text:
11/2017. (V. 11.) NGM utasítása kötelezettségvállalásról, utalványozásról és a Nemzetgazdasági Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése és 28. § (1) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a)–b) pontja, valamint 1. melléklet I. alcím 14. pontja
és a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdésében foglaltak alapján – a  jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
ELSŐ RÉSZ
Általános rendelkezések I. Fejezet
Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által az NGM igazgatása, az NGM
fejezeti kezelésű előirányzatai, az  NGM fejezet központi kezelésű előirányzatai, továbbá európai uniós forrás
felhasználásával megvalósuló, természetes vagy jogi személlyel, jogi személyiség nélküli szervezettel kötendő
valamennyi szerződésre és az NGM képviseletében teendő valamennyi jognyilatkozatra, amennyiben az a költségvetési
előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár.
2. § Nem terjed ki az  utasítás hatálya arra a  beszerzési eljárásra, amelynél – társfinanszírozására tekintettel –
a finanszírozásban részt vevő nemzetközi szervezetek által előírt feltételek szerinti eljárást kell alkalmazni, továbbá
amelyet beszerzőként az  NGM felügyelete vagy irányítása alá tartozó költségvetési szervek vagy külön szerződés
alapján gazdasági társaság folytat le a saját beszerzési szabályzata szerint.
3. § Amennyiben külön utasítás másként nem rendelkezik, jelen utasítás rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni:
a) a foglalkoztatottak személyi juttatásaira,
b) a belföldi és külföldi kiküldetésekre,
c) a protokollhoz, rendezvényekhez kapcsolódó reprezentációs kiadásokra, valamint a fordításra és tolmácsolásra,
d) az oktatásra és képzési rendszerre,
e) a támogatás nyújtására,
f ) a felesleges vagyontárgyak hasznosítására és selejtezésére,
g) a lakáscélú támogatási rendszerre,
h) a szociális segélyezésre és
i) az NGM fejezet központi kezelésű előirányzataira.
4. § A  kötelezettségvállalásokat kezdeményező, véleményező, előkészítő, ellenjegyző és aláíró, továbbá a  kapcsolódó
pénzügyi-számviteli tevékenységeket végző kormánytisztviselők a  kötelezettségek vállalása, nyilvántartása során
a jelen utasítás rendelkezéseinek megfelelően kötelesek eljárni.
5. § A  jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a  költségvetési törvény, az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV.  törvény (a továbbiakban: Áht.), az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.), valamint
a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezet és Működési Szabályzatáról szóló NGM utasítás (a továbbiakban: SZMSZ)
előírásait kell alkalmazni.
II. Fejezet
Értelmező rendelkezések 6. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. beszerzési eljárás: olyan eljárás, amely során az NGM mint ajánlatkérő az érintett gazdasági szereplőket vagy
azok egy meghatározott részét ajánlattételre hívja fel, és az eljárás eredményeként szerződést köt,
2. gazdálkodási szervezet: a  fejezeti kezelésű előirányzatot és az  NGM fejezetébe sorolt központi kezelésű
előirányzatokat érintő ügyekben a  Fejezeti Költségvetési Főosztály, az  NGM igazgatását érintő ügyekben
az Intézményi Gazdálkodási Főosztály,
3. kötelezettségvállalás: az  Áht. 1.  § 15.  pontja szerinti jognyilatkozat, amelyet az  NGM a  költségvetési
előirányzatainak terhére, illetve a  fejezeti kezelésű előirányzatainak és az  NGM fejezetébe sorolt központi
kezelésű előirányzatainak a terhére vállal,
4. szakmai szervezeti egység: az NGM azon hivatali egysége, mely az adott előirányzat felhasználását és az azzal
összefüggő társadalmi cél működtetését, szakmai feladat elvégzését
a) az NGM igazgatásának jóváhagyott éves elemi költségvetése keretében tételes előirányzat-fedezet,
b) európai uniós forrás esetén hatályos támogatási okiratba foglalt európai uniós forrás,
c) a fejezeti kezelésű előirányzatok,
d) az NGM fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzatok
terhére szakmai felelősként ellátja.
III. Fejezet
A beszerzések tervezése 7. § (1) A szakmai szervezeti egység a tárgyévet követő költségvetési évre vonatkozó beszerzési igényeit tartalmazó – a Jogi
és Kodifikációs Főosztály által rendelkezésre bocsátott – összesítő táblázatot a  szervezeti egység irányítását ellátó
állami vezető – Miniszteri Kabinet esetében a  kabinetfőnök – vagy miniszteri biztos jóváhagyásával tárgyév
november 10-ig elektronikus úton és papír alapon megküldi a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére.
(2) Az elfogadott költségvetési előirányzatok figyelembevételével a Jogi és Kodifikációs Főosztály legkésőbb november
30-ig – az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján – éves összesített közbeszerzési tervet (a továbbiakban:
közbeszerzési terv) készít az NGM tárgyévet követő költségvetési évre tervezett közbeszerzéseiről.
(3) A közbeszerzési tervet a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
8. § (1) Közbeszerzési eljárás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közbeszerzési terv alapján indítható.
 (2) A közbeszerzési tervtől eltérően csak előre nem látható okból előállt változás esetén indítható közbeszerzési eljárás.
 (3) A közbeszerzési tervben nem szereplő, tárgyévi forrást érintő új közbeszerzési igény legkésőbb a tárgyév október 30.
napjáig jelenthető be. A  bejelentést tartalmazó feljegyzésben meg kell indokolni az  eljárás lefolytatásának
szükségességét, valamint csatolni kell az  1.  melléklet szerinti Beszerzési adatlapot (a továbbiakban: Beszerzési
adatlap).
(4) A  (3)  bekezdés szerinti bejelentést követően a  Jogi és Kodifikációs Főosztály módosítja a  közbeszerzési tervet,
megjelölve a módosítás indokát is. A közbeszerzési terv módosítását a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
9. § A  közbeszerzési terv nyilvános. A  Jogi és Kodifikációs Főosztály a  közbeszerzési tervet, valamint annak esetleges
módosítását annak jóváhagyását követően a Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban
közzéteszi.
IV. Fejezet
A kötelezettségvállalás kezdeményezésére jogosultak 10. § A kötelezettségvállalás kezdeményezése a szakmai szervezeti egység feladata.
11. § A  beszerzési eljárás, valamint a  közbeszerzési eljárás kezdeményezésére irányuló, a  34.  §-ban, valamint a  71.  §
(2) bekezdésében meghatározott dokumentumokat és a Beszerzési adatlapot a szakmai szervezeti egység készíti elő.
12. § A  szakmai szervezeti egység és a  kötelezettségvállaló felelős az  előirányzat szabályos, jogszerű, gazdaságos
és szakmailag megalapozott felhasználásáért, a közbeszerzési eljárás megindításáért és a szükséges belső egyeztetések
lefolytatásáért.
13. § Az  Áht. 6/B.  § (3)  bekezdése szerinti kezelő szerv, a  költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatokat ellátó
lebonyolító szerv és az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatokat ellátó
közreműködő szervezet a megállapodás rendelkezései szerint felel a rendelkezésre bocsátott keretért.
V. Fejezet
A kötelezettségvállalás előzetes jóváhagyása 14. § (1) Az NGM nevében történő kötelezettségvállaláshoz – a 28. § és a 29. § kivételével –
a) a nettó 8 millió forintot el nem érő kötelezettségvállalások esetén a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár,
akadályoztatása esetén, vagy ha a tisztség nincs betöltve, a Fejezeti Költségvetési Főosztály főosztályvezetője,
b) a  nettó 8 millió forintot elérő és azt meghaladó kötelezettségvállalások esetén közigazgatási államtitkár,
akadályoztatása esetén a jogi és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár
előzetes jóváhagyása szükséges.
(2) Beszerzési eljárások esetén az (1) bekezdés szerinti előzetes jóváhagyás a Beszerzési adatlapon történik.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti előzetes jóváhagyás a 20. §, a 27. § és a 30. § esetén a 2. melléklet szerinti Kötelezettségvállalási
adatlapon (a továbbiakban: Kötelezettségvállalási adatlap) történik. VI. Fejezet
Kötelezettségvállalásra jogosultak
15. § Az  NGM nevében kötelezettséget vállalni – a  28.  §-ban és a  29.  §-ban foglaltak kivételével – kizárólag pénzügyi
ellenjegyzést követően lehet az Áht. 37. § (1) bekezdésére figyelemmel.
16. § Az NGM nevében történő kötelezettségvállalásra
a) nettó 200 ezer forint értékhatárig – a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 73.  § (2)  bekezdés
i)  pontjában foglalt feladatellátás érdekében, mindazon szakképesítések vonatkozásában, amelyeket
az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendelet az adópolitikáért, az államháztartásért, a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért,
valamint a  számviteli szabályozásért felelős miniszter felelősségi körébe utal – a  Számviteli és Felügyeleti
Főosztály főosztályvezetője,
b) nettó 25 millió forint értékhatárig
ba) a miniszter közvetlen irányítása alá tartozó főosztályvezető,
bb) a közigazgatási államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó főosztályvezető,
bc) a helyettes államtitkár, akadályoztatása esetén, vagy ha a helyettes államtitkári tisztség nincs betöltve,
a helyettes államtitkári tevékenységet irányító államtitkár,
bd) a kabinetfőnök,
be) a miniszteri biztos, a részére jóváhagyott keret terhére,
c) a  Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott feladatkörében
eljárva nettó 50 millió forint értékhatárig államtitkár, akadályoztatása esetén a közigazgatási államtitkár,
d) nettó 50 millió forint értékhatárig a közigazgatási államtitkár, akadályoztatása esetén a  jogi és koordinációs
ügyekért felelős helyettes államtitkár,
e) felső értékhatár nélkül a miniszter, akadályoztatása esetén a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár,
f ) a Duna Transznacionális Program Végrehajtásáért Felelős Főosztály főosztályvezetője a Duna Transznacionális
Program Irányító Hatósági jogkörében vállalt kötelezettségekre a  Duna Transznacionális Program Technikai
Segítségnyújtás költségvetés terhére jóváhagyott és az  NGM igazgatása költségvetésében az  adott évre
biztosított kerete erejéig,
g) a Duna Transznacionális Együttműködési Program elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzat terhére az irányító
hatósági, ellenőrző hatósági és igazoló hatósági feladatok biztosítása érdekében – egyoldalú jognyilatkozatok,
támogatói okiratok kiadására – a gazdaságtervezésért és versenyképességért felelős helyettes államtitkár,
h) a  gazdaságfejlesztési programok végrehajtásáért felelős helyettes államtitkár a  Gazdaságfejlesztési és
Innovációs Operatív Program keretében vállalt kötelezettségekre a KÖFOP-3.2.4-15-2016-00001 azonosítószámú
projekttámogatási szerződése keretének erejéig,
i) a  regionális fejlesztési programokért felelős helyettes államtitkár a  Terület- és Településfejlesztési Operatív
Program és Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program Irányító Hatósági jogkörében vállalt
kötelezettségekre a  KÖFOP-3.2.4-15-2016-00001 azonosítószámú projekttámogatási szerződése keretének
erejéig
jogosult. 17. § Éven túli kötelezettségvállalásra
a) nettó 50 millió forint értékhatárig a közigazgatási államtitkár, akadályoztatása esetén a  jogi és koordinációs
ügyekért felelős helyettes államtitkár,
b) az Áht. 36. § (4)–(4b) bekezdésének figyelembevételével értékhatár nélkül a miniszter, akadályoztatása esetén
a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár,
c) a Duna Transznacionális Program Végrehajtásáért Felelős Főosztály főosztályvezetője a Duna Transznacionális
Program Irányító Hatósági jogkörében – az Áht. 36. § (4)–(4b) bekezdése szerint – vállalt kötelezettségekre
a Duna Transznacionális Program Technikai Segítségnyújtás költségvetés terhére jóváhagyott kerete erejéig,
d) a  gazdaságfejlesztési programok végrehajtásáért felelős helyettes államtitkár a  Gazdaságfejlesztési
és Innovációs Operatív Program keretében – az Áht. 36. § (4)–(4b) bekezdése szerint – vállalt kötelezettségekre
a KÖFOP-3.2.4-15-2016-00001 azonosítószámú projekttámogatási szerződése keretének erejéig,
e) a  regionális fejlesztési programokért felelős helyettes államtitkár a  Terület- és Településfejlesztési Operatív
Program és a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program Irányító Hatósági jogkörében – az  Áht.
36.  § (4)–(4b)  bekezdése szerint – vállalt kötelezettségekre a  KÖFOP-3.2.4-15-2016-00001 azonosítószámú
projekttámogatási szerződése keretének erejéig
jogosult. 18. § Az értékhatár-kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra vonatkozik. A kötelezettségvállalások összességében
nem haladhatják meg az éves költségvetésben az adott szakmai szervezeti egység részére jóváhagyott előirányzatot.
19. § (1) A  16.  § a)  pontjában, b)  pont ba) és bd)  alpontjában, e)–h)  pontjában és a  17.  § c)–e)  pontjában meghatározott
személyek akadályoztatása esetén, vagy ha a  tisztség nincs betöltve, a  kötelezettségvállalásra jogosult személy
meghatározására a miniszter jogosult.
(2) A 16. § b) pont bb) alpontban meghatározott személyek akadályoztatása esetén, vagy ha a tisztség nincs betöltve,
a kötelezettségvállalásra jogosult személy meghatározására a közigazgatási államtitkár jogosult.
MÁSODIK RÉSZ
A közbeszerzési eljárással nem érintett kötelezettségvállalások
VII. Fejezet
A kötelezettségvállalás típusai 1. Elküldött és visszaigazolt megrendelés
20. § Kivételesen indokolt esetben, amennyiben a  kötelezettségvállalás tárgya egyszerű megítélésű, teljesítése rövid
határidőn belül történik, valamint a kötelezettségvállalás értéke nem éri el a nettó egymillió forintot, az egységes
okiratba foglalt szerződés helyett megrendelés is tehető. A bruttó százezer forintot el nem érő megrendeléseknél
az Ávr. 53. §-a szerint szükséges eljárni.
21. § Amennyiben megrendelésre kerül sor, úgy legalább
a) a  megrendelő és a  partner azonosítására alkalmas adatokat, így különösen nevét, székhelyét, adószámát,
nyilvántartási számát, bankszámlaszámát, képviselő vagy kapcsolattartó nevét,
b) a megrendelés tárgyát, a teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek a lehetőségek szerinti legrészletesebb
feltüntetésével, meghatározásával,
c) a teljesítés határidejét,
d) a szolgáltatás díját és a fizetési feltételeket
fel kell tüntetni a megrendelésen.
22. § A megrendelésnek az általános adatokon, feltételeken túlmenően tartalmaznia kell az Ávr. 50. § (1) és (1a) bekezdésében
meghatározottakat és a teljesítésigazoló megnevezését.
23. § (1) A gazdálkodási szervezet havi rendszerességgel, minden tárgyhót követő hónap 15. napjáig a Jogi és Kodifikációs
Főosztály részére tájékoztatást nyújt a  tárgyhó utolsó napjáig nyilvántartásba vett megrendelésekről, amelyben
feltünteti a megrendelések
a) tárgyát,
b) értékét,
c) időpontját.
(2) A Jogi és Kodifikációs Főosztály az (1) bekezdésben foglalt adatszolgáltatás alapján megvizsgálja a megrendelések
Kbt.-vel való összhangját, és – a  törvényben foglalt feltételek fennállása esetén – megállapítja a  jövőbeni
megrendeléseket érintő közbeszerzési kötelezettséget.
(3) Amennyiben a  Jogi és Kodifikációs Főosztály megítélése szerint közbeszerzési kötelezettség áll fenn, úgy arról
tájékoztatja a  gazdálkodási szervezetet. Az  adott tárgyban a  soron következő kötelezettségvállalásra kizárólag
közbeszerzési eljárás lefolytatását követően kerülhet sor.
2. Szerződés 24. § (1) Amennyiben az  adott szerződés megkötéséhez nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni, úgy a  szakmailag
és  gazdaságilag legmegfelelőbb partner kiválasztására legalább három ajánlat bekérése és kiértékelése alapján
kerülhet sor. Nem kötelező három ajánlat bekérése abban az  esetben, ha a  beszerzés értéke nem éri el a  nettó
egymillió forintot, vagy ha a közbeszerzési értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével
kapcsolatos szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározott kivételi körbe tartozik. A kiértékelés szempontjai
lehetnek többek között a  termék, a  szolgáltatás minősége, ára, referenciák, fizetési feltételek, rendelkezésre állás,
korábbi tapasztalatok.
(2) Arra vonatkozóan, hogy az adott szerződést kizárólagosan egy szervezet vagy személy képes teljesíteni, a szakmai
szervezeti egység köteles írásban, részletes indokolással igazolni a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére. Kizárólagos
jog fennállása esetén valamely gazdasági szereplő jogszabály vagy hatósági határozat alapján nyújtja az  adott
szolgáltatást.
25. § Az NGM által kötött szerződésnek az általános adatokon, feltételeken túlmenően tartalmaznia kell az Ávr. 50. §-ában
meghatározottakat is.
26. § A  fejezeti kezelésű előirányzatok terhére kötendő szerződések esetében törekedni kell arra, hogy egy szerződés
kizárólag egy államháztartási azonosítószámot tartalmazzon.
3. Támogatási szerződés 27. § (1) A  fejezeti kezelésű előirányzatból államháztartáson kívüli és belüli szervezetek részére az  Áht. 48.  §-a, az  NGM
igazgatása terhére az Áht. 41. §-ának rendelkezése szerint költségvetési támogatás nyújtható.
(2) A költségvetési támogatásokkal kapcsolatos speciális szabályokat külön utasítás tartalmazza.
4. Egyéb fizetési kötelezettség 28. § A fejezeti kezelésű előirányzatok esetében az Áht. 1. § 15. pontja szerinti jognyilatkozatnak nem minősülő fizetési
kötelezettségek az alábbiak:
a) a pénzügyi szolgáltatások díja,
b) a fizetési kötelezettség összegét vagy az összeg megállapításának módját, továbbá a felek valamennyi jogát
és kötelezettségét rögzítő jogszabály vagy jogerős, illetve fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági,
hatósági döntés,
c) normatív és normatív jellegű hozzájárulás,
d) kártalanítási, kártérítési és megtérítési kötelezettség,
e) a csőd-, felszámolási és végelszámolási eljáráshoz kapcsolódó regisztrációs díj,
f ) a nemzetközi szervezetekben betöltött tagsághoz, nemzeti hozzájárulásokhoz, kötelezettségekhez kapcsolódó
tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettség,
g) a  Duna Transznacionális Együttműködési Program fejezeti kezelésű előirányzat terhére, az  NGM igazgatása
részére, az irányító hatósági feladatok biztosítása érdekében átadandó forrás utalása,
h) a  Duna Transznacionális Program Technikai Segítségnyújtás megtérülésének céljából az  irányító hatóság,
ellenőrző hatóság, igazoló hatóság részére a Duna Transznacionális Együttműködési Program fejezeti kezelésű
előirányzat terhére befolyt bevétel továbbutalása,
i) a deviza- és letéti számlára befolyó bevételek továbbutalása,
j) az adományozott díjakhoz, kitüntetésekhez kapcsolódó pénzbeli juttatás,
k) a maradványok és zárolások miatti befizetés,
l) az Ávr. 34. § (2) bekezdés b) pontja szerinti bevétel továbbadása,
m) az Áht. 47. §-a szerinti befizetési kötelezettségek utalása.
29. § Az NGM igazgatása esetében az Áht. 1. § 15. pontja szerinti jognyilatkozatnak nem minősülő fizetési kötelezettségek
az alábbiak:
a) a fizetési kötelezettség összegét vagy az összeg megállapításának módját, továbbá a felek valamennyi jogát
és kötelezettségét rögzítő jogszabály vagy jogerős, illetve fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági,
hatósági döntés,
b) normatív és normatív jellegű hozzájárulás,
c) kártalanítási, kártérítési és megtérítési kötelezettség,
d) a csőd-, felszámolási és végelszámolási eljáráshoz kapcsolódó regisztrációs díj,
e) a nemzetközi szervezetekben betöltött tagsághoz, nemzeti hozzájárulásokhoz, kötelezettségekhez kapcsolódó
tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettség,
f ) az adományozott díjakhoz, kitüntetésekhez kapcsolódó pénzbeli juttatás,
g) igazgatási szolgáltatási díj,
h) végrehajtási költség,
i) kötbér,
j) késedelmi kamat,
k) a közjegyzői díj,
l) az európai uniós programokhoz kapcsolódó visszafizetésből eredő kötelezettségek teljesítése,
m) adó-, vám-, illeték- és egyéb adójellegű kötelezettség,
n) a pénzügyi szolgáltatások díja,
o) a maradványok és zárolások, valamint az Áht. 47. §-a szerinti befizetési kötelezettségek miatti befizetések,
p) az Ávr. 34. § (2) bekezdés b) pontja szerinti bevétel továbbadása.
30. § Központi kezelésű előirányzatok esetében az  Áht. 1.  § 15.  pontja szerinti jognyilatkozatnak nem minősülő fizetési
kötelezettségek az alábbiak:
a) az  NGM tulajdonosi joggyakorlási körébe tartozó gazdasági társaság részére történő jegyzett tőke
és tőketartalék biztosítása,
b) az NGM tulajdonosi joggyakorlásával összefüggő egyéb fizetési kötelezettség.
VIII. Fejezet
A kötelezettségvállalások kezdeményezése 31. § Tárgyévi előirányzatot terhelő kötelezettségvállalás kezdeményezése legkésőbb a tárgyév november 30-ig történhet.
A  kötelezettségvállalás dokumentumát úgy kell előkészíteni, hogy a  szükséges aláírásokra – az  érintett szervezeti
egységek részére kellő határidő biztosításával – a tárgyév december 31-éig sor kerülhessen.
5. Megrendelés kezdeményezése 32. § (1) A  szakmai szervezeti egység a  megrendelést két példányban, valamint a  Kötelezettségvállalási adatlapot köteles
megküldeni a gazdálkodási szervezeten keresztül a 14. § (1) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyásra.
(2) A  megrendelést – pénzügyi ellenjegyzést és a  14.  § (1)  bekezdése szerinti jóváhagyást követően – az  NGM
képviseletében a kötelezettségvállalásra jogosult személynek kell aláírnia. A megrendelés befogadásáról a partner
részéről írásbeli visszaigazolás szükséges.
33. § Amennyiben a  megrendelés a  partner által meghatározott formanyomtatvánnyal valósul meg, a  21.  §-ban
meghatározott tartalmi elemeket – ha a  formanyomtatvány nem tartalmazza – a  Kötelezettségvállalási adatlapon
szükséges feltüntetni.
6. A beszerzési eljárás kezdeményezése 34. § (1) A  beszerzési eljárást a  szakmai szervezeti egység a  gazdálkodási szervezeten keresztül a  Jogi és Kodifikációs
Főosztályhoz továbbított – a  szakmai szervezeti egység irányítását ellátó állami vezető jóváhagyásával ellátott –
Beszerzési adatlap megküldésével kezdeményezi.
(2) A  beszerzési eljárás előkészítésének folyamatában a  lehetséges szerződéses partner személyére – a  tevékenységi
körére és átláthatóságára figyelemmel – történő javaslattétel a szakmai szervezeti egység feladata, amely a Beszerzési
adatlapon történik.
(3) A Beszerzési adatlapon a szakmai szervezeti egység köteles feltüntetni:
a) a beszerzés szükségességének indokolását, ennek keretében
aa) a beszerzés részletes szakmai indokolását,
ab) annak kifejtését, hogy az adott feladat miért nem látható el közszolgálati jogviszonyban, valamint
ac) azt, hogy a szerződés megkötése megfelel-e az Ávr. 50. § (2) bekezdésében, valamint a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 8. § (1)–(3) bekezdésében foglaltaknak,
b) a beszerzés tárgyát,
c) a szerződés szerinti mennyiséget,
d) a beszerzés előzetesen becsült nettó értékét,
e) a beszerzés fedezetéül szolgáló forrás megjelölését,
f ) a szerződés tervezett időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
g) ha a szolgáltatás teljesítése egy adott képzettséghez van kötve, a vonatkozó jogszabályi rendelkezésre történő
hivatkozást,
h) azon bírálati szempontra tett javaslatot, amely alapján kiválasztásra kerül a nyertes ajánlattevő,
i) az ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők megjelölését, illetve azok kiválasztásának indokolását.
(4) A Beszerzési adatlaphoz csatolni kell:
a) európai uniós források terhére beszerzendő informatikai tárgyú beszerzések esetében a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársasággal történt előzetes egyeztetésről szóló
dokumentumot,
b) a  beszerzési tárgyra vonatkozó részletes feladatspecifikációt, műszaki leírást, tanulmányok esetében
a tanulmány kidolgozásának legfontosabb részfeladatait, valamint munkafázisait,
c) a  szakmai szervezeti egység közvetlen irányítását ellátó állami vezető 3.  mellékletben foglalt Szakmai
nyilatkozatát a tárgyi beszerzés adott szakterületen történő, a Kbt. 19. § (1) és (2) bekezdése szerinti részekre
bontási tilalom vonatkozásában.
35. § (1) A  beszerzési igény beérkezését követően a  Jogi és Kodifikációs Főosztály öt munkanapon belül megvizsgálja
a beérkezett iratanyagot, és szükség esetén javaslatot tesz annak módosítására, kiegészítésére. Amennyiben a Jogi
és Kodifikációs Főosztály a beszerzési eljárás lefolytatásának, valamint a szerződés megkötésének jogi akadályát látja,
úgy a beszerzés nem folytatható le, a szerződés nem köthető meg, és erről tájékoztatja a szakmai szervezeti egységet
és a gazdálkodási szervezetet.
(2) Amennyiben a  Jogi és Kodifikációs Főosztály a  beszerzési eljárás lefolytatásának jogi akadályát nem látja,
úgy a Beszerzési adatlapot a 14. § (1) bekezdése szerinti jóváhagyás céljából továbbítja a jóváhagyó részére.
(3) Amennyiben a beszerzés nem kerül jóváhagyásra, a Jogi és Kodifikációs Főosztály az iratanyag beérkezését követő
öt munkanapon belül tájékoztatja a meghiúsulásról a szakmai szervezeti egységet és a gazdálkodási szervezetet.
(4) Amennyiben a beszerzési igény a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések
központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) hatálya alá
tartozik, úgy az  R1. szerint előírt bejelentési és engedélyeztetési kötelezettség teljesítéséről a  Jogi és Kodifikációs
Főosztály gondoskodik.
36. § (1) A beszerzési eljárás lefolytatása során törekedni kell a széles körű részvétel lehetőségének biztosítására.
 (2) Az ajánlati felhívás közzétételéről, illetve az ajánlattevőknek egyidejűleg, írásban közvetlenül történő eljuttatásáról
a Jogi és Kodifikációs Főosztály gondoskodik, a szakmai szervezeti egység egyidejű tájékoztatása mellett.
 (3) A  Jogi és Kodifikációs Főosztály a  felhívás kiküldését megelőzően köteles meggyőződni, hogy a  partner átlátható
szervezetnek minősül, melyhez ellenőrzi az Áht. 55. §-ában foglalt adatokat.
 (4) Az Áht. 55. §-ában meghatározott adatokat a Fejezeti Költségvetési Főosztály kezeli a Jogi és Kodifikációs Főosztály
és a teljesítésigazolásra jogosult személy által nyújtott információk, adatok alapján.
(5) Ha az adott beszerzési eljárásban kiegészítő tájékoztatáskérés érkezik, úgy a tájékoztatási kötelezettséget – a szakmai
megítélést igénylő kérdések tekintetében – a Jogi és Kodifikációs Főosztály a szakmai szervezeti egységgel egyeztetve
teljesíti.
37. § (1) A beszerzési eljárás során beérkezett ajánlatokat az ajánlati felhívásban foglaltaknak, illetve a jogszabályi előírásoknak
való megfelelősége tekintetében a Jogi és Kodifikációs Főosztály megvizsgálja, és az ajánlattételi határidő lejártától
számított öt – sürgős esetben három – munkanapon belül szakmai értékelés céljából az  ajánlatokat a  szakmai
szervezeti egység részére elektronikus úton megküldi. Ezzel egyidejűleg véleményezés céljából a szerződéstervezetet,
annak mellékleteit, valamint tájékoztatásul a Beszerzési adatlapot a gazdálkodási szervezet és a szakmai szervezeti
egység részére szintén elektronikus úton továbbítja.
(2) A szakmai szervezeti egység az ajánlatokat a kézhezvételtől számított három munkanapon belül szakmai szempontból
értékeli, az értékelés eredményét részletesen dokumentálja, indokolással látja el, valamint szükség esetén – a hiány
konkrét megjelölésével – hiánypótlási felhívás kiküldésére tesz javaslatot, valamint megküldi a szerződéstervezetet
és  a  Kötelezettségvállalási adatlapot érintő esetleges észrevételeit a  Jogi és Kodifikációs Főosztály részére.
A gazdálkodási szervezet az esetleges észrevételeit a szerződéstervezet kézhezvételétől számított három munkanapon
belül küldi meg a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére.
7. Támogatási szerződések kezdeményezése 38. § A támogatási szerződéskötés kezdeményezését külön NGM utasítás szabályozza.
8. Egyéb fizetési kötelezettségek kezdeményezése 39. § A  28–29.  §-ban foglalt egyéb fizetési kötelezettségek esetében nincs szükség a  Kötelezettségvállalási adatlap
kitöltésére.
40. § (1) A  30.  §-ban foglalt egyéb fizetési kötelezettségek esetében a  Kötelezettségvállalási adatlap kitöltése szükséges,
amelyet a szakmai szervezeti egység köteles megküldeni a gazdálkodási szervezeten keresztül a 14. § (1) bekezdése
szerinti előzetes jóváhagyó részére.
(2) A  30.  §-ban foglalt egyéb fizetési kötelezettségek kezdeményezésekor a  Kötelezettségvállalási adatlapot
kötelezettségvállalóként a kötelezettségvállalásra jogosult vezető aláírja.
IX. Fejezet
A szerződés megkötése, módosítása 41. § (1) A szerződéstervezet előkészítése – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Jogi és Kodifikációs Főosztály feladata.
 (2) A támogatási szerződéstervezetek előkészítésére vonatkozó szabályokat külön utasítás tartalmazza.
42. § (1) A  beérkezett ajánlatok jogi és szakmai értékelését, az  esetlegesen szükséges hiánypótlásokat, valamint
a szerződéstervezet egyeztetését követően a Jogi és Kodifikációs Főosztály a szakmai szervezet részére javaslatot tesz
a nyertes ajánlattevő személyére a Kötelezettségvállalási adatlap elektronikus úton történő megküldésével.
(2) A  szakmai szervezet elektronikus úton egy munkanapon belül jelzi egyetértését a  nyertes ajánlattevő személyére
és ajánlatára vonatkozóan a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére.
(3) A Jogi és Kodifikációs Főosztály a szakmai szervezet egyetértését követően a szerződéstervezetet és annak mellékleteit
elektronikusan megküldi a nyertes ajánlattevő részére adategyeztetés céljából.
(4) A szerződés véglegesítését követően a Jogi és Kodifikációs Főosztály a szerződést és mellékleteit annyi példányban
nyomtatja ki, hogy annak megkötését követően az NGM legalább három és valamennyi egyéb szerződő fél legalább
egy aláírt – eredeti – példánnyal rendelkezzen. A  Jogi és Kodifikációs Főosztály a  jogi ellenjegyzéssel ellátott
szerződést, valamint a Beszerzési adatlap másolatát és a Kötelezettségvállalási adatlapot papír alapon a gazdálkodási
szervezet és a szakmai szervezeti egység útján a kötelezettségvállaló részére megküldi.
(5) A gazdálkodási szervezet a szerződést és a Kötelezettségvállalási adatlapot pénzügyi ellenjegyzéssel látja el.
 (6) A kötelezettségvállalásra kizárólag a jogi és pénzügyi ellenjegyzést követően kerülhet sor.
 (7) A szakmai szervezeti egység a Kötelezettségvállalási adatlap aláírásával jelzi egyetértését, és a kötelezettségvállalásra
jogosult vezető részére aláírás céljából továbbítja a (4) bekezdés szerinti dokumentumokat.
 (8) A szerződés, valamint a Kötelezettségvállalási adatlap (7) bekezdés szerinti aláírását követően a Jogi és Kodifikációs
Főosztály haladéktalanul értesíti az ajánlattevőket a beszerzési eljárás eredményéről.
 (9) A szerződésnek a szerződő partner által történő aláírásáról a Jogi és Kodifikációs Főosztály gondoskodik. Az aláírást
követően a  Jogi és Kodifikációs Főosztály a  szerződés egy-egy példányát, annak mellékleteit a  szakmai szervezeti
egység, valamint – a Kötelezettségvállalási adatlapot is mellékelve – a gazdálkodási szervezet részére egy munkanapon
belül megküldi.
(10) Abban az esetben, ha a szerződéstervezetet a szerződő felek nem írják alá, azaz a szerződés nem jön létre, a Jogi és
Kodifikációs Főosztály köteles erről írásban tájékoztatni a  gazdálkodási szervezetet, valamint a  szakmai szervezeti
egységet. A  Jogi és Kodifikációs Főosztály vezetőjének a  Kötelezettségvállalási adatlapon rögzítenie kell
a szerződéskötés meghiúsulásának tényét és rövid indokolását.
43. § A  szerződés módosításának folyamatára a  szerződéskötés folyamatára vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
44. § A  kötelezettségvállalást nem tartalmazó szerződést – mely a  költségvetési előirányzat javára fizetési, illetve más
teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár – azon államtitkár jogosult aláírni, akinek az SZMSZ szerinti feladatkörébe
tartozik a szerződés tárgya. Az államtitkár akadályoztatása esetén a szerződés aláírására a közigazgatási államtitkár
által kijelölt személy jogosult.
X. Fejezet
Kötelezettségvállalás ellenjegyzése 45. § (1) A  kötelezettségvállalást tartalmazó szerződés és az  Ávr. 45.  § (1)  bekezdése szerinti kötelezettségvállalás
és  dokumentumainak ellenjegyzése jogi és pénzügyi ellenjegyzésből áll. Pénzügyi ellenjegyzés nélkül – tekintet
nélkül annak tárgyára – kötelezettség nem vállalható és kötelezettségvállalás-módosításra nem kerülhet sor.
A  kötelezettségvállalás dokumentumának jogi ellenjegyzése annak igazolása, hogy a  szerződés és mellékletei
a vonatkozó jogszabályoknak megfelelnek.
(2) A  jogi ellenjegyzésre a  jogi és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár, a  Jogi és Kodifikációs Főosztály
főosztályvezetője, főosztályvezető-helyettese vagy a  Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője által erre
a feladatra írásban kijelölt kormánytisztviselő (a továbbiakban együtt: jogi ellenjegyző) jogosult. A kijelölésről a Jogi
és Kodifikációs Főosztály egy példányt megküld a gazdálkodási szervezetek részére.
(3) A szerződés jogszabályoknak való megfelelőségét a jogi ellenjegyző a szerződéstervezet valamennyi rendelkezésre
bocsátott példányán aláírásával igazolja a dátum egyidejű megjelölésével. Ha a kötelezettségvállalásnak jogi akadálya
van, a  jogi ellenjegyzőnek írásban tájékoztatnia kell a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egységet,
a kötelezettségvállalót, a közigazgatási államtitkárt és a pénzügyi ellenjegyzőt.
(4) A pénzügyi ellenjegyzésre a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár vagy az általa erre a feladatra az 5. melléklet
szerinti Adatlap a  kijelöléshez elnevezésű nyomtatványon (a továbbiakban: Kijelölési adatlap) kijelölt
kormánytisztviselő (a továbbiakban együtt: pénzügyi ellenjegyző) jogosult.
(5) Az Ávr. 45. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalás akkor érvényes, ha a kötelezettségvállalás dokumentumait
az  arra jogosult (kötelezettségvállaló, pénzügyi ellenjegyző) aláírta. A  közbeszerzési és pályázati kiírás a  pénzügyi
ellenjegyzést követően hirdethető meg. A pénzügyi ellenjegyzést megelőzően vagy annak hiányában megkezdett
közbeszerzési eljárás és pályázati kiírás érvénytelen.
(6) Az ellenjegyzés keretében a gazdálkodási szervezet meggyőződik az ellenjegyzés jogszabályban előírt feltételeinek
teljesüléséről, meglétéről, a  Kötelezettségvállalási adatlapon szereplő adatok és a  szerződéstervezet adatainak
egyezőségéről.
(7) Pénzügyi szabálytalanság, egyéb pontatlanság észlelése esetén a  pénzügyi ellenjegyző az  ügyiratot intézkedésre
feljegyzéssel visszaküldi a szerződést előkészítő szervezeti egység részére. A  feljegyzésben a pénzügyi ellenjegyző
az ügyirat visszaküldését indokolja, és javaslatot tesz a szabálytalanság kezelésének módjára. Amennyiben a pénzügyi
ellenjegyző megítélése szerint a szabálytalanság nem kezelhető, vagy a pénzügyi ellenjegyzésnek egyéb pénzügyi
akadálya van, úgy a  szerződést előkészítő szervezeti egységgel és a  szakmai szervezeti egységgel egyeztetést
kezdeményez.
(8) A  szükséges forrás rendelkezésre állását a  gazdálkodási szervezet a  kötelezettségvállalás ellenjegyzése útján
a  szerződés valamennyi rendelkezésére bocsátott példányán igazolja, dátummal ellátja, továbbá a  szerződésen
és a Kötelezettségvállalási adatlapon a kötelezettségvállalás számát feltünteti.
(9) Az ellenjegyző az ellenjegyzés megtagadásának tényét a Kötelezettségvállalási adatlapon rögzíti. A döntést indokolni
szükséges.
XI. Fejezet
A teljesítésigazolás 46. § (1) A  kiadási előirányzatot érintő pénzforgalmat csak a  teljesítés vagy a  kifizetés jogosságának – szakmai-pénzügyi
szempontú – igazolása alapján lehet érvényesíteni.
(2) A teljesítésigazolásra jogosult személyt a szerződésben vagy a Kötelezettségvállalási adatlapon szükséges kijelölni.
Ezek hiányában vagy a teljesítésigazoló személy megváltozása esetén a teljesítésigazolásra jogosult személyt kifizetés
előtt a 6. melléklet szerinti Teljesítésigazoló kijelölése nyomtatványon a kötelezettségvállaló jelöli ki.
(3) A  teljesítés igazolása során ellenőrizhető okmányok alapján meg kell győződni arról, hogy a  feladat elvégzése
előírásszerűen, a kötelezettségvállalásban foglaltak szerint megtörtént-e, valamint az ellenérték kifizetése és annak
összegszerűsége megalapozott-e.
(4) Amennyiben a  szerződésszerű teljesítéssel kapcsolatban kifogás nem merül fel, a  teljesítésigazolására jogosult
személy a szerződő felet a teljesítés elfogadásáról tájékoztatja. A számla beérkezését követően a 7. melléklet szerinti
Teljesítésigazolás és kifizetés engedélyezése nyomtatvány (a továbbiakban: Teljesítésigazolás és kifizetés
engedélyezése adatlap) kitöltéséről és aláírásáról a szakmai szervezeti egység gondoskodik.
(5) A 28–30. §-ban foglalt fizetési kötelezettségek teljesítése során is – a 28. § a)–e) és g)–m) pontjában, valamint a 29. §
l)–p) pontjában foglalt esetek kivételével – alkalmazni kell a teljesítésigazolásra vonatkozó szabályokat.
47. § (1) A szerződő fél által kiállított számlát a teljesítésigazolására jogosult személy formailag és számszerűleg is ellenőrzi.
 (2) A teljesítésigazolásra jogosult személy meggyőződik arról, hogy a partner átlátható szervezetnek minősül-e, és ehhez
ellenőrzi az  Áht. 55.  §-ában foglalt adatokat. Átlátható szervezet által kibocsátott számla kifizetéséhez
a Teljesítésigazolás és kifizetés engedélyezése adatlapon a teljesítésigazolásra jogosult személy engedélye szükséges.
(3) Ha valamely okból a  kifizetés nem engedélyezhető, akkor a  teljesítés igazolására jogosult személy gondoskodik
a számla kiállítójának tájékoztatásáról, és szükség esetén intézkedik a hiánypótlás iránt.
(4) A teljesítésigazolásra jogosult személy a formailag is ellenőrzött és megfelelően kiállított számlát a teljesítésigazolással
együtt öt munkanapon belül továbbítja a gazdálkodási szervezet részére.
XII. Fejezet
Érvényesítés, utalványozás 48. § (1) A teljesítésigazolást, valamint a kifizetés engedélyezését követően, a kifizetendő számlát a gazdálkodási szervezet is
ellenőrzi, és a  pénzügyi-számviteli integrált rendszerből nyert 8.  melléklet szerinti Kiadási utalvány használatával
a 49–50. § szerint kezeli.
(2) A 28–30. §-ban foglalt fizetési kötelezettségek teljesítése során is alkalmazni kell az utalványozásra és érvényesítésre
vonatkozó szabályokat.
(3) A bevételek utalványozása a 9. melléklet szerinti Bevételi utalványon történik.
 (4) Nem kell utalványozni az Ávr. 59. § (5) bekezdése szerinti tételeket.
49. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a szakmai teljesítés igazolása és az érvényesítés után kerülhet sor.
(2) A  teljesítésigazolás alapján az  érvényesítőnek az  Ávr. 58.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint kell eljárnia.
Az érvényesítésnek tartalmaznia kell a megállapított összeget, devizanemet, a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi
számlaszámot, a kötelezettségvállalás nyilvántartásba vételének sorszámát, az érvényesítés dátumát és az érvényesítő
aláírását.
(3) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az utalvány tartalmazza az Ávr.-ben előírtakat.
 (4) Az  utalványozó köteles ellenőrizni, hogy a  pénzügyi ellenjegyző az  Ávr.-ben és jelen utasításban előírtaknak
megfelelően járt-e el, továbbá a szakmai teljesítésigazolás és az érvényesítés megtörtént-e.
50. § (1) A  bevételek és kiadások érvényesítésére jogosult pénzügyi-számviteli képesítéssel rendelkező személyeket,
az  utalványozásra jogosult személyeket a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár jelöli ki az  Ávr. 58.  §
(4) bekezdésében, 59. § (1) bekezdésében és 60. §-ában foglaltakra figyelemmel. A kijelölés a Kijelölési adatlap egy
példányban történő kitöltésével történik. A Kijelölési adatlap kitöltéséért és megőrzéséért a gazdálkodási szervezet
a  felelős. Amennyiben az  aláírásra jogosultak személyében év közben változás történik, úgy a  fenti szabályok
alkalmazásával öt munkanapon belül intézkedni kell a Kijelölési adatlap módosításáról.
(2) A  kötelezettségvállalásra, teljesítésigazolásra jogosult személyek aláírásának hitelesítése céljából a  10.  melléklet
szerinti Aláírás-bejelentő elnevezésű nyomtatványt szükséges kitölteni két példányban. A hitelesítést a felettes vezető
végzi. A  kötelezettségvállalásra, pénzügyi ellenjegyzésre, teljesítés igazolására, érvényesítésre, utalványozásra
jogosult személyekről és aláírásmintájukról a gazdálkodási szervezet naprakész nyilvántartást vezet.
(3) Amennyiben az  aláírásra jogosult személyek aláírásáról közjegyző által hitelesített aláírási címpéldány vagy más
dokumentum áll rendelkezésre, elegendő annak a  dokumentumnak vagy a  dokumentumról készült másolatnak
a megküldése a gazdálkodási szervezetek részére.
XIII. Fejezet
A kötelezettségvállalás lezárása 51. § (1) A  szerződés teljes körű szakmai teljesítését követően a  szakmai szervezeti egység vezetőjének gondoskodnia kell
a kötelezettségvállalás lezárásáról, amennyiben a szerződésben meghatározott összeg nem került teljes mértékben
felhasználásra.
(2) A  kötelezettségvállalás lezárását – költségvetési támogatás nyújtása esetében a  záró elszámolással együtt –
a 11. melléklet szerinti Kötelezettségvállalás lezárása nyomtatvány kitöltésével és a gazdálkodási szervezet részére
történő megküldésével kell kezdeményezni.
XIV. Fejezet
A belső kontrollrendszer általános szabályai, beszámoltatás
52. § A  belső kontrollrendszer az  NGM-en belül az  előirányzatok felhasználásával összefüggésben a  szakmai szervezeti
egységek a gazdálkodási szervezet és a szerződések előkészítéséért felelős szervezeti egység által folytatott elsőszintű
rendszer, melynek célja a rendelkezésre álló források szabályszerű, szabályozott, gazdaságos, hatékony és eredményes
felhasználásának biztosítása. Az irányítási és kontrollrendszer magában foglalja
a) a pénzügyi döntések és dokumentumok elkészítését, azaz a költségvetési tervezés, a kötelezettségvállalások,
a szerződések, a kifizetések, a szabálytalanság miatti visszafizetések dokumentumait,
b) az  előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzést, a  pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági
szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését,
c) a gazdasági események elszámolását, a hatályos jogszabályoknak megfelelő könyvvezetést és beszámolást
az a)–c) pontokban szereplő feladatkörök elkülönítése mellett.
53. § A belső kontrollrendszernek az előirányzatok felhasználásával összefüggésben biztosítania kell, hogy
a) az NGM valamennyi, gazdálkodással kapcsolatos tevékenysége és célja összhangban legyen a szabályszerűség,
szabályozottság és megbízható gazdálkodás elveivel,
b) az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodásban ne kerüljön sor pazarlásra, visszaélésre, rendeltetésellenes
felhasználásra,
c) megfelelő, pontos és naprakész információk álljanak rendelkezésre a költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű
előirányzat és az NGM fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzatok gazdálkodásával kapcsolatosan,
d) a belső kontrollrendszer harmonizációjára és összehangolására vonatkozó irányelvek végrehajtásra kerüljenek,
e) a  rendelkezésre álló eszközök és források a  szabályszerűség, szabályozottság és megbízható gazdálkodás
elveivel összhangban kerüljenek felhasználásra. 54. § Az irányítási és kontrollfeladatok:
a) a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítését és ellenőrzését illetően
aa) a költségvetési tervezés a gazdálkodási szervezet, a szakmai szervezeti egységek feladata,
ab) a  szerződések szabályszerű előkészítése a  Jogi és Kodifikációs Főosztály feladata, melyet a  jogi
és  koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár, a  szakmai szervezeti egység
és a kötelezettségvállaló ellenőriz,
ac) a  támogatási szerződések szabályszerű előkészítése a  gazdálkodási szervezet vagy a  szakmai
szervezeti egység feladata, melyet a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár vagy a  szakmai
felügyeletet gyakorló felső vezető és a kötelezettségvállaló ellenőriz,
ad) a teljesítések igazolása a szakmai szervezeti egység feladata, melyet az irányítását ellátó állami vezető
vagy a kötelezettségvállaló ellenőriz,
ae) a  kedvezményezett beszámoltatása, a  szabálytalanság miatti visszafizettetések dokumentumainak
elkészítése és a  jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás visszavonásával kapcsolatos
eljárás kezdeményezése – a szakmai szervezeti egység véleményével összhangban – a gazdálkodási
szervezet feladata, melyet a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár ellenőriz,
af ) a szerződés jogi ellenjegyzése a jogi ellenjegyző feladata,
ag) az  előirányzatok (kötelezettségvállalás) nyilvántartását, a  kötelezettségvállalás teljesítéséhez
szükséges forrás rendelkezésre állásának és a  kifizetés kezdeményezéséhez kapcsolódó
dokumentumok teljességének ellenőrzését (érvényesítés) a gazdálkodási szervezet végzi, ellenőrzését
a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár látja el,
b) az  előzetes pénzügyi ellenőrzés keretében a  pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági
szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését a  gazdálkodási szervezet látja el, ellenőrzését
a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár látja el,
c) a gazdasági események elszámolását biztosító feladatokat, így
ca) a  kötelezettségvállalások nyilvántartását, valamint a  hatályos jogszabályoknak megfelelő
könyvvezetést a gazdálkodási szervezetek végzik,
cb) az elemi beszámolót az NGM igazgatása tekintetében a Számviteli és Kontrolling Osztály állítja össze,
ellenőrzését az Intézményi Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetője végzi,
cc) az elemi beszámolót a fejezeti kezelésű előirányzatokra és az NGM fejezetébe sorolt központi kezelésű
előirányzatokra a Költségvetési és Kontrolling Osztály állítja össze, ellenőrzését a Fejezeti Költségvetési
Főosztály főosztályvezetője végzi,
d) a  közbeszerzési értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével kapcsolatos
szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése a  Jogi
és Kodifikációs Főosztály feladata.
HARMADIK RÉSZ
Közbeszerzési eljárásokra irányadó speciális rendelkezések XV. Fejezet
A közbeszerzési eljárásban részt vevő személyek, szervezetek
9. A szakmai szervezeti egység 55. § (1) A szakmai szervezeti egység tartozik kizárólagos felelősséggel
a) a közbeszerzési tervben foglalt, az eljárás megindítására vonatkozó határidők betartásáért,
b) a  közbeszerzési tervben foglalt határidő lejárta előtt a  határidő módosításának a  Jogi és Kodifikációs
Főosztálynál történő kezdeményezéséért,
c) az eljárást megindító felhívás és a dokumentáció szakmai követelményrendszerének szakszerűségéért.
(2) A  szakmai szervezeti egység ezen utasításban meghatározott feladatait úgy köteles végrehajtani, hogy az  egyes
eljárási cselekmények, értesítések és tájékoztatások megtételéhez, valamint a hirdetmények közzétételéhez – a Kbt.
által meghatározott határidőn felül – legalább három munkanap álljon a Jogi és Kodifikációs Főosztály rendelkezésére,
és az esetleges késedelem ne veszélyeztesse az eljárás szabályszerűségét.
10. A bírálóbizottság 56. § (1) A közbeszerzési eljárás előkészítése, a felhívás és a dokumentáció elkészítése, a részvételi jelentkezések és az ajánlatok
értékelése során, valamint az eljárás más szakaszában az NGM mint ajánlatkérő nevében eljáró, illetve az eljárásba
bevont személyeknek együttesen rendelkezniük kell a megfelelő – a közbeszerzés tárgya szerinti, közbeszerzési, jogi
és pénzügyi – szakértelemmel.
(2) A  közbeszerzési eljárás kezdeményezésére irányuló feljegyzésnek a  Jogi és Kodifikációs Főosztályhoz történő
megérkezését követő három munkanapon belül kell az (1) bekezdésben meghatározott szakértelemmel rendelkező
személyekből álló bírálóbizottságot létrehozni.
(3) A  bírálóbizottság feladata a  közbeszerzési eljárást indító dokumentumok előkészítésében való részvétel, valamint
az  ajánlatoknak a  – szükség esetén a  hiánypótlást, felvilágosítás vagy indokolás megadását követő – Kbt. 69.  §-a
szerinti elbírálása. Az  elbírálást követően a  bírálóbizottság írásbeli szakvéleményt és döntési javaslatot készít
a döntéshozó részére a közbeszerzési eljárást lezáró döntés meghozatalához.
57. § (1) A bírálóbizottság legalább öt – három állandó és két ideiglenes – tagból áll.
 (2) A bírálóbizottság állandó tagja
a) a Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője,
b) a gazdálkodási szervezet vezetője és
c) a Jogi és Kodifikációs Főosztály munkatársa.
(3) Az  egyes beszerzések lebonyolítása során a  szakmai szervezeti egység legalább kettő, a  beszerzés tárgya szerinti
szakértelemmel rendelkező személyt delegál – egyidejűleg az őket helyettesítő póttag személyére is javaslatot tesz –,
akik ideiglenes tagként vesznek részt a  bírálóbizottságban. Az  ideiglenes tag az  adott eljárásban szavazati joggal
rendelkezik.
(4) A bírálóbizottság elnöke (a továbbiakban: elnök) a Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője. A bírálóbizottság
nevében az elnök ír alá.
(5) A (2) bekezdés c) pontjában és a (3) bekezdésben meghatározott tagokat, valamint az őket helyettesítő póttagokat
a (3) bekezdésben meghatározott delegálás alapján az elnök jelöli ki a 12. melléklet szerint.
58. § (1) Az elnököt, valamint az 57. § (2) bekezdés b) pontjában megjelölt tagot akadályoztatása esetén az általa jelölt póttag
helyettesíti.
(2) Ha a Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetői tisztsége nincs betöltve, a tisztség betöltéséig az elnököt és az őt
helyettesítő póttagot a jogi és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár jelöli ki.
(3) Ha a gazdálkodási szervezet vezetői tisztsége nincs betöltve, a tisztség betöltéséig az 57. § (2) bekezdés b) pontjában
megjelölt tagot és az őt helyettesítő póttagot a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár jelöli ki.
59. § A bírálóbizottság tagjainak megbízatása megszűnik:
a) a megbízás visszavonásával,
b) lemondással,
c) a Kbt. 25. §-a szerinti összeférhetetlenséget eredményező körülmények bekövetkezése esetén,
d) az NGM-mel fennálló kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony megszűnése esetén.
60. § (1) A  bírálóbizottság tagjai az  adott eljárás vonatkozásában kötelesek a  13.  mellékletben foglaltak szerint
összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni. A szakmai szervezeti egység által az 57. § (3) bekezdése szerint
javasolt személyek összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatát a beszerzési igény továbbításával egyidejűleg,
de legkésőbb az 57. § (5) bekezdésében foglalt kinevezésüket megelőzően a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére
meg kell küldeni.
(2) Nem lehet a  bírálóbizottság tagja, és közreműködőként vagy szakértőként sem vehet részt a  beszerzési eljárás
lebonyolításában az a személy, akivel szemben a Kbt. 25. §-a szerinti összeférhetetlenség áll fenn. Az összeférhetetlenség
fennállásáról a tag, a közreműködő vagy a szakértő köteles az elnököt haladéktalanul tájékoztatni.
(3) Az elnök a saját személyét érintő összeférhetetlenségi okról köteles a jogi és koordinációs ügyekért felelős helyettes
államtitkárt tájékoztatni. Az elnök összeférhetetlenségének fennállása esetén az elnököt helyettesítő póttagot a jogi
és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár jelöli ki.
(4) Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően a bírálóbizottság
tagja vagyonnyilatkozat tételére kötelezett.
61. § (1) A bírálóbizottság az ügyrendjét jelen utasítás keretei között maga határozza meg.
 (2) A bírálóbizottság üléseiről jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök ír alá, és az elnök által kijelölt tag hitelesít.
 (3) A bírálóbizottság valamennyi állandó és ideiglenes tag vagy az őt helyettesítő póttag jelenlétében határozatképes.
Akadályoztatása esetén helyettesítéséről minden tag maga köteles gondoskodni, ennek megfelelően amennyiben
valamely ülésen a  kijelölt tag nem tud megjelenni, akkor e  tényről a  póttagot – a  Jogi és Kodifikációs Főosztály
egyidejű írásbeli értesítése mellett – az  ülés időpontja előtt legalább egy munkanappal maga köteles értesíteni.
Ha az ülés kitűzött napján a póttag sem tud jelen lenni, úgy az ülés elnapolására és új időpont kitűzésére kerül sor.
Kivételesen indokolt esetben, így különösen, ha valamely tag személyes jelenléte nem biztosítható, azonban az adott
időpontban döntési javaslat megfogalmazása a Kbt.-ben előírt határidők megtartása miatt is indokolt, az érintett tag
faxon vagy elektronikus úton megküldött szavazata is figyelembe vehető a határozatképesség megállapítása során.
(4) A bírálóbizottság a döntéseit egyszerű többséggel hozza.
 (5) A döntésre vonatkozó szavazatokat a jegyzőkönyvben – egyhangú döntés kivételével – név szerint kell feltüntetni.
A  tagok a  nemleges szavazatukat kötelesek indokolni, és a  döntés elleni tiltakozásukat vagy különvéleményüket
kérésükre a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
62. § (1) A  bírálóbizottság által lefolytatott eljárásért, valamint a  Kbt.-ben foglaltak megtartásáért a  bírálóbizottság, illetve
a  bírálóbizottság adott eljárásban részt vevő tagjai – az  általuk képviselt szakértelem vonatkozásában – a  külön
jogszabályokban meghatározott felelősséggel tartoznak.
(2) Mentesül a  felelősség alól, aki az  adott döntés során „nem”-mel szavazott, és tiltakozását, ellenvéleményét
a  jegyzőkönyvben rögzítették, valamint az  is, akinek távollétében történt a  jogsértő esemény, illetve született
a jogsértő döntés.
(3) Aki a  beszerzések során vagy azokkal kapcsolatosan bármilyen szabálytalanságot vagy az  eljárás tisztaságát,
jogszerűségét veszélyeztető cselekményt észlel, arról haladéktalanul köteles a  bírálóbizottság elnökét értesíteni,
valamint a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló NGM utasításban foglaltak szerint köteles eljárni.
11. Szakértő 63. § (1) Ha a közbeszerzés értéke, illetve a feladatok speciális jellege indokolja, a közbeszerzési feladatok ellátásához a Kbt.
27.  § (3)  bekezdésében foglalt eseteken túlmenően is igénybe vehető a  Közbeszerzési Hatóság által vezetett
névjegyzékben szereplő felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó (a továbbiakban: szaktanácsadó).
(2) A szaktanácsadó az adott eljárásban tanácskozási joggal rendelkezik.
 (3) Ha szaktanácsadó igénybevételére kerül sor, úgy a  szaktanácsadó látja el a  Jogi és Kodifikációs Főosztály 65.  §
(2) bekezdés a)–b) és e)–f ) pontjában foglalt feladatait.
 (4) A szaktanácsadóval kötendő szerződésben rögzíteni kell, hogy a feladatait köteles a Jogi és Kodifikációs Főosztállyal
együttműködve ellátni, továbbá részére haladéktalanul tájékoztatást kell nyújtani a folyamatban lévő, illetve a várható
eljárási cselekményekről. A szerződésben rendelkezni kell továbbá arról, hogy a szaktanácsadó az adott közbeszerzési
eljárásban okozott károkért a polgári jog szabályai alapján felel.
64. § (1) Ha a  közbeszerzés értéke, illetve a  feladatok speciális jellege indokolja, a  közbeszerzés tárgya szerinti szakmai
feladatok ellátásához szakértő vehető igénybe.
(2) A megbízott szakértő az adott eljárásban tanácskozási joggal rendelkezik.
 (3) Ha megbízott szakértő igénybevételére kerül sor, úgy a  megbízott szakértő a  közbeszerzés tárgya szerinti
szakkérdésekben írásbeli szakvéleménnyel támogatja a bírálóbizottság munkáját. 12. A Jogi és Kodifikációs Főosztály közbeszerzéssel kapcsolatos feladatai
65. § (1) A bírálóbizottság titkársági feladatait a Jogi és Kodifikációs Főosztály látja el.
 (2) A Jogi és Kodifikációs Főosztály az (1) bekezdés szerinti titkársági feladatai keretében
a) a szakmai szervezeti egység által megküldött, a Beszerzési adatlapon foglalt információk birtokában elkészíti
a részvételi felhívást, az ajánlati felhívást és az ajánlattételi felhívást (a továbbiakban együtt: ajánlati felhívás),
valamint összeállítja a közbeszerzési dokumentációt,
b) gondoskodik a fedezetigazolás beszerzéséről, c) gondoskodik az ajánlati felhívás kiküldéséről, közzétételéről, a dokumentáció rendelkezésre bocsátásáról,
d) az eljárás megindítására irányuló kezdeményezést, valamint a közbeszerzési eljárást lezáró döntési javaslatot
felterjeszti a 68. §-ban megjelölt döntéshozóhoz,
e) a  közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően – a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és
engedélyezéséről szóló kormányrendelet alapján – a  közbeszerzésekért felelős miniszter részére, valamint
informatikai eszközök és szolgáltatások tekintetében az  e-közigazgatásért felelős miniszter részére
előterjesztést nyújt be,
f ) koordinálja a közbeszerzési eljárásban részt vevő személyek tevékenységét,
g) dokumentálja az  eljárás során tett eljárási cselekményeket, ennek keretében elkészíti különösen
a  bírálóbizottság üléseinek jegyzőkönyveit (beleértve a  bírálóbizottság felállítására vonatkozó iratokat),
a  hiánypótlási felhívásokat, megküldi azokat az  érdekeltek részére, gondoskodik a  kiegészítő tájékoztatás
nyújtásáról, tájékoztatja az ajánlattevőket az ajánlatkérő döntéseiről,
h) nyilvántartja és kezeli a  közbeszerzések dokumentumait, gondoskodik azok megőrzéséről a  Kbt.-ben előírt
időtartamig,
i) gondoskodik a  Kbt.-ben foglalt adatoknak, dokumentumoknak, hirdetményeknek a  Közbeszerzési Hatóság
által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban való közzétételéről,
j) elkészíti az NGM éves közbeszerzési tervét. 66. § Az  R1. 1.  mellékletében meghatározott kommunikációs szolgáltatások és az  azokhoz kapcsolódó termékek
közbeszerzésére vonatkozó igényeknek és adatoknak a Nemzeti Kommunikációs Hivatal részére történő, az R1. 8. §-a
szerinti megküldéséről a Jogi és Kodifikációs Főosztály köteles gondoskodni.
67. § Az NGM tárgyévi beszerzéseiről a Jogi és Kodifikációs Főosztály legkésőbb május 15-ig éves statisztikai összegzést
készít, amelynek a  Közbeszerzési Adatbázisba történő feltöltéséről a  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények
feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól, a  hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről,
valamint az  éves statisztikai összegezésről szóló rendeletben (a továbbiakban: Hirdetményminta-rendelet)
meghatározott határidőn belül gondoskodik.
13. A döntéshozó 68. § A közbeszerzési eljárás döntéshozójaként
a) 40 millió forint értékhatárig a közigazgatási államtitkár,
b) az a) pontban foglalt értékhatárt meghaladóan a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 90. §-a szerinti feladatkörében eljáró miniszter
jár el.
69. § A közbeszerzési eljárás lefolytatásának engedélyezése, valamint az eljárást lezáró döntés meghozatala a döntéshozó
személy feladata.
XVI. Fejezet
Az eljárás megindítására vonatkozó speciális előírások
70. § (1) A  közbeszerzési eljárást a  szakmai szervezeti egység a  gazdálkodási szervezeten keresztül a  Jogi és Kodifikációs
Főosztályhoz továbbított – és a szakmai szervezeti egység irányítását ellátó állami vezető jóváhagyásával ellátott –
Beszerzési adatlap teljes körű kitöltésével kezdeményezi.
(2) A szakmai szervezeti egység a Beszerzési adatlaphoz – a 34. § (4) bekezdésében foglaltakon túlmenően – csatolja
a) a bírálóbizottság ideiglenes és póttagjainak a 14. melléklet szerinti nyomtatványon történő megjelölését,
b) az ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők megjelölését, annak részletes indokolását,
c) ha a szakmai szervezeti egység végzett előzetes piaci konzultációt, az arról készített dokumentációt, valamint
a becsült érték meghatározását alátámasztó egyéb dokumentumokat,
d) a bírálóbizottsági tagnak jelölt személynek a 13. melléklet szerinti, valamint az előzetes piacfelmérésben részt
vevő személynek, szervezeteknek a 15. melléklet szerinti összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatát.
71. § (1) A közbeszerzési eljárás előkészítése során a közbeszerzés tárgyának a becsült értékét a szakmai szervezeti egység
állapítja meg a Kbt. 16. §-ában, valamint 28. § (2)–(4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
(2) A közbeszerzés becsült értékének meghatározásához a szakmai szervezeti egység helyzet- és piacfelmérést végezhet,
előzetes piaci konzultációt folytathat a  közbeszerzés megkezdése időpontjának megjelölése nélkül, kizárólag
a felmérés érdekében szükséges – de a beszerzés műszaki tartalmát részletesen tartalmazó – adatokat közölve. A fenti
piaci egyeztetések során nem közölhető a  közbeszerzési eljárás során az  összes ajánlattevő, illetve részvételre
jelentkező részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó információ.
(3) Az  előzetes piaci konzultációról a  szakmai szervezeti egység teljes körű dokumentációt köteles készíteni, amely
tartalmazza a konzultáció körülményeit, idejét, a konzultációba bevont piaci szereplőket, a konzultáció eredményeit,
valamint egyéb, a szakmai szervezeti egység által fontosnak tartott körülményeket.
(4) Abban az esetben, ha a szakmai szervezeti egység nem előzetes piaci konzultáció alapján határozza meg a becsült
értéket, úgy közölnie kell azokat az információkat, amelynek alapján a becsült érték meghatározását elvégezte.
72. § Ha a szakmai szervezeti egység nem egyedüli értékelési szempontként alkalmazza a legalacsonyabb ár szempontját,
köteles meghatározni:
a) a legalacsonyabb költséget vagy a  legjobb ár-érték arányt megjelenítő értékelési szempontokat és az azok
súlyát meghatározó – az  értékelési szempont tényleges jelentőségével arányban álló – szorzószámokat
(súlyszám),
b) ha az  értékelési szempont körében alszempontok is meghatározásra kerülnek, alszempontonként azok
– tényleges jelentőségével arányban álló – súlyszámát,
c) az ajánlatok értékelési szempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső
határát, amely minden értékelési szempont esetében azonos, valamint
d) azt a módszert vagy módszereket, amellyel megadja a ponthatárok közötti pontszámot.
XVII. Fejezet
A közbeszerzési eljárás lefolytatása 73. § (1) Az eljárás fajtájának megválasztásánál törekedni kell a széles körű részvétel lehetőségének biztosítására.
 (2) A közbeszerzési eljárás fajtáját az ajánlati felhívás elkészítése során a Jogi és Kodifikációs Főosztály a szakmai szervezeti
egység javaslatának figyelembevételével állapítja meg. 74. § A közbeszerzési eljárás megindításához szükséges dokumentumoknak – a közigazgatási államtitkár részére – döntésre
történő előterjesztéséről a  Jogi és Kodifikációs Főosztály gondoskodik. A  közbeszerzési eljárás lefolytatását
a döntéshozó a 4. melléklet szerinti nyomtatvány aláírásával engedélyezi.
75. § (1) Az  ajánlati felhívás közzétételéről vagy az  érintettekhez történő közvetlen eljuttatásáról a  Jogi és Kodifikációs
Főosztály gondoskodik. A  közbeszerzési eljárás során a  Jogi és Kodifikációs Főosztály a  titkárságán személyesen
és az NGM honlapján elektronikusan folyamatosan biztosítja a dokumentáció rendelkezésre állását.
(2) A  Kbt. 113.  §-a szerinti eljárás esetén a  Jogi és Kodifikációs Főosztály gondoskodik az  összefoglaló tájékoztatás
közzétételéről. Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, a Kbt. 113. §-a szerinti, valamint a Kbt. 115. § (1) bekezdése
szerinti eljárás lefolytatása esetén az ajánlati felhívást – annak közzététele helyett – a Jogi és Kodifikációs Főosztály
– a szakmai szervezeti egység javaslatának figyelembevételével – legalább három, a Kbt. 115. § (1) bekezdése szerinti
eljárás alkalmazása esetén legalább négy ajánlattevőnek egyidejűleg, írásban közvetlenül megküldi.
76. § (1) A  szakmai szervezeti egység javaslatára a  bírálóbizottság a  közbeszerzési eljárásban való részvételt a  Kbt. 54.  §-a
szerinti ajánlati biztosíték (a továbbiakban: biztosíték) adásához kötheti.
(2) A  biztosíték az  ajánlati kötöttség megtartását biztosítja, ezért annak összegét – a  felek ajánlati kötöttségének
megsértése esetére – az ajánlatkérőnél előreláthatólag felmerülő költségek mértékére tekintettel kell megállapítani.
(3) A  biztosíték kezeléséről, nyilvántartásáról, valamint visszaadásáról a  bírálóbizottság az  Intézményi Gazdálkodási
Főosztály útján gondoskodik.
77. § (1) Ha az  adott közbeszerzési eljárásban részvételre jelentkező vagy ajánlattevő gazdasági szereplő kiegészítő
tájékoztatást kér, úgy a tájékoztatási kötelezettséget a bírálóbizottság a Jogi és Kodifikációs Főosztály útján teljesíti.
A kiegészítő tájékoztatási kötelezettség kizárólag írásban teljesíthető.
(2) Az  adott beszerzési tárggyal kapcsolatos szakmai megítélést igénylő kérdések tekintetében a  Jogi és Kodifikációs
Főosztály a szakmai szervezeti egységgel egyeztetve ad választ az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező által feltett
kérdésre.
78. § (1) A  részvételi határidő és az  ajánlattételi határidő lejártának időpontjában a  bírálóbizottság megkezdi a  beérkezett
részvételi jelentkezések, illetve ajánlatok bontását.
(2) Megbízott szakértő igénybevétele esetén lehetőség van a részvételi jelentkezéseknek és az ajánlatoknak a megbízott
szakértő székhelyén történő felbontására. Ebben az esetben a Kbt. 68. §-ában előírt feladatok és az azokból eredő
felelősség a megbízott szakértőt terhelik.
79. § (1) A bírálóbizottság a részvételi jelentkezések és az ajánlatok felbontását követően a Kbt.-ben foglalt eljárási szabályok
és a felhívásban meghatározott szempontok szerint elvégzi a részvételi jelentkezések és az ajánlatok tartalmi és formai
minősítését, értékelését, és dönt a hiánypótlás elrendeléséről, az alkalmatlan részvételre jelentkezők és ajánlattevők
kizárásáról, a részvételi jelentkezések és az ajánlatok érvénytelenségéről.
(2) Az  eljárás során szükséges értesítéseknek, kérdéseknek, jegyzőkönyveknek, hiánypótlásra való felhívásnak
az érintettek részére történő eljuttatásáról a bírálóbizottság a Jogi és Kodifikációs Főosztály útján gondoskodik.
80. § A  bírálóbizottság tagjai az  ajánlatok értékelése során a  16.  melléklet szerinti bírálati lapot tölthetnek ki, melyen
szövegesen és számszerűsítve értékelik az  egyes ajánlatokat. Ha az  ajánlatok értékelése sorbarendezés vagy
pontkiosztás módszerével történik, a bírálóbizottság tagjainak a bírálati lapon indokolniuk kell a kialakult sorrendet.
Az elkészült bírálati lapok az adott ülésről készített jegyzőkönyv elválaszthatatlan mellékletét képezik.
81. § (1) A bírálóbizottság a Kbt. 69. §-a szerinti értékelést követően döntési javaslatot fogalmaz meg a nyertes ajánlattevő
személyére vonatkozóan.
(2) A Kbt. 77. § (5) bekezdésében foglalt esetekben a nyertes ajánlattevő kiválasztása érdekében, közjegyző jelenlétében
sorsolást kell tartani és a sorsolás alapján kiválasztott ajánlattevőt az eljárás nyertesének nyilvánítani. A közjegyző
kiválasztásával és a  működésével kapcsolatban felmerült költségek kiegyenlítéséről a  szakmai szervezeti egység
gondoskodik.
(3) Az eljárás eredményéről, eredménytelenségéről, a nyertes ajánlattevő személyéről – a bírálóbizottság által készített
döntési javaslat figyelembevételével – a döntéshozó a 17. melléklet szerinti döntéshozatali záradék aláírásával dönt.
(4) A  Hirdetményminta-rendeletben meghatározott minta szerinti összegzés elkészítéséről, valamint az  eljárás
eredményének a Hirdetményminta-rendeletben meghatározott minta szerinti közzétételéről a bírálóbizottság a Jogi
és Kodifikációs Főosztály útján gondoskodik.
82. § (1) Ha valamely részvételre jelentkező vagy ajánlattevő iratbetekintést vagy előzetes vitarendezést kezdeményez, a Jogi
és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője a kezdeményező irat beérkezését követően haladéktalanul rendelkezik
az iratbetekintés biztosításáról, valamint az előzetes vitarendezés lefolytatásáról.
(2) Ha az  eljárásban megbízott szakértő került bevonásra, úgy az  iratbetekintés és az  előzetes vitarendezés során
az (1) bekezdésben foglalt feladatok ellátása a szakértőhöz delegálható.
XVIII. Fejezet
A szerződés megkötése és módosítása 83. § (1) A közbeszerzési eljárás eredményeként a szerződést a nyertes ajánlattevőként meghatározott szervezettel (személlyel)
kell írásban megkötni a  közbeszerzési eljárásban közölt végleges feltételek, a  szerződéstervezet és az  ajánlat
tartalmának megfelelően.
(2) A szerződés megkötésére az eredményes közbeszerzési eljárást követően kizárólag a döntéshozónak a döntéshozatali
záradékban foglalt döntése alapján kerülhet sor.
84. § (1) A  szerződést a  Jogi és Kodifikációs Főosztály készíti elő a  közbeszerzési eljárás során közölt szerződéstervezetnek
megfelelően.
(2) A szerződés aláírására a 42. § (4)–(10) bekezdésében foglaltak az irányadóak.
 (3) A Jogi és Kodifikációs Főosztály a szerződés megkötését követően a Kbt. szerint előírt határidőben köteles gondoskodni
a megkötött szerződésnek, valamint az eljárás eredményéről szóló tájékoztatónak a Kbt.-ben előírt közzétételéről.
85. § (1) A  megkötött szerződések módosítására a  Kbt. 141.  §-ában meghatározott rendelkezések figyelembevételével
kerülhet sor.
(2) A közbeszerzési szerződést módosító szerződés tervezetét a szakmai szervezeti egység indokolással ellátott javaslata
alapján a Jogi és Kodifikációs Főosztály készíti el. A szerződésmódosítás tervezetét a Jogi és Kodifikációs Főosztály
–  a  42.  § (1)–(2)  bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával – elektronikus úton véleményezésre megküldi
a gazdálkodási szervezet részére.
(3) A  kötelezettségvállalásra jogosult számára aláírás céljából megküldött szerződésmódosításhoz mellékelni kell
az előzetes véleményezés dokumentumait.
(4) A szerződésmódosítás aláírására a 43. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
XIX. Fejezet
A közbeszerzési eljárások monitoringja, a költségviselés szabályai
86. § A  közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződések teljesüléséről a  teljesítésigazolás kiállítását
és a szerződésben foglalt ellenérték kifizetését követően haladéktalanul, de legfeljebb három napon belül a szakmai
szervezeti egység a teljesítésigazolás másolatának megküldésével köteles a Jogi és Kodifikációs Főosztályt tájékoztatni.
A  tájékoztatásnak ki kell terjedni arra, hogy a  teljesítés szerződésszerű volt-e, rögzítenie kell az  ellenszolgáltatás
teljesítésének időpontját és a kifizetett ellenszolgáltatás értékét.
87. § A szakmai szervezeti egység a 86. §-ban rögzítetteken kívül köteles a Jogi és Kodifikációs Főosztályt haladéktalanul
tájékoztatni bármely, a  közbeszerzési eljárások lefolytatásával vagy a  szerződések teljesítésével kapcsolatban
felmerült lényeges körülményről.
88. § A  szaktanácsadó igénybevételével összefüggő költségek megfizetéséről a  szakmai szervezeti egység köteles
gondoskodni. Olyan beszerzés esetén, ahol egy eljárás keretében több szakmai szervezeti egység érintett,
a szaktanácsadó igénybevételével összefüggő költségek megfizetésével járó kötelezettségek a szolgáltatás díjának
adott szervezeti egységre jutó mértékének arányában terhelik a szakmai szervezeti egységeket.
XX. Fejezet
Központosított közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályok 89. § A  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) szerinti, országosan kiemelt termékeket a kijelölt szervezeten
keresztül az R2.-ben meghatározott módon kell beszerezni.
90. § (1) A központosított közbeszerzési eljárás körébe tartozó közbeszerzési igényeket a Biztonsági és Igazgatási Főosztályhoz
kell eljuttatni.
(2) A megrendeléseket a beszerzésre kijelölt szervezethez a Biztonsági és Igazgatási Főosztály továbbítja.
91. § A központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó
beszerzési igények esetében a szakmai szervezeti egység – a közbeszerzési eljárás kezdeményezését megelőzően –
előzetes egyeztetést folytat a  központi szolgáltatóval a  beszerzés megvalósításának lehetőségei vonatkozásában.
Amennyiben a  beszerzési igény kielégítésére egyedi megállapodás útján van lehetőség, úgy a  megállapodás
megkötésére a Jogi és Kodifikációs Főosztállyal történő egyeztetést követően kerülhet sor.
92. § (1) A büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a  rendvédelmi szervek irányában
fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének
rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) szerinti termékeket és szolgáltatásokat a kijelölt
szervezeten keresztül az R3.-ban meghatározott módon kell beszerezni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt, közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzési igényt a Jogi és Kodifikációs Főosztályhoz kell
eljuttatni, amely gondoskodik az R3. szerinti kötelezettségek teljesítéséről.
NEGYEDIK RÉSZ
Záró rendelkezések 93. § Ez az utasítás a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
94. § Hatályát veszti
a) a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészének a nemzetgazdasági miniszter által felhasználható kerete terhére
nyújtott támogatások felhasználásával összefüggő szakmai és pénzügyi feladatok ellátásának rendjéről szóló
27/2011. (VIII. 25.) NGM utasítás és
b) a Nemzetgazdasági Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló 18/2015. (IX. 18.) NGM utasítás
és  a  Nemzetgazdasági Minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról szóló 23/2015.
(XII. 4.) NGM utasítás.
95. § A  jelen utasítás hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzések és közbeszerzési eljárások vonatkozásában
a  Nemzetgazdasági Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló 18/2015. (IX. 18.) NGM utasítás
és  a  Nemzetgazdasági Minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról szóló 23/2015. (XII. 4.)
NGM utasítás rendelkezései az irányadók.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1055/2012. (III. 9.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között a magyar–román államhatárt metsző vízszállító vezeték építésének és üzemeltetésének szabályozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között a magyar–román államhatárt metsző vízszállító
vezeték építésének és üzemeltetésének szabályozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a vidékfejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2019. (IX. 4.) ITM rendelete a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítése során alkalmazandó akadálymentesítési nyilatkozat tartalmi elemeiről.
A közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló 2018.  évi LXXV.  törvény
6.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 116. § 14. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az  akadálymentesítési nyilatkozatot a  közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak
akadálymentesítéséről szóló (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti akadálymentesítési
mintanyilatkozat létrehozásáról szóló, 2018. október 11-i (EU) 2018/1523 bizottsági végrehajtási határozat
(a továbbiakban: végrehajtási határozat) melléklete szerinti mintanyilatkozat alapján kell összeállítani.
2. § A  végrehajtási határozat mellékletének 2. szakaszában lévő opcionális tartalmi elemek közül az  akadálymentesítési
nyilatkozatnak tartalmaznia kell a nyilatkozat készítéséért felelős szervezeti egység vezetőjének hivatalos jóváhagyását.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
4. § Ez  a  rendelet a  közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló
(EU)  2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti akadálymentesítési mintanyilatkozat létrehozásáról
szóló, 2018. október 11-i (EU) 2018/1523 bizottsági végrehajtási határozat végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
53/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Bayer
Mihály rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem Magyarország kijevi nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország kuvaitvárosi nagykövetségének vezetésével, valamint
Magyarországnak a Jemeni Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2017. (VI. 23.) MNB rendelete a „Lajtha László” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Lajtha László születésének 125. évfordulója alkalmából – „Lajtha László” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. június 24. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben egy éppen forgó néptáncos pár ábrázolása látható, háttérben egy
négytagú – hegedűsből, cimbalmosból, brácsásból és nagybőgősből álló – népi zenekarral. A  nagybőgő jobb
alsó részén Horváth Andrea tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme szélén félköriratban, fent
a „MAGYARORSZÁG”, lent a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az ábrázolás alatt bal oldalon a „2017”
verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható,
a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  bal oldali érmemezőben Lajtha László portréjának ábrázolása látható. A  portrétól
jobbra, négy vízszintes sorban, az emlékérme széléhez rendezve az „1892”, a „LAJTHA”, a „LÁSZLÓ” és az „1963” felirat
olvasható. Az emlékérme bal oldali szélén, a portré ábrázolásába ágyazva Pelcz Balázs tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2017. június 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
15/2013. (IV. 30.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és a Cseh Köztársaság Kormánya között a vízumeljárásban diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös képviseletről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. CXXII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2012. évi CXXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2012. július 23-ai, 98. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Cseh Köztársaság Kormánya között a vízumeljárásban diplomáciai és konzuli képviseleteik útján
történő kölcsönös képviseletről szóló Megállapodás 4. cikke a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai
jegyzékváltás útján értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges, nemzeti
jogukban foglalt feltételeket teljesítették. A hatálybalépés meghatározásánál irányadó időpont az utolsó értesítés
kézhezvételének napja.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2013. április 2.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2012. évi CXXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Cseh Köztársaság Kormánya között a vízumeljárásban diplomáciai és konzuli képviseleteik
útján történő kölcsönös képviseletről szóló Megállapodás, valamint az annak kihirdetéséről szóló 2012. évi
CXXII. törvény 2. és 3. §-a 2013. május 1-jén, azaz kettőezer-tizenhárom május elsején lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
402/2016. (XII. 5.) Korm. rendelete a Győr területén autóipari kapacitásbővítésre irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Győr közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0748/50, 0748/51, 0748/52 és 0748/53 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen
földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken létesítendő gyártó
üzem, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással
függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök