text:
38/2011. (V. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában
meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság hivatalból eljárva megállapítja, hogy a jogalkotó mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenességet idézett elő azzal, hogy a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény 11. § (2) bekezdésében
a hadirokkantak havi rendszeres járadékának emelésekor az V. járadékosztályba tartozókat nem kezelte azonos
méltóságú személyekként az I–IV. járadékosztályba tartozókkal. Az Alkotmánybíróság ezért felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotási kötelezettségének 2011. december 31-ig
tegyen eleget. 2. Az Alkotmánybíróság a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény 11. § (2) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Alkotmánybírósághoz öt indítvány érkezett, melyek mindegyike a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény
(a továbbiakban: Hdt.) 11. § (2) bekezdésével összefüggésben azt sérelmezi, hogy a hadirokkant járadék összegét
2010. április 1-jétől a jogalkotó az I–IV. járadékosztályokban emelte, az V. járadékosztályban azonban emelést nem
hajtott végre. Az indítványozók szerint ez sérti az Alkotmánynak a hátrányos megkülönböztetés tilalmát előíró 70/A. §
(1) bekezdését. Az indítványok arra irányultak, hogy az Alkotmánybíróság a Hdt. 11. § (2) bekezdés „V. járadékosztályba sorolt
hadirokkant esetén 70%” szövegrészből a 70%-ot semmisítse meg és „állapítsa meg, hogy az alkotmányosságnak az
V. járadékosztályba sorolt hadirokkant esetén 130%” felel meg.
A folyamatban levő ügyeket – azok tárgyi összefüggése miatt – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat
(a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009. január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság egyesítette, és egy
eljárásban bírálta el. Az Alkotmánybíróság beszerezte a honvédelmi miniszter véleményét.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítványokkal érintett rendelkezése:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.” 2. A Hdt.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„11. § (1) A hadirokkantat havi rendszeres járadék (pénzellátás) illeti meg.
(2) A járadék havonkénti összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének %-ban kifejezett mértéke.
I. járadékosztályba sorolt hadirokkant esetén 210%, II. járadékosztályba sorolt hadirokkant esetén 195%,
III. járadékosztályba sorolt hadirokkant esetén 180%, IV. járadékosztályba sorolt hadirokkant esetén 155%,
V. járadékosztályba sorolt hadirokkant esetén 70%.” III. Az indítványok részben megalapozottak.
1. Az indítványozók szándéka egybehangzóan arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg: a Hdt. módosítása
akkor lenne alkotmányos, ha az V. járadékosztályba sorolt hadirokkantak esetében az emelés mértéke 60%-os lett
volna, azaz ha a havi járandóságuk az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-a lenne. Az indítvány
tehát elsősorban nem a norma megsemmisítésére vagy hatályon kívül helyezésére, hanem annak
a megváltoztatására, tehát jogalkotásra irányult. A szabályozás tartalmát tekintve jogalkotói hatáskörről van szó. A jogalkotó hatáskörébe tartozik ugyanis annak
eldöntése, hogy milyen mértékű járadékemelést tart indokoltnak, illetve, hogy adott esetben milyen finanszírozási
rendszert alkot. Mint arra a 830/B/1998. AB határozatban az Alkotmánybíróság rámutatott, nem tartozik
a hatáskörébe, hogy valamely jogszabály helyébe egy attól eltérő, esetleg célszerűbb vagy helyesebb jogi megoldást
alkosson, vagy ilyen megoldásra konkrétan rámutasson (ABH 2003, 1072.).
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § a)–h) pontjai határozzák meg és mivel sem ez a felsorolás, sem más törvény nem utalja az
Alkotmánybíróság hatáskörébe a jogszabály alkotását, ezért az Ügyrend 29. § b) pontja alapján az indítványokat
visszautasította. 2. Ugyanakkor az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az indítványban felvetett alkotmányossági probléma fennállhat, ezért
– hivatalból eljárva – azt vizsgálta meg, hogy terheli-e a jogalkotót hátrányos megkülönböztetést eredményező
mulasztás amiatt, hogy az V. járadékosztályba tartozók – az I–IV. járadékosztályba tartozókkal ellentétben –
járadékemelésben egyáltalán nem részesültek. 2.1. Az Abtv. 49. § (1) bekezdése szerint, ha az Alkotmánybíróság hivatalból vagy bárki indítványára azt állapítja meg, hogy
a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel
alkotmányellenességet idézett elő, a mulasztást elkövető szervet – határidő megjelölésével – felhívja feladatának
teljesítésére. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a jogalkotó szerv jogalkotási kötelezettségének konkrét
jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget tenni, ha az alkotmányellenes helyzet – a jogi szabályozás iránti
igény – annak nyomán állott elő, hogy az állam jogszabályi úton beavatkozott bizonyos életviszonyokba, és ezáltal az
állampolgárok egy csoportját megfosztotta alkotmányos jogai érvényesítésének lehetőségétől [22/1990. (X. 16.)
AB határozat, ABH 1990, 83, 86.]. Az 1621/E/1992. AB határozatban az Alkotmánybíróság kimondta, hogy „[a] jogalkotásra tartozik annak eldöntése,
hogy valamely élethelyzetet szabályoz-e és milyen részletességgel. Ebből a szempontból alkotmányossági kérdést
csak az vet fel, ha a szabályozás hiányossága alapvető jog vagy az Alkotmányban deklarált alkotmányos elv
érvényesülését gátolja” (ABH 1993, 765, 766.). Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítható akkor is, ha az
adott kérdés tekintetében van ugyan szabályozás, de az Alkotmány által megkívánt jogszabályi rendelkezés hiányzik
[22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108, 113.], és akkor is, ha a jogalkotó nem megfelelő tartalommal
szabályozott és ezáltal alkotmányellenes helyzet állt elő [15/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 132, 138–139.].
2.2. Azt kellett tehát megvizsgálni, hogy a jogalkotó a Hdt. módosítása során az Alkotmány 70/A. §-át, azaz a hátrányos
megkülönböztetés tilalmát sértő módon szabályozta-e a járadékemelést akkor, amikor kizárólag az
V. járadékosztályba tartozók nem részesültek az emelésben. Az Alkotmány e rendelkezését az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlata szerint – a jogegyenlőség általános elvét
megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte és kifejtette, hogy bár az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése
szövegszerűen az alapvető jogok tekintetében tiltja a hátrányos megkülönböztetést, a tilalom – ha
a megkülönböztetés sérti az emberi méltósághoz való alapvető jogot – kiterjed az egész jogrendszerre. Így abban
az esetben, ha a megkülönböztetés nem az emberi vagy az alapvető állampolgári jog tekintetében történt, az eltérő
szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti
megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá
vont jogalanyok között [először: 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.].
Mivel azonban az Alkotmánybíróság gyakorlatában személyek közötti diszkriminációról csak akkor lehet szó,
ha a jogalkotó valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel vagy
embercsoporttal történt összehasonlításban kezel hátrányosabb módon [első ízben: 32/1991. (VI. 6.) AB határozat,
ABH 1991, 146, 161–162.], ezért először azt kellett megállapítania, hogy a szabályozási koncepción belül kik tartoznak
homogén csoportba. 2.2.1. A Hdt. preambuluma értelmében az Országgyűlés tisztelettel emlékezve meg a hadiesemények során megrokkant
katonákról, polgári lakosokról és ezek hozzátartozóiról, figyelemmel a nemzetgazdaság korlátozott teherbíró
képességére is, gondoskodása jeléül megalkotta a Hdt.-t. A jogszabály bevezetőjéből kiderül, hogy a szabályozás
a hadirokkantakra, mint egységes (homogén) csoportra vonatkozik. Ezen belül tesz a Hdt. különbséget a hadirokkant
– hadieredetű fogyatkozás által bekövetkezett – egészségkárosodásának mértéke szerint. A Hdt. 3. §-a
a hadirokkantakat I., II., III., IV. és V. járadékosztályba sorolja. Ez a differenciálás figyelhető meg aztán a Hdt.-nek
az egyösszegű térítésről, a hadirokkant-járadékról, és az ápolási pótlékról rendelkező szabályainál is. Emellett
a hadirokkant járadék mértéke az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 70, 95, 120, 135 és 150%-a volt
a módosítás [2010. évi XXV. törvény, a továbbiakban: Hdtmód.] előtt. Azaz a juttatások különbsége az egyes
rokkantsági fokozatok között egységesen (szabályos lépcsőzetes rendben) 15% volt. Ezzel szemben a módosítást
követően a 15%-os különbség csak az I–IV. járadékosztályok között maradt fenn (155, 180, 195, 210%), azonban a IV. és
az V. járadékosztály között (az V. járadékosztály változatlanul 70%-on hagyása miatt) a különbség 15%-ról 85%-ra nőtt.
Ebből következően a járadékemelés az I–IV. osztályok között sem arányosan, hanem azonos fix összegben
(17 100 Ft-tal) történt, míg az V. járadékosztályosok juttatása változatlan maradt.
További érvet szolgáltat a Hdtmód. részletes indokolása abban a tekintetben, hogy kiket kell homogén csoportba
tartozónak tekinteni, amikor (a törvény rendelkezéseivel, az emelés módjával és mértékével ellentétesen) akként szól,
hogy „[a] törvénymódosítás alapján a hadirokkantak járadéka valamennyi járadékosztályban emelkedik.”
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a jogalkotónak nagyfokú szabadsága van egy jogszabály alanyi hatályának
meghatározásában, ami lényegében eldönti, hogy – összhangban az Alkotmány 70/A. §-ával – mely jogalanyokat kell
homogén csoportba tartozónak tekinteni. A fentiek alapján tehát megállapítható, hogy a hadirokkantak együttesen (azaz az I–V. járadékosztály egységesen)
képezik a homogén csoportot. 2.2.2. A hadirokkant járadék természetét illetően megállapítható, hogy az egy alkotmányos kötelezettség teljesítése során
kárt szenvedett személynek folyósított pénzbeli ellátás. Az ilyen jellegű juttatásoknál a jogalkotót széles körű mérlegelési jog illeti meg mind a jogosulti kör, mind a juttatás
mértéke és egyéb jellemzője meghatározása tekintetében, azonban ekkor is irányadóak a 9/1990. (IV. 25.) AB
határozatban (ABH 1990, 46.), illetve a 16/1991. (IV. 20.) AB határozatban (ABH 1991, 58.) megfogalmazott elvek és
követelmények: „Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott megkülönböztetési tilalom értelmezésével az is
megállapítható: a diszkrimináció tilalma nem jelenti azt, hogy minden, még a végső soron nagyobb társadalmi
egyenlőséget célzó megkülönböztetés is tilos. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit
egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba,
azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell
a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni” [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH
1990, 46, 48.]. „Az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy (…) a törvényhozó szabadsága a részletekben való megkülönböztetésre
igen nagy. Mindenekelőtt azért, mert az állam nem jogi igényeket elégít ki, hanem méltányosságból juttat javakat
a kedvezményezetteknek. (…) Ezen belül csak az követelhető meg, hogy a nem egyenlő kezelésnek ésszerű oka
legyen, azaz ne minősüljön önkényesnek” [16/1991. (IV. 20.) AB határozat, ABH 1991, 58, 62.].
2.2.3. Ezt követően tehát azt kellett az Alkotmánybíróságnak megvizsgálnia, hogy az V. járadékosztály tekintetében tett
megkülönböztetés önkényes volt-e, vagy fennállt-e valamilyen ésszerű indoka annak, hogy az e körbe tartozók
járadékemelésben egyáltalán nem részesültek. Az Alkotmánybíróság beszerezte a honvédelmi miniszter véleményét, aki – a járadékemeléssel kapcsolatban
általánosságban – egyetlen indokként azt adta elő, hogy a költségvetés teherbíró képessége volt az akadálya annak,
hogy az V. osztályba tartozók emelésben részesüljenek. Az alkotmányossági probléma a jelen ügyben tehát az, hogy a fentiekben részletesen bemutatott járadékemelés
módja alapján az I–IV. osztályba tartozók egységesen, köztük az arányosságot megtartva, az emelés előtti összeghez
képest viszonylag magasabb emelésben részesültek, míg az V. járadékosztályba tartozók semmilyen emelést nem
kaptak. Az Alkotmánybíróság rámutat arra is, hogy a Hdtmód. az ápolási pótlék szabályain is változtatott. Az addigi egységes,
fix összegű ápolási pótlék (a hadirokkant járadék egyhavi összegének 40%-a) mértékét a jogalkotó szintén sávosan
a járadékosztályokhoz igazítja, és osztályonkénti eltérő összegek kifizetését vezeti be. Ez a tény is azt igazolja, hogy
a jogalkotó az arányosításra törekedett a rendelkezésre álló források elosztásakor.
Ugyanakkor sem a törvényjavaslat indokolásából, sem a miniszter válaszából, sem pedig a rendelkezésre álló
és a korábbiakban részletesen kifejtett körülményekből nem állapítható meg olyan érdemi, ésszerű indok, mely
megalapozná az V. járadékosztály tagjainak a járadékemelésből való teljes kihagyását. Amennyiben a járadékemelésre
– akár a gazdaság teherbíró képességére, akár más okra tekintettel – a szándékoltnál kevesebb forrás jut, akkor azt az
érintettek igazságérzetét is figyelembe véve, arányosan, az egyes járadékosztályokba tartozók méltatlan helyzetbe
hozását elkerülve kell elosztani. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként)
kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni
szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait
meghatározni. [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.]. A jogalkotó azonban e követelménynek a jogszabály
módosításakor nem tett eleget. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül
különböztette meg a hadirokkantak V. járadékosztályát az I–IV. járadékosztályoktól a hadirokkant járadék legutóbbi, az
indítványokkal támadott emelésekor, az emelés módjának meghatározásával. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy
a jogalkotónak a járadékemelésre feltétlenül további költségvetési forrást kellene biztosítania. A határozatból csupán
az következik, hogy a jogalkotónak a rendelkezésre álló források elosztásakor az emberi méltóság követelményét is
figyelembe vevő szabályokat kell alkotnia, és az elosztás módját és mértékét erre tekintettel – hátrányos
megkülönböztetés nélkül – kell meghatároznia. Emiatt az Alkotmánybíróság az Abtv. 49. § (1) bekezdése szerint megfelelő határidő tűzésével felhívta a jogalkotót az
alkotmánysértő helyzet megszüntetésére. Az Alkotmánybíróság a határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételét a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. május 9.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1182/2011. (VI. 6.) Korm. határozata a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetben (OECD) való magyar részvétel összehangolásáról és az OECD Nemzeti Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány az OECD-ben való magyar részvétel összehangolása érdekében, a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján
létrehozza az OECD Nemzeti Tanácsot.
Az OECD Nemzeti Tanács általános feladata, hogy
a) elősegítse Magyarország hatékony részvételét az OECD-ben,
b) szakmai támogatást nyújtson Magyarország OECD tagságából eredő kötelezettségeinek teljesítéséhez.
2. Az OECD Nemzeti Tanács tagjai az OECD együttműködésben érdekelt minisztériumok, kormányhivatalok, központi
hivatalok, valamint – a Kormány felkérése alapján – autonóm államigazgatási szervek és egyéb intézmények vezetői,
akik kijelölik az OECD Nemzeti Tanácsban az őket képviselő felsővezetőket.
2.1. Az OECD együttműködésben érdekelt minisztériumok, kormányhivatalok és központi hivatalok:
2.1.1. Nemzetgazdasági Minisztérium
2.1.2. Belügyminisztérium
2.1.3. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
2.1.4. Külügyminisztérium
2.1.5. Miniszterelnökség
2.1.6. Nemzeti Erőforrás Minisztérium
2.1.7. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
2.1.8. Vidékfejlesztési Minisztérium
2.1.9. Központi Statisztikai Hivatal
2.1.10. Országos Atomenergia Hivatal
2.1.11. Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
2.1.12. Nemzeti Adó- és Vámhivatal
2.1.13. Magyar Államkincstár
2.1.14. Nemzeti Innovációs Hivatal
2.2. A Kormány felkéri a
2.2.1. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
2.2.2. Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
2.2.3. Gazdasági Versenyhivatal
2.2.4. Magyar Nemzeti Bank
2.2.5. Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
2.2.6. Magyar Export-Import Bank Zrt. (Eximbank)
2.2.7. Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (Mehib)
vezetőjét, hogy tagként vegyen részt az OECD Nemzeti Tanácsban.
3. A nemzetgazdasági miniszter eseti jelleggel az OECD Nemzeti Tanács működésébe más szervezeteket és személyeket
is bevonhat.
4. Az OECD Nemzeti Tanács elnökét a nemzetgazdasági miniszter nevezi ki.
5. Az OECD Nemzeti Tanács ülésein állandó meghívottként vesz részt a Magyar Köztársaság OECD melletti Állandó
Képviseletét vezető nagykövet.
6. Az OECD Nemzeti Tanács üléseit szükség szerint, de legalább évente kétszer – az OECD éves programjának
figyelembevételével – az elnök hívja össze. Rendkívüli ülés összehívását indokolt esetben a Tanács bármely tagja
kezdeményezheti.
7. Az OECD Nemzeti Tanács működésének szabályait saját maga határozza meg.
8. Az OECD Nemzeti Tanács működtetésével kapcsolatos operatív feladatokat a Nemzetgazdasági Minisztériumban
működő OECD Nemzeti Tanács Titkársága látja el, amely az OECD bizottságaiban való magyar részvételhez
kapcsolódó elektronikus dokumentumtárat működtet.
9. A hatékony információáramlás és a folyamatos szakmai együttműködés biztosítása érdekében OECD Nemzeti Tanács
minden tagja kontaktszemélyt jelöl ki, aki az OECD Nemzeti Tanács Titkárságával folyamatos kapcsolatban áll.
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1515/2012. (XI. 16.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Hagyományok Háza részére
100,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb
kulturális intézmények cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2018. (II. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Cser Andrást 2018. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. január 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
134/2008. (HK 1/2009.) HM VTI SZÁT intézkedése a rendszeresített nyomtatványok 2009. egységárainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.)
Korm. határozat 6. pontjára – a rendszeresített nyomtatványok 2009. évi egységárainak megállapításáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. A rendszeresített nyomtatványok 2009. évi egységárait a melléklet szerint állapítom meg.
3. Ez az intézkedés 2009. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a nyomtatványok egységárainak megállapításáról
szóló 150/2007. (HK 1/2008.) HM VTI SZÁT intézkedés
hatályát veszíti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
1189/2009. (XI. 13.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Örmény Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és az Örmény Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről
és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására; 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának az adópolitikáért felelős minisztert jelöli ki.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2013. (V. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva H. K. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  fedezet alapú hitelszerződésekben a  fedezet elkobzását, kisajátítását követően a  hitelező
a fedezeten felül további követelésekkel ne élhessen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés megtévesztő, ugyanis azt a téves látszatot kelti, mintha
a hitelezők elkobzást vagy kisajátítást alkalmazhatnának az adósokkal szemben. Az elkobzás büntetőjogi kategória,
a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 70. §-ában felsorolt, a bűnelkövetőkkel szemben alkalmazható
intézkedés. Ugyanezen jogszabály meghatározza továbbá az intézkedés alkalmazásának szabályait is.
A kisajátítás polgári jogi fogalom, az ingatlannak állami vagy önkormányzati közérdekű célra történő igénybevételét
jelenti a  tulajdonostól törvényben meghatározott esetekben, célra és módon. A  kisajátított ingatlanért teljes,
feltétlen és azonnali kártalanítás jár, szabályait pedig külön jogszabály határozza meg.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, – mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
23/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Tomaj
Dénes rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
bangkoki nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban és
a Myanmar Unióban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
216/2016. (VII. 22.) Korm. rendelete a közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek működésének és a jogkezeléssel kapcsolatos eljárások részletes szabályairól.
A Kormány a  szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló 2016.  évi XCIII.  törvény 157.  §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 45. § tekintetében a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 46. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 47. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÉS A FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEK MŰKÖDÉSÉNEK
RÉSZLETES SZABÁLYAI
1. A jogkezelési megbízásra vonatkozó részletes szabályok 1. § A jogkezelési megbízásnak tartalmaznia kell különösen
a) a  közös jogkezelő szervezet által képviselt azon jogosulti csoport meghatározását, amelybe a  jogkezelési
megbízást adó jogosult tartozik,
b) a közös jogkezeléssel érintett műtípus vagy kapcsolódó jogi teljesítménytípus meghatározását,
c) a  közös jogkezelésbe vont szerzői vagy kapcsolódó jog, és az  ezekkel kapcsolatos közös jogkezelési
tevékenység meghatározását,
d) azoknak az országoknak a meghatározását, amelyekre a jogkezelési megbízás kiterjed,
e) arra vonatkozó utalást, hogy a közös jogkezelő szervezet a jogosult részére a szerzői jogok és szerzői joghoz
kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló 2016.  évi XCIII.  törvény (a  továbbiakban: Kjkt.) 14.  §-a szerinti
tájékoztatást megadta, és a tájékoztatást a jogosult tudomásul vette, valamint
f ) a jogosult kifejezett hozzájárulását ahhoz, hogy a megbízott közös jogkezelő szervezet a szerzői jogait vagy
kapcsolódó jogait a b)–d) pont szerinti körben kezelje.
2. § A Kjkt. 14. §-a szerinti tájékoztatásnak ki kell terjednie legalább
a) a jogosultat a Kjkt. alapján megillető jogokra,
b) a  közös jogkezelő szervezet által a  jogdíjbevételből – ideértve a  jogdíjbevételnek a  Kjkt. 37.  §-a szerinti
befektetéséből elért bevételt is – levont kezelési költség mértékére,
c) a  jogdíjbevételből – ideértve a  jogdíjbevétel Kjkt. 37.  §-a szerinti befektetéséből elért bevételt is – a  Kjkt.
43–45. §-a szerinti közösségi célra történő levonás mértékére, valamint
d) a Kjkt. 11. §-a szerinti felhasználás engedélyezésének feltételeire.
2. A vezető tisztviselő és a felügyelőbizottság tagja személyes nyilatkozatának tartalmi elemei
3. § (1) A  Kjkt. 30.  § (4)  bekezdése alapján a  közös jogkezelő szervezet vezető tisztségviselője által teendő személyes
nyilatkozat tartalmazza:
a) a közös jogkezelő szervezetben fennálló bármely érdekeltségére vonatkozó adatot,
b) a  közös jogkezelő szervezettől az  előző pénzügyi évben kapott bármely díjazásra vonatkozó adatokat,
beleértve a  nyugdíjprogramok formájában kapott díjazásokat, a  természetbeni juttatásokat és más jellegű
juttatásokat,
c) a  közös jogkezelő szervezettől az  előző pénzügyi évben jogosultként kapott bármely összegre vonatkozó
adatokat,
d) a  vezető tisztségviselő nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy vele szemben a  Polgári Törvénykönyv
(a továbbiakban: Ptk.) szerinti és a Kjkt. 30. § (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi ok nem áll fenn,
e) a  vezető tisztségviselő nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy – a  Ptk.-ban és a  Kjkt. 30.  § (2)  bekezdésében
foglaltakon kívül – fennáll-e bármilyen tényleges vagy lehetséges ellentét bármely személyes érdeke és
a közös jogkezelő szervezet érdekei, vagy a közös jogkezelő szervezettel és bármely más természetes vagy
jogi személlyel szemben vállalt bármely kötelezettsége között.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell a közös jogkezelő szervezet felügyelőbizottságának tagja által a Kjkt.
31. § (3) bekezdése alapján adandó nyilatkozatra is.
3. A jogosultak és más közös jogkezelő szervezetek felé évente teljesítendő adatszolgáltatás tartalmi
elemei
4. § (1) A  Kjkt. 53.  § (1) és (2)  bekezdése, valamint 72.  §-a alapján teljesítendő adatszolgáltatásnak legalább a  következő
adatokra kell kiterjednie:
a) minden olyan elérhetőségi adatra, amelynek használatára a  jogosult felhatalmazta a  közös jogkezelő
szervezetet vagy a független jogkezelő szervezetet a jogosult azonosítása és felkutatása céljából,
b) a jogosult részére felosztott jogdíjbevételre,
c) a  jogosult számára a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet által kifizetett
összegekre a kezelt vagyoni jogok fajtái és a felhasználási módok szerinti bontásban,
d) azon időszakra, amelynek során a  jogosult részére felosztott és kifizetett összegek alapjául szolgáló
felhasználásra sor került, kivéve akkor, ha a felhasználók általi adatszolgáltatáshoz kapcsolódó objektív okok
megakadályozzák a  közös jogkezelő szervezetet vagy a  független jogkezelő szervezetet ezen információk
elérhetővé tételében,
e) a kezelési költség címén történt levonásokra,
f ) a kezelési költség címén történt levonásoktól eltérő célra történt levonásokra, ideértve a jogdíjak közösségi
célra történő felhasználására levont összeget,
g) a jogosult számára felosztott, bármely időszakra vonatkozó, még ki nem fizetett jogdíjbevételekre.
(2) A Kjkt. 53. § (3) bekezdése alapján teljesítendő adatszolgáltatásnak legalább az alábbi adatokra kell kiterjednie:
a) a felosztott jogdíjbevételekre, valamint a közös jogkezelő szervezet által – az általa képviseleti szerződés vagy
a szerzői jogról szóló törvény (a  továbbiakban: Szjt.) alapján – kezelt jogokért kifizetett összegekre a kezelt
vagyoni jogok fajtái és a  felhasználási módok szerinti bontásban, valamint a  felosztott, bármely időszakra
vonatkozó, még ki nem fizetett jogdíjbevételekre,
b) a kezelési költség címén történt levonásokra,
c) a kezelési költség címén történt levonásoktól eltérő célra történt levonásokra, ideértve a jogdíjak közösségi
célra történő felhasználására levont összeget,
d) a képviseleti szerződés hatálya alá tartozó művek és kapcsolódó jogi teljesítmények tekintetében megadott
vagy valamely okból meg nem adott valamennyi felhasználási engedéllyel kapcsolatos tájékoztatásra,
e) a  közös jogkezelő szervezet döntéshozó szerve által elfogadott határozatokra, ha ezek a  határozatok
a képviseleti szerződés szerinti jogok kezelését érintik. 4. A több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő
szervezet által teljesítendő tájékoztatás tartalmi elemei
5. § A Kjkt. 68. §-a szerinti tájékoztatásban meg kell jelölni legalább
a) azt az  időszakot, amelynek során a  jogosultakat megillető jogdíjösszegek alapjául szolgáló online
felhasználásokra sor került, és azokat az országokat, ahol a felhasználások történtek,
b) a  beszedett jogdíjösszegeket, az  azokból történt levonásokat és a  felosztott összegeket, valamennyi
zeneművön fennálló minden olyan, több területen történő online felhasználásra vonatkozó jogra nézve,
amelyek kezelésével a jogosultak egészben vagy részben megbízták a közös jogkezelő szervezetet,
c) a  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
által a  jogosultak számára a  több területen történő online felhasználás után beszedett jogdíjösszegeket,
az azokból történt levonásokat és a felosztott összegeket, minden egyes érintett felhasználó tekintetében.
II. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK SZÁMVITELI NYILVÁNTARTÁSAIRA VONATKOZÓ RÉSZLETES
SZABÁLYOK
6. § (1) A  belföldön letelepedett közös jogkezelő szervezet nyilvántartásait köteles oly módon részletezni, hogy azok
alapján a  külön jogszabályban és a  7–8.  §-ban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak, továbbá, hogy azok
a felügyeleti adatszolgáltatást és annak ellenőrzését lehetővé tegyék.
(2) Az (1) bekezdés szerinti követelmények a Kjkt. 7. §-a szerinti, belföldön letelepedett jogi személyre is megfelelően
irányadók.
7. § (1) A  közös jogkezelő szervezetnek az árbevételhez kapcsolódóan olyan nyilvántartást kell vezetnie, amely a  tárgyév,
valamint az előző év vonatkozásában elkülönítve tartalmazza
a) a kezelési költség bevételek levonását követően megmaradt összes beszedett jogdíj összegét,
b) az összes beszedett jogdíj összegéből ténylegesen levont kezelési költség bevételek összegét,
c) az összes beszedett jogdíj összegéből becslési eljárással levont kezelési költség bevételek összegét,
d) mű- és kapcsolódó jogi teljesítménytípusonként és vagyoni jogonként, elkülönítve a  más közös jogkezelő
szervezet részére átadandó jogdíjak összegét.
 (2) Ha a közös jogkezelő szervezet a kezelési költség bevételt vagy annak egy részét elhatárolta, köteles az árbevételhez
kapcsolódóan olyan nyilvántartást vezetni, amely a  tárgyév, valamint az  előző év vonatkozásában elkülönítetten
tartalmazza
a) a kezelési költség bevételből a tárgyévben bevételek passzív időbeli elhatárolásként elszámolt összeget,
b) az elhatárolt összegből a tárgyévben feloldott bevételt
mű- és kapcsolódó jogi teljesítménytípusonként és vagyoni jogonként, elkülönítve a más közös jogkezelő szervezet
részére átadandó jogdíjak összegét.
(3) A  még be nem szedett jogdíjakkal kapcsolatban a  tárgyév végi és az  előző időszak végi állományt mű- és
kapcsolódó jogi teljesítménytípusonként és vagyoni jogonként elkülönítve kell nyilvántartani.
8. § (1) A közös jogkezelő szervezetnek olyan nyilvántartást kell vezetnie a  tárgyév és az előző év vonatkozásában, amely
tartalmazza a kötelezettségek változását az e §-ban foglaltak szerint.
(2) A  felosztásra váró jogdíjak értékével kapcsolatban mű- vagy teljesítménytípusonként és vagyoni jogonként kell
kimutatni
a) a nyitó kötelezettségek értékét,
b) a tárgyévben beszedett jogdíjak ténylegesen, illetve becslési eljárással levont kezelési költség bevételét nem
tartalmazó értékét,
c) a függő jogdíjakból a Kjkt. 42. § (1) bekezdése alapján felosztásba áthelyezett jogdíjak értékét,
d) az egyéb alaptevékenységből származó felosztandó jogdíjak értékét,
e) a vállalkozási tevékenységből származó felosztandó jogdíjak értékét,
f ) a  tárgyévben elszámolt, az  előző évben becslési eljárással megállapított kezelési költség bevétel és
a tényleges kezelési költség bevétel különbözetét,
g) a jogdíjakból a Kjkt. 43–45. §-a szerinti közösségi célra levont összeget jogcímenként,
h) a  jogdíjak, kifizetésre váró jogdíjak, függő jogdíjak, egyéb rövid lejáratú kötelezettségek vagy jogdíjakhoz
kapcsolódó tartalékok közé sorolását,
i) a felosztásra váró jogdíjak egyéb változásainak értékét és a változás jellegének bemutatását, valamint
j) a záró kötelezettségek értékét.
(3) A  kifizetésre váró jogdíjak értékével kapcsolatosan mű- vagy teljesítménytípusonként és vagyoni jogonként kell
kimutatni
a) a nyitó kötelezettségek értékét,
b) a tárgyévben felosztott jogdíjak értékét,
c) a  függő jogdíjból a  jogosult vagy tartózkodási helyének ismertté válása következtében kifizethetővé vált
összeget,
d) a kifizető által megállapított és levont közterhek értékét,
e) a pénzügyi rendezést,
f ) a kifizetésre váró jogdíjak egyéb változásainak értékét és a változás jellegének bemutatását, valamint
g) a záró kötelezettségek értékét.
(4) A függő jogdíjak értékével kapcsolatosan mű- vagy teljesítménytípusonként és vagyoni jogonként kell kimutatni
a) a nyitó kötelezettségek értékét,
b) a  tárgyévben keletkezett kötelezettség értékét az  ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó
jogosultakkal szemben,
c) a tárgyévi felosztásba a Kjkt. 42. § (1) bekezdése alapján áthelyezett függő jogdíjakat,
d) a Kjkt. 44. §-a alapján kulturális célra a tárgyévben felhasznált összeget,
e) a kifizethetővé vált tételek értékét,
f ) függő jogdíjak egyéb változásainak értékét és a változás jellegének bemutatását, valamint
g) a záró kötelezettségek értékét.
5. Tényleges működési ráfordítások mutató 9. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles nyilvántartani a tárgyévre, valamint az előző évre vonatkozóan a (2) bekezdés
alapján kiszámított tényleges működési ráfordítások mutatót százalékos mértékben annak kalkulációjával együtt.
(2) A tényleges működési ráfordítások mutatót olyan hányados alapján kell kiszámítani, amelynek
a) számlálója a  közös jogkezelő szervezet számviteli törvény szerint készített éves beszámolójának
eredménykimutatásában megjelenő működési ráfordítások értékének a  jogdíj kifizetésekhez kapcsolódóan
felmerült és az  eredménykimutatásban elszámolt egészségügyi hozzájárulás nélküli értéke azzal, hogy
a működési ráfordításoknak nem része a jogdíj ráfordítások és a támogatások értéke, valamint
b) nevezője a  közös jogkezelő szervezet számviteli törvény szerint készített éves beszámolójának
eredménykimutatásában megjelenő összes bevétel.
III. FEJEZET
A JOGKEZELÉSSEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK RÉSZLETES SZABÁLYAI
6. A jogkezelési tevékenység bejelentésére vonatkozó részletes szabályok
10. § (1) A Kjkt. 84. §-a szerinti bejelentésnek – a Kjkt.-ben felsoroltakon kívül – tartalmaznia kell
a) a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet valamennyi pénzforgalmi számlászámát,
valamint az azokat vezető pénzforgalmi szolgáltatók nevét és székhelyét,
b) annak a – jogkezelési tevékenység szempontjából jelentős – szervezetnek a megjelölését, amelynek a közös
jogkezelő szervezet vagy a független jogkezelő szervezet a tagja,
c) a közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet rövidített elnevezését, ha létesítő okirata
szerint ilyen elnevezéssel rendelkezik,
d) a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet magyar nyelvű elnevezésének megfelelő
idegen nyelvű elnevezését, ha létesítő okirata szerint ilyen elnevezéssel rendelkezik.
 (2) Ha a közös jogkezelő szervezet egyes közös jogkezelési tevékenységeket a Kjkt. 7. §-a alapján a tulajdonában álló
jogi személy útján végzi, a Kjkt. 33. § (1) bekezdése szerinti bejelentésnek a Kjkt.-ben foglaltakon kívül tartalmaznia
kell
a) a Kjkt. 7. §-a szerint általa igénybe vett jogi személy nevét, címét és egyéb elérhetőségi adatait, különösen
telefonszám, elektronikus levelezési cím, honlap, valamint
b) annak a  közös jogkezelési tevékenységnek a  meghatározását, amelyet a  közös jogkezelő szervezet
a tulajdonában álló szervezet útján kíván ellátni. 11. § A közös jogkezelő szervezet és a  független jogkezelő szervezet a  Kjkt. 33.  § (1)  bekezdése vagy 71.  §-a szerinti
bejelentéssel egyidejűleg köteles megküldeni a Kjkt. 102. § (1) bekezdés a)–e) pontjaiban felsorolt iratokat, valamint
a  más közös jogkezelő szervezettel már megkötött képviseleti szerződéseit a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
(a továbbiakban: SZTNH) részére.
12. § (1) A  közös jogkezelő szervezet és a  független jogkezelő szervezet a  Kjkt. 84.  §-ában foglalt adataiban bekövetkező
minden olyan változást, amelyet a bíróság végzéssel vesz tudomásul, a bíróság döntésének jogerőre emelkedését
követő tizenöt napon belül köteles bejelenteni az SZTNH-nak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti változás bejelentéséhez mellékelni kell az annak alapjául szolgáló jogerős bírósági döntést is.
13. § Ha a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet bejelentése nem felel meg a  Kjkt.-ben vagy
az e rendeletben foglalt követelményeknek, az SZTNH a bejelentő szervezetet hiánypótlásra hívja fel.
7. A reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység
engedélyezésére és az engedély módosítására vonatkozó részletes szabályok
14. § (1) A jogosultak elhatározásán alapuló közös jogkezelési tevékenység reprezentatív közös jogkezelő szervezetként való
végzésére irányuló kérelemben meg kell jelölni azokat az indokokat, amelyek miatt a közösen kezelni kívánt jogot
a jogosultak hatékonyan nem tudják egyedileg gyakorolni.
(2) A Kjkt. 87. §-a és 88. §-a szerinti kérelemhez – a törvényben meghatározottakon kívül – mellékelni kell
a) a  közös jogkezelő szervezet alapszabályát, szervezeti és működési szabályzatát, valamint – ha azt
az alapszabály nem tartalmazza – tagsági szabályzatát,
b) a közös jogkezelő szervezethez csatlakozni kívánó jogosultak szándéknyilatkozatainak vagy az általuk adott
jogkezelési megbízásoknak a másolati példányait,
c) a  közös jogkezelő szervezet képviselőjének nyilatkozatát a  jogkezeléssel érintett jogosultak számáról,
továbbá az  érintett jogosultak műveinek, kapcsolódó jogi teljesítményeinek – tényleges vagy várható –
felhasználási arányáról és a jogdíjakból való részesedésük – tényleges vagy várható – arányáról,
d) a  jogosultak jogainak közös kezelését végző, a  bel- és külföldi felhasználás szempontjából fontos külföldi
szervezetekkel kötött képviseleti szerződések vagy az erre irányuló szándéknyilatkozatok másolati példányait,
e) a  b)–d)  pontokban meghatározott iratokhoz kapcsolódóan vagy azok részeként annak igazolását, hogy
a közös jogkezelő szervezet az általa végzett jogkezelési tevékenységben érdekelt jogosultak jelentős részét
képviseli oly módon, hogy e jogosultak a közös jogkezelő szervezet tagjai vagy ahhoz csatlakozni kívánnak,
vagy részére jogaik közös kezelésére jogkezelési megbízást adtak,
f ) a közös jogkezelő szervezet felosztási szabályzatát,
g) a  közös jogkezelő szervezet képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy a  közös jogkezelő szervezet
rendelkezésére állnak a  közös jogkezelési tevékenység ellátásához szükséges adatok, számítástechnikai
eszközök, szoftverek és a Kjkt. 32. § (2) bekezdése szerinti adatbázis,
h) a  közös jogkezelő szervezet képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy a  munkavállalói és az  általa
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatott természetes személyek révén
rendelkezik a  közös jogkezeléshez és a  nemzetközi kapcsolattartáshoz szükséges szakismerettel és
gyakorlattal,
i) a  Kjkt. 35.  §-a szerinti esetben a  közös jogkezelő szervezet képviselőjének indokolt nyilatkozatát és az  azt
alátámasztó iratokat arról, hogy több vagy újabb közös jogkezelő szervezet tevékenységének engedélyezése
nem veszélyezteti a közös jogkezelés működőképességét és hatékonyságát, vagy ennek hiányában – a Kjkt.
35.  § (2)  bekezdése szerinti esetben – arról, hogy a  kérelmező az  engedélyhez megkívánt feltételeket
összességében a  legjobban, vagy a  korábban megadott engedéllyel rendelkező reprezentatív közös
jogkezelő szervezetnél jobban tudja megvalósítani.
(3) A Kjkt. 35. §-a szerinti esetben az SZTNH felhívja az engedély iránti kérelemmel érintett körben korábban megadott
engedéllyel rendelkező reprezentatív közös jogkezelő szervezetet nyilatkozat tételére arról, hogy több vagy újabb
közös jogkezelő szervezet tevékenységének engedélyezése veszélyezteti-e a közös jogkezelés működőképességét
és hatékonyságát, vagy a Kjkt. 35. § (2) bekezdése szerinti esetben arról, hogy a kérelmezőnél jobban valósítja-e meg
az engedélyhez megkívánt feltételeket. A reprezentatív közös jogkezelő szervezetnek a nyilatkozatát indokolnia kell,
és ahhoz mellékelnie kell az azt alátámasztó iratokat.
(4) A  más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezet kérelméhez nem kell mellékelni a  (2)  bekezdés g) és
h) pontja szerinti nyilatkozatot.
15. § (1) A Kjkt. 95. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kérelemhez mellékelni kell a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy milyen
okból és indokok alapján kéri a Kjkt. 89. § (2) bekezdése vagy 90. § (2) bekezdése szerinti kijelölés módosítását.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  SZTNH felhívja a  Kjkt. 89.  § (2)  bekezdése vagy 90.  § (2)  bekezdése alapján
a  kiterjesztett hatályú közös jogkezelésre kijelölt reprezentatív közös jogkezelő szervezetet, hogy nyilatkozzon
a kijelölés módosításának indokoltságával összefüggésben.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilatkozatokhoz az azokban foglaltakat alátámasztó iratokat kell mellékelni.
16. § A Kjkt. 87. §-a vagy 95. §-a szerinti kérelmet az SZTNH megvizsgálja, és amennyiben az nem felel meg a Kjkt. vagy
e  rendelet előírásainak, továbbá, amennyiben nem fizették meg a  miniszteri rendeletben meghatározott összegű
igazgatási szolgáltatási díjat, a kérelem beérkezését követő tizenöt napon belül hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt.
8. A jogkezelési tevékenység bejelentésére és a reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett
közös jogkezelési tevékenység engedélyezésére vonatkozó közös szabályok
17. § (1) A  Kjkt. 84.  § c)  pontja, valamint 87.  § (3)  bekezdés d)  pontja alkalmazásában a  közös jogkezelő szervezet vagy
– az  e)  pont kivételével – a  független jogkezelő szervezet által végzett jogkezelési tevékenységeket az  egyes
vagyoni jogok vonatkozásában a következő tevékenységtípusok szerint kell megjelölni:
a) a jogdíjak és a felhasználás egyéb feltételeinek megállapítása,
b) a jogdíjak és a felhasználás egyéb feltételeinek megállapításában való részvétel,
c) a felhasználás engedélyezése,
d) a felhasználásért járó jogdíj beszedése,
e) a díjazás iránti igény érvényesítése,
f ) a szerzői jog vagy a kapcsolódó jog megsértésével szemben történő fellépés,
g) a jogkezeléssel érintett felhasználások adatainak kezelése,
h) a jogkezeléssel érintett jogosultak, valamint műveik vagy teljesítményeik adatainak kezelése,
i) a jogdíjak felosztása,
j) a jogdíjak felosztás céljára történő átadása az érintett jogosultak közös jogkezelő szervezetének.
(2) Az (1) bekezdés f )–h) pontja szerinti tevékenységtípusok csak más tevékenységtípus mellett jelölhetők meg.
 (3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja alkalmazásában a  jogdíjak és a  felhasználás egyéb feltételeinek megállapításában való
részvételnek minősül az  is, ha a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet tagja egy olyan
szervezetnek, amely megállapítja a jogdíjakat és a felhasználás egyéb feltételeit.
9. A közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek nyilvántartására vonatkozó
részletes szabályok
18. § (1) A közös jogkezelő szervezetek és a  független jogkezelő szervezetek nyilvántartása (a  továbbiakban: nyilvántartás)
a jogkezelés céljainak megvalósításához szükséges egyéb adatok körében tartalmazza:
a) a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet levelezési címét, ha az  nem azonos
a székhelyével,
b) a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet valamennyi pénzforgalmi számlaszámát,
valamint az azokat vezető pénzforgalmi szolgáltatók nevét és székhelyét,
c) annak a – jogkezelési tevékenység szempontjából jelentős – szervezetnek a megjelölését, amelynek a közös
jogkezelő szervezet vagy a független jogkezelő szervezet a tagja,
d) a közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet rövidített elnevezését, ha létesítő okirata
szerint ilyen elnevezéssel rendelkezik,
e) a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet magyar nyelvű elnevezésének megfelelő
idegen nyelvű elnevezését, ha létesítő okirata szerint ilyen elnevezéssel rendelkezik,
f ) a  Kjkt. 7.  §-a szerint a  közös jogkezelő szervezet által igénybe vett jogi személy nevét, címét és egyéb
elérhetőségi adatait, különösen telefonszám, elektronikus levelezési cím, honlap, valamint
annak a közös jogkezelési tevékenységnek a meghatározását, amelyet a közös jogkezelő szervezet az e jogi személy
útján lát el.
(2) A  nyilvántartásba bejegyzett, a  Kjkt. 84.  § c) és d)  pontja, valamint 101.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt
adatok megváltoztatása harmadik személyek irányában csak akkor hatályos, ha a  változást a  nyilvántartásba
bevezették.
19. § (1) Ha a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet Kjkt. 102.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontjában
meghatározott iratait módosítja, köteles a módosított iratot a módosítást követő tizenöt napon belül megküldeni
az SZTNH részére.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti módosítás olyan iratra vonatkozik, amelynek módosítását a  bíróság végzéssel veszi
tudomásul, a  módosított iratot a  bíróság döntésének jogerőre emelkedését követő tizenöt napon belül kell
megküldeni az SZTNH-nak, amelyhez mellékelni kell az annak alapjául szolgáló jogerős bírósági döntést is.
(3) A közös jogkezelő szervezet a más szervezetekkel kötött képviseleti szerződéseit, – ideértve a Kjkt. 69. §-a és 70. §-a
szerinti megállapodásokat is – azok megkötését vagy módosítását követő tizenöt napon belül köteles megküldeni
az SZTNH részére.
(4) Ha a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet SZTNH által nyilvántartott adatainak
megváltozása valamely e  § szerinti dokumentum módosításának következménye, a  Kjkt. 86.  §-a alapján tett
bejelentéssel egyidejűleg kell a módosított dokumentumot megküldeni az SZTNH részére, figyelemmel az e §-ban,
valamint 12. §-ban foglalt előírásokra is.
10. A jogkezeléssel kapcsolatos hatósági eljárásokban az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó
részletes szabályok
20. § (1) Az  SZTNH a  jogkezeléssel kapcsolatos hatósági eljárásokban benyújtásra kerülő beadványok elektronikus úton
történő fogadását – az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény
értelmében – párbeszédre épülő elektronikus ügyintézés útján biztosítja.
(2) Az elektronikus ügyintézés a kormányzati portálon vagy közvetlenül az SZTNH honlapján üzemeltetett elektronikus
ügyintézési rendszeren keresztül érhető el.
(3) A  jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben a  beadványokat a  Kjkt. 83.  § (2)  bekezdésében meghatározott
elektronikus űrlap használatával kell elektronikus úton benyújtani.
(4) Az elektronikus űrlap díjtalanul áll rendelkezésre az SZTNH hivatalos honlapján. Az ügyfél vagy képviselője az általa
kitöltött elektronikus űrlapot az  annak beérkezését követően megjelenített kapcsolati mutatón (linken) tekintheti
meg, és töltheti le.
(5) Az SZTNH a hozzá érkezett beadványt az ügyfél vagy képviselője elektronikus levélcímére nem küldi vissza.
 (6) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az elektronikus ügyintézés általános szabályait kell alkalmazni.
21. § A beadványt az  ügyfél vagy képviselője elektronikus úton, a  Kormány által biztosított azonosítási szolgáltatáson
keresztül történt bejelentkezést követően nyújthatja be az  SZTNH elektronikus ügyintézési rendszerén keresztül.
Az SZTNH is ilyen úton közli az ügyféllel vagy képviselőjével a döntéseit.
22. § A 20.  §-ban és a  21.  §-ban foglaltakat kell alkalmazni az  ügyféli jogállás megállapítására irányuló beadványok
benyújtására, valamint az ügyféli jogállás megállapítása tárgyában hozott döntés közlésére is.
23. § (1) Ha az  SZTNH által hivatalból indított eljárásban az  SZTNH számára nem ismert az  ügyfél elektronikus
kapcsolattartáshoz szükséges azonosítója, az  eljárás megindításáról az  SZTNH papíralapon értesíti az  ügyfelet,
és felhívja, hogy a  Kormány által biztosított azonosítási szolgáltatáson keresztül küldje meg az  elektronikus
kapcsolattartáshoz szükséges adatait.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítést követően az ügyfél köteles nyolc napon belül az elektronikus kapcsolattartáshoz
szükséges adatokat az  SZTNH részére megküldeni. Ha az  ügyfél az  elektronikus kapcsolattartáshoz szükséges
adatokat az SZTNH részére megküldte, az SZTNH és az ügyfél az eljárásban a továbbiakban elektronikus úton tartja
a kapcsolatot.
(3) Ha az  ügyfél nem teljesíti a  (2)  bekezdés szerinti kötelezettségét, az  eljárásban a  továbbiakban az  SZTNH
papíralapon tartja a kapcsolatot az ügyféllel, és a döntéseket is papíralapon, postai úton kell közölni az ügyféllel.
11. A közös jogkezelő szervezetekkel és a független jogkezelő szervezetekkel kapcsolatos felügyeleti
eljárások részletes szabályai
24. § (1) Az  SZTNH a  közös jogkezelő szervezetek és a  független jogkezelő szervezetek jogkezelési tevékenysége felett
gyakorolt felügyelet körében:
a) a  felügyelt szervezetet – legalább 8 napos határidő tűzésével – végzésben nyilatkozattételre hívhatja fel,
valamint adatszolgáltatást, iratbemutatást és egyéb tájékoztatást kérhet,
b) helyszíni ellenőrzést tarthat.
(2) A  helyszíni ellenőrzésről a  felügyelt szervezetet előzetesen értesíteni kell, kivéve, ha az  értesítés a  helyszíni
ellenőrzés eredményességét veszélyeztetné. A helyszíni ellenőrzésre a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvény szemlére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
25. § Ha a  felügyelt szervezet a  24.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felhívásban foglaltakat határidőben nem teljesíti,
az SZTNH – nyolc napos határidő tűzésével – hiánypótlásra hívja fel, azzal a figyelmeztetéssel, hogy a  felhívásban
foglalt kötelezettségének elmulasztása vagy késedelmes teljesítése esetén az SZTNH a Kjkt. 117. § (1) bekezdésében
meghatározott intézkedések megtételéről a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
26. § (1) Ha az SZTNH a Kjkt. 112. § (1) és (2) bekezdése alapján indított felügyeleti eljárás eredményeként megállapítja, hogy
a Kjkt. 117. §-ában foglalt felügyeleti intézkedések alkalmazása nem indokolt, erről a felügyelt szervezetet értesíti.
(2) Ha az  SZTNH a  Kjkt. 112.  § (3)  bekezdése alapján szükség esetén indított felügyeleti eljárás eredményeként
megállapítja, hogy a  Kjkt. 117.  §-ában foglalt felügyeleti intézkedések alkalmazása nem indokolt, az  eljárást
az SZTNH megszünteti.
(3) Ha az  SZTNH egy adott naptári évben szükség esetén indított felügyeleti eljárást folytatott le, az  ezt követően
legfeljebb hat hónappal indított, a Kjkt. 117. § (1) vagy (2) bekezdése szerint lefolytatásra kerülő felügyeleti eljárás
során nem köteles ellenőrizni azon körülményeket, amelyekre a  szükség szerint lefolytatott felügyeleti eljárás
kiterjedt.
27. § Ha az  igazságügyért felelős miniszter a  Kjkt. 113.  § (1)  bekezdése szerint felügyeleti intézkedést kezdeményez,
az  SZTNH köteles a  jogszabálysértést érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy az  ilyen intézkedés
mellőzésének okáról az igazságügyért felelős minisztert hatvan napon belül tájékoztatni.
12. A közös jogkezelő szervezet által az SZTNH felé félévente teljesítendő kötelező adatszolgáltatás
tartalmára és módjára vonatkozó részletes szabályok
28. § (1) A közös jogkezelő szervezet a Kjkt. 110. §-a alapján az SZTNH felé teljesítendő adatszolgáltatásban köteles megadni
a) a  jogdíjbevételből levont kezelési költség közös jogkezelő szervezet által elfogadott mértékét százalékos
értékben kifejezve,
b) a számvitelileg elszámolt jogdíjbevétel összegét a felhasználás éve szerinti bontásban,
c) a  számvitelileg elszámolt jogdíjbevételből levont kezelési költség összegét a  felhasználás éve szerinti
bontásban,
d) a teljesített jogdíjkifizetések összegét aszerinti bontásban, hogy a kifizetés forrásaként melyik évben befolyt
jogdíjbevétel szolgált.
 (2) A közös jogkezelő szervezet az (1) bekezdés szerinti adatokat az adatszolgáltatással érintett időszak vonatkozásában
az általa kezelt vagyoni jogonként, továbbá a jogkezelésből származó jogdíjak beszedésének forrása – belföld vagy
külföld, közvetlenül beszedett vagy más szervezettől átvett jogdíj –, valamint a  felosztás címzettje – jogosultnak
közvetlenül kifizetett vagy más szervezetnek felosztás céljára átadott jogdíj – szerinti bontásban köteles megadni,
annak megjelölésével, hogy az adott jogdíj reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési
tevékenységből származik-e.
(3) A Kjkt. 110. §-a szerinti adatszolgáltatásnak ki kell terjednie továbbá
a) a  közös jogkezelő szervezet által kezelt vagyoni jogonként és a  jogkezelésből származó jogdíjak
beszedésének forrása – belföld vagy külföld, közvetlenül beszedett vagy más szervezettől átvett jogdíj –
szerinti bontásban a  felhasználók részére megküldött, jogdíjfizetésre irányuló bizonylatokkal összefüggő
adatokra, amelyek a  kibocsátott bizonylatok szerint a  követelt, a  megfizetett, és a  meg nem fizetett
összegeket tartalmazzák összesítve,
b) a  közös jogkezelő szervezet által kezelt vagyoni jogok szerinti bontásban az  adatszolgáltatással érintett
időszak alatt jogdíjat fizető felhasználók számára,
c) a közös jogkezelő szervezet által végzett vállalkozási tevékenységek típusonkénti bemutatására,
d) a közös jogkezelő szervezetnek a vállalkozási tevékenységéből, valamint a pénzügyi műveletekből (ideértve
a bevételek befektetését is) az adatszolgáltatással érintett időszakban
da) befolyt bevételére és
db) az általa teljesített jogdíjkifizetésekre, továbbá
e) a  közös jogkezelő szervezet eredménykimutatásában is feltüntetendő minden további, bevétel jellegű
tételre, ideértve az  egyéb bevételeket, ezen belül a  kapott támogatások összegét, illetve a  tagdíjakból
származó bevételt,
f ) az adatszolgáltatással érintett időszakban a közös jogkezelő szervezet működésére fordított költségekre,
g) a  közös jogkezelő szervezet által kezelt vagyoni jogok szerinti megbontásban a  felosztott, de a  jogosultak
részére még ki nem fizetett jogdíjak összegére, külön-külön feltüntetve, hogy a  felosztott, de még ki nem
fizetett jogdíj melyik évben folyt be a közös jogkezelő szervezethez,
h) a Kjkt. 42. § (3) bekezdése szerint képzett tartalék összegére,
i) a közös jogkezelő szervezet által a Kjkt. 43–45. §-a szerinti közösségi célra elkülönített bevételek összegére
a  különböző közösségi célok és az  elkülönítéssel érintett bevétel beérkezésének éve szerinti bontásban,
feltüntetve az elkülönített összegből közösségi célra már kifizetett részösszegeket.
(4) Az  e  § szerinti adatszolgáltatást a  közös jogkezelő szervezet minden tárgyév első féléve (a  továbbiakban: féléves
felügyeleti beszámoló), valamint a teljes tárgyév tekintetében (a továbbiakban: éves felügyeleti beszámoló) köteles
teljesíteni a 30. §-ban foglalt határidőben.
(5) Az éves felügyeleti beszámolóban megadott adatoknak összhangban kell állniuk a közös jogkezelő szervezet éves
beszámolójában foglaltakkal.
(6) A  közös jogkezelő szervezet az  e  § szerinti adatszolgáltatást a  tulajdonában álló, Kjkt. 7.  §-a szerinti jogi személy
tekintetében is köteles teljesíteni.
(7) Ha az  Szjt. alapján a  jogdíj beszedésére több közös jogkezelő szervezet – a  beszedést követő egymás közötti
megosztás kötelezettségével – együttesen jogosult, az e § szerinti adatszolgáltatást minden érintett közös jogkezelő
szervezet a megosztás alapján őt ténylegesen megillető jogdíjbevétel tekintetében köteles teljesíteni.
29. § (1) A 28. § szerinti adatokat a közös jogkezelő szervezet az SZTNH által rendszeresített és a közös jogkezelő szervezet
rendelkezésére bocsátott elektronikus űrlap kitöltésével köteles megadni.
(2) Az  SZTNH a  30.  §-ban foglalt határidő vége előtt legkésőbb négy hónappal elektronikus úton küldi meg
az  (1)  bekezdés szerinti űrlapot a  közös jogkezelő szervezet részére. Ha az  SZTNH ez  idő alatt nem küld a  közös
jogkezelő szervezetnek újabb űrlapot, a  felügyeleti beszámolót az SZTNH által korábban megküldött utolsó űrlap
kitöltésével kell elkészíteni.
(3) Új űrlap – ideértve a változásokat tartalmazó űrlapot is – megküldése esetén a közös jogkezelő szervezet az űrlap
megérkezésétől számított tizenöt napon belül írásban a  űrlap változásainak értelmezésére szóbeli egyeztetést
kezdeményezhet az SZTNH-nál. Az SZTNH köteles az egyeztetést harminc napon belül lefolytatni.
(4) A  közös jogkezelő szervezet a  féléves és éves felügyeleti beszámolót elektronikus úton köteles az  SZTNH részére
megküldeni.
30. § A közös jogkezelő szervezet
a) a féléves felügyeleti beszámolót az adott tárgyév szeptember 30-ig,
b) az éves felügyeleti beszámolót a tárgyévet követő év május 31-ig
köteles a 29. §-ban meghatározott módon megküldeni az SZTNH részére.
13. A közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek által fizetendő felügyeleti díjra
vonatkozó részletes szabályok
31. § (1) A közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek felügyeleti díjának megfizetése alól mentesség
nem adható.
(2) A 35. § (2) bekezdése szerinti késedelmi pótlék megfizetése alól, különös méltánylást érdemlő esetben részben vagy
egészben mentesség adható.
32. § (1) A  Kjkt. 111.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti felügyeleti díj alapjául a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként
végzett közös jogkezelési tevékenységből származó előző évi – általános forgalmi adót nem tartalmazó –
jogdíjbevétel szolgál, beleszámítva az  ilyen jogdíjbevétellel végzett pénzügyi műveletekből – ideértve a  jogdíjak
befektetését is – származó bevételt is, továbbá a  bevételnek a  Kjkt. 43–45.  §-a alapján közösségi célra fordított
részét is.
(2) A Kjkt. 111. § (2) bekezdés b) pontja szerinti felügyeleti díj alapjául a közös jogkezelő szervezet előző évi – általános
forgalmi adót nem tartalmazó és az  (1)  bekezdés szerinti bevétellel csökkentett – bevétele szolgál, beleszámítva
a  jogdíjbevétellel végzett pénzügyi műveletekből – ideértve a  jogdíjak befektetését is –, valamint a  vállalkozási
tevékenységből származó bevételt is, továbbá a  bevételnek a  Kjkt. 43–45.  §-a alapján közösségi célra fordított
részét is.
(3) A  Kjkt. 111.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti felügyeleti díj alapjául a  független jogkezelő szervezet jogkezelési
tevékenységéből származó előző évi – általános forgalmi adót nem tartalmazó – jogdíjbevétele szolgál,
beleszámítva a  jogdíjbevétellel végzett pénzügyi műveletekből – ideértve a  jogdíjak befektetését – származó
bevételt is.
(4) A  felügyeleti díj alapjának kiszámításánál az  (1)–(3)  bekezdés szerinti bevételből le kell vonni a  törvény vagy
megállapodás alapján más közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet részére átadott jogdíjak
nettó összegét, amennyiben a jogdíjat átvevő közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet a Kjkt.
alapján felügyeleti díj fizetésére köteles. Ebben az esetben az átadott jogdíjat az átvevő szervezetnél kell figyelembe
venni a felügyeleti díj megállapításánál.
(5) Ha a  közös jogkezelő szervezetnek az  adott évben az  (1) és (2)  bekezdés szerinti bevétele is volt, a  fizetendő
felügyeleti díj az (1) és (2) bekezdés alapján kiszámított értékek összege.
33. § (1) A  közös jogkezelő szervezet és a  független jogkezelő szervezet a  felügyeleti díjat a  rá irányadó jogszabályok
rendelkezései szerint összeállított, könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámoló alapján számítja ki és fizeti meg.
(2) A közös jogkezelő szervezet és a független jogkezelő szervezet a Kjkt. 111. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott
határidőn belül benyújtja az  SZTNH-hoz az  éves beszámolóját mindazokkal az  adatokkal együtt, amelyek alapján
– a 32. § (4) bekezdésre is tekintettel – megállapítható a felügyeleti díj pontos összege.
34. § (1) A  felügyeleti díjat az  SZTNH-nak a  Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01731842-00000000 számú
előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással kell megfizetni az  azonosításhoz szükséges adatok (a  közös
jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet neve, címe) és a rendeltetés (jogcím) feltüntetésével.
(2) Az  SZTNH elnöke engedélyezheti a  felügyeleti díjnak az  (1)  bekezdésben meghatározott módtól eltérő módon
történő megfizetését, ideértve a letéti számla útján történő díjfizetést is.
35. § (1) Ha a  felügyeleti díjat a  Kjkt. 111.  § (3) és (4)  bekezdésében meghatározott határidőre nem vagy csak hiányosan
fizették meg, az  SZTNH – a  mulasztás jogkövetkezményeire való figyelmeztetés mellett – felhívja a  díjfizetésre
köteles szervezetet az elmaradt díjfizetés pótlására.
(2) A  határidőre meg nem fizetett felügyeleti díj után az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény 165–167.  §-a
szerinti késedelmi pótlékot kell fizetni.
36. § (1) Ha az SZTNH részére teljesített befizetés rendeltetése nem azonosítható, a befizetés jogcímét az SZTNH a befizetővel
egyezteti.
(2) Ha a  befizető nem azonosítható, nem értesíthető, vagy az  (1)  bekezdés szerinti egyeztetés eredménytelen, de
a visszafizetéshez szükséges adatok az SZTNH rendelkezésére állnak, az SZTNH a befizetett összeget visszafizeti.
37. § (1) Túlfizetés esetén a  díjtöbbletet az  SZTNH kérelemre visszatéríti, vagy a  következő évi felügyeleti díjként vagy
felügyeleti díjelőlegként figyelembe veszi.
(2) Az  SZTNH nem téríti vissza azt a  befizetést és díjtöbbletet, amelynek összege nem éri el az  500 forintot, vagy
amelynek esetében a visszatérítés költségei elérik vagy meghaladják a visszafizetendő összeget.
38. § (1) A 31–37. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell abban az esetben is, ha a közös jogkezelő szervezet közös
jogkezelési tevékenységét a Kjkt. 7. § (1) bekezdése szerinti jogi személy útján végzi.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  Kjkt. 7.  § (1)  bekezdése szerinti jogi személy közös jogkezelési tevékenységből
származó bevétele után a Kjkt. és e § szerint meghatározott felügyeleti díj megfizetéséért a Kjkt. 7. § (1) bekezdése
szerinti jogi személy és a tulajdonos közös jogkezelő szervezet egyetemlegesen felel.
(3) Az e § szerinti esetben a Kjkt. 7. § (1) bekezdése szerinti jogi személy közös jogkezelési tevékenységből származó
bevételébe be kell számítani a jogdíjbevétellel végzett pénzügyi műveletekből (ideértve a jogdíjak befektetését is)
származó bevételt, valamint a bevételnek a Kjkt. 43–45. §-a alapján közösségi célra fordított részét is.
39. § A felügyeleti díj az SZTNH bevételét képezi, azt az SZTNH szerzői jogi feladatainak ellátására kell fordítani.
40. § A díj beszedésére, kezelésére, nyilvántartására és visszatérítésére az  államháztartásról szóló törvény és
az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
14. A reprezentatív közös jogkezelő szervezetek díjszabásainak jóváhagyására irányuló eljárásban
az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó részletes szabályok
41. § (1) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetek díjszabásának jóváhagyásával kapcsolatos eljárásban az  eljárás
résztvevője vagy képviselője a  beadványokat elektronikus úton az  SZTNH-nak a  honlapján közzétett elektronikus
levélcímére küldi meg.
(2) Az eljárás résztvevője vagy képviselője az SZTNH-tól érkező elektronikus levél átvételét köteles a beérkezést követő
munkanap végéig elektronikus levélben visszaigazolni. Visszaigazolás hiányában az  SZTNH ismételten megküldi
elektronikus levelét. Ha az  eljárás résztvevője vagy képviselője ezt sem igazolja vissza a  következő munkanap
végéig, az SZTNH az írásbeli kommunikáció más formáját alkalmazza.
(3) Az  eljárás résztvevője vagy képviselője által küldött elektronikus levél beérkezését az  SZTNH visszaigazolja
a beérkezést követő munkanap végéig.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. Hatálybalépésre vonatkozó szabályok
42. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
16. Átmeneti rendelkezések 43. § (1) A  II. fejezetben foglalt rendelkezéseket a 2017. évben induló üzleti év nyilvántartásaira kell először alkalmazni, de
a  közös jogkezelő szervezet döntéshozó szerve dönthet úgy, hogy azokat már a  2016.  évben induló üzleti évről
készített nyilvántartásokra is alkalmazza.
(2) A III. fejezetben foglalt rendelkezéseket az e rendelet hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 (3) A közös jogkezelő szervezet a 28. §-ban meghatározott tartalmú adatszolgáltatást első alkalommal a 2017. évben,
a 30. § b) pontjában megjelölt határidőig köteles teljesíteni a 2016. évben induló teljes üzleti év vonatkozásában.
Az  e  bekezdés szerint az  SZTNH részére megküldött felügyeleti beszámolóra a  28.  § (5)  bekezdésében foglalt
követelményt nem kell alkalmazni.
(4) Az  1.  § e)  pontjában és a  2.  §-ban foglaltakat a  Kjkt. 161.  §-a szerint engedéllyel rendelkezőnek tekintett közös
jogkezelő szervezettel kötött, a  Kjkt. hatálybalépése napján hatályban levő megbízási szerződésekre azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  ilyen közös jogkezelő szervezetnek arról kell tájékoztatnia a  jogosultat, hogy
a megbízási szerződés tartalma a Kjkt. hatálybalépésével hogyan változik. A tájékoztatásnak ki kell térnie arra, hogy
a tájékoztatás hatályossá válásával a megbízási szerződés tartalma a tájékoztatásnak megfelelően változott meg, és
a megbízót megilleti az a jog, hogy a megbízási szerződést felmondással megszüntetheti.
17. Az Európai Unió jogának való megfelelés 44. § Ez a rendelet a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő
online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/26/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
18. Módosító rendelkezések 45. § (1) A  számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Eszkr.) a következő 2. § (4b) bekezdéssel
egészül ki:
„(4b) A  közös jogkezelő szervezetek éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait
a 20/J–20/L. §-ok tartalmazzák.”
(2) Az Eszkr. 6. § (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A beszámoló lehet:)
„c) az egyéb szervezet választása, vagy külön jogszabályi előírás alapján a Tv. szerinti éves beszámoló.”
(3) Az Eszkr. a 20/I. §-t követően a következő alcímmel egészül ki:
„A közös jogkezelő szervezetek éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságai
A mérleg tagolása, tételeinek tartalma és a kapcsolódó egyéb előírások
20/J.  § (1) A  tárgyévhez kapcsolódó, de pénzügyileg nem rendezett tagdíjat, a  közös jogkezelő szervezet
tagdíjkövetelésként számolja el és elkülönítetten mutatja be.
(2) A jogdíjak felosztása során az ismert és ismert helyen tartózkodó jogosultak részére kifizethető jogdíjakat a közös
jogkezelő szervezetnek az egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül át kell sorolnia a kifizetésre váró jogdíjakból
fakadó kötelezettség közé.
(3) Azokat a  jogdíjakat, amelyek a  szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló
2016.  évi XCIII.  törvény (a  továbbiakban: Kjkt.) 41.  §-a alapján ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó
jogosultakat illetnek meg (a továbbiakban: függő jogdíjak), az egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül függő
jogdíjakból fakadó kötelezettségként kell kimutatni.
(4) A  függő jogdíjak esetében a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének ismertté válása következtében
kifizethetővé váló jogdíjat a  közös jogkezelő szervezetnek az  egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül át kell
sorolnia a kifizetésre váró jogdíjakból fakadó kötelezettség közé.
(5) Ha a  Kjkt. 42.  §-a alapján a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt ki nem
fizethetővé minősített jogdíjat a  közös jogkezelő szervezet az  ismert jogosultak részére történő felosztásra és
kifizetésre használja fel, a közös jogkezelő szervezetnek az ilyen jogdíjat az egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken
belül át kell sorolnia a felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek közé.
(6) A beszedett jogdíjakból a Kjkt. 42. § (3) bekezdése alapján képzendő tartalék összegét az egyéb rövid lejáratú
kötelezettségeken belül a  felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek közül a  jogdíjakhoz kapcsolódó
tartalékok közé kell átsorolni.
(7) A  beszedett jogdíjakból vagy a  Kjkt. 42.  §-a alapján a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének
ismeretlensége miatt ki nem fizethetővé minősített jogdíjból a  Kjkt. 43–45.  §-a alapján közösségi célra
felhasználandó összegekkel kapcsolatos egyéb rövid lejáratú kötelezettséget a  felosztási szabályzatban
meghatározottak szerint a  közösségi célú felhasználásról hozott döntéssel kell átsorolni a  rövid lejáratú
kötelezettségeken belül a  felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek közül az  egyéb rövid lejáratú
kötelezettségek közé.
Az eredménykimutatás tartalma, tagolása és a kapcsolódó egyéb előírások
20/K. § (1) A közös jogkezelő szervezet az értékesítés nettó árbevételeként köteles kimutatni a beszedett jogdíjak
összegét.
(2) A  közös jogkezelő szervezet által még be nem szedett jogdíjakat bevételként nem lehet elszámolni, azokat
a  mérlegen kívüli követelések között kell szerzői mű- vagy kapcsolódó jogi teljesítménytípusonként és vagyoni
jogonként elkülönítve nyilvántartani.
(3) Abban az  esetben, ha a  közös jogkezelő szervezet másik közös jogkezelő szervezettől vesz át jogdíjat, azt
bevételként abban az  időszakban kell elszámolni, amikor azt pénzügyileg rendezik. A  másik közös jogkezelő
szervezettől származó jogdíjbevételt a belföldi jogdíjbevétel vagy a külföldről származó jogdíjbevétel sorokon kell
megjeleníteni attól függően, hogy a  jogdíjat átadó közös jogkezelő szervezet letelepedési helye belföldön vagy
külföldön található.
(4) A kezelési költség bevételként a közös jogkezelő szervezet a bevételének azt a részét köteles bemutatni, amelyet
a Kjkt. 39. §-a szerinti kezelési költségként fog levonni.
(5) Ha a (4) bekezdés szerinti összeg az éves beszámoló készítésekor pontosan még nem ismert, akkor azt becslési
eljárással kell megállapítani. Ha a  becslési eljárással megállapított kezelési költség bevétel eltér a  következő
évben ténylegesen megállapított összegtől, a  különbözet a  (8)  bekezdésben meghatározottaknak megfelelően
a következő év jogdíj ráfordításainak elszámolását módosítja.
(6) A jogdíjak beszedésével egyidejűleg a jogdíjak becsült és ténylegesen felmerült kezelési költséggel csökkentett
összegét a ráfordítások között, mint a jogdíjbevételből felosztott vagy felosztandó jogdíjakat kell megjeleníteni.
(7) A  (6)  bekezdésben szereplő ráfordítás elszámolásával egyidejűleg, amennyiben az  pénzügyileg nem került
rendezésre, a  mérlegben az  egyéb rövid lejáratú kötelezettségek között elkülönítetten, felosztásra váró jogdíjak
összegeként kell kimutatni.
(8) Az  (5)  bekezdésben leírtak szerint az  előző évben becslési eljárással megállapított kezelési költség bevétel és
a  tényleges kezelési költség bevétel különbözetét a  tárgyévben a  jogdíjbevételből felosztott vagy felosztandó
jogdíjak ráfordítása és a felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek között kell elszámolni.
(9) A  vállalkozási tevékenységből, valamint a  jogdíjbevételek befektetéséből származó bevételekből felosztásra
kerülő jogdíjat ráfordításként – mint felosztott vagy felosztandó jogdíjakat – és egyéb rövid lejáratú kötelezettségen
belül – mint felosztásra váró jogdíjakat – abban az  időszakban kell elszámolni, amikor a  hozzá kapcsolódó
kötelezettség felmerül.
(10) A  közös jogkezelő szervezet a  beszedett jogdíjakat jogdíj bevételre és kezelési költség bevételre köteles
megbontani.
(11) A  közös jogkezelő szervezet az  adott évre vonatkozó tagdíjat – függetlenül annak befolyásától –
az eredménykimutatásban az egyéb bevételeken belül külön soron, tagdíj bevételként köteles kimutatni.
(12) A közös jogkezelő szervezet az értékesítés nettó árbevételét az alábbiak szerinti bontásban köteles bemutatni:
a) belföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj bevételek kezelési
költség bevétel nélkül,
b) belföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj kezelési költség bevétele,
c) egyéb belföldi értékesítés árbevétele,
d) külföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj bevételek kezelési
költség bevétel nélkül,
e) külföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj kezelési költség bevétele,
f ) egyéb külföldi értékesítés árbevétele.
Kiegészítő melléklet
20/L.  § A közös jogkezelő szervezet éves beszámolója kiegészítő mellékletének a  Tv. előírásain túlmenően
tartalmaznia kell a  közös jogkezelő szervezetek és a  független jogkezelő szervezetek működésének és
a  jogkezeléssel kapcsolatos eljárások részletes szabályairól szóló 216/2016. (VII. 22.) Korm. rendelet II. fejezetében
részletezett adatok bemutatását is.”
(4) Az Eszkr. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések alcíme a következő 28/C. §-sal egészül ki:
„28/C.  § A  közös jogkezelő szervezetek és a  független jogkezelő szervezetek működésének és a  jogkezeléssel
kapcsolatos eljárások részletes szabályairól szóló 216/2016. (VII. 22.) Korm. rendelet 45.  §-ával megállapított
2.  § (4b)  bekezdésben, 6.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint 20/J–20/L.  §-ában foglalt rendelkezéseit először
a 2017. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a közös jogkezelő szervezet döntéshozó
szerve dönthet úgy, hogy azok már a 2016. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatók.”
46. § Az egyes szellemi tulajdonjogokat sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről szóló 556/2013. (XII. 31.)
Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában az „a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény XII. fejezete szerinti”
szövegrész helyébe az „a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló törvény szerinti”
szöveg lép.
19. Hatályon kívül helyező rendelkezések 47. § Hatályát veszti a  közös jogkezelő szervezetek nyilvántartására, felügyeletére, felügyeleti díjára, valamint
e  szervezetek nyilvántartásával, felügyeletével és díjszabásának jóváhagyásával kapcsolatos eljárásokban
az  elektronikus úton történő kapcsolattartásra vonatkozó részletes szabályokról szóló 307/2011. (XII. 23.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2031/2007. (III. 7.) Korm. határozata a „112-es” Európai Segélyhívó Rendszer kialakításával kapcsolatos feladatokról.
1. Az egyetemes szolgáltatásról és az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
(egyetemes szolgáltatási irányelv) és az Európai Bizottság
vonatkozó elvárásai alapján az egységes európai hívószámra (112) alapozott európai segélyhívó rendszer magyarországi kialakítása érdekében kezdődjön meg az előkészítő
munka a rendszer hatékony működése és szervezeti felépítése, a jogszabályi hátterének megteremtéséhez szükséges
törvénymódosítások, valamint más jogszabályok előkészítése, az Európai Segélyhívó Rendszer (a továbbiakban:
ESR) szervezeti felállítására, a Rendszerirányító Központ
és regionális alközpontjai tevékenységének jogi, hatásköri
és illetékességi kérdéseinek meghatározására.
A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter által, a közigazgatási informatikáért felelős kormánybiztos közreműködésével irányított előkészítésben vegyenek részt mindazok a miniszterek, akik az eddigiekben is felügyelték a területüket érintő segélyhívásokat kezelő szervezeteket, és a
112-es európai segélyhívó rendszer működtetésével
kapcsolatosan már vizsgálatokat végeztek, tanulmányokat
készíttettek, s várhatóan annak működtetése az általuk is
felügyelt, irányított közigazgatási és szakmai-gazdasági
területeket érinti.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
egészségügyi miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a szükséges jogszabály-módosítások előkészítése tekintetében: 2007. május 15.
a szervezeti, műszaki és finanszírozási
modell tekintetében: 2007. június 30.
2. A szükséges próbaüzemi munkák és a megszerzett
tapasztalatok alapján az ESR 2008. december 1. napjával
legyen teljes terhelésű üzemi állapotban.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
egészségügyi miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2008. december 1. 3. A Kormány megbízza az igazságügyi és rendészeti
minisztert a rendszer teljes üzemszerű működésének megkezdéséig a jelenleg üzemelő rendszer fenntartásával és
működtetésével.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2008. december 1-jéig folyamatosan
4. A határozat közzétételének napjától az ESR által lefedni tervezett funkciókra vonatkozó, költségvetési forrásból megvalósuló távközlési, informatikai és térinformatikai fejlesztések az érintett készenléti szerveknél a közigazgatási informatikáért felelős kormánybiztos előzetes
egyetértésével történhetnek.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2008. december 1-jéig folyamatosan.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
87/2008. (HK 17.) HM utasítása „a Magyar Köztársaság Honvédelmi miniszterének humánpolitikai irányelvei a 2008–2009. személyügyi évre” kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52 §. (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő
utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Ezen utasítás mellékleteként kiadom a Magyar Köztársaság Honvédelmi Miniszterének humánpolitikai irányelveit a 2008–2009. személyügyi évre.
3. § Ezen utasítás az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
27/2014. (VI. 24.) OGY határozata Szabó Timea országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szabó Timea országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
20. B. 10.248/2014/6. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
83/2017. (IV. 10.) Korm. rendelete a népi iparművészettel és a népmesekincs gondozásával kapcsolatos állami feladatokról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  népi iparművészet és a  népmesekincs gondozása területén jelentkező állami feladatokat a  kultúráért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Hagyományok Háza útján látja el.
2. § A népi iparművészet területén jelentkező állami feladatok a következők:
a) a népi iparművészeti alkotások minősítése,
b) a „Népi Iparművész” minősítő cím adományozása,
c) a Magyar Népi Iparművészeti Múzeum fenntartása, állománygyarapítása,
d) az  országos népi iparművészeti pályázatok kiírása, a  pályamunkák értékelése, a  pályamunkákból készült
kiállítások rendezése, a népi iparművészeti értékek belföldi népszerűsítése,
e) népi kézműves szakmák oktatásának elméleti és gyakorlati segítése, módszertani tanácsadás, szolgáltatás,
valamint
f ) a magyar népi iparművészet értékeinek megőrzése és népszerűsítése érdekében a nemzetközi kapcsolatok
kialakítása és ápolása. 3. § A  népmesekincs gondozása területén jelentkező állami feladat a  magyar és a  hazai nemzetiségi népmesekincs,
valamint az élőszavas népmesemondás hagyományának ápolása, ennek keretében
a) a magyar és a hazai nemzetiségi népmesekincs gyűjtése,
b) az élőszavas népmesemondást népszerűsítő oktatóanyagok összeállítása, valamint
c) az élőszavas népmesemondás hagyományainak megőrzése érdekében országos pályázatok kiírása.
4. § (1) A  2.  § a) és b)  pontjában, valamint a  6.  §-ban szabályozott eljárásokban a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szabályai alkalmazandók. Az  eljárások során
az elektronikus kapcsolattartás lehetősége kizárt.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eljárásokban a  Hagyományok Háza országos hatáskörben eljáró elsőfokú
hatóság. A fellebbezés elbírálására a miniszter jogosult.
5. § (1) „Népi Iparművész” minősítő cím adományozható annak a  természetes személynek, aki a  népi iparművészettel
kapcsolatos állami feladatok végrehajtásáról szóló miniszteri rendelet szerinti népi iparművészeti alkotásait az  ott
meghatározott számban és rendszerességgel minősítteti.
(2) „Népi Iparművész” minősítő cím adományozható annak a  szervezetnek, amelynek a „Népi Iparművész” minősítő
címmel rendelkező természetes személy a tulajdonosa, a tagja vagy az alkalmazottja, és az említett személyek által
előállított, az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő népi iparművészeti alkotásokat értékesít.
6. § (1) A Hagyományok Háza a „Népi Iparművész” minősítő címről hatósági igazolványt állít ki.
 (2) Természetes személy esetén az igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány számát,
b) a jogosult nevét,
c) a jogosult anyja születési családi és utónevét,
d) a jogosult lakóhelyét,
e) a foglalkozási ágat,
f ) a „Népi Iparművésznek” való elismerés tényét,
g) a minősítés megszerzésének dátumát,
h) a Hagyományok Háza főigazgatójának aláírását és Hagyományok Háza hivatalos pecsétjének lenyomatát,
i) az igazolvány hatályosságának dátumát.
(3) Szervezet esetén az igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány számát,
b) a szervezet nevét, cégnevét,
c) a szervezet azonosítására alkalmas bírósági végzés, cégbejegyzés, alapító okirat számát,
d) a szervezet székhelyét és bejegyzett telephelyét,
e) a minősítés alapjául szolgáló foglalkozási ágat,
f ) a „Népi Iparművésznek” való elismerés tényét,
g) az 5. § (2) bekezdése szerinti természetes személy nevét, a szervezetben betöltött pozícióját (tulajdonos, tag,
alkalmazott), a (2) bekezdés szerinti igazolványának számát és hatályosságának idejét,
h) a minősítés megszerzésének dátumát,
i) a Hagyományok Háza főigazgatójának aláírását és a Hagyományok Háza hivatalos pecsétjének lenyomatát,
j) az igazolvány hatályosságának idejét.
7. § Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a 2. §-ban foglalt feladatokra vonatkozó részletes szabályokat,
b) a „Népi Iparművész” minősítő cím adományozásának részletes feltételeit és a  minősítés alapjául szolgáló
foglalkozási ágakat,
c) a 6. § szerinti hatósági igazolvány kiállításával és meghosszabbításával kapcsolatos eljárás rendjét, valamint
d) a népi iparművészeti alkotások minősítésével kapcsolatos eljárás rendjét.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § A népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatokról szóló 31/2011. (III. 17.) Korm. rendelet alapján kiállított „Népi
Iparművész” minősítő címről szóló hatósági igazolvány a benne foglalt időtartamig hatályos.
10. § Hatályát veszti a népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatokról szóló 31/2011. (III. 17.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1219/2016. (IV. 29.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2016. előirányzatáról történő átcsoportosításról, valamint a többletkapacitás-befogadások teljesítményének finanszírozására meghatározott összeg megemeléséről.
A Kormány
a) a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12. § (1) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyítómegelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére
2000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának javára az 1. melléklet szerint, valamint
b) a  Kvtv. 12.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében 2000,0 millió forinttal megemeli a  többletkapacitásbefogadások teljesítményének finanszírozására a Kvtv. 15. § (2) bekezdésében meghatározott összeget.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök