text:
45/2017. (IX. 18.) FM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2017. finanszírozásának szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76.  § (2)  bekezdés 20.  pontjában, valamint
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1. és 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. állattartó: az  a  természetes személy vagy jogi személy, aki vagy amely az  állat ellátásáért és felügyeletéért
állandó vagy ideiglenes jelleggel felelős;
 2. baromfiállományból való hatósági mintavétel: zoonózist okozó egyes szalmonellák elleni gyérítési program
keretében a baromfiállomány környezetéből való hatóság általi mintavétel;
 3. számla: olyan számla vagy egyéb számviteli bizonylat, amely a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú
támogatási határozatban rögzített pénzügyi hozzájárulásra való jogosultságot megalapozó gazdasági
esemény számviteli elszámolását (nyilvántartását) alátámasztja;
4. tárgyfélév: az adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének naptári féléve;
 5. tárgyhónap: az adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének naptári hónapja;
 6. tárgyidőszak: az adott tárgyhónap, tárgynegyedév vagy tárgyfélév;
 7. tárgynegyedév: az adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének naptári negyedéve;
 8. végrehajtási időszak: a 2017. január 1-je és 2017. december 31-e közötti időszak;
 9. vizsgálat: kórokozó jelenlétének vagy hiányának, a  patológiás folyamatnak vagy egy adott kórokozóra való
hajlamnak laboratóriumi körülmények között történő, egy mintán való kimutatása, diagnosztizálása, illetve
értékelése;
10. zoonózis: állatról emberre vagy emberről állatra terjedő megbetegedés.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 2. § A 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási
határozatnak megfelelően az alábbi célterületeken vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás:
a) a  Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a  pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
b) a klasszikus sertéspestis,
c) az afrikai sertéspestis,
d) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
e) a  fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a  továbbiakban: TSE), a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma
(a továbbiakban: BSE) és a súrlókór,
f ) a veszettség,
g) a kéknyelv betegség
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves nemzeti
programok.
3. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 20. Európai uniós
fejlesztési programok alcím, 1. Uniós programok kiegészítő támogatása jogcímcsoport, 4. Egyes állatbetegségek
megelőzésének és felszámolásának támogatása jogcímen előirányzott összeg, valamint az  Európai Unió általános
költségvetésének terhére a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási határozat alapján a  2.  § szerinti
célterületek finanszírozására biztosított pénzösszeg.
4. § (1) Kizárólag az  adott tárgyidőszakban vagy azt megelőzően – de a  végrehajtási időszak alatt – elvégzett feladat
végrehajtásáról, illetve az  ahhoz kapcsolódó egyéb költségekről kiállított számlák vagy az  e  rendeletben
meghatározott egyéb bizonylat, illetve – a  9.  § (8)  bekezdésében meghatározott esetben – nyilatkozat alapján
vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás. A 11. §-ban meghatározott alcélterület tekintetében a 11. § (2) bekezdése
szerinti pénzügyi hozzájárulás kizárólag pénzügyileg is teljesített számla alapján folyósítható.
(2) A pénzügyi hozzájárulás kiszámításának alapja a számlán szereplő költségek általános forgalmi adót és egyéb adót
nem tartalmazó összege.
5. § (1) A  pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet (a  továbbiakban: kérelem) – a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott
kivétellel  – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) és – a  11.  § (2)  bekezdésében
meghatározott alcélterület esetében – a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség (a  továbbiakban: MJKSZ)
negyedévente egy alkalommal, postai úton vagy személyesen, az  1.  melléklet szerinti adattartalmú – a  Magyar
Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) által rendszeresített és honlapján közzétett – nyomtatványon
a  tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig, első alkalommal 2017 első, második és harmadik negyedévére
vonatkozóan – együttesen – 2017. október 31-ig nyújthatja be a Kincstárhoz.
(2) A  7.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet az  élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: megyei
kormányhivatal) havonta egy alkalommal, az  egyes tárgyhónapokat követő hónap utolsó napjáig, 2017 első
félévére, július, augusztus és szeptember hónapokra vonatkozóan – együttesen – 2017. október 31-ig nyújthatja be
az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) A  7.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott alcélterület esetében a  kérelmet a  megyei kormányhivatal és
a NÉBIH két alkalommal, 2017 első félévére vonatkozóan 2017. október 31-ig, 2017 második félévére vonatkozóan
2018. január 31-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(4) A 8. § (4) bekezdésében és a 9. § (4) és (6) bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a kérelmet a megyei
kormányhivatal, a  10.  § (4)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  megyei kormányhivatal és
a NÉBIH két alkalommal, 2017 első félévére vonatkozóan 2017. október 31-ig, 2017 második félévére vonatkozóan
2018. január 31-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(5) A Kincstár a kérelmeket azok beérkezési sorrendje szerint bírálja el. A hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek
esetén az  elbírálás sorrendjét a  maradéktalanul teljesített hiánypótlás Kincstárhoz történő beérkezése határozza
meg.
(6) Ha az adott célterületre az adott napon beérkezett támogatási igény meghaladja a még rendelkezésre álló keretet,
a  Kincstár arányos csökkentést végez. Ennek során a  Kincstár az  adott napon beérkezett összes jogos igény
és a  felosztható keret arányosításával kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a  folyósítható pénzügyi
hozzájárulás összegét. Az  adott célterületre meghatározott keret kimerülését követően beérkezett kérelmeket
a Kincstár érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(7) A  Kincstár minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja az  agrárpolitikáért felelős minisztert (a  továbbiakban:
miniszter) és a  NÉBIH-et, valamint elektronikus úton a  megyei kormányhivatalokat a  megelőző hónapban
megállapított pénzügyi hozzájárulás összegéről és a keret kihasználtságáról. A Kincstár haladéktalanul tájékoztatja
a minisztert a támogatási keret kimerüléséről.
(8) Az  adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a  korábban a  keret kimerülése miatt meghozott,
elutasítást vagy arányos csökkentést tartalmazó döntéseket a  keretösszeget módosító miniszteri rendelet
hatálybalépését követő 10 munkanapon belül a Kincstár hivatalból felülvizsgálja.
6. § (1) A  Kincstár a  pénzügyi hozzájárulást a  megállapításától számított harminc napon belül átutalja a  kérelmezőnek
a  Kincstár által működtetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe bejelentett fizetési
számlájára. Ha a  forrás nem áll rendelkezésre, a  határidő azon a  napon kezdődik, amikor a  forrás a  Kincstárnál
rendelkezésre áll.
(2) Az  euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást a  Kincstár forintban fizeti ki. Az  euró-forint átváltás az  Európai
Központi Bank által közzétett, e rendelet hatálybalépésének napján érvényes középárfolyamon történik.
3. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 7. § (1) A  szalmonellózis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont e)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti baromfiállományokból történő
hatósági mintavétel költségeire, az  ennek keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális gátló
hatásra irányuló vizsgálatok és a  szerotipizálás költségeire, a  felszámolásra került állatok és tojások értékéért
az állattartó részére fizetendő kárenyhítésre, az oltóanyagok beszerzésére, valamint a fertőtlenítés hatékonyságának
ellenőrzésére végzett hatósági laboratóriumi vizsgálatok költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási
időszakra összesen 4 028 000 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 88 000 eurónak megfelelő forint keretösszegig
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások,
b) a  hatósági mintavétel keretében a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai
vizsgálatok, valamint
c) a  szalmonella-fertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok
költségei tekintetében. (3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) bakteriológiai vizsgálat esetén vizsgálatonként a 18,19 eurónak,
b) szerotipizálás esetén vizsgálatonként a 38,38 eurónak,
c) fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett vizsgálatra vizsgálatonként a 16,72 eurónak,
d) a  szalmonella-fertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok esetén vizsgálatonként a 3,43 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az  a) és b)  pont esetében a  megyei kormányhivatal, a  c)  pont esetében
a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 3 940 000 eurónak megfelelő forint keretösszegig
a) az  állattartónak a  megyei kormányhivatal által, a  fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása
érdekében elrendelt állatleölés (leöletés) vagy elkülönített vágás, tojásártalmatlanítás vagy nem keltetett
tenyésztojás hőkezelése következtében keletkezett kára enyhítéséhez,
b) az  állattartónak a  tenyész- és tojóállományokban történő, a  hatóság által jóváhagyott járványügyi
intézkedési terve szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek állományonként,
szerotípusonként maximálisan kétszeri – összesen négy – vakcina költségének megtérítéséhez, illetve
c) a baromfiállományból való hatósági mintavételhez.
 (5) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a pénzügyi hozzájárulás számlájára történt
átutalását követően haladéktalanul intézkedik annak azon állattartó fizetési számlájára történő továbbításáról,
aki vagy amely a  2.  melléklet szerinti adattartalmú – a  NÉBIH honlapján közzétett nyomtatványon benyújtandó –
kérelmet benyújtotta a telephelye szerint illetékes megyei kormányhivatalhoz, és
a) eleget tett
aa) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének,
ab) a  szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
ac) valamennyi állategészségügyi nyilvántartásba vételi, nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének,
b) a kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll csőd-, felszámolási, végrehajtási eljárás vagy végelszámolás alatt, vagy természetes személy
esetében nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bb) nem terheli adók módjára behajtandó köztartozás vagy lejárt esedékességű adótartozás – kivéve,
ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett –, valamint nem
terheli a NÉBIH laboratóriumaival és jogelődjeivel szemben a számla fizetési határidejének lejártától
számított 30 napnál régebbi tartozás,
c) az  a) és b)  pontban meghatározott feltételeknek való megfelelésről a  kérelem benyújtásával egyidejűleg
nyilatkozik,
d) a  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott alcélterület esetében nyilatkozik arról, hogy a  beszerzett
oltóanyagot az állategészségügyi hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben foglaltak szerint
használja fel, továbbá
e) csatolja az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap
15. napjáig – 2017 első félévére, július, augusztus és szeptember hónapra vonatkozóan együttesen
2017. október 15-ig – az  oltóanyag beszerzésének költségeit igazoló számláknak a  számlák kiállítója vagy
közjegyző által hitelesített másolati példányát és az  oltóanyag felhasználását igazoló bizonylatok másolati
példányát.
(6) Az állattartónak a levágott vagy leselejtezett állatok, illetve az ártalmatlanított vagy hőkezelt, nem keltetett tojások
után járó összeg nem haladhatja meg az állatnak a levágás vagy leselejtezés időpontját közvetlenül megelőző piaci
értékét, illetve a tojásoknak az ártalmatlanítás vagy a nem keltetett tojásoknak a hőkezelés időpontját közvetlenül
megelőző piaci értékét. Az  összegből le kell vonni a  levágott állatok, illetve a  hőkezelt, nem keltetett tojások
maradványértékét.
(7) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást olyan állattartónak történő
kifizetésre tekintettel igényelheti, akire vagy amelyre vonatkozóan az  (5) és (6)  bekezdés alapján a  kárenyhítés,
illetve a költségtérítés összegét a (9) bekezdésben foglaltakra tekintettel megállapította.
(8) A (4) bekezdés c) pontjában foglalt hatósági mintavétel esetén a pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) a megyei kormányhivatal jogosult, ha a mintavételt hatósági állatorvos végzi,
b) a NÉBIH jogosult, ha a mintát az arra jogosult állatorvos veszi, aki a NÉBIH részére számlát állít ki a mintavétel
költségéről.
 (9) A (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan
nem haladhatja meg
a) felszámolt Gallus gallus tenyészállományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 eurónak,
b) felszámolt Gallus gallus tojóállományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 eurónak,
c) felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként
a 24 eurónak,
d) Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásainak ártalmatlanításáért vagy hőkezeléséért nyújtott kárenyhítésre
keltető tojásonként a 0,40 eurónak,
e) Gallus gallus étkezési tojásainak ártalmatlanításáért nyújtott kárenyhítésre étkezési tojásonként
a 0,08 eurónak,
f ) Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásainak ártalmatlanításáért vagy hőkezeléséért nyújtott
kárenyhítésre keltető tojásonként a 0,80 eurónak,
g) oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,1 eurónak,
h) baromfiállományokból való mintavételre állományonként és mintavételenként az 5,97 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(10) E § alkalmazásában az elvégzett feladat végrehajtásának dátuma
a) a (9) bekezdés a)–f ) pontja tekintetében a felszámolás, az ártalmatlanítás vagy a hőkezelés időpontja,
b) a (9) bekezdés g) pontja tekintetében az oltóanyag beadásának, illetve felhasználásának időpontja,
c) a (9) bekezdés h) pontja tekintetében a mintavétel időpontja.
(11) Ha a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során
az állattartónál a NÉBIH vagy a megyei kormányhivatal a pénzügyi hozzájárulás kifizetését követően megállapítja,
hogy az  állattartó a  feltételeket nem teljesítette, akkor az  állattartó részére a  végrehajtási időszakban az  adott
célterületre vonatkozóan kifizetett teljes összeg a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Támogatási törvény) szerinti, jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(12) Ha az  e  rendelet alapján történt kifizetések ellenőrzése során az  ellenőrzésre jogosult szerv megállapítja, hogy
az állattartó nem az (5) bekezdés e) pontjának megfelelően küldte meg a jogosultságot igazoló dokumentumokat
a  megyei kormányhivatalnak, az  állattartót kötelezi a  jogosulatlanul igénybe vett összeg megyei kormányhivatal
részére történő visszatérítésére, a megyei kormányhivatal pedig ezt követően haladéktalanul intézkedik az összeg
Kincstár részére történő visszautalásáról.
8. § (1) A klasszikus sertéspestis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont c)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, a  vaddisznók virológiai és szerológiai
vizsgálatainak költségeire, valamint a vaddisznókból történő mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg
a végrehajtási időszakra 72 900 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  NÉBIH jogosult 19 500 euró keretösszegig a  laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében.
(3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) ELISA tesztenként a 3,38 eurónak,
b) PCR tesztenként a 19,01 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  vadászatra jogosultak által a  célzott surveillance (monitoring) program keretében végrehajtott, kilőtt
vaddisznókból történő mintavétel esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatal
jogosult 53 400 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg a  megmintázott állatonként 10 eurónak megfelelő forintösszeget, amelyről a  vadászatra
jogosultnak bizonylatot kell kiállítania. A bizonylatot sorszámmal kell ellátni, és abban szerepelnie kell
a) a vadászatra jogosult nevének, címének és kódszámának,
b) a vadászatra jogosult adószámának és fizetési számlája számának,
c) az egy vaddisznóból történő mintavételért járó nettó forintösszegnek,
d) a naptári félévben vadászatra jogosult területén megmintázott összes vaddisznó számának és a mintavételért
összesen járó nettó forintösszegnek.
 (6) A vadászatra jogosultnak az (5) bekezdés szerinti bizonylathoz csatolnia kell
a) annak a  határozatnak a  másolatát, amely meghatározza a  vadászatra jogosultra vonatkozó minimális
vizsgálati számot a 2017/2018. vadászati évben, valamint
b) a  NÉBIH által kiadott éves klasszikus sertéspestis monitoring programban előírt, a  mintavevő által aláírt
minta-azonosítólapok másolati példányát.
(7) A  vadászatra jogosultnak az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő hónap 15.
napjáig – 2017 első félévére vonatkozóan 2017. október 15-ig, 2017 második félévére vonatkozóan 2018. január
15-ig – kell benyújtania a megyei kormányhivatalhoz az (5) bekezdés szerinti bizonylatot és annak mellékleteit. A két
naptári félévről szóló bizonylatban vadászatra jogosultanként összesen annyi megmintázott vaddisznó szerepelhet,
amennyi a  2017/2018. vadászati évre vonatkozóan határozatban kiadott minimális vizsgálati szám. A  megyei
kormányhivatal a bizonylatot és annak mellékleteit csatolja az 5. § szerinti pénzügyi hozzájárulás iránti kérelemhez,
ha az abban szereplő valamennyi vaddisznó esetében a vadászatra jogosult leadta a véralvadék- és mandulamintát
is, ellenkező esetben felszólítja a  vadászatra jogosultat a  bizonylat kijavítására. A  megyei kormányhivatal
a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását követően haladéktalanul intézkedik
az összegnek a mintavevő fizetési számlájára történő továbbításáról.
9. § (1) Az  afrikai sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási
határozat 3. cikk 3. pont a) alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, az elhullott vaddisznók bejelentésének
ösztönzésére, a vaddisznók virológiai vizsgálatainak költségeire, a házi sertések virológiai vizsgálatainak költségeire,
az  országhatáron elkobzott élelmiszerek virológiai vizsgálatainak költségeire, a  vaddisznókból és házi sertésekből
történő mintavétel költségeire, az  országhatáron történő fertőtlenítés, továbbá a  betegségről szóló tájékoztató
anyagok elkészítésének költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 393 061 eurónak
megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 148 713 euró keretösszegig a laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében, valamint 218 000 euró keretösszegig a  fertőtlenítőszerek és felszerelések vásárlása, illetve
a betegségről szóló tájékoztató nyomtatványok készíttetése tekintetében.
(3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) PCR tesztenként a 19,01 eurónak,
b) vírusizolálás esetén vizsgálatonként a 24,95 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére 898 eurónak megfelelő forint keretösszegig a  megyei kormányhivatal
jogosult a  hatósági vagy a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvosnak a  megerősített passzív surveillance
program keretében házi sertésből történő mintavétel során keletkezett költségeinek megtérítéséhez. A  pénzügyi
hozzájárulás nem vehető igénybe Szabolcs-Szatmár-Bereg megyének az  Országos Főállatorvos 2/2017. számú
határozatában megjelölt településein elhullott házi sertések esetében.
(5) A  (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg házi sertés esetében állatonként a 0,55 eurónak megfelelő forintösszeget.
(6) Az  elhullott vaddisznók bejelentésének ösztönzésével kapcsolatos pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
25 450 eurónak megfelelő forint keretösszegig a megyei kormányhivatal jogosult a (7)–(9) bekezdésben részletezett
szabályoknak megfelelően.
(7) A  vaddisznóhullát – a  megyei kormányhivatal által megadott módon – írásban bejelentő vadászatra jogosult
vagy a  hulla fellelési helyéről tudomással bíró természetes személy 50 eurónak megfelelő forintösszegre jogosult
elhullott egyedenként, ha a bejelentés alapján a mintavétellel megbízott személy a hullát megtalálta. Ha ugyanazt
az elhullott vaddisznót többen is bejelentik, akkor az a bejelentő jogosult az 50 eurós összegre, akinek bejelentése
korábban érkezett.
(8) A megyei kormányhivatal a bejelentést követő 5 munkanapon belül elektronikus levélben tájékoztatja a bejelentőt,
hogy jogosult-e a támogatási összegre. A támogatásra jogosult bejelentőnek az elmúlt naptári félévre vonatkozóan
bizonylatot, illetve bizonylat kiállítására nem jogosult természetes személynek nyilatkozatot kell kiállítania,
amelyben szerepelnie kell a  bejelentő nevének, címének, adószámának vagy adóazonosítójának, fizetési
számlaszámának, a  vadászatra jogosultak esetében kódszámának, továbbá az  egy vaddisznó bejelentésért járó
nettó forintösszegnek, a  naptári félévben bejelentett összes elhullott vaddisznó számának és a  bejelentésekért
összesen járó nettó forintösszegnek. A vadászatra jogosult által kiállított bizonylatot sorszámmal is el kell látni.
(9) A  támogatásra jogosult bejelentőnek az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő
hónap 15. napjáig – 2017 első félévére vonatkozóan 2017. október 15-ig, 2017 második félévére vonatkozóan
2018. január 15-ig – kell benyújtania a  megyei kormányhivatalhoz a  (8)  bekezdés szerinti bizonylatot, amelyhez
mellékelnie kell a  bizonylatban szereplő írásbeli bejelentések másolati példányait is. A  megyei kormányhivatal
a  bizonylatot és annak mellékleteit csatolja az  5.  § szerinti pénzügyi hozzájárulás iránti kérelemhez, ha az  abban
szereplő valamennyi bejelentett vaddisznóhullát a mintavétellel megbízott személy megtalálta, ellenkező esetben
felszólítja a bejelentőt a bizonylat kijavítására. A megyei kormányhivatal a pénzügyi hozzájárulás számlájára történt
átutalását követően haladéktalanul intézkedik az  összegnek az  elhullott vaddisznót bejelentő fizetési számlájára
történő továbbításáról.
10. § (1) A  madárinfluenza tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont b)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti felmérési programok laboratóriumi
vizsgálatainak költségeire, valamint a  tenyésztett baromfiból és vadon élő madarakból történő mintavétel
költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 328 000 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 297 637 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
 (3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) H5/H7 altípusokra-HAG-próbára vizsgálatonként a 9,64 eurónak,
b) vírusizolációs próbára vizsgálatonként a 37,88 eurónak, valamint
c) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 19,74 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 30 363 eurónak megfelelő
forint keretösszegig
a) a  hatósági vagy a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvos tenyésztett baromfiból való mintavétel során
keletkezett költségeinek megtérítéséhez,
b) a vadászatra jogosult megbízottja, más szerv megbízottja – kivéve a hatósági szolgálat munkatársait – vagy
a feladattal megbízott szolgáltató állatorvos vadmadárból történő mintavétel során keletkezett költségeinek
megtérítéséhez.
(5) A  (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) tenyésztett baromfiból történő mintavétel esetén mintánként az 1,19 eurónak,
b) vadmadarakból történő mintavétel esetén állatonként a 10 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(6) Költségként a  tenyésztett baromfiból levett mintáknak a hatóság részére történő átadásáért, valamint az elhullott
vadmadarak tetemének összegyűjtéséért vagy az  azokból levett mintáknak a  hatóság részére történő átadásáért
fizetett költség akkor számolható el, ha
a) a vadászatra jogosult vagy a feladattal megbízott szolgáltató állatorvos a megyei kormányhivatalnak,
b) vadmadarak esetén más szervezet a NÉBIH-nek
benyújtja a mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló pénzügyi bizonylatok másolatát.
(7) A  megyei kormányhivatal és a  NÉBIH a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását
követően haladéktalanul intézkedik annak azon mintavevő fizetési számlájára történő továbbításáról, aki vagy
amely esetében a  NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett mintákat, valamint a  mintavevő benyújtotta
az adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a tárgyfélévet követő hónap 15. napjáig – 2017 első félévére
vonatkozóan 2017. október 15-ig, 2017 második félévére vonatkozóan 2018. január 15-ig – a mintavétel költségeit
igazoló számlák másolati példányát a  megyei kormányhivatalnak vagy a  NÉBIH-nek. A  vadászatra jogosultnak,
a  szolgáltató állatorvosnak vagy más szervezetnek a  számlákhoz csatolnia kell a  NÉBIH által kiadott éves
madárinfluenza monitoring programban előírt, a mintavevő által aláírt minta-azonosító lapok másolati példányát.
11. § (1) A TSE (BSE és súrlókór) tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861 számú támogatási
határozat 3.  cikk 4.  pontjával elfogadott nemzeti programok szerinti gyorstesztek, megerősítő- és diszkriminatív
elsődleges molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a  genotípus vizsgálatok költségeire vehető igénybe.
A keretösszeg a végrehajtási időszakra 451 234 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A  genotípus vizsgálatok esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az  MJKSZ jogosult 159 000 eurónak
megfelelő forint keretösszegig.
(3) A  gyorstesztek, a  megerősítő- és a  diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a  pénzügyi
hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 292 234 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
(4) Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 12.  cikk (2)  bekezdésében
és III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.1. és 3.  pontjában meghatározott követelmények teljesítése érdekében
a szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 eurónak,
b) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.2.  pontjában
meghatározott követelmények teljesítése érdekében az  egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik
felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/719/EK bizottsági határozat
mellékletében nem szereplő tagállamokból vagy harmadik országokból származó szarvasmarhafélékre
vonatkozó programok keretében a  szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként
a 7,40 eurónak,
c) juh- és kecskefélék esetében a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikk (2) bekezdésében,
III. melléklet A. fejezet II. rész 5. pontjában és VII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő
gyorstesztekre, és III.  melléklet A. fejezet II. rész 2. és 3.  pontjában meghatározott minimumkövetelmények
teljesítéséhez szükséges mennyiségben gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 eurónak,
d) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X.  melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c)  pont
i.  alpontjának megfelelően végzett elsődleges molekuláris megkülönböztető vizsgálatokra vizsgálatonként
a 194 eurónak,
e) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X.  melléklet C. fejezetében említett megerősítő
tesztekre – gyorstesztek kivételével – tesztenként átlagosan legfeljebb az 50 eurónak,
f ) genotipizálási vizsgálatokra vizsgálatonként átlagosan legfeljebb a 15 eurónak
megfelelő forintösszeget.
12. § (1) A  veszettség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861 számú támogatási határozat
3.  cikk 3.  pont d)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, a  veszettség antigénjének vagy antitestjeinek
kimutatására végzett, illetve biomarker kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatok költségeire, a  vakcinát
tartalmazó csalétkek titrálásának költségeire, az  oltóanyag beszerzési és kihelyezési költségeire, valamint
figyelemfelhívó kampány költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 2 824 451 eurónak
megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de maximális összege
átlagosan nem haladhatja meg
a) szerológiai vizsgálatonként a 15,24 eurónak,
b) fluoreszkáló ellenanyagpróbára (FAT) vizsgálatonként a 13,09 eurónak,
c) orális csalétekvakcina beszerzése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,28 eurónak,
d) orális csalétekvakcina kihelyezése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,47 eurónak,
e) vadon élő állatoknak a hatóság részére laboratóriumi vizsgálatok végzése céljából történő átadása esetében
állatonként legfeljebb a 23,33 eurónak,
f ) biomarker (tetraciklin csontból való) kimutatására szolgáló tesztek esetében tesztenként legfeljebb
a 10 eurónak,
g) vírust tartalmazó csalétekvakcina-minták titrálása esetében vizsgált csalétekvakcina-mintánként legfeljebb
a 100 eurónak,
h) figyelemfelhívó kampány esetében a 160 000 eurónak
megfelelő forintösszeget.
13. § (1) A  kéknyelv betegség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861. számú támogatási
határozat 3.  cikk 2.  pontjával elfogadott nemzeti program szerinti virológiai és szerológiai vizsgálatok költségeire,
valamint a mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 59 453 eurónak megfelelő
forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de maximális összege
átlagosan nem haladhatja meg
a) ELISA vizsgálatra vizsgálatonként az 1,69 eurónak,
b) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 25,08 eurónak,
c) mintavételre háziállatonként a 0,55 eurónak
megfelelő forintösszeget.
14. § A kérelemhez valamennyi alcélterület esetében csatolni kell a  tárgyidőszakban felmerült kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, 3.  melléklet szerinti adattartalmú – a  Kincstár által rendszeresített és a  honlapján
közzétett – összesítő kimutatást. A  11.  § (2)  bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás esetében a  kérelemhez
csatolni kell a  támogatási jogosultságot alátámasztó számlák és a  pénzügyi teljesítést igazoló pénzügyi
dokumentumok másolatát is. A 8. § (4) bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás esetében a kérelemhez csatolni kell
a 8. § (5) bekezdése szerinti bizonylatot és annak mellékleteit is. A 9. § (6) bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás
esetében a kérelemhez csatolni kell a 9. § (8) bekezdése szerinti bizonylatot és annak mellékleteit is.
4. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 18. § 2018. március 1-jén lép hatályba.
16. § Ez a rendelet
a) az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi
szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a  98/56/EK,
a  2000/29/EK és a  2008/90/EK tanácsi irányelv, a  178/2002/EK, a  882/2004/EK és a  396/2005/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet, a  2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az  1107/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  66/399/EGK, a  76/894/EGK és a  2009/470/EK
tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 652/2014/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet, valamint
b) a  tagállamok által 2017-re és az  azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves
programok, valamint az  azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2017.
február 1-jei SANTE/VP/2017/HU/SI2.749861 számú támogatási határozat végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
17. § Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre
irányuló nemzeti programok 2016. évi finanszírozásának szabályairól szóló 54/2016. (VII. 28.) FM rendelet
a) 7. § (1) bekezdésében a „3 484 000 EUR-nak” szövegrész helyébe a „4 004 000 EUR-nak” szöveg,
b) 7. § (4) bekezdésében a „3 397 000 EUR-nak” szövegrész helyébe a „3 917 000 EUR-nak” szöveg,
c) 8. § (2) bekezdésében a „32 860 EUR” szövegrész helyébe a „32 960 EUR” szöveg,
d) 8. § (4) bekezdésében a „87 140 EUR-nak” szövegrész helyébe a „87 040 EUR-nak” szöveg,
e) 12. § (1) bekezdésében a „2 954 840 EUR-nak” szövegrész helyébe a „2 434 840 EUR-nak” szöveg
lép.
18. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2016. évi finanszírozásának szabályairól szóló 54/2016. (VII. 28.)
FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
212/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Karászi Gábort
2013. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
47/2012. (V. 2.) ME határozata Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
87/2013. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a 2013. külön juttatásról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya – a hatálybalépés napján –
a Honvédelmi Minisztérium, a honvédelmi miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalok és közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) személyi állományába tartozó hivatásos
és szerződéses katonákra, kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra, közalkalmazottakra és munkavállalókra, továbbá a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. § (1) bekezdés
a)–m) és p)–t) pontja alapján rendelkezési állományban lévőkre, valamint a részükre biztosítandó 2013. évi külön
juttatással (a továbbiakban: külön juttatás) kapcsolatos feladatok végrehajtására terjed ki.
2. Az intézkedés hatálya nem terjed ki az 1. pont szerinti
azon munkavállalókra, akik a munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény VI. fejezetében foglalt, a munkáltató személyében bekövetkező változással létesítettek
munkaviszonyt.
3. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a honvédelmi miniszter fenntartói
irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét,
hogy az intézkedés végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
4. Az intézkedés alkalmazásában
a) pénzügyi és számviteli szerv:
aa) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
rendelkező honvédelmi szervezet esetében a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egység, vagy
ab) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
nem rendelkező honvédségi szervezet esetében a pénzügyi
és számviteli utaltsági rend szerinti pénzügyi és számviteli
szervezeti egység;
b) személyügyi szerv:
ba) az önálló állománytáblával rendelkező honvédelmi
szervezet alapnyilvántartást vezető személyügyi szerve, vagy
bb) a saját személyügyi szervvel nem rendelkező hon
védelmi szervezet esetében az alapnyilvántartást vezetésére kijelölt személyügyi szerv;
c) utalvány: az EMC Első Magyar Cafetéria Kft. (a továbbiakban: szállító) által kibocsátott elektronikus univerzális utalvány, melynek biztosítására elektronikus utalványkártyán kerül sor.
5. Az intézkedés hatálya alá tartozók részére külön juttatásként egyszeri, 20 000 Ft összegű utalványt kell biztosítani.
6. Nem biztosítható az 5. pont szerinti külön juttatás annak, aki az intézkedés hatályba lépése napján
a) illetmény vagy fizetés nélküli szabadságon volt,
b) előzetes letartóztatásban volt,
c) a Hjt. 131. § (1)–(3) és (5) bekezdése szerint volt jo
gosult illetményre, távolléti díjra,
d) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 157. § (1) bekezdése alapján állásából felfüggesztés alatt állt,
e) méltatlanság címén történő, tervezett felmentése indokait a Kttv. 64. § (2) bekezdése szerint már megismerte,
f) felmentési idejét töltötte, és ezzel összefüggésben
mentesült a szolgálatteljesítési vagy munkavégzési kötelezettség alól,
g) az állomány – a Hjt. 2. § 26. pontban megjelölt –
más szervhez vezényelt tagjaként teljesített szolgálatot,
amennyiben illetményre nem közvetlenül a Honvédelmi
Minisztérium fejezet költségvetése személyi juttatások kiemelt előirányzata terhére volt jogosult, vagy
h) a Hjt. 46. § (1) bekezdés t) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozott, és szolgálatot nem teljesített.
7. A külön juttatásra jogosultak köréről a honvédelmi
szervezet vezetője által kijelölt szervezeti egység jegyzéket készít, amelyet a honvédelmi szervezet személyügyi
szerve ellenőriz. A jegyzék tartalmazza a jogosult nevét,
állományviszonyát, rendfokozatát, a szolgálati viszony
jellegét, az elektronikus utalványkártya azonosítására
szolgáló adatokat, az utalvány értékét, valamint a jegyzéket készítő nevét és a jogosultságot igazoló, a honvédelmi
szervezet vezetőjének jóváhagyását.
8. A 7. pont szerinti jegyzéket a honvédelmi szervezet
személyügyi szerve 2013. november 29-ig átadja a pénzügyi és számviteli szerv részére.
9. A pénzügyi és számviteli szerv a jegyzék alapján
2013. december 6-ig végrehajtja az adatok HM KGIR
rendszerben történő rögzítését, amelyet követően 2013.
december 7-ig megküldi a megrendelőokmányt a szállító
részére. A megrendelőokmány a személyügyi törzsszámot, a jogosultnak a szállítónál nyilvántartott azonosítóját,
az elektronikus utalványkártya számát és az utalandó
utalványösszeget tartalmazza.
10. A külön juttatás ellenértékét a 11. pontban foglalt
eset kivételével a megrendelést követően, 2013. december
10-én kell a szállító részére átutalni.
11. Azon külön juttatásra jogosult személyek részére,
akik nem rendelkeznek elektronikus utalványkártyával, az
intézkedés hatálybalépését követő 3. munkanapig az új
utalványkártyákat a pénzügyi és számviteli szervnek a
szállítótól meg kell rendelni.
12. A pénzügyi és számviteli szerv az új utalványkártyák átvételét követő 3. munkanapig a szállító részére a külön juttatásra vonatkozó megrendelőokmányt megküldi és
a juttatás ellenértékét átutalja.
13. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
12/2014. (I. 29.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (1) és (3)  bekezdése alapján,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Homolya Róbertnek, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e megbízatása más vezetői beosztásba történt
áthelyezésére tekintettel
– 2013. december 31-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011. CXLIII. törvény a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód
vagy büntetés elleni egyezményhez fűzött, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2002. december
18-án elfogadott fakultatív jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2011. október 24-i ülésnapján fogadta el.
„Fakultatív jegyzőkönyv a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés
elleni egyezményhez PREAMBULUM A jelen jegyzőkönyvet aláíró részes államok,
Megerősítve, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilos, és az emberi
jogok súlyos megsértésének minősül; Meggyőződve arról, hogy további intézkedések szükségesek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó
bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) céljainak eléréséhez és a szabadságuktól
megfosztott személyek védelmének megerősítéséhez a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó
bánásmóddal vagy büntetéssel szemben; Felidézve, hogy az Egyezmény 2. és 16. cikke arra kötelez minden részes államot, hogy a joghatósága alatt álló bármely
területen tegyen hathatós intézkedéseket a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy
büntetés ellen; Elismerve, hogy az említett cikkek megvalósításáért az államok viselik az elsődleges felelősséget; hogy a
szabadságuktól megfosztott személyek védelmének a megerősítése és emberi jogaik teljes tiszteletben tartása
mindenkinek a közös felelőssége; valamint azt, hogy a nemzetközi végrehajtó szervek kiegészítik és megerősítik a
nemzeti intézkedéseket; Felidézve, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés hatékony
megelőzéséhez oktatásra, valamint egyidejűleg különböző törvényhozói, közigazgatási, bírósági és egyéb
intézkedésekre van szükség; Felidézve továbbá, hogy a Nemzetközi Emberi Jogi Konferencia határozottan kinyilvánította, hogy a kínzás
felszámolására irányuló törekvéseknek elsősorban és főként a megelőzést kell megcélozniuk, és az Egyezmény
fakultatív jegyzőkönyvének elfogadását sürgette, amelynek a rendeltetése létrehozni a fogvatartási helyek rendszeres
látogatásának megelőző rendszerét; Meggyőződve arról, hogy a szabadságuktól megfosztott személyeknek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy
megalázó bánásmód vagy büntetés elleni védelmét megelőző jellegű, nem bírósági eszközökkel lehet megerősíteni,
amelyek a fogvatartási helyek rendszeres látogatásán alapulnak; Az alábbiakban állapodtak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS ELVEK 1. cikk
A jegyzőkönyv célja egy olyan rendszer létrehozása, amelyben független nemzetközi és nemzeti testületek – a kínzás
és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzése céljából – olyan helyszínekre
látogatnak el rendszeresen, ahol embereket fosztanak meg a szabadságuktól.
2. cikk
1. A Kínzás Elleni Bizottságon belül létrejön a Kínzás és Más Kegyetlen, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy
Büntetés Megelőzési Albizottsága (a továbbiakban: Megelőzési Albizottság), amely a jelen jegyzőkönyvben
meghatározott feladatokat hajtja végre. 2. A Megelőzési Albizottság az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának keretei között végzi tevékenységét,
illetve annak céljai és alapelvei, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének azon normái szerint működik, amelyek
a szabadságuktól megfosztott személyekkel való bánásmódra vonatkoznak. 3. A Megelőzési Albizottság ezenkívül a bizalmasság, a pártatlanság, a szelektivitásmentesség, az univerzalitás és az
objektivitás alapelve szerint működik. 4. A Megelőzési Albizottság és a részes államok együttműködnek a jelen jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtása
céljából. 3. cikk
Minden részes állam belföldi szinten létrehoz, kijelöl vagy fenntart egy vagy több látogató testületet (a továbbiakban:
nemzeti megelőző mechanizmus) a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés
megakadályozása érdekében. 4. cikk
1. Minden részes állam köteles a jelen jegyzőkönyvnek megfelelően lehetővé tenni a látogatásokat a 2. és 3. cikkben
hivatkozott mechanizmus keretében, a joghatósága és ellenőrzése alatt álló bármely helyen, ahol az embereket
valamely állami hatóság utasítására, kezdeményezésére, hozzájárulásával vagy elfogadásával megfosztják vagy
megfoszthatják személyes szabadságuktól (a továbbiakban: fogvatartási helyek). A látogatások célja az, hogy szükség
esetén megerősítsék az említett személyek védelmét a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó
bánásmóddal vagy büntetésekkel szemben. 2. A jelen jegyzőkönyv alkalmazásában a szabadságelvonás mindennemű fogva tartást vagy bebörtönzést jelent,
valamint egy személy elhelyezését olyan állami vagy magántulajdonú, őrizetbe vételi környezetben, amelyet az illető
valamilyen bírói, közigazgatási vagy más hatóság utasítására önként nem hagyhat el.
II. RÉSZ
A MEGELŐZÉSI ALBIZOTTSÁG 5. cikk
1. A Megelőzési Albizottság tíz tagból áll. Miután az ötvenedik részes állam is ratifikálta a jelen jegyzőkönyvet, vagy
csatlakozott ahhoz, a Megelőzési Albizottság tagjainak száma huszonötre nő.
2. A Megelőzési Albizottság tagjait olyan személyek közül kell kiválasztani, akik erkölcsileg feddhetetlenek, bizonyítottan
sikeres szakmai tapasztalatokat szereztek az igazságszolgáltatás, különösen a büntetőjog, a büntetés-végrehajtás
vagy a rendőrségi igazgatás terén, illetve azokon a területeken, amelyek a szabadságuktól megfosztott személyekkel
való bánásmódhoz kapcsolódnak. 3. A Megelőzési Albizottság összeállítása során megfelelően figyelembe kell venni a kiegyenlített földrajzi megoszlást,
valamint a részes államok különböző civilizációinak és jogrendszereinek képviseletét.
4. Az összeállítás során figyelembe kell venni továbbá a két nem kiegyensúlyozott képviseletét az egyenlőség és a
diszkriminációmentesség alapelve szerint. 5. A Megelőzési Albizottságnak nem lehet két olyan tagja, akik ugyanazon államnak a polgárai.
6. A Megelőzési Albizottság tagjai saját minőségükben járnak el, függetlenek és pártatlanok, és kötelesek a Megelőzési
Albizottság rendelkezésére állni a hatékony munkavégzés érdekében. 6. cikk
1. Mindegyik részes állam jogosult arra, hogy a jelen cikk 2. bekezdése alapján legfeljebb két olyan tagot jelöljön, akik
rendelkeznek az 5. cikkben foglalt képesítéssel, és megfelelnek az abban foglalt követelményeknek, valamint a jelölés
során kötelesek részletes tájékoztatást adni a jelöltek alkalmasságáról.
2. a) kizárólag valamely részes állam polgára jelölhető;
b) a két jelölt közül legalább az egyiknek a jelölő részes állam polgárának kell lennie;
c) egy részes államnak legfeljebb két polgára jelölhető;
d) ha valamely részes állam egy másik részes állam polgárát kívánja jelölni, a jelölés előtt meg kell szereznie az adott
részes állam hozzájárulását. 3. Legalább öt hónappal a részes államok azon ülése előtt, ahol sor kerül a választásra, az Egyesült Nemzetek
Szervezetének főtitkára levelet küld a részes államoknak, amelyben felkéri őket, hogy jelöléseiket három hónapon
belül nyújtsák be. A főtitkár előterjeszti az összes jelölt betűrendes névsorát, az őket jelölő részes államok
feltüntetésével. 7. cikk
1. A Megelőzési Albizottság tagjait az alábbiak szerint kell megválasztani:
a) elsődleges szempont a jelen jegyzőkönyv 5. cikkében felsorolt követelményeknek és szempontoknak való
megfelelés; b) az első választást legkésőbb hat hónappal a jelen jegyzőkönyv hatálybalépése után kell megtartani;
c) a részes államok titkos szavazással választják meg a Megelőzési Albizottság tagjait;
d) a Megelőzési Albizottság tagjait a részes államok kétévente megtartandó ülésén kell megválasztani, amelyet
az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára hív össze; ezeken az üléseken, amelyek a részes államok
kétharmadának a képviselete esetén határozatképesek, azokat a személyeket kell a Megelőzési Albizottságba
beválasztottnak tekinteni, akik a legtöbb szavazatot kapták, feltéve, hogy a részes államok képviselőinek
az abszolút többsége jelen volt és szavazott. 2. Ha a választás során valamely részes államnak két polgára is jogosulttá vált arra, hogy a Megelőzési Albizottság tagja
legyen, a több szavazatot szerzett jelöltet kell a Megelőzési Albizottság tagjának tekinteni. Ha azonos állampolgárságú
személyek azonos számú szavazatot kaptak, az alábbiak szerint kell eljárni:
a) ha csak az egyiket jelölte az a részes állam, amelynek az adott személy a polgára, ez az illető lesz a Megelőzési
Albizottság tagja; b) ha mindkét jelöltet az a részes állam jelölte, amelynek mindketten az állampolgárai, külön titkos szavazási fordulót
kell tartani annak megállapítására, hogy melyik legyen tag;
c) ha egyik jelöltet sem az a részes állam jelölte, amelynek az állampolgárai, külön titkos szavazási fordulót kell tartani
annak megállapítására, hogy melyik legyen tag. 8. cikk
Ha a Megelőzési Albizottság valamely tagja meghal, lemond, vagy bármilyen okból már nem tud eleget tenni
a kötelezettségeinek, az őt jelölő részes állam a részes államok többségi jóváhagyásával egy másik alkalmas,
szakképzett és az 5. cikkben foglalt követelményeknek megfelelő személyt jelöl a helyére, figyelembe véve a
különböző szakterületek megfelelő egyensúlyának követelményét. Az illető a részes államok következő üléséig marad
hivatalban. A jóváhagyást megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a részes államoknak legalább a fele elutasító választ
ad hat héten belül azután, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárától tájékoztatást kaptak a kinevezési
javaslatról. 9. cikk
A Megelőzési Albizottság tagjait négy évre választják. Ismételt jelölés esetén egy alkalommal választhatók újra. Az első
választáson megválasztott tagok felének két év elteltével jár le a megbízatásuk; ezeknek a személyeknek a nevét
közvetlenül az első választás után a 7. cikk 1. bekezdésének d) pontjában hivatkozott ülés levezető elnöke választja ki
sorsolással. 10. cikk
1. A Megelőzési Albizottság két évre választ tisztségviselőket, akik újraválaszthatók.
2. A Megelőzési Albizottság maga alkotja meg az eljárásrendjét. Ez az eljárásrend többek között az alábbiakról
rendelkezik: a) a határozatképességhez a tagok fele plusz egy tag szükséges;
b) a Megelőzési Albizottság a jelen lévő tagok egyszerű szavazattöbbségével hozza meg döntéseit;
c) a Megelőzési Albizottság zárt üléseket tart. 3. A Megelőzési Albizottság alakuló ülését az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára hívja össze. Az alakuló ülést
követően a Megelőzési Albizottság a saját eljárásrendjében előírt időpontokban ül össze. A Megelőzési Albizottság és
a Kínzás Elleni Bizottság egyidejűleg, évente legalább egyszer ülésezik.
III. RÉSZ
A MEGELŐZÉSI ALBIZOTTSÁG MEGBÍZATÁSA 11. cikk
1. A Megelőzési Albizottság
a) ellátogat a 4. cikkben hivatkozott helyekre, és ajánlásokat fogalmaz meg a részes államok számára a
szabadságuktól megfosztott személyeknek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód
vagy büntetés elleni védelméről; b) a nemzeti megelőző mechanizmusokat illetően
(i) szükség szerint tanácsot ad és segítséget nyújt a részes államoknak azok létrehozásában;
(ii) közvetlen és szükség szerint bizalmas kapcsolatot tart fenn a nemzeti megelőző mechanizmusokkal,
és azoknak képzést és technikai segítséget kínál, hogy kapacitásukat meg tudják erősíteni;
(iii) tanácsot ad és segítséget nyújt nekik azoknak az igényeknek és eszközöknek az értékeléséhez, amelyek
a szabadságuktól megfosztott személyeknek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó
bánásmód vagy büntetés elleni védelméhez szükségesek; (iv) ajánlásokat fogalmaz meg és beszámol megfigyeléseiről a részes államok számára, hogy megerősítse a
kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni nemzeti megelőző
mechanizmusok kapacitását és megbízatását; c) a kínzás általános megakadályozása érdekében együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetének illetékes
szerveivel és mechanizmusaival, valamint azokkal a nemzetközi, regionális és nemzeti intézményekkel vagy
szervezetekkel, amelyek célja megerősíteni mindenkinek a védelmét a kínzással és más kegyetlen, embertelen
vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel szemben. 12. cikk
Annak érdekében, hogy a Megelőzési Albizottság eleget tehessen a 11. cikkben foglalt megbízatásának, a részes
államok vállalják, hogy: a) saját területükön fogadják a Megelőzési Albizottságot, és lehetővé teszik, hogy annak tagjai bejussanak a jelen
jegyzőkönyv 4. cikkében meghatározott fogvatartási helyekre; b) biztosítják a Megelőzési Albizottság által kért valamennyi érdemi tájékoztatást az igények és azon intézkedések
értékeléséhez, amelyek a szabadságuktól megfosztott személyek védelmének megerősítéséhez szükségesek
a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel szemben;
c) ösztönzik és megkönnyítik a kapcsolattartást a Megelőzési Albizottság és a nemzeti megelőző mechanizmusok
között; d) megvizsgálják a Megelőzési Albizottság ajánlásait, és párbeszédet folytatnak a lehetséges megvalósítási
intézkedésekről. 13. cikk
1. A Megelőzési Albizottság – első alkalommal sorsolással – összeállítja a részes államokba teendő rendszeres
látogatások programját, hogy eleget tegyen a 11. cikkben foglalt megbízatásának.
2. A Megelőzési Albizottság egyeztetéseket folytat, majd tájékoztatja a részes államokat a programjáról, hogy azok
haladéktalanul megtehessék a szükséges gyakorlati intézkedéseket a későbbi látogatások fogadására.
3. A látogatásokon a Megelőzési Albizottság legalább két tagja vesz részt. Ezeket a tagokat szükség szerint olyan
szakértők is elkísérhetik, akik a jelen jegyzőkönyvben szereplő területeken bizonyítottan szakmai tapasztalatokkal és
ismeretekkel rendelkeznek, és akiket abból a szakértői névjegyzékből kell kiválasztani, amelyet a részes államok, az
Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának és az Egyesült Nemzetek Szervezete Nemzetközi
Bűnmegelőzési Központjának javaslatai alapján állítanak össze. A névjegyzék összeállítása során az érintett részes
államok legfeljebb öt nemzeti szakértőre tehetnek javaslatot. Az érintett részes állam kifogást emelhet az ellen, hogy
egy adott szakértő részt vegyen a látogatáson. Ebben az esetben a Megelőzési Albizottság más szakértőt javasol.
4. Ha a Megelőzési Albizottság célszerűnek tartja, a terv szerinti látogatás után rövid utólagos látogatást is javasolhat.
14. cikk
1. Annak érdekében, hogy a Megelőzési Albizottság eleget tehessen a megbízatásának, a részes államok az alábbiakat
vállalják: a) korlátlan hozzáférést biztosítanak minden információhoz a szabadságuktól megfosztott, a 4. cikk szerinti
fogvatartási helyeken őrzött személyek számáról, valamint a fogvatartási helyek számáról és földrajzi helyéről;
b) korlátlan hozzáférést biztosítanak minden információhoz az említett személyekkel való bánásmódról, valamint
fogva tartásuk körülményeiről; c) az alábbi 2. bekezdésnek megfelelően korlátlan hozzáférést biztosítanak minden fogvatartási helyhez, azok
létesítményeihez és helyiségeihez; d) lehetővé teszik a tanúk nélküli, személyes vagy – szükség szerint – tolmácsolással biztosított magánmeghallgatást
a szabadságuktól megfosztott személyeknek és minden más olyan személynek, aki a Megelőzési Albizottság
véleménye szerint érdemi információval szolgálhat; e) lehetővé teszik, hogy az Albizottság szabadon kiválassza a felkeresni kívánt helyeket és a meghallgatni kívánt
személyeket. 2. Valamely meghatározott fogvatartási hely meglátogatása ellen kizárólag akkor lehet kifogást emelni, ha azt olyan
sürgős és elháríthatatlan nemzetvédelmi, közbiztonsági, elemi csapással vagy a helyszínen folyó súlyos zavargásokkal
kapcsolatos okok indokolják, amelyek ideiglenesen megakadályozzák a látogatást. Valamely részes államban fennálló,
kihirdetett szükségállapot nem indokolja a látogatás elleni kifogást.
15. cikk
Semmilyen hatóság és tisztviselő nem rendelhet el, nem alkalmazhat, nem engedélyezhet, és nem tűrhet el semmilyen
személy vagy szervezet elleni szankciót, ha az illető a Megelőzési Albizottsággal vagy annak küldötteivel akár valós,
akár hamis információkat közölt, és az adott személyt vagy szervezetet semmiféle más jellegű hátrány sem érheti.
16. cikk
1. A Megelőzési Albizottság bizalmasan közli ajánlásait és megfigyeléseit a részes állammal és – adott esetben –
a nemzeti megelőző mechanizmussal. 2. A Megelőzési Albizottság akkor hozza nyilvánosságra jelentését az érintett részes állam megjegyzéseivel együtt, ha azt
az érintett részes állam kéri. Ha a részes állam a jelentés egy részét nyilvánosságra hozza, a Megelőzési Albizottság
részben vagy teljes egészében közzéteheti a jelentést. Az érintett személy kifejezett hozzájárulása nélkül azonban
semmiféle személyes adat nem hozható nyilvánosságra. 3. A Megelőzési Albizottság nyilvános éves jelentést tesz közzé tevékenységéről a Kínzás Elleni Bizottság számára.
4. Ha a részes állam megtagadja a 12. és 14. cikk szerinti együttműködést a Megelőzési Albizottsággal, vagy a helyzet
javítására szolgáló intézkedéseket a Megelőzési Albizottság ajánlásainak fényében, a Kínzás Elleni Bizottság jogosult
a Megelőzési Albizottság tagjainak többségi szavazatával úgy határozni, miután a részes állam lehetőséget kapott
állásfoglalásának közzétételére, hogy nyilvános közleményt ad ki az ügyről, vagy nyilvánosságra hozza a Megelőzési
Albizottság jelentését. IV. RÉSZ
NEMZETI MEGELŐZŐ MECHANIZMUSOK 17. cikk
Legkésőbb egy évvel a jelen jegyzőkönyv hatálybalépését, ratifikálását vagy a hozzá történő csatlakozást követően
minden részes állam köteles fenntartani, kijelölni vagy létrehozni egy vagy több független nemzeti megelőző
mechanizmust a kínzások belföldi megelőzésére. A decentralizált egységek által létrehozott mechanizmusokat akkor
lehet nemzeti megelőző mechanizmusnak nevezni a jelen jegyzőkönyv alkalmazásában, ha megfelelnek a jelen
jegyzőkönyv rendelkezéseinek. 18. cikk
1. A részes államok szavatolják mind a nemzeti megelőző mechanizmusok működésének, mind az azokban dolgozó
személyeknek a függetlenségét. 2. A részes államok a szükséges intézkedésekkel biztosítják, hogy a nemzeti megelőző mechanizmus szakértői
rendelkezzenek a szükséges képességekkel és szaktudással. Törekednek a nemek egyensúlyára és az adott ország
etnikai és kisebbségi csoportjainak megfelelő képviseletére. 3. A részes államok vállalják, hogy biztosítják a nemzeti megelőző mechanizmusok működéséhez szükséges
erőforrásokat. 4. A nemzeti megelőző mechanizmusok létrehozásakor a részes államok kellő figyelmet szentelnek az emberi jogok
előmozdítása és védelme érdekében létrehozott nemzeti intézmények jogállásával kapcsolatos alapelveknek.
19. cikk
A nemzeti megelőző mechanizmusokat legalább az alábbiakra kell felhatalmazni:
a) a szabadságuktól megfosztott személyekkel való bánásmód rendszeres vizsgálata a 4. cikk szerinti fogvatartási
helyeken, hogy szükség szerint megerősítsék a védelmüket a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy
megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel szemben; b) ajánlások megfogalmazása az illetékes hatóságok számára, hogy javítsák a szabadságuktól megfosztott
személyek körülményeit és a velük való bánásmódot, és hogy megakadályozzák a kínzást és más kegyetlen,
embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést, figyelembe véve az Egyesült Nemzetek Szervezetének
vonatkozó normáit; c) javaslatok és észrevételek benyújtása a hatályos vagy tervezett jogszabályokkal kapcsolatosan.
20. cikk
Annak érdekében, hogy a nemzeti megelőző mechanizmusok eleget tehessenek megbízatásuknak, a részes államok
az alábbiakat vállalják: a) hozzáférést biztosítanak valamennyi információhoz a szabadságuktól megfosztott személyek számáról a 4. cikk
szerinti fogvatartási helyeken, valamint a fogvatartási helyek számáról és földrajzi helyéről;
b) hozzáférést biztosítanak valamennyi információhoz az említett személyekkel való bánásmódról, valamint fogva
tartásuk körülményeiről; c) hozzáférést biztosítanak valamennyi fogvatartási helyhez, azok létesítményeihez és helyiségeihez;
d) lehetővé teszik a szabadságuktól megfosztott személyek és minden más olyan személy tanúk nélküli, személyes
vagy – szükség szerint – tolmácsolással biztosított magánmeghallgatását, aki a nemzeti megelőző mechanizmus
véleménye szerint érdemi információval szolgálhat; e) lehetővé teszik, hogy a mechanizmus szabadon kiválassza a felkeresni kívánt helyeket és a meghallgatni kívánt
személyeket; f) biztosítják a jogot a Megelőzési Albizottsággal való kapcsolattartáshoz, annak tájékoztatásához és az azzal való
találkozáshoz. 21. cikk
1. Semmilyen hatóság és tisztviselő nem rendelhet el, nem alkalmazhat, nem engedélyezhet, és nem tűrhet el semmilyen
személy vagy szervezet elleni szankciót, ha az illető a nemzeti megelőző mechanizmussal akár valós, akár hamis
információkat közölt, és az adott személyt vagy szervezetet semmiféle más jellegű hátrány sem érheti.
2. A nemzeti megelőző mechanizmus által gyűjtött bizalmas információkat titkosan kell kezelni. Az érintett személy
kifejezett hozzájárulása nélkül semmiféle személyes adat nem hozható nyilvánosságra.
22. cikk
A részes állam illetékes hatóságai megvizsgálják a nemzeti megelőző mechanizmus ajánlásait, és párbeszédet
folytatnak azzal a lehetséges megvalósítási intézkedésekről. 23. cikk
A részes államok vállalják, hogy a nemzeti megelőző mechanizmusok éves jelentéseit közzéteszik és terjesztik.
V. RÉSZ
NYILATKOZAT 24. cikk
1. Ratifikáláskor a részes államok olyan nyilatkozatot tehetnek, amellyel elhalasztják a jelen jegyzőkönyv III. vagy
IV. részéből származó kötelezettségeik teljesítését. 2. Ez a halasztás legfeljebb három évig érvényes. A részes állam megfelelő, a hosszabbítási igényt kellően alátámasztó
nyilatkozatainak megtétele, illetve a Megelőzési Albizottsággal folytatott egyeztetés után a Kínzás Elleni Bizottság
további két évvel meghosszabbíthatja az említett időszakot. VI. RÉSZ
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
25. cikk
1. A Megelőzési Albizottságnak a jelen jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatban felmerülő költségeit az Egyesült
Nemzetek Szervezete viseli. 2. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára biztosítja annak személyi és tárgyi feltételeit, hogy a Megelőzési
Albizottság hatékonyan végre tudja hajtani a jelen jegyzőkönyvből származó feladatait.
26. cikk
1. A Közgyűlés vonatkozó eljárási szabályai szerint egy külön alapot kell létrehozni, amelyet az Egyesült Nemzetek
Szervezetének pénzügyi szabályai és rendelkezései alapján kell kezelni, annak érdekében, hogy egy-egy részes állam
meglátogatása után elősegítse a Megelőzési Albizottság által megfogalmazott ajánlások végrehajtásának és a
nemzeti megelőző mechanizmusok oktatási programjainak finanszírozását. 2. A külön alap finanszírozása a kormányok, kormányközi és civil szervezetek, valamint más állami vagy
magánszervezetek önkéntes adományaival történik. VII. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
27. cikk
1. A jelen jegyzőkönyvet bármely állam aláírhatja, amely aláírta az Egyezményt.
2. A jegyzőkönyvet bármely állam ratifikálhatja, amely ratifikálta az Egyezményt vagy csatlakozott ahhoz. A ratifikációs
okmányokat az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál kell letétbe helyezni.
3. A jegyzőkönyvhöz bármely állam csatlakozhat, amely ratifikálta az Egyezményt, vagy csatlakozott ahhoz.
4. A csatlakozás a csatlakozási okmányoknak az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál való letétbe helyezésével
történik. 5. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára minden olyan államot tájékoztat az egyes ratifikációs vagy csatlakozási
okmányok letétbe helyezéséről, amely aláírta a jelen jegyzőkönyvet, vagy csatlakozott ahhoz.
28. cikk
1. A jelen jegyzőkönyv harminc nappal azután lép hatályba, hogy a huszadik ratifikációs vagy csatlakozási okmányt
letétbe helyezték az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál. 2. A jelen jegyzőkönyv a saját ratifikációs vagy csatlakozási okmányának letétbe helyezését követő harmincadik napon
lép hatályba minden olyan állam esetében, amely azt követően ratifikálja a jelen jegyzőkönyvet, vagy azt követően
csatlakozik ahhoz, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál letétbe helyezték a huszadik ratifikációs
vagy csatlakozási okmányt. 29. cikk
A jelen jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések korlátozás vagy kivétel nélkül kiterjednek a szövetségi államok minden
részére. 30. cikk
A jelen jegyzőkönyvhöz nem lehet fenntartásokat kapcsolni.
31. cikk
A jelen jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések nem érintik a részes államok olyan regionális egyezményekből
származó kötelezettségeit, amelyek látogatási rendszert írnak elő a fogvatartási helyeken. A Közgyűlés arra ösztönzi a
Megelőzési Albizottságot és az említett regionális egyezmények alapján létrehozott testületeket, hogy a
párhuzamosságok elkerülése, valamint a jelen jegyzőkönyv céljainak hatékony megvalósítása érdekében
tanácskozzanak és működjenek együtt. 32. cikk
A jelen jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések nem érintik a részes államoknak az 1949. augusztus 12-i négy genfi
egyezményből és az azokhoz kapcsolódó 1977. június 8-i kiegészítő jegyzőkönyvekből származó kötelezettségeit,
sem azt a lehetőséget, hogy bármely részes állam engedélyezze a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának a
fogvatartási helyek meglátogatását a nemzetközi humanitárius jog hatálya alá nem tartozó helyzetekben.
33. cikk
1. Bármely részes állam bármikor felmondhatja a jelen jegyzőkönyvet az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárának
címzett írásbeli értesítéssel, aki ezt követően tájékoztatja a jelen jegyzőkönyvben és az Egyezményben részes
államokat. A felmondás egy évvel azután lép hatályba, hogy a főtitkár átvette az arról szóló értesítést.
2. A felmondás nem mentesíti a részes államot a jelen jegyzőkönyvből származó azon kötelezettségei alól, amelyek
a felmondás hatálybalépését megelőző cselekményekre vagy helyzetekre vonatkoznak, illetve azon intézkedések alól,
amelyek megtételét a Megelőzési Albizottság határozza el, vagy határozhatja el az érintett részes állammal szemben.
Ezenkívül a felmondás semmilyen módon nem érinti azon ügyek további vizsgálatát, amelyekkel a Megelőzési
Albizottság már a felmondás hatálybalépése előtt kezdett foglalkozni.
3. A részes állam felmondásának hatálybalépése után a Megelőzési Albizottság már nem kezdheti meg az adott állam
újabb ügyeinek vizsgálatát. 34. cikk
1. Bármely részes állam javasolhatja a jelen jegyzőkönyv módosítását, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének
főtitkárához kell benyújtania. A főtitkár ezt követően közli a részes államokkal a jelen jegyzőkönyvre vonatkozó
módosító javaslatot, és felkéri őket annak közlésére, hogy kívánják-e konferencia keretében megvitatni és
megszavazni a javaslatot. Ha a tájékoztatástól számított négy hónapon belül a részes államoknak legalább az
egyharmada támogatja a konferencia összehívását, a főtitkár összehívja a konferenciát az Egyesült Nemzetek
Szervezetének égisze alatt. Azon módosító javaslatokat, amelyeket a konferencián részt vevő és szavazó részes
államok kétharmados többséggel elfogadtak, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára jóváhagyás céljából
beterjeszti a részes államoknak. 2. A jelen cikk 1. bekezdése szerint jóváhagyott módosító javaslat akkor lép hatályba, amikor azt a jelen jegyzőkönyv
részes államai – saját alkotmányos eljárásaik szerint – kétharmados többséggel elfogadták.
3. A módosítások a hatálybalépésüket követően kötelező érvényűek az azokat elfogadó részes államokra nézve, a többi
részes államra nézve pedig továbbra is érvényesek a jelen jegyzőkönyv rendelkezései és az általuk elfogadott korábbi
módosítások. 35. cikk
A Megelőzési Albizottság és a nemzeti megelőző mechanizmusok tagjait megilletik mindazok a kiváltságok és
mentességek, amelyek feladataik független ellátásához szükségesek. A Megelőzési Albizottság tagjait megilletik
mindazok a kiváltságok és mentességek, amelyeket az Egyesült Nemzetek Szervezetének kiváltságairól és
mentességeiről szóló 1946. február 13-i egyezmény 22. szakasza határoz meg, az említett egyezmény 23. szakaszában
foglalt feltételek mellett. 36. cikk
Egy-egy részes államban tett látogatás során a Megelőzési Albizottság tagjai a jelen jegyzőkönyvben foglalt
rendelkezések és célok, valamint az általuk élvezett kiváltságok és mentességek sérelme nélkül kötelesek:
a) tiszteletben tartani a meglátogatott állam törvényeit és jogszabályait;
b) tartózkodni minden olyan cselekménytől vagy tevékenységtől, amely összeférhetetlen feladataik pártatlan és
nemzetközi jellegével. 37. cikk
1. A jelen jegyzőkönyvet, amelynek arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű változatai egyformán hitelesek,
az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál kell letétbe helyezni.
2. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára minden állam számára hiteles másolatot küld a jelen jegyzőkönyvről.”
4. § A jegyzőkönyv 24. cikke alapján a Magyar Köztársaság a jegyzőkönyv kötelező hatályának elismerésekor a
jegyzőkönyvhöz nyilatkozatot tesz. A nyilatkozat hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű
mechanisms.” „A Magyar Köztársaság a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni
egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének 24. cikkével összhangban kijelenti, hogy a fakultatív jegyzőkönyv IV. részéből
származó, a nemzeti megelőző mechanizmussal kapcsolatos kötelezettségeinek teljesítését három évvel elhalasztja.”
5. § (1) E törvény – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. és 3. §-a a jegyzőkönyv 28. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) E törvény 8–10. §-a 2015. január 1-jén lép hatályba.
(4) E törvény 11. §-a 2012. január 2-án lép hatályba.
(5) A jegyzőkönyv, illetve e törvény 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(6) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, a honvédelemért
felelős miniszter, az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, az igazságügyért felelős miniszter, az
oktatásért felelős miniszter és a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
6. § (1) Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 1. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az alapvető jogok biztosa – az Alaptörvényben meghatározott feladat- és hatásköre mellett – az e törvényben
meghatározott feladat- és hatásköröket gyakorol.” (2) Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 1. §-a a következő (3) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(3) Az alapvető jogok biztosa tevékenysége során – különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával –
megkülönböztetett figyelmet fordít a 2007. évi XCII. törvénnyel kihirdetett, a fogyatékossággal élő személyek jogairól
szóló egyezmény végrehajtásának segítésére, védelmére és ellenőrzésére.” 7. § Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény
a) 22. § (1) bekezdés b) pontja a „dokumentumokba és az informatikai eszközökkel kezelt adatnyilvántartó
rendszerek adatállományába” szövegrész helyett a „vizsgált üggyel összefüggésbe hozható összes iratba”;
b) 40. § (2) bekezdés a) pontja a „külön fejezetben bemutatva az 1. § (2) bekezdésében” szövegrész helyett a „külön
fejezetekben bemutatva az 1. § (2) és (3) bekezdésében”
szöveggel lép hatályba. 8. § Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 2. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az alapvető jogok biztosa ellátja a 2011. évi CXLIII. törvénnyel kihirdetett, a kínzás és más kegyetlen, embertelen
vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve 3. cikke szerinti nemzeti
megelőző mechanizmus feladatait.” 9. § Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény a következő III/A. Fejezettel egészül ki:
„III/A. FEJEZET
AZ ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSÁNAK ELJÁRÁSA ÉS INTÉZKEDÉSEI A NEMZETI MEGELŐZŐ MECHANIZMUS
KERETÉBEN
39/A. §
Ha az alapvető jogok biztosa a 2011. évi CXLIII. törvénnyel kihirdetett, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy
megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) 3. cikke
szerinti nemzeti megelőző mechanizmus (a továbbiakban: nemzeti megelőző mechanizmus) feladatainak teljesítése
körében jár el, eljárására a III. fejezet rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
39/B. § (1) A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítése érdekében az alapvető jogok biztosa a Jegyzőkönyv
4. cikke szerinti fogvatartási helyen (a továbbiakban: fogvatartási hely) szabadságuktól megfosztott személyekkel való
bánásmódot – a 18. § (1)–(7) bekezdésére tekintet nélkül – beadvány és felmerült visszásság hiányában is
rendszeresen vizsgálja. (2) Az alapvető jogok biztosa a 21. § (1) bekezdésében foglaltak mellett a vizsgálata során adatokat, felvilágosítást és
iratmásolatokat kérhet a vizsgált hatóságtól a fogvatartási helyek számáról és földrajzi helyéről, valamint a fogvatartási
helyeken lévő, szabadságuktól megfosztott személyek számáról, a velük való bánásmódról és fogva tartásuk
körülményeiről. (3) A helyszíni ellenőrzés során az alapvető jogok biztosa
a) a fogvatartási helyekre és a vizsgált hatóság egyéb helyiségeibe korlátozás nélkül beléphet,
b) a fogvatartási helyek számára és földrajzi helyére, valamint a fogvatartási helyeken lévő, szabadságuktól
megfosztott személyek számára, a velük való bánásmódra és fogva tartásuk körülményeire vonatkozó összes iratba
korlátozás nélkül betekinthet, azokról kivonatot és másolatot készíthet,
c) a vizsgált hatóság bármely munkatársát meghallgathatja, és
d) a szabadságától megfosztott bármely személyt meghallgathat. (4) A (3) bekezdés c) és d) pontja szerinti meghallgatáson az alapvető jogok biztosán és a meghallgatott személyen
kívül más csak akkor vehet részt, ha a részvételéhez az alapvető jogok biztosa hozzájárult.
39/C. § A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítéséről az alapvető jogok biztosa évente átfogó jelentést készít,
amelyet a Hivatal honlapján közzé kell tenni. 39/D. §
(1) A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítése körében az alapvető jogok biztosa személyesen és
a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére általa felhatalmazott munkatársai útján is eljárhat.
A 21., 22. és a 26. §, valamint a 27. § (1) bekezdése és a 39/B. § szerinti jogosultságok az alapvető jogok biztosának
a felhatalmazása alapján eljáró munkatársait is megilletik, illetve a 25. § szerinti együttműködési kötelezettség velük
szemben is fennáll. (2) Az alapvető jogok biztosának a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére felhatalmazott
munkatársa e feladatok teljesítése körében – ha megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik –
a minősített adatot a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott felhasználói engedély nélkül is
megismerheti. (3) Az alapvető jogok biztosának a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére legalább tizenegy
munkatársát fel kell hatalmaznia. A felhatalmazott munkatársak a szabadságuktól megfosztott személyekkel való
bánásmódot érintő szakterületen kiemelkedő elméleti tudással vagy legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkező,
felsőfokú végzettségű szakértők lehetnek. (4) A nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére felhatalmazott munkatársak között kell lennie
legalább egy, a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettes biztos által javasolt személynek,
és legalább két-két jogász, orvos, illetve pszichológus végzettségű személynek. A felhatalmazott munkatársak között
az egyik nem képviselőinek a száma legfeljebb eggyel haladhatja meg a másik nem képviselőinek számát.
39/E. § Az alapvető jogok biztosa részére és a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítésére általa felhatalmazott
munkatársa részére történő információközlés miatt senkit sem érhet hátrány.”
10. § Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 40. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép: (Az alapvető jogok biztosa az éves beszámolóban)
„a) tájékoztat az alapjogvédelmi tevékenységéről, külön fejezetekben bemutatva az 1. § (2) és (3) bekezdésében,
illetve a 2. § (6) bekezdésében meghatározottak szerinti tevékenységét is,”
11. § Hatályát veszti e törvény 6. és 7. §-a.
Dr. Schmitt Pál s. k., Lezsák Sándor s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
12/2014. (III. 31.) NFM utasítása a nemzeti fejlesztési miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek részére a Magyarország 2014. központi költségvetéséről szóló 2013. CCXXX. törvény által előírt befizetési kötelezettségekről.
A Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 10. § (1) bekezdése, az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 47. § (1) bekezdése, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja
alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) irányítása alá tartozó egyes költségvetési szervek az alábbi
ütemezésben kötelesek a központi költségvetésbe történő befizetéseiket teljesíteni a 10032000-00290737-60000006
számú NFM fejezeti befizetési számlára:
a) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal 2014. április 20-ig 151,8 millió forintot, 2014. július 20-ig 151,8 millió
forintot, 2014. október 20-ig 151,8 millió forintot, 2014. december 10-ig 151,8 millió forintot, mindösszesen:
607,2 millió forintot,
b) a  Nemzeti Közlekedési Hatóság 2014. április 20-ig 5  279,5 millió forintot, 2014. július 20-ig 5  279,5 millió
forintot, 2014. október 20-ig 5 279,5 millió forintot, 2014. december 10-ig 5 279,5 millió forintot, mindösszesen:
21 118,0 millió forintot,
c) a  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 2014. április 20-ig 46,3 millió forintot, 2014. július 20-ig
46,3  millió  forintot, 2014. október 20-ig 46,3 millió forintot, 2014. december 10-ig 46,4 millió forintot,
mindösszesen: 185,3 millió forintot.
(2) Az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti költségvetési szervek a  teljesített befizetésekről a  Magyar Államkincstár
által részére megküldött visszaigazolás másolatát a  visszaigazolás kézhezvételét követő 5 napon belül kötelesek
megküldeni az NFM Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály részére. Az (1) bekezdésben megjelölt költségvetési
szervek az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a következők szerint kötelesek feltüntetni a teljesített befizetés
jogcímét: „Befizetési kötelezettség a 2013. évi CCXXX. tv. szerint”.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
2/2003. (II. 21.) OVB állásfoglalása az Alkotmány által kiírt országos népszavazás egyes kérdéseiről.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
Alkotmány által kiírt országos népszavazás egyes kérdéseiről a következő
állásfoglalást adja ki: A Magyar Köztársaság Alkotmánya, az 1949. évi
XX. törvény 79. §-a alapján ügydöntő országos népszavazást kell tartani a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő, a csatlakozási szerződés szerinti csatlakozásáról. E népszavazás időpontja: 2003. április 12.
A népszavazásra bocsátandó kérdés: ,,Egyetért-e azzal,
hogy a Magyar Köztársaság az Európai Unió tagjává váljon?’’
a) A Ve. 43. § (2) bekezdése szerint a választási kampány céljára az állami és önkormányzati költségvetési szervek a jelöltek, jelölő szervezetek számára azonos feltételekkel bocsáthatnak rendelkezésre helyiséget és egyéb
szükséges berendezést. Állami vagy önkormányzati hatóság elhelyezésére szolgáló épületben választási kampányt
folytatni, választási gyűlést tartani tilos, kivéve az ötszáznál
kevesebb lakosú településen, feltéve, hogy más közösségi
célú épület nem áll rendelkezésre. A 44. § (1) bekezdése
alapján a kampányidőszakban a műsorszolgáltatók a jelölő
szervezetek, illetőleg a jelöltek számára azonos feltételekkel tehetnek közzé politikai hirdetést. A politikai hirdetéshez véleményt, értékelő magyarázatot fűzni tilos.
b) A Ve. 45. § (1) és (2) bekezdése szerint a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi hivatala a névjegyzékben szereplő választópolgárok családi és utónevét,
valamint lakcímét a jelölteknek, jelölő szervezeteknek kérésükre, díjfizetés ellenében, azonos feltételek mellett a
szavazás napja előtti 20. napot követően átadja. A szolgáltatás nem, életkor vagy lakcím szerinti csoportosításban is
igényelhető. A közszemlére tett névjegyzék másolatát a
helyi választási iroda vezetője a jelölt, jelölő szervezet által
írásban bejelentett igény alapján díjfizetés ellenében, azonos feltételek mellett, a szavazás napja előtti 20. napot
követően — legfeljebb szavazóköri bontásban — a jelölt,
jelölő szervezet számára átadja.
A Ve. 51. § (1) bekezdésének közös szabálya alapján azt
a jelölő szervezetet, amely jelöltet vagy listát kíván állítani,
bírósági bejegyzésének hiteles másolatával kell bejelenteni.
A Ve. XIII. fejezetében szabályozott 123. §-a szerint a
népszavazáson a névjegyzéket a szavazás napja előtt
18 nappal kell közszemlére tenni. A választópolgárokat a
névjegyzékbe vételükről legkésőbb a szavazás napja előtti
16. napig kell értesítő megküldésével tájékoztatni.
c) A Ve. 3. § szerint a választási eljárás szabályainak
alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek
érvényre kell juttatniuk többek között a következő alapelveket: a jogorvoslat lehetősége és pártatlan elbírálása és
a választás eredményének gyors és hiteles megállapítása.
A Ve. 6. § (1) bekezdése alapján a választási bizottságok
működése és tevékenysége, valamint a választási bizottságok rendelkezésére álló adatok — törvényben megállapított kivétellel — nyilvánosak. A választási eljárás nyilvánossága nem sértheti a szavazás titkosságát és a személyhez, valamint a személyes adatok védelméhez fűződő jogokat. A (2) bekezdés kimondja, hogy a választás eredményét
rögzítő jegyzőkönyvek másolatát ingyenesen kell a jelölő
szervezetek és független jelöltek rendelkezésére bocsátani.
A választás számítógépes adatait azonos feltételekkel, díjfizetés ellenében bárki igényelheti.
A Ve. 74. § (2) és (3) bekezdése szerint a jegyzőkönyveket három példányban kell kiállítani, melyeket a választási
bizottság jelen levő tagjai aláírnak, továbbá a jegyzőkönyv
egy-egy másolati példányát az illetékes választási bizottság
— kérésükre — átadja a jelöltek jelen levő képviselőinek.
A 75. § (2) bekezdése alapján a jegyzőkönyvek egy példánya az illetékes választási irodában a szavazást követő három napon belül megtekinthető.
A Ve. 84. § alapján a szavazatszámláló bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntése [73. § (1) bekezdés]
ellen csak a választási bizottságnak a választási eredményt
megállapító döntése elleni kifogással együtt van helye.
A továbbiakban, a 85. § (1) bekezdése kimondja, hogy a
választási bizottságnak a választási eredményt megállapító
döntése [73. § (2) bekezdés] ellen a szavazatszámláló
bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntésének
törvénysértő voltára, vagy a szavazóköri eredmények
összesítésére és a választási eredmény megállapítására
vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozással lehet kifogást benyújtani úgy, hogy az legkésőbb a választási bizottság döntését követő napon a sérelmezett döntést hozó
választási bizottsághoz megérkezzen. A (2) bekezdés szerint a kifogás elbírálására jogosult választási bizottság a
kifogásról legkésőbb a beérkezését követő napon dönt.
A választási bizottság döntése elleni kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a választási bizottság döntését
követő napon a sérelmezett döntést hozó választási bizottsághoz megérkezzen.
d) A Ve. 116. §-a alapján a Ve. 1—85. §-ait tartalmazó
I—X. fejezetét, valamint a 89. §-ának rendelkezéseit az
országos népszavazáson a XIII. fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
A Ve. 149. § g) pontja szerint a Ve. alkalmazásában
jelölő szervezet: a pártok működéséről és gazdálkodásáról
szóló 1989. évi XXXIII. törvény szerint bejegyzett párt,
valamint az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény
szerint bejegyzett társadalmi szervezet.
A fentiek alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Alkotmányban kiírt országos népszavazás esetében jelölés, jelölt és jelölő szervezet nincs, ezért
azon
a) az állami és önkormányzati költségvetési szervek
valamennyi, a népszavazáson kampányt folytatni kívánó,
Magyarországon bejegyzett és nyilvántartott párt és társa
dalmi szervezet számára — a Ve. 43. § (2) bekezdésének
második mondata szerinti korlátozással — azonos feltételekkel bocsáthatnak rendelkezésre helyiséget és egyéb
szükséges berendezést; a műsorszolgáltatók pedig minden,
a népszavazáson kampányt folytatni kívánó, Magyarországon bejegyzett és nyilvántartott párt és társadalmi szervezet hirdetését azonos feltételekkel kötelesek közzétenni;
b) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi
hivatala a névjegyzékben szereplő választópolgárok családi
és utónevét, valamint lakcímét, illetőleg a helyi választási
iroda vezetője a közszemlére tett névjegyzék másolatát
— kérelemre, díjfizetés ellenében — minden, Magyarországon bejegyzett és nyilvántartott pártnak és társadalmi
szervezetnek köteles átadni;
a névjegyzék közszemlére tételének a Ve. 123. §-ában
foglalt időpontja miatt a fenti adatok átadására csak a
népszavazás napja előtti 18. napot követően kerülhet sor;
c) a népszavazási eredmények elleni jogorvoslat érdemi
biztosítása érdekében bármely választópolgár, illetve
Magyarországon bejegyzett és nyilvántartott párt és társadalmi szervezet kérheti a választási bizottságtól a szavazóköri eredményt rögzítő jegyzőkönyvek másolati példányának kiadását.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
52/2017. (X. 31.) EMMI utasítása az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 63/2016. (XII. 29.) EMMI utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 63/2016.
(XII. 29.) EMMI utasítás.
2. § Ez az utasítás 2017. november 1-jén lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
98/2010. (X. 19.) ME határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2010. Guadalajarai Meghatalmazotti Értekezletén való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2010. évi Guadalajarai Meghatalmazotti Értekezletén
a Magyar Köztársaság Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
közgyűlés előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1694/2012. (XII. 29.) Korm. határozata az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. 17. alpontja
alapján a következő határozatot hozza: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért
és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését arra hivatkozással, hogy
a közalapítvány céljainak megvalósítása, feladatának további ellátása egyéb közfeladatot ellátó szervezet útján
hatékonyabban megvalósítható. 2. A Kormány a) felhatalmazza az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Közalapítvány társalapítójával, a Fővárosi
Önkormányzattal egyetértésben, a Kormány mint alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Törvényszéknél
a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben a Kormány mint állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges
intézkedéseket megtegye; b) megbízza az emberi erőforrások miniszterét vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére; c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Hajléktalanokért Közalapítvány lássa
el, és felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával tegye
meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket; d) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával
mint mérleg-fordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója. Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. június 1.
3. A Kormány a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány vagyona értéke
erejéig –, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Hajléktalanokért
Közalapítványt kéri fel. A Kormány egyetért azzal, hogy a Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat is – az állami alapító nevében, a Közalapítvány társalapítójával
egyetértésben az emberi erőforrások minisztere a Hajléktalanokért Közalapítvány támogatására fordítja.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: a Közalapítvány törlését követően azonnal
4. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Közalapítvány törlését követően azonnal 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány megszüntetéséről
szóló 1169/2011. (V. 26.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
284/2018. (VI. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország iránti szolidaritása és következetes kiállása, valamint a  magyar–lengyel politikai kapcsolatok
erősítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Kornel Morawiecki, a Szejm korelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a magyar–belorusz politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztésében betöltött kimagasló szerepe
elismeréseként
Alekszandr Francevics Hajnovszki, a Belarusz Köztársaság budapesti nagykövete részére,
a magyar–georgiai politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Zaza Kandelaki, Georgia budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a magyar–kanadai üzleti kapcsolatok erősítése és a  magyarországi munkahelyteremtés érdekében végzett több
évtizedes, elkötelezett gazdasági tevékenysége elismeréseként
Frank Hasenfratz, a Linamar Corporation Igazgatótanácsának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. június 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1147/2019. (III. 20.) Korm. határozata a Kübekháza–Rábé közúti határátkelőhely ideiglenes megnyitásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. elrendeli a  magyar–szerb határszakaszon, Kübekháza–Rábé között, 2019. szeptember 1. napjától az  ideiglenes
határátkelőhely megnyitását;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon az  1.  pont szerinti feladat
végrehajtása érdekében szükséges egyszeri jellegű forrás biztosításáról a  Magyarország 2019.  évi központi
költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára
96 884 086 forint összegben, valamint a XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Adó- és Vámhivatal cím javára
20 352 719 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
 3. egyetért azzal, hogy a  Kübekháza–Rábé közúti határátkelőhely ideiglenes megnyitása érdekében a  szükséges
beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (I. 12.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Takács Szabolcs Ferencet 2014. december 8. napjától
2015. június 7. napjáig a Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) 2015. évi soros elnökségi feladatainak
összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A  miniszteri biztos a  Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) 2015. évi soros elnökségi feladatainak
ellátásával összefüggésben
a) javaslatot tesz az elnökségi év programjaira;
b) az elnökségi év megvalósításával összefüggésben összehangolja a Miniszterelnökség és a szakminisztériumok
tevékenységét;
c) nemzetközi tárgyalásokon képviseli Magyarországot;
d) az a)–c)  pontok szerinti feladatokhoz kapcsolódóan felméréseket, konzultációkat, valamint rendezvényeket
kezdeményez és szervez. 2. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazás illeti meg.
3. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában titkárság segíti.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2014. (XI. 17.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter