text:
103/2013. (XI. 8.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és a lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások fejlesztésére 2013-tól igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. arculati elemek: a  kedvezményezettnek a  tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó rendelkezések
értelmében, a támogatással megvalósított beruházáson és eszközein feltüntetett, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet
részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági
rendelet VI.  melléklet 3.  pont 3.1.  alpontja szerinti „Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap: a  vidéki
területekbe beruházó Európa” szlogen, az Európai Unió zászlaja, valamint a Darányi Ignác Terv logó és az Új
Magyarország Vidékfejlesztési Program logója;
2. bővítés: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: OTÉK) 1. számú melléklet 17. pontja szerint meghatározott fogalom;
3. egyéb szolgáltatás: a 7. pontban foglaltakon kívül a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló 1993. évi
III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 57. § (1) bekezdésében meghatározott szociális alapszolgáltatások, továbbá
bűnmegelőzési célú, valamint egyéb közösségi célú szolgáltatások;
4. ellátási körzet: az Szt. 60. § (3) bekezdése szerint meghatározott terület;
 5. építmény: az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a  továbbiakban:
Étv.) 2. § 8. pontja szerint meghatározott fogalom;
 6. épület: az Étv. 2. § 10. pontja szerint meghatározott fogalom;
 7. falu- és tanyagondnoki szolgáltatás: a  személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai
feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SZCSM rendelet 39.  §-ában és az  Szt. 60.  §-ában
meghatározott szolgáltatások összessége;
8. felújítás: az OTÉK 1. számú melléklet 36. pontja szerint meghatározott fogalom;
 9. Irányító Hatóság: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a  továbbiakban: EK tanácsi
rendelet) 74. cikke alapján felállított, a vidékfejlesztési program irányításért felelős szerv;
10. kistérségi közlekedési szolgáltatás fejlesztése: az  1. és a  2.  melléklet szerinti földrajzi területen, egy adott
településen vagy együttműködő települések, illetve tanyás térségek területén közlekedési szolgáltatás
fejlesztése gépjármű beszerzés megvalósításával;
11. korszerűsítés: az OTÉK 1. számú melléklet 63. pontja szerint meghatározott fogalom;
12. közművelődési program: a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről
szóló 1997. évi CXL. törvény (a  továbbiakban: Kultv.) 1. számú melléklete r)  pontjában meghatározott,
az ügyfél által megvalósuló közművelődési tevékenység;
13. MnvH tájékoztatás: hazai és európai uniós vidékfejlesztéssel, valamint a  2014–2020. közötti időszak
vidékfejlesztési tervezésével és végrehajtásával kapcsolatos információk közvetítése;
14. nonprofit szervezet: az  egyesületként, az  alapítványként, a  közalapítványként, a  nonprofit gazdasági
társaságként és a közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezetként nyilvántartásba vett és működő
szervezet, kivéve a biztosító egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti
szervezetet;
15. többfunkciós szolgáltató központ: a  7.  § (2)  bekezdésben meghatározott szolgáltatások együttesének
megvalósítására létrehozott építmény, épület;
16. ügyfél: az  1. és 2.  melléklet szerinti települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, önálló
jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, amelynek a  fejlesztéssel érintett település a  tagja,
továbbá az  1.  melléklet szerinti településen vagy a  2.  melléklet szerinti településen székhellyel vagy
telephellyel rendelkező nonprofit szervezet, valamint egyházi jogi személy, amely beruházást valósít meg
az 1. melléklet szerinti településen vagy a 2. melléklet szerinti település külterületén.
(2) E  rendeletben nem szabályozott fogalmakat a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a  továbbiakban: Törvény) és az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
(3) E rendelet vonatkozásában nem alkalmazandóak a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontjában, 7. § (2) bekezdésében, 8. §
(2) és (3) bekezdésében, 12. § (4) bekezdésében, 15. § (1) bekezdés b) pontjában, 16/B. § (2) bekezdésében, 17. §
(2)–(4) bekezdésében, 23. § (1) bekezdés b) pontjában, 24. §-ában, 25. § (2) bekezdésében, 27. § (1) bekezdés b) és
h)–i) pontjában, 28. § (3) bekezdésében, 30/A. §-ában, a 33. § (4) bekezdésében, valamint a 35. § (5) bekezdésében
foglalt rendelkezések.
(4) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési határozat jogerőre
emelkedésétől számított öt évig áll fenn.
(5) A  Vhr. 35.  § (5)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  14.  § (3)  bekezdésében foglalt határidőig, valamint
a  14.  § (3)  bekezdésében foglaltak teljesítése esetén a  megvalósítási határidőig az  ügyfél teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatában vállalhatja, hogy az  intézkedésben való jogosulatlan
részvétel jogkövetkezményeinek alkalmazása mellett a támogatás egészéről lemond.
(6) A 2. § (4) bekezdésben foglaltak vonatkozásában nem alkalmazandó a Vhr. 29. § (3) és (4) bekezdése, a 29. § (8) és
(9) bekezdése, valamint a 29. § (11) bekezdése.
2. Támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe:
a) kistérségi közlekedési szolgáltatás fejlesztésére falu- és tanyagondnoki szolgáltatás ellátásához kapcsolódóan
(a továbbiakban: 1. célterület)
aa) új gépjármű beszerzésére új szolgáltatás létrehozása, vagy már működő szolgáltatás kapcsán;
ab) a  biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő – a  3.  mellékletben meghatározott – gépjármű
típusokra vonatkozó műszaki paraméterekkel rendelkező kiegészítő eszközök, berendezések
beszerzésére;
ac) arculati elemek elhelyezésére;
b) kistérségi közlekedési szolgáltatás fejlesztésére egyéb szolgáltatás ellátásához kapcsolódóan
(a továbbiakban: 2. célterület)
ba) új gépjármű beszerzésére már működő szolgáltatás kapcsán;
bb) a  biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő – a  3.  mellékletben meghatározott – gépjármű
típusokra vonatkozó kiegészítő eszközök, berendezések beszerzésére;
bc) arculati elemek elhelyezésére;
c) többfunkciós szolgáltató központ támogatása kapcsán (a továbbiakban: 3. célterület)
ca) a megvalósulási helyszín külső és belső felújítására, korszerűsítésére, bővítésére;
cb) a  megvalósulási helyszínhez közvetlenül kapcsolódó, a  4.  melléklet II.  pontjában meghatározott
kisléptékű infrastruktúra fejlesztésére;
cc) a  megvalósulási helyszín részét képező szolgáltatásokhoz kapcsolódó, az  5.  mellékletben
meghatározott eszközök beszerzésére;
d) hatósági engedéllyel működő állatmenhelyek támogatása kapcsán (a továbbiakban: 4. célterület)
da) a megvalósulási helyszín külső és belső felújítására, korszerűsítésére, bővítésére;
db) a  megvalósulási helyszínhez közvetlenül kapcsolódó, a  4.  melléklet II.  pontjában meghatározott
kisléptékű infrastruktúra fejlesztésére;
dc) a  megvalósulási helyszín részét képező szolgáltatásokhoz kapcsolódó, a  6.  § (1)  bekezdés
c) pontjában meghatározott eszközök beszerzésére. (2) Az  (1)  bekezdés a)  pont ab)–ac)  alpontjában meghatározottak beszerzése kizárólag az  (1)  bekezdés a)  pont
aa) alpontjában meghatározott gépjármű beszerzéssel együtt kérelmezhető.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pont bb)–bc)  alpontjában meghatározottak beszerzése kizárólag az  (1)  bekezdés b)  pont
ba) pontjában meghatározott gépjármű beszerzéssel együtt kérelmezhető.
(4) A  beszerzendő gépjárműnek a  Gépkatalógus részét képező „Gépjármű katalógus a  kistérségi közlekedési
szolgáltatások fejlesztéséhez” című katalógusban (a  továbbiakban: gépjármű katalógus) meghatározott típusú
gépjárműnek kell lennie.
(5) Ha a  közbeszerzési eljárásban nyertes ajánlat olyan gépjárműre vonatkozik, amely a  gépjármű katalógusban
nem szerepel, azonban a  3.  melléklet szerinti előírásoknak megfelel, azt úgy kell tekinteni, mintha a  gépjármű
katalógusban szerepelt volna.
(6) A  beszerzendő gépjárműnek rendelkeznie kell a  biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő, kötelezően
beépítendő, a 3. mellékletben meghatározott kiegészítő eszközökkel és műszaki paraméterekkel.
3. § (1) Támogatás kizárólag az 1. mellékletben szereplő településen vagy a 2. mellékletben szereplő település külterületén
megvalósuló fejlesztéshez vehető igénybe.
(2) A  támogatási határozattal jóváhagyott műveletet 2014. december 31-éig meg kell valósítani. Kifizetési kérelem
legkésőbb 2015. január 31-éig nyújtható be.
(3) Költségvetési szervek esetében az  EK tanácsi rendelet 71.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja alapján a  támogatás
számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
(4) Nem vehető igénybe támogatás a  3. célterületre azon a  településen, amely megvalósítási helyként szerepel
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a  vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében az integrált közösségi és szolgáltató tér kialakítására és működtetésére igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 112/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet alapján helyt adó vagy részben helyt
adó támogatási határozattal rendelkező ügyfél támogatási kérelmében, kivéve, ha e  rendelet hatálybalépését
megelőzően az  ügyfél támogatásról lemondó nyilatkozatot nyújtott be a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH).
(5) Az 1. és 2. célterületre nem vehet igénybe támogatást az az ügyfél, akinek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból (a továbbiakban: EMVA) beszerzett gépjárművek vonatkozásában még üzemeltetési kötelezettsége áll fenn.
(6) Amennyiben az  ügyfél több ellátási körzet működtetéséről gondoskodik, akkor az  (5)  bekezdéstől eltérően azon
ellátási körzet fejlesztésére nem vehet igénybe támogatást az 1. célterület keretében, ahol az EMVA-ból beszerzett
gépjárművek vonatkozásában még üzemeltetési kötelezettsége áll fenn.
(7) A  3. célterület esetén a  7.  § (7)  bekezdésében foglalt, könyvtári szolgáltatás abban az  esetben végezhető,
amennyiben az ügyfél
a) a  megyei könyvtár és az  illetékességéhez tartozó települési önkormányzat között kötött kistelepülési
megállapodás (a továbbiakban: kistelepülési megállapodás) alapján – a Könyvtárellátási Szolgáltató Rendszer
működéséről szóló 39/2013. (V. 31.) EMMI rendelet szerint – a  Könyvtárellátási Szolgáltató Rendszer tagja,
azaz kistelepülési megállapodással rendelkezik, vagy szándéknyilatkozatban vállalja, hogy erre vonatkozó
kistelepülési megállapodást köt a  területileg illetékes megyei könyvtárral, és a  kistelepülési megállapodást
legkésőbb az első kifizetési kérelemmel együtt benyújtja,
b) a  2.  melléklet szerinti település külterületén fiókkönyvtári ellátást üzemeltet, amely esetben szükséges
a városi könyvtár által, a Szervezeti és Működési Szabályzatban (a továbbiakban: SZMSZ) rögzíti a működési
feltételeket, és az SZMSZ benyújtása a támogatási kérelemhez, vagy
c) nyilvános könyvtári ellátást biztosít, és az alapító okiratot vagy SZMSZ-t a támogatási kérelemmel egyidejűleg
benyújtja.
(8) A 3. célterület esetében támogatás akkor vehető igénybe, ha az ügyfél legkésőbb a támogatási kérelem benyújtási
időszak kezdő napját megelőzően érvényes regisztrációval rendelkezik a Magyar Nemzeti Vidéki Hálózatban.
(9) Nonprofit szervezet abban az  esetben igényelhet támogatást, amennyiben a  támogatási kérelem mellékleteként
benyújtott egységes szerkezetű létesítő okirata tartalmazza a fejleszteni kívánt tevékenységet.
(10) Polgárőr szervezet abban az  esetben nyújthat be támogatási kérelmet, amennyiben a  támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg igazolja, hogy az Országos Polgárőr Szövetség tagja.
(11) E rendelet alapján a 3. és 4. célterületre az ügyfél támogatási kérelmet kizárólag akkor nyújthat be, ha
a) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 135/2008. (X. 18.) FVM rendelet;
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a  vidéki örökség megőrzéséhez igénybe
vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 138/2008. (X.18.) FVM rendelet;
c) a  Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló támogatások igénybevételének általános
szabályairól szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet 2. § e) és f ) pontjában meghatározott jogcímek;
d) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  falumegújításra és -fejlesztésre LEADER Helyi
Akciócsoportok közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló
102/2012. (X. 1.) VM rendelet; vagy
e) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  vidéki örökség megőrzéséhez LEADER Helyi
Akciócsoportok közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló
103/2012. (X. 1.) VM rendelet
keretében benyújtott támogatási határozatához kapcsolt utolsó kifizetési kérelmével elszámolt, az  ahhoz
kapcsolódó határozata jogerőre emelkedett, a beruházást lezárta.
(12) Nem nyújthat be támogatási kérelmet az  az ügyfél, akinek a  (11)  bekezdés szerinti jogcímekhez kapcsolódóan
benyújtott támogatási kérelme vagy kifizetési kérelme alapján hozott döntések vonatkozásában bírósági eljárása
van folyamatban.
(13) E  rendelet keretében a  LEADER Helyi Akciócsoport címmel rendelkező egyesület nem jogosult támogatás
igénybevételére.
(14) Amennyiben az  1.  mellékletben szereplő település a  támogatási kérelem benyújtásának időpontjában városi
ranggal rendelkezik, a megvalósítandó fejlesztés nem támogatható.
4. § (1) Települési önkormányzat nem vehet igénybe támogatást a 3. és 4. célterület vonatkozásában a helyben biztosítandó
közfeladatok keretében gázhálózat, elektromos hálózat, ivóvízhálózat, szennyvízhálózat, csapadékelvezető-rendszer,
tűzi-víz vezetékek, tűzi-víz tárolók, utak, járdák, vasutak, átereszek, vízi létesítmények, hulladékkezelő, egyedi
szennyvízelhelyezés, hírközlési, informatikai hálózat fejlesztésére, létrehozására.
(2) Települési önkormányzat nem vehet igénybe támogatást a  3. és 4. célterület vonatkozásában a  megvalósulási
helyszín azon részének felújítására, korszerűsítésére, bővítésére, valamint eszköz és technológia fejlesztésére,
létrehozására, amely az alábbi feladatok és közigazgatási funkciók ellátására szolgál:
a) az egészséges ivóvízzel való ellátásra,
b) az óvodai ellátásra és az általános iskolai oktatásra és nevelésre,
c) az egészségügyi alapellátásra és a szociális ellátásra,
d) a közvilágításra,
e) a helyi közutak és tartozékaik fenntartására,
f ) a  helyi közutakon, a  helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon,
valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken gépjárművel történő várakozás, parkolás biztosítására,
valamint
g) a  nemzetiségek jogainak érvényesülését szolgáló, valamint az  (1)  bekezdésben meghatározott, kötelezően
biztosítandó feladatok ellátására.
3. Támogatás mértéke, elszámolható kiadások 5. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében foglalt tevékenységekhez kapcsolódóan a  támogatás mértéke az  összes elszámolható
kiadás 100 százaléka.
(2) Nem támogatható az  a  támogatási kérelem, amely esetén a  támogatási határozattal jóváhagyható összes
elszámolható kiadás összege nem éri el a nettó 1 000 000 forintot.
(3) Egy támogatási kérelem keretében az 1. és 2. célterület vonatkozásában a támogatás alapját képező elszámolható
nettó kiadások összege
a) személygépkocsi esetében legfeljebb 3 500 000 forint;
b) terepjáró személygépkocsi esetében legfeljebb 5 000 000 forint;
c) mikrobusz esetében legfeljebb 10 000 000 forint.
(4) A 3. célterület esetében a támogatás alapját képező elszámolható nettó kiadások összege ügyfelenként
a) legfeljebb 25 000 000 forint, ha az ügyfél kizárólag a 7. § (2) bekezdésében;
b) legfeljebb 30 000 000 forint, ha a 7. § (2) és (7) bekezdésében
előírtakat teljesíti.
(5) A 4. célterület esetében a támogatás alapját képező elszámolható nettó kiadások összege ügyfelenként legfeljebb
25 000 000 forint.
6. § (1) Elszámolható kiadásnak minősül:
a) az 1. és 2. célterület esetében
aa) a támogatott célt szolgáló gépjármű beszerzési értéke;
ab) a beszerzett gépjármű átalakításának, akadály-mentesítésének költsége;
ac) a biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő kiegészítő eszközök költsége;
ad) beszerzett gépjármű forgalomba helyezési költsége;
ae) a gépjármű forgalomba helyezéséhez kapcsolódóan megfizetett regisztrációs adó;
af ) arculati elemek elhelyezéséhez kapcsolódó költségek;
b) a 3. célterület esetében
ba) a 2. § (1) bekezdés c) pont ca)–cb) alpontjában foglalt tevékenységekhez kapcsolódó, a 4. melléklet
szerinti elszámolható kiadások;
bb) a  2.  § (1)  bekezdés c)  pont cc)  alpontjában foglalt tevékenységekhez kapcsolódó, az  5.  melléklete
szerinti elszámolható kiadások;
bc) a Vhr. 31. § (1) bekezdése szerinti egyéb elszámolható kiadások;
c) a 4. célterületen belül az elszámolható kiadások a 4. mellékletben foglaltakon túl
ca) a kennel, box kialakításához, korszerűsítéséhez,
cb) a kerítés építéséhez, felújításához,
cc) az itató, etető beszerzéséhez,
cd) a ketrec, kutyaház kialakításához,
ce) a magasnyomású mosó beszerzéséhez,
cf ) chipleolvasó készülék beszerzéséhez,
cg) állatvizsgáló asztal beszerzéséhez szükséges költségek, valamint
ch) a Vhr. 31. § (1) bekezdése szerinti egyéb elszámolható kiadások.
(2) A gépjármű beszerzéséhez kapcsolódóan felmerülő illeték nem támogatható.
 (3) Az  1. és 2. célterület esetében a  beruházás elszámolható kiadásai együttesen nem haladhatják meg a  gépjármű
katalógusban szereplő, az adott gépjármű típusra vonatkozó nettó referenciaárat az arculati elemek elhelyezéséhez
kapcsolódó költségek nélkül.
(4) A Vhr. 31. § (1)–(4) bekezdését kizárólag a 3. és 4. célterület esetében kell alkalmazni.
4. Kötelezettségek 7. § (1) Az 1. és 2. célterület esetében az ügyfél nyilatkozatban vállalja, hogy
a) e rendelet alapján beszerzendő gépjárműre – legkésőbb az utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig – CASCO
biztosítást köt, és azt az üzemeltetési kötelezettségének időszaka alatt fenntartja;
b) e rendelet alapján beszerzett gépjárművel a (6) bekezdésben vállalt szolgáltatást ingyenesen látja el.
(2) Az ügyfél a 3. célterületen belül az üzemeltetési kötelezettség ideje alatt az alábbi szolgáltatásokat köteles nyújtani
térítésmentesen:
a) a lakosság és a vállalkozások információhoz való hozzájutásának elősegítése és MNVH tájékoztatás nyújtása;
b) közösségi programok szervezése, lebonyolítása és a folyamatok nyomon követése;
c) közművelődési programok szervezése, lebonyolítása és a folyamatok nyomon követése.
(3) Amennyiben a  (2)  bekezdés b) és c)  pontjában szereplő szolgáltatáshoz kapcsolódó programok a  program
jellegéből adódóan e  rendelet alapján támogatással érintett ingatlanon nem valósíthatók meg, akkor eltérő
helyszínen, de kizárólag az ügyfél által történő szervezésben megvalósíthatók.
(4) A 3. célterület vonatkozásában az ügyfél vagy az ügyfél által megbízott személy köteles egy alkalommal részt venni
a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet által, az ügyfelek számára szervezett közösségi
animátor képzésen, és az azt igazoló tanúsítványt az utolsó kifizetési kérelemhez benyújtani.
(5) Az  ügyfél köteles dokumentálni a  (2)  bekezdésben meghatározott szolgáltatások megvalósulását a  (10) és
(11) bekezdésben előírtak szerint.
(6) Az  1. célterület vonatkozásában a  beszerzés által megvalósuló fejlesztésnek a  falu- és tanyagondnoki szolgáltatás
esetén a  személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
szóló 1/2000. (I. 7.) SZCSM rendelet (a  továbbiakban: SZCSM rendelet) 5/A.  §-ának megfelelő szakmai programon
kell alapulnia. A 2. célterület esetében az ügyfelek által benyújtott szakmai programnak az SZCSM rendelet 5/A. §
(1) bekezdésében felsoroltakat kell tartalmazni.
(7) A  3. célterület vonatkozásában az  ügyfél vállalhatja, hogy a  (2)  bekezdésben előírtakon felül a  Kultv. 64.  §
(2)  bekezdése szerint nyilvános könyvtárat tart fenn vagy a  megyei könyvtár szolgáltatásainak igénybevételével
teljesíti a  lakosság számára a  könyvtári szolgáltató hely működtetését, vagy fiókkönyvtári ellátás működtetését
a 2. melléklet szerinti települések külterületén.
(8) Abban az esetben, ha az ügyfél a 3. célterület vonatkozásában kizárólag a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségeket
látja el, köteles az üzemeltetési kötelezettség ideje alatt
a) a közösségi kezdeményezésekhez illeszkedve legalább heti 25 órában a nyitva tartást megvalósítani, valamint
b) a nyitvatartási időt meghirdetni és kifüggeszteni.
(9) Ha az ügyfél a (2) bekezdésben foglaltakon túl a (7) bekezdésben leírtakat is ellátja
a) nyilvános könyvtár esetén az alapító okiratban vagy az SZMSZ-ben;
b) könyvtári szolgáltató hely esetében a 3. § (7) bekezdésében előírt kistelepülési megállapodásban; vagy
c) fiókkönyvtár esetén a városi könyvtár SZMSZ-ében
rögzíti a nyitvatartási feltételeket.
(10) A  (8) és (9)  bekezdésben meghatározott nyitvatartási idő alatt a  (2)  bekezdésben meghatározott szolgáltatásokat
az  ügyfél köteles naptári negyedévenként és szolgáltatásonként legalább egy alkalommal ellátni, és annak
teljesítését dokumentálni elektronikus úton a (11) bekezdésben előírtak szerint.
(11) A  (10) bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében az ügyfél köteles egy legalább 5000 karakterből álló szöveges
összefoglalót készíteni, amely tartalmazza a  megvalósult programok ismertetését, valamint a  programokon
résztvevők létszámát, továbbá köteles a  nyitva tartásról külön nyilvántartást vezetni, és azt a  megvalósulás
helyszínén elektronikus adathordozón (WORD formátumban) tárolni, az üzemeltetési időszak végéig.
(12) Az ügyfél köteles a 3. célterület esetében az üzemeltetési időszak alatt ingyenesen szélessávú internet hozzáférést
biztosítani.
5. Kérelmek benyújtásának feltételei 8. § (1) Az  ügyfél e  rendelet hatályba lépésének időpontjától kezdve az  1. és 2. célterületre irányuló műveletet saját
felelősségére megkezdheti.
(2) A  3. és 4. célterület esetében az  ügyfél támogatási kérelméhez vagy kifizetési kérelméhez valamely kiadási tétel
kapcsán kizárólag olyan árajánlat fogadható el, amelyet e  rendelet hatálybalépését követően állítottak ki és
tartalmazza
a) az ajánlatkérő nevét, címét, az ajánlattevő nevét, címét és adószámát,
b) a kiadási tétel műszaki adatait,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét – amennyiben forinttól eltérő –,
f ) az ajánlattevő aláírását, valamint
g) az árajánlat kiállításának dátumát.
(3) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén a  (2)  bekezdés f )  pontja szerinti követelményt
nem kell alkalmazni, azonban ha az  árajánlattevő az  ajánlatát elektronikus levélben adta, az  elektronikus levél
csatolmányainak is meg kell felelniük a  többi követelménynek. Az  elektronikus árajánlat akkor fogadható el,
ha tartalmazza a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl a  webáruház honlap címét, illetve elektronikus levél esetén
az árajánlattevő elektronikus levél címét is.
(4) A  3. és 4. célterületek vonatkozásában, ha a  referenciaár az  adott tétel esetében nem állapítható meg
a  Gépkatalógus vagy Építési Normagyűjtemény alapján, akkor az  ügyfél köteles legalább két egymással
összehasonlítható árajánlatot csatolni az  elszámolni kívánt kiadásokról. Az  1. és 2. célterület vonatkozásában
az  arculati elemek elhelyezéséhez kapcsolódóan szükséges két egymással összehasonlítható árajánlatot csatolni
az elszámolni kívánt kiadásokról.
(5) A  támogatási határozattal jóváhagyott árajánlatos tétel (eszköz, berendezés, szolgáltatás) helyett más árajánlatos
tétel beszerzésére akkor van lehetőség, ha az árajánlatos tételek funkciójukat tekintve egymással helyettesíthetőek,
és az  új árajánlatos tétel ugyanazt a  célt szolgálja a  műveleten belül, mint a  lecserélni kívánt tétel. A  támogatás
az árajánlatos tétel módosításának jóváhagyását követően sem haladhatja meg a lecserélni kívánt árajánlatos tétel
vonatkozásában a támogatási határozatban jóváhagyott összeget.
(6) Az árajánlatos tételek módosulása esetén a kifizetési kérelemhez csatolni kell legalább két darab, a (2) bekezdésnek
megfelelő, legfeljebb egy hónappal a  módosítási kérelem benyújtása előtt kiállított, a  teljesítéskor érvényes
árajánlatot, és az ügyfélnek meg kell indokolnia, hogy a két árajánlat közül melyiket választja.
(7) Amennyiben az árajánlat a (2)–(6) bekezdésben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek nem felel meg,
az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
(8) A 3. és 4. célterület kapcsán, amennyiben a fejlesztéssel érintett ingatlan (telek, épület, építmény) nem a támogatási
kérelmet benyújtó kizárólagos tulajdonában van, akkor a támogatás igénybevételének feltétele az 1. és 2. melléklet
szerinti településen beruházást megvalósító ügyfél és az  ingatlan tulajdonosa között beruházás megvalósításáról
szóló, a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt megállapodás
megkötése. E  megállapodás igazolja, hogy a  támogatási kérelem benyújtója jogosult a  beruházást megvalósítani,
és az ingatlanon, annak tulajdonosa üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni, valamint az egységes arculatot
meghatározó elemeken változtatásokat nem végez.
6. A támogatási kérelem benyújtása 9. § (1) Egy ügyfél a támogatási kérelem benyújtási időszakban egy célterületre kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat
be, kivéve, ha a  támogatási kérelme tárgyában hozott jogerős elutasító döntéssel rendelkezik, vagy a  korábban
benyújtott támogatási kérelmét legkésőbb az újabb támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg visszavonja.
(2) Egy támogatási kérelemben kizárólag egy célterület szerepelhet.
 (3) Egy ügyfél egy gépjármű beszerzésére vehet igénybe támogatást.
 (4) Amennyiben egy ügyfél több ellátási körzet működtetéséről gondoskodik, akkor – a  (3)  bekezdéstől eltérően –
ellátási körzetenként egy gépjármű beszerzésére vehet igénybe támogatást az 1. célterület keretében.
 (5) A  2. célterület keretében a  támogatási kérelmek benyújtási sorrendje szerint településenként legfeljebb három
gépjárműbeszerzés, valamint egy településen egy szolgáltatás ellátásához kapcsolódóan a  támogatási kérelmek
benyújtási sorrendje szerint kizárólag egy gépjárműbeszerzés támogatható.
(6) A támogatási kérelmet kizárólag elektronikus úton, az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások
igénybevétele esetén az  elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben
meghatározott elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun
keresztül lehet benyújtani az  MVH-hoz 2013. november 25-én 08:00 órától forráskimerülésig, de legkésőbb
2013.  december 13-án 18:00 óráig. A  támogatási kérelemhez csatolandó dokumentumokat elektronikus úton,
szkennelés útján előállított olvasható formában kell csatolni a kérelemhez.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott forráskimerülés esetén az  Irányító Hatóság (a  továbbiakban: IH) vezetője
célterületenként külön közleményt tesz közzé, amelyben a  támogatási kérelem benyújtási időszakot felfüggeszti.
Amennyiben a kérelmek elbírálása során, a rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a rendelkezésre
álló forrást a támogatási igények nem merítik ki, az IH vezetője a forráskimerülésről szóló közleményét visszavonja,
azzal, hogy a benyújtás ebben az esetben is forráskimerülésig, de legkésőbb 2013. december 13-án 18:00-áig tart.
Ez esetben a benyújtás sorrendjének számítása nem kezdődik elölről.
(8) Az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtására szolgáló elektronikus felületre történő első belépést követő ötödik
nap végéig szerkesztheti és nyújthatja be támogatási kérelmét. Ha az ügyfél ezen időkorlátot túllépi, a megkezdett
támogatási kérelem tovább nem szerkeszthető és nem nyújtható be. Az  öt nap leteltét követően új támogatási
kérelem szerkeszthető és nyújtható be a  belépést követő ötödik nap végéig. Amennyiben a  támogatási kérelem
benyújtási időszak lezárásra kerül, akkor a  kérelem legkésőbb az  IH által kiadott közleményben meghatározott
időpontig szerkeszthető és nyújtható be. A  támogatási kérelem benyújtását követően hiánypótlásnak és
a  támogatási kérelem módosításának nincs helye. Amennyiben az  ügyfél bármely, jogszabály alapján támogatási
kérelemhez csatolandó dokumentumot a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nem vagy hiányosan nyújt
be, a támogatási kérelme érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(9) A támogatási kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszerben
(a  továbbiakban: KR) az  ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig
az ideiglenesen fenntartott értesítési tárhelyére kapott KR dokumentum igazolja. Az MVH elektronikus úton értesíti
az ügyfelet a beérkezett támogatási kérelem adatairól.
(10) A támogatási kérelem tartalmazza:
a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA visszaigénylésre vonatkozó adatokat,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
f ) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat, valamint
g) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről.
(11) A 3. és 4. célterület esetében az ügyfél egy megvalósulási helyszínen egy támogatási kérelem alapján részesülhet
támogatásban, és csak egy támogatási kérelem alapján valósulhat meg támogatott beruházás, illetve
szolgáltatásnyújtás. Egy településen célterületenként kizárólag egy támogatási kérelem támogatható a  benyújtás
sorrendjében.
(12) Támogatási kérelmet az 1. és 2. célterület vonatkozásában a támogatási kérelem benyújtásra nyitva álló időszak első
napján hatályos gépjármű katalógusban szereplő gépjárművekre lehet benyújtani.
10. § Az 1. és 2. célterület kapcsán a támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) helyi önkormányzat, illetve önkormányzati társulás ügyfél esetén a  2013. évben benyújtható támogatási
kérelmekre vonatkozóan az  érintett önkormányzat vagy önkormányzatok képviselő-testületének
a  szolgáltatásfejlesztés szükségességéről szóló határozatát tartalmazó jegyzőkönyvét vagy a  határozatát;
valamint feladatátadás esetén a  2013. évben benyújtható támogatási kérelmekre vonatkozóan az  érintett
önkormányzat vagy önkormányzatok képviselő-testületének arról szóló határozatát tartalmazó
jegyzőkönyvet vagy a  határozatot, hogy a  szolgáltatást más szervezettel kötött feladat ellátási szerződés
keretében kívánja működtetni;
b) nonprofit szervezet ügyfél esetén az  egységes szerkezetű létesítő okiratot, és a  helyi önkormányzat vagy
az önkormányzati társulás által kiadott támogató nyilatkozatot a szolgáltatás fejlesztésének szükségességére
vonatkozóan;
c) egyházi jogi személy ügyfél esetében a  bevett egyház, egyházi jogi személy nyilvántartásba vett adatait
igazoló kivonatot, vagy az  egyházi jogi személyiséget igazoló egyházi igazolást, amelyet a  belső egyház
egészének, illetve legfőbb szervének, vagy az  adott jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének
az  egyházakkal való kapcsolattartásért felelős miniszternél bejelentett képviselője vagy a  bevett egyház
belső szabályai szerint erre feljogosított tisztségviselő állít ki;
d) polgárőr szervezet esetében az  Országos Polgárőr Szövetség által kiállított tanúsítványt a  tagságra
vonatkozóan;
e) a 7. § (6) bekezdés szerinti szakmai programot;
f ) az  1. célterület keretében a  már működő falu- és tanyagondnoki szolgáltatás esetén a  kérelmet jóváhagyó
hatóság által kiadott jogerős működési engedélyt, vagy a  Szociális és Gyámhivatal igazolását az  új ellátási
körzet vagy az új falugondnoki szolgálat kialakítására vonatkozó kérelem benyújtásáról;
g) az  arculati elemek elhelyezésére vonatkozó árajánlatos tételek esetén legalább két hasonló tartalommal
rendelkező árajánlatot, valamint az ezek közül elfogadni kívánt árajánlat választásának indoklását.
11. § (1) A 3. és 4. célterület esetében a támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) helyi önkormányzat, illetve önkormányzati társulás ügyfél esetén a  2013. évben benyújtható támogatási
kérelmekre vonatkozóan az  érintett önkormányzat vagy önkormányzatok képviselő-testületének
a  szolgáltatásfejlesztés szükségességéről szóló határozatát tartalmazó jegyzőkönyvét vagy a  határozatát;
valamint feladatátadás esetén a  2013. évben benyújtható támogatási kérelmekre vonatkozóan az  érintett
önkormányzat vagy önkormányzatok képviselő-testületének arról szóló határozatát tartalmazó
jegyzőkönyvet vagy a  határozatot, hogy a  szolgáltatást más szervezettel kötött feladat ellátási szerződés
keretében kívánja működtetni;
b) nonprofit szervezet ügyfél esetén az  egységes szerkezetű létesítő okiratot, és a  helyi önkormányzat vagy
az önkormányzati társulás által kiadott támogató nyilatkozatot a szolgáltatás fejlesztésének szükségességére
vonatkozóan;
c) egyházi jogi személy ügyfél esetében az egyházi jogi személy nyilvántartásba vett adatait igazoló kivonatot,
vagy az  egyházi jogi személyiséget igazoló egyházi igazolást, amelyet a  bevett egyház egészének vagy
legfőbb szervének vagy az adott egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének az egyházakkal
való kapcsolattartásért felelős miniszternél bejelentett képviselője vagy a  bevett egyház belső szabályai
szerint erre feljogosított tisztségviselő állít ki;
d) a  3. célterület esetében az  újonnan kialakítandó könyvtári szolgáltató hely kialakítására vonatkozó
szándéknyilatkozatot, vagy könyvtári ellátás esetén a települési könyvtár (külterületi fiókkönyvtár) SZMSZ-ét,
vagy nyilvános könyvtári ellátás esetén az alapító okiratot vagy az SZMSZ-t;
e) a 4. célterület esetében jogerős működési engedélyt.
 (2) A  3. és 4. célterület esetében a  támogatási kérelemhez építési beruházások esetén mellékelni kell a  következő
dokumentumokat:
a) építési engedélyköteles beruházás esetén az ügyfél nevére szóló jogerős és végrehajthatóan hatályos építési
engedélyt, a  hozzá jóváhagyott engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációval
együtt, vagy ennek hiányában a  hatóság közokirati formában kiállított igazolását az  építésügyi eljárás
megindításáról és az engedélyezésre benyújtott építészeti-műszaki dokumentációt;
b) nem építési engedélyköteles beruházás esetén
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság szolgáltatása keretében kiadott nyilatkozatát
arról, hogy a tervezett építési tevékenység nem építési engedélyhez kötött, és
bb) az ügyfél és a  tervezésre jogosult tervező ellenjegyzésével ellátott, a  tervezett építmény jellegétől
függő építési tervdokumentációt;
c) a tervezett beruházás településen belüli elhelyezkedését bemutató térképrészletet;
d) a  8.  § (6)  bekezdése szerinti, tulajdonosi hozzájáruló nyilatkozatot teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt megállapodásban, ha a tervezett fejlesztéssel érintett ingatlan nincs az ügyfél tulajdonában;
e) árajánlatos tételek esetén legalább két, hasonló műszaki tartalommal rendelkező árajánlatot, amennyiben
a  referenciaár a  8.  § (4)  bekezdésében foglaltak alapján nem állapítható meg, valamint az  ezek közül
elfogadni kívánt árajánlat választásának indoklását.
12. § (1) A  támogatási kérelem, valamint a  kifizetési kérelem meghatalmazott általi benyújtásának, illetve a  benyújtást
követő elektronikus kapcsolattartásnak feltétele a  meghatalmazott MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben való nyilvántartásba vétele és az eljárására vonatkozó meghatalmazás MVH-hoz
történő benyújtása.
(2) A  meghatalmazottat az  eljárásra az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) Ha az ügyfél a támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtására, illetve az elektronikus kapcsolattartásra
meghatalmazottat vesz igénybe, a  meghatalmazásnak a  9.  § (6)  bekezdése, valamint a  14.  § szerinti eljárási
cselekmények elektronikus úton történő ügyintézésére ki kell terjednie.
(4) A  meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell
nyújtani az MVH-hoz. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban
szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően tíz nappal kell benyújtani bármely megyei MVH kirendeltségre,
amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi.
(5) Ha a  (2)  bekezdés szerinti elektronikus és papíralapon tett első bejelentést követően a  képviseleti jogosultság
tartalmában vagy a  képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be,
azt a meghatalmazott – a KR útján történt azonosítás után – az MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus
űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor meglévő valamennyi jogosultságára kiterjedően köteles
bejelenteni.
(6) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el, az ezzel ellentétes kikötés semmis.
(7) A  meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának (2)  bekezdés szerinti igazolását követően – saját ügyfélkapuját
használja a  meghatalmazó ügyfél támogatási kérelmének, valamint kifizetési kérelmének benyújtására, illetve
a benyújtást követő elektronikus kapcsolattartásra.
(8) A  meghatalmazott útján történő támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtását követően
előterjesztett dokumentum benyújtásának tényét dokumentálni kell. A  dokumentálás módja a  benyújtott
és az  elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása,
a  kinyomtatott dokumentumok adatokat lezáró utolsó oldalának az  ügyfél és a  meghatalmazott általi aláírása,
valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt összesítő kimutatásban is elismerheti,
hogy a  feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri, és azzal egyetért. A  kinyomtatott dokumentum vagy
összesítő kimutatás egy példányát a meghatalmazott, másik példányát az ügyfél köteles megőrizni, és azt az MVH
felhívására a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
(9) A  meghatalmazás visszavonását az  erre rendszeresített nyomtatványon az  ügyfél önállóan vagy meghatalmazott
közreműködésével köteles bejelenteni az MVH-hoz. A visszavonás bejelentéséről szóló nyomtatványt az ügyfélnek
papír alapon, aláírásával hitelesítve postai úton kell megküldenie az  MVH megvalósítás helye szerint illetékes
kirendeltségére, vagy a  meghatalmazottnak elektronikus úton kell elküldenie az  MVH részére, és ezt követően
az  ügyfélnek – aláírásával hitelesítve – postai úton kell megküldenie a  benyújtást követő öt napon belül az  MVH
megyei kirendeltségére. A papír alapú bejelentés hiányában a meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
(10) Amennyiben a meghatalmazás visszavonását a meghatalmazott önállóan jelenti be, a bejelentéshez csatolnia kell
annak hitelt érdemlő igazolását, hogy a meghatalmazás felmondásáról papír alapon értesítette a meghatalmazást
adó ügyfelet. A  papír alapú bejelentés és igazolás hiányában a  meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
A  meghatalmazás visszavonásának meghatalmazott általi bejelentésére egyebekben a  (9)  bekezdésben foglaltak
az irányadók.
7. A támogatási kérelem elbírálása 13. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH bírálja el, és a  támogatási döntést a Törvény 32.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint
meghatározott – a 2. § szerinti célterületenként külön – benyújtási sorrend alapján hozza meg.
(2) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha:
a) a jóváhagyható támogatási határozattal jóváhagyható összes elszámolható kiadás összege nem éri el a nettó
1 000 000 forintot, vagy
b) a  részben helyt adó támogatási határozattal jóváhagyható összes elszámolható kiadás összege nem éri el
a támogatási kérelemben megadott, tervezett összes elszámolni kívánt kiadás 30 százalékát.
8. A kifizetési kérelem benyújtása 14. § (1) Kifizetési kérelmet a  helyt adó vagy részben helyt adó, jogerős támogatási határozat alapján a  Vhr. 16/B.  §
(1)  bekezdésében meghatározott időszakokban lehet benyújtani az  elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül. A kérelemhez benyújtandó dokumentumokat
szkennelt formában kell csatolni a kérelemhez.
(2) Egy ügyfél ugyanazon jóváhagyó támogatási határozat alapján az  első kifizetési kérelem benyújtását követően
három havonta nyújthat be kifizetési kérelmeket a kifizetési kérelmek benyújtására nyitva álló időszakon belül.
(3) Az ügyfél a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 6 hónapon belül köteles
a) az első kifizetési kérelmet benyújtani, és
b) a  támogatási határozatban a  támogatási határozattal jóváhagyott egyéb kiadások összegével csökkentett
beruházási kiadások legalább 10 százalékával elszámolni.
 (4) Mentesül az ügyfél a (3) bekezdésben foglaltak alól, ha a támogatási kérelemre hozott határozatban kizárólag egy
darab gépjármű került jóváhagyásra, és a  támogatási határozat jogerőre emelkedését követő 1 hónapon belül
az MVH részére megküldi a szállító által kiállított visszaigazolást arról, hogy a megrendelést a támogatási határozat
jogerőre emelkedésétől számított 6 hónapon belül miért nem tudja teljesíteni.
(5) Az  utolsó kifizetési kérelmet a  művelet megvalósulását követő 3 hónapon belül, vagy ha az  ügyfél a  műveletet
a  támogatási határozat jogerőre emelkedés előtt megkezdte, akkor a  támogatási határozat jogerőre emelkedését
követő 3 hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-éig be kell nyújtani.
(6) A  3. célterület vonatkozásában, amennyiben a  támogatási kérelemhez az  ügyfél szándéknyilatkozatot csatolt,
könyvtári szolgáltató hely működtetése esetén a  3.  § (7)  bekezdés szerinti kistelepülési megállapodást legkésőbb
az első kifizetési kérelemhez szükséges csatolni.
(7) A 3. célterület esetében legkésőbb az utolsó kifizetési kérelemhez szükséges csatolni a közösségi animátor képzés
teljesítéséről szóló tanúsítványt.
(8) Az 1. és 2. célterület esetében legkésőbb az utolsó kifizetési kérelemhez csatolni kell:
a) új falu- vagy tanyagondnoki szolgáltatás esetén a kérelmet jóváhagyó hatóság által kiadott jogerős működési
engedélyt vagy a hatósági nyilvántartás bejegyzéséről szóló határozatot;
b) ha a falu- és tanyagondnoki szolgáltatást nonprofit szervezet vagy az egyház látja el, akkor a feladatellátási
szerződést;
c) a gépjárműre vonatkozó adásvételi szerződést;
d) a gépjárműre vonatkozó 7. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott CASCO biztosítási kötvényt.
(9) A 3. és 4. célterület vonatkozásában, amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemhez nem csatolta, úgy legkésőbb
az  első kifizetési kérelemhez mellékelni kell a  11.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  ügyfél nevére szóló jogerős
és végrehajthatóan hatályos építési engedélyt, a  hozzá jóváhagyott engedélyezési záradékkal ellátott építészetiműszaki dokumentációval együtt.
(10) A  3. és 4. célterület keretében, engedélyköteles építési tevékenység esetén az  utolsó kifizetési kérelemhez
mellékelni kell az  ügyfél nevére szóló jogerős használatbavételi engedélyt vagy a  használatbavétel
tudomásulvételét igazoló építésügyi hatósági bizonyítványt.
9. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 15. § (1) Az  ügyfél az  MVH részére teljesítendő, e  rendeletben meghatározott intézkedésben való részvétele
megalapozottságának vizsgálatához, megállapításához szükséges bejelentési, adatszolgáltatási, valamint
nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét kizárólag elektronikus úton, az  ügyfélkapun keresztül köteles
teljesíteni.
(2) Az  MVH az  adott eljárási cselekményhez kapcsolódó döntéseit postai úton vagy – amennyiben annak feltételei
fennállnak – elektronikus úton közli az ügyféllel.
(3) Az MVH az  (1) és (2) bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése céljából a KR-en
keresztül hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
(4) Az  elektronikus úton benyújtott dokumentumok MVH általi fogadásának tényét a  KR-ben az  ügyfél értesítési
tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig az értesítési tárhelyre automatikusan kapott KR
dokumentum igazolja.
(5) Az  MVH az  adott eljárási cselekményekről az  ügyfél értesítési tárhelyére értesítést küld, továbbá az  adott
eljárási cselekményhez kapcsolódó dokumentumot, valamint az  eljárás során hozott döntést (a  továbbiakban:
dokumentum) az ügyfél értesítési tárhelyére elhelyezi, melyről a KR az ügyfél által megadott elektronikus levélcímre
értesítést küld.
(6) Az ügyfél a dokumentumot az arra mutató internetes hivatkozás megnyitásával veheti át. Az internetes hivatkozás
megnyitásával a  KR dokumentum olvashatóvá válik, az  olvasottság automatikusan megküldésre kerül az  MVH
részére, amely igazolja, hogy a dokumentumot átvették.
(7) Ha az  ügyfél az  MVH által megküldött dokumentumot annak az  ügyfél értesítési tárhelyén történő elhelyezését
követő ötödik napon sem veszi át, az MVH az ügyfél részére papír alapon kézbesíti a dokumentum másolatát.
10. Jogkövetkezmények 16. § (1) Ha az ügyfél nem tesz eleget a 7. § – kivéve 7. § (1) és (6) bekezdés – szerinti kötelezettségeinek, továbbá pótolható
mulasztás esetén felszólításra sem teljesíti azt, akkor az  ügyfél kötelezettségszegés esetén kötelezettségenként
a támogatási határozatban jóváhagyott összeg 5 százalékának visszafizetésére köteles.
(2) Amennyiben az ügyfél a műveletet a 3. § (2) bekezdésében foglalt megvalósítási határidőig nem valósítja meg, vagy
a  14.  § (3)  bekezdés b)  pontjában, vagy gépjárműbeszerzés esetén a  14.  § (4)  bekezdésében foglalt feltételt nem
teljesíti, abban az esetben az MVH – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy a kérelmet
határozattal elutasítja – külön határozatban a  támogatási határozatát visszavonja, ezzel egyidejűleg megállapítja,
hogy az  ügyfél támogatáshoz való jogosultsága az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel miatt megszűnik,
továbbá az ügyfél által igénybevett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(3) Amennyiben az  ellenőrzés során kiderül, hogy az  ügyfél az  üzemeltetési kötelezettségének, vagy a  7.  § (1) és
(6)  bekezdésnek nem tesz eleget, akkor az  igénybe vett támogatási összeget a  jogosulatlanul igénybe vett
támogatásra vonatkozó szabályok szerint kell visszafizetni.
(4) A  14.  § (3)  bekezdés a)  pontjában vagy gépjárműbeszerzés esetén a  14.  § (4)  bekezdésében foglalt feltétel
megsértése esetén az  MVH – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy a  kérelmet
határozattal elutasítja – külön határozatban a  támogatási határozatát visszavonja, ezzel egyidejűleg megállapítja,
hogy az  ügyfél támogatáshoz való jogosultsága intézkedésben való jogosulatlan részvétel miatt megszűnik,
továbbá az MVH a támogatási határozatot visszavonó és támogatáshoz való jogosultság megszűnését megállapító
határozatában rendelkezik arról, hogy az ügyfél a határozat jogerőre emelkedésének naptári évére és az azt követő
naptári évre a  2007–2013-as időszakban az  EMVA adott intézkedésére nem nyújthat be támogatási kérelmet,
továbbá a már benyújtott, de jogerős döntéssel még el nem bírált támogatási kérelme elutasításra kerül.
(5) Az  1. és 2. célterület keretében megvalósuló beruházás esetén amennyiben az  ügyfél a  8.  § (1)  bekezdésében
foglaltakat megszegi, és a  támogatási kérelem alapján indult eljárás során kerül megállapításra, hogy a  művelet
e  rendelet hatályba lépését megelőzően megkezdődött, akkor az  a  támogatási kérelem érintett tételeinek
elutasítását vonja maga után. Amennyiben ez a kifizetési kérelem alapján indult eljárás során kerül megállapításra,
úgy az érintett tétel elutasításra kerül, a korábbi kifizetési határozatban elszámolt, érintett tételek vonatkozásában
az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályait kell alkalmazni.
11. Előleg 17. § E rendelet alapján támogatott beruházásokhoz az  ügyfél előleget igényelhet, amelyre vonatkozóan az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az egyes beruházási jogcímek esetén nyújtandó támogatási előlegfizetésről
szóló 118/2012. (XI. 22.) VM rendeletet kell alkalmazni.
12. Záró rendelkezés 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 52.  cikk b)  pont i.  alpontjának, valamint 56.  cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
216/2003. (X. 31.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondására tekintettel dr. Villányi-Kollár Mártát,
2003. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem; dr. Barna Krisztinát,
dr. Bálind Attilát,
dr. Benedek Éva Katalint,
Bereczné dr. Klapper Éva Ellent,
dr. Halász Edinát,
dr. Horváth Dórát,
dr. Kovács Évát,
Nyáregyháziné dr. Sánta Emesét,
dr. Simon Gabriellát,
dr. Szűrösné dr. Takács Andreát,
dr. Telkes Adriennét,
dr. Tóth Imrét és
dr. Varga Zsoltot
2003. november 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Ábrahám Péter Lajost,
dr. Benke Zsuzsannát,
dr. Bóka Máriát,
dr. Bujbáczi Ildikót,
Héjjasné dr. Korbély Zsuzsannát,
dr. Horváth Diána Editet,
dr. Iszály Györgyöt,
dr. Kaáli Évát,
dr. Kobolák Istvánt,
dr. Pankasz Anitát,
dr. Pákozdi Zoltán Rudolfot,
dr. Sajben Árpád Zoltánt,
dr. Szalayné dr. Kovalecz Tündét és
dr. Víg Katalint
2003. november 1. napjától 2006. október 31. napjáig
terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2003. október 29. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
2/2012. (I. 24.) NMHH rendelete a számhordozás részletes szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 16. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya
a) az előfizetőkhöz hívószámot rendelő elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató),
b) az előfizetőkre, és
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: hatóság)
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. átadó szolgáltató: az a szolgáltató, amelynek előfizetője az előfizetői szerződés megszüntetését, illetve egyes
számok esetében módosítását követően a számot egy másik szolgáltatóhoz viszi át;
 2. átvevő szolgáltató: az a szolgáltató, amelynek jövőbeni előfizetője az előfizetői szerződés megkötésének
keretében számát egy másik szolgáltatótól hozza át;
 3. berendezés kód: a szolgáltató által adott háromjegyű számból álló kód, amely földrajzi szám esetében megjelöli azt
a kapcsolási eszközt, amelyhez a hordozott szám előfizetője csatlakozik, illetve azt az összekapcsolási pontot,
amelyen keresztül a hordozott szám előfizetője közvetlenül elérhető;
4. együttműködési teszt: a felhasználó elméleti és műszaki alkalmasságának ellenőrzése a KRA használatához;
 5. hely szerinti számhordozás: helyhez kötött telefonszolgáltatásnál az előfizetői szám megtartása a számozási
körzeten belül, az igénybevétel helyének illetve technológiájának – az irányítási információ változásával járó –
megváltoztatása esetén;
6. hívásirányítás: az a hálózati funkció, amely a hordozott számra kezdeményezett hívás esetén meghatározza és
beilleszti a valós végződésre utaló irányítási információt és a hívást a hívott fél valós végződtető hálózata felé
továbbítja;
7. hordozott szám: az előfizetői szerződésben szereplő azon szám, amelyet az előfizető az átadó szolgáltatótól
az átvevő szolgáltatóhoz való áttéréskor, vagy helyhez kötött telefonszolgáltatás esetén a számozási körzeten
belül az igénybevétel helyének illetve technológiájának – hívásirányítási információ változásával járó –
megváltoztatásakor megtart;
8. irányítási információ: a hordozott számot, a hozzá tartozó irányítási számot és az érvényesség időtartamát
tartalmazó információ;
9. irányítási szám: szolgáltató kódból és berendezés kódból álló információ, amely a hordozott számokra irányuló
hívások és jelzések megfelelő irányítását teszi lehetővé;
10. irányítást végző szolgáltató: az a szolgáltató, amely a hívások, illetve jelzések hordozott számokra való
irányításához a szükséges irányítási számot – általában adatbázis lekérdezésével – a hívásba, illetve jelzésbe
beiktatja;
11. jelzésirányítás: az a hálózati funkció, amely a hívásirányításon kívüli, a számhordozás során is biztosítandó
szolgáltatások megvalósításához szükséges jelzéseket elemzi és hordozott számok esetén beilleszti a valós
végződésre utaló jelzésirányítási információt, és a jelzést a valós végződtető hálózat felé irányítja;
12. jelzés relé funkció (Signalling Relay Function): olyan jelzéshálózati funkció, amely mind a hívásfelépítéssel
kapcsolatos, mind a hívásfelépítéstől független jelzésüzenetek esetében képes a hordozott számok felismerésére
és szükség esetén azok irányítási információval való ellátására;
13. kapcsolattartó: az a személy, aki jogosult a szolgáltató, nagykereskedelmi szolgáltató nevében a központi
referencia adatbázissal kapcsolatos adminisztratív kérdésekben eljárni;
14. központi referencia adatbázis, vagy KRA: az a számhordozás érdekében létrehozott rendszer, amely tartalmazza
és kezeli az összes hordozott számmal kapcsolatos irányítási információt, valamint a szolgáltatók és felhasználók
jelen rendeletben meghatározott adatait, továbbá elektronikus adatkapcsolaton keresztül biztosítja az irányítási
adatok összegyűjtését és a szolgáltatók, valamint más jogszabály alapján erre jogosultak részére való
szétosztását;
15. lekérdezés bontásnál (Query on Release): olyan eljárás, amelyben az irányítási információt tartalmazó adatbázis
lekérdezése abban az esetben történik, ha a hívott szám eredeti szolgáltatójától érkező bontás hordozott számot
jelez;
16. lekérdezés minden hívásnál (All Call Query): olyan eljárás, amelyben az irányítási információt tartalmazó adatbázis
lekérdezését minden hívás során végrehajtják;
17. nomadikus beszédcélú szolgáltatás: az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak nemzeti felosztási tervében
meghatározott olyan beszédcélú elektronikus hírközlési szolgáltatás, amely a hívások kezdeményezése és
fogadása céljából a szolgáltatást nyújtó hálózatok tetszőleges hozzáférési pontján elérhető, azaz a
szolgáltatáshoz való hozzáférés nincs egy adott hozzáférési ponthoz rendelve, azonban a szolgáltatás
igénybevétele közben a hozzáférési pont nem változtatható;
18. számátadási időablak: minden munkanap 20 óra 00 perctől kezdődő 4 óra hosszúságú időtartomány, amelyben a
számhordozás és számmező átadás érvényesítéséhez szükséges műszaki intézkedéseket a szolgáltatók
végrehajtják, és amely időtartam alatt a számátadással érintett számokon a szolgáltatás részben vagy egészben
szünetelhet;
19. számhordozási megállapodás: az előfizető számhordozásra vonatkozó igénybejelentése alapján az előfizető és
az átvevő szolgáltató között létrejövő megállapodás, amely az előfizető által hordozandó összes számot és a
hordozások számátadási időablakát is tartalmazza;
20. szolgáltatói felhasználó: a KRA-hoz való hozzáférésre jogosult személy, illetve számítógépes rendszer, amely a
szolgáltató nevében számhordozási tranzakciókat végez;
21. szolgáltató kód: a hatóság által adott háromjegyű számból álló kód, amely a KRA-ban a szolgáltatót, vagy
szolgáltató üzletágát vagy részegységét jelöli;
22. tranzakció: egy adott szám vagy számtartomány átadására, egy hordozott szám vagy számtartomány
hordozottságának vagy számhasználatának megszüntetésére, illetve a KRA adatainak letöltésére vonatkozó,
a KRA-ban rögzített, tranzakció azonosítóval ellátott bejelentési, jóváhagyási, módosítási, törlési vagy letöltési
művelet;
23. tranzakció azonosító: a szolgáltatói felhasználó, illetve a hatóság által adott egyedi azonosító;
24. tranzakció zárás: a számhordozási időablak kezdetét 8 órával megelőző időpont, amely után a KRA az adott
számátadási időablakra vonatkozó tranzakciót – letöltési művelet kivételével – nem fogad el;
25. üzenet: a KRA-ból a szolgáltató, nagykereskedelmi szolgáltató által letöltendő, a KRA által elektronikus formában
tárolt, a szolgáltatót érintő, számhordozással kapcsolatos információ. 3. A számhordozás szolgáltatókra vonatkozó szabályai
3. § (1) Amennyiben számhordozás esetén a hívott szám hívásának díjazása megváltozhat amiatt, hogy a hívó fél szolgáltatója
különböző díjazást alkalmaz
a) a különböző helyhez kötött telefonszolgáltatást nyújtó szolgáltatókhoz irányuló, azonos számozási körzetben
lévő földrajzi számok hívásánál, illetve b) a különböző mobil rádiótelefon-szolgáltatást nyújtó szolgáltatókhoz irányuló hívásoknál,
a hívó fél szolgáltatója köteles a hívó számára, a hívás előtt közvetlenül, saját hálózatából előfizetői készülékről
díjmentes tájékozódási lehetőséget biztosítani a következő sorrendben arról, hogy a hívás melyik szolgáltató
hálózatában végződik, és annak mennyi a tarifája. Ezen adatokat a hívásrészletezőn is fel kell tüntetni.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségének a szolgáltató
a) saját hálózatában díjmentesen hívható ügyfélszolgálati, illetve egyéb díjmentesen hívható számán keresztül,
vagy
b) előre beállított, megszakítható automatikus jelzés és azt követő – legalább a hívást végződtető szolgáltatót és
a hívás tarifájának részletes elérhetőségét tartalmazó – a hívó fél által manuálisan bármikor megszakítható
automatikus tájékoztatás útján tehet eleget.
(3) A szolgáltatónak biztosítania kell a kedvezményes díjazású szolgáltatás, a díjmentes szolgáltatás, az emelt díjas,
díjkorlátos szolgáltatás, az emelt díjas, díjkorlátmentes szolgáltatás, valamint a nomadikus beszédcélú szolgáltatás
előfizetői számainak hordozhatóságát, e rendeletnek megfelelően.
(4) A helyhez kötött telefonszolgáltatást nyújtó szolgáltató lehetővé teheti az előfizetői szám megtartását előfizetője
kérésére a számozási körzeten belül az igénybevétel helyének megváltoztatása illetve a szolgáltatás nyújtás
technológiájának megváltozása esetén.
(5) A mobil rádiótelefon-szolgáltatónak a hordozott mobil rádiótelefon számokra biztosítani kell az előfizetői szám
alapján irányított adatátvitel – ide értve a rövid, szöveges üzenetszolgáltatás (a továbbiakban: SMS) és a multimédiás
üzenetküldés szolgáltatás (a továbbiakban: MMS) – helyes irányítását.
(6) A szolgáltatók kötelesek a számhordozhatóság megvalósítása érdekében együttműködni. A szolgáltatók az
együttműködés feltételeit és az ezzel kapcsolatos feladataikat és kötelezettségeiket hálózati szerződéseikben
kötelesek rögzíteni, továbbá az összekapcsolásról, illetve az előfizetői hurok átengedésről rendelkező
referenciaajánlat készítésére kötelezett szolgáltató a referenciaajánlatában is köteles a számhordozhatóságról, illetve
a számhordozással összefüggő, szolgáltatók közötti, szükséges együttműködésről rendelkezni. Az előfizető hurok
átengedéssel megvalósuló számhordozás teljesítési határidejébe a hurokátengedés referenciaajánlatában rögzített
határideje nem számít bele.
(7) A számhordozás megvalósítása során biztosítani kell a hordozott számokra mindazokat a szolgáltatásokat, ideértve
a jelzésirányítással megvalósuló elektronikus hírközlési szolgáltatásokat (a továbbiakban: szolgáltatások) is, amelyek
mind az átadó, mind az átvevő szolgáltató hálózatában egyenértékű alkalmazásként rendelkezésre állnak, továbbá
amelyeket mind az átadó, mind az átvevő szolgáltató nyújt előfizetői számára, és amelyek fenntartásához az átadó és
az átvevő szolgáltató együttműködése szükséges.
(8) A többféle szolgáltatást tartalmazó (multi-play) szolgáltatás csomagok egyidejű átadásával, vagy az előfizetői hurok
átengedésével együtt megvalósuló számhordozás esetén a különböző szolgáltatások átadásának vagy az előfizetői
hurok átengedésének és a szám átadásának időpontját az előfizető érdekében a szolgáltatók kötelesek egyeztetni,
összehangolni.
(9) A szolgáltatók a számhordozási eljárással kapcsolatos valamennyi adatcserét, ideértve a számhordozás
kezdeményezését is, elektronikus formában kötelesek biztosítani. A szolgáltatók az elektronikus formán kívül más,
kiegészítő adatcsere formában is megállapodhatnak.
(10) A számhordozási eljárás zavartalansága és a szolgáltatók közötti együttműködés érdekében a szolgáltatók kötelesek
egymás felé folyamatosan elérhető kapcsolattartókat megadni. A kapcsolattartó személyeknek vagy szervezeti
egységeknek legalább a következő, a számhordozási eljárások lebonyolítására fenntartott elérhetőségekkel kell
rendelkezniük:
a) elektronikus levelezési cím;
b) telefonszám;
c) postai cím.
(11) A szolgáltató a számhordozási eljárás kezdeményezését köteles lehetővé tenni saját ügyfélszolgálatán, ideértve a
telefonos és on-line ügyfélszolgálatokat is, amennyiben a jognyilatkozatot tevő előfizető megfelelően azonosítható ,
és valamennyi olyan kereskedelmi képviselőjénél, aki ügyfélszolgálati feladatokat is ellát.
(12) Az átadó szolgáltató a szolgáltatások folyamatosságát a számátadási időablak kezdetéig köteles biztosítani.
(13) Az átvevő szolgáltató a számhordozás kezdeményezésekor az előfizető részére ideiglenes számot biztosíthat.
4. A hívás- és jelzésirányítás 4. § (1) A hordozott számokra irányuló hívások megfelelő irányításáért az a szolgáltató a felelős,
a) amelynek a hálózatában a hívást belföldön – közvetítőválasztás igénybevétele nélkül – kezdeményezik, vagy
b) amelyet az adott híváshoz kiválasztanak, amennyiben a hívást belföldön, közvetítőválasztás alkalmazásával
kezdeményezik, vagy
c) amely a hívást a nemzetközi hálózatból fogadja.
(2) A hordozott mobil rádiótelefon-számokra irányuló SMS és MMS üzenetek jelzésirányításáért az a szolgáltató a felelős,
a) amelynek a hálózatából a szolgáltatás igénybevételét kezdeményezték, vagy
b) amely a szolgáltatás kezdeményezését a nemzetközi hálózatból fogadja, valamint az a mobil
rádiótelefon-szolgáltató, amelyhez a nemzetközi hálózattal rendelkező szolgáltató azt továbbította.
(3) A hívásirányításra a lekérdezés bontásnál vagy lekérdezés minden hívásnál módszer egyaránt alkalmazható.
A hívásirányításra és az SMS és MMS jelzésirányítására a mobil rádiótelefon-hálózatokban a jelzés relé funkció és más
egyéb erre alkalmas szabványos eljárás is alkalmazható.
(4) A hordozott számról kezdeményezett segélyhívás irányítását az átvevő szolgáltató biztosítja a területileg illetékes
segélyhívást fogadó szolgálatokkal kötött megállapodásnak megfelelően.
(5) A hívás irányításáért és az SMS és MMS jelzésirányításáért felelős szolgáltató az irányítás elvégzésével más szolgáltatót
is megbízhat.
(6) A hívás- és jelzésirányításért felelős szolgáltató, illetve az általa megbízott szolgáltató az irányítás, hordozott
számoknak megfelelő módosítását kötelesek a számátadási időablakban végrehajtani.
(7) A hordozott számot tartalmazó számmező használatára jogosult szolgáltató (számmező szolgáltató) a hordozott
számokra köteles a hordozott szám beállítást a számhordozás illetve a számmező átadás számátadási időablakában
elvégezni.
5. A számhordozás feltételei 5. § (1) A számhordozást kérő előfizetőt az átvevő szolgáltató az általános szerződési feltételeiben meghatározott módon
az előfizetői szám és az átadó szolgáltatóval kötött előfizetői szerződésben foglalt adatok alapján azonosítja, amelyet a
következő okiratok alapján ellenőriz, illetve az előfizetőt előfizetői szerződés hiányában a következő okiratok alapján
azonosítja:
a) természetes személy esetében:
aa) magyar állampolgár: személyazonosító igazolvány, útlevél vagy vezetői engedély és lakcímet igazoló
hatósági igazolvány,
ab) nem magyar állampolgár: útlevél és lakcímét igazoló tartózkodási engedély vagy más hatósági igazolvány,
valamint az előfizető döntése és hozzájárulása alapján olyan hatósági igazolvány vagy engedély, amely alapján
az átadó szolgáltató őt az eredeti előfizetői szerződés megkötésekor azonosította;
b) gazdálkodó szervezet esetében:
ba) 30 napnál nem régebbi cégkivonat vagy vállalkozói igazolvány, ennek hiányában az egyéni vállalkozói
nyilvántartási szám,
bb) a cégjegyzésre jogosult közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldánya vagy ügyvéd által
cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban való közreműködés során ellenjegyzett aláírás-mintája,
bc) az eljáró képviselő személyazonosító igazolványa és
bd) meghatalmazás, ha nem a képviseleti joggal felruházott személy jár el;
c) költségvetési szerv, társasház, valamint egyéb szervezet esetében:
ca) a szervezetet, szervet, illetve társasházat nyilvántartásba vevő bíróság vagy hatóság által kiállított eredeti
okirat, vagy általa vezetett nyilvántartás hiteles másolata, illetve a hatósághoz beadott létesítő okirat(ok),
amely legalább tartalmazza a szervezet, szerv, illetve társasház nevét, székhelyét és képviselőjét,
a képviselet módját, amennyiben ilyen adatot nyilvántartanak,
cb) az eljáró képviselő személyi igazolványa, és
cc) meghatalmazás, amennyiben nem a képviseleti joggal felruházott személy jár el.
(2) Az előfizető az átadó szolgáltatóval fennálló előfizetői szerződésében szereplő valamennyi számra vagy egyes
számokra kérheti a számhordozást. Egy adott hálózati végponthoz rendelt egybefüggő számtartomány – alközponti
beválasztás alkalmazása esetén – csak egybefüggően kerülhet hordozásra. A kedvezményes díjazású szolgáltatás,
a díjmentes szolgáltatás, az emelt díjas, díjkorlátos szolgáltatás, az emelt díjas, díjkorlátmentes szolgáltatás és a tízet
meghaladó számot magában foglaló üzleti előfizetés számainak hordozása esetében az előfizető köteles a
számhordozás időzítése és végrehajtása érdekében az átadó szolgáltatóval előzetesen egyeztetni.
(3) A fennálló előfizetői szerződésben szereplő azon számokra, amelyekre az előfizető nem igényelte a számhordozást,
az átadó szolgáltató a szolgáltatást az érvényes előfizetői szerződés módosításával fenntartja vagy az előfizető
kérésére a szolgáltatást megszünteti. Az előfizetői szerződés megszüntetését az előfizető az átadó szolgáltatónál
kezdeményezheti.
(4) Az előfizető jogosult a hordozott számot más szolgáltatóhoz tovább hordozni, más szolgáltató alatt értve bármely
előző szolgáltatót is.
(5) Az átvevő szolgáltató köteles elfogadni az előfizetői szám megtartására vonatkozó előfizetői igényt, amennyiben az
előfizető megfelel az átvevő szolgáltató általános szerződési feltételeiben az új előfizetőkre vonatkozó
rendelkezéseknek.
(6) Az átadó szolgáltató a számhordozási igényt kizárólag abban az esetben tagadhatja meg, ha
a) a számhordozást kérő előfizető nem azonosítható a (1) bekezdésnek megfelelően közölt adatok alapján, vagy
b) az előfizetőnek az átadó szolgáltatóval szemben több mint 30 napja lejárt számlatartozása van, amelyről az átadó
szolgáltató az előfizetőt az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 144. §-a
szerint igazolhatóan értesítette.
(7) Az előfizetőnek az átadó szolgáltatóval szemben a számhordozási igény bejelentésének időpontjában fennálló
számlatartozása, illetve a határozott időtartamhoz, kedvezményesen vagy egyéb módon kedvezményesen
értékesített készülékhez kapcsolódó követelés a számhordozás kezdeményezése esetén lejárttá válik.
E számlatartozás ki nem egyenlített ellenértékéről az előfizető képviseletében az átadó szolgáltatónál eljáró átvevő
szolgáltató úgy nyilatkozhat, hogy annak kiegyenlítését átvállalja, ennek hiányában az előfizető a számhordozás
kezdeményezését követően az átadó szolgáltatónál köteles 8 munkanapon belül kiegyenlíteni.
(8) Az átvevő szolgáltató jogosult az előfizető részére a (7) bekezdés szerint átvállalt tartozását kiszámlázni vagy annak
kiegyenlítéséről, rendezéséről az előfizetővel egyéb módon megállapodni.
(9) A szolgáltató a határozott időtartamra kedvezményesen, vagy egyéb módon kedvezményesen értékesített készülék
ellenértékének kifizetését, illetve az átvevő szolgáltató erre vonatkozó nyilatkozatának kézhezvételét követően a
készülék hálózati zárát, a hálózati zár feloldásával kapcsolatban felmerült indokolt költségek alapján meghatározott díj
ellenében köteles az előfizető kérésére haladéktalanul feloldani.
6. A számhordozás kezdeményezése 6. § (1) Az előfizetőnek – az új előfizetői szerződés megkötésére vonatkozó igénybejelentésével egyidejűleg – az átvevő
szolgáltató részére kell bejelentenie számhordozási igényét. Az előfizetőt az átvevő szolgáltató azonosítja és új
előfizetői szerződést köt. A szerződéskötéskor az átvevő szolgáltató és az előfizető megállapodnak a számhordozás
időpontjáról (számátadási időablak), amely legkorábban a szerződéskötést követő második munkanapon lehetséges,
amennyiben az igény munkanapokon 16 óráig bejelentésre került. Az előfizető az átvevő szolgáltatónak megbízást ad
a számhordozás lebonyolítására.
(2) A számhordozási megállapodás a hordozási igény KRA-ba történő bejelentésével lép hatályba.
(3) Az átadó szolgáltatóval fennálló előfizetői szerződés az 5. § (2) és (3) bekezdés szerint a számhordozás
megvalósulásával megszűnik, illetve módosul.
(4) Az átvevő szolgáltató írásban köteles tájékoztatni az előfizetőt arról, hogy
a) a számátadási időablak alatt a szolgáltatás részben vagy egészben szünetelhet,
b) a hangposta üzenetek nem vihetők át,
c) az előre fizetett csomag esetén a fel nem használt összeg számátadáskor elvész, kivéve, ha az átvevő szolgáltató
ettől eltérően rendelkezik,
d) az átadó szolgáltató által kedvezménnyel értékesített, hálózati zárral ellátott készülék kizárólag akkor használható
az átvevő szolgáltató hálózatában, ha az átadó szolgáltató a hálózati zárat az 5. § (9) bekezdése szerint feloldotta.
(5) Az átvevő szolgáltató köteles az előfizető számhordozási igényének megfelelően az átadó szolgáltatónál az előfizetői
szerződés megszűnése, illetve módosítása, valamint a számhordozási eljárás lebonyolítása során az előfizető
képviseletében eljárni. Az előfizető számhordozási igényét és a képviseletére vonatkozó meghatalmazást,
a szolgáltatók eltérő megállapodása hiányában, az átvevő szolgáltató a dokumentum eredeti képi formáját
változtathatatlanul rögzítve elektronikus úton köteles az átadó szolgáltatónak átadni.
7. Számhordozási eljárás 7. § (1) Az átvevő szolgáltató köteles a munkanapokon 16 óráig bejelentett számhordozási előfizetői igényről az átadó
szolgáltatót adott munkanap 20 óra 00 percig értesíteni. Az átvevő szolgáltató köteles ezen értesítést követő második
munkanap számátadási időablakára a hordozást a 13. § (1) bekezdés szerinti határidővel, legkésőbb a számátadási
időablakot megelőző nap 12 óra 00 percig a KRA-nak bejelenteni, kivéve (2) bekezdésben foglalt esetet.
E kötelezettség elmulasztása esetén az átvevő szolgáltató számhordozási megállapodásonként és mulasztásonként
5000 forint kötbért köteles fizetni az előfizetőnek.
(2) Amennyiben
a) az előfizető nem a legkorábbi számátadási időablak alkalmazását kéri, vagy
b) a számhordozáshoz az előfizetői hurok átengedése vagy előfizető hozzáférési pont kiépítése szükséges, vagy
c) tízet meghaladó számot magában foglaló üzleti előfizetés számainak hordozását igénylik,
akkor az átvevő szolgáltató a 13. § (1) bekezdés szerint, legkésőbb a számhordozási megállapodásban rögzített
számátadási időablakot megelőző nap 12 óra 00 percig köteles a KRA-nak a számhordozást bejelenteni.
E kötelezettség elmulasztása esetén az átvevő szolgáltató számhordozási megállapodásonként és mulasztásonként
5000 forint kötbért köteles fizetni az előfizetőnek.
(3) Az átadó szolgáltató a számhordozás elfogadásáról vagy elutasításról és annak indokáról, legkésőbb az átvevő
szolgáltató általi értesítést követő munkanap 20 óra 00 percig értesíti az átvevő szolgáltatót. Az átadó szolgáltató
legkésőbb a számhordozás KRA-ba való bejelentésének időpontja után 23 órán belül a KRA-ban jóváhagyja vagy
elutasítja a számhordozást.
(4) A számhordozási igény elutasításáról az átvevő szolgáltató köteles az előfizetőt az Eht. 144. § (4) bekezdésének
megfelelően egy munkanapon belül értesíteni, és amennyiben szükséges újra azonosítja az 5. § szerint. A határidők
az azonosítást követően, vagy az 5. § (6) bekezdés b) pontja szerint lejárt követelések kiegyenlítésének előfizető általi
bejelentését követően újrakezdődnek.
(5) A számhordozás kizárólag az 5. § (6) bekezdésében meghatározott okból utasítható el. Amennyiben az átadó
szolgáltató a számhordozási igényt
a) indoklás nélkül,
b) az 5. §-nak megfelelő azonosítás ellenére,
c) nem az 5. § (6) bekezdés b) pontja szerint lejárt és értesített tartozás miatt, vagy
d) a (3) bekezdés szerinti elfogadást követően a KRA-ban utasítja el,
számhordozási megállapodásonként és jogellenes elutasításonként 5000 forint kötbért köteles fizetni az előfizetőnek.
(6) Az előfizető a számhordozási igényét az átvevő szolgáltatónál a számátadási időablakot megelőző 3. munkanapon
16 óráig törölheti. Az átvevő szolgáltató az igény törléséről az átadó szolgáltatót a következő munkanap 20 óra 00 percig
értesíti, valamint a KRA-ba bejelentett hordozást az előfizető visszalépett indoklással törli.
8. Központi referencia adatbázis és az adatszolgáltatás általános szabályai
8. § (1) A hatóság működteti a KRA-t és kezeli a szolgáltatói felhasználókkal kapcsolatos adatokat.
(2) A KRA működésével kapcsolatos költségeket a hatóság az azonosítók lekötésének és használatának díjából származó
bevételéből fedezi.
(3) A KRA a következő szolgáltatói és felhasználói adatokat tárolja:
a) a szolgáltató neve, KRA kapcsolatban használt IP-címei, a kapcsolattartó, illetve kapcsolattartók neve, címe,
telefonszáma, faxszáma, e-mail címe;
b) természetes személy szolgáltatói felhasználó esetében a neve, címe, telefonszáma, faxszáma, e-mail címe;
c) a 3. § (10) bekezdés szerinti kapcsolattartási adatok.
(4) A szolgáltató köteles a hatóság számára a (3) bekezdés szerinti adatokat szolgáltatni, továbbá az adatokban történt
változást 15 napon belül a hatóság KRA ügyfélszolgálatának bejelenteni.
(5) A hatóság – mint a KRA működtetője – biztosítja, hogy a KRA folyamatosan fogadja a szolgáltatói felhasználóktól
érkező irányítási információkat és folyamatosan hozzáférhetővé tegye a szolgáltatói felhasználók, valamint a
jogszabály alapján erre jogosultak számára a kapott jogosultságuknak megfelelő adatokat.
(6) A hatóság biztosítja az adatbázisban tárolt adatok és a szolgáltatók által megadott adatok egyezőségét.
(7) A vitatható esetek kezelhetősége, valamint a hatósági nyilvántartás vezetése és az azonosítók használati díjával
kapcsolatos számlázási adatok hitelessége érdekében a KRA naplóban rögzít minden tranzakciót. A naplóhoz a
szolgáltatói felhasználók nem jogosultak hozzáférni. A szolgáltató indokolt kérése esetén a hatóság köteles a naplóból
a kért adatokat átadni.
(8) A hatóság indokolt esetben, a szolgáltató írásbeli kérelmére jogosult számhordozási tranzakciókat végezni,
amennyiben a KRA üzemszerű elérésében a szolgáltató ideiglenesen akadályoztatva van.
9. § (1) A KRA és a szolgáltatók közötti adatcsere elektronikus formában, hitelesített adatkapcsolat útján történik. Mind a KRA,
mind a szolgáltatók által küldött üzeneteket legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni.
(2) A hordozott számokra vonatkozó irányítási információkat a szolgáltatói felhasználók számhordozási tranzakciók
keretében jelentik be a KRA számára.
(3) A KRA számhordozási tranzakciókat a számátadási időablak kezdő időpontjaira fogad el.
(4) A KRA a nem megfelelő formátumú, hiányos vagy nem megfelelő időben küldött tranzakciót elutasítja és erről
a bejelentő szolgáltatót értesíti.
(5) A KRA által a szolgáltató számára tárolt üzenetek letöltését a szolgáltatói felhasználóknak kell kezdeményezni.
A szolgáltató kérésére a KRA, a szolgáltatót a számára készített új üzenetekről e-mailben értesíti.
(6) Az átvevő szolgáltató köteles a KRA részére a hordozott számokat és az azokhoz tartozó hívásirányítási információkat
– a 13. § (1) bekezdésében meghatározott határidő figyelembevételével – megküldeni.
(7) A szolgáltatók jogosultsága és kötelezettsége, hogy a KRA tárolt hívásirányítási információkhoz megfelelő időben és
módon hozzájussanak és a hívások irányításánál ezeket alkalmazzák. A KRA-ban tárolt információ kizárólag
irányításhoz, illetve a számhordozáshoz kapcsolódó tájékoztatási kötelezettségek teljesítéséhez használható fel.
(8) A hívások és jelzések irányításáért felelős, illetve a felelős szolgáltató megbízásából irányítást végző szolgáltató köteles
üzemi adatbázisában a hordozott számokra vonatkozó irányítási információk érvényesítését a megadott számátadási
időablakban elvégezni.
10. § (1) A szolgáltatók és a KRA közötti kommunikációs interfészre, az adatszolgáltatás és a tranzakciók módjára vonatkozó
részletes műszaki leírásokat, valamint azok esetleges változásait a hatóság a szolgáltatókkal egyezteti, és ezekről
a szolgáltató kóddal rendelkező szolgáltatókat értesíti. A műszaki leírások tartalmazzák a 17. § (1) bekezdés szerinti
rendelkezésre állás számítási módját is.
(2) A hatóság a szolgáltatók részére köteles, honlapján elérhetővé tenni a műszaki leírásokat.
(3) A KRA ügyfélszolgálat és KRA hibabejelentő elérhetőségét a hatóság honlapján közzéteszi.
9. Adatletöltési eljárások 11. § (1) Az irányítási információk letöltését a szolgáltatói felhasználók tetszőleges időpontban kezdeményezhetik.
(2) A KRA a letöltésekre az alábbi irányítási listákat biztosítja:
a) delta irányítási lista: a szolgáltató kérésére létrehozott lista, amely a szolgáltató által megadott időponttól a
lekérdezés időpontjáig elfogadott, érvényessé vált és törölt tranzakciók irányítási információit tartalmazza;
b) következő időablakra vonatkozó irányítási lista: időablakonként egyszer létrehozott lista, amely a lekérdezés
időpontját követő időablakban érvényessé váló tranzakciók irányítási információit tartalmazza;
c) teljes irányítási lista: időablakonként egyszer létrehozott lista, amely a létrehozás időpontjában érvényes és
elfogadott tranzakciók irányítási információit tartalmazza.
(3) A (2) bekezdés b)–c) pontja szerinti listákat a KRA a számhordozási időablakra vonatkozó tranzakciózárás után hozza
létre. A (2) bekezdés b) pontja szerinti lista, létrehozását követően és az előző időablak kezdete után a következő
időablak kezdetéig érhető el. A (2) bekezdés c) pontja szerinti aktuális lista folyamatosan elérhető.
(4) A szolgáltatói felhasználók az adott szolgáltató részére készített általános és jóváhagyást kérő üzeneteket tetszőleges
időpontban letölthetik.
10. Adatbeviteli eljárások 12. § (1) Az irányítási információk alapvető adatbeviteli eljárásai a következők:
a) számhordozás bejelentése, módosítása és jóváhagyása;
b) számhasználat megszűnésének bejelentése;
c) hely szerinti számhordozás bejelentése;
d) hely szerinti számhordozás megszüntetés bejelentése.
(2) A bejelentéseknek a 10. § (1) bekezdése szerinti részletes műszaki leírásokban szereplő adatokat kell tartalmazniuk.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adatbeviteli eljárások egyedi számokra vagy összefüggő számtartományokra alkalmazhatók.
Összefüggő számtartomány hordozása esetében az egész számtartomány hordozása együtt utasítható el, illetve
hagyható jóvá.
13. § (1) A számhordozást az átvevő szolgáltató legkésőbb a számátadási időablak napját megelőző nap 12 óra 00 percig
köteles bejelenteni a KRA számára.
(2) A számhordozás bejelentéséről a KRA az átadó szolgáltató részére jóváhagyást kérő üzenetet készít. A bejelentést az
átadó szolgáltató a bejelentést követő 23 órán belül, kizárólag az 5. § (6) bekezdésében meghatározott indok alapján
utasíthatja el. Elutasítás esetén a számhordozás végrehajtására rendelkezésre álló határidő a 7. §-ban
meghatározottak szerint újrakezdődik. Amennyiben az átadó szolgáltató a számhordozást 7. § (3) bekezdése szerint
elfogadta, a számhordozás a KRA-ban műszaki okból nem utasítható el.
(3) Amennyiben az átadó szolgáltató a számhordozás – a (2) bekezdésben meghatározott – jóváhagyási határidején belül
nem válaszol, úgy kell tekinteni, hogy a bejelentés adatait jóváhagyta és ennek alapján a számhordozást a KRA
elfogadottá teszi.
(4) A KRA a számhordozás bejelentés adatainak elfogadásáról, illetve elutasításáról az átvevő szolgáltató részére üzenetet
készít.
(5) Az átvevő szolgáltató a számhordozás bejelentésében megadott berendezés kódot a tranzakciózárásig módosíthatja.
A KRA a módosításról az átadó szolgáltató részére üzenetet készít.
(6) Az átvevő szolgáltató bejelentésben kezdeményezheti a számhordozás időpontjának módosítását. A módosítás
bejelentéséről a KRA az átadó szolgáltató részére jóváhagyást kérő üzenetet készít. Az átadó szolgáltatónak
lehetősége van a tranzakció lezárása előtt a módosítást jóváhagyni vagy indok megadásával elutasítani. Amennyiben
határidőn belül nem válaszol, a módosítás kérést a KRA elutasítja. Az időpont módosítás jóváhagyásáról, illetve
elutasításáról a KRA az átvevő szolgáltató részére üzenetet készít.
(7) Az átvevő szolgáltató a számhordozás bejelentést a tranzakció zárásig indok megadásával törölheti. Szabályos törlési
kérelem esetén a KRA a számhordozás bejelentését törli, a törlésről az átvevő és átadó szolgáltató részére üzenetet
készít.
14. § (1) Az átvevő szolgáltató köteles a hordozott számra vonatkozó számhasználati joga megszűnését a 19. §-ban
meghatározott határidők figyelembe vételével a KRA-nak bejelenteni.
(2) A szám hordozottsága a bejelentésben megadott számátadási időablaktól kezdődően a KRA-ban megszűnik.
(3) A KRA üzenetet készít a számra vonatkozó kijelölési engedély jogosultja részére a számhasználati jog visszakerüléséről,
valamint az előfizetői hozzáférés szolgáltatást eddig ellátó szolgáltató részére a számhasználati jog elvesztéséről.
(4) A bejelentő szolgáltató a számhasználat megszűnésének bejelentését a tranzakció zárásig törölheti. A törlésről a KRA
a kijelölési engedély jogosultjának üzenetet készít. 15. § (1) A szolgáltató a hely szerinti számhordozást a bejelentésben megadott számátadási időablak tranzakció zárásáig
jelentheti be. A bejelentés a tranzakciózárásig törölhető.
(2) Ha a szám hordozottsága megszűnik, a hely szerinti számhordozás megszüntetését – a hely szerint hordozott, de
szolgáltatók között nem hordozott számra – a szolgáltató köteles bejelenteni. A szolgáltató a hely szerinti
számhordozás megszüntetés bejelentését a tranzakciózárásig törölheti.
11. Szolgáltatók kezelése 16. § (1) A KRA rendszerhez minden olyan szolgáltató köteles csatlakozni, amely földrajzi, mobil vagy nomadikus beszédcélú
szolgáltatás szerinti szolgáltatáshoz tartozó számmező kijelölési engedélyével rendelkezik. Ezen számok kijelölési
engedélyének visszavonása esetén a hatóság a szolgáltató KRA rendszerhez való hozzáférését megszünteti.
(2) A szolgáltatónak a KRA-hoz történő első csatlakozása előtt együttműködési tesztet kell végrehajtania. A csatlakozás
csak sikeres teszt után hajtható végre. Amennyiben a szolgáltató a tesztet a hatóság felszólításában kitűzött határidőre
sem hajtja végre, az (1) bekezdés szerinti kijelölési engedélyeket a hatóság visszavonja. A határidő nem lehet rövidebb
15 napnál, figyelembe véve a csatlakozáshoz szükséges tanúsítványok beszerzéséhez szükséges időt.
(3) A szolgáltató jogutód nélküli megszűnése esetén a hatóság a szolgáltató kódját visszavonja, és az irányítási
információkat a változásnak megfelelően módosítja.
(4) A szolgáltató kódot a hatóság jelöli ki. Egy szolgáltató részére – indokolt esetben – több szolgáltató kód is kijelölhető.
(5) A szolgáltató kóddal rendelkező szolgáltató jogutódlással való megszűnése esetén a jogelőd szolgáltatóhoz vagy
szolgáltatókhoz rendelt szolgáltató kódot vagy kódokat – a jogutód szolgáltató által kiválasztott szolgáltató kód vagy
kódok kivételével – a hatóság 120 napon belül visszavonja.
(6) A szolgáltató kódokban történő változásról a KRA a szolgáltatók számára üzenetet készít. A hatóság a változást köteles
a honlapján megjeleníteni.
12. KRA hibabejelentés és hibaelhárítás 17. § (1) A KRA éves rendelkezésre állása legalább az éves üzemidő 99,5%-a.
(2) A KRA meghibásodását a szolgáltató a hét minden napján 0.00–24.00 óráig telefonon, és ezzel egyidejűleg telefaxon
vagy e-mailben jelentheti be a hatóság KRA hibabejelentőjének.
(3) A hibabejelentésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a szolgáltató megnevezése;
b) a bejelentő neve, elérhetőségi adatai;
c) a szolgáltató részéről a hibaelhárításban közreműködő személy neve, elérhetőségi adatai;
d) a hiba pontos leírása;
e) a hiba észlelésének időpontja;
f) a bejelentés időpontja.
(4) A hatóság a hiba bejelentését követően haladéktalanul megkezdi a hiba behatárolását. A hatóság a hibabehatárolás
befejezése után telefonon és e-mailben tájékoztatja a szolgáltatót a hiba okáról és az elhárítás várható idejéről.
(5) A hatóság a hibát a lehető legrövidebb időn belül hárítja el.
(6) A teljes működést gátló hiba esetén a hibajavítást a hatóság 4 órán belül megkezdi és a hibát 12 órán belül elhárítja.
A hibabejelentést követően 4 óránként tájékoztatást ad a szolgáltatóknak a hiba elhárításának előrehaladásáról.
(7) A (6) bekezdésben foglaltak kivételével a hatóság a hibát 5 munkanapon belül elhárítja.
(8) Amennyiben a hibaelhárításhoz szükséges a szolgáltató közreműködése, a hatóság felveszi a kapcsolatot a szolgáltató
által megadott közreműködővel. Ha ez a személy nem érhető el vagy a szolgáltató a szükséges közreműködést nem
tudja biztosítani, a közreműködés kérésétől a közreműködés biztosításáig eltelt idő az e jogszabályban meghatározott
hibaelhárítási időbe nem számít bele.
(9) A hatóság a hiba bejelentéséről hibajegyet készít, továbbá a hibaelhárítási folyamat lezárásakor telefonon, illetve
e-mailben tájékoztatást ad az érintett szolgáltatóknak a hiba megszüntetéséről.
(10) A szolgáltató mentesül a számhordozás hibás teljesítésének felelőssége alól, ha azt a KRA meghibásodása okozta.
Ennek igazolására a szolgáltató a hibajegyről másolatot kérhet.
(11) A hibajegynek tartalmaznia kell:
a) a hibajegy sorszámát;
b) a hibabejelentés (3) bekezdés szerinti adatait;
c) a hiba megszüntetésének módját és időpontját;
d) egyéb esetleges megjegyzést, kiegészítést.
13. Költségek 18. § (1) A hívásirányítás és a hívások továbbításának járulékos többletköltségeit a szolgáltatók között hordozott számra
irányuló hívás irányításáért, a 4. § (1) bekezdése szerinti, a jelzésirányítás költségeit a 4. § (2) bekezdése szerinti felelős
szolgáltató viseli.
(2) Az előfizetői számok használatáért a szolgáltatók által a hatóság számára fizetendő azonosító használati díjat a
hatóság a hordozásokat is figyelembe véve állapítja meg és számlázza a szolgáltatóknak.
(3) Összefüggő számtartomány hordozása esetében az átadó szolgáltató a számhordozás igénybevételéért az átvevő
szolgáltató által fizetendő hordozásonkénti egyszeri díjat az összefüggő számtartomány, mint egy egység
hordozásával összefüggésben felmerült indokolt költségek alapján köteles meghatározni.
14. A hordozott számok nyilvántartása 19. § (1) Amennyiben az előfizető szolgáltatót változtat és számhordozást vesz igénybe, a hordozott előfizetői szám használati
joga és az ezzel összefüggő kötelezettségek az átvevő szolgáltatóhoz kerülnek, egyidejűleg az átadó szolgáltatónál
megszűnnek, de a kijelölési engedély jogosultja továbbra is az a szolgáltató marad, amely számára a hatóság a
hordozott előfizetői számot tartalmazó számmezőt eredetileg kijelölte.
(2) A hordozott számra vonatkozó előfizetői szerződés megszűnése esetén a szabaddá váló előfizetői szám használati
joga és az ezzel összefüggő kötelezettségek mindaddig az átvevő szolgáltatónál maradnak, amíg a szám nem
rendelhető új előfizetőhöz. Ezen időtartam, amelyet az átvevő szolgáltató az általános szerződési feltételeiben határoz
meg, legfeljebb hat hónap lehet.
(3) Az átvevő szolgáltató köteles az előfizetői szám újra előfizetőhöz való rendelhetőségének időpontjáról legalább
harminc nappal ezen időpontot megelőzően a központi referencia adatbázist értesíteni. A KRA köteles a hordozott
számot tartalmazó számmező kijelölési engedélyének jogosultját az előfizetői szám újra előfizetőhöz való
rendelhetőségéről értesíteni.
(4) A megszűnt hordozott előfizetői szám használati joga visszakerül a számot tartalmazó számmező kijelölési
engedélyének jogosultjához, ez esetben a szám újra előfizetőhöz rendelhetővé válik.
15. Záró és átmeneti rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–15. §-a, 17–20. §-a 2012. szeptember 30-án lép hatályba,
(3) E rendelet (1) bekezdés szerinti rendelkezéseinek hatálybalépésével számhordozási központi referencia adatbázisról
szóló 55/2007. (V. 31.) GKM rendelet 10. §-ában foglalt rendelkezései nem alkalmazandók.
(4) E rendelet 3. § (6) bekezdése szerinti referencia ajánlat készítésére kötelezett szolgáltató e rendelet (2) bekezdés
szerinti rendelkezéseinek hatályba lépéséből eredő referenciaajánlat módosítása során mentesül a Nemzeti Média- és
Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról szóló 5/2011. (X. 6.) NMHH
rendelet 15. § (1) bekezdésében előírt igazgatási szolgáltatási díj megfizetése alól. A kötelezett szolgáltató e rendelet
alapján módosított referencia ajánlatát a rendelet (2) bekezdés szerinti rendelkezéseinek hatálybalépését megelőző
legalább 60 nappal köteles jóváhagyásra benyújtani.
(5) Ez a rendelet
a) az egyetemes szolgáltatásról és az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek (Egyetemes szolgáltatási irányelv),
b) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési
ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv
és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló
2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke