text:
29/2014. (IX. 30.) AB határozata a minősített adatok védelméről szóló 2009. CLV. törvény 5. § (2) bekezdésével, 5. § (8) bekezdésével, valamint a 6. § (4) bekezdésével kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének utólagos vizsgálatára irányuló
indítvány tárgyában – Dr. Bragyova András, Dr. Kovács Péter, Dr. Lévay Miklós, Dr. Paczolay Péter és Dr. Stumpf István
alkotmánybírók párhuzamos indokolásával, továbbá Dr. Balsai István, Dr. Dienes-Oehm Egon, Dr. Juhász Imre,
Dr. Salamon László és Dr. Szívós Mária alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdéséből, az információszabadság jogából
eredő alkotmányos követelmény a minősített adatok védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 5. § (2) bekezdésének,
valamint 6. § (4) bekezdésének alkalmazása során, hogy a minősítő a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat
minősítése felőli döntés során a minősítéshez fűződő közérdek mellett a minősítendő adat nyilvánosságához fűződő
közérdeket is vegye figyelembe, és csak akkor döntsön az  adat minősítéséről, ha a  minősítéssel elérni kívánt cél
arányban áll a minősített adat nyilvánosságához fűződő érdekkel.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdéséből, az információszabadság jogából
eredő alkotmányos követelmény a  minősített adatok védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 6.  § (4)  bekezdése
vonatkozásában az, hogy a minősítő, ha a minősítés során eltér a minősítési javaslattól, az adat minősítéséről szóló
döntését köteles érdemben, részletesen indokolni, amelyből különösen ki kell tűnnie a  nyilvánosság korlátozását
kellő mértékben alátámasztó okoknak.
3. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdéséből, az információszabadság jogából
eredő alkotmányos követelmény a minősített adatok védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 5. § (8) bekezdésének
vonatkozásában az, hogy a  minősítésről szóló döntésben és a  minősítési jelölésen egyértelműen meg kell jelölni
a minősített adatot, valamint annak azonosíthatóságát a minősített adat kezelése során mindvégig biztosítani kell.
4. Az Alkotmánybíróság a minősített adatok védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 5. és 6. §-a Alaptörvény VI. cikk
(2) bekezdésével összefüggő alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. Az  alapvető jogok biztosa az  alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a  továbbiakban: Ajbt.) 2.  §
(3)  bekezdésében foglalt jogkörénél fogva 2012. április 20-án az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény
(a  továbbiakban: Abtv.) 24.  § (2)  bekezdése alapján indítványozta, hogy az  Alkotmánybíróság vizsgálja meg és
az  Abtv. 41.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében semmisítse meg a  minősített adatok védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény (a  továbbiakban: Mavtv.) 5. és 6.  §-át, mert azok aránytalanul korlátozzák az  Alaptörvény
VI. cikk (2) bekezdésében foglalt közérdekű adatok megismeréséhez való jogot.
[2] Az indokolásában előadta, hogy az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény (a  továbbiakban: Infotv.) 27. § (2) bekezdése a közérdekű adatokra vonatkozó tájékoztatási
kötelezettség alóli kivételként határozza meg, ha az  adat a  törvény alapján az  arra jogosult szerv által minősített,
illetve, ha az nemzetközi szerződésből eredő kötelezettség alapján minősített adat. Álláspontja szerint a közérdekű
adatok megismeréséhez való jog korlátozására már a közérdekű adat minősítésére vonatkozó eljárásban sor kerül,
mert a minősítés az az egyedi aktus, amellyel a minősítő dönt az adat nyilvánosságának korlátozásáról. A Mavtv.-nek
a minősítési feltételekre és a minősítési eljárásra vonatkozó rendelkezéseit azonban a következő okok miatt tartja
alaptörvény-ellenesnek.
[3] A minősítőnek az  adatok nyilvánosságáról a  minősítéshez fűződő közérdekre, valamint a  titoksértéssel
bekövetkezhető kárra tekintettel kell döntenie. A  szabályozás az  indítványozó álláspontja szerint egyoldalú, mert
a  minősítésről való döntés során az  adatok nyilvánosságához fűződő közérdeket, mint mérlegelési szempontot
nem írja elő a  törvény. Véleménye szerint szükség lenne arra, hogy a  minősítő az  adatok kezelése során
mindvégig mérlegelhesse úgy az  adat minősítésével védendő, mint az  adat nyilvánosságához fűződő közérdeket.
Ezzel kapcsolatban utalt az  ún. „közérdekűség teszt” intézményére, annak a  nemzetközi gyakorlatban való
meghonosodására, valamint az Európai Parlament és a Tanács ezzel kapcsolatos 1049/2001/EK rendeletére.
[4] Az alapvető jogok biztosa előadta továbbá, hogy a  Mavtv.-ben meghatározott eljárási rendben nincs előírva
a  minősítendő adat egyértelmű megjelölése, és az  adathoz való hozzáférés korlátozásának indokát sem
kell rögzíteni. A  Mavtv. 6.  § (3)  bekezdése alapján a  minősítési javaslat kötelező tartalmi elemeként nem kell
megjelölni a  minősítendő adat megnevezését vagy megjelölését. További problémát jelent, hogy a  minősítő
nincs kötve a  minősítési javaslatban foglaltakhoz, így eltérően ítélheti meg a  minősítés indokait, a  minősítési
szintet, az érvényességi időt, a minősítendő adatok körét és szükségességét. Az eltérést nem kötelező indokolnia.
A  minősítési eljárás eredményeként a  minősítési jelölést nem közvetlenül a  minősített adathoz kell kapcsolni,
hanem annak adathordozóján kell elhelyezni. A  minősítési jelölés alapján azonban nem lehet beazonosítani,
hogy az  adathordozón szereplő adatok közül melyik esik minősítés alá, ezért az  indítványozó álláspontja szerint
olyan közérdekű adatok is elzárhatók a nyilvánosság elől, amelyek esetében nem állnak fenn az alapjog-korlátozás
Alaptörvényben foglalt feltételei. A minősítés indokolásának hiányában pedig az alapjog-korlátozás szükségessége
és arányossága sem ítélhető meg.
[5] 2. Az  alapvető jogok biztosa kifejtette indítványában, hogy bár nincs lehetősége annak kezdeményezésére, hogy
az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet állapítson meg, de álláspontja szerint
semmi sem zárja ki, hogy erre a  testület figyelmét a  minősített adat megismerése és a  jogsértő, megalapozatlan
minősítéssel szembeni jogorvoslat tekintetében felhívja.
[6] Aggályosnak tartja, hogy a Mavtv. 2. § (2) bekezdése, valamint 13. § (1) bekezdése egyáltalán nem teszik lehetővé
a minősített közérdekű adat megismerését. A Mavtv. speciális rendelkezéseinek hiányában a minősített közérdekű
adatokra vonatkozó adatigénylés során az  Infotv. 27.  §, 28.  § és 29.  §-ának általános szabályait kell alkalmazni,
amelyek alapján a közérdekű adatigény nem teljesíthető. Az Infotv. 31. §-a szerinti bírósági jogorvoslati eljárás pedig
álláspontja szerint nem alkalmas arra, hogy a  minősítés jogszerűsége vagy megalapozottsága tárgyában döntés
szülessen. Az Infotv. 31. § (2) bekezdése értelmében a megtagadás jogszerűségét és megalapozottságát az adatot
kezelő szervnek kell bizonyítani. Az  Infotv. 27.  § (2)  bekezdése alapján azonban a  formai és eljárási szempontból
szabályszerű minősítés esetén a  közérdekű adatigény megtagadása nem vitatható, a  minősítés jogszerűsége és
megalapozottsága érdemi vizsgálatának hiányában pedig nem garantált a nyilvánosságkorlátozás feletti hatékony
bírói kontroll lehetősége. Kitért arra is, hogy a minősített adatot kezelő szerv nem feltétlenül azonos a minősítővel,
márpedig a minősítés indoka és szükségessége ügyében kizárólag a minősítő nyilatkozhat.
[7] Végül azt is kiemelte, hogy az  Infotv. 31.  §-a szerinti eljárásban az  Infotv. 31.  § (7)  bekezdése alapján még sikeres
kérelem esetén sincs lehetősége a  bíróságnak az  adat minősítésének helybenhagyásáról, módosításáról
vagy megszüntetéséről dönteni, amelynek hiányában az  adatközlésre kötelezett kezelő szerv nem hozhatja
nyilvánosságra az adatot. A minősítést érintő döntésre csak az Infotv. 62. § és 63. §-a szerinti, a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság által kezdeményezhető speciális eljárás keretében van lehetőség, amely
álláspontja szerint nem pótolja az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslati jogot.
II. [8] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„VI. cikk (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[9] 2. A Mavtv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„5. § (1) Minősítéssel védhető közérdek Magyarország
a) szuverenitása, területi integritása,
b) alkotmányos rendje,
c) honvédelmi, nemzetbiztonsági, bűnüldözési és bűnmegelőzési tevékenysége,
d) igazságszolgáltatási, központi pénzügyi, gazdasági tevékenysége,
e) külügyi vagy nemzetközi kapcsolatai,
f ) állami szerve illetéktelen külső befolyástól mentes, zavartalan működésének biztosítása.
(2) Az adat minősítéssel csak akkor védhető, ha
a) a keletkezett adat az (1) bekezdésben meghatározott minősítéssel védhető közérdekek körébe tartozik,
b) az adat nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése, módosítása vagy felhasználása, illetéktelen személy
részére hozzáférhetővé, valamint az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétele károsítja a minősítéssel védhető
közérdeket, és
c) az adat nyilvánosságát és arra feljogosított személyen kívüli megismerhetőségét meghatározott ideig korlátozni
szükséges.
(3) Az  adat minősítéssel csak valamennyi törvényi feltétel fennállása esetén és csak a  legszükségesebb ideig
védhető.
(4) Amennyiben az  adat nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése, módosítása vagy felhasználása,
illetéktelen személy részére hozzáférhetővé, valamint az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétele
a) rendkívül súlyosan károsítja a minősítéssel védhető közérdeket, akkor „Szigorúan titkos!”,
b) súlyosan károsítja a minősítéssel védhető közérdeket, akkor „Titkos!”,
c) károsítja a minősítéssel védhető közérdeket, akkor „Bizalmas!”,
d) hátrányosan érinti a minősítéssel védhető közérdeket, akkor „Korlátozott terjesztésű!”
minősítési szintű.
(5) A kármérték meghatározásához irányadó szempontokat az 1. számú melléklet tartalmazza.
(6) Az érvényességi idő:
a) „Szigorúan titkos!” és „Titkos!” minősítési szintű adat esetén legfeljebb 30 év,
b) „Bizalmas!” minősítési szintű adat esetén legfeljebb 20 év,
c) „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adat esetén legfeljebb 10 év
lehet.
(7) A „Titkos!” vagy annál magasabb minősítési szintű adat minősítésének érvényességi ideje új minősítési eljárás
lefolytatásával rendkívül indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb a  (6)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
időtartammal, illetve Magyarország – magánszemély jogos érdekével szorosan összefüggő – honvédelmi,
nemzetbiztonsági, bűnüldözési vagy igazságszolgáltatási érdekére tekintettel két alkalommal, legfeljebb
a  (6)  bekezdés a)  pontjában meghatározott időtartammal meghosszabbítható. A  „Bizalmas!” vagy „Korlátozott
terjesztésű!” minősítési szintű adat minősítésének érvényességi ideje új minősítési eljárás lefolytatásával rendkívül
indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 5 évvel, illetve Magyarország – magánszemély jogos érdekével
szorosan összefüggő – honvédelmi, nemzetbiztonsági, bűnüldözési vagy igazságszolgáltatási érdekére tekintettel
két alkalommal, legfeljebb a  (6)  bekezdés b)  pontjában meghatározott időtartammal meghosszabbítható. Az  új
minősítési eljárást az érvényességi idő lejárta előtt le kell folytatni. Az érvényességi idő elteltével az adat minősített
jellege megszűnik. A minősítés megszűnése után az adat újból nem minősíthető.
(8) A minősített adat kezelése során mindig egyértelműen felismerhetőnek kell lennie az adat minősített jellegének.
A  nemzeti minősített adat hordozóján vagy – ha arra nincs lehetőség – külön kísérőlapon fel kell tüntetni
a minősítési szintet, az érvényességi időt, a minősítő nevét és beosztását (a továbbiakban együtt: minősítési jelölés).
(9) Nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján készített nemzeti minősítést igénylő adat minősítése az
(1)–(8) bekezdésekben meghatározottak szerint történik. Ilyen adat külföldre történő továbbítása előtt a minősítési
szintet magyarul, valamint a nemzetközi szerződésben vagy megállapodásban meghatározott nyelven – az Európai
Unió intézményei és szervei tekintetében angolul vagy franciául – is fel kell tüntetni.
(10) Ha több minősített adat el nem különíthető módon, csak együttesen kezelhető, akkor azokat az  alkalmazott
legmagasabb minősítési szintnek megfelelően kell kezelni.”
„6.  § (1) A  minősítést az  köteles kezdeményezni, akinél az  állami vagy közfeladata ellátása során a  minősítési
feltételeknek megfelelő adat keletkezik.
(2) A minősítendő adat minősítéséhez a kezdeményező indokolással ellátott minősítési javaslatot készít.
(3) A  minősítési javaslatban fel kell tüntetni a  minősítéssel védhető valamely közérdekre történő hivatkozást,
a minősítési szintet és a minősítés érvényességi idejét. A minősítési javaslat indokolásának tartalmaznia kell azokat
a tényeket és körülményeket, amelyek a minősítést szükségessé teszik.
(4) A minősítési eljárás alatt álló, minősíthető adatot tartalmazó adathordozót a kezdeményező minősítés céljából
a  minősítési javaslattal együtt haladéktalanul felterjeszti a  minősítőhöz. A  minősítő a  felterjesztés kézhezvételét
követő 30 napon belül dönt az  adat minősítéséről. Ha a  minősítő a  határidő lejártáig az  adat minősítéséről nem
dönt, a nemzeti minősített adat nem jön létre.
(5) Ha az (1) bekezdésben meghatározott adat a minősítőnél keletkezik, döntését a (3) bekezdésben meghatározott
minősítési javaslat tartalmával megegyező módon köteles írásba foglalni és az adatot minősíteni.
(6) A  minősítési eljárás alatt álló adatot a  minősítő döntéséig a  kezdeményezett minősítési szintre vonatkozó
személyi, fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonsági szabályok szerint kell kezelni.
(7) A nemzeti minősített adat a minősítő által történő minősítéssel jön létre. A nemzeti minősített adat létrejöttéhez
a minősítési jelölés formai követelményeit is be kell tartani.
(8) A minősítő a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság megkeresésére írásban köteles részletesen
megindokolni az adat minősítését.”
[10] 3. Az Infotv. vonatkozó rendelkezései:
„27.  § (1) A  közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem ismerhető meg, ha az  a  minősített adat védelméről
szóló törvény szerinti minősített adat.
(2) A  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez való jogot – az  adatfajták
meghatározásával – törvény
a) honvédelmi érdekből;
b) nemzetbiztonsági érdekből;
c) bűncselekmények üldözése vagy megelőzése érdekében;
d) környezet- vagy természetvédelmi érdekből;
e) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
f ) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra tekintettel;
g) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel;
h) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogra tekintettel
korlátozhatja.
(3) Közérdekből nyilvános adatként nem minősül üzleti titoknak a központi és a helyi önkormányzati költségvetés,
illetve az  európai uniós támogatás felhasználásával, költségvetést érintő juttatással, kedvezménnyel, az  állami
és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az  azzal való rendelkezéssel,
annak megterhelésével, az  ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat, valamint az  az
adat, amelynek megismerését vagy nyilvánosságra hozatalát külön törvény közérdekből elrendeli. A nyilvánosságra
hozatal azonban nem eredményezheti az olyan adatokhoz – így különösen a védett ismerethez – való hozzáférést,
amelyek megismerése az  üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, feltéve hogy
ez nem akadályozza meg a közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét.
(3a) Az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely
az  államháztartás alrendszerébe tartozó valamely személlyel pénzügyi vagy üzleti kapcsolatot létesít, köteles
e  jogviszonnyal összefüggő és a  (3)  bekezdés alapján közérdekből nyilvános adatra vonatkozóan – erre irányuló
igény esetén – bárki számára tájékoztatást adni. A  tájékoztatási kötelezettség a  közérdekből nyilvános adatok
nyilvánosságra hozatalával vagy a  korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozott adatot tartalmazó
nyilvános forrás megjelölésével is teljesíthető.
(3b) Ha a  (3a)  bekezdés alapján tájékoztatásra kötelezett a  tájékoztatást megtagadja, a  tájékoztatást igénylő
a tájékoztatásra kötelezett felett törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult szerv eljárását kezdeményezheti.
(4) A közérdekű adatok megismerése korlátozható uniós jogi aktus alapján az Európai Unió jelentős pénzügy- vagy
gazdaságpolitikai érdekére tekintettel, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adópolitikai érdeket is.
(5) A közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített
vagy rögzített, a  döntés megalapozását szolgáló adat a  keletkezésétől számított tíz évig nem nyilvános. Ezen
adatok megismerését – az  adat megismeréséhez és a  megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának
mérlegelésével – az azt kezelő szerv vezetője engedélyezheti.
(6) A  döntés megalapozását szolgáló adat megismerésére irányuló igény – az  (5)  bekezdésben meghatározott
időtartamon belül – a  döntés meghozatalát követően akkor utasítható el, ha az  adat megismerése a  közfeladatot
ellátó szerv törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes
ellátását, így különösen az  adatot keletkeztető álláspontjának a  döntések előkészítése során történő szabad
kifejtését veszélyeztetné.
(7) Jogszabály a  döntés megalapozását szolgáló egyes adatok megismerhetőségének korlátozására
az (5) bekezdésben meghatározottnál rövidebb időtartamot állapíthat meg.
(8) E  fejezet rendelkezései nem alkalmazhatók a  közhitelű nyilvántartásból történő – külön törvényben
szabályozott – adatszolgáltatásra.”
„28.  § (1) A  közérdekű adat megismerése iránt szóban, írásban vagy elektronikus úton bárki igényt nyújthat be.
A közérdekből nyilvános adatok megismerésére a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni.
(2) Ha törvény másként nem rendelkezik, az adatigénylő személyes adatai csak annyiban kezelhetők, amennyiben
az az igény teljesítéséhez és a másolatkészítésért megállapított költségtérítés megfizetéséhez szükséges. Az  igény
teljesítését, illetve a költségek megfizetését követően az igénylő személyes adatait haladéktalanul törölni kell.
(3) Ha az adatigénylés nem egyértelmű, az adatkezelő felhívja az igénylőt az igény pontosítására.”
„29.  § (1) A  közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az  adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv az  igény
tudomására jutását követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget.
(2) Ha az adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, az (1) bekezdésben meghatározott
határidő egy alkalommal 15 nappal meghosszabbítható. Erről az  igénylőt az  igény kézhezvételét követő 8 napon
belül tájékoztatni kell.
(3) Az  adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül
az  igénylő másolatot kaphat. Az  adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv a  másolat készítéséért – az  azzal
kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően – költségtérítést állapíthat meg, amelynek összegéről
az igénylőt az igény teljesítését megelőzően tájékoztatni kell.
(4) Ha az  a  dokumentum vagy dokumentumrész, amelyről az  igénylő másolatot igényelt, jelentős terjedelmű,
a másolat iránti igényt a költségtérítésnek az igénylő általi megfizetését követő 15 napon belül kell teljesíteni. Arról,
hogy a  másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész jelentős terjedelmű, továbbá a  költségtérítés
mértékéről, valamint az  adatigénylés teljesítésének a  másolatkészítést nem igénylő lehetőségeiről az  igénylőt
az igény kézhezvételét követő 8 napon belül tájékoztatni kell.
(5) A  költségtérítés mértékének megállapítása során figyelembe vehető költségelemeket és azok legmagasabb
mértékét, valamint a másolatként igényelt dokumentum jelentős terjedelmének megállapítása során alkalmazandó
szempontokat jogszabály határozza meg.”
„30. § (1) Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz,
a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni.
(2) Az  adatigénylésnek közérthető formában és – amennyiben ezt az  adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv
aránytalan nehézség nélkül teljesíteni képes – az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget
tenni. Ha a kért adatot korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozták, az igény teljesíthető az adatot
tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével is. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy
annak közérthető formában nem lehet eleget tenni.
(3) Az  igény teljesítésének megtagadásáról, annak indokaival, valamint az  igénylőt e  törvény alapján megillető
jogorvoslati lehetőségekről való tájékoztatással együtt, 8 napon belül írásban vagy – ha az  igényben elektronikus
levelezési címét közölte – elektronikus levélben értesíteni kell az  igénylőt. Az  elutasított kérelmekről, valamint
az elutasítások indokairól az adatkezelő nyilvántartást vezet, és az abban foglaltakról minden évben január 31-éig
tájékoztatja a Hatóságot.
(4) A közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítése nem tagadható meg azért, mert a nem magyar anyanyelvű
igénylő az igényét anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven fogalmazza meg.
(5) Ha a közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítésének megtagadása tekintetében törvény az adatkezelő
mérlegelését teszi lehetővé, a  megtagadás alapját szűken kell értelmezni, és a  közérdekű adat megismerésére
irányuló igény teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a megtagadás alapjául szolgáló közérdek
nagyobb súlyú a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítéséhez fűződő közérdeknél.
(6) A közfeladatot ellátó szervnek a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő
szabályzatot kell készítenie.
(7) A  közfeladatot ellátó szerv gazdálkodásának átfogó, számlaszintű, illetve tételes ellenőrzésére irányuló
adatmegismerésekre külön törvények rendelkezései irányadók. Ha erre való hivatkozással az  adatigénylés
elutasításra kerül, az adatigénylő az 52. § alapján a Hatóságnál bejelentéssel vizsgálatot kezdeményezhet.”
„31.  § (1) Az  igénylő a  közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a  teljesítésre nyitva álló,
vagy az  adatkezelő által a  29.  § (2)  bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén,
valamint – ha a  költségtérítést nem fizette meg – a  másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegének
felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat.
(2) A  megtagadás jogszerűségét és a  megtagadás indokait, illetve a  másolat készítéséért megállapított
költségtérítés összegének megalapozottságát az adatkezelőnek kell bizonyítania.
(3) A  pert az  igény elutasításának közlésétől, a  határidő eredménytelen elteltétől, illetve a  költségtérítés
megfizetésére vonatkozó határidő lejártától számított harminc napon belül kell megindítani az  igényt elutasító
közfeladatot ellátó szerv ellen. Ha az  igény elutasítása, nem teljesítése vagy a  másolat készítéséért megállapított
költségtérítés összege miatt az  igénylő a  Hatóság vizsgálatának kezdeményezése érdekében a  Hatóságnál
bejelentést tesz, a  pert a  bejelentés érdemi vizsgálatának elutasításáról, a  vizsgálat megszüntetéséről, az  55.  §
(1) bekezdés b) pontja szerinti lezárásáról szóló vagy az 58. § (3) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követő
harminc napon belül lehet megindítani. A perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak
van helye.
(4) A  perben fél lehet az  is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A  perbe a  Hatóság az  igénylő
pernyertessége érdekében beavatkozhat.
(5) Az  országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a  tövényszék hatáskörébe tartozik.
A  járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyekben a  törvényszék székhelyén lévő járásbíróság, Budapesten a  Pesti
Központi Kerületi Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg.
(6) A bíróság soron kívül jár el.
(7) Ha a  bíróság a  közérdekű adat igénylésére irányuló kérelemnek helyt ad, határozatában az  adatkezelőt
a  kért közérdekű adat közlésére kötelezi. A  bíróság a  másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegét
megváltoztathatja, vagy a  közfeladatot ellátó szervet a  költségtérítés összegének megállapítása tekintetében új
eljárásra kötelezheti.”
III. [11] A nemzeti minősített adatok védelmi rendszere jelenleg szervezetileg elkülönül a nemzetközi (NATO, illetve Európai
Unió) titokvédelmi rendszertől, azonban a  nemzeti minősített adatvédelmi rendszer kialakítása és működése
kapcsán is eleget kell tenni a nemzetközi követelményeknek, kötelezettségvállalásoknak (pl. egységes adatvédelmi
rendszer és hatósági felügyelet létrehozása). Az  Alkotmánybíróság eljárása során ezért áttekintette a  minősített
adatokra vonatkozó, az európai uniós jogi aktusoknak való megfelelést célzó hazai jogszabályi környezetet.
[12] 1. Az  Infotv. értelmében közérdekű adat az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban
meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy
közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a  személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon
vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes
jellegétől, így különösen a  hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak
eredményességére is kiterjedő értékelésére, a  birtokolt adatfajtákra és a  működést szabályozó jogszabályokra,
valamint a  gazdálkodásra, a  megkötött szerződésekre vonatkozó adat. Közérdekből nyilvános adat a  közérdekű
adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy
hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli.
[13] Az Infotv. 1. §-a kimondja, hogy „[e] törvény célja az adatok kezelésére vonatkozó alapvető szabályok meghatározása
annak érdekében, hogy […] a  közügyek átláthatósága a  közérdekű és a  közérdekből nyilvános adatok
megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő jog érvényesítésével megvalósuljon.” Ennek megfelelően az Infotv. 26. §
(1) bekezdése alapján a közérdekű és közérdekből nyilvános adatok tekintetében a nyilvánosság, ezen adatok bárki
által történő megismerhetősége a főszabály. Ehhez képest a nyilvánosság, a hozzáférhetőség korlátozása kivételnek
tekinthető.
[14] Ez összhangban van az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről
szóló 1049/2001/EK rendeletével (a  továbbiakban: Rendelet), amelynek elsődleges célja a  nyitottság elvének
érvényre juttatása. A  nyilvánosság elvének egyik aspektusa az  intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés
joga. A  főszabály az  intézmények dokumentumaihoz való lehető legszélesebb körű hozzáférés, amelyhez képest
kivételnek tekinthetők azok az esetek, amikor a hozzáférést meg lehet tagadni, és e kivételeket megszorítóan kell
értelmezni.
[15] Az Infotv. 27.  §-a alapvetően kétféle korlátozást szabályoz a  közérdekű és a  közérdekből nyilvános adatok
megismerhetőségére nézve. Vannak olyan adatok, amelyek tekintetében a  nyilvánosságot a  törvény – az  adatok
meghatározott minőségére, jellemzőjére tekintettel – kategorikusan kizárja, s vannak olyan adatok, amelyek
megismerhetőségének korlátozására a törvény csupán lehetőséget ad, az e felől való döntést a jogalkotó, valamint
az adatkezelő mérlegelésére bízza.
[16] A közérdekből nyilvános adatok megismerésére a  közérdekű adatok megismerésére vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. A  nyilvánosság elvének megfelelően a  közérdekű adatok megismerése iránt bárki igényt nyújthat
be [Infotv. 28.  § (1)  bekezdés], amelyet a  közfeladatot ellátó szerv köteles az  igény tudomására jutását követő
legrövidebb időn, legfeljebb azonban 15 napon belül teljesíteni [Infotv. 29.  § (1)  bekezdés]. Ha a  közérdekű
adatok megismerése iránti igény teljesítésének megtagadása tekintetében a  törvény az  adatkezelő mérlegelését
teszi lehetővé, a  megtagadás alapját szűken kell értelmezni. A  közérdekű adat megismerésére irányuló igény
teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a megtagadás alapjául szolgáló közérdek nagyobb súlyú
a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítéséhez fűződő közérdeknél [ún. „közérdek-teszt”, Infotv. 30. §
(5) bekezdés, valamint vö. 27. § (5) bekezdés].
[17] Ilyen „közérdek-tesztet” ír elő a  Rendelet is. Az  uniós intézmények birtokában lévő dokumentumokhoz történő
hozzáférhetőségéről való döntés során mérlegelni kell mind a  hozzáférés megtagadásához, mind a  közzétételhez
fűződő érdeket, és még a védendő érdekek fennállása esetén is hozzáférést kell biztosítani a dokumentumokhoz, ha
a közzétételhez nyomós közérdek fűződik.
[18] 2. A  minősített adatok megismerhetőségét az  Infotv. 27.  § (1)  bekezdése kategorikusan kizárja, amikor úgy
rendelkezik, hogy „[a] közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem ismerhető meg, ha az  a  minősített adat
védelméről szóló törvény szerinti minősített adat.” Az Infotv. tehát a nyilvánossághoz fűződő közérdek mérlegelését
a  minősített adat megismerése iránti igény esetében kizárja, hiszen ilyen igényt a  minősített közérdekű és
közérdekből nyilvános adatok megismerése iránt nem is lehet előterjeszteni. (Ez a  kategorikus tilalom nem
vonatkozik a  nemzeti minősítésű személyes adatokra, vö. Mavtv. 11.  §; valamint az  érintett is megismerheti a  rá
vonatkozó minősített adatot megismerési engedély és titoktartási nyilatkozat alapján, vö. Mavtv. 3. § 9–10. pont.)
[19] A Mavtv. a  minősített adatnak két fajtáját különböztetni meg: a  nemzeti minősített adatot [3.  § 1.  pont a)  pont],
és a külföldi minősített adatot [3. § 1. pont a) pont]. A minősítést az köteles kezdeményezni, akinél az állami vagy
közfeladata ellátása során a minősítési feltételeknek megfelelő adat keletkezik [Mavtv. 6. § (1) bekezdés]. A Mavtv.
alapelvi rendelkezései között a 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy a közérdekű adat nyilvánosságához fűződő jogot
minősítéssel korlátozni csak az e  törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén, a védelemhez szükséges
minősítési szinttel és a  feltétlenül szükséges ideig lehet (szükségesség és arányosság elve). A  hivatkozott alapelvi
rendelkezést a Mavtv. 5. és 6. §-ai részletezik.
[20] A Mavtv. 5. § (2) bekezdése alapján valamely adat az alábbi három feltétel fennállása esetén védhető minősítéssel.
Az  első feltétel, hogy a  keletkezett adat az  alábbi, minősítéssel védhető közérdekek [Mavtv. 5.  § (1)  bekezdés]
körébe tartozzon. Ilyen minősítéssel védhető közérdek Magyarország szuverenitása, területi integritása, alkotmány
rendje, honvédelmi, nemzetbiztonsági, bűnüldözési és bűnmegelőzései tevékenysége, igazságszolgáltatási,
központi pénzügyi, gazdasági tevékenysége, külügyi vagy nemzetközi kapcsolatai, állami szerve illetéktelen külső
befolyástól mentes, zavartalan működésének biztosítása. A második feltétel, hogy az adat nyilvánosságra hozatala,
jogosulatlan megszerzése, módosítása vagy felhasználása, illetéktelen személy részére hozzáférhetővé, valamint
az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétele károsítsa a minősítéssel védhető közérdeket. Végül, hogy az adat
nyilvánosságának, megismerhetőségének korlátozása szükséges legyen. E  három feltétel teljesülése esetén is
az  adat minősítéssel csak a  legszükségesebb ideig védhető [Mavtv. 5.  § (3)  bekezdés]. A  minősítés a  kárközpontú
minősítési rendszeren alapul, vagyis minél nagyobb veszéllyel fenyeget a  minősített adattal való visszaélés,
a  védendő érdekek sérelme, annál magasabb szintű biztonsági követelményeknek kell érvényesülniük a  védelem
során (pl. a lehetséges kármérték alapozza meg a minősítési szintet és ezáltal a minősítés érvényességi idejét).
[21] A minősítést kezdeményező a  minősítési javaslatában köteles feltüntetni a  minősítéssel védhető valamely
közérdekre történő hivatkozást, a  minősítési szintet és a  minősítés érvényességi idejét, valamint köteles előadni
azokat a  tényeket és körülményeket, amelyek a  minősítést szükségessé teszik [Mavtv. 6.  § (3)  bekezdés]. Az  adat
minősítéséről a  minősítő dönt. A  minősítő az  a  feladat- és hatáskörében minősítésre jogosult személy, aki
szerepel a Mavtv. 4. § (1) bekezdésében foglalt felsorolásban, valamint aki a Mavtv. 4. § (2)–(3) bekezdése alapján
átruházott hatáskörben járhat el. A nemzeti minősített adat a minősítő által történő minősítéssel jön létre [Mavtv.
6.  § (7)  bekezdés]. A  minősítő döntésének tartalmára nézve a  törvény mindössze arról rendelkezik, hogy ha
a  minősítendő adat a  minősítőnél keletkezik, akkor döntését a  minősítési javaslat tartalmával megegyező módon
köteles írásba foglalni és az  adatot minősíteni [Mavtv. 6.  § (5)  bekezdés]. A  Mavtv. 6.  § (8)  bekezdés kimondja
továbbá, hogy a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: NAIH) megkeresésére
a  minősítő írásban köteles részletesen megindokolni az  adat minősítését. Egyéb megkötést a  döntés tartalmára
nézve a  törvény nem ír elő. Az  így keletkezett minősített adat jellege a  kezelése során mindig egyértelműen
felismerhető kell, hogy legyen. A nemzeti minősített adat hordozóján vagy – ha arra nincs lehetőség – külön kísérő
lapon fel kell tüntetni a  minősítési szintet, az  érvényességi időt, a  minősítő nevét és beosztását (a továbbiakban:
minősítési jelölés) [Mavtv. 5. § (8) bekezdés].
[22] 3. Az Infotv. 31. §-a az olyan közérdekű és közérdekből nyilvános adatok esetében, amely megismerése iránt igény
terjeszthető elő, az  adatkezelőnek az  igényt elutasító döntése ellen jogorvoslati lehetőséget biztosít. A  bíróság
előtt folyó per során az  adatkezelőnek kell bizonyítania a  megtagadás jogszerűségét és a  megtagadás indokait.
A  kérelmező a  NAIH felé is élhet vizsgálat megindítását kezdeményező kérelemmel. Amennyiben a  kérelmező
a  NAIH vizsgálatának kezdeményezése érdekében bejelentést tett, a  bírósági eljárást a  NAIH elutasító, vagy
a vizsgálatot megszüntető, ill. lezáró döntése, továbbá a hatóság által tett intézkedések megtételéről való értesítése
után lehet megindítani. Ha a  bíróság a  közérdekű adat igénylésére irányuló kérelemnek helyt ad, határozatában
az adatkezelőt a kért közérdekű adat közlésére kötelezi.
[23] Ez a  jogorvoslat azonban a  minősített adatok esetében nem alkalmazható, hiszen a  közérdekű és közérdekből
nyilvános minősített adatok esetében az  Infotv. 27.  § (1)  bekezdése kizárja az  adatok megismerhetőségét, tehát
azok megismerése iránti igény sem terjeszthető elő (pontosabban annak érdemi vizsgálata nem folytatható le
az adatkezelő részéről, az elutasítás magából a törvény hivatkozott rendelkezéséből következik).
[24] A minősített dokumentumok nyilvánosságának az  uniós jog alapján is vannak korlátai. A  dokumentumokat
különleges bánásmódban kell részesíteni, azonban a  minősített dokumentumokhoz való hozzáférés
– e  minőségükre hivatkozással – nem lehet eleve kizárt. A  minősített dokumentumok kizárólag a  kibocsátó
hozzájárulásával adhatók ki, a hozzáférés megtagadását pedig indokolni kell azzal, hogy az indokolás nem sértheti
a védelemben részesített érdekeket.
[25] Az Európai Unió Bírósága (a  továbbiakban: Bíróság) a  minősített dokumentumokhoz való hozzáférést
megtagadó döntések vizsgálatával összefüggésben hangsúlyozta, hogy önmagában az  a  tény, hogy valamely
dokumentum minősített dokumentumnak minősül, nem elegendő indok a hozzáférés megtagadásához. Valamely
dokumentumhoz való hozzáférés megtagadásának alátámasztására főszabály szerint az  sem elegendő, hogy
az a Rendelet által védendő érdek körébe esik. Részletes magyarázatot kell adni arra, hogy a dokumentumhoz való
hozzáférés konkrétan és ténylegesen is sértené a  védendő érdeket [a C/280/11. P. számú Európai Unió Tanácsa
kontra Access Info Europe, Görög Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága ügyben,
2013. október 17. napján hozott ítélete 72. pontja; C-576/12. P. számú Ivan Jurašinović kontra Európai Unió Tanácsa
ügyben, 2013. november 28. napján hozott ítélete 46. pontja].
[26] 4. A  minősített közérdekű és közérdekből nyilvános adatot megismerni kívánó kérelmező kizárólag a  NAIH-hoz
fordulhat az  adat megismerése érdekében. A  NAIH-nál bejelentéssel bárki vizsgálatot kezdeményezhet arra
hivatkozással, hogy a  közérdekű adatok vagy a  közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez fűződő jogok
gyakorlásával kapcsolatban jogsérelem következett be, vagy annak közvetlen veszélye fennáll [Infotv. 52.  §
(1) bekezdés]. A NAIH vizsgálata nem minősül közigazgatási hatósági eljárásnak, arra a közigazgatási hatósági eljárás
általános szabályairól szóló törvényt nem kell alkalmazni [Infotv. 52. § (2) bekezdés]. A NAIH a bejelentést köteles
érdemben megvizsgálni [Infotv. 53.  § (1)  bekezdés], de nem köteles az  alapján eljárást indítani, elutasító döntése
ellen pedig nincs helye a közigazgatási hatósági eljárási rendelkezések által szabályozott jogorvoslatoknak. A NAIH
a  vizsgálat elutasításáról nem is hoz alakszerű határozatot, hanem csak értesíti arról a  kérelmezőt [Infotv. 53.  §
(6) bekezdés].
[27] Ha azonban a  bejelentésben foglaltak alapján vagy egyébként valószínűsíthető, hogy a  nemzeti minősített
adat minősítése jogellenes, a  NAIH titokfelügyeleti hatósági eljárást indíthat [Infotv. 62.  § (1)  bekezdés]. Az  erről
való döntés a  NAIH mérlegelési jogkörébe tartozik. A  titokfelügyeleti eljárásra már alkalmazni rendeli az  Infotv.
a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályait, az  Infotv.-ben foglalt eltérésekkel. Ilyen eltérés, hogy
a titokfelügyeleti hatósági eljárás kizárólag hivatalból indítható, és az akkor sem minősül kérelemre indult eljárásnak,
ha a  titokfelügyeleti eljárást a  NAIH bejelentésen alapuló vizsgálata előzte meg. Ez  utóbbi esetben a  bejelentőt
csupán értesíteni kell az eljárás megindításáról és befejezéséről. [Infotv. 62. § (2) és (3) bekezdés]. A titokfelügyeleti
hatósági eljárásban a NAIH-nak joga van felhívni a minősítőt arra, hogy változtassa meg a nemzeti minősített adat
minősítési szintjét, érvényességi idejét, ha a minősítésre vonatkozó jogszabályok megsértését állapítja meg [Infotv.
63.  § (1)  bekezdés]. A  NAIH határozata ellen kizárólag a  minősítőt illeti meg a  jog, hogy bírósági felülvizsgálatot
kezdeményezzen, ha azt megalapozatlannak tartja [Infotv. 63.  § (2)  bekezdés]. A  bíróság a  NAIH határozatát
helybenhagyja, megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a NAIH-ot új eljárásra kötelezi [Infotv.
63. § (4) bekezdés].
IV. [28] Az indítvány részben megalapozott.
 [29] Az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy a  Mavtv. 5. és 6.  §-ai aránytalanul korlátozzák-e az  Alaptörvény VI.  cikk
(2) bekezdésében foglalt közérdekű adatok megismeréséhez való jogot.
[30] 1. Az  Alkotmánybíróság áttekintette az  Alkotmányon alapuló, az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésébe foglalt
közérdekű adatok megismeréséhez való jogra vonatkozó alkotmánybírósági határozatokat és döntött a  bennük
foglalt elvi élű megállapítások alkalmazhatóságáról.
[31] 1.1. Az Alkotmánybíróság Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését
követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontjára tekintettel úgy foglalt állást, hogy „az újabb
ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban kidolgozott
érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának az  Alkotmánnyal
fennálló tartalmi egyezése, az  Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az  Alaptörvény értelmezési
szabályainak figyelembevétele és a konkrét ügy alapján a megállapítások alkalmazhatóságának nincs akadálya, és
szükségesnek mutatkozik azoknak a  meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése” {13/2013. (VI. 17.)
AB határozat, Indokolás [32]}.
[32] Az alább kifejtett okokra tekintettel az Alkotmánybíróság az Alkotmányon alapuló releváns gyakorlat egyes elemeit
az  Alaptörvény jelen ügyben érintett rendelkezéseinek értelmezése során is irányadónak tartja, azokat tartalmi
vagy szövegszerű megjelenítéssel hivatkozni, illetve idézni fogja. Jelen döntése során az Alkotmánybíróság különös
tekintettel volt a 21/2013. (VII. 19.) AB határozatban, valamint a 2/2014. (I. 21.) AB határozatban foglaltakra, amely
határozatokban az Alkotmánybíróság ugyancsak a közérdekű adatok megismeréséhez való jog kapcsán a korábbi
gyakorlat átvétele és alkalmazása mellett döntött, különösen a  32/1992. (V. 29.) AB határozat, a  34/1994. (VI. 24.)
AB határozat, a 12/2004. (IV. 7.) AB határozat, valamint a 32/2006. (VII. 13.) AB határozat vonatkozásában. {21/2013.
(VII. 19.) AB határozat, Indokolás [38]; 2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [12] és [16]}.
[33] 1.2. Ahogy az  Alkotmány 61.  § (1)  bekezdése, úgy az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése is alkotmányos
védelemben részesíti a közérdekű adatokhoz való hozzáférés jogát, a két rendelkezés közötti szövegszerű egyezés
kimutatható {21/2013. (VII. 19.) AB határozat [38]}. A  kontextuális egyezőség vizsgálata során megállapítható,
„[h]abár az  Alaptörvény a  magánszférát szélesebb körben védi, mint az  előző Alkotmány (nemcsak a  magánlakás
és a magántitok, hanem a magán- és családi élet, az otthon és a kapcsolattartás is védett), és a közérdekű adatok
nyilvánosságát illetően alkotmányi szinten rendelkezik egyes adatok megismerhetőségéről, az előző Alkotmánytól
eltérően, amelyben hasonló szabály nem volt, az  Alkotmánybíróság korábbi határozataiban lefektetett elvek
megfelelő alkalmazását egyik eltérés sem teszi önmagában lehetetlenné.” {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás
[12]}.
[34] Az Alaptörvény R)  cikk (3)  bekezdése alapján „Az Alaptörvény rendelkezéseit azok céljával, a  benne foglalt
Nemzeti hitvallással és történeti alkotmányunk vívmányaival összhangban kell értelmezni.” Az  Alkotmánybíróság
továbbra is fenntartja azon álláspontját, miszerint az  érintett alapjog értelmezése szempontjából a  hagyományos
értelemben vett – 1949 előtti – történeti alkotmány nem szolgáltat érdemi szempontokat, mivel a közérdekű adatok
megismeréséhez és terjesztéséhez való jogok hazánkban először az  1989. évi XXXI. törvény tette az  Alkotmány
részévé. {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [29]}.
[35] A Nemzeti hitvallás értelmében: „[v]alljuk, hogy népuralom csak ott van, ahol az állam szolgálja polgárait, ügyeiket
méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi”. Ennél fogva a  polgárait szolgáló demokratikus állam
működésének egészével, általánosságban a  közfeladatok ellátásával kapcsolatos alaptörvényi követelmény tehát
az  átláthatóság és a  közélet tisztasága, valamint a  közügyek méltányos, visszaélés és részrehajlás nélküli intézése.
A  véleménynyilvánításhoz való jog biztosítása mellett, illetve azon keresztül a  közérdekű adatok megismeréséhez
és terjesztéséhez való alapvető jog végeredményben e  fenti követelmény érvényre juttatására hivatott. {21/2013.
(VII. 19.) AB határozat, Indokolás [33]}.
[36] 1.3. Az  Alkotmánybíróság az  alapvető jog célját illetően figyelembe vette az  Alkotmányban azonos módon
biztosított alapjogra vonatkozó gyakorlatban kiforrott elvi élű megállapításokat és szempontokat.
[37] A közérdekű adatokhoz való hozzáférés és terjesztés jogát az  Alkotmány a  kezdetektől fogva
információszabadságként fogta fel. Ezen alapjog alanyi jogi tartalma alapján bárkinek joga van ahhoz, hogy
a  közérdekű adatokat megismerje és terjessze. A  közérdekű adatok esetében a  nyilvánosság a  főszabály,
a megismerhetőség korlátozása ehhez képest csak kivételként értelmezhető, és a korlátozást tartalmazó szabályokat
megszorítóan kell értelmezni.
[38] Az Alaptörvény I.  cikk (1)  bekezdése kimondja: „AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait
tiszteletben kell tartani. Védelmük az  állam elsőrendű kötelezettsége.” Az  Alkotmánybíróság továbbra is kitart
azon megállapítása mellett, miszerint az  állam kötelessége az  alapvető jogok tiszteletben tartása és védelme
esetén nem merül ki abban, hogy tartózkodik azok megsértésétől, hanem magában foglalja azt a kötelezettséget
is, hogy gondoskodni kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről [64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991,
297, 302.]. Az  információszabadság érvényesüléséhez szükséges, hogy az  arra köteles adatkezelő a  közérdekű
adatok megismerését – proaktív módon, illetve adatigénylés alapján – biztosítsa. Kötelezettek az  alapjog céljára
figyelemmel általában az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint egyéb közfeladatot ellátó szervek
és személyek. Figyelembe véve azonban azt, hogy az  Alaptörvény 39.  cikk (2)  bekezdése szerint a  nyilvánosság
előtti elszámolásra a „közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet” köteles, az  általuk kezelt közérdekű adatokhoz
való hozzáférést – különösen erre irányuló igény esetén – a  közfeladatot ellátó szerveken kívüli szervezetnek is
biztosítania kell {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [35]}.
[39] 1.4. Az  információszabadság jogát megillető védelmi szint meghatározása és a  korlátozás Alaptörvénnyel
való összeegyeztethetősége szempontjából szükséges röviden megvizsgálni, hogy az  érintett alapjog milyen
kapcsolatban áll az Alaptörvényben biztosított egyéb alapjogokkal és alkotmányos értékekkel.
[40] Az információszabadság a  kommunikációs alapjogok jogegyüttesébe tartozik, az  információk megszerzésének
szabadságát és állam általi elismerését, továbbá biztosítását jelenti. Az információhoz való szabad hozzáférhetőség,
az  információk szabad áramlása különösen a  közhatalom és az  állam szervei tevékenységének átláthatósága
körében alapvető jelentőségű. A  közérdekű adatok nyilvánossága, megismerhetősége gyakran előkérdése és
feltétele a  szabad véleménynyilvánításhoz való jog gyakorolhatóságának és azzal más vonatkozásban is szorosan
összefügg [vö. 34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 185.].
[41] Ugyanilyen koherens kapcsolat áll fenn az  információszabadság és a  tudományos megismerés, a  tudományos
kutatás és a  tanítás szabadsága között. Az  információk megszerezhetősége, megismerhetősége gyakran
kutatások, többnyire tudományos kutatások keretében történik meg, így az  Alaptörvény az  információszabadság
garantálásával közvetve már az ebbe beletartozó tudományos megismerés szabadságát is biztosítja és védelemben
részesíti [vö. 34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 182–183, 194–195.].
[42] Az információszabadság és hozzá szorosan kapcsolódó véleménynyilvánítás szabadsága az  egyéni önkifejezés
szabadságának előmozdítása mellett a  közügyek megvitatásának szabadságát is biztosítja. A  kellő informáltság,
a  tények ismerete a  szólásszabadság egyik feltétele. A  szabad véleménynyilvánítás joga pedig a  plurális,
demokratikus társadalom alapvető értékei közé tartozik. E  jognak kitüntetett szerepe van az  alapjogok között,
s „anyajoga” az  ún. kommunikációs alapjogoknak, amelyek együttesen teszik lehetővé az  egyén részvételét
a  társadalmi és politikai folyamatokban [50/2003. (XI. 5.) AB határozat, ABH 2003, 566, 576.]. A  nyilvánosság
a közhatalom demokratikus működésének próbája. A közérdekű adatokhoz való szabad hozzáférés teszi lehetővé
a  választott népképviseleti szervek, a  végrehajtó hatalom, a  közigazgatás jogszerűségének és hatékonyságának
ellenőrzését, serkenti azok demokratikus működését. A  közérdekű adatok megismerhetősége a  közhatalom,
a  közügyek intézésének áttetszőségét, mint alapvető demokratikus intézmény garantálását is jelenti. Egy
demokratikus társadalomban a  polgároknak joguk van arra, hogy az  életükre alapvetően kiható döntéseket,
az  azokat alátámasztó indokokat és a  döntéshozatalban résztvevők szakmai álláspontjait – akár késleltetetten
is – megismerjék. A  közügyek bonyolultsága miatt a  közhatalmi döntésalkotásra, az  ügyek intézésére gyakorolt
állampolgári ellenőrzés és befolyás csak akkor lehet hatékony, ha az  illetékes szervek felfedik a  szükséges
információkat [vö. 34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 185.; 50/2003. (XI. 5.) AB határozat, ABH 2003, 566,
576.; 32/2006. (VII. 13.) AB határozat, ABH 2006, 430, 438.].
[43] 1.5. Az  Alkotmánybíróság az  előbb kifejtettek alapján arra az  álláspontra jutott, hogy a  közérdekű adatok
megismeréséhez és terjesztéséhez való jog a  kommunikációs jogok jogegyüttesébe tartozik, s mint ilyen
szoros kapcsolatban áll az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésében garantált véleménynyilvánítás szabadságával,
a X. cikk (1) bekezdésébe foglalt tudományos kutatás, tanulás, valamint a tanítás szabadságával, továbbá a B) cikk
(1) bekezdése által védett demokrácia alkotmányos értékével. Az  információszabadság jogának az Alaptörvénnyel
összeegyeztethető korlátozhatósága felőli döntés során e megállapítást nem lehet figyelmen kívül hagyni.
[44] A közérdekű adatok esetében a  nyilvánosság a  főszabály, azaz bárki hozzáférhet, szabadon megismerheti és
terjesztheti a  közérdekű adatokat. Ehhez képest a  nyilvánosság korlátozása csak kivételként értelmezhető és
az  alapjog korlátozása meg kell, hogy feleljen az  Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdésében foglalt tesztnek, miszerint:
„Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető
jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges mértékben,
az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.”
[45] Ahogy arra az  Alkotmánybíróság a  fentiekben utalt, a  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való
jog a  kommunikációs alapjogok egyik nevesített joga, s mint ilyen szoros kapcsolatban áll a  véleménynyilvánítás
szabadságával. Ez  azt jelenti, hogy a  véleménynyilvánítás szabadságához hasonlóan kitüntetett alkotmányos
védelmet élvez, vagyis az  információszabadságot korlátozó törvényeket is megszorítóan kell értelmezni.
Ez  az  alapjog tehát legalább annyi alkotmányos védelmet élvez, mint az  „anyajog”, a  véleménynyilvánítás
szabadsága. {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [39]; 2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [43]}.
[46] A közérdekű adatokhoz való hozzáférés esetén a  polgárnak nem kell igazolnia az  információszerzéshez való
érdekeltségét, éppen ellenkezőleg a köz szolgálatára rendelt szervnek kell indokolni – a  törvényi okok fennállását
bizonyítva – az  igényelt információ esetleges megtagadását. A  nyilvánosság tehát korlátozható, a  korlátozás felől
pedig a közérdekű adat kibocsátója vagy birtokosa dönthet, azonban csak szigorú alkotmányos keretek között élhet
e jogával.
[47] A közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő jog korlátozása kapcsán az  Alkotmánybíróság utal az  Emberi
Jogok Európai Egyezménye (a  továbbiakban: Egyezmény) 10.  cikk 2.  pontjára. Ezen rendelkezés alapján
a közérdekű adatokhoz való hozzáférés csak a törvényben meghatározott, olyan alakszerűségeknek, feltételeknek,
korlátozásoknak vagy szankcióknak vethető alá, amelyek szükséges intézkedéseknek minősülnek egy demokratikus
társadalomban a  nemzetbiztonság, a  területi sértetlenség, a  közbiztonság, a  zavargás vagy bűnözés megelőzése,
a közegészség vagy az erkölcsök védelme, mások jó hírneve vagy jogai védelme, a bizalmas értesülés közlésének
megakadályozása, vagy a bíróságok tekintélyének és pártatlanságának fenntartása céljából.
[48] 1.6. A  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog korlátozását érintően a  korábbi gyakorlat
alapján levezethető, hogy az  olyan szabályok, amelyek diszkrecionális jogkört adnak az  adatkezelő szervnek
a  közérdekű adatokhoz való hozzáférés megtagadására, önmagukban alapjogsértők {21/2013. (VII. 19.)
AB határozat, Indokolás [41]}. Az ilyen alapjogi korlátozás nem elkerülhetetlen, és nem áll arányban a korlátozással
elérni kívánt céllal [vö. 32/1992. (V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182, 185.; 34/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 177, 186.]. A  közérdekű adatok nyilvánosságához és megismeréséhez való jog törvényi szabályozása
alapot kell, hogy adjon a  titokban tartáshoz és a  nyilvánosságra hozatalhoz fűződő érdekek konfliktusában
az  érdekmérlegelésre, meg kell gátolnia az  információáramlás indokolatlan akadályozását, el kell vonnia a  titkos
adattárolást a diszkrecionális döntések köréből [vö. 32/1992. (V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182, 185.].
[49] A korlátozás terjedelmét tekintve továbbá figyelemmel kell lenni arra, hogy az  információk visszatartása nem
vonatkozhat általában a  dokumentumokra, ezért nem fogadható el alkotmányosan az  olyan szabályozás, amely
az  iratokat nem tartalmuk szerint zárja el a  nyilvánosság elől [vö. 32/1992. (V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182,
184.]. „A közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog érvényesülése érdekében nem tekinthető
az  Alaptörvénnyel összhangban állónak az  olyan korlátozás, amely egy adatot vagy egy egész dokumentumot
végérvényesen elvon a  nyilvánosság elől, illetve amely egy dokumentumot annak tartalmától függetlenül, teljes
egészében nyilvánosságkorlátozás alá helyez.” {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [46]}. „Nem egyeztethető
össze az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésével továbbá akkor sem, nem tekinthető ugyanis feltétlenül szükségesnek
a  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog korlátozása, ha adott esetben a  nyilvánosságkorlátozás okára hivatkozva a  közérdekű adatok tágabb körének a  megismerését tiltják meg, mint amit az  adott
korlátozási indok szükségessé tenne. Ez állapítható meg különösen akkor, ha egy adott dokumentumban szereplő
összes közérdekű adat megismerését pusztán arra hivatkozással tagadják meg, hogy a  dokumentum egy része
nyilvánosság-korlátozás alá esik […].”{21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [60]}.
[50] Összegzésképpen megállapítható, hogy a közérdekű adatokhoz való hozzáférés jogának korlátozása meg kell, hogy
feleljen a formai követelményeknek, jelesül, hogy a nyilvánosság korlátozására kizárólag törvényben meghatározott
eljárás eredményeként kerüljön sor. Tartalmi követelménye, hogy a korlátozás szükséges és az elérni kívánt célhoz
képest arányos legyen.
[51] A közérdekű adatok nyilvánosságához való jog szükséges és arányos korlátozása akkor garantálható, ha
a  nyilvánosságkorlátozás indokoltságának tényleges tartalmi felülvizsgálata is biztosított. „Az Alaptörvény I.  cikk
(3) bekezdése és VI. cikk (2) bekezdése alapján – az Alkotmánybíróság hivatkozott gyakorlatát is figyelembe véve –
levonható […] az  a  következtetés, hogy amennyiben a  közérdekű adat megismerése megakadályozható egy
nyilvánosság-korlátozási okra való formális hivatkozással úgy, hogy a korlátozás tartalmi indokoltságának tényleges
fennállása kétségtelen módon nem bizonyított, akkor ez a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való
jog alaptalan, s így szükségtelen korlátozásának minősül.” {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [56]}.
[52] 2. Az  Alkotmánybíróság először az  alapvető jogok biztosa által benyújtott indítvány azon részét vizsgálta meg,
amely az ún. „közérdek teszt” hiányát kifogásolja a minősítési eljárás során. Az alapvető jogok biztosa indokolásában
kifejtette, hogy a  közérdekű adatok megismeréséhez való jog korlátozásának alkotmányos követelményeit
a  minősítési eljárásra is ki kell terjeszteni, mert a  minősítés az  az egyedi aktus, amellyel a  minősítő dönt az  adat
nyilvánosságának korlátozásáról. Álláspontja szerint a  minősítési eljárás – egyebek mellett – azért nem felel
meg az  alkotmányos követelményeknek, mert a  minősítőnek az  adatok minősítése során egyoldalúan, kizárólag
a minősítéshez fűződő közérdekre, valamint a titoksértéssel bekövetkezhető kárra kell tekintettel lennie, miközben
az  adat nyilvánosságához fűződő közérdeket a  mérlegelés során nem kell figyelembe vennie. Az  alapvető jogok
biztosa úgy érvelt, hogy a nyilvánossághoz fűződő közérdeket az adatok kezelése során mindvégig szem előtt kell
tartani, csak így biztosítható a szükséges és arányos jogkorlátozás alkotmányos követelménye.
[53] Mind az  uniós szabályozás, mind a  hazai alkotmányjogi gyakorlat alapján kimutatható, hogy szoros kapcsolat áll
fenn a  nyilvánosság elve, a  demokrácia és az  alapjogok védelme között. A  közérdekű adatok nyilvánosságának
célja, hogy biztosítsa az  állami működés átláthatóságát, a  polgárok által történő ellenőrizhetőségét. A  közérdekű
adatok nyilvánosságát nem lehet önkényesen, kellően súlyos és alkotmányosan elismerhető indokok nélkül
korlátozni, máskülönben a  közhatalmi tevékenység átláthatósága, ellenőrizhetősége sérülne, ami veszélyt
jelent a  demokratikus jogállamiságra. A  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok nyilvánossága ezért olyan
kiemelkedően fontos közérdek, amelyet az információszabadság alapjogának bármilyen korlátozása során mérlegre
kell tenni.
[54] A magyar jogban ismert a „közérdek-teszt” [l. Infotv. 27. § (5) bekezdése, 30. § (5) bekezdése]. A hazai szabályozás
akkor írja elő kifejezetten az adatok nyilvánosságához fűződő közérdek mérlegelését, ha a megismerhetőség felőli
döntés során az adatkezelőnek mérlegelési joga van.
[55] Az adatok minősítése abban az  esetben, ha a  minősített adat közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat,
a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő alkotmányos alapjog korlátozását jelenti. A Mavtv. 5. § (2) bekezdése
alapján az adat minősítéssel csak akkor védhető, ha – többek között – az adat nyilvánosságát és az arra feljogosított
személyen kívüli megismerhetőségét meghatározott ideig korlátozni szükséges. A Mavtv. 6. § (4) bekezdése pedig
kimondja, hogy a minősítő dönt az adat minősítéséről. A minősített adatok e minőségüknél fogva el vannak zárva
a nyilvánosság elől, megismerésük iránti igény előterjesztése során az adatkezelőnek vagy a minősítőnek az Infotv.
27. § (1) bekezdése alapján el kell utasítania az ilyen igényt, mérlegelésre nincs lehetősége.
[56] A jogalkotó által választott ezen megoldás azonban nem zárja ki, hogy a minősítési eljárás során mérlegre kerüljön
az  adatok nyilvánosságához fűződő közérdek. A  szabályozási megoldásból mindössze annyi következik, hogy
a „közérdek-tesztet” nem a  minősített adat megismerése iránti igény elbírálása során, hanem még a  minősítési
eljárás alatt kell elvégezni.
[57] A Mavtv. az  alapelvi rendelkezések között rögzíti a  szükségesség és arányosság elvét, amelynek értelmében
a  közérdekű adat nyilvánosságához fűződő jogot minősítéssel korlátozni csak az  e  törvényben meghatározott
feltételek fennállása esetén, a  védelemhez szükséges minősítési szinttel és a  feltétlenül szükséges ideig lehet.
Az  adatok minősítésével történő nyilvánosság korlátozás Magyarország érdekeinek védelmét és az  állam
nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítését szolgálja. A minősített adattá nyilvánítás esetében tehát komoly
érdekek indokolják a közérdekű adatok nyilvánosságának korlátozását.
[58] A hivatkozott rendelkezések, az Infotv. vagy a Mavtv. egyéb rendelkezései nem zárják ki egyértelműen a minősítési
eljárás során a  „közérdek-teszt” alkalmazását, ugyanakkor nem tartalmaznak olyan kifejezett rendelkezést sem,
amely megtiltaná az  adat minősítését akkor, ha annak hozzáférhetővé tételéhez, nyilvánosságához nagyobb
közérdek fűződik, mint a  minősítéshez fűződő érdekhez. A  Mavtv. a  szükségesség tekintetében megfelelően
szabályozza az  alapjogkorlátozást, azonban a  minősítés és az  az által okozott alapjogkorlátozás arányosságára
vonatkozóan nem tartalmaz egyértelmű rendelkezéseket.
[59] Az Abtv. 46.  § (3)  bekezdése szerint az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
határozattal megállapíthatja azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő, és az  Alaptörvény rendelkezéseit
érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeknek a  vizsgált, illetve a  bírósági eljárásban alkalmazandó
jogszabály alkalmazásának meg kell felelnie.
[60] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Mavtv. kifogásolt rendelkezése az Alaptörvénnyel ellentétes értelmezést
is megenged, mivel nem írja elő egyértelműen a  minősítéshez fűződő közérdek mellett a  minősítendő adat
nyilvánosságához fűződő közérdek figyelembevételét. A  minősítő kötelessége az, hogy a  minősítés felőli
döntés során kellő mértékben vegye figyelembe a  minősítéssel védendő érdek mellett a  minősítendő adat
nyilvánosságához fűződő közérdeket, és csak akkor minősítse az adatot, ha a minősítéssel elérni kívánt cél arányban
áll a minősítéssel okozott alapjogi sérelemmel, azaz ha a minősítéssel védendő érdek felülmúlja a nyilvánossághoz
fűződő közérdeket.
[61] Erre tekintettel az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdéséből,
az  információszabadság jogából eredő alkotmányos követelmény a  Mavtv. 5.  § (2)  bekezdésének, valamint 6.  §
(4) bekezdésének alkalmazása során, hogy a minősítő a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat minősítése felőli
döntés során a  minősítéshez fűződő közérdek mellett az  minősítendő adat nyilvánosságához fűződő közérdeket
is vegye figyelembe, és csak akkor döntsön az  adat minősítéséről, ha minősítéssel elérni kívánt cél arányban áll
a minősített adat nyilvánosságához fűződő érdekkel.
[62] 3. Ezt követően az  Alkotmánybíróság az  alapvető jogok biztosa által benyújtott beadvány azon részét vizsgálta,
amely a  minősítő döntésének indokolási kötelezettségét hiányolta. E  vonatkozásban az  alapvető jogok biztosa
előadta, hogy bár a  minősítés kezdeményezőjének indokolni kell javaslatát, de az  abban foglaltaktól a  minősítő
eltérhet. A  minősítő a  döntését már nem köteles indokolni. A  minősítés indokolásának hiányában a  közérdekű
adatok megismeréséhez való jog korlátozásának szükségessége, indokoltsága sem ítélhető meg, ezért a szabályozás
nem elégíti ki az Alaptörvényből fakadó követelményeket.
[63] Mind az  uniós szabályozásból, mind a  hazai alkotmányos gyakorlatból levonható az  a  következtetés, hogy
a  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságának korlátozását minden esetben érdemben, kellő
részletességgel kell indokolni. Az  indokolási kötelezettség egyenesen következik az  információszabadság
önkényes, kellő alkotmányos súlyú indokok nélküli korlátozásának tilalmából. A  hatályos szabályozásból,
ahogy az  Alkotmánybíróság határozataiból is, kötelezettségek hárulnak a  minősítőre, amiket a  minősítési
eljárás során köteles megtartani. Indokolási kötelezettség hiányában nem lenne ellenőrizhető, hogy a  minősítő
valóban a  jogszabályoknak megfelelően járt-e el, jogait rendeltetésszerűen gyakorolta-e, figyelembe vette-e
a  számára előírt mérlegelési szempontokat. A  minősítésről szóló döntés indokolásának hiánya – ami egyet jelent
az  ellenőrizhetőség hiányával – gyakorlatilag a  minősítő diszkrecionális jogkörébe utalja az  adat minősítése felőli
döntést. E  vonatkozásban az  Alkotmánybíróság határozottan állást foglalt, amikor kimondta, hogy az  olyan
szabályok, amelyek diszkrecionális jogkört adnak az  adatkezelő szervnek a  közérdekű adatokhoz való hozzáférés
megtagadására, önmagukban alapjogsértők {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [41]}.
[64] Az Alkotmánybíróság korábbi elvi élű megállapítását a  jelen ügyre vonatkoztatva tehát az  olyan szabályok,
amelyek diszkrecionális jogkört adnak a  minősítőnek a  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok minősítésére,
önmagukban alapjogsértők. A  minősítő ezért köteles döntését indokolni, amelynek alkalmasnak kell lennie arra,
hogy az  alapján megítélhető legyen a  nyilvánosságkorlátozás szükségessége és arányossága. Az  indokolás ezért
nem lehet pusztán formális, abból egyértelműen ki kell tűnnie, hogy milyen szempontokat mérlegelt a  minősítő
és milyen okok alapján jutott arra a  következtetésre, hogy az  adat minősítéséhez fűződő érdek felülmúlja
a nyilvánossághoz fűződő közérdeket {vö. 21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [56]}.
[65] A Mavtv. 5. és 6.  §-a nem zárja ki egyértelműen a  minősítő indokolási kötelezettségét, a  hatályos szabályozás
azonban e  tekintetben nem egyértelmű, és teret enged az  alapjogsértő gyakorlatnak. Az  Alkotmánybíróság
erre tekintettel az  Abtv. 46. (3)  bekezdésében foglalt jogkörénél fogva megállapítja, hogy az  Alaptörvény VI.  cikk
(2)  bekezdéséből, az  információszabadság jogából eredő alkotmányos követelmény a  Mavtv. 6.  § (4)  bekezdése
vonatkozásában az, hogy a minősítő, ha a minősítés során eltér a minősítési javaslattól, az adat minősítéséről szóló
döntését köteles érdemben, részletesen indokolni, amelyből különösen ki kell tűnnie a  nyilvánosság korlátozását
kellő mértékben alátámasztó okoknak.
[66] 4. Ezt követően az Alkotmánybíróság az alapvető jogok biztosa által benyújtott azon indítványrészt vizsgálta, amely
a  minősítéssel nem érintett adatok nyilvánosságának korlátozását kifogásolta. E  vonatkozásban az  indítványozó
kifejtette, hogy a  Mavtv.-ben előírt minősítési eljárási rendben nincs előírva a  minősítendő adat egyértelmű
megjelölése, a minősítési jelölés pedig nem a minősített adatot, hanem az azt tartalmazó adathordozó minősített
voltát teszi felismerhetővé. Mivel a  törvény nem írja elő a  minősített adatnak az  adathordozón található nem
minősített adatoktól való elkülöníthetőségét, bizonytalanná válik, hogy mire vonatkozik az  adatnyilvánosság
korlátozása, így olyan adatok is a korlátozás alá eshetnek, amelyek nem minősített adatok.
[67] Az uniós szabályozás, csak úgy, mint a  magyar jog és alkotmányossági gyakorlat a  közérdekű és közérdekből
nyilvános adatok vonatkozásában a  nyilvánosságot, azok bárki által történő megismerhetőségét teszi főszabállyá.
Ehhez képest a  nyilvánosságot korlátozó szabályok kivételnek tekinthetők, amelyeket – az  információszabadság
és a  véleménynyilvánítás szabadságának szoros kapcsolatára tekintettel – megszorítóan kell értelmezni.
Az  információszabadság bárminemű korlátozása pedig eleget kell, hogy tegyen az  Alaptörvény I.  cikk
(3) bekezdésében foglalt követelményeknek.
[68] Mindebből következik, hogy a  dokumentumokat tartalmuk alapján kell vizsgálni, és kizárólag azok az  adatok
vonhatók el a  nyilvánosság elől, amelyek tekintetében fennállnak a  minősítés feltételei. „Nem egyeztethető
össze az  Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdésével […], nem tekinthető ugyanis feltétlenül szükségesnek a  közérdekű
adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog korlátozása, ha adott esetben a  nyilvánosság-korlátozás okára
hivatkozva a  közérdekű adatok tágabb körének a  megismerését tiltják meg, mint amit az  adott korlátozási indok
szükségessé tenne. Ez állapítható meg különösen akkor, ha egy adott dokumentumban szereplő összes közérdekű
adat megismerését pusztán arra hivatkozással tagadják meg, hogy a  dokumentum egy része nyilvánosságkorlátozás alá esik […].” {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [60]}.
[69] Az olyan adatokat, amelyek tekintetében nem állnak fenn a  minősítés indokai, nem lehet minősítéssel elzárni
a  nyilvánosság elől, azok megismerhetőségét az  általános szabályok szerint biztosítani kell. Az  Alkotmánybíróság
álláspontja szerint az olyan szabályozás, amely lehetővé teszi olyan adatok nyilvánosságának korlátozását, amelyek
nem minősített adatok, pusztán azért, mert egy adathordozón szerepelnek olyan adatokkal, amelyek minősített
adatok, az  információszabadság szükségtelen és aránytalan korlátozását eredményezi, ezért nem egyeztethető
össze az Alaptörvénnyel.
[70] A Mavtv. érintett 5. és 6.  §-ainak rendelkezései nem tiltják kifejezetten a  minősített adatok pontos megjelölését.
Az  Infotv. 30.  § (1)  bekezdése szerint, ha a  közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az  igénylő által meg nem
ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni. A Mavtv. 5. §
(8)  bekezdése pedig kimondja, hogy a  minősített adat kezelése során mindig egyértelműen felismerhetőnek kell
lennie az adat minősített jellegének.
[71] Tekintettel azonban arra, hogy a  vonatkozó szabályok értelmezése Alaptörvénnyel ellentétes értelmezést is
megenged, az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 46.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörénél fogva megállapítja: a  Mavtv.
5. § (8) bekezdésének vonatkozásában az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény,
hogy a  minősítésről szóló döntésben és a  minősítési jelölésen egyértelműen meg kell jelölni a  minősített adatot,
annak azonosíthatóságát a minősített adat kezelése során mindvégig biztosítani kell. A nem minősített közérdekű és
közérdekből nyilvános adatok megismerhetőségére az általános szabályok vonatkoznak.
[72] 5. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint alkotmányos követelmény meghatározásával biztosítható, hogy a Mavtv.
5. és 6. §-ának alkalmazása alkotmányossá váljon.
[73] A minősítéshez fűződő közérdek mellett a  minősítendő adat nyilvánosságához fűződő közérdek
figyelembevételével a  minősítési eljárás nem tekinthető egyoldalúnak, amellyel biztosítható a  közérdekű
adatok megismeréséhez való jog érvényesülése a  minősítési eljárás során. Az  adat minősítéséről szóló döntés
meghozatala során a  minősítési javaslatot részletesen indokolni kell. Ha a  minősítő el kíván térni a  minősítési
javaslattól, akkor a minősítésről szóló eltérő döntés meghozatalakor az eltérést indokolnia kell, különös tekintettel
a nyilvánosság korlátozását alátámasztó indokokra. A minősítőnek a minősítésről szóló döntésben és a minősítési
jelölésen egyértelműen meg kell jelölnie a  minősített adatot, és annak azonosíthatóságát a  minősített adat
kezelése során végig biztosítania kell. A  minősítési javaslattól való eltérés indokolásával, valamint a  minősített
adatok megjelölésével egyértelműen meghatározható, hogy mire vonatkozik, és milyen okok indokolják
az  adatnyilvánosság korlátozását, amellyel garantálható a  közérdekű adatok megismeréséhez való jog arányos
korlátozása.
[74] Minderre figyelemmel az  Alkotmánybíróság a  Mavtv. 5. és 6.  §-át nem találta alaptörvény-ellenesnek, ezért
az indítványt elutasította.
[75] 6. A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
Budapest, 2014. szeptember 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1136/2018. (III. 26.) Korm. határozata a fővárosi kerületek belterületi szilárd burkolat nélküli útállománya szilárd burkolattal történő ellátásának állami támogatásáról.
A Kormány
 1. rögzíti, hogy a) egyetért a Budapest belterületén található 325,82 kilométernyi szilárd burkolat nélküli út szilárd burkolattal
történő ellátásával és a jogszabályi feltételként előírt csapadékvíz-elvezetés megvalósításával,
b) az a) alpont szerinti feladatot legkésőbb 2022. december 31-ig el kell végezni;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  belügyminiszter és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával
készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti feladat végrehajtása érdekében szükséges
intézkedésekről, azok ütemezéséről és a  megvalósításhoz biztosítandó központi költségvetési támogatásról,
valamint az egyéb pénzügyi forrásokról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
178/2014. (IV. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. fried Ilonát 2014. augusztus 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. április 18. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
357/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vihart Ágnest
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1726/2016. (XII. 10.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, valamint a fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  §-a és az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatot az 1. melléklet szerint megemeli;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 2 418 900 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a 2. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 honvédelmi miniszter
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
3. a Kvtv. 19. § (7) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1 057 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a 3. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
4. egyetért a  Budai Vigadó beruházás megvalósítása érdekében – a  Budai Vigadó felújítása érdekében szükséges
források biztosításáról szóló 1406/2015. (VI. 19.) Korm. határozatban foglaltakon felül – további 1 561,5 millió forint
többletforrás biztosításával;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  4.  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében
gondoskodjon a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai
feladatok támogatása alcím, 9. A Budai Vigadó felújításának támogatása jogcímcsoport javára 1 561,5 millió forint
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2016. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
Rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven, teljes terjedelemben bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 35/2015. (HK 11.) HM VGHÁT szakutasítás
2. pontjában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2178 (EDITION 2) COMPATIBILITY OF
MEDICAL TUBING AND CONNECTORS IN THE
FIELD – Amed-1.15 EDITON A Harctéren Használt
egészségügyi szakanyagok (tubusok, drainek katéterek,
transzfúziós és infúziós szerelékek, összekötők) kompatibilitása című NATO egységesítési egyezményt.
4. Ez a szakutasítás 2016. augusztus 1. napján lép hatályba.
Dr. Firicz László s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
4/2007. (II. 20.) ÖTM rendelete a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos egyszeri költségvetési támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 9. pontjában, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontja, valamint 6. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a
következőket rendelem el:
1. § A költségvetési törvény 5. számú mellékletének 9. pontjában foglalt előirányzat szolgál a helyi önkormányzatok
és a többcélú kistérségi társulások létszámcsökkentési
döntéseivel kapcsolatos költségvetési támogatás fedezetéül, valamint a prémiumévek programról és a különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerinti munkáltatói kifizetések forrásául. A helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban: pályázó) létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos költségvetési támogatás igénylését, döntési rendszerét, folyósítását és elszámolásának részletes feltételeit e
rendelet (a továbbiakban: Rendelet) határozza meg.
2. § (1) A központi támogatás a pályázót a feladatellátás racionálisabb megszervezéséből adódó – pályázó általi álláshely-megszüntetéssel együtt járó – létszámcsökkentési
döntéseihez kapcsolódó jogszabályi kötelezettségei teljesítéséhez illeti meg.
(2) Ahol e Rendelet a pályázó létszámadatait határozza
meg, ott
a) intézményi szintű létszámon a helyi önkormányzatok
esetében a létszámcsökkentéssel érintett intézmények, illetve az önkormányzat polgármesteri hivatalának létszámadatát, a többcélú kistérségi társulás esetében a társulás
létszámcsökkentéssel érintett intézményeinek, illetve
munkaszervezetének létszámadatát,
b) összesített létszámon a helyi önkormányzat valamennyi intézményének és polgármesteri hivatalának lét
számadatát, a többcélú kistérségi társulás esetében a társulás valamennyi intézményének és munkaszervezetének
létszámadatát
kell érteni.
3. § (1) Igénylést nyújthat be a pályázó, ha
a) a költségvetési szerveinél, ideértve az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár által finanszírozott feladatokat ellátó költségvetési szerveket is, főfoglalkozásban, határozatlan idejű közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban állók (a továbbiakban:
munkavállaló) – kivéve a közhasznú munkavégzés címén
foglalkoztatottak – jogviszonyának (a továbbiakban: munkaviszony) megszüntetéséről döntött,
b) 2006. szeptember 30-át követő – a 4. §-ban foglaltakra figyelemmel hozott – döntése következményeként fizetési kötelezettsége keletkezik,
c) a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről
szóló 2005. évi CLIII. törvény 5. számú mellékletének
10. pontja szerinti pályázat keretében e munkavállaló után
támogatásban nem részesült,
d) a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen foglalkoztatott – munkaviszonyban töltött ideje folyamatosságának megszakítása nélküli – foglalkoztatására az önkormányzat költségvetési szerveinél, a többcélú kistérségi társulások esetében a társulás szervezetén belül a meglévő
üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő álláshelyeken vagy a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti
változás, feladatátadás következtében a pályázó fenntartói
körén kívüli munkáltatónál nincs lehetőség.
(2) A létszámcsökkentéssel érintett munkavállalóra és a
létszámcsökkentéssel együtt járó álláshely-megszüntetésre a pályázó csak egy alkalommal nyújthatja be igénylését
az abban foglalt összeg erejéig.
4. § (1) Ha a létszámcsökkentéssel érintett munkavállaló
esetében a pályázó a létszámcsökkentési döntését követően a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII.
törvény (a továbbiakban: Mt.) 90. §-ának (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel csak későbbi időpontban tudja a
munkaviszonyt megszüntetni, akkor az Mt. 90. §-ának
(1) bekezdése szerinti idő elteltét követően nyújthatja be e
munkavállaló után a támogatási igényét.
(2) Ha a létszámcsökkentéssel érintett munkavállaló a
munkaviszony megszűnése vagy az azzal kapcsolatos járandósága tekintetében munkaügyi bírósághoz fordult jogorvoslatért, akkor a pályázó e munkavállaló utáni fizetési
kötelezettségének támogatására az igénylését akkor nyújt
hatja be, amikor a bíróság jogerősen megállapítja a munkáltató által hozott döntés jogszerűségét.
5. § (1) A pályázathoz mellékelni kell az alábbi dokumentumokat:
a) a pályázó létszámcsökkentéssel érintett költségvetési döntésének kivonatát, önkormányzat esetében rendelet,
többcélú kistérségi társulás esetében a társulási tanácsi határozat, amelyben a költségvetési létszámkeret a létszámcsökkentéssel érintett évre meghatározásra került,
b) az 1. mellékletben összesített, a pályázó által benyújtandó igényt tartalmazó táblázatot,
c) a pályázó azon döntését – amennyiben az a) pontban
előírt dokumentumok nem tartalmazzák –, amely a létszámcsökkentés előtti és az azt követően kialakult tényleges és intézményenként azonosítható álláshely-megszüntetéssel együtt járó létszámcsökkentés tételes kivonatát
tartalmazza, amelyben a racionalizálási döntést követő intézményi szintű és összesített létszámadat is szerepel,
d) a 2. mellékletben meghatározott táblázatot, amelyben a pályázó a létszámcsökkentési döntést megelőző, valamint az azt követően kialakuló, intézményi szintű létszámadatokat, valamint az összesített létszámot mutatja
ki; ha a pályázó a létszámcsökkentést követően akár intézményi szinten, akár összesítetten létszámnövekedést mutat
ki, akkor ennek szöveges indokolása szükséges,
e) a 3. mellékletet képező táblázatot, amely a pályázó
intézményenként, munkavállalónként feltüntetett adatait
tartalmazza,
f) a 4. mellékletet képező, az öregségi nyugdíj, az előrehozott öregségi nyugdíj, illetve a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra való jogosultság/részesülés igazolására
szolgáló adatokat tartalmazó táblázatot,
g) az 5. mellékletet képező, a korengedményes nyugdíjazás miatt megszüntetett munkavállalók munkaviszonyának megszűnésekor kötelezően kitöltendő táblázatot,
h) a foglalkoztatási jogviszony megszüntetésével kapcsolatos, az érintett munkavállaló által is aláírt, munkáltatói intézkedéseket igazoló dokumentumok másolati példányát (amely köztisztviselők – kivéve jegyző – esetén tartalmazza a tartalékállománnyal kapcsolatos rendelkezést
is),
i) emelt összegű végkielégítésre jogosult esetén – az
Mt. 95. §-ának (5) bekezdése, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 19. §-ának (2) bekezdése és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 37. §-ának (7) bekezdése alapján – a létszámcsökkentéssel érintett munkavállaló nyilatkozatát arra vonatkozólag, hogy korábban részesült-e emelt összegű
végkielégítésben,
j) a képviselő-testületi vagy társulási tanácsi határozatot arról, hogy a pályázó fenntartói körén belül – önkormányzat esetén, költségvetési szerveinél és polgármesteri
hivatalánál, többcélú kistérségi társulás esetén, intézményeinél és munkaszervezeténél – a meglévő üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő álláshelyeken vagy
a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti változás, feladatátadás következtében a pályázó fenntartói körén kívüli
munkáltatónál a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen
foglalkoztatottak munkaviszonyban töltött ideje folyamatosságának megszakítása nélküli foglalkoztatására nincs
lehetőség,
k) azoknál a munkavállalóknál, akiknél a pályázó a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény alapján köteles
felajánlani e lehetőség igénybevételét, a felajánlásról
szóló dokumentumot, valamint a munkavállaló nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a programban részt kíván-e
venni vagy sem,
l) költségvetési szerv, illetve intézmény jogutód nélküli megszűnése esetén a megszüntető okiratot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumokat a pályázat összes példányához eredetiben vagy hiteles
másolatban kell csatolni.
(3) Az a) és b), továbbá d) és e), valamint h), j) pontokban meghatározott dokumentumok pályázathoz való csatolása kötelező, ezek hiányában a pályázat nem kerül elbírálásra.
6. § (1) A pályázat keretében a – tényleges létszámcsökkentést megvalósító – munkaviszony megszüntetése miatt
jogszabályban előírt kötelező mérték szerint megállapított
és kifizetendő felmentési időre járó illetmény fele, valamint a végkielégítés jogszabály szerinti teljes összege támogatható.
(2) A pályázat szempontjából támogathatók a létszámcsökkentéssel érintett
a) öregségi nyugdíjban,
b) előrehozott öregségi nyugdíjban,
c) korengedményes nyugdíjban,
d) csökkentett összegű előrehozott öregségi nyug
díjban,
e) rokkantsági nyugdíjban,
f) baleseti rokkantsági nyugdíjban
részesülő munkavállalókra benyújtott igénylések. (3) Az öregségi nyugdíjban, a csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjban, a rokkantsági nyugdíjban,
valamint a baleseti rokkantsági nyugdíjban részesülők esetében a felmentési összeg fele támogatható.
(4) Az előrehozott öregségi nyugdíjra jogosultak esetében vizsgálandó, hogy az érintett – közszolgálati jogviszonyának utolsó napjáig – részesül-e a nyugellátásban, illetve annak megállapítását kérte-e az illetékes Nyugdíjbiztosító Igazgatóságtól. Amennyiben a munkavállaló csak jogosult, de nem részesül a nyugellátásban, úgy a pályázó által jogszabály szerint kifizetendő felmentési összeg fele,
valamint a végkielégítés teljes összege (az öregségi nyugdíj előtt öt évvel állók esetében az emelt összegű) kerül támogatásra. Ebben az esetben kötelezően kitöltendő az 5. §
(1) bekezdés f) pontjában meghatározott táblázat, továbbá
az emelt összegű végkielégítésre jogosultak esetében az
5. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározottak csatolása is
szükséges.
(5) Ha az érintett személy jogviszonya korengedményes
nyugdíjazás miatt szűnik meg, a nyugdíjazással kapcsolatos költségek megtéríthetők, ha azok összege nem haladja
meg a jogviszony felmentéssel történő megszűnése esetén
járó támogatás összegét. Amennyiben a korengedményes
nyugdíjazással együtt járó költségek meghaladják a felmentés esetén járó támogatás mértékét, akkor a korengedményes nyugdíjazás esetében is csak az az összeg illeti
meg a pályázót, amely a felmentés esetében járna. Ha a pályázat az illetékes Nyugdíjbiztosító Igazgatóságtól kapott
„fizetési értesítő” okmányon szereplő összeget támogatja,
ebben az esetben kötelezően kitöltendő az 5. § (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott dokumentum.
7. § (1) A pályázatok benyújtása három ütemben történik. A
pályázónak az I. ütemben 2007. április 15-éig, a II. ütemben 2007. július 15-éig, a III. ütemben 2007. október
1-jéig kell a pályázatát a Magyar Államkincstár illetékes
területi igazgatóságaihoz, illetve a Budapesti és Pest
Megyei Regionális Igazgatósághoz (a továbbiakban: Igazgatóság) két – egy eredeti és egy hiteles másolati – példányban megküldeni.
(2) A pályázatok esetleges hiányosságainak pótlására,
hibáinak javítására az Igazgatóság – az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. §-ának (3) bekezdése alapján e Rendelet alapulvételével – a rendelkezésére álló iratok, saját nyilvántartása,
illetve helyszíni vizsgálat alapján szabályszerűségi szempontból megvizsgálja a támogatási igényt és szükség esetén, jogszabályban meghatározott rövid határidő kitűzésével hiánypótlásra, módosításra hívja fel az önkormányzatot. Amennyiben a pályázó a felhívásnak nem tesz eleget,
vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖTM) és erről értesíti a pályázót.
(3) A hiánypótolt pályázatokat az Igazgatóság számítógépen rögzíti, és elektronikusan továbbítja a kijelölt Magyar Államkincstár Budapesti és Pest Megyei Regionális
Igazgatósága (a továbbiakban: kijelölt Igazgatóság) részére. Az elektronikus módon országosan feldolgozott adatokat a kijelölt Igazgatóság, a pályázók által benyújtott igények eredeti példányát az illetékes területi Igazgatóság
közvetlenül küldi meg az ÖTM részére.
8. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
pályázatok elbírálására Tárcaközi Bizottságot hoz létre,
amelybe az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
2 főt, a pénzügyminiszter, a szociális és munkaügyi miniszter, az oktatási és kulturális miniszter, az egészségügyi
miniszter, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatója 1-1 főt delegál. A Tárcaközi Bizottság a beérkező
pályázatokat a hatályos jogszabályok és az ügyrendjében
foglaltak alapján bírálja el.
(2) A pályázatokat a Tárcaközi Bizottság az I. ütemben
2007. június 15-éig, a II. ütemben 2007. szeptember
15-éig, a III. ütemben 2007. november 30-áig, a hatályos
jogszabályok, továbbá a pályázati feltételek alapján bírálja
el, és amennyiben az megfelel az e Rendelet szerinti feltételeknek, dönt a támogatásról.
(3) A Tárcaközi Bizottság döntését követően, a pályázók részére megítélt támogatások folyósítása az alábbiak
szerint történik:
a) a pályázónál a 2007. évben jelentkező, a jogszabály
által kötelezően kifizetendő felmentési és végkielégítési
kötelezettség támogatása, 2007. évben – a költségvetési
törvény 24. §-ának (2) bekezdése alapján – a Tárcaközi Bizottság döntését követő hónap nettó finanszírozása keretében;
b) a pályázónál a 2008. évben jelentkező jogszabály által kötelezően kifizetendő felmentési és végkielégítési kötelezettség támogatása 2008. évben – a 7. mellékletet képező, a 2008. évben esedékes kifizetést igazoló adatközlő
táblázat szerint – külön jogszabály alapján.
(4) A Tárcaközi Bizottság által a pályázók részére megítélt támogatás folyósítása – a költségvetési törvény
24. §-ának (2) bekezdése alapján – a Tárcaközi Bizottság
döntését követő hónap nettó finanszírozása keretében történik.
(5) Azoknál a pályázóknál, ahol a létszámcsökkentéssel
érintett köztisztviselők a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 20/A. §-ának (1) bekezdése alapján tartalékállományukat töltik a pályázat benyújtása időpontjában, a megítélt támogatás folyósítása csak igazolás
után teljesíthető. A tartalékállomány megszűnésének igazolását a pályázók a 6. mellékleten, az illetékes Igazgatóság útján küldik meg az ÖTM részére. Az ÖTM a (3) bekezdésben foglaltak szerint intézkedik a támogatás folyósításáról.
9. § (1) Amennyiben a pályázó a támogatásról szóló döntést
követő öt éven belül a megszüntetett álláshelyet annak ellenére visszaállítja, hogy azt – önkormányzati rendeleten
vagy társulási tanácsi határozaton kívüli – jogszabályváltozásból adódó, és az adott pályázó számára kötelezően ellátandó többletfeladatok nem teszik szükségessé, úgy ezen
álláshely megszüntetésére jóváhagyott támogatásról köteles haladéktalanul lemondani, és a támogatást a központi
költségvetés javára visszafizetni.
(2) A jogtalanul igénybe vett összeg után a pályázó az
Áht. 64/B. §-ának (2) bekezdése szerinti kamatot fizet a
jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakról a pályázó a támogatásról szóló döntést követő öt évig – az év végi elszámolás
keretében az ÖTM által készített adatlapon – évente beszámol az illetékes Igazgatóságnak. Az év végi elszámolás
szabályszerűségét az Igazgatóság az Áht. 64/D. §-a alapján felülvizsgálja.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napját követő 5. napon
lép hatályba, ezzel egyidejűleg a helyi önkormányzatok
létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos költségvetési
hozzájárulás igényléséről szóló 14/2006. (III. 14.) BM
rendelet hatályát veszti.
(2) E rendelet 8. § (1) és (3) bekezdésében a Magyar Államkincstár illetékes területi igazgatóság, illetve a Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatóság elnevezés
2007. április 1-jétől, Magyar Államkincstár illetékes regionális igazgatóság, illetve Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság elnevezésre módosul.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1242/2012. (VII. 17.) Korm. határozata az Ős-Dráva Programról.
1. A Kormány egyetért az Ős-Dráva Program elindításával, amelynek célja a Dráva térségének felszíni vízrendszerére
alapozva a komplex, a természeti, társadalmi és gazdasági szférát egyaránt érintő, hosszú távú fenntartható fejlődés
feltételeinek megteremtése hazánk egyik leghátrányosabb térségében, az Ormánságban.
2. A Kormány az Ős-Dráva Program finanszírozása érdekében
a) felhívja az érintett minisztereket, hogy rendeljék el a táji adottságokhoz igazodó vízrendezéssel és
tájhasználat-váltással kapcsolatos kivitelezéseinek tervezésére a Környezet és Energia Operatív Program
2011–2013. évekre szóló akcióterve „7.9.0. Stratégiai tervezés és projekt előkészítés a 2014–2020 tervezési
időszakra” című könnyített eljárásrendű Pályázati Felhívás megjelentetését 852 500 000 Ft értékben, amely
alkalmas a projektjavaslat előkészítésének támogatására, megvalósíthatósági tanulmány és mellékletei
készítésére; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal b) felhívja az érintett minisztereket, hogy a Dél-dunántúli Operatív Program „5.1.5 Környezeti veszélyelhárítás”
konstrukció keretében a Cún és Szaporca települések melletti holtág vízvisszatartásának megtervezése és
kivitelezése 600 millió Ft támogatási igényű projekt megvalósítása érdekében a kiemelt projektfelhívás
megjelenéséről gondoskodjanak; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. július 31. c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az Ős-Dráva ökoturisztikai látogatóközpont, tanösvény és a hozzá
kapcsolódó tematikus ökoturisztikai elemek létrehozása érdekében – gondoskodjon a cún-szaporcai holtág
területén kiemelt projekt nevesítéséről 1 090 810 400 Ft lekötésével a Dél-Dunántúli Regionális Operatív Program
2011–2013. évi akcióterve „2.2.1./E-12 Komplex turisztikai termékcsomag kialakítása” című konstrukcióban;
továbbá tegye lehetővé részletes projektdokumentáció mielőbbi benyújtását, megvalósíthatósági
tanulmányterv készítését meghatározva a megvalósítás pénzügyi és műszaki tartalmát, valamint ütemezését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos d) felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a térség mezőgazdaságának fejlesztése érdekében a Nemzeti
Vidékstratégia 2012–2020 Térségi komplex nemzeti programok keretén belül 8 millió forint forrást biztosítson az
előkészítő megvalósíthatósági tanulmány elkészítéséhez; Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. július 31.
e) felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy – összhangban a d) pont szerinti előkészítő megvalósíthatósági
tanulmányban feltárt fejlesztési megoldásokkal – biztosítsa a fejlesztéspolitikai irányok figyelembevételével azon
pályázati lehetőségeket, amely a Program céljaival összhangban vannak;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: a megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére 2012. december 31.,
a pályázati lehetőségek biztosítására folyamatos f) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az Ős-Dráva Program megvalósításhoz szükséges
feladatok ellátásáról, a különböző forrásokból származó megvalósítandó projektelemek előkészítéséről,
a pénzügyi források rendelkezésre állását követően a program megvalósításáról és ellenőrzéséről, továbbá
a Program megfelelő koordinációja érdekében a Széchenyi Programiroda Nkft. szervezetén belül hozza létre
az Ős-Dráva Programirodát; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
g) kiemelt kormányzati célként jelöli meg és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a táji adottságokhoz
igazodó vízrendezéssel és tájhasználat-váltással kapcsolatos fejlesztések támogatása kerüljön betervezésre
az Európai Unió 2014–2020-as tervezési és programozási időszakra vonatkozó releváns Operatív Programba;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos h) felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a turizmusfejlesztés
és vízkormányzás átalakítását célzó projektek tervezéséhez, illetve a gazdaságfejlesztési projektek
előkészítéséhez a központi költségvetésből visszapótlási kötelezettség terhe mellett 2012. évben összesen
200 millió Ft forrást biztosítsanak. Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök