text:
40/2018. (XI. 15.) HM utasítása a Magyar Honvédség új stratégiai és műveleti szintű vezetés-irányítási rendszere kialakításával összefüggő egyes feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre (a továbbiakban: HM szervezetek),
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre (a továbbiakban: MH katonai
szervezetei) [a továbbiakban az a)–c) pont együtt: honvédségi szervezetek],
d) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ)
terjed ki.
(2) Ezen utasításban meghatározott feladatokat úgy kell előkészíteni, hogy a miniszter irányítói feladataival összefüggő
feladatok továbbra is a  HM szervezetében és feladatrendszerében maradjanak, azonban a  HM integrációjának
megbontásával, a  vezetési és irányítási feladatok elválasztásával a  Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban:
HVKF) vezetési feladataival összefüggő feladatok a Magyar Honvédség Parancsnoksága  (a továbbiakban: MHP)
feladatrendszerében kerülnek megtervezésre.
2. A HM feladatrendszerének átalakításával és az MH új stratégiai és műveleti szintű
vezetés-irányítási rendszere kialakításának előkészítésével összefüggő tervezési feladatok
2. § (1) A Nemzetbiztonsági Iroda szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy a HM feladatrendszerének
tervezett változásával összhangban maradjon.
(2) A HM Belső Ellenőrzési Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy az  utasítás
hatálybalépésekor a  Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VIII. 1.)
HM utasításban (a továbbiakban: HM SZMSZ) részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása
alapján továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(3) A HM Miniszteri Kabinet szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy annak szervezetéből
és feladatrendszeréből a miniszteri biztos titkársági feladatait ellátó titkárság és annak feladatai törölhetővé váljanak,
továbbá a  miniszter titkárságának irányítása a  HM kabinetfőnöke helyett a  miniszter felelősségi körébe kerül
tervezésre.
(4) A HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság (a továbbiakban: HM KÁT Titkárság) feladatrendszere, szervezeti felépítése
és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy az utasítás hatálybalépésekor a HM SZMSZ-ben részére meghatározott
és a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján továbbra is ellátandó feladatain felül feladatrendszerében
képessé váljon a nemzetközi hadfelszerelés fejlesztés támogatási programokkal és a nemzeti hadfelszerelési igazgatói
feladatok támogatásával összefüggő, valamint a  HM biztonsági vezető részére előírt feladatok ellátására, továbbá
a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) hatálya alá tartozó és a  HM hivatali
szervezetében szolgálati feladatokat ellátó személyi állomány jogviszonyát érintő személyügyi igazgatási
szakfeladatok végzésére és munkáltatói döntések előkészítésére.
(5) A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) feladatrendszere, szervezeti felépítése és létszáma
úgy kerül megtervezésre, hogy az  utasítás hatálybalépésekor a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM
feladatrendszerének tervezett változása alapján továbbra is ellátandó feladatain felül feladatrendszerében képessé
váljon a  HM, továbbá a  HM szervezetek elektronikus ügyintézéshez és a  bizalmi szolgáltatásokhoz kapcsolódó
közigazgatási kötelezettségekből származó informatikai, a  kormányzati informatikai integráció biztosításával
összefüggő fejlesztést és koordinációt érintő feladatok végzésére.
(6) A HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) feladatrendszere, szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül
megtervezésre, hogy az  utasítás hatálybalépésekor a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM
feladatrendszerének tervezett változása alapján továbbra is ellátandó feladatain felül feladatrendszerében képessé
váljon az adatvédelemmel és információszabadsággal összefüggő feladatok ellátására.
(7) A HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy
az  utasítás hatálybalépésekor – az  MH katonai szervezetei magasfokú fegyelmi helyzetének fenntartásával és
biztosításával kapcsolatos, az  MHP feladatrendszerébe átadásra tervezett szakmai feladatok kivételével – a  HM
SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM feladatrendszerének tervezett változása alapján továbbra is ellátandó
feladataival összhangban maradjon.
(8) A HM Védelmi Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: HM VIF) szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre,
hogy az utasítás hatálybalépésekor a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett
változása alapján továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon. A  tervezés során a  HM VIF közvetlen
irányítási feladatai a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) helyett a HM honvédelmi államtitkár
(a továbbiakban: HM HOÁT) felelősségi körébe kerüljenek tervezésre.
(9) A HM Hatósági Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy az utasítás hatálybalépésekor
– a  (6)  bekezdés szerint átadásra tervezett feladatok kivételével – a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és
a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(10) A HM Állami Légügyi Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy az  utasítás
hatálybalépésekor a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján
továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(11) A HM Vagyonfelügyeleti Főosztály feladatrendszere, szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy
az  utasítás hatálybalépésekor a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM feladatrendszerének tervezett
változása alapján továbbra is ellátandó feladatain felül feladatrendszerében képessé váljon a hadiipari tevékenységek
egyes szegmenseivel koordinálásával kapcsolatos feladatok ellátására.
(12) A HM Kontrolling és Integritásfejlesztési Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy
az  utasítás hatálybalépésekor a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM feladatrendszerének tervezett
változása alapján továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(13) A HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály (a továbbiakban: HM HFPF) a HM feladatrendszerének tervezett változása
alapján megszüntetésre tervezett, feladatrendszerének és létszámának átadása úgy kerül megtervezésre, hogy
az utasítás hatálybalépésekor – a (4) és (14) bekezdés szerint átadásra tervezett feladatok kivételével – a HM SZMSZ-ben
részére meghatározott feladatrendszer az MHP feladatrendszerébe kerüljön.
(14) A HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy módosul, hogy az utasítás
hatálybalépésekor a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján
továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon és képessé váljon a HM HFPF-től átvételre tervezett egyes
nemzetközi együttműködési feladatok ellátására.
3. § (1) A HM Honvédelmi Államtitkári Titkárság szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy az utasítás
hatálybalépésekor a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján
továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(2) A HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály (a továbbiakban: HM TKKF) a HM feladatrendszerének tervezett
változása alapján megszüntetésre tervezett, feladatrendszerének és szervezeti elemeinek átadása úgy kerül
megtervezésre, hogy az utasítás hatálybalépésekor – az (5) bekezdés szerint átadásra tervezett feladatok és szervezeti
elem kivételével – a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott feladatrendszer és szervezeti elem a  HM Katonai
és Társadalmi Kapcsolatok Főosztály (a továbbiakban: HM KTKF) feladatrendszerébe és szervezetébe kerüljön.
(3) A HM HOÁT közvetlen irányítása alatt önálló szervezeti egységként létrehozásra tervezett a  HM KTKF, amelynek
szervezete és feladatrendszere az  átvételre tervezett HM TKKF Társadalmi Kapcsolatok Osztály által ellátott
feladatokból és a 4. § (2) bekezdése szerinti feladatrendszerből és szervezeti elemekből kerülhet tervezésre.
(4) A HM Humánpolitikai Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy az  utasítás
hatálybalépésekor a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján
továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(5) A HM Oktatási, Tudományszervező és Kulturális Főosztály feladatrendszere, szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül
megtervezésre, hogy az  utasítás hatálybalépésekor a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM
feladatrendszerének tervezett változása alapján továbbra is ellátandó feladatain felül feladatrendszerében képessé
váljon az  átvételre tervezett HM TKKF Honvédelmi Nevelési és Ifjúságstratégiai Osztály által ellátott feladatok
ellátására.
(6) A HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF) szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre,
hogy az utasítás hatálybalépésekor – az MHP részére átadásra tervezett fegyverzetellenőrzési feladatok és szervezeti
elem kivételével – a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján
továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
(7) A HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály szervezeti felépítése és létszáma úgy kerül megtervezésre, hogy
az  utasítás hatálybalépésekor a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a  HM feladatrendszerének tervezett
változása alapján továbbra is ellátandó feladataival összhangban maradjon.
4. § (1) A Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) szervezeti elemei a HM feladatrendszerének tervezett változása alapján
a  HM szervezetéből történő kiválással és a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott feladataik kivételével átadásra
tervezettek az MHP feladatrendszerébe és szervezetébe.
(2) A HVK Vezérkari Titkárság a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett változása
alapján a  továbbiakban a  HM KTKF feladatkörébe átadásra tervezett HM HOÁT feladatkörét érintő koordinációs
feladatok kivételével tervezhető az MHP feladatrendszerében.
(3) A HVK Személyzeti Csoportfőnökség a HM SZMSZ-ben részére meghatározott és a HM feladatrendszerének tervezett
változása alapján a továbbiakban a 2. § (4) bekezdése szerint a HM KÁT Titkárság feladatkörébe átadásra tervezett
feladatok kivételével – a központi személyügyi hatáskör megtartása mellett – tervezhető az MHP feladatrendszerében.
(4) A HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség a  HM SZMSZ-ben részére meghatározott
és a  HM feladatrendszerének tervezett változása alapján a  továbbiakban a  2.  § (5)  bekezdése szerint a  HM TKF
feladatkörébe átadásra tervezett feladatok kivételével tervezhető az MHP feladatrendszerében.
5. § (1) Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) szervezetébe és
feladatrendszerébe kerül tervezésre egyes kijelölt állami létesítmények protokolláris jellegű őrzés-védelmi
feladatainak ellátása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátása az MH BHD 32. Nemzeti Honvéd Díszegység feladatkörébe tervezhető.
 (3) Az MH BHD a  (2)  bekezdésben meghatározottakon felüli szervezeti felépítése úgy kerül megtervezésre, hogy
az MH BHD békében jelentkező objektumüzemeltetési és támogatási feladatai a (4) bekezdésben meghatározottakon
felüli, továbbá protokolláris és kegyeleti feladatai racionalizálása és átalakítása, egyben a vezetés-irányítási funkciók
hatékonyabbá tétele megvalósuljon.
(4) Az MH BHD feladatrendszeréből és szervezetéből az MHP érdekében, annak budapesti telephelyén ellátandó egyes
támogatási feladatok, és az azok ellátását végző állomány átadásra tervezett az MH Katonai Igazgatási és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH KIKNYP), valamint az  MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző
Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) parancsnokának szolgálati alárendeltségébe tartozó és a  15.  §
(1)  bekezdése szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedésben nevesített, a  feladatok átvételére tervezett katonai
szervezet szervezetébe és feladatrendszerébe.
(5) Az MH BHD az (1) és (3) bekezdés szerint tervezett átalakítására figyelemmel szolgálati beosztások és munkakörök
rendszeresítését, illetve megszüntetését tervezheti.
(6) Az MH BHD a kegyeleti gondoskodásról és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról szóló 7/2013. (VII. 25.)
HM rendeletben, valamint a kegyeleti gondoskodás és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatok végrehajtásával
kapcsolatos szabályokról szóló 42/2013. (VII. 25.) HM utasításban (a továbbiakban: 42/2013. HM utasítás) meghatározott
egyes kegyeleti feladatait a 42/2013. HM utasítás 12. § (1a) bekezdésében foglaltak szerint tervezheti.
(7) Az MH BHD parancsnoka a (2) bekezdés szerint az MH BHD tervezett szervezeti felépítéséről, és az ellátandó feladatairól
készült javaslatait a  HM HOÁT egyidejű tájékoztatása mellett, a  (4)  bekezdés szerinti feladatok végrehajtására
vonatkozó javaslatait közvetlenül terjeszti fel a HVKF részére.
3. Az MH új stratégiai és műveleti szintű vezetés-irányítási rendszere kialakításával kapcsolatos feladatok
6. § (1) Az MH új stratégiai és műveleti szintű vezetés-irányítási rendszerének kialakítása érdekében a 4. § (1) bekezdésére
tekintettel – a HM szervezetéből történő kiválással – az MH tervezendő új hadrendjének részeként Székesfehérvár
székhellyel az MHP mint új költségvetési szerv létrehozása kerül tervezésre.
(2) Az MHP feladatrendszerében kerül tervezésre az  ország katonai védelemre való felkészítésének stratégiai szintű
tervező-szervező, és az MH katonai tevékenységének felső és műveleti szintű vezető szervének az (1) és a (3) bekezdés,
továbbá a 2. § (7), (13) bekezdése, valamint a 3. § (6) bekezdése szerint átvételre tervezett feladatainak ellátása.
(3) A 7. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel az MH tervezendő új hadrendjében a HVKF közvetlen szolgálati
alárendeltségébe tartozó MH katonai szervezetek az  MHP parancsnokának közvetlen szolgálati alárendeltjeiként
kerülnek tervezésre.
(4) Az MHP tervezett alapításával egyidejűleg annak szervezetébe beolvadásra és mint költségvetési szerv jogutódlással
megszüntetésre tervezett az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP).
(5) Az MH tervezendő új hadrendjében az  MH ÖHP parancsnokának közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozó
szervezetek az MHP parancsnokának közvetlen szolgálati alárendeltjeiként kerülnek tervezésre.
(6) Az MHP saját telephelyeként, az MHP válságkezelő és béketámogató műveletekben résztvevő, területileg elkülönült
szervezeti egységeiként tervezi működtetni az átvételre tervezhető MH ÖHP telephelyeként működő, a válságkezelő
és béketámogató műveletekben résztvevő, területileg elkülönült szervezeti egységeket.
7. § (1) Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) békében jelentkező egészségügyi ellátási, közgyógyellátási,
valamint védelem-egészségügyi szakfeladatai, továbbá a  vezetés-irányítási rendszere racionalizálásának és
újrastrukturálásának tervezésére kerül sor oly módon, hogy annak eredményeként kialakított szervezeti felépítése
az  ellátandó feladataival összhangban maradjon, ennek érdekében szolgálati beosztások és munkakörök
rendszeresítését, illetve megszüntetését tervezheti.
(2) Az MH EK parancsnoka az (1) bekezdés szerint az MH EK tervezett szervezeti felépítéséről, az ellátandó feladatairól
készült javaslatait a  15.  § (1)  bekezdése szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedésben meghatározottak szerint
a HM KÁT egyidejű tájékoztatása mellett a HVKF részére terjeszti fel.
(3) Az MH Katonai Képviselő Hivatala (a továbbiakban: MH KKH) az MH tervezendő új hadrendjéből törlésre tervezett,
oly  módon, hogy az  HVKF közvetlen szolgálati alárendeltségéből a  HM HOÁT irányítása alatt kerül tervezésre.
Az MH KKH irányítását érintő módosítással egyidejűleg a tervezési okmányokban az MH KKH megnevezése helyett
a HM Katonai Képviselő Hivatal megnevezés kerül alkalmazásra.
(4) Az MH HFKP parancsnokának szolgálati alárendeltségébe tartozó MH Ludovika Zászlóalj (a továbbiakban: MH LZ),
az  MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA) és az  MH KIKNYP az  MH tervezendő új hadrendjében
az MHP parancsnokának közvetlen szolgálati alárendeltjeiként kerülnek tervezésre.
(5) Az MH AA békében jelentkező szakfeladatai átalakításának tervezésére kerül sor oly módon, hogy az MH AA szervezete
és feladatrendszere tervezhetően kiegészül az  MH HFKP szervezetéből és feladatrendszeréből az  önkéntes
területvédelmi feladatokat ellátó új területvédelmi szervezetekkel összefüggő szervezési feladatokról, valamint
a szolgálati beosztások rendszeresítésével kapcsolatos szabályokról szóló 28/2015. (VI. 22.) HM utasítás módosításáról
szóló 29/2018. (IX. 5.) HM utasítás (a továbbiakban: 29/2018. HM utasítás) 2. § (8) bekezdése szerint kikerülő szervezeti
elemmel és személyi állománnyal, valamint annak feladataival.
(6) Az MH védelmi innovációs képességének fejlesztése, a  haditechnikai kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos feladatok
centralizálása, továbbá a  védelmi ipari fejlesztéssel összefüggő hadfelszerelés-fejlesztési feladatok ellátása
hatékonyságának növelése érdekében – a  KNBSZ és az  MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) egyes
szervezeti elemeinek tervezhető kiválásával – az MH tervezendő új hadrendjében az MHP parancsnokának közvetlen
szolgálati alárendeltségében MH Modernizációs Intézet (a továbbiakban: MH MI) megnevezéssel új költségvetési
szerv létrehozása kerül tervezésre. Az MH MI vezetés-irányítási rendszere oly módon kerül tervezésre, hogy a nemzeti
hadfelszerelési igazgató feladataival összefüggő egyes szakmai feladatainak irányítása az  MHP parancsnoka útján
megvalósíthatóvá váljon.
(7) A (6) bekezdés szerinti feladatok tervezése során az MH LK szervezeti felépítéséből és létszámából törlésre tervezhető
az MH MI részére átadásra tervezett feladatrendszer és azok ellátását végző személyi állomány beosztásai.
(8) Az MH KIKNYP békében jelentkező szakfeladatai átalakításának tervezésére kerül sor oly módon, hogy szervezete
és feladatrendszere tervezhetően kiegészül az 5. § (4) bekezdése szerint átvételre, valamint a 4. § (3) bekezdése szerinti
központi személyügyi feladatrendszer eredményes ellátását biztosító és támogató feladatokkal, valamint személyi
állománnyal, ennek érdekében az  MH KIKNYP szolgálati beosztások és munkakörök rendszeresítését, illetve
megszüntetését tervezheti.
8. § (1) A KNBSZ feladatrendszeréből és szervezetéből az MH MI létrehozhatósága érdekében a KNBSZ védelmi technológiai
kutatási feladatrendszere törlésre tervezhető, oly módon, hogy az átadásra tervezett feladatok és az azok ellátását
végző személyi állomány beosztásai az  MH MI szervezetében és feladatrendszerében jogutódlással elláthatóak
legyenek.
(2) A KNBSZ főigazgatója az  (1)  bekezdés szerinti feladatok tervezése során az  MH MI részére átadásra tervezett
feladatokról készült javaslatait a HVKF egyidejű tájékoztatása mellett a miniszter részére terjeszti fel.
4. Létszámkeretek 9. § (1) A HM feladatrendszerének átalakításával a  szervezeti struktúráját tartalmazó HM munkaköri jegyzék úgy kerül
megtervezésre és kialakításra, hogy a HM létszáma – a miniszter személyét is beleértve – 2019. január 1-jétől legfeljebb
519 fő, amely tartalmazza a Kormány által a HM részére engedélyezett Hjt. hatálya alá nem tartozó személyi állomány
132 fős létszámát is.
(2) Az MHP feladatai eredményes ellátásának biztosítása érdekében a 2. § (7) és (13) bekezdése, a 3. § (6) bekezdése,
valamint a  6.  § (1) és (3)  bekezdése szerint átvételre tervezhető, illetve azokon felül további szolgálati beosztások
és munkakörök rendszeresítése is tervezhető.
(3) Az MH MI feladatai eredményes ellátásának biztosítása érdekében a 7. § (6) bekezdése és a 8. § (1) bekezdése szerint
átvételre tervezhető, illetve azokon felül további szolgálati beosztások és munkakörök rendszeresítése is tervezhető.
5. Az utasításban meghatározottakkal összefüggő tervezési és szervezési feladatok
10. § (1) A tervezési és szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2019. június 30.
(2) Az átalakítás és az új szervezeti rend szerinti működés kezdő napjaként a tervekben 2019. január 1-je kerül tervezésre.
 (3) A tervezés alapján, az  abban szereplő átalakítások következtében a  (4)  bekezdésben meghatározottakon felül
esetlegesen kiválók felmentése kezdetének vagy az átszervezéssel összefüggésben
a) a Hjt. 46. § (1) bekezdés k), p) és r) pontja szerint az érintett állomány rendelkezési állományba helyezésének,
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 63.  §-a szerint
a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya felmentéssel történő megszüntetésének vagy a Kttv.
48. §-a szerinti kinevezés módosítás hatálybalépésének, továbbá
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 25. § (2) bekezdés e) pontja
és a Kjt. 30. §-a szerint a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya felmentéssel történő megszüntetésének
vagy a  Kjt. 30/A. és 30/C.  §-a szerinti állásfelajánlást követően a  Kjt. 25.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti
áthelyezésnek vagy a kinevezés módosítás hatálybalépésének
legkorábbi időpontjaként a  (2)  bekezdés szerinti kezdő nap, legkésőbbi időpontjaként az  (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti utolsó nap kerül tervesítésre.
(4) A közigazgatás modernizációja érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1535/2018. (X. 29.) Korm. határozat
szerinti, a  HM szervezetét érintő létszámcsökkentés alapján megszüntetésre tervezett munkaköröket betöltők
jogviszonya a Kttv. 63. § (1) bekezdése szerint felmentéssel történő megszüntetésére 2019. január 1-jei hatállyal kerül
sor.
6. Működési alapokmányok előkészítése 11. § (1) A HM TKF a HM új munkaköri jegyzékére (a továbbiakban: HM MJ) vonatkozó tervjavaslatot a HM KÁT feladatszabása
alapján, egyben a munkaköri jegyzékekről, az állománytáblákról és a létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.)
HM utasítás (a továbbiakban: 13/2014. HM utasítás) 12.  §-ától eltérően készíti elő, majd gondoskodik arról, hogy
a  HM  MJ tervjavaslat egyeztetése, véglegesítése és a  miniszter külön utasításában meghatározottak szerinti
jóváhagyásra történő felterjesztése megtörténjen.
(2) A HM TKF a HM szervezetek új munkaköri jegyzékeire (a továbbiakban: HM szervezet MJ) vonatkozó tervjavaslatot
a  tervezés során a  HM szervezet irányítójaként tervesített minisztériumi vezető javaslata alapján a  13/2014.
HM utasítás 12. §-ától eltérően készíti elő, majd gondoskodik arról, hogy azok egyeztetése, véglegesítése és a miniszter
külön utasításában meghatározottak szerinti jóváhagyásra történő felterjesztése megtörténjen.
(3) A HM MJ és a HM szervezet MJ tervjavaslatokban azok hatálybalépésének időpontjaként a 10. § (2) bekezdése szerinti
kezdőnap kerül tervesítésre.
(4) Az MHP és az MH MI szervezete és feladatrendszere kialakítása tervezésének keretében a honvédelmi szervezetek
alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás (a továbbiakban: 80/2011.
HM  utasítás) 11/A.  §-át az  MHP és az  MH MI alapító okirata tervének, az  MH ÖHP megszüntető okirata tervének
(a továbbiakban együtt: okirat tervek) előkészítése során a 80/2011. HM utasítás 6/A. §-a úgy kerül alkalmazásra azzal,
hogy az  okirat tervek Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) részére történő megküldésének tervezett
legkésőbbi időpontjaként 2018. december 14-e kerül tervezésre. Az MHP és az MH MI kialakításával, új szervezeti rend
szerinti működésükkel összefüggő javaslatok összeállításáért a HVKF felelős.
(5) Az MH EK, az MH LK, az MH KKH, az MH LZ, az MH AA, az MH KIKNYP és az MH BHD az alapító okirata módosítási
tervének előkészítése során a 80/2011. HM utasítás 6/A. §-a alapján az okirat tervekre vonatkozó javaslat kidolgozását
és annak a HM TKF részére történő megküldését a 10. § (2) bekezdése szerinti kezdőnap figyelembevételével végzi el,
azt követően a HM TKF gondoskodik arról, hogy az okirat véleményeztetése, pontosítása, véglegesítése és a miniszter
külön utasításában meghatározottak szerinti jóváhagyásra történő felterjesztése megtörténjen.
(6) A HM alapító okirata módosítási tervének előkészítése érdekében a 80/2011. HM utasítás 6/A. § szerinti határidők
figyelembevételével a  HM TKF összeállítja a  módosító okirat tervére vonatkozó javaslatot, amely a  HM KÁT
egyetértésével a  Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára részére történő megküldés tervezett
legkésőbbi időpontjaként 2018. december 14-e kerül tervezésre.
(7) Az MHP és az MH MI állománytáblájának tervét (a továbbiakban együtt: állománytábla tervek) a HVKF feladatszabása
alapján a  13/2014. HM utasítás 12.  §-ától eltérően a  HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
HTCSF) készíti elő, majd gondoskodik arról, hogy az állománytábla tervek egyeztetése, véglegesítése és a miniszter
külön utasításában meghatározottak szerinti jóváhagyásra történő felterjesztése megtörténjen.
(8) A (7)  bekezdés szerinti állománytábla tervjavaslatokban és a  (9)  bekezdés szerinti állománytábla helyesbítő
ívtervekben azok hatálybalépésének időpontjaként a 10. § (2) bekezdése szerinti kezdőnap kerül tervesítésre.
(9) Az MH BHD, az  MH LK és az  MH KIKNYP állománytáblájának az  utasításban meghatározottakkal összefüggésben
tervezésre kerülő módosítása a HVKF feladatszabása szerint és a 13/2014. HM utasítás 12. § (2) bekezdése alapján
kerül tervdokumentumként előkészítésre.
(10) A HVKF intézkedik az  MH új hadrendje tervének előkészítésére és gondoskodik arról, hogy a  miniszter külön
utasításában meghatározottak szerinti jóváhagyásra történő felterjesztése megtörténjen.
(11) A HM TKF az  utasításban meghatározott tervezés során tervezetként elkészíti a  HM SZMSZ módosítását, szakmai
véleményeztetésre történő előkészítését, minisztériumi vezetői szintű szakmai véleményeztetését és véglegesítését.
(12) A HVKF az utasításban meghatározott tervezés során tervezetként elkészíti és a minisztériumi vezetői szintű szakmai
véleményeztetést követően véglegesíti és jóváhagyásra előkészíti az  MHP szervezeti és működési szabályzatának
tervezetét.
12. § (1) A HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) feladatszabása szerint, együttműködve a HVKF által kijelölt, az MHP, valamint
az  MH MI gazdálkodási feladataiért a  tervekben nevesített vezetőjével, annak javaslatai alapján összeállítja
az MHP, valamint az MH MI 2019. évi elemi költségvetési tervjavaslatát, és azt – az intézményi és központi, valamint
fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetési javaslatainak elkészítésére vonatkozó feladatokat és
követelményeket tartalmazó eljárásrendben meghatározott módon és határidőig – jóváhagyásra előkészíti.
(2) A HM VGH
a) tervezési feladataként legkésőbb 2018. december 1-jéig előkészíti a  honvédelmi szervezetek pénzügyi
és számviteli ellátási-utaltsági rendjéről szóló 14/2014. (HK 6.) HM VGHÁT szakutasítás módosítását és azt a HM
VGHÁT részére, és
b) előkészíti a MÁK részére megküldendő, az MHP és az MH MI részére a 10. § (2) bekezdése szerinti kezdőnapon
hatályba léptethető kincstári számla nyitásához szükséges kezdeményezési dokumentumokat.
(3) Az MHP rendszeresítésre tervezhető beosztásainak a 10. § (2) bekezdése szerinti kezdőnaptól kezdődő feltöltéséhez
szükséges költségvetési létszám tervezésére a HVK és az MH ÖHP 9. § (1) bekezdése szerinti napot megelőző nappal
megegyező költségvetési létszámának figyelembevételével kerülhet tervezésre.
(4) Az MHP és az  MH MI infrastrukturális ellátásáért, valamint infokommunikációs biztosításáért felelős, a  HVKF által
a  tervekben kijelölt vezetői az  MH BHD, valamint az  MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred
parancsnokával együttműködve összeállítják az  utasításban meghatározott, az  MHP, az  MH MI és az  MH AA
feladatrendszerével összefüggő infrastrukturális és infokommunikációs igény-terveket, és azt az  utasítás
hatálybalépését követő ötödik napig megküldik a HM VGH részére. Az előterjesztett igényt a HM VGH a HM VGHÁT
és a HVKF útján döntésre felterjeszti a HM KÁT részére.
(5) A HVK HTCSF Magyarország nemzetközi szerződésekben vállalt kötelezettsége teljesítése érdekében az  utasítás
szerint tervezett szervezeti változásokkal összefüggő, az Európai Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződés
és  kiegészítő dokumentumainak együttes kihirdetéséről szóló 1999. évi VI. törvényben meghatározott adatokról
a 10. § (2) bekezdése szerinti kezdőnapot megelőző ötvenedik napig a HM TKF útján tájékoztatja a HM VPF-et.
7. A kegyeleti gondoskodás és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatok végrehajtásával kapcsolatos
szabályokról szóló 42/2013. (VII. 25.) HM utasítás módosítása
13. § A kegyeleti gondoskodás és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatok végrehajtásával kapcsolatos szabályokról
szóló 42/2013. (VII. 25.) HM utasítás 12. §-a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  „Katonai szolgálat halottjává” nyilvánított elhunyt katonai temetése során a  kegyeleti gondoskodásról
és  az  ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról szóló 7/2013. (VII. 25.) HM rendelet 6.  § (3)  bekezdés
b)–e) pontjában meghatározott kegyeleti elemek biztosítására az 1. melléklet 1. pontjában és 2. melléklet 2. pontja
szerinti katonai szervezet helyett a Honvéd Vezérkar főnöke a HM honvédelmi államtitkárával egyetértésben belső
rendelkezésben más katonai szervezetet jelölhet ki.”
8. A 29/2018. HM utasítás módosítása 14. § (1) A 29/2018. HM utasítás 2. §-a a következő (6)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az  MH HFKP feladatrendszere – a  Honvédség új stratégiai és műveleti szintű vezetés-irányítási rendszere
kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló 40/2018. (XI. 15.) HM utasításban (a továbbiakban: 40/2018. HM
utasítás) meghatározottakkal összhangban – a tervezés során újrastrukturálásra kerül, azzal egyidejűleg szervezeti
felépítése a tervezési feladatok lezárását követően módosul.
(7) A (6) bekezdésben meghatározottakon túl az MH HFKP feladatrendszerébe kerül megtervezésre
a) a Magyar Honvédség Parancsnokság hadműveleti szintű szakmai feladatai támogatásával összefüggő feladatok,
b) a 40/2018. HM utasítás 5. § (4) bekezdése szerinti feladatok, továbbá
c) a Közép-európai Többnemzeti Hadosztály-parancsnokság Törzselem tervezett feladatrendszere, és
szervezetében az azok végrehajtásához szükséges szolgálati beosztások és munkakörök rendszeresítése is tervezhető.
(8) A (6) bekezdésben meghatározott tervezés során az MH HFKP szervezetéből a sport század és személyi állománya,
feladatrendszeréből pedig a sport század által ellátott szakmai feladatok az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban:
MH AA) szervezetébe és feladatrendszerébe történő átadása kerül tervezésre.
(9) Az MH 6. TVE és az MH 2. TVE parancsnoka a  (3) bekezdés szerint kialakításra kerülő zászlóalj szintű szervezeti
elemek névadó névhasználatát a  csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek, valamint
az  emlékművek katonai objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017. (IX. 15.)
HM utasításban meghatározott eljárás lefolytatását követően a 80/2011. HM utasítás 3. § (2) bekezdés c) pontjában
meghatározottak szerint kezdeményezi a vezetése alá tartozó szervezet alapító okiratának módosítását.”
(2) A 29/2018. HM utasítás 4. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki.
„(2a) A 2. § (6)–(8) bekezdése szerint tervezett átalakítást érintően az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapjaként
a 40/2018. HM utasítás 11. § (3) bekezdése szerint tervezhető határidő kerül rögzítésre a tervekben.”
(3) A 29/2018. HM utasítás 5. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az  MH HFKP az  alapító okirata módosítás tervének (a továbbiakban: okirat terv) előkészítését a  80/2011.
HM utasítás 6/A. §-a alapján a 40/2018. HM utasítás 10. § (3) bekezdése szerint tervezhető határidő figyelembevételével
végzi el és küldi meg a  HM TKF részére. A  HM TKF a  40/2018. HM utasítás 10.  § (3)  bekezdése szerint tervezhető
határidő figyelembevételével végzi el az  okirat terv véleményeztetését, pontosítását, és gondoskodik arról, hogy
az  okirat terv a  miniszter külön utasításában meghatározottak szerinti jóváhagyásra történő felterjesztése
megtörténjen.”
(4) A 29/2018. HM utasítás 6. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A  80/2011. HM utasítás rendelkezésein felül az  MH HFKP állománytáblájának a  2.  § (6) és (7)  bekezdésével
összefüggésben tervezésre kerülő módosítása a  HVKF feladatszabása szerinti és a  13/2014. HM utasítás 12.  §
(2) bekezdése alapján kerüljön tervdokumentumként előkészítésre.”
(5) A 29/2018. HM utasítás 7. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az MH HFKP parancsnoka a 2. § (6)–(8) bekezdése szerint tervezett átalakítást érintően is elvégzi az (1) bekezdés
szerinti tervezési feladatokat.
(5) A HM VGH főigazgatója
a) a (4) bekezdés szerinti feladatokat érintő előirányzat-átcsoportosítási javaslatokat tartalmazó terveket felülvizsgálja,
és a  honvédelmi szervezetek saját hatáskörű előirányzat-átcsoportosításának rendjéről szóló 34/2014. (IV. 30.)
HM utasításban foglaltak szerint kezdeményezi a szükséges előirányzat-átcsoportosításokat, és
b) a honvédelmi szervezetek békeidőszakban történő elhelyezéséhez szükséges objektumok kialakításának elveiről
és követelményeiről, valamint a honvédelmi feladatok ellátásához szükséges ingatlanok, gyakorlatok és rendezvények
infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi biztosításáról szóló 24/2018. (VII. 19.) HM utasításban foglaltaknak
megfelelően 2019. január 1-től tervezi biztosítani az MH HFKP új szervezeti elemeinek infrastrukturális feltételeit.”
(6) A 29/2018. HM utasítás
a) 4. § (2) bekezdés b) pontjában a „február 28” szövegrész helyébe a „június 30” és
b) 10. § (2) bekezdésében a „március” szövegrész helyébe a „július”
szöveg lép.
9. Egyéb rendelkezések 15. § (1) Az utasításban meghatározott tervezési feladatok végrehajtását – a (6) bekezdésben meghatározottak kivételével –
a HM KÁT és a HVKF együttes intézkedésben szabályozza, amelynek tervezetét a HM TKF főosztályvezetője az utasítás
hatálybalépését követő kilencedik napig készíti elő.
(2) Az (1) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tartalmazza
a) az utasítás szerint tervezhető feladatátadások következtében a  munkáltatói jogkörök jogutódlásával,
az átadás-átvételkor folyamatban lévő ügycsoportokkal és az azokhoz kapcsolódó jogutódlással kapcsolatos
szabályokat,
b) az utasítás szerint tervezhető új szervezeti rend szerinti működés tervezésével, valamint azokkal összefüggő
közjogi szervezetszabályozó eszközökben meghatározottakkal kapcsolatos, azokban nem szabályozott, és
c) az utasítás hatálya alá tartozó honvédségi szervezeteknek az utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó további
tervezési szakfeladatait.
(3) Az utasítás alapján előkészített tervekben szereplők végrehajtásával összefüggő feladatok terv szerinti átadásának
tervezéséhez szükséges – így különösen a  HM KÁT, illetve a  HVKF hatáskörét érintő – belső rendelkezések
módosítás-tervezeteinek tervezett szövegváltozatát az azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek készítik
elő és a (4) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés előkészítése érdekében az utasítás hatálybalépését
követő ötödik napig küldik meg a HM TKF részére.
(4) A KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben intézkedik a 8. §-ban meghatározott és a (2) bekezdés szerinti feladatokkal
összefüggő tervezési feladatokról.
(5) Az utasítás szerint megtervezett feladatátadások végrehajthatóságának előkészítése érdekében az azzal összefüggő
feladatok terv szerinti átadásához szükséges közjogi szervezetszabályozó eszközök- és belső rendelkezésmódosításának tervezeteit a  10.  § (2)  bekezdése szerinti kezdő napra figyelemmel az  azok kidolgozásáért felelős
honvédségi szervezetek készítik elő és küldik meg a HM JF részére.
10. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ez az utasítás 2019. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
35/2014. (X. 17.) EMMI utasítása az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára, a következő utasítást adom ki:
1. § Az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ szervezeti és működési szabályzatát
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 10/2013. (III. 29.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
112/2009. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 22/2009. (I. 30.) OVB határozatát megsemmisíti és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján társadalmi szervezet
kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 22/2009. (I. 30.)
OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
A 22/2009. (I. 30.) OVB határozat a Magyar Közlöny 12. számában 2009. január 30-án jelent meg. A kifogást 2009.
február 13-án – a Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és módon – terjesztették elő.
Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon jelen népszavazást követő év január 1-jétől a forint alapú, ingatlan vásárlási célú
hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) kezelési költségének mértékét a hitelező ne változtathassa
meg egyoldalúan a hitelszerződés aláírását köve tően?”
A kifogás benyújtója szerint eredményes népszavazás esetén a kérdés több okból is alkot mány elle nes szabály
megalkotására kötelezné a jogalkotót. Az indítványozó szerint a kérdés sérti az Alkotmány 9. §-ában szabályozott
piacgazdaság és a gazdasági verseny szabadságának elvét és az ezekből az elvekből levezetett szerződési szabadság
követelményét. A 32/1991. (VI. 6.) AB határozat indokolásából kiindulva a kifogás arra az álláspontra jut, hogy „[a]z
egyoldalú szerződésmódosítás joga (…) a piaci verseny szabadságán, a szerződési szabadságon alapuló alkotmányos
jog, annak jogszabályi elismerése, hogy hosszabb távú jogviszonyokban szükség van olyan mechanizmusra, ami
biztosítja azt, hogy szolgáltatás és ellenszolgáltatás valóban egyenértékű legyen. Különösen indokolt ez az olyan
szerződések esetében, amelyekben a szolgáltatások teljesítése időben asszimetrikusan történik, vagyis a felek
teljesítése időben eltér egymástól. A pénzügyi szolgáltatások esetében az egyoldalú szerződésmódosításra okot adhat
a jogi, szabályozói környezet változása, a pénzpiaci feltételek, a makrogazdasági környezet módosulása, és a banki
működési feltételek megváltozása.”
A kifogás rámutat arra is, hogy a kérdés az Alkotmány 70/A. §-át sértő diszkriminatív szabályozásra késztetné
a jogalkotót, mert a hosszú lejáratú szerződések közül csak a hitelszerződések és a hitelszerződések közül is csak azok
egy csoportjára – a forint alapú ingatlanvásárlási hitelekre – nézve kívánja meg az egyoldalú szerződésmódosítási
tilalom elő írását.
A kérdés alapján nem állapítható meg, hogy az egyoldalú szerződésmódosítás tilalma a népszavazást követő év január
1-jét köve tően vagy azt megelőzően megkötött szerződésekre vonatkozik-e, ezért a kérdés nem felel meg
az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből folyó jogbiztonság követelményének. Ha a kérdés alapján alkotott szabály csak
a hatályba lépését köve tően megkötött szerződésekre vonatkozna, sértené az Alkotmány 70/A. §-ában szabályozott
jogegyenlőség követelményét, ha azt megelőzően létrejött szerződéseket is érintené a visszaható hatályú jogalkotás
tilalmába ütközne.
Az indítványozó álláspontja szerint a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség
követelményének. A kérdés sérti, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség követelményét, mert
a kérdésből nem állapítható meg, hogy a piaci körülmények megváltozása következtében keletkező többletterheket
ki és milyen forrásból köteles viselni.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.
(2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
2. Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen
ügyben alkalmazott szabályai:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen ügyben
alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
4. A hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvénynek (a továb biak ban: Hptv.)
a kölcsönszerződések egyoldalú felmondására vonatkozó szabályai:
„210. § (...)
(3) Fogyasztóval, vagy mikrovállalkozással kötött kölcsönszerződésben, vagy pénzügyi lízingszerződésben kizárólag
a kamatot, díjat, vagy költséget lehet egyoldalúan – az ügyfél számára kedvezőtlenül – módosítani abban az esetben,
ha a szerződés a módosítandó kamat-, díj- vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételek megváltozása
esetére ezt lehetővé teszi. Annak bizonyítása, hogy a módosítást a szerződés lehetővé teszi, a pénzügyi intézményt
terheli. Ha a feltétel változása a kamat-, díj- vagy költségelem csökkentését teszi indokolttá, azt is érvényesíteni kell.
Ugyanazon feltétel változása csak egy kamat-, díj- vagy költségelem változását indokolhatja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szerződések esetén kamatot, díjat, vagy költséget érintő, egyoldalú, az ügyfél
számára kedvezőtlen módosítást – referencia kamatlábhoz kötött kamatnál a kamat módosítása kivételével –
a módosítás hatálybalépését megelőzően legalább hatvan nappal hirdetményben közzé kell tenni. A módosításról és
a törlesztőrészlet ebből adódó változásáról az érintett ügyfeleket legkésőbb a módosítás hatálybalépését hatvan
nappal megelőzően postai úton, vagy más a szerződésben meghatározott közvetlen módon is értesíteni kell, továbbá
elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető
módon, elektronikus úton is elérhetővé kell tenni.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott szerződéseknél a kamat, díj, vagy költség ügyfél számára kedvezőtlen
módosítása esetén – referencia kamatlábhoz kötött kamat kivételével – az ügyfél a módosítás hatálybalépése előtt –
a (6) bekezdésben meghatározott eltéréssel – jogosult a szerződés díjmentes felmondására.
(...)
(8) A szerződés egyoldalúan nem módosítható új díj vagy költség bevezetésével. Az egyes díjak szerződésben
meghatározott számítási módja, konkrét összege, vagy felső határa egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül
nem módosítható.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során
az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. A kifogás alapján az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés
megfelel-e az egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.]
A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen
jogalkotásra irányul.
A Hptv. 210. § (3) bekezdése az OVB határozat meghozatalakor úgy rendelkezett, hogy „[a] kamatot, díjat vagy egyéb
szerződési feltételt csak akkor lehet egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül módosítani, ha szerződés ezt
– külön pontban – a pénzügyi intézmény számára meghatározott feltételek, illetve körülmények esetére
egyértelműen lehetővé teszi”. A Hptv. 210. §-át éppen a kölcsönszerződések egyoldalú módosítására vonatkozóan
módosította a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi
XIII. törvény (a továb biak ban: Hptv.mód.) 8. §-a. Az új szabályok 2009. augusztus 1-jén léptek hatályba. A Hptv.mód.
rendelkezései a korábbi szabályozáshoz képest a fogyasztók jogait védő garanciákkal bástyázták körül a fogyasztói
kölcsönszerződések egyoldalú módosításának lehetőségét.
A Hptv. 210. § (3) bekezdésének mind az OVB határozat meghozatalakor, mind az alkotmánybírósági eljárás idején
hatályos rendelkezése abban az esetben ad módot a költségeknek az ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú
módosítására, ha a szerződés a szerződésben meghatározott feltételek – a hatályos szabály szerint a költségelemre
kihatással bíró ok-okozati feltételek – megváltozása esetére azt kifejezetten lehetővé teszi. A Hptv. 210. § (3) bekezdése
azt is kimondja, hogy ha a feltétel változása a költségelem csökkenését teszi indokolttá azt is érvényesíteni kell.
E szabályokat figye lembe véve megállapítható, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem tudják egyértelműen
eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Azt-e, hogy törvény feltétel nélkül tiltsa meg
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét, vagy azt, hogy a törvény zárja ki azt, hogy a szerződő felek
a kölcsönszerződésben megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére – annak feltételeit is meghatározva –
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségében. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem, hogy a kérdésben
megfogalmazott tilalom, csak az ügyfelek számára terhes szerződésmódosítást zárja ki, vagy a számukra kedvező
módosítást is. A választópolgárok az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kell, hogy
döntsenek a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
Mindezeket figye lembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ában
szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 22/2009. (I. 30.) OVB határozatot megsemmisítette és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Nsztv. 13. §-ába ütközése miatt az OVB határozatát megsemmisítette,
a kifogásban foglaltakat a továb biak ban nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az OVB határozat közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1374/2015. (VI. 9.) Korm. határozata a FINA Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság Budapesten történő megrendezéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  2015. évben fizetendő 5250 ezer USD összegű jogdíj rendezéséhez 833,3 millió Ft egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2015. évi
központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 16. Nemzeti Sportközpontok cím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
401/2013. (IX. 26.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Liszt ferenc Zeneművészeti Egyetemen
dr.  vigh Andrea egyetemi tanárt 2013. november 1-jétől 2018. október 31-éig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2013. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2010. (I. 26.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elő ter jesz tésére
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Sebestény Tamást 2010. augusztus 31-ei hatállyal,
Salamon Józsefné dr. Solymosi Ibolyát 2010. december 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt
Bokorné dr. Dömötör Gyöngyit 2010. november 6-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Dr. Czirják Zsuzsanna Máriát,
dr. Hegyi Tamást,
dr. Keszthelyi Csabát és
Velinskyné dr. Lovas Kinga Patríciát 2010. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Karaszi Margaritát,
dr. Konkoly Mariannát,
dr. Nagy Péter Lászlót és
dr. Pécsi Krisztiánt a 2010. február 1. napjától 2013. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2010. január 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2016. (V. 27.) AJBH utasítása az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala Informatikai Biztonsági és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés d) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, az állami és
önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 11.  § (1)  bekezdés f )  pontja alapján,
az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2012. (I. 6.) AJB utasítás 17. § m) pontjában
foglalt tárgykörben – az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvényben
meghatározott technológiai biztonsági, valamint biztonságos információs eszközökre, termékekre vonatkozó, valamint a biztonsági
osztályba és biztonsági szintbe sorolási követelményeiről szóló 41/2015. (VII. 15.) rendelet rendelkezéseire figyelemmel –
az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala informatikai biztonsági és működési szabályzatát az alábbiak szerint állapítom meg:
1. § Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala Informatikai Biztonsági és Működési Szabályzatát jelen utasítás mellékleteként
kiadom.
2. § Az utasítás melléklete az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala belső hálózatán található.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Garamvári Miklós s. k.,
 főtitkár


text:
466/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete az elektronikus ügyintézéssel összefüggő adatok biztonságát szolgáló Kormányzati Adattrezorról.
A Kormány az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 105.  §
(1) bekezdés o) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 12.  § (5)–(8)  bekezdése, a  13.  §, a  14.  § (1) és (2)  bekezdése, valamint a  17.  § (1)  bekezdése tekintetében az  elektronikus
ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 105.  § (1)  bekezdés k)  pontjában,
valamint 105. § (3) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 14. § (3) bekezdése, valamint az 1. mellékletben foglalt táblázat B:2 mezőjének második pontja tekintetében az elektronikus
ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 105.  § (1)  bekezdés c)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. adattrezor-archiválás: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvény (a  továbbiakban: E-ügyintézési tv.) 25.  § (4a)  bekezdése szerinti, az  elektronikus
ügyintézést biztosító szervnek az  ügyek intézésével kapcsolatos, elektronikus információs rendszereiben és
nyilvántartásaiban tárolt nem minősített adatai biztonsági mentése;
2. Felügyelet: az E-ügyintézési tv. 1. § 18. pontjában meghatározott Elektronikus Ügyintézési Felügyelet;
3. kisméretű archív állomány: az  adattrezor-archiválás mérete az  adatokkal és a  teljes futtatási környezettel
együtt nem éri el a 300 megabájtot;
4. Kormányzati Adattrezor: olyan kormányzati adatbank, amely az  adattrezor-archivált állományokat fogadja
és biztonságosan tárolja, őrzi, és az  adatok adatkezelő részére történő kiadásával újraépíthetővé teszi
a különböző informatikai rendszereket;
5. Kormányzati Felhő: az  EKOP-2.2.1-2012-2012-0001 „Kormányzati Felhő – Kormányzati adatközpont és
IT értéknövelt szolgáltatásnyújtás megalapozása” projekt keretében létrehozott és a  NISZ Zrt. által
üzemeltetett, számítási és tárolókapacitást nyújtó, felhő technológián alapuló informatikai infrastruktúraszolgáltatások összessége;
6. NISZ Zrt.: a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság;
7. Önkormányzati ASP rendszer: a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 114. §
(2) bekezdése szerinti elektronikus információs rendszer;
8. teljes futtatási környezet: a  számítógépen alkalmazott programok futtatásához szükséges szoftverkörnyezet,
melynek részét képezi az  operációs rendszer, a  telepített programkönyvtárak, segédprogramok,
rendszerbeállítások.
2. Az adatkezelő 2. § (1) Az  adattrezor-archiválási kötelezettség az  e-ügyintézést biztosító szervet, továbbá a  központi elektronikus
ügyintézési szolgáltatást, valamint szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatást nyújtó szervet
(a  továbbiakban együtt: adatkezelő) terheli az  általa saját szoftverkörnyezetben kezelt adatok tekintetében. Ha
az  adatkezelő szerződés alapján adatfeldolgozót vesz igénybe, az  adatfeldolgozással érintett adatok tekintetében
az  adattrezor-archiválást és az  ahhoz kapcsolódó, e  rendeletben meghatározott feladatokat az  adatkezelő
az adatfeldolgozó útján látja el.
(2) Az adatkezelő felelőssége, hogy az archivált adatokból az eredeti környezet teljes vagy részleges megsemmisülése
esetén helyreállítható legyen az eredeti működés a megfelelő hardvereszközök üzembe helyezését követően.
3. Az őrzésért felelős szerv 3. § (1) A  Kormány az  adattrezor-archiválások Kormányzati Adattrezorban történő őrzéséért és az  adattrezor-archiválási
rendszer üzemeltetéséért felelős szervként (a továbbiakban együtt: őrzésért felelős szerv) a NISZ Zrt.-t jelöli ki.
(2) Az  őrzésért felelős szerv feladata adatfeldolgozóként az  adattrezor-archiválás átvétele, biztonságos és szakszerű
tárolása és visszaszolgáltatása, valamint az adattrezor-archiválási rendszer üzemeltetése.
4. Az adattrezor-archiválás tartalma, átadása, megőrzése 4. § (1) Az  adattrezor-archiválási kötelezettség célja az  adatkezelőnek az  e-ügyintézési kötelezettség teljesítésével
összefüggő adatai sérüléséből eredő működési zavara esetén a működési képesség helyreállítása és az adatvesztés
minimalizálása.
(2) Az adattrezor-archiválást olyan formátumban kell elvégezni, hogy abból értelmezhető adatot csak az adatkezelő, és
csak az archiválás visszaállítását követően tudjon előállítani.
(3) Ha az  archiválási kötelezettséggel érintett nyilvántartások esetén az  adatok visszaállítása aránytalanul költséges
vagy időigényes, az adattrezor-archiválás az adatokkal együtt a teljes futtatási környezet archiválását is tartalmazza.
(4) Az  adattrezor-archiválás a  legutolsó állapot helyreállításához szükséges adatállományokat tartalmazza.
Az  adatkezelő és az  őrzésért felelős szerv megállapodhat abban, hogy az  adattrezor-archiválás időállapotokat is
tartalmaz.
(5) Első alkalommal valamennyi elektronikus információs rendszer vagy nyilvántartás esetében a teljes adatállományt
archiválni kell. A  változások archiválása ehhez az  állományhoz képest történik úgy, hogy a  legutolsó állomány
legfeljebb két állományból helyreállítható legyen. A  teljes adatállomány archiválása esetén az  archiválandó
adatmennyiség őrzésért felelős szerv részére történő átadása az  adatkezelő által biztosított fizikai adathordozó
használatával történik. Az  adatkezelő és az  őrzésért felelős szerv megállapodhat abban, hogy a  technikai és
biztonsági feltételek fennállása esetén a teljes adatállomány átadása hálózati kapcsolat útján történjen.
(6) Az  elektronikus információbiztonságra vonatkozó szabályokból következő biztonsági mentési kötelezettség nem
váltható ki az adattrezor-archiválási kötelezettséggel.
5. § (1) Az  adattrezor-archiváláshoz szükséges, az  adatkezelő archiválási rendszere és az  adattrezor központi megoldása
közötti egységes formátumot biztosító virtuális eszközrendszert az  őrzésért felelős szerv bocsátja az  adatkezelő
rendelkezésére. Az  adatkezelő az  archiváláshoz – a  nemzetbiztonsági szolgálatok elektronikus információs
rendszerei adattrezor-archiválását kivéve – ezt az  eszközrendszert köteles használni. A  virtuális eszközrendszer
rosszindulatú szoftverkódoktól való mentességéért az őrzésért felelős szerv a felelős.
(2) A virtuális eszközrendszert futtató infrastruktúrát az adatkezelő biztosítja. A 13. § (3) bekezdésében meghatározott
adatmennyiséget meghaladó kapacitásigény esetén az egységes formátumot biztosító eszközrendszert az őrzésért
felelős szerv fizikai úton biztosítja.
(3) Az  adattrezor-archiválást titkosító kulcs alkalmazásával az  adatkezelőnek úgy kell elvégeznie, hogy abból
az  adatkezelőnél működtetett elektronikus információs rendszerek külön-külön is visszaállíthatóak legyenek.
Az  adatkezelőnek jól beazonosítható módon meg kell jelölnie, hogy az  átadott adatállomány mely adatkezelő
elektronikus információs rendszere archiválását tartalmazza. Az  adattrezor-archiválásnak tartalmaznia kell
a visszaállításhoz szükséges dokumentációt.
(4) Az őrzésért felelős szervnek átadásra kerülő adatállománynak a technika archiváláskori állása szerint rosszindulatú
szoftverkódtól való mentessége az adatkezelő szerv felelőssége.
6. § (1) Az  adattrezor-archiváláshoz szükséges titkosító kulcsot az  Információs Hivatal állítja elő két példányban, és egy
példányt eljuttat az  adatkezelőhöz. Valamennyi adatkezelő szervet saját, egyéni kulccsal kell ellátni. A  kulcs nem
hozható harmadik szerv vagy személy tudomására, csak az  adatkezelőnek vagy jogutódjának, vagy törvényben
kijelölt szervnek adható ki. Az  Információs Hivatal által átadott kulcsról az  adatkezelő másolatot készít és azt
biztonságos helyen tárolja.
(2) Az  Információs Hivatal elkülönítetten tárolja a  titkosító kulcs egy példányát, és azt az  adatkezelő vagy jogutódja
rendelkezésére bocsátja, ha az adatkezelőnél lévő titkosító kulcs és annak másolata megsemmisül, vagy mindkettő
megsérül.
7. § (1) A  titkosított adattrezor-archiválás átadása – az  őrzésért felelős szerv és az  adatkezelő szerződése alapján, a  9.  §
szerinti kivétellel – történhet
a) az archivált adatállományokat tartalmazó fizikai adattároló eszköz rendelkezésre bocsátásával vagy
b) hálózati kapcsolat útján.
(2) Ha az  adattrezor-archiválás mérete miatt az  adattrezor-archiválás átadása aránytalan terhet ró az  adatkezelőre,
az adattrezor-archiválás átadása az adatkezelő által biztosított fizikai adattároló eszköz rendelkezésre bocsátásával
történik.
(3) Ha az  adattrezor-archiválás átadása fizikai adattároló eszköz rendelkezésre bocsátásával történik, az  adattároló
eszközt az  adatkezelő által kijelölt személy adja át az  őrzésért felelős szerv által kijelölt személynek. A  kijelölt
személynek a személyazonosságát és a kijelölés tényét igazolnia kell.
(4) Ha az  adattrezor-archiválás átadása fizikai adattároló eszköz rendelkezésre bocsátásával történik, az  eszközt
az  őrzésért felelős szerv az  azonos archiválási gyakoriságú adattrezor-archiválás következő átadásakor
az adatkezelőnek visszaadja.
8. § Az adattrezor-archiválás megőrzése – a 9. § szerinti kivétellel – történhet
a) ha van, a  fizikai adattároló eszköz helyreállíthatatlan módon történő törlése vagy az  eszköz adatkezelőnek
történő visszaadása mellett az  archív állomány központi tárolóhelyre történő, logikai elkülönítést biztosító
másolásával vagy
b) az átadott fizikai adattároló eszköz tárolásával. 9. § (1) Kisméretű archív állomány esetén az adattrezor-archiválás
a) átadása hálózati kapcsolat útján,
b) megőrzése az archív adatállomány központi tárolóhelyre történő, logikai elkülönítést biztosító másolásával
történik.
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatok hatósági feladatokhoz kapcsolódó, minősített adatot nem tartalmazó elektronikus
információs rendszerei esetében az adattrezor-archiválás
a) átadását kizárólag az adatkezelő által biztosított fizikai adattároló eszköz alkalmazásával lehet végrehajtani,
b) megőrzése az átadott fizikai adattároló eszköz tárolásával történik.
10. § Hálózati kapcsolat útján történő adattrezor-archiválás esetén a  hálózati kapcsolat meglétének biztosítása
az  adatkezelő, a  biztonságos hálózati kapcsolat kiépítése az  őrzésért felelős szerv és az  adatkezelő együttes
felelőssége.
5. Az adattrezor-archiválás kiadása 11. § (1) Az  adattrezor-archiválás kiadása – ha törvény másképp nem rendelkezik – csak az  adatkezelő vagy jogutódja
részére történhet. Több jogutód esetén a jogutódok megállapodása szerinti jogutód részére történik a kiadás. Fizikai
adattároló eszköz csak az adatkezelő által meghatározott személynek adható ki.
(2) Az adattrezor-archiválás kiadását az adatkezelő akkor kezdeményezi, ha
a) az elektronikus információs rendszere vagy nyilvántartása sérülése miatt visszaállításra van szükség, vagy
b) próba-visszaállítást végez vagy a Felügyelet próba-visszaállítást rendelt el.
(3) Az adattrezor-archiválás kiadása – a tárolás módjától függően – történhet
a) az adatkezelő által átadott fizikai adattároló eszköz visszaadásával, vagy
b) központi tárolóhelyre történő, logikai elkülönítést biztosító archiválás esetén
ba) fizikai adattároló eszközre történő mentéssel és annak kiadásával, vagy
bb) védett, biztonságos hálózati kapcsolat útján történő rendelkezésre bocsátással.
(4) Az  átadás-átvétel folyamatát az  őrzésért felelős szerv úgy dokumentálja, hogy abból egyértelműen azonosítható
legyen a  kiadott adattrezor-archiválás, a  kiadás módja, valamint az  átadó és az  átvevő személye, rendelkezési
jogosultsága.
(5) Ha az  adattrezor-archiválás megőrzése az  archív állomány központi tárolóhelyre történő, logikai elkülönítést
biztosító másolásával történik, az  adattrezor-archiválás kiadását követően az  őrzésért felelős szervnek
helyreállíthatatlan módon törölnie kell az archív állományt a központi tárolóhelyen.
6. Archiválási kategóriába sorolás 12. § (1) Az  adattrezor-archiválásra kötelezett adatkezelő archiválási szabályzatot készít (a  továbbiakban: archiválási
szabályzat). Az archiválási szabályzat az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
törvény szerinti informatikai biztonsági szabályzat részeként is elkészíthető.
(2) Az  archiválási szabályzat tartalmazza az  adatkezelőnek az  elektronikus ügyintézés biztosításához szükséges
elektronikus információs rendszerei
a) megnevezését,
b) által tárolt adatok körét,
c) e rendelet szerinti archiválási kategóriába sorolását,
d) vonatkozásában annak megjelölését, hogy csak egyes adatok vagy azzal együtt a  teljes futtatási környezet
archiválására van-e szükség.
 (3) Az  adatkezelőnek az  elektronikus ügyintézés biztosításához szükséges elektronikus információs rendszereit
az 1. melléklet szerinti archiválási kategóriába kell besorolnia, archiválásukat az ott meghatározott gyakorisággal kell
elvégeznie.
(4) Az archiválási szabályzatot, a benne foglalt információk változása esetén, a változást követő 3 napon belül frissíteni
kell.
(5) Az  archiválási szabályzatot annak elkészítésekor, valamit módosításakor a  Felügyeletnek meg kell küldeni.
A Felügyelet az archiválási szabályzat beérkezését követő 60 napon belül az archiválási szabályzatot felülvizsgálja, és
álláspontjáról az adatkezelőt értesíti.
(6) A Felügyelet az archiválási szabályzatokról belső használatú katalógust vezet.
 (7) Az archiválási szabályzat Felügyeletnek történő megküldésével egyidejűleg el kell kezdeni az adattrezor-archiválás
végrehajtását.
 (8) Ha a  Felügyelet az  archiválási szabályzat 12.  § (2)  bekezdés b) vagy c)  pontja szerinti tartalmával nem ért egyet,
az  adatkezelőt annak módosítására kötelezi. Ebben az  esetben az  adatkezelő – a  módosított tartalom szerinti
archiválási kategóriába sorolásnak megfelelően – ismételten adattrezor–archiválást végez.
7. Az adattrezor-archiválás felügyelete 13. § (1) Az E-ügyintézési tv. 78. §-ában meghatározott hatáskörében a Felügyelet műszaki irányelvet ad ki, mely tartalmazza
az  archív állományokat tároló központi tárolóhelyre, a  fizikai adattároló eszközök formátumára és tárolására,
valamint a hálózati kapcsolat útján történő átadásra vonatkozó műszaki és biztonsági javaslatokat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti műszaki irányelv elkészítésébe a Felügyelet az őrzésért felelős szervet bevonja.
 (3) Az őrzésért felelős szerv – a Felügyelet útján – közzéteszi azt a maximális, egy adatkezelőre jutó adatmennyiséget,
mely esetében az adattrezor-archiváláshoz szükséges, az adatkezelő archiválási rendszere és az adattrezor központi
megoldása közötti egységes formátumot biztosító eszközrendszer virtuális úton kerül biztosításra.
14. § (1) A  Felügyelet – éves ellenőrzési terv alapján, valamint szükség esetén azon túl is – az  adattrezor-archiválási
kötelezettség végrehajtását az  adatkezelőnél ellenőrzi. Ennek keretében az  adattrezor-archiválásból – előzetes
bejelentési kötelezettség mellett – próba-visszaállítást rendelhet el. A  próba-visszaállítás végrehajtásakor
figyelemmel kell lenni arra, hogy az  ne eredményezzen aránytalan mértékű szolgáltatáskiesést, valamint ne
veszélyeztesse az érintett elektronikus információs rendszer működését. A próba-visszaállítás sikeres, ha a szervezet
működésében zavar nem keletkezik, és az  adatterzor-archiválásban foglalt valamennyi adat hiánytalanul és
hibamentesen visszaállításra kerül. Erről a szervezet vezetője nyilatkozik.
(2) A  próba-visszaállítás célja annak megállapítása, hogy az  elektronikus ügyintézés tekintetében történt-e sérülés.
A próba-visszaállítás során a Felügyelet a visszaállított adatokat nem ellenőrizheti, azokat nem ismerheti meg.
(3) A Felügyelet – a jogsértés mértékétől függően –
a) az  archiválási szabályzat elkészítésének vagy módosításának elmulasztása esetén tízezertől ötszázezer
forintig terjedő,
b) az adattrezor-archiválási kötelezettség megsértése esetén ötszázezertől ötmillió forintig terjedő
bírságot szabhat ki.
8. Az önkormányzati ASP rendszerre, valamint a Kormányzati Felhőre vonatkozó speciális
rendelkezések
15. § (1) Az  önkormányzati ASP rendszerről szóló kormányrendelet alapján az  önkormányzati ASP rendszerhez
rendszercsatlakozással csatlakozott önkormányzat az  adattrezor-archiválási kötelezettségének az  önkormányzati
ASP rendszer útján tesz eleget, egyéb rendszerei vonatkozásában adattrezor-archiválási, valamint archiválási
szabályzatkészítési kötelezettség nem terheli.
(2) A Kormányzati Felhő szolgáltatás keretében működtetett információs rendszerek esetében az adattrezor-archiválást
– az  adatkezelő hozzájárulása esetén – a  Kormányzati Felhő üzemeltetője is elvégezheti. Ha az  adatkezelőnek
nincs olyan, az  archiválási kötelezettség alá eső információs rendszere, mely nem a  Kormányzati Felhő keretében
működik, archiválási szabályzatkészítési kötelezettség nem terheli.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti esetben e rendelet szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) az  adattrezor-archiválás, valamint az  archiválási szabályzat készítésének kötelezettje az  önkormányzati ASP
rendszer, illetve a Kormányzati Adatközpont üzemeltetője,
b) az üzemeltető az adatok archiválását úgy végzi el, hogy közben az adatok tartalmát nem ismerheti meg,
c) az archiválási szabályzat készítésére kötelezett adatkezelő által készített archiválási szabályzatban elegendő
az  adott információs rendszer kapcsán pusztán annak tényére utalni, hogy az  adattrezor-archiválás
a Kormányzati Felhő üzemeltetője útján történik.
9. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
17. § (1) Az  archiválási szabályzatot első alkalommal 2018. január 25-ig kell a  Felügyelet részére megküldeni. Ennek
elkészítéséhez a Felügyelet mintaszabályzatot készít, melyet 2018. január 2-ig honlapján közzétesz.
(2) Ha az  adatkezelő az  (1)  bekezdés szerinti határidőig nem küldi meg a  Felügyeletnek az  archiválási szabályzatát,
minden elektronikus információs rendszerét – az  (1)  bekezdés szerinti határidővel kezdődően – hetente köteles
archiválni.
(3) Az  1.  melléklet szerint 1. kategóriába sorolt elektronikus információs rendszerek és nyilvántartások, valamint
a  Kormányzati Felhő szolgáltatás keretében működtetett információs rendszerek adattrezor-archiválását
– az archiválási szabályzat elkészítésétől függetlenül – első alkalommal 2018. január 31-ig kell megvalósítani.
18. § (1) Az  adattrezor-archiválás egységes formátumát biztosító eszközrendszert az  őrzésért felelő szerv 2018. október
1-jéig bocsátja az  adatkezelő rendelkezésére. Eddig az  időpontig az  adattrezor-archiválás az  adatkezelő saját
szoftvereszközével, az  adatkezelő által meghatározott formátumban történik az  adatkezelő által biztosított fizikai
adattároló eszközön.
(2) A  Kormányzati Felhő szolgáltatás útján működtetett elektronikus információs rendszerek, valamint a  kisméretű
archív állományok kivételével 2018. október 1-jéig az adattrezor-archiválás átadása és megőrzése, valamint kiadása
az adatkezelő által átadott fizikai adattároló eszköz útján történik.
19. § (1) A  rendelet 3.  §-a a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A  3.  § tervezetének a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1075/2018. (III. 13.) Korm. határozata az Egyesült Nemzetek Szervezete migrációs csomagjával kapcsolatos álláspontról.
A Kormány jóváhagyja az Egyesült Nemzetek Szervezete (a továbbiakban: ENSZ) migrációs csomagjával kapcsolatos,
az 1. mellékletben meghatározott, „Nekünk a biztonság az első” című álláspontját, és felhatalmazza a külgazdasági
és külügyminisztert Magyarország érdekeinek képviseletére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2016. (III. 11.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/3619-2/2016. számú előterjesztésére – Haluskaj Béla (névmódosítás előtti neve:
Haluskaj Adalbert Sztepánovics; más átírással: Halushkay Adalbert; születési hely, idő: Tiszaújlak [Szovjetunió],
1985. szeptember 7.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1444/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Bridgestone Tatabánya Kft. létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. §
a) pontjában meghatározott jogkörében eljárva a Bridgestone Tatabánya Kft. (székhelye: 2851 Környe, Kőhíd u. 1.,
cégjegyzékszáma: 11-09-010941) részére képzési támogatásként a központi költségvetésről szóló törvény Nemzeti
Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és felnőttképzési támogatások 2014–2017. évi kiadási előirányzatai terhére
összesen 554 569 371 forint költségvetési támogatás biztosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 30. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2011. (III. 16.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Négyesi József mérnök
ezredest 2011. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2011. február 18.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
64/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzeti erőforrás miniszter előterjesztésére
Deák Lászlónak, a szolnoki Széchenyi István Gimnázium és Általános Iskola igazgatójának,
dr. Farkas Beátának, a közgazdaságtudomány kandidátusának, a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kar
Pénzügyek és Nemzetközi Gazdasági Kapcsolatok Intézete intézetvezető egyetemi docensének,
dr. Guttmann Miklósnak, a nyelvtudomány kandidátusának, a Magyar Tudományos Akadémia Köztestület tagjának,
a Nyugat-magyarországi Egyetem Savaria Egyetemi Központ Bölcsészettudományi Kar Nyelv- és Irodalomtudományi
Intézet főiskolai tanárának, Horváth Miklós gépészmérnöknek, a kaposvári Eötvös Loránd Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium
igazgatójának, az Önálló Labdarúgó Utánpótlás-nevelő Egyesület társadalmi elnökének,
Karikó-Tóth Tibornak, a szentesi Kiss Bálint Református Általános Iskola igazgatójának,
dr. Kétyi Ivánnak, az orvostudomány doktorának, a Pécsi Tudományegyetem professor emeritusának,
Lángi József festő-restaurátornak, magánvállalkozónak, Szappanos Józsefnének, a szolnoki Szent-Györgyi Albert Általános Iskola igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést, Bodóczi Dezsőnek, a Budai Középiskola tanárának,
dr. Csanádi Lajosnénak, a Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ Ápolási Igazgatási Osztály
főnővérének, csoportvezetőnek, Csernák Árpádnak, a Búvópatak című folyóirat főszerkesztőjének,
Csuka Lajosnénak, a Vas Megyei Markusovszky Lajos Általános, Rehabilitációs és Gyógyfürdő Kórház, Egyetemi
Oktatókórház Zártkörűen Működő Nonprofit Rt. gazdasági igazgatójának, Czeglédi Karolinának, a Szandaszőlősi Általános Iskola, Művelődési Ház és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény
igazgatóhelyettesének, Ferenczné Teleky Évának, a Szolnok Városi Óvodák Egységes Pedagógiai Szakszolgálat és Pedagógiai-szakmai
Szolgáltató Intézmény óvodavezetőjének, dr. Gurin Ferencnek, a pátyi Naplemente Idősek Otthona és Gondozóháza intézményvezetőjének,
dr. Kollár Tibor pszichiáternek, tudományszervezőnek, magánvállalkozónak, Kun Lajosnénak, a sárospataki II. Rákóczi Ferenc Általános Iskola tanítójának,
Kun Péternek, a Szentendrei Református Gimnázium tanárának, dr. Matskási Istvánnénak, a budapesti (XIV. kerületi) Eötvös Loránd Tudományegyetem Radnóti Miklós Általános Iskola
és Gyakorló Gimnázium vezetőtanárának, Pers Júliának, az Óbudai Mozgásművészeti Iskola vezető tanárának,
Takács László Jánosnak, a kaposvári Toldi Miklós Általános Iskola és Gimnázium táncpedagógusának,
Vojtek Évának, az ESZA Nonprofit Kft. program-munkatársának, dr. Závoti Józsefné dr. Menner Juliannának, a Nyugat-magyarországi Egyetem Benedek Elek Pedagógiai Kar egyetemi
docensének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat)
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2019. XIV. törvény a 2020. Dubaji Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához, továbbá egyes nemzetközi nagyeseményekhez kapcsolódó rendelkezésekről.
Az Országgyűlés a  gazdaság és a  turizmus élénkítése, a  magyar honosságú gazdasági társaságok nemzetközi piacra jutásának
elősegítése céljából, a  2020.  évi Dubaji Világkiállításon történő magyar megjelenéshez szükséges nemzetközi színvonalú,
összetett szolgáltatásokat biztosítani képes kiállítási pavilon létrehozásához, valamint Magyarországnak a Világkiállításon történő
sikeres megjelenéséhez szükséges szervezési feladatok megvalósítása érdekében, továbbá figyelemmel Budapest főváros
hosszú távú város-rehabilitációjával és a  sport-, kulturális és szabadidős szolgáltatások színvonalának emelésével összefüggő
célkitűzésekre, a  2019.  évben Budapesten zajló World Urban Games sportesemény és a  2022.  évi magyar–szlovák közös
rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság sikeres megrendezése és megszervezése érdekében a következő törvényt alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § E törvény hatálya
a) kiterjed
aa) a 2019. évi World Urban Games sportesemény budapesti,
ab) a  2022.  évi magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság budapesti,
szegedi, tatabányai és veszprémi helyszíneken [az aa) és ab)  alpont alattiak a  továbbiakban
együtt: rendezvények] történő megrendezése érdekében a  Kormány által rendeletben kijelölt
ingatlanokra, valamint az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárások útján kialakított ingatlanokra
és az  ezen ingatlanokon a  rendezvények megrendezéséhez szükséges, illetve azokkal összefüggő,
azokat kiszolgáló beruházásokra és felújítási tevékenységre – ideértve a  közterületi és közmű
beruházásokat is – (a  továbbiakban: Beruházás), valamint a  Beruházással és a  rendezvények
lebonyolításával és szervezésével összefüggő beszerzésekre, továbbá
b) kiterjed a  2020.  évi Dubaji Világkiállításon (a  továbbiakban: Világkiállítás) történő sikeres magyar
megjelenéshez szükséges, a  világkiállítási pavilon (a  továbbiakban: Pavilon) tervezésével, kialakításával,
összeszerelésével, a Világkiállítás dubaji programját szolgáló beruházásokkal és szolgáltatásokkal, valamint
a  Kormány rendeletében megjelölt további, a  Világkiállítással és a  Pavilonnal kapcsolatos ügyekkel
(a továbbiakban együtt: Projekt) összefüggő beszerzésekre, közigazgatási hatósági eljárásokra, vámigazgatási
eljárásokra, valamint Magyarország Világkiállításon történő megjelenésének szervezésével összefüggő egyéb
beszerzésekre.
A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 5-i ülésnapján fogadta el.
2. § A Beruházás, valamint a  Projekt megvalósítása, a  Világkiállításon történő magyar megjelenés, a  rendezvények
lebonyolítása és szervezése kiemelkedően fontos közérdek, amelyek érdekében kötendő szerződések halasztást
nem tűrő, kiemelkedően fontos közérdek célját szolgáló szerződésnek tekintendők, teljesítésükhöz kiemelkedően
fontos közérdek fűződik.
3. § (1) A  Beruházással, a  rendezvények lebonyolításával és szervezésével, valamint a  Projekttel összefüggésben
lebonyolítandó közbeszerzési eljárások tekintetében az  ajánlatkérő minden esetben jogosult a  közbeszerzésekről
szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény (a  továbbiakban: Kbt.) szerinti rendkívüli sürgősségre alapított hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárás alkalmazására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, rendkívüli sürgősségre alapított hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárása esetén
a) az ajánlatkérő minden esetben köteles legalább három ajánlattevőt ajánlattételre felhívni, és
b) az ajánlatkérő minden esetben jogosult arra, hogy – a Kbt., illetve az építési beruházások, valamint az építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól
szóló kormányrendelet rendelkezéseitől eltérően – az  ajánlatok értékelési szempontjaként kizárólag
a legalacsonyabb árat határozza meg.
2. A Projekt megvalósításával kapcsolatos sajátos rendelkezések 4. § (1) A  Projekt irányítója és lebonyolítója (a  továbbiakban: projektlebonyolító szerv) a  Magyar Turisztikai Ügynökség
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: turisztikai ügynökség). A  Kormány rendeletében kijelölt
gazdasági társaság (a  továbbiakban: vállalat) a  projektlebonyolító szerv feladatait a  Kormány rendeletében
meghatározottak szerint részben vagy egészben a turisztikai ügynökség helyett elláthatja, e feladatok ellátása során
a vállalatot a projektlebonyolító szervnek kell tekinteni.
(2) A  projektlebonyolító szerv – ideértve a  vállalatot is – jogosult a  Projekt megvalósításához szükséges feladatok
részletes meghatározására és azok végrehajtása érdekében beszerzési és szükség szerint egyéb tárgyú szerződések
megkötésére.
5. § (1) A  Projekttel összefüggésben lebonyolítandó közbeszerzési eljárások megindításához, az  azzal összefüggő
szerződések megkötéséhez és azok módosításához a közbeszerzésekért felelős miniszter engedélye nem szükséges,
és azok szabályosságát a közbeszerzésekért felelős miniszter nem ellenőrzi.
(2) A  Projekttel összefüggésben lebonyolítandó közbeszerzési eljárások során a  közbeszerzési hirdetménnyel
kapcsolatos ügyintézési határidő egy munkanap.
(3) A  Projektre irányuló közbeszerzési eljárásoknál a  projektlebonyolító szerv – az  építési beruházások, valamint
az  építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól
szóló kormányrendeletre figyelemmel – indokolási kötelezettség nélkül dönthet olyan eljárási forma alkalmazásáról,
amely keretében az  építmény vagy a  Kbt. 1.  mellékletében foglalt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka
tervezésére és kivitelezésére együtt kerül sor.
6. § (1) A  Projekt megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban és vámigazgatási eljárásokban
az ügyintézési határidő – ha jogszabály ennél rövidebb határidőt nem állapít meg – tíz nap. A Kormány rendeletben
határozza meg a Projekt megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági eljárások sajátos szabályait.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban és vámigazgatási eljárásokban a  szakhatósági eljárás
ügyintézési határideje – ha jogszabály ennél rövidebb határidőt nem állapít meg – öt nap.
7. § A Kormány egyedi döntésében meghatározza a  Pavilon főbb jellemzőire – így különösen méretére és
szimbolikájára – vonatkozó követelményeket.
8. § (1) A  Projekt tekintetében a  turizmusért felelős miniszter által a  Világkiállításon történő magyar megjelenés
előmozdításával kapcsolatos diplomáciai feladatok ellátására kijelölt személy
a) kormányzati igazgatási szervtől,
b) bármely projektlebonyolító szervtől,
c) egyéb, állami tulajdonban álló gazdasági társaságtól, továbbá
d) a  külpolitikáért felelős miniszter által irányított minisztérium útján, Magyarország Egyesült Arab
Emírségekben található nagykövetségétől, konzulátusától
a Projekttel összefüggő ügyben tájékoztatást kérhet, illetve részére intézkedés megtételét javasolhatja.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatáskérés, valamint intézkedés megtételére vonatkozó javaslat részletes szabályait,
valamint az azokkal kapcsolatos álláspont közlésének szabályait a Kormány rendeletben határozza meg.
3. A Beruházás és a rendezvények megvalósításával kapcsolatos sajátos rendelkezések
9. § (1) A Beruházás a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Ngtv.) szerinti kiemelten közérdekű beruházásnak
minősül.
(2) A  Beruházás keretében a  2022.  évi magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság
mérkőzéseinek budapesti helyszínéül szolgáló, a  Kormány által rendeletben kijelölt ingatlanokon felépítendő új
multifunkciós csarnok beruházást olyan módon szükséges előkészíteni és megvalósítani, hogy az új multifunkciós
csarnok egy fővárosi sportegyesület vagyonkezelésébe kerüljön.
(3) A  Kormány az  Ngtv. 11/B.  §-a szerinti követelményeket a  (2)  bekezdés szerinti beruházás esetében
a (2) bekezdésben meghatározottakkal összhangban határozhatja meg.
10. § (1) A  Beruházással, valamint a  rendezvények lebonyolításával és szervezésével összefüggésben lebonyolítandó
közbeszerzési eljárások esetében a Kbt. 80. § (5) bekezdésében, valamint 131. § (7) bekezdésében foglaltakat nem
kell alkalmazni.
(2) A  Beruházással, valamint a  rendezvények lebonyolításával és szervezésével összefüggésben lebonyolítandó
közbeszerzési eljárások esetében, ha a  Közbeszerzési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) elnöke a  hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárás megkezdéséről a  Hatóság részére megküldött iratok vizsgálata során megállapítja,
hogy megalapozottan feltételezhető a  közbeszerzésre, valamint a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok
rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése, az  iratok beérkezésétől számított három munkanapon belül
kezdeményezi a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból indított eljárását.
11. § A Beruházás tekintetében az  Ngtv. 11/G.  §-át azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  Ngtv. 11/G.  § (2) és
(3)  bekezdése szerinti tájékoztatás, valamint indokolással ellátott nyilatkozatban rögzített álláspont közlésének
határideje a tájékoztatáskérés és az intézkedési javaslat kézhezvételétől számított öt nap.
12. § A Beruházással összefüggő építési, szerelési munkával kapcsolatos vagy a  Beruházással összefüggésben
keletkező hulladék összegyűjtésére szolgáló konténerek elhelyezéséhez, fennmaradásához, illetve a  Beruházás
megvalósításához egyébként szükséges közterület-használati hozzájárulásra vonatkozó kérelem esetén a tulajdonos
települési önkormányzat a közterület-használati hozzájárulás megadásáról az arra vonatkozó kérelem benyújtásától
számított öt napon belül dönt, és a  felek a  közterület-használati hozzájárulást tartalmazó szerződést a  közterülethasználati hozzájárulásról szóló döntés meghozatalát követő öt napon belül megkötik.
13. § (1) Az 1. § a) pont ab) alpontja szerinti beruházás vonatkozásában a települési önkormányzat fák és fás szárú növények
védelmére vonatkozó rendeletének fapótlásra vonatkozó szabályai azzal az eltéréssel alkalmazhatóak, hogy
a) az  építtető a  fapótlást az  érintett települési önkormányzattal (a  továbbiakban: önkormányzat) a  fás szárú
növények pótlásáról szóló külön megállapodás (a  továbbiakban: megállapodás) alapján az  önkormányzat
közigazgatási területén, a  használatbavételi engedély véglegessé válását követő két éven belül teljesíti, oly
módon, hogy a fapótlás mértéke nem lehet kisebb az önkormányzat rendeletében előírt mértéknél, valamint
b) a fakivágási engedélyben a fapótlásról nem kell rendelkezni.
 (2) A  megállapodás az  1.  § a)  pont ab)  alpontja szerinti beruházás keretében megvalósuló épületre vonatkozó
használatbavételi engedély kiadásának feltétele. 4. Záró rendelkezések 14. § (1) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a  Beruházás helyszínét, közvetlen környezetét és
a rendezvények megrendezéséhez szükséges ingatlanok körét.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a Világkiállítással és a Pavilonnal kapcsolatos ügyeket, a 4. § (1) bekezdése szerinti vállalat kijelölését, valamint
a 4. § (1) bekezdése szerinti feladatellátás részletes szabályait,
b) a Pavilon létesítésének, elbontásának sajátos szabályait,
c) a Projekttel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárások sajátos szabályait,
d) a  Projekttel kapcsolatos tájékoztatáskérés, valamint intézkedés megtételére történő javaslattétel részletes
szabályait, valamint az azokkal kapcsolatos álláspont közlésének szabályait.
15. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § E törvény rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke