text:
2019. I. törvény a Magyarország Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Moldovai Köztársaság Kormánya
között a  katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A  MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT A  KATASZTRÓFÁK
ESETÉN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL
Magyarország Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
– attól az óhajtól vezérelve, hogy hozzájáruljanak a két állam között fennálló baráti kapcsolatok erősítéséhez és
mélyítéséhez;
– meggyőződve arról, hogy a  természeti és az  ember által előidézett katasztrófák megelőzése, valamint
a katasztrófák esetén történő kölcsönös segítségnyújtás céljából történő együttműködés mindkét Szerződő
Fél érdekében áll
– felismerve, hogy a  katasztrófák súlyos veszélyeket jelentenek a  Szerződő Felek és a  környező országok
számára
az alábbiakban állapodnak meg: 1. cikk
Az Egyezmény célja
(1) A jelen Egyezmény értelmében a  Szerződő Felek hatályos belső jogszabályaikkal összhangban együttműködnek
a természeti és ember által előidézett katasztrófák megelőzésében, következményei enyhítésében és a katasztrófák
esetén történő kölcsönös segítségnyújtásban.
(2) Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott Szerződő Felek közötti együttműködés az alábbiakra terjed ki:
a) katasztrófák megelőzése és kezelése érdekében történő kölcsönös segítségnyújtás, a  segítséget kérő
Szerződő Fél részére technikai felszerelések rendelkezésre bocsátása;
b) információcsere katasztrófát előidézhető veszélyforrásokról és azok következményeiről, különös tekintettel
azokra az esetekre, amelyek hatással lehetnek a segítséget nyújtó Szerződő Fél államának területére;
c) a Szerződő Felek megkeresésére a katasztrófák okainak vizsgálata és következményeinek értékelése;
d) közös gyakorlatok szervezése és végrehajtása;
e) tapasztalatcsere a katasztrófák előrejelzése, megelőzése, értékelése terén, valamint a tudományos, technikai
és gyakorlati tapasztalatok megosztása a Szerződő Felek lehetőségeihez mérten;
f ) konferenciák, tanulmányutak, tudományos programok és szakmai tanfolyamok szervezése, együttműködés
a Szerződő Felek illetékes hatóságaival és érdekelt intézményeivel.
A törvényt az Országgyűlés a 2019. február 18-i ülésnapján fogadta el.
2. cikk
Fogalom-meghatározások
A jelen Egyezmény alkalmazásában a fogalmak meghatározása a következő:
a) „Katasztrófa”: Egy meghatározott területen vagy létesítményben bekövetkező természeti erő vagy – a háború
kivételével – emberi tevékenység következtében létrejött esemény, beleértve a súlyos baleseteket is, amely
az  emberek életét és/vagy egészségét, az  anyagi javakat vagy a  környezetet súlyosan veszélyezteti vagy
károsítja, s amely következményeinek mérsékelése és felszámolása rendkívüli intézkedéseket igényel.
b) „Segítséget kérő Fél”: Azon Szerződő Fél, amely megkereséssel fordul a  másik Szerződő Félhez
segítségnyújtás érdekében.
c) „Segítséget nyújtó Fél”: Azon Szerződő Fél, amely eleget tesz a  másik Szerződő Fél segítségnyújtás iránti
megkeresésének.
d) „Segélycsapatok”: Szakértők vagy azok csoportjai, akiket a segítséget nyújtó Szerződő Fél segítségnyújtásra
kijelölt, és megfelelő szakmai felkészültséggel és felszereléssel rendelkeznek, ideértve a  kutató, mentő
kutyákat is.
e) „Felszerelés”: A  segítségnyújtáshoz szükséges és rendelkezésre bocsátott anyagok, műszaki és közlekedési
eszközök, a  segélycsapatok mentési felszerelése, valamint az  azok működtetéséhez szükséges anyagok,
illetve a segítségnyújtásban résztvevők személyes szükségletei kielégítését szolgáló anyagi javak.
f ) „Segélyszállítmányok”: Mindazon elsődleges fontosságú anyagi javak, amelyek a  katasztrófák
következményeinek csökkentésére szolgálnak, és amelyeket a katasztrófa sújtotta népesség számára történő
térítésmentes átadás céljából szállítanak.
g) „Segítségnyújtás”: A  katasztrófák megelőzéséhez, következményeinek mérsékléséhez és felszámolásához,
illetőleg a  mentéshez nyújtott segítség, segélycsapatok, felszerelések, segélyszállítmányok küldése,
szolgáltatások nyújtása, a szükséges információk átadása.
h) „Személyes adatok”: Bármely azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó információk.
A  jelen Egyezmény alkalmazásában ezek a  családi és utónév, születési idő, lakcím, foglalkozásra,
szakképzettségre, munkahelyre és szükség esetén az egészségi állapotra vonatkozó adatok.
i) „Tranzitállam”: Bármelyik Szerződő Fél állama, amelynek területén a  segélycsapatok, az  egyes szakértők,
valamint a  felszerelések és a  segítségnyújtáshoz használt tárgyak harmadik ország számára történő
segítségnyújtás céljából áthaladnak.
3. cikk
Illetékes hatóságok (1) A Szerződő Felek meghatározzák a  jelen Egyezmény végrehajtására hatáskörrel rendelkező hatóságaikat. A  jelen
Egyezmény I.  cikkében meghatározott együttműködési területeken a  közvetlen kapcsolat tartására illetékes
hatóságok:
– a magyar Szerződő Fél részéről: a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság;
– a moldovai Szerződő Fél részéről: a Belügyminisztérium Polgári Védelmi és Vészhelyzeti Szolgálat.
(2) A jelen cikk első bekezdésében megjelölt illetékes hatóságok a  jelen Egyezmény rendelkezéseinek végrehajtása
érdekében közvetlen kapcsolatba léphetnek egymással.
(3) E célból a  Szerződő Felek az  illetékes hatóságok, a  kapcsolattartásra kijelölt szervezetek és személyek adataiban
bekövetkezett változásáról kölcsönösen tájékoztatják egymást.
4. cikk
Az együttműködés szereplői
A Szerződő Felek a  jelen Egyezmény céljainak megvalósítása érdekében segítik és ösztönzik a  kölcsönös
együttműködés minden formáját illetékes hatóságaik, kormányzati, önkormányzati és nem-kormányzati
szervezeteik között.
5. cikk
A segítségnyújtás kérése (1) A segítségnyújtás kizárólag a  3.  cikkben megjelölt, a  Szerződő Felek államainak hatályos nemzeti jogszabályai
szerinti illetékes hatóságok írásbeli megkeresése alapján történik.
(2) A segítséget kérő Szerződő Fél a segítséget nyújtó Szerződő Felet tájékoztatja a vészhelyzet jellegéről és mértékéről,
a bekövetkezett és várható következményekről, valamint a kért segítség jellegéről és formájáról.
(3) A segítséget nyújtó Szerződő Fél késedelem nélkül, de a  segítségnyújtási kérelem kézhez vételétől számított
legfeljebb 24 (huszonnégy) órán belül tájékoztatja a  segítséget kérő Szerződő Felet válaszáról és segítségnyújtási
lehetőségeiről.
6. cikk
A segítségnyújtás költségei (1) A  segítséget nyújtó Szerződő Fél viseli a  katasztrófa-elhárítással összefüggő valamennyi költséget, ideértve
a segélycsapatnak és felszerelésnek a segítséget kérő Szerződő Fél államának területére történő szállítása költségeit
is, kivéve, ha a Szerződő Felek abban állapodnak meg, hogy a költségeket a Szerződő Felek illetékes hatóságai által
aláírt bilaterális költségjelentés szerint közösen viselik.
(2) A jelen Cikk 1. bekezdése nem alkalmazandó, ha a segítségnyújtás költségeit részben vagy egészben a segítséget
kérő Szerződő Fél, donor országok, nemzetközi szervezetek vagy nem kormányzati szervezetek viselik.
(3) A katasztrófa-elhárítási műveletek során a segítséget nyújtó Szerződő Fél saját költségére biztosítja segélycsapatai
részére a logisztikai támogatást és a szükséges orvosi segítséget.
7. Cikk
A segítségséget kérő Szerződő Fél államhatárának segélycsapatok általi átlépése és a területén való
tartózkodásuk
(1) A hatékony és pontos működés érdekében a  segítségnyújtásra mozgósított segélycsapat tagjai egyszerűsített
eljárás keretében lépik át az  államhatárt. A  segélycsapat vezetője a  határátkelő helyen bemutatja
a  személyazonosságot igazoló érvényes úti okmányokat, a  segélycsapat tagjainak listáját, a  felszerelések és
a  katasztrófa-elhárításhoz szükséges erőforrások listáját, a  csapat tagjainak érvényes egészségbiztosítását,
a  segítséget nyújtó Szerződő Fél illetékes hatósága által kibocsátott azon dokumentumot, amely megerősíti
a  segélycsapat vezetőjére (vagy valamely egyéni szakértőre) ruházott jogköröket, valamint a  segítséget
kérő Szerződő Fél segítségnyújtás iránti írásbeli kérelmét, továbbá tranzit esetén a  harmadik ország írásbeli
segítségkérését.
(2) A segélycsapat tagjai a  nemzetközi határátkelő pontoknál soron kívül léphetik át a  határt. Légi jármű határ- és
vámellenőrzése a nemzetközi repülőtereken vagy más, előre megjelölt leszálló helyeken történik.
(3) A segélycsapat részét képező kinológusok a segítséget kérő Szerződő Fél országának karantén-előírásai szerint lépik
át annak államhatárát és tartózkodnak a területén.
(4) A segélycsapat tagjai, akik a  segítséget kérő Szerződő Fél területén tartózkodnak, kötelesek betartani az  adott
országban érvényes jogi előírásokat. E  személyek munkaviszonyára és más kapcsolódó kérdésekre a  segítséget
nyújtó Szerződő Fél államának területén hatályos jogszabályok irányadók.
(5) A segélycsapat, a  felszerelések és a katasztrófa-elhárításhoz szükséges erőforrások szállítása közúton, vasúton, vízi
vagy légi úton történik.
(6) A járművekre a segítséget nyújtó Szerződő Fél államának területén alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően kell
biztosítást kötni.
(7) A jelen Cikk rendelkezései alkalmazandók az  általános képzésre is, amikor az  egyik Szerződő Fél segélycsapatai
belépnek a másik Szerződő Fél területére és ott tartózkodnak.
8. Cikk
A felszerelések és a segélyszállítmány be- és kivitele veszélyhelyzet esetén
(1) A veszélyhelyzet megszüntetésére irányuló segítségnyújtást szolgáló felszerelések és a  katasztrófa-elhárításhoz
szükséges erőforrások vám- és illetékmentesen kerülnek bevitelre a  segítséget kérő Szerződő Fél államának
területére és kivitelre annak területéről, a mindkét Szerződő Fél államának területén hatályos nemzeti jogszabályok
szerinti eljárás alapján.
(2) A felszerelések és a katasztrófa-elhárításhoz szükséges erőforrások vámkezelése egyszerűsített eljárás keretében és
a  Szerződő Felek illetékes hatóságai által kiadott, a  segélycsapat összetételéről tájékoztató értesítésekben foglalt
prioritási sorrend, valamint a behozott és kivitt felszerelések és katasztrófa-elhárításhoz szükséges erőforrások listája
alapján történik.
(3) A segélycsapat kizárólag a felszerelések és a katasztrófa-elhárításhoz szükséges erőforrások bevitelére jogosult.
 (4) A katasztrófa-elhárítási művelet befejezését követően a  bevitt felszereléseket ki kell vinni a  segítséget kérő Fél
államának területéről. (5) Az áldozatok sürgős orvosi ellátásának igénye esetén a  kábítószert és pszichotróp anyagokat tartalmazó
gyógyszerek meghatározott mennyiségben vihetők be a  segítséget kérő Szerződő Fél államának területére.
A  gyógyszerek nem adhatók át a  segítséget kérő Szerződő Fél részére, és azokat kizárólag képzett egészségügyi
személyzet használhatja fel a  segítséget nyújtó Szerződő Fél képviselőinek felügyelete alatt. Azon kábítószert és
pszichotróp anyagokat tartalmazó gyógyszereket, amelyeket nem használtak fel a  katasztrófa-elhárítási művelet
során, vissza kell szállítani a segítséget nyújtó Szerződő Fél államának területére.
(6) A kábítószert és pszichotróp anyagokat tartalmazó gyógyszerek be- és kivitelére a  Szerződő Felek államaiban
alkalmazandó jogi előírások alkalmazandók.
(7) Ugyanez vonatkozik a közös képzéshez szükséges felszerelések be- és kivitelére.
9. Cikk
Tranzit (1) Mindkét Szerződő Fél, egyeztetve a  megfelelő illetékes hatóságaival, elősegíti a  másik Szerződő Fél általi légi
járművel történő szállítást abban az esetben, ha az utóbbi harmadik országnak nyújt segítséget.
(2) A segélycsapat, a  felszerelések és a  katasztrófa-elhárításhoz szükséges erőforrások közúti szállítására a  jelen
Egyezmény 7. és 8. cikkében foglaltak alkalmazandók.
10. Cikk
Kártérítés (1) A Szerződő Fél a másik Szerződő Féllel szembeni valamennyi kártérítési követeléséről lemond az alábbi esetekben:
a) ha a  segítséget kérő Szerződő Fél valamely természetes vagy jogi személyét és annak vagyonát vagy
a  környezetet érő kárt a  jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggő feladatokat végző segélycsapat
valamely tagja okozta;
b) a segélycsapat valamely tagjának a  jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggő feladatok végzése közben
bekövetkező sérülése, egészségkárosodása vagy halála esetén.
(2) A segélycsapat valamely tagja által szándékosan okozott kárt a segítséget nyújtó Szerződő Fél köteles megtéríteni.
11. cikk
Információk bizalmas kezelése
A jelen Egyezmény alapján végzett tevékenység során szerzett információk harmadik félnek csak a Szerződő Felek
előzetes hozzájárulása alapján adhatók át, és csak akkor hozhatók nyilvánosságra, ha erről a Szerződő Felek illetékes
hatóságai előzetesen írásban hozzájárulásukat adták. A jelen Szerződés értelmében személyes adatok nem adhatók
át.
12. cikk
Viták rendezése
A jelen Egyezmény értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő esetleges vitákat a Szerződő Felek illetékes hatóságai
tárgyalások útján, szükség esetén, diplomáciai úton rendezik.
13. cikk
Az Egyezmény más nemzetközi Egyezményekhez való viszonya
(1) A jelen Egyezmény rendelkezései nem érintik a  Szerződő Felek egyéb két- vagy többoldalú nemzetközi
szerződésekben szereplő kötelezettségvállalásait.
(2) A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából,
vagy Magyarország és a Moldovai Köztársaság nemzetközi szervezetekben való tagságából fakadnak.
14. cikk
Hatálybalépés (1) A jelen Egyezmény azon utolsó értesítés kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek
kölcsönösen tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások befejeződéséről.
(2) A jelen Egyezmény határozatlan időre szól. Bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a jelen Egyezményt. Az Egyezmény
a  felmondásról szóló diplomáciai jegyzéknek a  másik Szerződő Fél általi kézhezvételét követő három (3) hónap
elteltével veszti hatályát.
(3) A Szerződő Felek a jelen Egyezményt közös megegyezéssel módosíthatják. A jelen Egyezmény módosításai a jelen
cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült New Yorkban, 2017. év szeptember hó 20. napján, két eredeti példányban, magyar, román és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2010. (VII. 30.) VM utasítása a Vidékfejlesztési Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
1. § A Vidékfejlesztési Minisztérium szervezetének, működésének és ügyrendjének ideiglenes szabályozása érdekében
a minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes szabályzatát ezen utasítás Mellékleteként adom ki.
2. § (1) Ezen utasítás Mellékletét képező a Vidékfejlesztési Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes
szabályzatát a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyta.
(2) A Vidékfejlesztési Minisztérium a szervezeti és működési szabályzatát a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter által meghatározottak szerint készíti el. 3. § Ez az utasítás 2010. augusztus 2-án lép hatályba és a hatálybalépését követő 30. napon hatályát veszti.
4. § Hatályát veszti a) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
7/2006. (MK 94.) FVM utasítás; b) a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2009. (VI. 26.) KvVM
utasítás; c) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központjának elsőfokú döntései ellen benyújtott fellebbezések
tekintetében a másodfokú döntések kiadmányozásának rendjéről szóló 10/2008. (FVÉ 2008/13.) FVM utasítás;
d) a Vidékfejlesztési Minisztérium ideiglenes szervezeti felügyeleti rendjéről szóló 2/B/2010. (VI. 7.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
170/2015. (IV. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kálóczi Norbertet
2015. április 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2010. (III. 5.) PM tájékoztatója az Intrum Justitia Követeléskezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésére kapott engedély meghosszabbításáról.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az Intrum
Justitia Követeléskezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságra (székhely: 1139 Budapest, Pap Károly u. 4–6.,
cégjegyzékszám: 01-10-044857, adószám: 12935181-2-41) vonatkozó, az általános szabályoktól eltérő illetékfizetési
módot meghatározó engedélyt 2011. január 31-ig meghosszabbítottam, melynek alapján a gazdálkodószervezet a
tevékenységi körébe tartozó bármely követelés megfizetése iránt kezdeményezett bírósági eljárás illetékét
illetékbélyeg helyett, továbbra is utólagos elszámolással az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatóságának
illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §) mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed. A gazdálkodószervezet az utólagos elszámolás körébe tartozó ügyekben mentesül az eljárás kezdeményezésekor a
bírósági eljárási illeték megfizetése alól és azt utólagos elszámolás alapján az engedély lejártát követő hónap
15. napjáig az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatóságának illetékbeszedési számlájára fizeti meg.
Ugyanakkor valamennyi ilyen eljárást kezdeményező iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a következő
szöveget tünteti fel: „A bírósági (nem peres és peres) eljárást terhelő ………… Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért
felelős miniszter 1286/2/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Budapest, 2010. február 18. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
135/2018. (XI. 9.) ME határozata a Nemzetközi Beruházási Bank és a Magyarország Kormánya közötti székhely-megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a pénzügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Nemzetközi Beruházási Bank és a  Magyarország Kormánya közötti székhely-megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  pénzügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  pénzügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1390/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján az olimpikonok hivatalos
állami köszöntéséhez 21,9 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 7. Nemzeti és kiemelt ünnepek, egyéb
rendezvények, események támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2012. (VII. 30.) HM rendelete a hivatásos és szerződéses katonák, valamint a közalkalmazottak étkezési utalvánnyal való ellátásáról.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 287. § (2) bekezdés
f) pont ff) alpontjában, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (5) bekezdés q) pontjában és
(7) bekezdés a) pont ab) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, a HM Tábori Lelkészi Szolgálat, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) állományába tartozó hivatásos és
szerződéses katonákra (a továbbiakban együtt: hivatásos katona), valamint közalkalmazottakra.
(2) E rendeletet kell alkalmazni a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. § (3) bekezdésében megjelölt más szervhez vezényelt hivatásos
katonára is, ha illetményét közvetlenül a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetése személyi kiadások
előirányzata terhére kapja, továbbá a Hjt. 48. § (1) bekezdés o) pontja alapján rendelkezési állományban lévőre.
2. § E rendelet alkalmazásában a) parancsnok: a Hjt. 2. § (3) bekezdésében meghatározott állományilletékes parancsnok, valamint a jogi személynek
minősülő honvédelmi szervezet munkáltatói jogkört gyakorló vezetője, b) személyi állomány: az 1. §-ban meghatározottak szerint foglalkoztatott személyek összessége,
c) pénzügyi és számviteli szerv: ca) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és
számviteli szervezeti elem, cb) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezet esetében
a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve, d) étkezési utalvány: kizárólagosan vagy elsődlegesen fogyasztásra kész élelmiszer vásárlására vagy melegkonyhás
vendéglátóhelyeken, munkahelyi étkezőben történő vásárlásra jogosító papíralapú vagy elektronikus utalvány.
3. § (1) A személyi állomány tagját abban a hónapban, amelyben a jogviszonya legalább egy naptári napon fennállt –
a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – étkezési utalvánnyal kell ellátni.
(2) Az étkezési utalvány személyenkénti havi összege 2012. évre 5000 Ft Erzsébet-utalvány, valamint további 5000 Ft
elektronikus étkezési utalvány. (3) Nem jogosult az (1)–(2) bekezdés szerinti étkezési utalványra az, aki
a) 30 napot meghaladóan illetmény nélküli szabadságon tartózkodik,
b) beosztásából fel van függesztve, előzetes letartóztatásban van, vagy jogellenesen van távol, a felfüggesztés,
az előzetes letartóztatás, illetve a jogellenes távollét időtartamára, valamint a Hjt. 48. § (1) bekezdés m) vagy
t) pontja szerinti rendelkezési állományban van, a rendelkezési állomány időtartamára,
c) a teljes hónapban felmentési idejét tölti, és mentesítve van a szolgálatteljesítés vagy munkavégzés alól,
d) a teljes hónapban tartós vagy ideiglenes külföldi szolgálatot teljesít vagy külföldi tanulmányokat folytat,
e) a teljes hónapban a külön jogszabályban meghatározott II. és III. számú élelmezési norma szerint térítésmentes
természetbeni ellátásra jogosult, f) szerződéses katona és külön jogszabály alapján napi egyszeri természetben, térítésmentesen biztosított ebéd
lehetőségét választotta vagy g) hivatásos állomány nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezett tagja, ha a teljes hónapban nem hívják
szolgálatba. (4) A tényleges – naptári napban számolt – jogosultsági idővel arányos értékű étkezési utalványra jogosult az,
a) aki csak a hónap egy részében tartozik a (3) bekezdés a)–e) vagy g) pontja alá,
b) aki a külön jogszabály szerint tett, módosított nyilatkozata alapján csak a hónap egy részében tartozik
a (3) bekezdés f) pontja alá vagy c) akinek jogviszonya a hónap közben keletkezik vagy szűnik meg.
(5) Az egy naptári napra eső utalvány értékét úgy kell megállapítani, hogy a (2) bekezdés szerinti összeget el kell osztani
harminccal. Papíralapú utalvány esetén a kapott összeget fel kell kerekíteni az összeget meghaladó legkisebb utalvány
összegéig. 4. § (1) Az étkezési utalványt a honvédelmi szervezet személyügyi szerve által készített jegyzék alapján előre, minden hónap
10. munkanapjáig kell átadni, illetve átutalni, kivéve a 3. § (4) bekezdése szerinti jogosultakat, akik esetében az étkezési
utalványt legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 10. munkanapjáig kell átadni. A jegyzék tartalmazza a jogosult
nevét, rendfokozatát, az étkezési utalvány címletenkénti darabszámát, sorszámát, összértékét, az átvevő aláírását,
valamint a jegyzéket készítő nevét és a jogosultságot igazoló parancsnok jóváhagyását.
(2) Amennyiben az étkezési utalványnak a jogosult részére történő átadását, illetve átutalását követően történik olyan
esemény, amely az arányosítást indokolná, a már átvett étkezési utalványt, illetve átutalt összeget visszakövetelni nem
lehet. (3) Az étkezési utalvány számadásköteles nyomtatvány. A jogosultak által aláírt jegyzéket a számadásköteles
nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt megőrizni.
(4) Az étkezési utalvány beszerzéséhez szükséges előirányzat tervezése, az utalványok megrendelése, tárolása,
nyilvántartása a pénzügyi és számviteli szerv feladata. 5. § (1) Az étkezési utalvány elektronikus utalvány formájában történő biztosítása esetén a 4. § (1) bekezdés második mondata
és (3) bekezdése nem alkalmazható. (2) Az elektronikus utalványkártya fő- és az ahhoz tartozó társkártya formájában biztosítható. Az elektronikus
utalványkártyát a jogosult részére történő átadásig számadásköteles kártyaként kell kezelni, a jogosult részére aláírás
ellenében kell átadni. Az átadásról készült dokumentumot a számadásköteles nyomtatványok nyilvántartásához kell
csatolni és azzal együtt kell megőrizni. (3) A főkártya jogosult részére első alkalommal történő biztosítása, valamint lejárat miatti cseréje ingyenes. A társkártya
első alkalommal történő biztosítása, lejárat miatti cseréje, valamint a főkártya és a társkártya elvesztése,
eltulajdonítása, megrongálódása vagy más okból szükséges cseréje esetén az új kártya igénylésével kapcsolatban
a szállító által kiszámlázott költség a jogosult részére felszámításra kerül.
(4) Az elektronikus utalvány átutalásához készített jegyzék tartalmazza a jogosult nevét, rendfokozatát, az elektronikus
utalványkártya azonosítására szolgáló adatokat, az étkezési utalvány értékét, valamint a jegyzéket készítő nevét és
a jogosultságot igazoló parancsnok jóváhagyását. (5) Az elektronikus utalványkártyával kapcsolatos gyakorlati feladatokkal, így különösen átvétel, beválthatóság,
felhasználható összeg ellenőrzése összefüggésben a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve ad ki
tájékoztatót. 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az étkezési utalvánnyal való ellátásról szóló 20/2009. (XII. 29.) HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
235/2018. (XII. 6.) Korm. rendelete az „ELI” Science Park Szeged projekt megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
helyszíneken az  „ELI” Science Park Szeged projekt megvalósításával (a  továbbiakban: Beruházások) összefüggő,
a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) az  1.  mellékletben a  Beruházások megvalósításának helyszíneként megjelölt ingatlanokból telekalakítási
eljárásban hozott, véglegessé vált döntés alapján kialakított ingatlanokat érintik.
2. § A 2.  melléklet szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – a  környezet védelmének
általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás és a  környezeti hatásvizsgálati eljárás
kivételével vagy, ha jogszabály rövidebb határidőt nem állapít meg – tizenöt nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1504/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153. §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett
126 927 000 forint összegű 2016. évi kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány 2017. június 30-át
követő, változatlan célú felhasználását.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
364/2011. (XII. 30.) Korm. rendelete a budapesti Istvánmező rehabilitációs programjával, kiemelten a Budapesti Olimpiai Központ integrált rekonstrukciójával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a budapesti Istvánmező
rehabilitációs programja, kiemelten a Budapesti Olimpiai Központ integrált rekonstrukciója keretében (2011–2020)
a Budapest XIV. ker. belterület 32826 helyrajzi számú területen megvalósuló beruházással összefüggő 1. mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti építési beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
hatóságként az 1. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatósági közreműködést rendel el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti építési beruházás lebonyolítója, hivatalos közbeszerzési tanácsadója és építési műszaki
ellenőre a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság kizárólagos joggal. 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 4. § 2012. január 1. napján lép hatályba.
4. § Az 1. melléklet táblázatának D:7., D:8. és D:9. mezőjében a „Fővárosi Tűzoltóparancsnokság” szövegrész helyébe
a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
395/2015. (XII. 12.) Korm. rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról és a felsőoktatási intézményben való foglalkoztatás egyes kérdéseiről.
A Kormány
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (2)  bekezdés a), b) és f )  pontjában, valamint (3)  bekezdés
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. §, a 3. § (1) és (3) bekezdése, a 6. §, valamint a 7. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. §
(1) bekezdés 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 11.  § és a  15.  § tekintetében a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67.  §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 12.  § tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 19.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 13. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – az  állami felsőoktatási intézményekben
foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára terjed ki.
(2) A rendelet hatálya a 2. §, a 6. §, valamint a 7. § tekintetében valamennyi felsőoktatási intézményre kiterjed.
[A Kjt. 20. § (3) bekezdéséhez] 2. § Nemzetbiztonsági ellenőrzéshez kötött munkakört kizárólag magyar állampolgársággal rendelkező személy tölthet be.
[A Kjt. 20/A. §-ához] 3. § (1) A  munkáltató a  munkakör betöltésére irányuló pályázattal kapcsolatos vélemény kialakításához – a  pályázatnak
a véleményező testület részére történő átadás napját követő első munkanaptól számítva – legalább harminc napot
köteles biztosítani.
(2) Nem kötelező pályázat kiírása az  1.  mellékletben foglalt táblázat szerinti egyéb munkakörök esetén, továbbá
a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a  továbbiakban: Kjt.) 2. számú melléklete szerint
meghatározott tanári munkakörök esetén.
(3) A  pályázatot a  rektor és a  kancellár esetében az  oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatalos
lapjában is meg kell hirdetni.
[A Kjt. 40. §-ához] 4. § (1) A  Kjt. 1. számú mellékletének 3.1–3.3.  pontja tekintetében a  felsőoktatási intézményben létesíthető oktatói – ide
nem értve a mesteroktatót – vagy kutatói munkakörökhöz kapcsolódó eltérő minősítési szempontok:
a) az oktatási, kutatási tevékenység ellátása
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
b) az  oktatáshoz kapcsolódó egyéb tevékenység (így különösen szakdolgozati témavezetés, tudományos
diákköri tevékenység, nemzetközi mobilitási programokban való részvétel és oktatás)
kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
c) publikációs tevékenység, művészeti alkotás, valamint egyéb, szellemi tulajdon védelme alá eső eredmények,
sporttevékenységgel, sportszervezéssel kapcsolatos eredmények
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
d) intézményi közéleti tevékenység
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
e) tudománynépszerűsítési feladatok, konferenciákon való részvétel terén nyújtott aktivitás
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
f ) pályázatokban való részvétel terén nyújtott aktivitás és az ehhez kapcsolódó forrásteremtő képesség
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
g) tehetséggondozás, felzárkóztató tevékenység terén nyújtott aktivitás
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
h) doktori képzésben való tevékenység, tudományszervezési feladatokban való részvétel
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
i) az oktatói munka hallgatók általi véleményezése az oktatási tevékenység színvonalának általános megítélése
kapcsán
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
j) az oktatói munka hallgatók általi véleményezése a hallgatók szakmai előmenetelét támogató tanári attitűd
kapcsán
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szempontot a  publikációs tevékenység tekintetében a  Magyar Tudományos
Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 3.  § (1)  bekezdés o)  pontjában meghatározott nemzeti tudományos
bibliográfiai adatbázisban szereplő adatok alapján, országosan egységes módszertan alapján, az  (1)  bekezdés i)
és j)  pontja szerinti szempontokat az  oktatói munka hallgatói véleményezésének a  felsőoktatási intézményben
meghatározott rendje alapján, az  (1) bekezdés b) és d)–h) pontja szerinti szempontokat a  felsőoktatási intézmény
foglalkoztatási követelményrendszerében meghatározott módon kell értékelni.
(3) A  Kjt. 1. számú mellékletének 4.  pontja tekintetében a  rektori megbízás vonatkozásában eltérő minősítési
szempontok:
a) a  felsőoktatási intézmény oktatási, kutatási tevékenysége (oktatás-kutatás fejlesztése, hallgatói
lemorzsolódás csökkentése, kutatás-fejlesztési és innovációs kompetenciák erősítése, kutatási eredmények
elérése)
kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
b) a  felsőoktatási intézmény alaptevékenységén túli belső szolgáltatásai (intézményfejlesztés, hallgatói
tehetséggondozás)
 kiemelkedőek – megfelelőek – kevéssé megfelelőek – nem megfelelőek;
c) a felsőoktatási intézmény társadalmi szerepvállalása
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
d) a felsőoktatási intézmény gazdálkodása (saját bevétel, kapacitáskihasználtság)
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
e) a  felsőoktatási intézmény humánerőforrás-politikája (nemzetközi szinten történő szerepvállalás, kiválóság
fejlesztés, oktatói-kutatói korösszetétel)
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
f ) a felsőoktatási intézmény egészségügyi feladatellátásának mutatói
 kiemelkedőek – megfelelőek – kevéssé megfelelőek – nem megfelelőek.
(4) A  Kjt. 1. számú mellékletének 4.  pontja tekintetében a  kancellári megbízás vonatkozásában eltérő minősítési
szempontok:
a) a  felsőoktatási intézmény oktatási, kutatási tevékenysége (hallgatói lemorzsolódás csökkentése, kutatás
fejlesztési és innovációs bevételek emelése, kutatási eredmények hasznosulása)
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
b) a  felsőoktatási intézmény alaptevékenységén túli belső szolgáltatásai (intézményfejlesztés, hallgatói
szolgáltatások fejlesztése)
 kiemelkedőek – megfelelőek – kevéssé megfelelőek – nem megfelelőek;
c) a felsőoktatási intézmény társadalmi szerepvállalása
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
d) a  felsőoktatási intézmény gazdálkodása (saját bevétel, működési kiadások, infrastruktúra-hasznosítás,
kapacitáskihasználtság)
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
e) a felsőoktatási intézmény humánerőforrás-politikája (nem oktatói-kutatói-tanári humánerőforrás-politika)
 kiemelkedő – megfelelő – kevéssé megfelelő – nem megfelelő;
f ) a felsőoktatási intézmény egészségügyi feladatellátásának mutatói
 kiemelkedőek – megfelelőek – kevéssé megfelelőek – nem megfelelőek.
(5) A  (3)  bekezdés f )  pontját, illetve a  (4)  bekezdés f )  pontját csak az  orvos- és egészségtudomány képzési területen
képzést folytató felsőoktatási intézmény vezetője tekintetében kell alkalmazni.
(6) A  foglalkoztatási követelményrendszerben meghatározott teljesítményre vonatkozó szempontok értékelésekor
a Kjt. 40. § (7) és (8) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(7) Minden olyan esetben, amikor jogszabály a  munka értékelése, a  foglalkoztatási követelményrendszerben
meghatározottak teljesítése tekintetében, illetve valamely jogkövetkezmény – ide értve a  munkaügyi jogvita
kezdeményezésének lehetőségét is – alkalmazásakor minősítést említ, azon az állami felsőoktatási intézményekben
foglalkoztatottaknál a teljesítményértékelést, illetve annak eredményét kell érteni.
[Az Nftv. 24. § (6) bekezdés e) pontjához és a Kjt. 70. § (2) bekezdéséhez]
5. § (1) A magasabb vezetői megbízással rendelkező közalkalmazott illetménypótlékának mértéke a pótlékalap minimum 300%-a.
 (2) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 37. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
vezető beosztású, valamint a szervezeti egység vezető megbízással rendelkező közalkalmazott illetménypótlékának
mértéke a  pótlékalap minimum 200%-a, míg a  szervezeti egység vezető helyettes megbízással rendelkező
közalkalmazott illetménypótlékának mértéke a pótlékalap minimum 150%-a.
[A Kjt. 79/C. §-ához] 6. § Felsőoktatási intézményben kutatói munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott esetében, ha a  felsőoktatási
intézmény foglalkoztatási követelményrendszere többletkövetelményt nem határoz meg
a) a tudományos segédmunkatárs munkakörben történő alkalmazás feltétele a doktori képzés megkezdése,
b) a tudományos munkatárs munkakörben történő alkalmazás feltétele a doktori fokozat megszerzése,
c) a tudományos főmunkatárs munkakörben történő alkalmazás feltétele, hogy az érintett rendelkezzék doktori
fokozattal, alkalmas legyen a  hallgatók, a  doktori képzésben résztvevők, a  tanársegédek, a  tudományos
segédmunkatársak tanulmányi, tudományos, művészeti munkájának vezetésére, valamint arra, hogy idegen
nyelven előadást tartson, továbbá rendelkezzék megfelelő, az  oktatásban, kutatásban szerzett szakmai
tapasztalattal,
d) a tudományos tanácsadó és a kutatóprofesszor munkakörben történő alkalmazás feltétele, hogy az érintett
rendelkezzék doktori fokozattal, továbbá az  adott tudomány- vagy művészeti terület olyan nemzetközileg
elismert képviselője legyen, aki kiemelkedő tudományos kutatói, illetve művészi munkásságot fejt ki.
Az oktatásban, kutatásban, kutatásszervezésben szerzett tapasztalatai alapján alkalmas a hallgatók, a doktori
képzésben részt vevők, a  tanársegédek, a  tudományos segédmunkatársak tanulmányi, tudományos, illetve
művészi munkájának vezetésére, kutatási projektek vezetésére, idegen nyelven publikál, szemináriumot,
előadást tart.
7. § Nem létesíthető foglalkoztatásra irányuló jogviszony olyan személlyel, aki egy éven belül a  Magyar Felsőoktatási
Akkreditációs Bizottság adott felsőoktatási intézményt érintő döntése meghozatalában részt vett.
8. § (1) A felsőoktatási intézményben az  1.  melléklet szerinti, az  oktatói, kutatói munkát segítő és egyéb munkakörök
létesíthetők. Ezen foglalkoztatottak fizetési osztályba sorolását az 1. melléklet határozza meg.
(2) A felsőoktatási intézmény a  szervezeti és működési szabályzatában az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl
meghatározhat további, az oktatói és kutatói munkát segítő és egyéb munkaköröket is.
(3) Ügyvivő-szakértő munkakörbe kell besorolni azt a felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel rendelkező, önálló
tevékenységet, szakértői munkát végző közalkalmazottat (különösen a  kancellárt, a  jogtanácsost, a  jogi előadót,
a  közgazdászt, a  felsőfokú végzettséggel rendelkező tanügy-igazgatási munkatársat), továbbá a  felsőoktatási
intézmény funkcionális egységének vezetőjét és helyettesét, aki nem vesz részt az oktatásban.
(4) Tanszéki mérnök munkakörbe kell besorolni azt a  felsőfokú végzettséggel és természettudományi vagy mérnöki
szakirányú szakképzettséggel rendelkező közalkalmazottat, aki az oktatást közvetlenül segítő tevékenységet folytat,
és részt vesz annak feltételei megteremtésében, fejlesztésében.
(5) Ügyintéző (gazdasági, műszaki, igazgatási) munkakörbe kell besorolni azt a  középiskolai végzettséget igénylő
szakképesítéssel vagy középfokú végzettséggel és felsőfokú szakképesítéssel vagy alapfokozattal rendelkező
közalkalmazottat, aki szakmai döntés-előkészítő tevékenységet végez.
(6) Ügyviteli munkakörbe kell besorolni azt az adminisztratív jellegű munkát ellátó közalkalmazottat, aki alapfokú vagy
középfokú végzettséggel és arra épülő szakirányú képesítéssel vagy alapfokozattal rendelkezik.
(7) Szakmai szolgáltató vagy műszaki szolgáltató munkakörbe kell besorolni azt a közalkalmazottat, aki alapfokú vagy
középfokú végzettséget igénylő szakképesítéssel vagy felsőfokú, felsőoktatási szakképesítéssel vagy alapfokozattal
és szakirányú szakképzettséggel rendelkezik, az  oktató-kutató laboratóriumokban közvetlenül segíti az  oktatókkutatók munkáját, a hallgatók gyakorlati képzését, továbbá önállóan végez kutatási részfeladatokat. E munkakörben
foglalkoztatott felsőfokú technikusi végzettséggel rendelkező közalkalmazott besorolását az „E” fizetési osztályban
előírt, felsőfokú végzettségi szintet nem tanúsító felsőfokú szakképesítésként kell figyelembe venni. A  technikus,
laboráns munkakörben a besorolás szempontjából felsőfokú szakképesítéssel egyenértékűnek kell tekinteni annak
a  közalkalmazottnak a  képesítését, aki ipari, mezőgazdasági vagy egyéb technikumokban szerzett oklevelet, és
legalább tíz évig szakképesítésének megfelelő területen dolgozott.
(8) Klinikai állatorvos munkakörbe kell besorolni azt a  közalkalmazottat, aki mesterfokozattal és állatorvos
szakképzettséggel rendelkezik, és a  felsőoktatási intézmény képzési feladatához kapcsolódóan állatorvosi
feladatokat lát el.
9. § (1) A  2016. január 1-jétől 2016. december 31-ig terjedő időszakra a  felsőoktatási intézményben oktatói, tanári,
tudományos kutatói munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott, ha a  fizetési fokozata alapján számított, illetve
a  munkáltató által megállapított magasabb összegű – illetménypótlék és kereset-, illetve illetménykiegészítés
nélkül számított – illetménye nem éri el a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott egyetemi tanári
munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye alapján a  Kjt. 2. számú melléklete alkalmazásával az  adott
munkakör fizetési fokozatára meghatározott garantált illetmény összegének 115%-át, a  (2)  bekezdés szerinti, havi
rendszerességgel fizetett, illetménytöbbletre jogosult.
(2) Az  illetménytöbblet havi összege a  garantált illetmény 115%-ának és a  közalkalmazott – illetménypótlék és
kereset-, illetve illetménykiegészítés nélkül számított – illetményének a különbözete, illetve annak az a része, amely
folyósítása esetén a közalkalmazott havi rendszeres járandósága az Nftv. 36. § (2) bekezdése szerinti mértéket nem
haladja meg. Az  illetménytöbblet havi összegét a  kerekítés általános szabályai szerint száz forintra kerekítve kell
megállapítani.
10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–9. §, a 11. §, a 14. §, valamint az 1. melléklet 2016. január 1-jén lép hatályba.
11. § A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró
hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló 33/2008.
(II. 21.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Etv. Harmadik részének hatálya alá tartozó hatósági eljárásokban a Kormány a külföldi bizonyítványok és oklevelek
elismeréséért felelős hatóságként)
„g) a  településrendezésért felelős miniszter és az  építésügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott
szakmák esetében az  építésügy területén, a  külön jogszabályban meghatározott, a  területi építész kamarák
hatáskörébe tartozó településtervezési, településrendezési szakértői, építészeti-műszaki tervezési, építésügyi
műszaki szakértői, építési műszaki ellenőri, felelős műszaki vezetői tevékenység, energetikai tanúsítói
tevékenységeknél első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát,”
12. § A felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 18/D.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A DKT
a) kidolgozza az alap- és mesterképzési szak tantervének azon a képzési és kimeneti követelményekhez illeszkedő
általános, képzési területre jellemző szakmai és minősítési, értékelési követelményeit, továbbá a  gyakorlati
képzésben részt vevő szervezettel, valamint a  szervezet részéről a  gyakorlati képzésben résztvevő szakemberrel
szemben támasztott szakmai és minősítési követelményeket, amelyek teljesítése esetén a  felsőoktatási intézmény
az  Nftv.-ben meghatározott képzési terület adott alapképzési szakán, illetve mesterképzési szakán folytatott
képzését az Oktatási Hivatal által nyilvántartott duális képzési formában is indíthatja,
b) a miniszter vagy az Oktatási Hivatal felkérésére
ba) egyedi szakértői véleményt ad, és
bb) az oktatáspolitikai döntéseket megalapozó elemzéseket készít, kutatást végez,
c) minősíti a duális képzés szakmai gyakorlóhelyét.”
13. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 87/2015. (V. 9.)
Korm. rendelet a következő 69. §-sal egészül ki:
„69.  § A  Nyugat-magyarországi Egyetem Öveges Kálmán Gyakorló Általános Iskola fenntartói jogát 2016. január
1-jével a Nyugat-magyarországi Egyetemtől a Széchenyi István Egyetem jogutódlással veszi át.”
14. § Hatályát veszti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról és
a felsőoktatási intézményekben történő foglalkoztatás egyes kérdéseiről szóló 53/2006. (III. 14.) Korm. rendelet.
15. § Nem lép hatályba az  oktatást szabályozó egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 345/2015. (XI. 19.)
Korm. rendelet 5. § 2. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2016. (XI. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2016. december 1. napjától 2016. december
31. napjáig terjedő időtartamra Sárfalvi Pétert a sportról szóló 2004. évi I. törvény utánpótlás-nevelés területét érintő
módosításából adódó feladatok koordinálásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva koordinálja a sportról szóló 2004. évi I. törvény
módosításáról szóló 2016. évi CXIX. törvény szerinti, utánpótlás-nevelést érintő feladatkör-változással összefüggő
feladatokat, ennek keretében felügyeli a Magyar Olimpiai Bizottság és az Emberi Erőforrások Minisztériuma közötti,
a  tehetséggondozó, élutánpótlás-nevelő programokkal, valamint a  sportiskolai programmal kapcsolatos szakmai
átadás-átvételt.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a sportért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
92/2016. (III. 22.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Sári Péternét 2016. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
233/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Nagy Zoltánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország brüsszeli
nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarországnak a Luxemburgi Nagyhercegségben való képviseletével.
Budapest, 2014. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
91/2003. (XII. 16.) GKM rendelete az országos közutak építésfelügyeleti ellenőrzési eljárásáról és az eljárással összefüggő szakmai vizsgálatról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 62. §-a
(2) bekezdésének f) pontjában, valamint (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az Étv.
46. §-ában foglaltakra — a belügyminiszterrel és a 9. §
tekintetében a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed a külön jogszabályban1 hatósági engedélyhez kötött országos közutak, valamint azok
műtárgyai és tartozékai építésével kapcsolatban
a) azok építtetőjére, építési műszaki ellenőrére, kivitelezőjére, felelős műszaki vezetőjére, építésvezetőjére,
b) az építési tevékenység során felhasznált építési célú
termékekre, anyagokra, szerkezetekre, berendezésekre,
építési módszerekre és eljárásokra, ezek használatára, illetőleg
c) a településrendezéssel és az építményekkel kapcsolatos országos szakmai követelményekben, a nemzeti szabványokban, műszaki szabályzatokban, ágazati műszaki előírásokban és Építőipari Műszaki Engedélyekben megfogalmazott követelmények teljesülésére.
Az építésfelügyeleti szervek és az ellenőrzés megszervezése 2. §
(1) Az építésfelügyeleti ellenőrzési tevékenységet
(a továbbiakban: ellenőrzés) a közlekedési hatóságok: a
Központi Közlekedési Felügyelet és a megyei (fővárosi)
közlekedési felügyeletek (e rendelet alkalmazásában
a továbbiakban: építésfelügyeleti hatóság) a külön jogszabályban meghatározott engedélyezési hatáskör2 szerint látják el.
(2) Az építésfelügyeleti ellenőrzési feladatok ellátásához szükséges szakmai vizsgálatok elvégzésében az Állami
Közúti Műszaki és Információs Közhasznú Társaság
(a továbbiakban: ÁKMI Kht.) és az általa megbízott
— akkreditált és ágazati minősítési jogosultsággal rendelkező — különleges felkészültséget igénylő vizsgálat elvégzésére alkalmas intézmények (a továbbiakban együtt: közreműködő szakintézmény) működnek közre.
(3) A vizsgálatok éves munkatervére az ÁKMI Kht. az
illetékes építésfelügyeleti hatósággal egyeztetett javaslatot
tesz, amelyet a Közlekedési Főfelügyelet hagy jóvá. A munkatervet és az előző évi építésfelügyeleti ellenőrzések megállapításait összefoglaló jelentést a Közlekedési Főfelügyelet minden év március 31-éig tájékoztatásul megküldi a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium részére.
1 Az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének
engedélyezéséről szóló 15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet.
2 Az egységes közlekedési hatósági szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet és az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló 15/2000.
(XI. 16.) KöViM rendelet.
A vizsgálat lefolytatása 3. § (1) A vizsgálatról a közreműködő szakintézmény a vizsgálatban az 1. § a) pontjában felsorolt érintetteket
(a továbbiakban: vizsgált) előzetesen értesíti, kivéve,
ha ez veszélyezteti a vizsgálat eredményét. Ebben az esetben a vizsgálatról annak megkezdésével egyidejűleg kell a
vizsgáltat tájékoztatni.
(2) A közreműködő szakintézmény vizsgálatot végző
megbízottjának vizsgálati jogosultságát és személyazonosságát a vizsgálat megkezdése előtt igazolnia kell.
(3) A vizsgált köteles a vizsgálathoz szükséges dokumentációt, adatot — ellenszolgáltatás nélkül — a vizsgálatot végző közreműködő szakintézmény rendelkezésére bocsátani.
4. § A vizsgálat során meg kell győződni arról, hogy
a) az építési tevékenység végzése megfelel-e a szakmai
előírásoknak,
b) az építmények, építési termékek állapota megfelel-e
a rájuk vonatkozó — az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot szolgáló — követelményeknek,
c) az építményekbe beépített építési célú termékek
(anyag, szerkezet, berendezés) rendelkeznek-e — a külön
jogszabályban előírt3 — megfelelőség-igazolással,
d) a megfelelőség-igazolásokat megalapozó vizsgálatokat végző szervezetek rendelkeznek-e a feladat elvégzésére
vonatkozó — a külön jogszabályban4 előírt — jogosultsággal,
e) a vizsgált rendelkezik-e az építési tevékenységre
vonatkozó — a külön jogszabályban előírt5 — jogosultsággal.
5. § (1) A vizsgálat megállapításairól a helyszínen jegyzőkönyvet kell felvenni, és annak egy példányát az építési
naplóhoz kell csatolni. Építési napló hiányában a jegyzőkönyv egy példányát a vizsgált rendelkezésére kell bocsátani. A megállapításokra a vizsgált 8 napon belül észrevételt tehet.
3 Az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőség igazolásának, valamint forgalomba hozatalának és felhasználásának részletes
szabályairól szóló 3/2003. (I. 25.) BM—GKM—KvVM együttes rendelet.
4 A műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító
szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet.
5 Az építőipari kivitelezési, valamint a felelős műszaki vezetői tevékenység gyakorlásának részletes szakmai szabályairól és az építési naplóról szóló 51/2000. (VIII. 9.) FVM—GM—KöViM együttes rendelet.
(2) A jegyzőkönyvnek — az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 17. §-ának (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően — tartalmaznia kell:
a) az építésfelügyeleti hatóság, a közreműködő szakintézmény, továbbá a közreműködő szakértők és a vizsgáló
szervek megnevezését,
b) a vizsgált megnevezését, valamint építéskivitelezési
jogosultságát, c) a kiviteli (megvalósulási) terv meglétét,
d) a vizsgálat indokát, célját és tárgyát,
e) a megállapítások és a feltárt hiányosságok leírását,
f) a meghallgatott személy, a közreműködő szakintéz
mény képviselői és a jegyzőkönyvvezető aláírását. Építésfelügyeleti intézkedések
6. § (1) A közreműködő szakintézmény által megküldött
vizsgálati jelentés és az ahhoz csatolt dokumentáció alapján az építésfelügyeleti hatóság a megállapított jogszabálysértés vagy szabálytalanság megszüntetése érdekében
a) az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és
vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető, valamint
b) az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének,
a beépített anyagok, szerkezetek, berendezések minőségében azonnali intézkedést igénylő állapot megállapítása
esetén, továbbá
c) ha a kivitelezési tevékenység végzése jogosultsággal
rendelkező felelős műszaki vezető részvétele nélkül történt, valamint
d) az Építőipari Műszaki Engedélyhez kötött, de ilyen
minősítéssel nem rendelkező, illetve a 4. § c) pontjának
nem megfelelő anyagok, szerkezetek, berendezések és termékek felhasználása vagy beépítése esetén
a szabálytalan állapot megszüntetését határozattal
elrendeli, illetőleg a szükséges intézkedések megtételét az
arra jogosult szervnél kezdeményezi. A határozat az
a)—b) pont esetén azonnal végrehajtható [Étv. 46. §-a
(4) bekezdésének a)—b) pontja].
(2) Az (1) bekezdés alapján szükségessé vált intézkedések esetén a külön jogszabályban6 meghatározott hatósági
eljárási díjat a vizsgált köteles megfizetni. Az építésfelügyeleti hatósági eljárás díját az illetékes közlekedési
hatóságnak a Magyar Államkincstárnál vezetett, külön
jogszabályban 7 meghatározott előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kell befizetni.
6 Az útügyi hatósági eljárások díjairól szóló 26/1997. (XII. 12.) KHVM
rendelet.
7 Az útügyi hatósági eljárások díjairól szóló 26/1997. (XII. 12.) KHVM
rendelet.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a közlekedési építmények építésfelügyeletéről szóló 2/1987. (II. 9.)
KM rendelet (a továbbiakban: R.) a következők szerint
módosul:
a) az R. 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,1. § A közlekedési építmények tekintetében
a) építésfelügyeleti szervek:
aa) a megyei (fővárosi) közlekedési felügyeletek,
a Központi Közlekedési Felügyelet (a továbbiakban:
KKF), ab) a Polgári Légiközlekedési Hatóság,
b) a vizsgálatok elvégzésére jogosult közreműködő
szakintézmény a Közlekedéstudományi Intézet Rt.’’ b) az R. a következő új 1/A. §-sal egészül ki:
,,1/A. § E rendelet hatálya az országos közutak kivételé
vel minden közlekedési építményre kiterjed.’’ c) az R. 2. §-a (1) bekezdésének bevezető része helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,2. § (1) Ellenőrzése során a KKF a helyi közutak és a
vasúti közlekedési építmények tekintetében, a Polgári
Légiközlekedési Hatóság a légiközlekedési építmények
tekintetében — a közlekedési építmények létesítésére
vonatkozó jogszabályok megtartásán túlmenően — vizsgálja …’’,
d) az R. 2. §-a (2) bekezdésének felvezető mondata
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A Közlekedéstudományi Intézet Rt. az általa végzett vizsgálat során a légi-, a vasúti- és a budapesti közúti
közlekedési építmények tekintetében vizsgálja:’’
e) az R. 5. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján tett intézkedésekkel szemben a Közlekedési Főfelügyelethez lehet fellebbezni.’’
8. § (1) A építésfelügyeleti hatóság ellenőrzés során hozott
határozata ellen benyújtott fellebbezést a Közlekedési Főfelügyelet bírálja el.
(2) Az építésfelügyeleti hatóságok eljárására az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § Az útügyi hatósági eljárások díjairól szóló 26/1997.
(XII. 12.) KHVM rendelet 1. számú melléklete a következő 44. ponttal egészül ki:
,,44. Országos közutak (ideértve azok műtárgyait és tartozékait is) építésfelügyeleti hatósági eljárása:
a) autópályák, autóutak 260 000 Ft
b) egyéb országos közutak 240 000 Ft’’
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter