text:
54/2015. (X. 21.) HM utasítása a Magyar Honvédség doktrinális, szabványosítási és terminológiai tevékenységéről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  miniszter irányítása alá tartozó
központi hivatalokra, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a  Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezet) terjed ki.
(2) Felkérem a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát, hogy szakterületén biztosítsa az  utasításban meghatározott
rendelkezések érvényesülését.
2. § Az MH doktrinális, szabványosítási és terminológiai feladatok végrehajtása érdekében az alábbi doktrinális szervezeti
elemek működnek:
a) az MH Szabványosítási és Doktrinális Tanács (a továbbiakban: MH SZDT) mint az MH Műveleti Szabványosítási
és Doktrinális Bizottság jogutódja,
b) az MH Terminológiai Harmonizációs Testület (a továbbiakban: MH THT) és
c) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) Szabványosítási és Doktrinális Bizottsága
(a továbbiakban: MH ÖHP SZDB). 3. § (1) Az MH SZDT az MH véleményező szerve.
 (2) Az MH SZDT elnöke dönt az MH SZDT feladatkörébe tartozó kérdésekben.
 (3) Az MH SZDT fő feladatai:
a) a NATO egységesítési egyezmények (a továbbiakban: STANAG) MH-n belüli feldolgozása és az ezzel kapcsolatos
feladatok koordinálása,
b) az MH Doktrína Hierarchia és az  MH Doktrína Fejlesztési Terv okmányokban előírt feladatok felső szintű
irányításával kapcsolatos tevékenységek végzése,
c) a hatályba léptetés előtt a nemzeti katonai doktrínák véleményezése és
d) a magyar katonai szakkifejezések véleményezése és elfogadása.
(4) Az MH SZDT a feladatkörébe tartozó ügyekben együttműködik a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar Doktrinális Tanácsával (a továbbiakban: NKE HHK DT).
(5) Az MH SZDT alárendeltségében működő szervezet az MH THT, melynek fő feladata az MH terminológiai harmonizáció
felső szintű irányításával kapcsolatos feladatok végrehajtása.
4. § (1) Az MH ÖHP SZDB fő feladata a STANAG-ek MH ÖHP-n belüli feldolgozását szolgáló feladatok koordinálása.
 (2) Az MH ÖHP SZDB feladatkörébe tartozó ügyekben együttműködik a NKE HHK DT-vel.
5. § Az utasítás alkalmazásában a HM Védelmi Hivatal mint a közigazgatási államtitkár által felügyelt szervezet fő feladata
az  együttműködés az  MH SZDT-vel különösen a  válságkezeléshez, befogadó nemzeti támogatáshoz, kritikus
infrastruktúra-védelemhez és a polgári veszélyhelyzeti tervezéshez tartozó területeken.
6. § Az utasítás alkalmazásában az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) mint a Honvéd Vezérkar
főnöke közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozó szervezet fő feladatai a  doktrína- és koncepciófejlesztéssel,
szabványosítással és terminológiaharmonizációval kapcsolatos stratégiai szintű feladatok végrehajtásának
koordinálása, valamint a STANAG-ek feldolgozásának összehangolása.
7. § Az utasítás alkalmazásában az  MH Katonai Képviselő Hivatal mint a  Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen szolgálati
alárendeltségébe tartozó szervezet fő feladatai az MH képviselete a NATO meghatározott szabványosítási szerveiben,
valamint kapcsolattartás a  NATO szabványügyi szervekkel, a  HM Védelemgazdasági Hivatallal (a továbbiakban:
HM VGH), valamint az MH KDK-val.
8. § Az utasítás alkalmazásában a HM VGH mint a védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár által felügyelt szervezet
fő feladata az anyagi STANAG-ek tárcaszintű feldolgozásának összehangolása.
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás hatálybalépését követő 90 napon belül a  HM közigazgatási államtitkár és a  Honvéd Vezérkar főnöke
együttes intézkedést ad ki a Magyar Honvédség doktrinális, szabványosítási és terminológiai tevékenységéről.
 (3) Hatályát veszti az  egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a  NATO szabványosítási dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás és a  Magyar Honvédség doktrinális és
szabályzó okmányok fejlesztési folyamatában a  meghatározott tervezési okmányok tartalmáról szóló 101/2001.
(HK 12.) HVK hadműveleti csoportfőnöki intézkedés.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
63/2015. (VII. 27.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő kisebbségi vegyes bizottságok magyar társelnökeinek felmentéséről, valamint új társelnök kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pontja szerinti jogkörömben eljárva a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
Altusz Kristófot a Magyar–Román Kisebbségi Együttműködési Szakbizottság ideiglenes elnöki tisztségéből, valamint
Répás Zsuzsannát a  Magyar Román Kisebbségi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a  Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, valamint a  Nemzeti Kisebbségek Jogainak
Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság magyar társelnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg
Kalmár Ferenc Andrást a  Magyar–Román Kisebbségi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a  Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, valamint a  Nemzeti Kisebbségek Jogainak
Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság magyar társelnökévé kinevezem.
2. A kisebbségi vegyes bizottságok titkári feladatainak ellátását továbbra is a  Miniszterelnökség Nemzetpolitikai
Államtitkársága biztosítja.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
239/2014. (VI. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–lengyel politikai kapcsolatok elkötelezett erősítése, a  kétoldalú kormányzati és diplomáciai, valamint
a  közép-európai és az  Európa-politikai együttműködés fejlesztése terén Magyarország irányában képviselt
tevékenységének elismeréseként
Radosław Sikorski, a Lengyel Köztársaság külügyminisztere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE A CSILLAGGAL
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2014. május 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
427/2014. (XI. 13.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Mohammed Bin Abdulhadi Almatrafi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Szaúd-arábiai
Királyság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2013. (I. 18.) SZTNH utasítása a belső ellenőrzési kézikönyv kötelező alkalmazásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló
370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet utasításait, valamint az Institute of Internal Auditors nemzetközi normáit, a magyarországi
államháztartási belső ellenőrzési standardok és a belső ellenőrökre vonatkozó Etikai Kódex előírásait is figyelembe véve, a belső
kontrollrendszer elemeinek, szabályainak, a belső ellenőrzés megtervezésének, végrehajtásának, az ellenőrzések dokumentálásának,
nyomon követésének, valamint az esetleges szabálytalanságok következményeinek meghatározása céljából a Szellemi Tulajdon
Nemzeti Hivatalának Belső Ellenőrzési Kézikönyvének (a továbbiakban: Kézikönyv) bevezetése és alkalmazása érdekében a
jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § (1) A belső ellenőrzés szabályait a hatályos jogszabályok rendelkezésein és a belső ellenőrzési standardokon alapuló
Kézikönyv és mellékletei (1–12 számú iratminták) tartalmazzák, amelyeknek a kötelező alkalmazását írom elő,
egyidejűleg elrendelem azoknak a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) belső elektronikus
rendszerén (intranetjén) való közzétételét. (2) A Kézikönyv és mellékletei tartalmazzák mindazokat a jogszabályokon és belső ellenőrzési standardokon alapuló
követelményeket és előírásokat, amelyek szerint kell az érintetteknek a belső ellenőrzési eljárás során (az ellenőrzés
előkészítésétől a megállapítások nyomon követéséig, illetve az esetlegesen feltárt szabálytalanság kezeléséig) a
tevékenységüket végezni. (3) A Kézikönyv és mellékletei tartalmazzák továbbá azokat a szabályokat is, amelyek alapján és alkalmazásával a belső
ellenőr a Hivatal részére esetlegesen tanácsadó tevékenységet is végez.
Az utasítás személyi hatálya 2. § Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott
munkavállalóira, valamint a HIPAvilon Nonprofit Kft. munkavállalóira terjed ki. Az utasítás személyi hatálya kiterjed
továbbá az egyéb szerződések keretében egyes hivatali feladatokat átmenetileg ellátó személyekre is (a továbbiakban:
dolgozók). Az utasítás célja 3. § Az utasítás célja a Hivatal belső ellenőrzési rendszerének, az ellenőrzés végrehajtásának, a végrehajtás dokumentálásának,
az ellenőrzés megállapításainak, nyomon követésének és az esetleges felelősség megállapításának a szabályozása.
Hatályba léptető és egyéb rendelkezések 4. § (1) Jelen elnöki utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2013. január 1-jétől
kezdődően kell alkalmazni. (2) Az utasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a belső ellenőrzési
kézikönyv szabályainak közzétételéről szóló 10/2009. számú elnöki utasítása.
(3) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a belső ellenőr köteles gondoskodni.
A felülvizsgálatot legalább 2 évente el kell végezni, amelynek eredményeképpen (szükség esetén) kezdeményezni kell
az utasítás módosításának vagy új utasításnak a kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
49/2007. (IV. 26.) GKM–EüM–IRM–MeHVM–PM együttes rendelete a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos hatósági feladatok ellátásához szükséges tárolandó adatok köréről és az adatokhoz való hozzáférés rendjéről.
A kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági eljárási szabályok, valamint a hatósági feladat- és hatáskörök megállapításáról szóló 159/2005. (VIII. 16.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) 12. §-ának (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeljük el:
1. § E rendeletet az R. szerint a kábítószer-prekurzorok vonatkozásában hatósági, szakhatósági feladatokat végző államigazgatási szerveknek (a továbbiakban együtt: érintett
hatóságok) a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott
forgalmazása elleni feladataik ellátásához szükséges, a
személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény szerinti személyes adatnak nem minősülő adatokra (a továbbiakban:
adatok) kell alkalmazni.
2. § Az érintett hatóságok által tárolt adatok köre:
a) a kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004. február
11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 273/2004/EK rendelet), a kábítószer-prekurzoroknak a Közösség és harmadik országok
közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 22-i
111/2005/EK tanácsi rendeletben (a továbbiakban:
111/2005/EK rendelet), továbbá a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletre, valamint a kábítószer-prekurzoroknak a Közösség és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról
szóló 111/2005/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2005. július 27-i
1277/2005/EK bizottsági rendeletben (a továbbiakban:
1277/2005/EK rendelet) meghatározott, a jegyzékben szereplő anyagokkal végezhető egyes tevékenységek engedélyezésére, nyilvántartásba vételére, valamint a kiviteli, behozatali engedélyezésre vonatkozó adatok, beleértve az
azok elutasításával, visszavonásával, érvényességük felfüggesztésével kapcsolatban keletkezett adatokat;
b) a jegyzékben szereplő anyagokkal tevékenységet
végzők által az 1277/2005/EK rendelet 17–19. cikkei alapján teljesített éves információszolgáltatásból származó
adatok;
c) a jegyzékben szereplő anyagokkal tevékenységet
végzők által az R. 5. §-a (1) bekezdésének alapján ellenőrzési célból készített éves jelentésekben vagy a hatóság által kért adatszolgáltatásban szereplő adatok;
d) az érintett hatóságok tudomására jutott azon adatok,
amelyek szerint alapos indokkal arra lehet következtetni,
hogy
da) a kábítószer-prekurzorokat kábítószerek, illetve
pszichotrop anyagok tiltott gyártására téríthetik el,
db) a 273/2004/EK rendeletben a jegyzékben szereplő
anyagok forgalomba hozatalára, a vevői nyilatkozatra, a
dokumentációra, a mentességekre, a címkézésre és az illetékes hatóságok értesítésére vonatkozó előírásokat megsértették,
dc) a 111/2005/EK rendeletben a dokumentációra és
címkézésre, a gazdasági szereplők engedélyezésére és
nyilvántartásba vételére, az információ szolgáltatására, a
kiviteli, behozatali engedélyezésre vonatkozó előírásokat
megsértették,
dd) az 1277/2005/EK rendeletben a felelős tisztviselőre, a gazdasági szereplők engedélyezésére és nyilvántartásba vételére, az információszolgáltatásra, a kiviteli, behozatali engedélyezésre vonatkozó előírásokat megsértették,
de) az R. 3. §-ának (2) és (3) bekezdésében meghatározott különleges engedélyezésre vagy különleges nyilvántartásba vételi kötelezettségek teljesítésére, az R. 7. §-ában
foglalt selejtezési és ártalmatlanítási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat megsértették;
e) a jegyzékben szereplő anyagokkal tevékenységet
végzők hatósági ellenőrzése során keletkező adatok;
f) a külföldi hatóságokkal való együttműködés révén a
kábítószer-prekurzorokkal tevékenységet végzőkkel kapcsolatban az érintett hatóságok tudomására jutott adatok;
g) a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos vámeljárások adatai, ideértve a vámhatóság ellenőrzési tevékenységével összefüggésben keletkező adatokat is.
3. § Együttműködésük keretében a Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: MKEH), az Országos Rendőr-főkapitányság és a Vám- és Pénzügyőrség
Országos Parancsnoksága az információcsere szervezésére koordinációs bizottságot működtetnek, amelynek tagjait
az abban részt vevő hatóságok vezetői, rendvédelmi szerv
esetében a központi szerv vezetője jelöli ki. A koordinációs bizottság a működésének szabályait egyhangú döntéssel határozza meg.
4. § Az érintett hatóságok az eljárásuk során a jogszabályi
előírásoknak megfelelően birtokukba kerülő, a 2. §-ban
meghatározott adatokat a köziratok kezelésére vonatkozó
jogszabályok szerint – az államtitok, a szolgálati titok, az
adótitok, a vámtitok és az üzleti titok védelmére vonatkozó
szabályokat is betartva – kezelik, feldolgozzák, az arra jogosultakhoz továbbítják, valamint keletkezésüket követően – ha törvény eltérően nem rendelkezik – 10 évig megőrzik.
5. § (1) Az MKEH
a) az R. 1. §-ában meghatározott hatósági engedélyezé
si eljárás során birtokába kerülő adatokat az abban meghatározott szakhatóságok részére a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény előírásai szerint, továbbá
b) a 2. § a)–f) pontjaiban meghatározott adatokat az
európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések
megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény
140. §-ának (3) bekezdése figyelembevételével a Nemzetbiztonsági Hivatalnak (a továbbiakban: NBH), a Rendőrségnek, valamint a Vám- és Pénzügyőrség illetékes szervének a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos feladatai
ellátásához adja át.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség illetékes szerve a 2. §
d)–g) pontjában meghatározott adatokat a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény rendelkezéseinek megfelelően az MKEH-nak, az NBH-nak és
a Rendőrségnek a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos
feladatai ellátásához adja át.
(3) A Rendőrség a hatósági eljárásai során birtokába kerülő, a 2. § d)–f) pontjaiban meghatározott adatokat a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény előírásai szerint
az R.-ben meghatározott engedélyezési és ellenőrzési feladatai ellátásához az MKEH-nak és a Vám- és Pénzügyőrség illetékes szervének adja át.
(4) Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat területileg illetékes regionális intézete a 2. § d) pontjában meghatározott adatokat a Rendőrségnek és az
MKEH-nak a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos feladatai ellátásához adja át.
6. § (1) A (2) bekezdésben foglalt eltéréssel és az 5. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti kivétellel az érintett hatóságok célhoz kötött adatigénylésekkel és adatátadásokkal
biztosítják egymás számára a 2. §-ban meghatározott adatokat.
(2) A 2. § d) pontja szerinti adatokat külön adatigénylés
nélkül, haladéktalanul – lehetőleg elektronikus úton – kell
továbbítani a törvény szerint arra jogosult érintett hatóság
részére.
(3) Az adatok kérése és átadása
a) papír alapú adathordozón,
b) mágneses adathordozón vagy optikai adathordozón,
c) elektronikus úton, vezetékes vagy vezeték nélküli
adatátviteli vonalon
történhet. (4) Az adatok továbbításáért (átviteléért), átvételéért,
kezeléséért, tárolásáért, célhoz kötött felhasználásáért, védelméért és az őrzési időt követő megsemmisítéséért felelős szervezeti egység és személy adatkezelési jogosultságát, valamint a munkaterületet és a munkakört az érintett
hatóság vezetője, illetve – rendvédelmi szerv esetében – a
központi szerv vezetője határozza meg.
(5) Az érintett hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az
adatokhoz csak az arra jogosult más érintett hatóság, valamint a hozzáférési jogosultsággal rendelkezők jussanak
hozzá.
7. § Az érintett hatóságok az e rendeletben meghatározott
adatkérést és az adatátadást dokumentálni és ezeket a do
kumentumokat az átadástól, illetőleg a lekérdezéstől számított öt évig megőrizni kötelesek az alábbiak szerint:
a) papíralapú, elektromágneses vagy optikai adathordozón történt adatátadás esetén az adattovábbítás átvételi
elismervény ellenében, az adattovábbító kézbesítője útján
történik. Az elismervénynek tartalmaznia kell az adatkérés
tartalmára való hivatkozást, az átadás-átvétel időpontját,
az átadó és átvevő aláírását, valamint az irat azonosító adatait (beleértve az elektronikus iratot is);
b) elektronikus úton történő adatátadás esetén az adatátvitelt jogosultsághoz kell kötni, az adatátadásokról és a
lekérdezésekről az átadónak és az átvevőnek is naplóban
kell az átadott adatra és az átadó, illetve az átvevő személyére vonatkozó azonosító adatokat, valamint az átadás-átvétel időpontját rögzítenie.
8. § A betekintési jog alkalmazásának módjáról, az adatok
kezelésének rendjéről, a biztonsági másolatok mentési és
őrzési rendjéről, valamint a belső hozzáférési jogosultságok meghatározásáról és a naplózásról az érintett hatóság
vezetője, rendvédelmi szerv esetében a központi szerv vezetője rendelkezik. Az adatokhoz való hozzáférési jogosultság meghatározása munkakör és személyazonosító
adat szerint történhet.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti a kábítószerek és pszichotrop
anyagok tiltott előállításához, gyártásához is használt vegyi
anyagokkal végezhető egyes tevékenységek szabályozásáról szóló 272/2001. (XII. 21.) Korm. rendeletben meghatározott hatósági feladatok teljesítéséhez szükséges adatokhoz való hozzáférés rendjének szabályozásáról szóló
85/2004. (VI. 4.) GKM–BM–ESZCSM–MeHVM–PM
együttes rendelet.
10. § (1) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004. február
11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
10. cikk (1) bekezdésének a) pontja;
b) a kábítószer-prekurzoroknak a Közösség és harmadik országok közötti kereskedelme ellenőrzésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 22-i
111/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikk (3) bekezdésének
a) pontja;
c) a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a kábítószer-prekurzoroknak a Közösség és harmadik országok
közötti kereskedelme ellenőrzésére vonatkozó szabályok
megállapításáról szóló 111/2005/EK tanácsi rendeletre
vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló,
2005. július 27-i 1277/2005/EK bizottsági rendelet
28. cikkének (2) bekezdése.
(2) Ez a rendelet az Európai Unió tagállamaiban a kábítószer-prekurzorok tiltott kereskedelme elleni fellépésre
szakosodott különböző operatív egységek közötti együttműködés és információcsere fokozásának szükségességéről szóló, 2002. április 25-i tanácsi ajánlás 1. pontjának
való megfelelést szolgálja (2002/C 114/02).
Budapest, 2007. április 5. Dr. Kóka János s. k., Dr. Molnár Lajos s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter egészségügyi miniszter


text:
1187/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a titkosszolgálati adathordozóknak az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára részére történő átadásáról és az ezen adathordozókon rögzített adattartalom tudományos feldolgozásával kapcsolatos egyes feladatok végrehajtásáról.
A Kormány egyetért az  1990 előtt fennállott pártállami rendszer állambiztonsági szolgálatainak működése során keletkezett
– minősített adatokat tartalmazó – ún. titkosszolgálati lyukkártyákon, mágnesszalagokon és elektronikus adathordozón rögzített
adattartalom tudományos igényű és alaposságú feldolgozásának szükségességével és az  e  célkitűzésből adódó feladatok
mielőbbi, szakszerű végrehajtása érdekében
 1. felhívja
a) az emberi erőforrások miniszterét és a  belügyminisztert, hogy gondoskodjanak a  rendszerváltást
megelőzően a  Magyar Népköztársaság Belügyminisztériuma által keletkeztetett Egységes Gépi Prioráló
Rendszer „G” és „H” jelű nyilvántartásában, valamint „K” jelű adattárában található – a  titkosszolgálati
lyukkártyákon, mágnesszalagokon és elektronikus adathordozókon rögzített – minősített adatoknak
az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára (a továbbiakban: ÁBTL) részére a tudományos feldolgozás
céljából történő átadása érdekében szükséges jogszabály-módosítások végrehajtásáról, és teremtsék meg
annak infrastrukturális feltételeit;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter
Határidő: 2017. június 30. b) a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon az  a)  alpontban meghatározott titkosszolgálati adathordozóknak
az ÁBTL részére történő átadásáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. július 1.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a belügyminisztert, hogy gondoskodjanak a rendszerváltást követően
a  nemzetbiztonsági szolgálatoknál keletkezett adatokat kezelő ÁBTL-nél a  nemzetbiztonsági iratok átadásával
megnövekedett feladatok ellátásához szükséges jogi, valamint infrastrukturális feltételek megteremtéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2017. június 30.
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  belügyminisztert, hogy – az  ÁBTL felmérése alapján – készítsenek
előterjesztést a Kormány részére az új feladatok ellátásának költségvetési hatásairól;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy az  1.  pont a)  alpontja szerinti titkosszolgálati adathordozókon tárolt adattartalmak
minősítésének felülvizsgálatát az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal és a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat végezze el és tegyen javaslatot a  minősítés felülvizsgálatára jogosultnak a  minősítés megszüntetésére,
fenntartására vagy módosítására;
Felelős: Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója
Információs Hivatal főigazgatója
Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója
Határidő: 2018. június 30.
 5. felkéri a Nemzeti Emlékezet Bizottságát a 4. pont szerinti felülvizsgálat koordinációjára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2010. (II. 5.) Korm. rendelete a közlekedési területeken végzett szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeiről, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokról.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 25. alpontjában, a légiközlekedésről szóló
1995. évi XCVII. törvény 73/A. §-ában, a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (1) bekezdés l) pontjában, a vasúti
közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés i) pontjában, a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) pontjában, valamint a Nemzeti Közlekedési Hatóságról
 szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet módosítása tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés
a) pont 7. alpontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a közlekedési területeken végzett szakértői tevékenységre terjed ki.
2. § A Kormány az 1. mellékletben felsorolt szakértői szakterületek tekintetében a szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvény ben
meghatározott területi mérnöki kamarát (a továb biak ban: területi mérnöki kamara) jelöli ki.
3. § E rendelet alkalmazásában
a) szakértői tevékenység: a közlekedéssel kapcsolatos műszaki, természettudományi jelenségek ok-okozati
összefüggéseinek értékelése, az ehhez szükséges adatgyűjtési tevékenység végzése, az úszólétesítmények,
légijárművek, vasúti járművek, közúti járművek műszaki vizsgálatával, üzemeltetésével, működtetésével
kapcsolatos dokumentáció összeállítása, szakvélemény készítése, ideértve a műszaki infrastruktúra hálózatokat
és rendszereket is, kivéve az egyes közlekedési építményekkel kapcsolatos tervezői és szakértői tevékenységet;
b) eljáró hatóság: az 1. melléklet tekintetében a területi mérnöki kamara, a 2. melléklet tekintetében a Nemzeti
Közlekedési Hatóság.
4. § (1) Az 1. és 2. mellékletben felsorolt szakterületen szakértői tevékenységet az a személy végezhet, aki rendelkezik
a) a szakértői szakterülethez kapcsolódó képesítéssel; valamint
b) a szakképzettség megszerzését köve tően szerzett, a kérelmezett szakterületnek megfelelő szakmai gyakorlattal.
(2) Ha az 1. és 2. melléklet a tevékenység folytatásához egyetemi vagy főiskolai alapképzésben szerzett végzettségen túl
szakirányú továbbképzésben szerzett szakképzettség vagy egyéb szakképesítés meglétét írja elő, úgy a gyakorlati időt
a szakirányú továbbképzésben szerzett szakképzettség vagy egyéb szakképesítés megszerzésétől kell számítani.
(3) Szakmai gyakorlatként – a (4) bekezdésben foglalt eltéréssel –
a) felsőoktatási intézményben szaktárgy-oktatói,
b) az adott szakterülettel kapcsolatos kutatási, fejlesztési, oktatási,
c) szakterületi üzemeltetői,
d) egyéb, a szakterületnek megfelelő területen végzett
tevékenység vehető figye lembe.
(4) Szakmai gyakorlatként a 2. melléklet
a) 4. pontja szerinti szakterület esetében 500 ejtőernyős ugrás vagy a szakterülethez kapcsolódó legalább 5 év
időtartamban folytatott oktatói tevékenység,
b) 5. pontja szerinti szakterület esetében 100 ejtőernyős ugrás, vagy a szakterülethez kapcsolódó legalább 5 év
időtartamban folytatott szakterületi üzemeltetői vagy egyéb a szakterületen végzett tevékenység,
c) 6., 8–9., 13–14., 18., 20. és 22. pontja szerinti szakterület esetében a szakterülethez kapcsolódó legalább 5 év
időtartamban folytatott oktatói tevékenység,
d) 12. pontja szerinti szakterület esetében a szakterülethez kapcsolódó legalább 5 év időtartamban folytatott
légiforgalmi irányítói tevékenység,
e) 21. pontja szerinti szakterület esetében legalább 10 év időtartamban folytatott vitorlázógép-gyártási vagy
vitorlázógép-üzemeltetési tevékenység,
f) 25. pontja szerinti szakterület esetében legalább 3 év időtartamban folytatott védelmi tiszti vagy védelmi oktatói
tevékenység
folytatása szükséges. (5) Több szakterület esetében a feltételek fennállását az egyes szakterületekre külön-külön kell vizsgálni.
5. § (1) A szakértői tevékenység folytatására irányuló bejelentés tartalmazza:
a) a szakértői tevékenységet folytatni szándékozó személy (a továb biak ban: bejelentő)
aa) iskolai végzettségét, illetve szakképzettségét, az azt igazoló oklevelének, bizonyítványának számát és
keltét, a kibocsátó felsőoktatási intézmény nevét, nem magyar felsőoktatási intézményben szerzett oklevél
esetén a Magyarországon megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismerésről szóló határozat
számát,
ab) szakképesítését, az azt tanúsító bizonyítványának, oklevelének számát és keltét, a kibocsátó felnőttképzést
folytató intézmény nevét, nem magyar intézményben szerzett oklevél esetén a Magyarországon
megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismerésről szóló határozat számát;
b) a szakterület meghatározását;
c) amennyiben a szakértői tevékenységet határozott időtartamban kívánja folytatni, a tevékenység megkezdésének
és megszüntetésének időpontját.
(2) A bejelentéshez csatolni kell:
a) az (1) bekezdés aa)–ab) pontja szerinti oklevél, bizonyítvány másolatát;
b) a szakirány elbírálásához az oklevél mellékletét is be kell nyújtani, ha a kérelmező kreditrendszerben szerezte meg
az oklevelét, vagy ha az a szakirány megállapítása érdekében szükséges;
c) az eddigi szakmai tevékenység részletes leírását, amely tartalmazza a szakmai gyakorlat megszerzésének helyét,
idejét, a betöltött munka- vagy feladatkört és a végzett szakmai tevékenységet;
d) a szakmai gyakorlatot igazoló okmányok másolatát. 6. § Ha a végzettséget igazoló oklevélből annak szintje, illetve a szakirány nem állapítható meg, akkor az eljáró hatóság
a feltételek fennállásának ellenőrzése során az oklevél szintje, illetve szakiránya tekintetében a településtervezési és
az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló 104/2006.
(IV. 28.) Korm. rendelet 3. § (8) bekezdése szerinti bizottság véleményét kéri.
7. § (1) A szakértői tevékenységet folytató személyekről, valamint azon személyekről, amelyek tekintetében a tevékenység
folytatását megtiltotta, az eljáró hatóság egységes nyilvántartást vezet, amely nyilvántartás a következő adatokat
tartalmazza:
a) szakértői tevékenység szakterületének megnevezése, jele,
b) nyilvántartási szám,
c) a nyilvántartásba történő felvétel időpontja,
d) az adatváltozás bejelentésének időpontja,
e) a 8. § (1) bekezdés szerinti intézkedés és annak időbeli hatálya.
(2) A nyilvántartásban szereplő személy (1) bekezdés a)–c) és e) pontjai szerinti adatai nyilvánosak, azokat a Nemzeti
Közlekedési Hatóság az interneten bárki számára ingyenesen és korlátozásmentesen megismerhető módon
közzéteszi.
8. § (1) Ha a szakértő tevékenységével vagy mulasztásával megszegi
a) a tevékenységre vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit, vagy
b) a szakmai szabályok rendelkezéseit úgy, hogy azzal kárt okoz és ennek tényét a bíróság jogerősen megállapította,
az eljáró hatóság a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
94. § (1) bekezdés a) pontja szerinti figyelmeztetést követő egy éven belüli ismételt szabályszegés esetén
a tevékenység folytatását legfeljebb három év időtartamra megtiltja.
(2) Az eljáró hatóság az (1) bekezdés szerinti intézkedését a nyilvántartásba bejegyzi. Az eljáró hatóság a nyilvántartásból
az intézkedéssel kapcsolatos bejegyzést a megtiltás időtartamának lejártával törli.
9. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (10) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
(a továb biak ban: Szolgtv.) szerinti, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a közlekedési hatóság jár el a következő
szolgáltatási tevékenységek tekintetében:]
„b) a Kkt. 16/A. §-a szerinti szakértői tevékenység, ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik,”
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 9. §-a a hatálybalépését követő második napon veszti hatályát.
(3) A közlekedési, hírközlési és vízügyi szakértők működésének engedélyezéséről szóló 33/1999. (X. 15.) KHVM rendelet
alapján 2009. december 31-ig benyújtott, e rendelet hatálybalépéséig el nem bírált kérelmeket, ha az a kérelmező
számára kedvezőbb, az e rendelet szerinti bejelentésnek kell tekintetni.
(4) A közlekedési, hírközlési és vízügyi szakértők működésének engedélyezéséről szóló 33/1999. (X. 15.) KHVM rendelet
alapján, 2009. december 31-én az 1. és 2. melléklet szerinti szakterületen szakértői névjegyzékben szereplő személyek
tevékenységüket a szakértői engedélyek határidejének lejártáig folytathatják, akkor is, ha a 4. § szerinti feltételeknek
nem felelnek meg.
(5) Ez a bekezdés, valamint a (2)–(4) bekezdés 2015. február 1-jén veszti hatályát.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
148/2003. (VIII. 29.) KE határozata tűzoltó dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Sági János
tű. dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát, érdemei
elismerése mellett — a szolgálati viszonya meghosszabbításának lejártára is figyelemmel — a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján, 2003. december 30-i hatállyal, felmentéssel megszüntetem, egyben nyugállományba helyezem.
Budapest, 2003. augusztus 26. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1019/B/2006. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az építési műszaki ellenőri tevékenységről szóló 158/1997. (IX. 26.) Korm. rendelet 3. §
(3) bekezdés a) pontja, valamint 6. § (2) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó az építési műszaki ellenőri tevékenységről szóló 158/1997. (IX. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 3. § (3) bekezdés a) pontja, valamint
6. § (2) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
A támadott rendelkezések szerint az építési műszaki ellenőri névjegyzékbe történő felvétel egyik feltétele, hogy a
kérelmező az R.-ben írt szakmai képesítéssel, valamint
szakvizsgával rendelkezzen, és a képesítését igazoló oklevél, bizonyítvány másolatát mellékelni kell a felvételi kérelemhez. Az indítványozó e rendelkezéseket abban az
összefüggésben találta alkotmányellenesnek, hogy az R.
átmeneti rendelkezéseket tartalmazó 9. § (2) bekezdésével
szemben – amely szerint az egyéb feltételeknek megfelelő
(szakirányú szakmai képesítéssel rendelkező) műszaki ellenőr a szakvizsga megszerzéséig, de legfeljebb 2003. július 31-ig vehető névjegyzékbe – a 9. § (3) bekezdése lehetővé tette, hogy azokat a közép- vagy felsőfokú műszaki
szakképesítéssel rendelkező személyeket, akik legalább
10 éves építési műszaki ellenőri gyakorlattal rendelkeznek, 2003. július 31-ig előterjesztett kérelmükre a képesítés szakirányultságától függetlenül felvegyék a névjegyzékbe. Az indítványozó nézete szerint a támadott szabályozás indokolatlan megkülönböztetést tartalmaz egyfelől
a szakirányú és nem szakirányú képesítéssel rendelkező
műszaki ellenőrök, másfelől utóbbiakat illetően a fenti határidőt betartó és azt elmulasztó kérelmezők között, mert a
nem szakirányú végzettségű műszaki ellenőröket kizárja a
szakma további gyakorlásából, illetőleg a névjegyzékbe
történő kivételes felvételükre csak meghatározott ideig benyújtott kérelem esetén ad lehetőséget. Arra, aki a kérelmet késedelmesen terjeszti elő, a névjegyzékbe vétel általános (támadott) szabályai irányadók, amely feltételeknek
a szakirányú végzettséggel nem rendelkező műszaki ellenőr nem tud megfelelni.
2. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a beadvány benyújtását követően az építési műszaki ellenőri, valamint a
felelős műszaki vezetői szakmagyakorlási jogosultság
részletes szabályairól szóló 244/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Émer.) 13. § (7) bekezdés a) pontja
hatályon kívül helyezte az R. 3–8. §-át, 9. §-ának
(2)–(8) bekezdését, majd az építőipari kivitelezési tevékenységről, az építési naplóról és a kivitelezési dokumentáció tartalmáról szóló 290/2007. (X. 31.) Korm. rendelet
28. § (2) bekezdés a) pontja az R. egyéb rendelkezéseit is.
A többször módosított Émer. az építési műszaki ellenőri
tevékenység gyakorlásának a támadott rendelkezésektől
eltérő szabályrendszerét állapította meg. A 2. § (1)–(2) bekezdése, valamint 3–5. §-a a szakmagyakorlási tevékenység folytatását kamarai tagsághoz, – szakirányú felsővagy középfokú végzettség és szakmai gyakorlat igazolásától függő – szakmagyakorlási jogosultság megállapításához, jogosultsági vizsga letételéhez, továbbá névjegyzéki bejegyzéshez kötötte. A 13. § (4) bekezdése a jogosultsági vizsgától csak a 2007. július 1. napját megelőzően benyújtott kérelmek esetén tekintett el, úgy azonban, hogy
amennyiben az ott megjelölt határidőben a kérelmező a
vizsgát nem igazolja, a névjegyzékből törölni kell. E rendelkezések alapján tehát megszűnt az a lehetőség, hogy a
jogszabály hatálybalépését követő átmeneti időben a
hosszú gyakorlattal rendelkező műszaki ellenőrök szakirányú szakmai képesítés nélkül névjegyzékbe való felvételüket kérelmezhessék.
Az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét kivételesen, az Alkotmánybí
róságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 38. §-ában foglalt
bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz esetében, továbbá akkor vizsgálja, ha a hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben szintén tartalmazza a sérelmezett rendelkezést. (137/B/1991. AB végzés, ABH 1992, 456, 457.)
A vizsgált ügyben az indítványozó által előterjesztett, utólagos normakontrollra irányuló indítvánnyal támadott rendelkezések helyébe lépő és az elbírálás időpontjában hatályos Émer. a sérelmezett rendelkezést nem tartalmazza, új
rendelkezési környezetben, a korábbitól eltérően szabályozza a műszaki ellenőrök névjegyzékbe való felvételének feltételeit. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003,
2065.) 31. §-ának a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2008. december 8. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
289/2012. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Nagy Józsefet 2012. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
29/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Jobbik Magyarországért Mozgalom elnöke,
Vona Gábor (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. február 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselői tisztség összeférhetetlen legyen az önkormányzati képviselői
tisztséggel?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazásából nem
állapítható meg egyértelműen sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára, hogy egy eredményes népszavazást
követően mely tisztségek vonatkozásában állna fenn összeférhetetlenség. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésben
meghatározott „önkormányzati képviselő” kifejezés nem egyértelmű, mivel nem világos, hogy a beadványozó
a képviselők pontosan mely körét érti a kifejezés alatt, csak a helyi (ezen belül települési illetőleg megyei vagy fővárosi)
önkormányzati képviselőkre, esetleg a kisebbségi (ezen belül települési, területi, illetve országos) önkormányzati
képviselőkre, vagy mindegyikre vonatkozik-e. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
169/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelete a Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási Adatbázisról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47. § (3) bekezdésében
és 57/B. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. Általános rendelkezések
1. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.)
57/B. §-ában meghatározott, a Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási Adatbázist (a továbbiakban: Adatbázis)
a Foglalkoztatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) kezeli. (2) A települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző), valamint a megyei (fővárosi) kormányhivatal munkaügyi
központja (a továbbiakban: munkaügyi központ) adatrögzítéssel teljesített adatszolgáltatása a Hivatal által e célból
kialakított és a központi szerverén működtetett webes kezelőfelületen történő adatrögzítéssel, vagy a Hivatal által
meghatározott formátumú és adattartalmú interfész kapcsolaton keresztül (a továbbiakban együtt:
adatbázis-alkalmazás) zajló elektronikus adatátadással valósul meg. (3) A Hivatal az Adatbázis üzemeltetése során biztosítja, hogy jogosulatlan személyek a nyilvántartásba vett adatokhoz ne
férjenek hozzá, és a központi szerverén folyamatosan naplózza az Adatbázissal kapcsolatos nyilvántartási
eseményeket, olyan módon, hogy azok visszakereshetőek legyenek. (4) Az adatkezelő, az adatokat szolgáltató és az Flt. szerint betekintési jogosultsággal rendelkező szerv Adatbázissal
kapcsolatos egyes szakmai feladatai irányítását a szakmai irányító szerv látja el.
2. A jegyző Adatbázissal kapcsolatos, valamint az Adatbázis felhasználásával ellátott feladatai
2. § (1) A jegyző által szolgáltatott adatok Adatbázisban való rögzítését – a településhez rendelt felhasználói azonosító
alkalmazásával – a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 32/A. § (1) bekezdése szerint
illetékes jegyző végzi. (2) A jegyző, valamint a 8. § (3) bekezdésében meghatározott személy felelős az Adatbázisban rögzített, az Flt. 57/B. §
(3) bekezdés 1. pont a) alpontja szerinti adatok hitelességéért.
3. § (1) A jegyző a foglalkoztatást helyettesítő támogatás megállapítása iránt benyújtott kérelem esetében elektronikus
adategyeztetés keretében ellenőrzi, hogy a kérelmet benyújtó személy más jegyző adatszolgáltatása alapján
az Adatbázisban szerepel-e. Az ellátás megállapítását megelőzően elvégzett adategyeztetés során keresőfeltételként
csak a kérelmet benyújtó személy természetes személyazonosító adata és Társadalombiztosítási Azonosító Jele
használható fel. (2) Ha a jegyző az (1) bekezdés szerinti előzetes adategyeztetés során azt állapítja meg, hogy a kérelmet benyújtó személy
tekintetében más jegyzőnél már folyik eljárás, vagy a kérelmet benyújtó személy ellátásra való jogosultságát
megállapították, az adatok további egyeztetése céljából megkeresi az eljárást lefolytató, illetve az ellátást megállapító
jegyzőt. (3) A (2) bekezdés szerinti megkeresés elvégzéséhez szükséges, a folyamatban lévő eljárást lefolytató, illetve
a foglalkoztatást helyettesítő támogatásra való jogosultságot megállapító hatóság megnevezésére vonatkozó
adathoz történő hozzáférést a Hivatal – a jegyző illetékességétől függetlenül – valamennyi előzetes adategyeztetést
kezdeményező jegyző számára biztosítja. 3. A munkaügyi központ Adatbázissal kapcsolatos, valamint az Adatbázis felhasználásával ellátott
feladatai 4. § A munkaügyi központ által szolgáltatott adatok az Flt. 57/A. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak szerint vezetett
nyilvántartásában (a továbbiakban: munkaügyi nyilvántartás) történő rögzítéssel egyidejűleg hozzáférhetővé válnak
az arra jogosult felhasználók részére. 5. § (1) A jegyző által szolgáltatott adatok rögzítéséről az adatbázis-alkalmazáson keresztül az a munkaügyi központ kap
elektronikus értesítést, amelynek illetékességi területéhez – külön jogszabályban meghatározottak szerint – a 8. §
(1)–(2) bekezdése szerinti, a jegyző által használt felhasználói azonosítóhoz tartozó település tartozik.
(2) Ha a jegyző olyan személyre tekintettel végez a 3. § (1) bekezdése szerinti előzetes adategyeztetést, aki a munkaügyi
nyilvántartásban szerepel, a munkaügyi központ gondoskodik az érintett személy részére folyósított álláskeresési
támogatásokra, a munkaviszonyban töltött napjaira, illetve a munkaügyi központtal való előzetes együttműködésére
vonatkozóan külön jogszabályban meghatározottak szerint kiadott igazolásban foglalt adatok Adatbázisban való
rögzítéséről. 4. Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség adatszolgáltatása
6. § (1) Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OMMF) a munkaügyi ellenőrzésről szóló
1996. évi LXXV. törvény 8. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott adatokat havonkénti rendszerességgel, minden
hónap 5. napjáig szolgáltatja a Hivatalnak. (2) Az OMMF által megküldött, az Adatbázisban jegyzői adatszolgáltatás alapján foglalkoztatást helyettesítő támogatásra
jogosultként szereplő személyre vonatkozó munkaügyi ellenőrzési adatok Adatbázisban való rögzítéséről a Hivatal
az adatok egyeztetését követően haladéktalanul gondoskodik. 5. Az Adatbázis működtetése
7. § (1) Az Adatbázis használatához szükséges felhasználói azonosítót és jelszót a Hivatal képezi és bocsájtja a felhasználók
rendelkezésére. (2) Az Adatbázis használatára és működtetésére jogosult ügyintéző köteles a felhasználói azonosítóját és jelszavát
az illetéktelen hozzáféréstől megvédeni, és a Hivatalnak haladéktalanul bejelenteni, ha a felhasználói azonosítója vagy
jelszava elveszett, jogosulatlan személy számára vált hozzáférhetővé, vagy ha annak használatával kapcsolatosan
rendellenességet, visszaélésre utaló körülményeket észlelt. 8. § (1) Az Adatbázis jegyző általi használatához szükséges felhasználói azonosítót és alapjelszót a Hivatal településenként
(fővárosi kerületenként) képezi és bocsátja a jegyző rendelkezésére.
(2) A felhasználói azonosítót és alapjelszót körjegyzőség esetében is településenként kell a jegyzőnek megküldeni.
A Hivatal a fővárosi főjegyzőnek is önálló felhasználói azonosítót és alapjelszót képez és küld meg. Település
megszűnése, települések összeolvadása vagy szétválása, illetve új település létrejötte esetén a felhasználói azonosító
és az alapjelszó kiadásáról vagy módosításáról a Hivatal gondoskodik.
(3) A felhasználói azonosítóval és alapjelszóval településenként (fővárosi kerületenként), valamint a főváros egészére
kiterjedő illetékességgel a fővárosban csak a jegyző, illetve az általa erre kijelölt, a képviselő-testület hivatalával
közszolgálati jogviszonyban álló ügyintéző (a továbbiakban: rendszeradminisztrátor) rendelkezhet.
(4) Az adatbázis-alkalmazás településenként több felhasználói végponton is működtethető. Ehhez a jegyző, illetve
a rendszeradminisztrátor a felhasználói azonosító és alapjelszó alkalmazásával a képviselő-testület hivatalának
szociális igazgatási feladatokat ellátó ügyintézői részére –ügyintézőnként elkülönítetten – további felhasználói
azonosítókat és jelszavakat képez. (5) Az e rendeletben a jegyző számára meghatározott, az adatbázis-alkalmazás használatával kapcsolatos
tevékenységeket – a rendszeradminisztrátor kijelölésével összefüggő feladatok kivételével – a (4) bekezdés szerinti
ügyintéző is elláthatja. 9. § (1) Az Adatbázis munkaügyi központ részéről történő használatához szükséges felhasználói azonosítót és jelszót a Hivatal
ügyintézőnként képezi a munkaügyi központnál közszolgálati jogviszony keretében foglalkoztatott, a Hivatal
központi elektronikus címtárában szereplő ügyintézők számára. (2) A Hivatal az Adatbázisnak a Belügyminisztérium, a Türr István Képző és Kutató Intézet igazgatóságai (a továbbiakban:
igazgatóság), és a Magyar Államkincstár által történő használatához szükséges felhasználói azonosítót és alapjelszót
e szervek által hivatalosan megjelölt személyek részére adja ki. A Hivatal a felhasználói azonosítót és alapjelszót
az igénylést követő tíz napon belül juttatja el az igénylőnek.
(3) A Belügyminisztérium, az igazgatóság és a Magyar Államkincstár szervenként legfeljebb két ügyintézőt jelölhet meg
(rendszeradminisztrátor). Az adatbázis-alkalmazás szervenként több felhasználói végponton is működtethető.
A rendszeradminisztrátor a (2) bekezdés szerinti felhasználói azonosító és alapjelszó alkalmazásával a szervek által
kijelölt ügyintézők részére – ügyintézőnként elkülönítetten – további felhasználói azonosítókat és jelszavakat
képezhet. 6. Infrastruktúra nyilvántartása 10. § (1) Az Flt. 57/B. § (3) bekezdés 3. alpont g) pontjában meghatározott adatok:
a) a település megnevezése, b) a megye megnevezése,
c) a kistérség megnevezése, d) az önkormányzat tulajdonában lévő, felhasználható, összes tehermentes földterület nagysága (ha),
e) az önkormányzat részére használatba adott állami földrészletek nagysága, a használat lejáratának ideje,
f) a d) és e) pont szerinti földrészletek ingatlan-nyilvántartás szerinti művelési ága, minőségi osztálya, tényleges
művelés alatt áll-e, a földrészletből a művelés alatt nem álló terület nagysága,
g) a közfoglalkoztató rendelkezésére álló kézi szerszámok (felsorolás, darabszám),
h) a közfoglalkoztató rendelkezésére álló munkagépek (felsorolás, darabszám),
i) a közfoglalkoztató rendelkezésére álló (személy, illetve teher) szállítóeszköz, azok kapacitása,
j) a közfoglalkoztató rendelkezésére álló, közfoglalkoztatottak részére biztosítható szálláshelyek száma,
k) a közfoglalkoztató által a közfoglalkoztatottak részére biztosítható étkezés mértéke (fő/nap),
l) a település milyen egyéb, a közfoglalkoztatás szempontjából felhasználható infrastruktúrával rendelkezik
(eszközök raktározására alkalmas épület, helyiség, állattartás céljára használható ingatlan stb.),
m) az önkormányzat alapításában van-e valamilyen vállalkozás, azok felsorolása,
n) tagja-e a település valamilyen társulásnak, o) a közfoglalkoztató által benyújtott, folyamatban lévő hazai és európai uniós finanszírozású pályázatok, a várt
támogatási összeg. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokat a helyi és kisebbségi önkormányzat, valamint ezek társulása, továbbá
az önkormányzati költségvetési szerv által történő közfoglalkoztatás esetén az önkormányzat jegyzője elektronikus
úton továbbítja az Adatbázis részére. A jegyző folyamatosan frissíti, aktualizálja, karbantartja az általa továbbított
adatokat. (3) Az adatokhoz való teljes körű betekintési jogosultságot a Hivatal, a munkaügyi központ, valamint
a Belügyminisztérium részére kell biztosítani. 7. Adatok archiválása
11. § (1) Az álláskeresőnek az álláskeresőként történő nyilvántartásból való törléssel egyidejűleg az Flt. 57/B. § (3) bekezdés
1. és 2. alpontja szerinti Adatbázisban nyilvántartásba vett adatait archiválni kell.
(2) A munkaügyi központ hozzáférési jogosultsággal rendelkező ügyintézői az Adatbázis valamennyi archivált adatához
hozzáférnek. 8. Üzemzavar 12. § (1) Amennyiben a jegyző kapcsolata az Adatbázissal egymást követő két munkanapon nem áll rendelkezésre, a jegyző
az adatszolgáltatási kötelezettségét postai úton teljesíti. Az Adatbázissal való kapcsolat helyreállását követően
az adatokat a jegyző – az Flt. 57/B. § (6) bekezdésében foglaltak szerint – két munkanapon belül rögzíti
az Adatbázisban. (2) Amennyiben a munkaügyi központ kapcsolata az Adatbázissal egymást követő két munkanapon nem áll
rendelkezésre, a munkaügyi központ az adatszolgáltatási kötelezettségét postai úton teljesíti. Az Adatbázissal való
kapcsolat helyreállását követően az adatokat a munkaügyi központ két munkanapon belül rögzíti az Adatbázisban.
9. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A Foglalkoztatási és Szociális Adatbázis Flt. 59/D. §-a szerinti átmeneti működtetésére a Foglalkoztatási és Szociális
Adatbázisról szóló 73/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2011. július 26-án hatályos
rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) A Korm. rendelet alapján kiadott felhasználói azonosítók és jelszavak az Flt. 59/D. § (2) bekezdésében foglalt időpontig
használhatóak. (4) A 8. §-ban meghatározott felhasználói azonosítókat és jelszavakat az e rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül
kell kiadni a jogosultak részére. (5) Az Flt. 57/B. §-ában meghatározott felhasználók, akik nem rendelkeznek az Adatbázis használatához szükséges
felhasználói azonosítóval és jelszóval, e rendelet alapján igényelhetik meg azokat.
14. § Hatályát veszti a Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2011. (I. 31.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő kisebbségi vegyesbizottságok magyar titkárának felmentéséről és új titkárok, valamint a bizottságok tagjainak kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva
Mesterházy Szilviát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárát e tisztségéből
felmentem, egyidejűleg
Czimbalmosné Molnár Évát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Brendus Rékát a Magyar–Román Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Ljubka Katalint a Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Pirityiné Szabó Juditot a Magyar–Szerb, Magyar–Horvát, valamint Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság
magyar titkárává, továbbá
Gyetvai Árpádot a Magyar–Horvát, Magyar–Szlovák, Magyar–Szlovén, Magyar–Szerb, Magyar–Román és
Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság,
dr. Székely András Bertalant a Magyar–Horvát, Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Paulik Antal Istvánt a Magyar–Szlovák és a Magyar–Szerb Kisebbségi Vegyes Bizottság,
dr. Budai Miklóst a Magyar–Román Kisebbségi Vegyes Bizottság,
dr. Fedor Tibort a Magyar–Román és a Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Lakatos Mihályt a Magyar–Horvát, Magyar–Szlovák, Magyar–Szlovén, Magyar–Szerb, Magyar–Román és
Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság,
dr. Menyhárt Attilát a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság,
dr. Gyurcsík Ivánt, dr. Horváth István Bélát, Pecze Zoltánt és Kraszlán Istvánt a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes
Bizottság,
Pintérné Gyetvai Mária Ágnest a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Pósa Krisztiánt a Magyar–Szerb Kisebbségi Vegyes Bizottság,
Magdó Jánost a Magyar–Román Kisebbségi Vegyes Bizottság, valamint
dr. Keskeny Ernőt a Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság
tagjává kinevezem.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1461/2014. (VIII. 15.) Korm. határozata a Klebelsberg kastély felújítása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma és Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Klebelsberg kastély felújítása érdekében 620,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása,
egyéb fejlesztési támogatások alcím, 16. Klebelsberg kastély felújítása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 4. Klebelsberg
kastély felújítása jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
114/2013. (XII. 12.) VM rendelete a vidékfejlesztési miniszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény 81.  § (3)  bekezdésében, valamint a  4.  § és az  5.  § (2)  bekezdés tekintetében a  honvédségi adatkezelésről,
az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény
68. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm.  rendelet 94.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel
egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában vidékfejlesztési szervek: az  1.  mellékletben meghatározott, az  ágazati honvédelmi
feladatokat ellátó, a  vidékfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása, felügyelete, alapítói
joggyakorlása vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervek.
2. § (1) A vidékfejlesztési szervek a honvédelmi feladataik végrehajtásával kapcsolatban
a) közreműködnek az ágazati honvédelmi feladatok végrehajtásában;
b) együttműködnek a területi és helyi védelmi igazgatási szervekkel;
c) végzik a befogadó nemzeti támogatással (a továbbiakban: BNT) és meghagyással kapcsolatos feladatokat;
d) elkészítik az  Alaptörvény szerinti váratlan támadásra, megelőző védelmi helyzetre, rendkívüli állapotra és
szükségállapotra (a továbbiakban: különleges jogrendi időszak) vonatkozó intézkedési tervüket;
e) közreműködnek a  NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló Nemzeti Intézkedési Rendszerben
elrendelt vidékfejlesztést érintő intézkedések végrehajtásában;
f ) közreműködnek a NATO polgári veszélyhelyzet tervezéssel összefüggő ágazati feladatok végrehajtásában;
g) a miniszter egyidejű tájékoztatása mellett, ágazati információk (földméréssel, térképészettel, időjárással,
mezőgazdasággal, erdőgazdálkodással kapcsolatos adatok) szolgáltatásával segítik az  ország területének
hadműveleti előkészítésével kapcsolatos feladatok végrehajtását;
h) közreműködnek az  ágazati védelmi tervezés rendszerének kialakításában, működtetésében,
a gazdaságfelkészítés rendszerében;
i) közreműködnek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének felajánlott civil képességekkel kapcsolatos ágazati
feladatok ellátásában.
(2) A vidékfejlesztési szerv vezetője a honvédelmi feladatok végrehajtása érdekében
a) gondoskodik a honvédelmi feladatok végrehajtásában részt vevő szervezeti egység kijelöléséről;
b) közreműködik az  ágazatot érintő honvédelmi gyakorlatok tervezésében és részt vesz a  feladatok
végrehajtásában;
c) gondoskodik a  vidékfejlesztési szerven belüli riasztási-értesítési rendszer megszervezéséről és az  ügyeleti
szolgálat biztosításáról. 3. § (1) A vidékfejlesztési szerv vezetője a kidolgozott honvédelmi intézkedési tervet miniszteri jóváhagyásra felterjeszti.
 (2) A  honvédelmi intézkedési terv tartalmazza a  vidékfejlesztési szerv különleges jogrendi időszakra vonatkozó,
honvédelmi feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, a  személyi és anyagi erőforrásokra is
kiterjedő működési szabályait.
(3) A  honvédelmi intézkedési terv a  vidékfejlesztési szerv sajátosságainak megfelelő, a  működési szabályokról
rendelkező szöveges részből, valamint személyi és anyagi erőforrásokat bemutató mellékletekből áll.
(4) A vidékfejlesztési szerv vezetője gondoskodik
a) a  honvédelmi intézkedési terv végrehajtásához szükséges személyi állomány és eszközök rendelkezésre
állásáról;
b) arról, hogy a honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány a tervet megismerje
és begyakorolja;
c) a  vidékfejlesztési szerv számára a  különleges jogrend idején szükséges anyagi-, eszköz-, elhelyezési- és
szállítókapacitási igények felméréséről;
d) a  különleges jogrend idején a  személy- és vagyonvédelemhez, valamint a  dokumentációk biztonságba
helyezéséhez szükséges feltételek megteremtéséről. 4. § (1) A rendkívüli állapot, vagy a  megelőző védelmi helyzet idején nélkülözhetetlen hadkötelesek meghagyásával
kapcsolatos ágazati feladatokat a Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) és a vidékfejlesztési
szervek végzik.
(2) A minisztérium és a vidékfejlesztési szervek rendkívüli állapotban várható munkaerő-szükségletét elsősorban a nem
hadköteles férfi, továbbá a női munkavállalókból kell tervezni és biztosítani.
(3) Minden olyan változást, ami jelentős kihatással van a  rendkívüli állapot idején ellátandó feladatokra,
a vidékfejlesztési szerv vezetője haladéktalanul köteles a minisztériumnak bejelenteni.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a rendkívüli állapot idején nélkülözhetetlen hadkötelesek meghagyásáról szóló 27/1994. (V. 31.) FM rendelet,
b) a hadköteleseknek a  rendkívüli állapot idejére szóló ideiglenes meghagyásának követelményeiről szóló
9/2003. (VII. 9.) KvVM rendelet. dr. fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
111/2014. (IV. 1.) Korm. rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó közös érdekű projektek és azok engedélyezési eljárásának megkönnyítéséről, koordinálásáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet VII.  mellékletében felsorolt, Magyarország
területét érintő közös érdekű projektek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősítése
esetére a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (1)  bekezdése szerinti, a  közös érdekű
projektek engedélyezési eljárásának megkönnyítéséért és koordinálásáért felelős hatóságként a Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalt (a továbbiakban: Hivatal) jelöli ki.
2. § A Hivatal a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (3)  bekezdése szerinti átfogó határozat
kiadását a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (3)  bekezdés c)  pontja szerinti
együttműködési rendszer alkalmazásával fogja össze.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
4. § Ez a  rendelet a  transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az  1364/2006/EK határozat
hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló,
2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
384/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3711 AS ED 3. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3711 AS (3. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezetei személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárának 14/2013. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasításában
hatályba léptetett STANAG 3711 AS (EDITION 3)
– AIRFIELD MARKING AND LIGHTING COLOUR
STANDARDS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2014.
november 1-jétől kell alkalmazni.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
365/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/962/3/2019. számú előterjesztésére – Orosz László
(névmódosítás előtti neve: Orosz Vaszil Mihajlovics; születési hely, idő: Taracköz [Szovjetunió], 1959. október 26.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1080/2015. (III. 3.) Korm. határozata Nagykónyi Község Önkormányzata részére, működőképességének megőrzése céljából egyedi támogatás biztosítása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a 7. Nagykónyi Község Önkormányzata
részére, működőképességének megőrzése céljából egyedi támogatás biztosítása cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) Nagykónyi Község Önkormányzatának működőképessége fenntartása érdekében a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 7. Nagykónyi Község Önkormányzata részére,
működőképességének megőrzése céljából egyedi támogatás biztosítása cím javára 65,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását;
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont szerint átcsoportosított összeg terhére, külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül összesen 65,0 millió forint összegű költségvetési támogatást (a  továbbiakban: támogatás)
nyújtson Nagykónyi Község Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az  Önkormányzattal,
2015. december 31-éig történő felhasználási kötelezettség előírása mellett;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatás terhére, a  támogatási szerződés megkötését
követő 10 napon belül 20 millió forintot folyósítson az Önkormányzat számára, ezt követően a támogatás folyósítása
időarányosan, kilenc egyenlő részletben történik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2013. (XI. 22.) AB határozata a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. XXV. törvény 25. § (3) bekezdése egyes rendelkezései alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint a folyamatban lévő ügyben történő alkalmazásának kizárásáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenességének
megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta az alábbi
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996.  évi
XXV.  törvény 25. § (3) bekezdés első két mondata alaptörvény-ellenes, ezért azokat 2013. december 31-i hatállyal
megsemmisíti.
2. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996.  évi
XXV. törvény 25. § (3) bekezdés utolsó mondata alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisíti.
3. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996.  évi
XXV. törvény 25. § (3) bekezdés utolsó mondata a Kúria előtt Gfv.X.30.250/2012. szám alatt folyamatban levő ügyben
nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] A Kúria tanácsa az  előtte Gfv.X.30.250/2012. szám alatt folyamatban lévő eljárást felfüggesztette, és
az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi CLI.  törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 25.  §-a alapján kezdeményezte
a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996.  évi XXV.  törvény (a  továbbiakban: Har.) 25.  §
(3)  bekezdés utolsó mondata alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Egyben kérte
az  Alkotmánybíróságtól az  Abtv. 45.  § (2)  bekezdésére tekintettel általános és az  előtte folyamatban lévő ügyben
alkalmazási tilalom kimondását.
[2] Az eljárás alapjául szolgáló ügyben az adós önkormányzat a Har. szerinti adósságrendezési eljárás hatálya alatt állt,
melynek során a  hitelezői többségével egyezséget kötött. Az  elsőfokú bíróság az  egyezség benyújtását követően
–  az  egyezségre tekintettel – eljárást befejező végzést hozott, melyben a  Har. 25.  § (3)  bekezdése alapján kizárta
a döntés elleni fellebbezési jogot. A hitelező felülvizsgálati kérelmet nyújtott be az első fokon jogerőre emelkedett
végzés ellen, melynek vizsgálata kapcsán a Kúria észlelte, hogy a Har. 25. § (3) bekezdése nem biztosít jogorvoslatot
a bíróság határozatával szemben. Ezt követően fordult indítványával a Kúria az Alkotmánybírósághoz.
[3] A Har. támadott rendelkezése értelmében, amennyiben az  adósságrendezési eljárásában az  elfogadott egyezség
megfelel a törvényben foglalt követelményeknek, a bíróság az adósságrendezési eljárást végzéssel befejezi, amely
végzés ellen fellebbezésnek helye nincs.
[4] Az indítványozó előadta, hogy a bíróságnak az adósságrendezési eljárást akkor is be kell fejeznie, ha az egyezséghez
a  hitelezők csak a  minimális törvényes arányban járulnak hozzá, az  eljárást befejező bírósági végzés tehát egy
kényszeregyezség jóváhagyását jelenti. Az  indítványozó azt találta aggályosnak, hogy a  támadott rendelkezés
alapján még a  jogszabálysértő bírósági határozat esetén sincs lehetőség jogorvoslatra az  eljárást befejező végzés
ellen, ami az egyezséghez hozzá nem járuló hitelezők jogorvoslathoz való jogának aránytalan korlátozását jelenti,
megsértve ezzel az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdését.
[5] Az indítványozó rámutat a  gazdálkodó szervezetek ellen folyó fizetésképtelenségi eljárások szabályait tartalmazó,
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) és a  Har. számos
hasonlóságot mutató eljárási rendjének összefüggéseire. Mind a csődeljárás, mind a felszámolási eljárás keretében
a  Cstv. biztosítja ugyanis az  eljárást befejező végzések elleni fellebbezést, ezzel szemben a  Har. – a  Kúria szerint
indokolatlan módon – ezt nem teszi lehetővé.
[6] Az indítványozó bírói tanács felhívja a  figyelmet arra a  jelenségre, hogy „az önkormányzatok a  rendszerváltást
követően a gazdaság egyenrangú szereplőivé váltak, vállalkozhatnak, forrásaikkal – bizonyos kötöttségek mellett –
önállóan gazdálkodhatnak. Ugyanakkor az  önkormányzatok közjogi jogalanyok, törvényben meghatározott,
kötelezően ellátandó feladataik vannak, közszolgáltatásokat nyújtanak a  települési közösségek számára, saját
bevételeik mellett állami forrásokat használnak fel.” Az  indítványozó érvelése szerint a  Har.-ban szabályozott
adósságrendezési eljárás fizetésképtelenségi eljárás, az  eljárás alá vont adós, a  helyi önkormányzatok specialitásai
miatt kerültek az  eljárás lefolytatása során alkalmazandó eltérő szabályok a  fizetésképtelenségi eljárásokat
tartalmazó Cstv.-hez képest külön törvényben megfogalmazásra.
[7] Az indítványozó hivatkozott a  38/2000. (X. 31.) AB határozatra, kiemelve, hogy a  határozat szerint
az  „adósságrendezési eljárás célja az  is, hogy az  önkormányzatok és intézményei fizetőképessége és
működőképessége minél előbb és maradéktalanul helyreálljon.”
[8] Az indítványozó kifejtette, hogy a  Har. rendelkezései alapján megindított adósságrendezési eljárásban az  adós
önkormányzatnak és a  bejelentkezett hitelezőknek lehetősége van egyezségkötésre, melyet nem bíróság
előtt kötnek. A  bíróság az  eljárást befejező végzésével ugyanakkor elismeri azt, hogy az  egyezség megfelelt
a  törvényben foglalt feltételeknek, s a bíróság határozatával válik az egyezség kötelező erejű kényszeregyezséggé
a  hozzá nem járuló hitelezők tekintetében is. Tartalmát tekintve tehát a  bíróságnak az  egyezségi szakaszt
követően hozott eljárást befejező végzése az  egyezség jóváhagyását jelenti. Amennyiben a  felek között egyezség
nem jön létre, az  eljárás a  vagyon felosztásának szakaszával folytatódik. Ebben az  esetben a  pénzügyi gondnok
értékesíti az  adósságrendezésbe bevonható vagyont, a  törvényben meghatározott sorrend szerint a  hitelezőket
besorolja, és vagyonfelosztási javaslatot készít. A  vagyonfelosztási javaslat ellen a  törvény 32.  § (2)  bekezdése
szerint az érdekeltek kifogással élhetnek. A Kúria rámutatott, hogy a kifogás alapján hozott döntéssel kapcsolatos
jogorvoslati lehetőségeket nem tartalmazza a  Har., ebből következően erre az  eljárásra a  Pp. általános szabályai
alkalmazandók a  Har. 3.  § (2)  bekezdése alapján, tehát a  feleknek a  Pp. 233.  § (1)  bekezdése szerint joguk van
jogorvoslattal élni. A vagyonfelosztás megtörténte után a bíróság az adósságrendezési eljárást befejezi, mely végzés
ellen szintén nincs helye fellebbezésnek [Har. 32. § (4) bekezdés]. A Kúria álláspontja szerint a vagyon felosztásának
szakasza után következő eljárás befejezése elleni fellebbezés kizártsága nem érinti az  adós, illetve a  hitelezők
érdekeit, hiszen az a vagyonfelosztás, és az azzal kapcsolatos eljárás során kerül figyelembevételre.
[9] Az egyezségi tárgyalás szabályai szerint a bíróságnak a Har. 25. § (3) bekezdése alapján az adósságrendezési eljárást
akkor is be kell fejeznie, ha az  egyezség úgy jön létre, hogy csak a  törvényben meghatározott minimális arányban
járultak hozzá a  hitelezők, nem szükséges tehát az  egyhangú határozat. A  kényszeregyezség létrehozatalának
törvényben biztosított lehetőségéből következően előfordulhat, hogy nem valamennyi fél érdekeivel egyező egyezség
jön létre. Az  indítványozó szerint ez  önmagában nem jogszabálysértő, hiszen a  kényszeregyezség lényege, hogy
a törvényben előírt feltételek szerint, a többség szavazatával létrejött egyezség kötelezően alkalmazandó valamennyi
hitelező tekintetében. A  bíróság hatásköre a  törvényben foglalt kötelezettségek teljesítésének és a  feltételek
fennállásának vizsgálata. Ha az egyezséget a törvényben foglaltak szerint megfelelőnek tartja, az eljárást befejezi.
[10] A Kúria indítványa az  adósságrendezési eljárás releváns elemeinek ismertetése után az  Alkotmánybíróság eddigi,
a jogorvoslathoz való joggal összefüggő gyakorlatát vetette össze a Har. támadott rendelkezésével. Érvelése szerint,
mivel az eljárást befejező végzés érdemi határozatnak minősül és egy jól körülhatárolható személyi kört hatékony
jogorvoslati lehetőségtől foszt meg, továbbá – bár a  jogorvoslat korlátozását indokolhatja az  önkormányzat
működőképességének mielőbbi helyreállítása – a  jogorvoslathoz való jog teljes kizárása aránytalan
jogkorlátozásnak tekinthető.
[11] A bíróság előtt folyamatban lévő ügy kapcsán a  Kúria úgy ítélte meg, hogy a  Har. 25.  § (3)  bekezdés utolsó
– jogorvoslatot kizáró – mondata ellentétes az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való
joggal.
II. [12] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezése:
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
2. A Har. támadott rendelkezése:
„25.  § (3) Ha az  egyezség megfelel az  e  törvényben foglalt követelményeknek, a  bíróság az  adósságrendezési
eljárást befejezi, és elrendeli e végzésnek a Cégközlönyben való közzétételét. Ellenkező esetben elrendeli az eljárás
folytatását a IV. fejezet 29. §-ában foglaltak szerint. Az eljárást befejező végzés ellen fellebbezésnek helye nincs.”
III. [13] Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott.
[14] 1. Az  indítványozó azért találta az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésébe ütközőnek a  Har. 25.  § (3)  bekezdés
utolsó mondatát, mert álláspontja szerint az  eljárást befejező végzés elleni fellebbezés kizárása a  hitelezők
jogorvoslathoz való jogának aránytalan korlátozását jelenti.
[15] Az Alaptörvény XXVIII.  cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan
bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
[16] A jogorvoslathoz való jog lényegi tartalma azt követeli meg a  jogalkotótól, hogy a  hatóságok vagy bíróságok
érdemi, ügydöntő határozatai tekintetében tegye lehetővé a valamely más szervhez, vagy ugyanazon szervezeten
belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetőségét olyan döntés meghozataláért, amely képes a sérelmezett döntést
felülvizsgálni, és a sérelem megállapítása esetén a döntésre visszaható módon a sérelmet orvosolni.
[17] 2. A  jogorvoslathoz való jogot korlátozó normák Alaptörvénnyel való összhangja az  alábbi mérce alapján
vizsgálható. Az  elsődlegesen eldöntendő kérdés, hogy alkotmányjogi értelemben érdemi tárgykörre vonatkozik-e
a  bíróság határozata, továbbá hatékony jogvédelmet jelenthet-e a  jogorvoslat biztosítása. Ezen felül vizsgálat
tárgyává kell tenni azt, hogy a jogorvoslathoz való jog korlátozására alkotmányos indokkal került-e sor, továbbá azt,
hogy jogorvoslathoz való jog korlátozásával járó alapjogkorlátozás arányosnak tekinthető-e.
[18] 3. Az  Alkotmánybíróság szerint a  jogorvoslat biztosításának követelménye az  érdemi határozatokra vonatkozik.
Annak vizsgálata során, hogy mely döntés minősül ilyennek, a  döntés személyre gyakorolt hatása és a  tárgya
meghatározó, vagyis az, hogy a döntés lényegesen befolyásolta-e az érintett helyzetét, jogait. Az Alkotmánybíróság
ennek megfelelően először azt vizsgálta, hogy az  adósságrendezési eljárást befejező bírói végzés az  érintettek
helyzetét és jogait lényegesen befolyásoló döntésnek minősül-e, valamint az  egyezségi eljárásban érdemi
határozatnak tekinthető-e.
[19] A Har. 3.  § (1) és (4)  bekezdésének g)  pontja szerint az  adósságrendezési eljárás a  helyi önkormányzat székhelye
szerint illetékes törvényszék hatáskörébe tartozó nemperes eljárás, az adósságrendezési eljárást érdemben befejező
határozatot bíró hozza meg.
[20] Az adósságrendezési eljárás során a bíróság feladata az, hogy vizsgálja a Har. által előírt kötelezettségek teljesítését,
a feltételek fennállását, s amennyiben az egyezséget a törvényben foglaltak szerint megfelelőnek tartja, az eljárást
be kell fejeznie. A bíróság határozatával válik az egyezség kötelező erejű kényszeregyezséggé az egyezséget el nem
fogadó hitelezők tekintetében is. Tartalmát tekintve tehát a  bíróságnak az  egyezségi szakaszt követően hozott,
eljárást befejező végzése az egyezség jóváhagyását jelenti.
[21] Az adósságrendezési eljárást befejező bírói végzés tehát az  érintettek helyzetét, jogait lényegesen befolyásoló
döntés, az  egyezségi eljárásban érdemi határozatnak minősül, a  végzés Cégközlönyben való közzétételével
az eljárás befejeződik. Következésképpen a Har. 25. § (3) bekezdés utolsó mondata által kizárt jogorvoslat érdemi
tárgykörre vonatkozik.
[22] 4. Az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárása kettős rendeltetésű:
az  eljárás elsődleges célja az  önkormányzatok hitelezőinek védelme, ugyanakkor rendeltetése az  is, hogy
az  önkormányzatok és intézményeik fizetőképessége és működőképessége minél előbb és maradéktalanul
helyreálljon. Az  Alkotmánybíróság – az  indítványozó álláspontjával összhangban lévő – megítélése szerint
a  jogorvoslathoz való jog szűk körű korlátozását alkotmányosan indokolhatja tehát az  önkormányzatok
működőképességének mielőbbi helyreállítása, közfeladataik teljesítésének folyamatos és zavartalan biztosítása.
A jogorvoslathoz való jog – mint alapjog – korlátozása során figyelemmel kell lenni az arányosság követelményére.
[23] 5. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban a jogorvoslathoz való jog korlátozásának arányosságát vizsgálta.
 [24] A kényszeregyezség természetéből adódóan az  adósságrendezési eljárást befejező bírói végzés az  egyezséghez
hozzá nem járuló hitelezőkre jogszerű eljárást követően is kedvezőtlen következményekkel járhat, bizonyos
hányaduk gazdasági érdekeit sértheti. A  kényszeregyezség során érdeksérelmet elszenvedő felek azon jogának
korlátozása tehát, hogy – jogszerű eljárás során született – az  egyezséget befejező bírói végzés tartalmát vitató
jogorvoslattal éljenek, alkotmányosan indokolt lehet. Mindamellett a bírói döntés elleni fellebbezés teljes kizárása
annak a lehetőségétől is megfosztja a feleket, hogy az eljárást befejező végzés törvényessége tekintetében, illetve
a Har. által előírt formai követelmények megsértése esetén éljenek rendes jogorvoslattal a határozat ellen.
[25] Jelen ügy vonatkozásában a  fellebbezés teljes kizárása ugyanakkor e  jogkorlátozás olyan mértékű kiterjesztése,
ami még az  önkormányzatok működőképességének sajátosságaira való hivatkozással sem indokolható, és
az  egyezséghez hozzá nem járuló hitelezők védelme tekintetében e  személyi kört a  hatékony jogorvoslat
lehetőségétől fosztja meg. A jogorvoslathoz való jog – mint alapvető jog – csak a rendes jogorvoslatra vonatkozik,
a  rendkívüli jogorvoslat a  rendes jogorvoslaton túlmutató többletlehetőség, amelynek léte e  konkrét ügyben
nem azonosítható az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való joggal. Jelen
ügyben a  Kúria mint felülvizsgálati bíróság indítványozta a  támadott jogszabályhely alaptörvény-ellenességének
megállapítását. Az  a  körülmény tehát, hogy bizonyos feltételek mellett az  eljárást befejező bírói végzés ellen
felülvizsgálati kérelemnek lehet helye, szintén nem jelenti feltétlenül azt, hogy rendkívüli jogorvoslat keretében
hatékony jogorvoslat lehetősége állna a felek rendelkezésére.
[26] A fentiek alapján az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Har. hatálya alá tartozó adósságrendezési eljárás
keretében az  eljárást befejező bírói végzés elleni fellebbezés teljes kizárása aránytalan mértékű sérelmet idéz elő
a jogorvoslathoz való jog tekintetében.
[27] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  1996.  évi XXV.  törvény 25.  § (3)  bekezdés utolsó
mondata aránytalanul korlátozza az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot,
következésképpen alaptörvény-ellenes jogkorlátozásnak tekinthető.
[28] Az indítványozó a  Har. 25.  § (3)  bekezdése tekintetében csak annak utolsó mondatának megsemmisítését kérte
az Alkotmánybíróságtól.
[29] A (3)  bekezdés utolsó mondatának önálló megsemmisítése esetén a  bekezdés az  utolsó mondat nélkül maradna
hatályban, ami a  még nem jogerős döntések kihirdetési kötelezettsége által a  jogbiztonságot veszélyeztető,
ellentmondásos helyzethez vezetne. Az  Alkotmánybíróság ezért az  utolsó mondat nélküli bekezdés szerint
feltételesen bekövetkező jogi helyzet eredményét is vizsgálta.
[30] A közérdek, valamint a  hitelezői érdekek védelme céljából az  adósságrendezési eljárás megindításának és
befejezésének közhitelességét a Cégközlönyben való közzététel biztosítja, valamint az ezekhez kötődő joghatások
szintén a közzétételhez kötődnek. A bíróság az adósságrendezés megindításáról szóló, már jogerős végzését teszi
közzé a  Cégközlönyben és az  eljárás megindításának időpontja is megegyezik a  végzés közzétételének napjával
[Har. 10. § (1)]. Hasonlóképpen az eljárást befejező végzés tekintetében is kizárólag a jogerős döntés Cégközlönyben
való közzétételének lehet helye.
[31] A (3)  bekezdés fellebbezést kizáró utolsó mondatának hiányában ugyanakkor az  eljáró bíróság a  fellebbezéssel
támadható adósságrendezési eljárást befejező végzését azonnal, annak jogerőre emelkedésére tekintet nélkül lenne
köteles a Cégközlönyben közzétenni.
[32] A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság a Har. 25. § (3) bekezdés utolsó mondata alaptörvény-ellenességének
kimondása és ex nunc hatályú megsemmisítése mellett, a nem jogerős adósságrendezési eljárást befejező végzések
Cégközlönyben való közzétételéből adódó inkoherencia elkerülése érdekében az Abtv. 41. § (1) bekezdése szerint
a  Har. 25.  § (3)  bekezdés első két mondatát is megsemmisíti. A  megjelölt bekezdés első két mondatát azonban
az Alkotmánybíróság az alábbiak szerint pro futuro hatállyal semmisíti meg.
[33] A jövőbeli hatállyal megállapított megsemmisítés két előfeltétele, hogy egyfelől a  megalkotandó új jogszabály
hatálybalépéséig biztosítható legyen a  jogrend kiszámítható működése, másfelől, hogy az  alaptörvény-ellenes
jogszabály időleges hatályban tartása kevesebb veszélyt jelent a  jogrend épsége szempontjából, mint az azonnali
megsemmisítés.
[34] Tekintettel arra, hogy a  megsemmisített bekezdés alkotmányos újraszabályozása jogalkotási feladatot ró
az  Országgyűlésre, az  azonnali megsemmisítéssel nem lenne biztosítható az  adósságrendezési eljárások
kiszámítható működése, valamint feltehető, hogy a  rendelkezés időleges hatályban tartása kevesebb veszélyt
jelent a  jogrend épsége szempontjából, a  Har. 25.  § (3)  bekezdés első két mondata – figyelemmel az  Abtv. 45.  §
(4) bekezdésére – jövőbeli, 2013. december 31-i hatállyal kerül megsemmisítésre.
[35] Az alaptörvény-ellenesség megállapítása miatt a  Har. 25.  § (3)  bekezdésének a  fentiek szerint alaptörvény-ellenes
utolsó mondata a Kúria előtt Gfv.X.30.250/2012. szám alatt folyamatban levő ügyben az Abtv. 45. § (2) bekezdése
alapján nem alkalmazható.
[36] Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
Budapest, 2013. november 18. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
34/2012. (II. 7.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Balajti László altábornagy hivatásos szolgálati viszonyát 2012. január 30-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2012. január 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1494/2013. (VII. 29.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program és a Közép-Magyarországi Operatív Program keretében humáninfrastruktúra fejlesztési témájú kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  mellékletben foglalt táblázat 2. sora szerinti egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
 2. elfogadja az 1. mellékletben meghatározott projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. hozzájárul, hogy az 1. mellékletben meghatározott kiemelt projektek támogatási szerződéseit – a támogathatósági
feltételek teljesítését követő 30 napon belül – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító
Hatósága, illetve Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
398/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Alkotmány egészüljön ki azzal, hogy a Magyar Köztársaság kiváló társadalmi értéknek tekinti
az emberek Isten hitét.”
Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról
 szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul,
hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A beadványozó által feltett kezdeményezés
azonban konkrét jogalkotásra irányul, nem napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása
a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést
támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1278/2014. (IV. 30.) Korm. határozata a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2014. május 28. és június 12. között Genfben sorra kerülő 103. ülésszakán való részvételről.
A Kormány az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 11. § e) pontja, valamint a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján:
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103. ülésszakán a  Magyarországot képviselő tripartit
küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a  foglalkoztatáspolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külpolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103. ülésszakán részt vevő küldöttség kormányzati oldala
a nemzeti érdekek figyelembevételével:
4.1. értékelje a  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a  továbbiakban: ILO) és a  Nemzetközi Munkaügyi Hivatal
tevékenységét; 4.2. vegyen részt az ILO Igazgatótestülete 2014–2017. közötti kormányzati tagjainak kiválasztásában;
4.3. vegyen részt a nemzetközi munkaügyi egyezmények és ajánlások végrehajtásáról szóló, a  foglalkoztatásról,
mint stratégiai célkitűzéséről szóló általános vitákban, illetve a  kényszermunkáról szóló 1930. évi 29. sz.
ILO egyezmény kiegészítéséről szóló, valamint az  informálisból a  formális gazdaságba való átmenetek
elősegítéséről szóló nemzetközi munkaügyi normák szövegét előkészítő vitákban;
5. felhatalmazza a  foglalkoztatáspolitikáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyeket a  kényszermunkáról
szóló 1930. évi 29. sz. ILO egyezmény kiegészítéséről szóló nemzetközi munkaügyi norma, valamint a  2006. évi
Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzata módosítása szövegének – a megerősítés fenntartásával történő –
végleges megállapítására, amennyiben az megfelel a nemzeti érdekeknek.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök