondoskodott a minőségcélok évente történő felülvizsgálatáról és szükség szerinti módosításáról, vagy
a képzések több mint húsz százalékában szakmailag nem indokolható célokat tűzött ki,
i) nem biztosította az Fktv. szerinti előzetes tudásmérést,
j) a  képzések öt százalékát érintően nem a  valóságnak megfelelően szolgáltatott adatot a  felnőttképzési
információs rendszer számára,
k) nem működtet ügyfélszolgálati és panaszkezelési rendszert,
l) nem rendelkezik a  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a  Felnőttképzési Szakértői
Bizottság tagjairól, feladatairól és működésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint
működtetett minőségbiztosítási rendszer dokumentumaival, és nem végeztette el annak kétévente kötelező
külső értékelését,
m) nem rendelkezik az e rendeletben meghatározott vagyoni biztosítékkal,
n) nem vezeti vagy hiányosan vezeti a  képzés megvalósításának az  Fktv.-ben és e  rendeletben előírt
dokumentumait, vagy
o) a  képzések több mint öt százalékában nem teljesítette az  Fktv. szerinti statisztikai célú adatszolgáltatási
kötelezettségét.
30. § (1) Az  NMH az  Fktv. 20.  § (6)  bekezdésében foglaltak szerint a  felnőttképzést folytató intézmény engedélyét
–  a  (2)  bekezdésben foglalt eltéréssel – teljesen visszavonja, ha annak bírságolását követően megállapítja, hogy
az intézmény
a) nem rendelkezik az Fktv.-ben és az e rendeletben meghatározott
aa) személyi feltételekkel,
ab) tárgyi feltételekkel, vagy
ac) vagyoni biztosítékkal,
b) a kérelem benyújtásakor vagy az engedélyezési eljárás során az engedély megszerzése érdekében valótlan
nyilatkozatot tett, vagy
c) olyan, az Fktv. hatálya alá tartozó képzést folytat, amely az engedélyében nem szerepel.
 (2) Az  NMH az  engedélyt részben vonja vissza, ha az  engedély visszavonásának (1)  bekezdés a)  pont aa) és
ab) alpontjában megjelölt feltételei legfeljebb három képzési csoport esetén állnak fenn.
V. Fejezet
záró rendelKezéseK 7. Hatályba léptető rendelkezés
31. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. Átmeneti rendelkezések 32. § (1) Az  NMH a  nyilvántartásban a  szakmai vagy nyelvi programkövetelmény hiányára utaló jelzéssel látja el azokat
a  képzéseket, amelyek az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti képzési körbe tartoznak, és nem
rendelkeznek az  érintett képzésre előírt szakmai vagy nyelvi programkövetelmény alapján kidolgozott képzési
programmal.
(2) Azokat az  (1)  bekezdésben meghatározott képzéseket, amelyek 2014. június 30-ig nem rendelkeznek az  érintett
képzésre előírt szakmai vagy nyelvi programkövetelmény alapján kidolgozott képzési programmal, a felnőttképzést
folytató intézmény engedélyéből az NMH törli.
(3) Az  Fktv. 28.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti felhatalmazás alapján kiadott miniszteri rendelet (a  továbbiakban:
díjrendelet) hatálybalépése előtt előterjesztett kérelem esetén az  5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott,
az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló dokumentumot a díjrendelet hatálybalépését követő 15 napon
belül kell a kérelmezőnek csatolnia.
9. Az Európai Unió jogának való megfelelés 33. § E  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. és 16. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
10. Módosító rendelkezések 34. § A könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásba vételéről szóló 93/2002. (V. 5.) Korm. rendelet
a) 10/A.  § (1)  bekezdésében a  „felnőttképzési intézmény-akkreditációval rendelkező” szövegrész helyébe
a „felnőttképzési tevékenységet folytató” szöveg,
b) 11/A.  § (2)  bekezdésében az „előírt felnőttképzési intézmény-akkreditációra” szövegrész helyébe az „előírt,
a felnőttképzési tevékenységet folytató intézményre” szöveg
lép. 35. § (1) A  szakmai vizsga megszervezésére vonatkozó engedély kiadásának és a  vizsgaszervezési tevékenység
ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 111/2010. (IV. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Szvr.) 1. § (1) bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A szakképzésről szóló 1993. évi lXXVI. törvény (a továbbiakban: szt.) szerinti szakmai vizsga megszervezésére vonatkozó
engedély (a  továbbiakban: engedély) akkor adható ki, ha az  engedély kiadását kérelmező intézmény (a  továbbiakban:
kérelmező intézmény)]
„a) rendelkezik a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII.  törvény 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, a d) pontban
meghatározott szakképesítés folytatására feljogosító engedéllyel,”
(2) Az Szvr. 2. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az engedély kiadása iránti kérelem – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltakon túl – tartalmazza:)
„d) a kérelmező intézménynek a felnőttképzésről szóló törvény szerinti nyilvántartásba-vételi számát;”
36. § (1) A  Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a  szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat és hatásköréről
szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: NMH rendelet) 21.  § (1)  bekezdése a  következő
u)–z) ponttal egészül ki:
(A hivatal a szakképzéssel és felnőttképzéssel összefüggő feladatai keretében)
„u) ellátja a  felnőttképzési szakértői tevékenység engedélyezésével és ellenőrzésével, valamint a  felnőttképzési
szakértői névjegyzék vezetésével kapcsolatos feladatokat,
v) ellátja a  felnőttképzést folytató intézmények tevékenységének engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos
feladatokat, vezeti a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartását,
w) működteti a felnőttképzési információs rendszert,
z) ellátja a felnőttképzési nyelvi programkövetelmények nyilvántartásának vezetésével kapcsolatos feladatokat.”
(2) Az  NMH rendelet 23.  § (2)  bekezdés c)  pontjában a  „felnőttképzési intézményekkel” szövegrész helyébe
a „felnőttképzési tevékenységet folytató intézményekkel” szöveg lép.
37. § Az  Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központról szóló 214/2012. (VII. 30.) Korm.
rendelet 5. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  OBDK az  (1)  bekezdés szerinti tanfolyam megszervezésére egészségügyi, szociális, illetve gyermekvédelmi
szakképzést folytató intézményt (a  továbbiakban: tanfolyamot szervező) választ ki pályázat útján. Az  OBDK
a tanfolyamot szervezővel megállapodást köt.”
38. § Az  állam által elismert szakképesítések szakmai követelménymoduljairól szóló 217/2012. (VIII. 9.) Korm. rendelet
3.  melléklet 645.  pontjában Az  egész életen át tartó tanulás megnevezésű, 10653-12 azonosító számú szakmai
követelménymodul tulajdonságprofil szakmai kompetenciák szakmai ismeretek felsorolásában, az „A felnőttképzési
akkreditáció és a  kulturális szakemberek továbbképzési rendszere” szövegrész helyébe az  „A felnőttképzési
tevékenység engedélyezése és a kulturális szakemberek továbbképzési rendszere” szöveg lép.
39. § (1) A  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R1.) 2.  §
(1) bekezdés n) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(e rendelet alkalmazásában:)
„n) szakmai továbbképzési program: a  közigazgatási szerveknél betöltött munkakörökhöz kapcsolódó szakmai és
kompetenciafejlesztő képzések, amelyekről a  munkáltató gondoskodik a  minősített programjegyzékre felvett
továbbképzésekkel;”
(2) Az R1.
a) 7. § (1) bekezdésében az „az akkreditált felnőttképzési” szövegrész helyébe az „a képző” szöveg,
b) 7. § (2) bekezdésében az „az akkreditált felnőttképzési” szövegrész helyébe az „a képző” szöveg,
c) 8. § (2) bekezdés b) pontjában az „az akkreditált felnőttképzési” szövegrész helyébe az „a képző” szöveg,
d) 14.  § (5)  bekezdésében az  „felnőttképzésről szóló törvény alapján akkreditált felnőttképzést folytató”
szövegrész helyébe a „képző” szöveg
lép. 11. Hatályon kívül helyező rendelkezések
40. § Hatályát veszti
a) a  felnőttképzést folytató intézmények és a  felnőttképzési programok akkreditációjának szabályairól szóló
22/2004. (II. 16.) Korm. rendelet,
b) a  felnőttképzési tevékenység megkezdésének és folytatásának részletes szabályairól szóló 2/2010. (II. 16.)
SZMM rendelet,
c) az akkreditációs eljárás és követelményrendszer részletes szabályairól szóló 24/2004. (VI. 22.) FMM rendelet,
d) a  pedagógus-továbbképzésről, a  pedagógus-szakvizsgáról, valamint a  továbbképzésben résztvevők
juttatásairól és kedvezményeiről szóló 277/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet 8/B. § (3) bekezdése,
e) a  felsőoktatásról szóló 2005.  évi CXXXIX.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet
ea) 29/H. § (3) bekezdése, valamint
eb) 7. számú melléklet III. A. 1. pont i) alpontja,
f ) az építésüggyel kapcsolatos egyes szabályozott szakmák gyakorlásához kapcsolódó szakmai továbbképzési
rendszer részletes szabályairól szóló 103/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet
fa) 1. § 2. pontjában az „a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény (a továbbiakban: Fktv.) hatálya alá
tartozó”,
fb) 3. § (3) bekezdésében a „valamint az Fktv. alapján a Felnőttképzési Akkreditáló Testület által kiadott
intézmény-akkreditációs tanúsítvánnyal rendelkező,”
fc) 7. § (2) bekezdésében az „– az Fktv.-ben a képzési program tartalmára előírtakon túlmenően –”
szövegrész,
g) az építésügyi, építésfelügyeleti hatósági döntés-előkészítők, valamint döntéshozók építésügyi vizsgájáról és
szakmai továbbképzéséről szóló 161/2008. (VI. 19.) Korm. rendelet
ga) 2.  § (2)  bekezdésében az  „– a  külön jogszabály szerinti felnőttképzési nyilvántartásba vételt
követően –”,
gb) 6.  § (2)  bekezdésében a  „valamint a  felnőttképzésről szóló 2001.  évi CI.  törvény alapján
a Felnőttképzési Akkreditáló Testület által kiadott érvényes intézmény-akkreditációs tanúsítvánnyal
rendelkező intézmény,”
szövegrész,
h) az  ózonréteget lebontó anyagokkal és egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kapcsolatos
tevékenységekről szóló 310/2008. (XII. 20.) Korm. rendelet 13. § (7) bekezdése,
i) a  helyi esélyegyenlőségi programok elkészítésének szabályairól és az  esélyegyenlőségi mentorokról szóló
321/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet
ia) 7. § (1) bekezdés c) pontjában az „a felnőttképzésről szóló törvény szerint”,
ib) 8. § (1) bekezdésében az „a felnőttképzésről szóló törvény szerint”
szövegrész,
j) az NMH rendelet ja) 8. § (1) bekezdés k) pontja,
jb) 21. § (1) bekezdés q) pontjában az „a Felnőttképzési Akkreditáló Testület” szövegrész,
k) a  közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló 176/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9.  §
(1) bekezdés a) pont ab) alpontjában a „kibocsátó felnőttképzést folytató intézmény nevét,” szövegrész,
l) a  közlekedési területeken végzett szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeiről, valamint
a  bejelentésre és a  nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokról szóló 14/2010. (II. 5.)
Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában az „a kibocsátó felnőttképzést folytató intézmény
nevét,” szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
100/2017. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi koalíciós műveletben résztvevő MH Iraki Kiképzés-biztosító Kontingens megalakításáról, felkészítéséről, feladat-végrehajtásáról és az azzal kapcsolatos feladatokról szóló 38/2015. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Hatályát veszti az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi koalíciós műveletben résztvevő MH Iraki Kiképzés-biztosító Kontingens megalakításáról, felkészítéséről, feladat-végrehajtásáról és az azzal
kapcsolatos feladatokról szóló 38/2015. (HK 7.) HM KÁT–
HVKF együttes intézkedés.
2. Ez az intézkedés 2017. november 1-jén lép hatályba
és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1393/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciója és fejlesztése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Lakitelek
Népfőiskola épületei rekonstrukciója és fejlesztése
a) első ütemének támogatása érdekében 79,2 millió forint,
b) második ütemének előkészítése érdekében 93,5 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások alcím, 10. Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése
jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2015. június 30.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Lakitelek Népfőiskola
épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése második ütemének megvalósításához 2015. évben szükséges források
Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról a  központi költségvetés tervezése során
gondoskodjanak.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1714/2013. (X. 8.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú („Az Abaúj-Zempléni Szilárdhulladék Gazdálkodási Rendszer teljes kiépítése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú, „Az Abaúj-Zempléni
Szilárdhulladék Gazdálkodási Rendszer teljes kiépítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2016. (IV. 6.) ME határozata a Magyarország és Ukrajna között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és Ukrajna között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2013. (XII. 13.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. A. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  1997. évi CXXXIX., a  menedékjogról szóló törvény alapján menekültként és
a  menedékeskénti elismerést kérő személyek kérelmük jogerős elbírálásáig a  számukra kijelölt befogadó állomást,
illetőleg a menekültügyi hatóság által kijelölt más szálláshelyet saját elhatározásukból ne hagyhassák el?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. december 9-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely d)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást
tartani a  nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
tekintettel arra, hogy a  nemzetközi szerződésről való döntés egyben az  abban vállalt kötelezettségekről való
döntés is, az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezésében foglalt tilalom alapján egyértelműen kizárt a  közvetlen
hatalomgyakorlás nemzetközi szerződés által szabályozott magatartás vonatkozásában.
Magyarország az  1989. évi 15. számú törvényerejű rendelettel döntött a  menekültek helyzetére vonatkozó
1951.  évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény), valamint a  menekültek
helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről. Az Egyezmény 26.,
a  menekültek mozgásszabadságáról rendelkező cikke szerint „Minden Szerződő Állam biztosítja a  jogot a  területén
jogszerűen tartózkodó menekülteknek arra, hogy megválasszák tartózkodási helyüket és szabadon mozoghassanak
az  ország területén azon szabályok figyelembe vételével, amelyek általában az  idegenekre azonos körülmények között
A Magyar Közlönyt a Szerkesztőbizottság közreműködésével a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium szerkeszti.
A Szerkesztőbizottság elnöke: dr. Biró Marcell,
a szerkesztésért felelős: dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 2–4.
A Határozatok Tára hivatalos lap tartalma a Magyar Közlöny IX. részében jelenik meg.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
vonatkoznak.” A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő „számukra kijelölt befogadó
állomást, illetőleg a  menekültügyi hatóság által kijelölt más szálláshelyet saját elhatározásukból ne hagyhassák
el” kitétel ellentétes az  Egyezmény fent hivatkozott 26.  cikkében szereplő rendelkezésekkel. Egy érvényes
és eredményes országos népszavazás nemzetközi szerződésből eredő kötelezettséget érintene, ennélfogva
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontjába ütközik, így a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 10.  § b)  pontja alapján – mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) pontján, a régi Ve. 124/A. § (3) bekezdés
b)  pontján, az  Egyezmény 26.  cikkén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. december 10. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke