text:
42/2015. (XII. 23.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. LVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi LVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. november 13-i 154. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló,
Belgrádban, 2014. július 1. napján aláírt Egyezmény 17. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény azon későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek értesítik egymást, hogy a hatálybalépéshez szükséges nemzeti jogi előírásokat teljesítették.”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2015. november 23.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. december 23.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi LVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló,
Belgrádban, 2014. július 1. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi LVIII. törvény 2. és 3. §-a
2015. december 23-án, azaz kettőezer-tizenöt december huszonharmadik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
249/2019. (VI. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/553/3/2019. számú előterjesztésére – Csernov Makszim
(névmódosítás előtti neve: Csernov Makszim Pavlovics; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 1994. augusztus 25.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2010. (I. 26.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter elő ter jesz tésére
Frigyer László mérnök dandártábornokot 2010. február 1-jei hatállyal mérnök vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2010. január 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1295/2011. (VIII. 24.) Korm. határozata a Határellenőrzési Munkacsoport létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, az egységes határellenőrzési, valamint határátkelőhely-fejlesztéssel
kapcsolatos feladatok összehangolására – javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként – Határellenőrzési
Munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hoz létre. 2. A Munkacsoport vezetője a belügyminiszter által kijelölt államtitkár, akit az általa kijelölt állami vezető helyettesíthet.
A Munkacsoport tagjai: a) a külügyminiszter által kijelölt állami vezető,
b) a nemzetgazdasági miniszter által kijelölt állami vezető,
c) a nemzeti erőforrás miniszter által kijelölt állami vezető,
d) a nemzeti fejlesztési miniszter által kijelölt állami vezető,
e) a vidékfejlesztési miniszter által kijelölt állami vezető,
f) az országos rendőrfőkapitány vagy az általa kijelölt helyettese,
g) az Alkotmányvédelmi Hivatal vezetője vagy az általa kijelölt helyettese,
h) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetője vagy általa kijelölt helyettese,
i) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal vezetője vagy az általa kijelölt helyettese,
j) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője vagy az általa kijelölt helyettese.
3. A Munkacsoport vezetője a tagokon kívül tanácskozási joggal rendelkező más személyeket is meghívhat
a Munkacsoport üléseire. 4. A Munkacsoport tevékenységének célja a határellenőrzéssel és határátkelőhely fejlesztéssel kapcsolatos megfelelő
tárcaközi koordináció elősegítése. 5. A 4. pontban meghatározott célok elérése érdekében a Munkacsoport az alábbi feladatokat látja el:
a) határátkelőhely, határátlépési pont létesítésére vonatkozó kezdeményezés esetén megvizsgálja
a kezdeményezés indokoltságát, valamint költségvetési és egyéb hatásait, és ennek alapján javaslatot tesz
a határátkelőhelyek, határátlépési pontok létesítésére, megnyitására; b) a Munkacsoport az a) alpont szerinti vizsgálat során – a vonatkozó jogszabályok keretei között – együttműködik
a szomszédos állam illetékes szerveivel; c) közreműködik a határátkelőhelyek, határátlépési pontok létesítéséhez, megnyitásához, működtetéséhez,
fejlesztéséhez, megszüntetéséhez, valamint a határellenőrzési rendszerhez kapcsolódó kormányzati
előterjesztések előkészítésében, ennek során megfelelően összehangolja a központi államigazgatási szervek
a határátkelőhelyek létesítéséhez, megnyitásához, működtetéséhez, fejlesztéséhez, megszüntetéséhez, a belső
határon a határellenőrzés visszaállításához, valamint a határellenőrzési rendszerhez kapcsolódó terveit,
célkitűzéseit; d) figyelemmel kíséri - különös tekintettel az Európai Unió követelményeire - az egységes határellenőrzési rendszer
létrehozását célzó kormányzati intézkedések megvalósulását, ennek érdekében az érintett minisztériumoktól és
hatóságoktól statisztikai célú, személyazonosításra alkalmatlan adatokat kérhet, illetve a határátkelőhelyeken
a helyszínen megbizonyosodhat a megalapozott döntéséhez szükséges körülményekről, szükség esetén az
egységes jogalkalmazási és a hatékony határellenőrzési gyakorlat kialakítása érdekében javaslatokat,
módszertani ajánlásokat fogalmaz meg, szükség esetén javaslatot tehet a Kormány részére;
e) elemzi és értékeli a határátkelőhelyek működéséről rendelkezésre álló statisztikai célú, személyazonosításra
alkalmatlan adatokat; f) figyelemmel kíséri, hogy a meglévő határátkelőhelyek működése megfelel-e a jogszabályban meghatározott
feltételeknek, illetve a határátkelőhely általános követelményeinek, és szükség esetén javaslatot tesz
a határátkelőhely fejlesztésére, átminősítésére, működésének ideiglenes szüneteltetésére vagy
megszüntetésére; g) javaslattevő, véleményező szervként segíti a költségvetési tervezést, ennek keretében elősegíti a központi
költségvetés, az európai uniós források, a nemzetközi források és az egyes költségvetési fejezetek határátkelőhely
létesítéséhez, a fejlesztésekhez, illetve a határellenőrzési rendszerhez kapcsolódó előirányzatainak
összehangolását. 6. A Munkacsoport az ügyrendjét és a munkatervét maga állapítja meg azzal, hogy a Munkacsoportot évente legalább
három alkalommal össze kell hívni. 7. A Munkacsoport működési feltételeiről a belügyminiszter gondoskodik. A Munkacsoport tagjai díjazásban nem
részesülnek. 8. Ez a határozat 2011. szeptember 1-jén lép hatályba és 2015. január 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
333/2009. (HK 16.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a következő NATO egységesítési egyezmények végrehajtására az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MR ÖHP),
illetve az alárendeltségébe tartozó MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis, MR 86. Szolnok Helikopter Ezred, valamint MH Pápa bázisrepülőtér személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem: a) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 1/2009. (IV. 3.) HM HVKFH közleményben
fenntartás nélkül elfogadott és a Honvédelmi Minisztérium
Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 33/2009. (HK 13.)
A kiadvány célja, hogy felsorolja mindazokat a minimális tájékoztatási követelményeket és annak formátumát,
amelyeket a helyi műszeres megközelítési és szabvány indulási eljárások, valamint a repülőtér vázlatai publikálásakor kell alkalmazni.
b) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 33/2008. (HK 16.) HM HVKFH közleményben fenntartással elfogadott és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
33/2009. (HK 13.) HM HVKFH intézkedésében hatályba
léptetett STANAG 7199 ASP (EDITION 1) NATO
SUPPLEMENT TO ICAO DOC 8168 VOLUME 1,
FLIGHT PROCEDURES – AFPP-1 címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
Fenntartás: A Magyar Honvédség repülési eljárásai az
ICAO Doc. 8168 Vol. II-nek (Construction of Visual and
Instrument Flight Procedures / Vizuális és műszeres repülési eljárások tervezése) megfelelően vannak kidolgozva.
A fel és leszállási minimumok meghatározásánál, továbbá
a PAR műszeres eljárás tervezésénél jelen dokumentum
útmutatóként használható.
A dokumentum célja, hogy áttekintést adjon a légijárművezetőknek, hogy milyen paraméterek figyelembevételével kerülnek megtervezésre a különböző érkezési,
megközelítési, indulási eljárások.
A STANAG 7199, valamint STANAG 3759 dokumentumok felhasználása a felleszállási minimumok meghatározásához, illetve a PAR eljárás tervezéséhez azért célszerű, mivel a vonatkozó ICAO dokumentumok nem adnak
egyértelmű választ a meghatározásukhoz, valamint a PAR
eljárás napjainkban inkább katonai sajátosság, emiatt
bővebben foglalkozik a tervezésével.
3. A parancsnok urak intézkedjenek, hogy az érintett állomány elméleti foglalkozások keretében a szükséges mértékben ismerje meg a dokumentumok tart almát.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg a
9212009. MR ÖHP intézkedést – a STANAG 3759 ASP
(EDITION 7) - NATO SUPPLEMENT TO ICAO DOC
8168OPS/611, VOLUME II, FOR THE PREPARATION OF INSTRUMENT APPROACH AND DEPARTURE PROCEDURES - AATCP-1(B) alkalmazásáról – hatályon kívül helyezem.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsok


text:
1265/2017. (V. 29.) Korm. határozata az ingyenes tankönyvellátás 5–9. évfolyamokra történő együtemű kiterjesztéséhez szükséges pénzügyi forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az ingyenes tankönyvellátás 5–8. évfolyamokra történő együtemű bevezetésével, valamint a 9. évfolyamra
történő kiterjesztésével a 2017/2018-as tanévtől;
 2. az 1.  pontban meghatározott cél érdekében engedélyezi az  emberi erőforrások minisztere számára a  2017. és
2018. évre vonatkozóan a  3.  pontban meghatározott összeg erejéig a  2017. évi előirányzattal nem rendelkező
közfeladathoz kapcsolódó kötelezettségvállalást;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében
gondoskodjon a 2017. évben a 2381,0 millió forint forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pontban meghatározott cél
megvalósítása érdekében gondoskodjanak a 2018. évi forrás rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi költségvetési tervezés során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy a bírósági jegyzőkönyv tartalmazza szó szerint:
– a bíróság tanácselnöke és a bírók által tett valamennyi nyilatkozatot,
– a szóban kihirdetett határozat indokolását?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés több
kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes
kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
A testület megállapítja továbbá, hogy eredményes népszavazás esetén a népszavazási kötelezés voltaképpen elvonná
a törvényalkotó jogát, ami az Alkotmány 2. § (2) bekezdésével ellentétesen korlátozná az országgyűlés törvényhozó
hatalmát.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
5/2018. (II. 6.) Korm. rendelete a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezményhez kapcsolódó, a fenntartható mezőgazdaságról és a vidékfejlesztésről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló
Keretegyezményhez kapcsolódó, a  fenntartható mezőgazdaságról és a  vidékfejlesztésről szóló Jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„Jegyzőkönyv a  fenntartható mezőgazdaságról és a  vidékfejlesztésről a  Kárpátok védelméről és
fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezményhez
JELEN EGYEZMÉNY FELEI – ÖSSZHANGBAN a  feladataikkal, amelyek a  Kárpátok Védelméről és Fenntartható Fejlesztéséről szóló
Keretegyezményből (Kijev, 2003) (a továbbiakban: Kárpátok Egyezmény) adódnak, miszerint átfogó politikát
folytatnak és együttműködnek a Kárpátok védelméért és fenntartható fejlesztéséért;
– TUDATÁBAN annak, milyen fontos a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés a Kárpátok térsége számára a gazdaság,
a társadalmi aspektusok, a környezeti, természeti és kulturális örökség szempontjából;
– TEKINTETTEL a Kárpátok országiban előforduló különféle természeti és helyi erőforrásokra, valamint az országok
vidéki realitásaira, mezőgazdálkodási gyakorlatainak sajátosságaira és sokféleségére;
– TÖREKEDVE az  olyan intézkedések és programok népszerűsítésére, melyek a  mezőgazdaságban és a  vidéki
területekben rejlő lehetőségeket használják fel a  vidéki szegénység csökkentése, a  helyi népesség bevételének
biztosítása és diverzifikálása, a vidéki régiók élhetőségének fenntartása, valamint az életminőség javítása céljából,
hogy oda telepedő és ott termelő, a  helyi megújuló erőforrásokat használó embereket vonzzanak hegyvidéki
területekre;
– ÖSSZHANGBAN a  Kárpátok Egyezmény rendelkezéseivel, mint például a  fenntartható mezőgazdaságról és
az erdőgazdálkodásról szóló 7. cikkel, a biológiai és táji sokszínűség megóvásáról szóló 4. cikkel, valamint a kulturális
örökségről és a hagyományos ismeretekről szóló 11. cikkel;
– FIGYELEMBEVÉVE az Európai Unió közös agrárpolitikáját, az élelmiszer-biztonság elérésére, az élelmezés javítására
és a  2015–2030-as időszakra vonatkozó, a  fenntartható fejlődési célok közé sorolt fenntartható mezőgazdaság
támogatására törekvő célkitűzéseket;
– ELISMERVE az Európa Tanácson belüli törekvéseket és eredményeket, melyek a társadalmilag-gazdaságilag élhető
vidéki területek támogatását és a  mezőgazdasági tevékenységek fenntartását célozzák az  Európai Unió kohéziós
politikájának és bizonyos agrár-környezetvédelmi intézkedéseknek a  keretébe tartozó intézkedéseken, valamint
a hegyvidéki területek mezőgazdasága számára biztosított kompenzációs kifizetéseken keresztül;
– TÖREKEDVE a  már meglévő jogi eszközök hatékonyabb végrehajtásához való hozzájárulásra és a  nemzetközi
programokra történő építkezésre;
– FIGYELEMBEVÉVE azt, hogy a  mezőgazdasági ágazat fenntartható fejlődésének támogatására és fenntartására
irányuló erőfeszítéseket – a Kárpátok vidéki területein alkalmazott integratív megközelítéssel – nem tudja egyetlen
ország önmagában megvalósítani, és hogy az  ezekhez az  erőfeszítésekhez régiók közötti és nemzetek fölötti
együttműködésre van szükség;
– TUDATÁBAN az  éghajlatváltozás hatásaihoz kapcsolódó kihívásoknak, mint például az  aszályok, árvizek,
szélsőséges időjárási események gyakoriságában bekövetkezett változásoknak és a  csökkent élelmiszer- és
vízbiztonságnak;
– FELISMERVE a  hegyvidéki gazdák szükségleteit és érdekeit, valamint a  hegyvidéki területek agráriparának és
megélhetésének sajátságait;
– TUDATÁBAN a  globális változások hatásaiból eredő számtalan fenyegetésnek, beleértve az  akadályok emelését
és a  már meglévő akadályok további erősítését bizonyos termékek globális piacokon történő feldolgozásával és
értékesítésével kapcsolatban;
– FELISMERVE a mezőgazdálkodási gyakorlatok sokszínűségét a Kárpátok vidékén lévő országok között és azokon
belül;
– TUDATÁBAN a  kérődzők tenyésztésének, valamint a  hegyi legelők és rétek megőrzésének és jobbá tételének
gazdasági, ökológiai és társadalmi fontosságának;
– FELISMERVE a  mezőgazdaság lehetséges szerepét az  erózió és a  talajpusztulás megelőzésében,
a  kockázatkezeléshez való hozzájárulásban és a  felszíni és felszín alatti vizek minőségének és mennyiségének
megőrzésében;
– TUDATÁBAN a  mezőgazdasági tevékenységek és gyakorlatok, valamint a  vidéki területek előtt álló tényleges
és jövőbeli kihívások közös jellegének, továbbá a  határokon átívelő, a  Kárpátok területén szerzett tapasztalatok
cseréjében megnyilvánuló együttműködés hozzáadott értékének a  globális élelmiszerpiacokhoz való hozzáférés
terén;
– TUDATÁBAN annak, hogy fontos elkerülni az elnéptelenedést és a fiatalabb nemzedékek mezőgazdálkodással való
felhagyását a hegyvidéki területen;
– TÖREKEDVE a mezőgazdaság és a vidéki területek fenntartható fejlesztése terén történő, helyi erőforrásokra építő
együttműködésre a  hagyományos gyakorlatok, ismeretek és fajok védelme, a  kultúrtájak megőrzése, valamint
a tartós gazdasági fejlődés tökéletesítése és népszerűsítése érdekében;
– HANGSÚLYOZVA és ALÁHÚZVA az  élethosszig tartó tanulás fontosságát minden tevékenységi területen, ami
az előfeltétele annak, hogy minden érintett személy képes legyen hozzájárulni a fenntartható fejlődéshez és a jobb
jövőhöz;
MEGÁLLAPODTAK AZ ALÁBBIAKBAN: I. FEJEZET
CÉLOK, FÖLDRAJZI HATÁLY ÉS MEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Célok és elvek 1. A Kárpátok Egyezmény 7. cikkének megfelelően a Fenntartható mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó
jegyzőkönyv (továbbiakban: Jegyzőkönyv) célja az  olyan földeken való gazdálkodás fenntartása, melyeket
hagyományosan fenntartható módon művelnek, ami előnyökkel jár a mostani és későbbi nemzedékek számára is.
2. A fenti cél elérése érdekében a  Felek harmonizálják és összehangolják a  földterületi erőforrásokkal történő
integrált gazdálkodás terén végzett erőfeszítéseiket és együttműködésüket, serkentik a  környezetvédelmi
aggályok mezőgazdasági szakpolitikákba történő beépítését, miközben javítják az  életminőséget, erősítik a  helyi
gazdaságokat és közösségeket, valamint fokozzák a természeti értékek és a kulturális örökség megőrzését.
3. Ezért a Felek együttműködnek, különösen a következők terén:
a) Helyspecifikus vidékfejlesztési stratégiákat alakítanak ki, tesznek jobbá és valósítanak meg, melyeket
integratív, inkluzív és holisztikus megközelítés jellemez, figyelembe véve a hegyvidékek és fennsíki területek
sajátos körülményeit;
b) Gondoskodnak az endogén mezőgazdasági és vidékfejlesztési potenciál népszerűsítésére törekvő egységes
szakpolitikáról, és meg is valósítják ezt;
c) Olyan mezőgazdasági szakpolitikát és eszközöket fejlesztenek és alakítanak ki, melyek magukba építik
a környezetvédelmi megfontolásokat;
d) Népszerűsítik a  fenntartható és/vagy kiterjedt agrár-környezetvédelmi gyakorlatokat, a  földterületi
erőforrásgazdálkodásra irányuló gyakorlatokat, valamint az ökológiai termelést, hogy megvédjék a biológiai
és hagyományos kultúrtájak sokszínűségét, továbbá a természetes és természetközeli élőhelyeket (beleértve
a füves és a védett területeket is);
e) Elősegítik az  élelmezési és mezőgazdasági felhasználású genetikai erőforrásoknak, a  háziállatok helyi
fajtáinak, a  termesztett növényfajtáknak és a  vadon termő rokonfajtáknak a  megóvását és fenntartható
használatát;
f ) Génbankokat hoznak létre a  helyi fajták számára, valamint előmozdítják ezen fajták szaporítását és
termesztését;
g) Olyan intézkedéseket vezetnek be, melyek megőrzik és népszerűsítik a  hagyományos mezőgazdálkodási
gyakorlatokat és az ezekhez kapcsolódó hagyományos ismereteket;
h) Támogatják a  helyi mezőgazdasági termelőket, hogy rövid élelmiszer-ellátási láncok alakuljanak ki, melyek
ösztönzik a helyi gazdaságot, és növelik a régió megtartó képességét;
i) Népszerűsítik az ökológiai termelést, a helyi termelői piacokat, a kézműves élelmiszertermelőket, a közösség
által támogatott mezőgazdaságot és a fenntartható, kisüzemi élelmiszertermelés egyéb formáit;
j) Fejlesztik a  hagyományos vidéki építészet, infrastruktúra és a  vidéki művészet és kézművesség megóvását,
beleértve ezek regionális tárházait;
k) Elősegítik a  vidéki területek megélhetési lehetőségeinek diverzifikálását, különösen a  mezőgazdaság és
a turizmus összekapcsolása által, valamint a helyi termékek, művészeti és kézműves alkotások létrehozása és
értékesítése által;
l) Erősítik a formális és informális oktatást, a továbbképzést és a képzettséget, beleértve a nemzedékek közötti
tanulást, a helyi közszolgáltatásokhoz és tanácsadó szolgálatokhoz való hozzáférést;
m) Elősegítik a  mezőgazdasági és vidéki területek monitorozását és ezek társadalmi-gazdasági fejlesztését
a Kárpátok egész területén;
n) Összehangolt tudományos kutatási programokat és projekteket fejlesztenek ki és/vagy mozdítanak elő;
o) Létrehoznak egy nemzetek fölötti hálózatot és tudáscsere-platformot;
p) Beépítik a  mezőgazdaság és a  vidéki területek fenntartható fejlesztésének céljait az  egyéb ágazati
szakpolitikákba;
q) Ösztönzik az  innovációkat a  vidéki hulladék- és energiagazdálkodás terén, népszerűsítik az  intelligens
energiát és a hulladékmentes megoldásokat, rendszereket. 2. cikk
Földrajzi hatály
1. A  Jegyzőkönyv a  Kárpátok térségére vonatkozik (a továbbiakban: „a Kárpátok”), amelyet a  Felek Konferenciája
határoz meg.
2. Az  egyes Felek a  Jegyzőkönyv alkalmazását országuk területének más részeire is kiterjeszthetik úgy, hogy erről
nyilatkozatot tesznek a Letéteményesnek.
3. cikk
Meghatározások 1. Az „agroturizmus” (tanyasi turizmus, mezőgazdasághoz kapcsolódó turizmus, szabadidő gazdaságok) egy működő
gazdaság területén történő időtöltés, ami közvetlen interakciót tesz lehetővé a  látogatók vagy vendégek és
a gazda/gazdálkodó család között a hiteles mezőgazdasági tevékenységek és életmód megtapasztalása céljából.
2. A „mezőgazdasági biodiverzitás” a  biodiverzitás alcsoportja. A  természetes szelekció, a  leleményes tenyésztési
fejlesztések és a gazdák, pásztorok és haltenyésztők műveleti gyakorlatainak eredménye.
3. Az „éghajlatbarát mezőgazdaság” egy integratív megközelítés, mely az élelmiszer-biztonság és az éghajlatváltozás
egymással összekapcsolódó kihívásait hivatott kezelni.
Célja:
(1) a termőképesség fenntartható növelése;
(2) az  ellenálló mezőgazdasági és élelmiszer-biztonsági rendszerek létrehozása az  éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodást célzó intézkedéseken keresztül;
(3) az üvegházhatású gázok kiküszöbölése (csökkentése).
4. A „közösség által támogatott mezőgazdaság” a  gazdák és az  állampolgárok közötti kölcsönös partnerkapcsolat,
mely lehetővé teszi az élelmiszer termesztése és elfogyasztása közötti közvetlen kapcsolatot. A támogatók általában
azáltal fedezik a gazdaság éves működési költségvetését, hogy vásárolnak valamennyit az adott idény terményeiből.
Cserébe a gazdaság az idénynek megfelelő, friss termékeket kínál.
5. A „Felek Konferenciája” a Kárpátok Egyezmény Feleinek a Konferenciája.
 6. A „kulturális örökség” egy helyszín történelméhez kapcsolódik, és általában beletartozik a természeti vagy biológiai
és kulturális örökség is.
 7. A „mezőgazdaság diverzifikációja” a  gazdák lényeges kockázatkezelési stratégiája, mely további bevételt termel
a gazdaságban vagy az azon kívüli megfelelő feltételeknek köszönhetően.
 8. A „kedvező környezet” egymással összefüggő feltételek – mint például jogi, szervezeti, pénzügyi, információs,
politikai és kulturális feltételek – halmaza, mely az  érintett szereplők kapacitásainak és fejlesztési folyamatainak
fenntartható és hatékony bevonását segíti elő.
9. Az „endogén megközelítés” egy új paradigma és szakpolitikai elképzelés az  endogén vidékfejlesztésre. Azokat
az alulról felfelé építkező folyamatokat jelképezi az Európai Unió régióiban, melyek mozgósítják a helyileg elérhető
természeti erőforrásokat, valamint a vidéki emberek lehetőségeit.
10. A „külterjes gazdálkodás” olyan gazdálkodás, mely hagyományos módszereket használ, és kevesebb munkát,
befektetést és külső forrást igényel (mint például a  koncentrált takarmány használata) az  intenzív agrár-ipari
mezőgazdálkodási gyakorlatokhoz képest.
11. A „jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás és erdőgazdálkodás” egy olyan elképzelés, mely
a mezőgazdaságilag művelt és erdészeti területek kiterjedésében és állapotában bekövetkező változásokat méri fel
egy alapértékkel összevetve, ami egyaránt utal a felszínborításra (mezőgazdasági földterületek és erdők) és az ehhez
kapcsolódó gazdálkodási tevékenységekre.
12. A „földterületi erőforrásokkal való integrált gazdálkodás” a  földterületek bárminemű felhasználásának integrált
vizsgálata a  leghatékonyabb kompromisszumok meghozásához, valamint a  társadalmi és gazdasági fejlődés
környezetvédelemmel és – fejlesztéssel történő összekapcsolásához.
13. A „kedvezőtlen helyzetű térség” olyan területeket jelöl, ahol a mezőgazdasági termelés vagy tevékenység nehezebb
a  természeti hátrányok (pl. viszontagságos éghajlati körülmények, meredek lejtők a  hegyvidéki területeken vagy
alacsony termőképességű talaj) miatt.
14. A „természetes élőhelyek” a  földrajzi, abiotikus és biotikus jellemzőkkel megkülönböztetett szárazföldi vagy vízi
terület, melyek teljes mértékben természetesek vagy féltermészetesek is lehetnek.
15. A „megfigyelő” a Kárpátok Egyezmény 14. cikk 5. bekezdésében meghatározott megfigyelőt.
 16. Az „ökológiai termelés” olyan átfogó gazdaságirányítási és élelmiszer-termelési rendszer, mely ötvözi a  legjobb
környezetvédelmi gyakorlatokat, a magas szintű biodiverzitást, a természeti erőforrások megőrzését, a magas szintű
állatjóléti szabványok alkalmazását és az  olyan termelési módszert, mely összhangban van az  egyes fogyasztók
természetes anyagok és eljárások használatával előállított termékek iránti preferenciájával.
17. A „Felek” e Jegyzőkönyv Felei.
 18. A „védett területek” egy jogi vagy más hatékony módszerekkel elismert, kijelölt és kezelt földrajzi területek, melyek
a természet és a társult ökoszisztéma-szolgáltatások és kulturális értékek hosszú távú megóvására hivatottak.
 19. A „falusi turizmus” olyan turisztikai tevékenység, melyre vidéki környezetben kerül sor.
 20. A „természetközeli élőhelyek” olyan élőhelyek, melyeket külterjes gazdálkodás/haszonnövények, alacsony
intenzitású gazdálkodási rendszerek, kis behatással járó mezőgazdaság, fenntartható mezőgazdasági rendszerek,
nagy természeti értékű gazdálkodás és olyan rendszerek/élőhelyek jellemeznek, ahol hagyományos mezőgazdasági
rendszereket alkalmaznak csökkentett környezeti hatással vagy a  vadon élő fajok szempontjából bizonyos
jelentőséggel.
21. A „rövid élelmiszer-ellátási láncok” a világszerte bővülő élelmiszerláncok alternatívái, melyek az élelmiszerhálózatok
innovatív újraszervezését, a helyi gazdálkodási rendszereket vagy a közvetlen értékesítést hangsúlyozzák, melynek
célja a  termelők és a  fogyasztók újbóli összekapcsolása, valamint a  mezőgazdasági és élelmiszergyártás újbóli
lokalizálása.
22. A „fenntartható mezőgazdaság és a  vidékfejlesztés” a  természeti erőforrások kezelése és megóvása jelenti,
továbbá a technológiai és intézményi átalakulás olyan irányba történő elmozdulása, mely gondoskodik az emberi
szükségletek eléréséről és folyamatos kielégítéséről a mostani és jövőbeli nemzedékek számára.
23. A „hagyományos mezőgazdálkodási gyakorlatok” a  történelem során kialakult mezőgazdasági technikák a  sajátos
helyszíni körülményekkel való megküzdésre, melyek elegendő és biztos termést eredményeznek az  egymást
kiegészítő, vegyes kultúrákra építve.
24. Az „értékláncok” tevékenységek olyan teljes sora, melyeket a gazdasági egységek visznek véghez annak érdekében,
hogy egy terméket vagy egy szolgáltatást a  megszületésétől kezdve a  végső fogyasztók általi felhasználásig
juttassanak el.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK 4. cikk
A mezőgazdasági ágazat és a vidéki területek fenntartását, támogatását és fenntartható fejlesztését
célzó szakpolitikák
1. Országa területén mindegyik fél naprakésszé tesz és megvalósít szakpolitikákat, melyek célja a  mezőgazdasági
ágazat és a  vidéki területek fenntartása, támogatása és fenntartható fejlesztése, miközben amikor csak lehet, egy
integratív és endogén megközelítést alkalmaznak, és merítenek a  többi Fél által kialakított és megvalósított jó
gyakorlatokból. A  Felek összehangolt stratégiákat és intézkedéseket vesznek fontolóra és alkalmaznak, melyek
anélkül fokozzák és erősítik a  mezőgazdasági területek fenntartható kezelését – kiváltképp a  jelentős természeti
értéket képviselő területeken –, hogy sérülnének a hegyvidéki közösségek népességének alapvető érdekei.
2. A Felek elősegítik a  kormányzati intézmények és az  érintettek között a  legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos
információcserét, ami a vidéki területek fenntartható endogén gazdasági fejlődését teszi lehetővé.
5. cikk
A mezőgazdaság és a vidéki területek fenntartható fejlesztése céljainak beépítése az ágazati
szakpolitikákba
A Felek elősegítik a mezőgazdaság és a vidéki területek fenntartható fejlesztési céljainak beépítését a többi ágazati
szakpolitikába.
6. cikk
Regionális és helyi hatóságok, valamint más érdekeltek részvétele
Az egyes Felek intézkedéseket hoznak a  meglévő intézményi keretükön belül az  érintett intézmények,
a  regionális és helyi hatóságok, a  helyi gazdák és az  egyéb olyan érdekeltek bevonásának, összehangolásának és
együttműködésének megkönnyítése érdekében, akik érintettek a mezőgazdaság és a vidéki területek fenntartható
fejlesztését célzó szakpolitikák és az ezekből fakadó intézkedések kialakításában és megvalósításában, aminek célja
a megosztott felelősség ösztönzése és a szinergiák előmozdítása.
7. cikk
Nemzetközi együttműködés
A Felek ösztönzik a  nemzetközi szintű aktív együttműködést az  illetékes intézmények és szervezetek között
a  Kárpátok mezőgazdaságának és vidéki területeinek fenntartható fejlesztésére tekintettel, hogy szaktudásukat
használva a legmegfelelőbb szinten keressenek célszerű megoldásokat a közös problémákra.
III. FEJEZET
KONKRÉT INTÉZKEDÉSEK 8. cikk
Helyspecifikus vidékfejlesztési stratégiák megvalósítása
1. A Felek fenntartható vidékfejlesztési stratégiákat hajtanak végre országos szinten, melyek a hegyvidéki és fennsíki
területek, valamint a kedvezőtlen helyzetű térségek helyspecifikus körülményeire vonatkoznak.
2. Az egyes Felek megkönnyítik az  összes érdekelt közötti koordinációt és együttműködést, törekedve a  vidéki
innovációk és a  hozzáadottérték-hálózatok társadalmi-gazdasági környezetének kialakítására és lehetővé tételére,
kiváltképp a mezőgazdasági ágazat és a többi gazdaságilag érintett ágazat között a vidéki területeken (mint például
a  kézművesség, kereskedelem, ipar, infrastruktúra és turisztika ágazatai) az  endogén lehetőségek kiaknázása
érdekében egy integrált, területi megközelítést alkalmazva.
9. cikk
A hagyományos kultúrtájak védelme és igazgatása
1. A Felek intézkedéseket tesznek a  Kárpátok rendkívüli hagyományos vonásokkal és kiugró ökológiai értékkel
(beleértve az  értékes hegyvidéki ökológiai rendszerek, a  természetes és/vagy értékes természetközeli élőhelyek
meglétét, különös tekintettel a  füves területekre, mezőgazdaság biodiverzitásra, a  genetikai erőforrásokra,
a termesztett növényfajtákra és az ezekhez kapcsolódó hagyományos ökológiai tudásra) rendelkező, hagyományos
kultúrtájainak védelmére és igazgatására.
2. A Felek támogatják a  hagyományos, alacsony intenzitású mezőgazdálkodási gyakorlatok fenntartását és
alkalmazását, a kultúrtájak kezelési formáit és a kérődzők hagyományos legeltetését.
10. cikk
Földterületi erőforrásokkal való integrált gazdálkodás 1. Az egyes Felek intézkedéseket tesznek a  földterületi erőforrásokkal való integrált gazdálkodás elősegítésére,
fokozására és támogatására, figyelembe véve a Kárpátok Egyezmény egyéb jegyzőkönyveinek rendelkezéseit is.
2. A Felek intézkedéseket hoznak az  éghajlatbarát mezőgazdaságnak, a  kockázatkezelésnek és a  megújuló
energiáknak a  gazdálkodásba és a  gazdák műveleti gyakorlataiba történő belefoglalásának és beépítésének
elősegítésére.
11. cikk
A külterjes gazdálkodás és az ökológiai termelés elősegítése
A Felek intézkedéseket hoznak a  mezőgazdálkodási gyakorlatok elősegítése és támogatása céljából a  Kárpátok
területén folyó külterjes gazdálkodás és ökológiai termelés érdekében.
12. cikk
Hagyományos ismeretek és gyakorlatok
A Felek intézkedéseket vezetnek be a hagyományos mezőgazdálkodási gyakorlatok, a kis mezőgazdasági üzemek,
a  kultúrtájak, a  hagyományos ökológiai és mezőgazdálkodási ismeretek, a  háziállatok és termesztett növényfélék
helyi fajtái, továbbá a  vadon élő növények és állatok fenntartható használata megóvása és népszerűsítése
érdekében, mely tényezők a  Kárpátok vidéki kulturális örökségének jelentős gazdasági és társadalmi vonásait
képezik le.
13. cikk
A jellegzetes mezőgazdasági és vidéki termékek és szolgáltatások forgalmazása
1. A Felek intézkedéseket vezetnek be a  területükön, emellett nemzetközi szinten együttműködnek a  Kárpátok
térségére jellemző mezőgazdasági és vidéki termékek és szolgáltatások helyi és európai forgalmazása és
reklámozása terén a  Turizmus jegyzőkönyv 11.  cikk 1. és 2. bekezdésének megfelelően meghatározott célokat
figyelembe véve.
2. A Felek együttműködnek a Kárpátok térségéből származó termékekre vonatkozó, magas minőségi követelményeket
elősegítő rendszerek terén.
3. Az egyes Felek a horizontális, vertikális és ágazatokon átívelő együttműködést elősegítő és fokozó intézkedéseket
vezetnek be az értékláncok mentén, hogy sok regionális szereplőt vonjanak be, és elérjék a régión belüli feldolgozás
legmagasabb szintjét, és ezáltal növeljék ezeken a területeken a helyi és regionális hozzáadott értéket.
4. A Felek elősegítik a  helyi élelmiszerpiacok kialakítását, ami lerövidíti a  gyártási és forgalmazási láncokat, és
támogatja a helyi és regionális gazdaságot.
14. cikk
Az agroturizmus és a diverzifikáció elősegítése
1. A Felek azzal a  céllal segítik elő a  fenntartható falusi turizmust és az  agroturizmust, hogy további kölcsönös
előnyöket és együttműködést teremtsenek a kisebb gazdálkodók, a gasztronómia és a szállásolás között.
2. A Felek elősegítik a  diverzifikáció és az  intézkedések keretfeltételeit, hogy a  kisebb gazdálkodók alternatív
szolgáltatásokat is tudjanak nyújtani a gazdaságukban.
15. cikk
A levegőre, vízre, talajra, a táji és biológiai sokféleségre gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése
A Felek az  elővigyázatosság és a  megelőzés alapelveit alkalmazzák az  olyan projektek és tevékenységek
értékelésekor és ezek hatásainak (beleértve a  levegőre, vízre, talajra, a  táji és biológiai sokféleségre gyakorolt
kumulatív hatást is) figyelembevételekor, melyek várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolnak a Kárpátok biológiai és
táji sokféleségére.
16. cikk
A formális és informális oktatás elősegítése
1. Az egyes Felek intézkedéseket tesznek az  oktatás és a  nemzedékek közötti tanulás elősegítése szempontjából
kedvező környezet megteremtésére.
2. A Felek erősítik a  helyi és országos oktatási intézmények és szervek közötti együttműködést az  oktatás,
a  továbbképzés és a  különböző munkaterületekről származó emberek képzettségének kiterjesztése és
tökéletesítése érdekében („élethosszig tartó tanulás”).
3. A Felek elősegítik az  oktatást és a  kommunikációt annak érdekében, hogy felhívják a  nyilvánosság figyelmét
a termesztett növények és az állatok helyi fajtáira és a helyi, rövid élelmiszerellátási rendszerek előnyeire, valamint
a kockázatkezelés fejlesztésére.
17. cikk
Összehangolt tudományos kutatás és határokon átívelő információ- és tapasztalatcsere
1. A Felek együttműködnek a  jelen Jegyzőkönyv céljainak elérését segítő kutatási programok és projektek
kifejlesztésében, népszerűsítésében és összehangolásában.
2. A Felek elősegítik a tudományos intézetek közti együttműködést a Kárpátokon belüli helyi és regionális horizontális
és vertikális együttműködés terén, különösen a megfigyelési rendszerek harmonizálása, az adatbázisok biztosítása
és harmonizálása és a Kárpátok területén folyó közös kutatási programok és projektek vállalása terén.
3. A Felek elősegítik a  Kárpátok mezőgazdálkodási gyakorlatainak és kultúrtájainak, valamint vidéki kulturális
hagyományainak és termékeinek összehangolt, regionális nyilvántartását.
4. Az egyes Felek megosztják a  Jegyzőkönyv többi felével a  fenntartható mezőgazdaságot és vidékfejlesztést célzó
stratégiákkal és irányelvekkel kapcsolatos információkat.
18. cikk
Közös programok és projektek
Az egyes Felek bátorítást kapnak arra, hogy igényeiknek és lehetőségeiknek megfelelően vegyenek részt
a  Jegyzőkönyv 1.  cikkének 1., 2. és 3. bekezdésében felsorolt tevékenységekről szóló, a  Kárpátok területén zajló,
a Felek által együttesen vállalt közös programokban és projektekben.
IV. FEJEZET
VÉGREHAJTÁS, MEGFIGYELÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 19. cikk
Végrehajtás
1. Mindegyik Fél megfelelő jogi és közigazgatási intézkedéseket tesz a  jelen Jegyzőkönyvben lévő rendelkezések
végrehajtásának biztosítására és ezen intézkedések eredményességének nyomon követésére és értékelésére.
2. Az egyes Felek megvizsgálják a  jelen Jegyzőkönyvben lévő rendelkezések végrehajtásának pénzügyi támogatási
lehetőségét.
20. cikk
A tudatosság erősítése és az információkhoz való hozzáférés
1. A Felek elősegítik a  nyilvánosság oktatását, informálódását és tudatosságának erősítését a  jelen Jegyzőkönyv
céljaival, intézkedéseivel és megvalósításával. kapcsolatban.
2. A Felek gondoskodnak a jelen Jegyzőkönyv megvalósításával kapcsolatos információkhoz való hozzáférésről.
21. cikk
A Felek találkozója 1. A Kárpátok Egyezmény Feleinek Konferenciája egyben e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként is szolgál.
 2. A Kárpátok Egyezmény azon Felei, amelyek nem Részes Felei e  Jegyzőkönyvnek, megfigyelőként vehetnek részt
az  e  Jegyzőkönyv részes Feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciáján. Amikor a  Felek Konferenciája
e Jegyzőkönyv Részes Felei találkozójának szerepét tölti be, a Jegyzőkönyv alá tartozó határozatok meghozatalában
csak a Jegyzőkönyv Részes Felei vehetnek részt.
3. Amikor a  Felek Konferenciája e  Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgál, a  Felek Konferenciája
vezetőségének bármely tagját, aki az  Egyezmény egyik Felét képviseli, amely azonban nem Részes Fél
e Jegyzőkönyvben, a Jegyzőkönyv Részes Felei által és közülük választott taggal kell helyettesíteni.
4. A Felek Konferenciájára vonatkozó eljárási szabályok mutatis mutandis alkalmazandók a Felek találkozójára, kivéve,
ha az e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként működő Felek Konferenciája egyhangúan másként dönt.
5. A Felek Konferenciájának első találkozóját, amely e  Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgál,
a Titkárság hívja össze a  Felek Konferenciájának első olyan találkozójához kapcsolódóan, amelyre a  Jegyzőkönyv
hatálybalépésének időpontját követően kerül sor. A Felek Konferenciájának ezt követő rendes találkozóira, melyek
e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozói lesznek, a Felek Konferenciájának rendes üléseihez kapcsolódóan kerül sor,
kivéve, ha az e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciája ettől eltérően határoz.
6. Az e  Jegyzőkönyv Részes Felei találkozójaként szolgáló Felek Konferenciája, megbízatása keretében, meghozza
a  Jegyzőkönyv hatékony végrehajtásának elősegítéséhez szükséges határozatokat. Ellátja a  jelen Jegyzőkönyv
értelmében rábízott feladatokat, éspedig:
(a) Ajánlásokat tesz e Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges bármely kérdésben;
(b) Létrehozza a  jelen Jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesnek tartott alárendelt testületeket, vagy
megfogalmazza a kiváló intézményekkel való nemzetközi együttműködés iránti igényt;
(c) Megfontol, és szükség szerint elfogad, minden olyan módosítást a  Jegyzőkönyvben, amely e  Jegyzőkönyv
végrehajtásához szükséges; valamint
(d) Gyakorolja mindazon egyéb funkciókat, amelyek e Jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesek.
22. cikk
Titkárság 1. A Kárpátok Egyezmény 15. cikke által létesített Titkárság tölti be e Jegyzőkönyv Titkárságának a szerepét.
 2. A Kárpátok Egyezménynek a  Titkárság feladatairól szóló 15.  cikk 2. bekezdése mutatis mutandis alkalmazandó
e Jegyzőkönyvre. 23. cikk
Alárendelt testületek 1. Az e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciája döntésének megfelelően a Kárpátok
Egyezmény által vagy annak keretében létesített bármely alárendelt testület szolgálhatja a Jegyzőkönyvet, és ebben
az esetben a Felek találkozója határozza meg, hogy az adott testület milyen funkciókat gyakorolhat.
2. A Kárpátok Egyezmény azon Felei, amelyek nem Részes Felei e  Jegyzőkönyvnek, megfigyelőként vehetnek részt
ezen alárendelt testületek értekezletein. Amikor a  Kárpátok Egyezmény egy alárendelt testülete e  Jegyzőkönyv
alárendelt testületeként szerepel, a  Jegyzőkönyv alá tartozó határozatok meghozatalában csak a  Jegyzőkönyv
Részes Felei vehetnek részt.
3. Amikor a  Kárpátok Egyezmény egy alárendelt testülete e  Jegyzőkönyv ügyeivel kapcsolatos feladatokat lát el,
az  adott alárendelt testület vezetőségének azon tagját, amely a  Kárpátok Egyezmény olyan Felét képviseli, amely
nem részese a Jegyzőkönyvnek, a Jegyzőkönyv Részes Felei által és közül választott taggal kell helyettesíteni.
24. cikk
A kötelezettségek teljesítésének nyomon követése 1. A Felek rendszeresen beszámolnak a  Felek Konferenciájának az  e  Jegyzőkönyvvel kapcsolatos intézkedésekről
és a  megtett intézkedések eredményeiről. A  Felek Konferenciája meghatározza a  benyújtandó beszámolók
gyakoriságát és formáját.
2. A Megfigyelők tájékoztatást, illetve beszámolót nyújthatnak be e Jegyzőkönyv végrehajtásáról és rendelkezéseinek
teljesítéséről a  Felek Konferenciájának és/vagy a  Kárpátok Egyezmény Végrehajtó Bizottságának (a továbbiakban:
„Végrehajtó Bizottság”).
3. A Végrehajtó Bizottság gyűjti, értékeli és elemzi az  e  Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos információkat, és
figyelemmel kíséri e Jegyzőkönyv rendelkezéseinek teljesítését a Részes Felek részéről.
4. A Végrehajtó Bizottság ajánlásokat tesz a  Részes Felek Konferenciája felé a  Jegyzőkönyv végrehajtására és
a teljesítéséhez szükséges intézkedésekre vonatkozóan.
5. A Felek Konferenciája fogadja el vagy javasolja a szükséges intézkedéseket.
25. cikk
A rendelkezések eredményességének értékelése 1. A Felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e Jegyzőkönyv rendelkezéseinek eredményességét.
 2. A jelen Jegyzőkönyv Részes Felei találkozójaként szolgáló Felek Konferenciája megvizsgálhatja megfelelő
módosítások elfogadását a Jegyzőkönyvben, amennyiben arra szükség van céljai teljesítéséhez.
 3. A Felek elősegítik a helyi hatóságok és más érdekelt felek részvételét az 1. bekezdés szerinti folyamatban.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. cikk
A Kárpátok Egyezmény és a Jegyzőkönyv közti kapcsolatok
1. E Jegyzőkönyv képezi a Kárpátok Egyezmény Jegyzőkönyvét az Egyezmény 2. cikkének 3. bekezdése értelmében és
a 7. cikk 1., 2. és 6. bekezdésének és a Kárpátok Egyezmény bármely más vonatkozó cikkének megfelelően.
2. A Jegyzőkönyv a következő időszakon belül áll nyitva aláírásra Letéteményesnél: 2017. október 12. – 2018. október 12.
 3. A Kárpátok Egyezmény 19., 20., 21.  cikke 2–4. bekezdéseiben, és 22.  cikkében az  Egyezmény módosításáról,
hatálybalépéséről, felmondásáról és a  vitás ügyek rendezéséről szóló rendelkezések mutatis mutandis
alkalmazandók e Jegyzőkönyvre. Csak a Kárpátok Egyezmény Részes Fele válhat e Jegyzőkönyv Részes Felévé.
27. cikk
Fenntartások
E Jegyzőkönyvvel kapcsolatban nem lehet fenntartásokat tenni.
28. cikk
Letéteményes
E Jegyzőkönyv letéteményese Ukrajna Kormánya.
A Jegyzőkönyv eredeti példánya a Letéteményesnél kerül elhelyezésre, aki hitelesített másolatokat küld minden Fél
számára.
Készült: Lillafüreden, 2017. október 12. napján, egy eredeti példányban, angol nyelven.
Ennek hiteléül az erre megfelelően felhatalmazott alulírottak aláírták a jelen Jegyzőkönyvet:
A Cseh Köztársaság Kormánya részéről
Magyarország Kormánya részéről
A Lengyel Köztársaság Kormánya részéről
Románia Kormánya részéről
A Szerbia Köztársaság Kormánya részéről
A Szlovák Köztársaság Kormánya részéről
Ukrajna Kormánya részéről
Románia Kormánya a  következő nyilatkozat tételével írja alá a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről
szóló Keretegyezményhez kapcsolódó, a fenntartható mezőgazdaságról és a vidékfejlesztésről szóló Jegyzőkönyvet:
„Románia Kormánya kijelenti, hogy a Jegyzőkönyv 2. cikkének 1. bekezdését kizárólag a 2003. május 22-én Kijevben
létrehozott, a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló keretegyezmény rendelkezéseinek és
korlátozásainak megfelelően értelmezi.””
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Jegyzőkönyv 26. cikk 3. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Jegyzőkönyv, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1896/2013. (XII. 4.) Korm. határozata a szombathelyi sportcélú beruházások megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Szombathelyi sportcélú beruházások megvalósítására irányuló beruházási programmal (a továbbiakban:
Program), amely első ütemében a Szombathely közigazgatási területén fekvő, 3643/1 helyrajzi számú, Rohonci úti
sporttelep megnevezésű területen
a) a jelenlegi labdarúgó stadion helyén egy UEFA IV. kategóriájú labdarúgó stadion épül fel,
b) a jelenlegi sportcsarnok helyén egy új multifunkcionális sportcsarnok épül fel;
2. egyetért azzal, hogy a Szombathely közigazgatási területén fekvő, 3649/3, 3645, 3649/5, 3681/2, 3684/11, 3684/8,
3684/4, 3684/12, 3676, 3606, 3691, 3587/9, 3518/1, 3518/5, 3518/2, 3643/2, 3685/6, 3685/4 helyrajzi számú területek
érintett részén az 1. pont szerinti Programhoz kapcsolódóan infrastrukturális fejlesztések valósuljanak meg;
3. egyetért azzal, hogy a Program
a) építtetője Szombathelyi Megyei Jogú Város Önkormányzata,
b) megvalósítója Szombathelyi Megyei Jogú Város Önkormányzatának megbízásából az  önkormányzat által
létrehozott, egyszemélyes gazdasági társaság mint projekttársaság,
c) beruházáslebonyolítója, hivatalos közbeszerzési tanácsadója és építési műszaki ellenőre a BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.
legyen; 4. egyetért azzal, hogy a  Program első ütemének megvalósítására a  2013. és 2015. évek között összesen nettó
9600 millió forint összegben kerüljön sor, és felhívja
a) az emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  kiemelt sportlétesítmény
fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
bevonásával – gondoskodjanak a források ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve a 2015. évi központi költségvetés tervezésével összhangban
b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal
összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon a  Program
ütemezett megvalósításához 2013. negyedik negyedévben szükséges 76,2 millió forint rendelkezésre
állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1065/2011. (III. 23.) Korm. határozata a „Budapest–Kelenföld–Székesfehérvár–Boba vasútvonal rekonstrukciója, I. szakasz, 1-es ütem” című nagyprojekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány jóváhagyja a „Budapest–Kelenföld–Székesfehérvár–Boba vasútvonal rekonstrukciója, I. szakasz, 1-es ütem”
című nagyprojekt támogatásának legfeljebb 15 633 033 739 Ft-tal, összesen legfeljebb 134 809 568 871 Ft-ra való
növelését. A jóváhagyott támogatás felhasználására, a támogatási szerződés módosítására az eredményhirdetést
követően a nyertes ajánlatban szereplő árajánlat figyelembevételével, az annak alapján számított tényleges
többletigény mértékéig kerülhet sor, és elrendeli az átdolgozott támogatási kérelem ismételt benyújtását az Európai
Bizottsághoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
159/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Marc Courte
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Luxemburgi Nagyhercegség magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez luxembourgi székhellyel. Budapest, 2011. június 16.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
324/2017. (XI. 8.) Korm. rendelete a BERI IMMO PROJEKT Szolgáltató és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „végelszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  BERI IMMO PROJEKT Szolgáltató és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „végelszámolás
alatt” (cégjegyzékszám: 12-09-005905, székhely: 3104 Salgótarján, Ipari Park, Park út 9.) gazdasági társaságot
(a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban:
Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2014. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Mohácsiné dr. Farkas Csillát
2014. február 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. január 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1798/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Szeged megyei jogú város tömegközlekedése elektromos alapra helyezésének megvalósítása érdekében történő támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1151/2017. (III. 20.) Korm. határozat 5. pontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében Szeged megyei jogú város elektromos közösségi közlekedése
fejlesztésének (a  továbbiakban: Közlekedésfejlesztési Beruházás) Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a  továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával és azzal, hogy a  Közlekedésfejlesztési Beruházásra
mindösszesen 7 090 450 000 forint támogatás kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére az alábbi, költségvetési
évek szerinti bontásban:
a) a 2020. évben 3 694 735 000 forint,
b) a 2021. évben 3 395 715 000 forint;
2. egyetért a Modern Városok Program keretében a  trolibuszok és hibrid elektromos midi trolibuszok beszerzésének
(a  továbbiakban: Trolibusz beszerzési beruházás) Önkormányzat általi megvalósításával, és azzal, hogy a Trolibusz
beszerzési beruházás – a Modern Városok Program Bizottság jóváhagyó döntése esetén a 2020. évben szükséges –
legfeljebb 2 368 550 000 forint központi költségvetési támogatásból valósuljon meg;
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Közlekedésfejlesztési Beruházás megvalósítása érdekében
a  7 090 450 000 forint központ költségvetési támogatás biztosítására, a  költségvetési támogatás felhasználására,
valamint elszámolásának részletes feltételeinek meghatározására, az  Önkormányzat részére adjon ki támogatói
okiratot az 1. pont szerinti ütemezéssel;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. január 31.
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Közlekedésfejlesztési Beruházás megvalósításához a  2020. költségvetési évben szükséges, az  1.  pont a)  alpontja
szerinti támogatás biztosításáról, a 2020. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Közlekedésfejlesztési Beruházás megvalósításához a 2021. költségvetési évben szükséges, az 1. pont b) alpontja
szerinti támogatás biztosításáról, a 2021. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a Közlekedésfejlesztési Beruházás megvalósítása
érdekében a  2020–2021. költségvetési években legfeljebb 7 090 450 000 forint összeg mértékéig éven túli
kötelezettséget vállaljon;
7. felhívja innovációért és technológiáért felelős minisztert mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy
a  Trolibusz beszerzési beruházás megvalósításának támogatása érdekében nyújtson be előterjesztést a  Modern
Városok Program Bizottság részére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. február 20.
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  Modern Városok Program Bizottság erre irányuló
jóváhagyó döntése esetén – gondoskodjon a támogatói okirat kiállításáról a Trolibusz beszerzési beruházás 2. pont
szerinti támogatás biztosítása tekintetében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság jóváhagyó döntését követően azonnal
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Közlekedésfejlesztési Beruházás és a Trolibusz beszerzési
beruházás tekintetében a  támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget
vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.)
Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
10. visszavonja a Modern Városok Program keretében Szeged Megyei Jogú Város tömegközlekedése elektromos alapra
helyezésének lehetőségéről szóló 1932/2017. (XII. 8.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2012. (IV. 27.) NEFMI rendelete a Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Tehetséggondozó Programja, a Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi Programja és a Halmozottan Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Programja támogatásának igénylése, döntési rendszere, folyósítása, elszámolása és ellenőrzése részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 11. pontjában és az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában
és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 15. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat
és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter,
valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével –
a következőket rendelem el: I. FEJEZET
A HÁTRÁNYOS HELYZETŰ TANULÓK ARANY JÁNOS TEHETSÉGGONDOZÓ PROGRAMJÁNAK TÁMOGATÁSA
1. A Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Tehetséggondozó Programjának kiegészítő
programtámogatása 1. § (1) A Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Tehetséggondozó Programjához a 2011/2012. tanév 2012. január 1-jétől
augusztus 31-éig tartó időszakára kiegészítő programtámogatásra (a továbbiakban: AJTP kiegészítő
programtámogatás) a) a helyi önkormányzat, a helyi nemzetiségi önkormányzat és a többcélú kistérségi társulás (a továbbiakban együtt:
önkormányzati fenntartó), b) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) ba) 12. § (1) bekezdése szerinti központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény és
bb) 38. § (1) bekezdés a) pontja szerinti közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: fenntartó] abban az esetben jogosult, ha a Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany
János Tehetséggondozó Programjának, a Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi Programjának
és a Halmozottan Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Programjának támogatása
igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló
25/2011. (V. 18.) NEFMI rendelet (a továbbiakban: R.) alapján ő vagy jogelődje ilyen támogatásban részesült.
(2) Az AJTP kiegészítő programtámogatás mértéke a) a fenntartó számára az általa fenntartott középiskolára tekintettel legfeljebb 315 000 Ft/fő/év a 2011/2012.
tanévben időarányosan a 2012. január 1. és 2012. augusztus 31. közötti időszakra,
b) a fenntartó számára az általa fenntartott középiskolai kollégiumra tekintettel legfeljebb 420 000 Ft/fő/év
a 2011/2012. tanévben időarányosan a 2012. január 1. és 2012. augusztus 31. közötti időszakra.
2. § (1) A támogatási kérelmet az 1–3. melléklet szerinti adatlap
a) önkormányzati fenntartó esetében a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) által üzemeltetett
elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott egy eredeti példányával a kincstár az önkormányzati
fenntartó székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság),
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény esetében az adatlapok AJTP honlapjáról kinyomtatott két eredeti példányával az
Oktatáskutató és Fejlesztő Intézethez (továbbiakban: OFI) lehet postai úton benyújtani 2012. május 9-éig.
(2) Az Igazgatóság az AJTP kiegészítő programtámogatásra jogosult önkormányzati fenntartó megnevezését, KSH
azonosítóját, az intézményi létszámadatokat és az AJTP kiegészítő programtámogatás összegét 2012. május 21-éig
megküldi az OFI részére. (3) Az OFI a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által benyújtott támogatási kérelmet megvizsgálja és szükség esetén öt napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt. (4) Az AJTP kiegészítő programtámogatás összegét az arra jogosult fenntartóval az OFI 2012. május 31-éig közli.
3. § (1) Az OFI az AJTP kiegészítő programtámogatásra jogosult
a) önkormányzati fenntartó 2. § (2) bekezdésében meghatározott adatait,
b) közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény megnevezését, KSH azonosítóját, c) az intézményi létszámadatokat és
d) az AJTP kiegészítő programtámogatás összegét 2012. május 25-éig nyomtatott és elektronikus formában megküldi az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) részére. (2) A miniszter az (1) bekezdés a) és d) pontja szerinti adatokat – ellenőrzés után – utalványozás céljából 2012.
május 31-éig továbbítja a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére.
(3) Az AJTP kiegészítő programtámogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a költségvetési törvénynek a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
5. Központosított előirányzatok cím terhére a 2012. június havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fenntartó az AJTP kiegészítő programtámogatás összegét a folyósítástól számított öt munkanapon belül az általa
fenntartott olyan intézmény számlájára utalja át, amelyre tekintettel az AJTP kiegészítő programtámogatásra
jogosulttá vált. 2. Az AJTP programtámogatása a 2012. szeptember 1.–2012. december 31. időszakban
4. § (1) A fenntartó AJTP programtámogatásra abban az esetben jogosult, ha
a) az általa vagy jogelődje által fenntartott középiskola, középiskolai kollégium vagy kollégiumi intézményegységet
is működtető középfokú intézmény (a továbbiakban együtt: intézmény) a nevelési-oktatási intézmények
működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet [a továbbiakban: 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet] 39/I. §-a
szerinti intézményi pályázatokon az AJTP megvalósítására jogot szerzett,
b) a 2010/2011. és 2011/2012. tanévben működteti az AJTP-t, és
c) mind a fenntartó, mind az általa fenntartott intézmény vállalja, hogy a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 39/I. §-ában
meghatározott és a kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről, az egyes oktatási jogszabályok
módosításáról szóló 17/2004. (V. 20.) OM rendelet [a továbbiakban: 17/2004. (V. 20.) OM rendelet] 3. számú
mellékletében és a Kollégiumi nevelés országos alapprogramjának kiadásáról szóló 46/2001. (XII. 22.) OM rendelet
[a továbbiakban: 46/2001. (XII. 22.) OM rendelet] 4. számú mellékletében meghatározott követelmények szerint
szervezi meg a tanulók nevelését, oktatását. (2) Az AJTP programtámogatás mértéke
a) a fenntartó az általa fenntartott középiskolára tekintettel legfeljebb 315 000 Ft/fő/év a 2012/2013. tanévben
időarányosan a 2012. szeptember 1. és 2012. december 31. közötti időszakra,
b) a fenntartó az általa fenntartott középiskolai kollégiumra tekintettel legfeljebb 420 000 Ft/fő/év a 2012/2013.
tanévben időarányosan a 2012. szeptember 1. és 2012. december 31. közötti időszakra.
(3) Az AJTP programtámogatás a 17/2004. (V. 20.) OM rendelet 3. számú mellékletében és a 46/2001. (XII. 22.) OM rendelet
4. számú mellékletében meghatározott többlet-tevékenységekre, emberi erőforrásokkal kapcsolatos költségekre,
a célcsoport számára biztosított programokra és támogatásokra, eszközbeszerzésre, kiegészítő szakmai szolgáltatás
nyújtására használható fel. 5. § (1) Az AJTP programtámogatás iránti támogatási kérelmet
a) az önkormányzati fenntartó az adatlapok kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és
kinyomtatott egy eredeti példányát az Igazgatóság, b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az adatlapok AJTP honlapjáról kinyomtatott két eredeti példányát az OFI
részére postai úton küldi meg 2012. május 25-éig.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell a) az 1. mellékletet,
b) a középiskolák számára igényelt AJTP programtámogatás esetében a 4. mellékletet, a középiskolai kollégiumok
számára igényelt AJTP programtámogatás esetében az 5. mellékletet, valamint
c) a 25. §-ban foglaltak szerint a 16. mellékletet.
(3) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási kérelmet egy eredeti példányban 2012.
június 20-áig megküldi az OFI részére. (4) Az OFI a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által benyújtott adatlapokat megvizsgálja és szükség esetén öt napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartóját és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt. 6. § (1) Az AJTP programtámogatásról öt fős döntés-előkészítő bizottság 2012. június 25-éig tesz javaslatot a miniszternek.
(2) A döntés-előkészítő bizottságba a miniszter két főt, az OFI, a Kollégiumi Szakmai és Érdekvédelmi Szövetség, az Arany
János Kollégiumi Program Intézményeinek Egyesülete egy-egy főt delegál.
(3) A döntés-előkészítő bizottság ügyrendjét e rendelet keretei között maga állapítja meg.
7. § (1) A miniszter az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével az AJTP
programtámogatás mértékéről a rendelkezésre álló forrásra tekintettel a 4. § (2) bekezdésében meghatározott keretek
között dönt. (2) A miniszter döntését az általa vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján 2012. július 10-éig
közzéteszi. A miniszter döntését az OFI írásban közli a fenntartóval és a fenntartó által fenntartott intézménnyel.
8. § (1) Az AJTP programtámogatás utalványozásának feltétele, hogy az AJTP programtámogatást elnyert fenntartó és
az általa fenntartott intézmény az OFI-val 2012. augusztus 10-éig együttműködési megállapodást köt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti önkormányzati fenntartó megnevezését, KSH-azonosítóját és az AJTP programtámogatás
összegét a miniszter 2012. augusztus 17-éig utalványozás céljából nyomtatott és elektronikus úton megküldi a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter részére. (3) Az AJTP programtámogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a költségvetési törvénynek a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
5. Központosított előirányzatok cím terhére a 2012. szeptember havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fenntartó az AJTP programtámogatás összegét a folyósítástól számított 5 munkanapon belül az általa fenntartott
olyan intézmény számlájára utalja át, amelyre tekintettel az AJTP programtámogatásra jogosulttá vált.
II. FEJEZET
A HÁTRÁNYOS HELYZETŰ TANULÓK ARANY JÁNOS KOLLÉGIUMI PROGRAMJÁNAK TÁMOGATÁSA
3. A Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi Programjának kiegészítő programtámogatása
9. § (1) A Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi Programjához (továbbiakban: AJKP) kiegészítő
programtámogatásra (a továbbiakban: AJKP kiegészítő programtámogatás) a 2011/2012. tanév 2012. január 1-jétől
2012. augusztus 31-éig tartó időszakára az AJKP-ben fenntartó abban az esetben jogosult, ha az általa vagy jogelődje
által fenntartott a) középiskolai kollégium vagy kollégiumi intézményegységet is működtető középfokú intézmény
kilencedik-tizenharmadik évfolyamos tanulói után, vagy b) középiskola kilencedik előkészítő évfolyamára járó tanulói után
az R. alapján támogatásban részesült. (2) Az AJKP kiegészítő programtámogatás mértéke
a) a fenntartó az általa fenntartott középiskolára tekintettel legfeljebb 315 000 Ft/fő/év időarányosan a 2012.
január 1. és 2012. augusztus 31. közötti időszakra,
b) a fenntartó az általa fenntartott középiskolai kollégiumra tekintettel legfeljebb 630 000 Ft/fő/év időarányosan
a 2012. január 1. és 2012. augusztus 31. közötti időszakra.
10. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet, kollégiumok esetében a 6. melléklet, középiskolák esetében a 7. melléklet
szerinti adatlap a) önkormányzati fenntartó esetében a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és
kinyomtatott egy eredeti példányával az Igazgatósághoz, b) közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény esetében az adatlapok AJKP honlapjáról kinyomtatott két eredeti példányát az OFI-hoz
lehet postai úton benyújtani 2012. május 9-éig. (2) Az Igazgatóság az AJKP kiegészítő programtámogatásra jogosult önkormányzati fenntartó megnevezését, KSH
azonosítóját, az intézményi létszámadatokat és az AJKP kiegészítő programtámogatás összegét 2012. május 21-éig
megküldi az OFI részére. (3) Az OFI a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által benyújtott támogatási kérelmet megvizsgálja és szükség esetén öt napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt. (4) Az AJKP kiegészítő programtámogatás összegét az arra jogosult fenntartóval az OFI 2012. május 31-éig közli.
11. § (1) Az OFI az AJKP kiegészítő programtámogatásra jogosult
a) önkormányzati fenntartó 10. § (2) bekezdésében meghatározott adatait,
b) közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény megnevezését, KSH azonosítóját, c) az intézményi létszámadatokat és
d) az AJKSzP kiegészítő programtámogatás összegét 2012. május 25-éig nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(2) A miniszter az (1) bekezdés a) és d) pontja szerinti adatokat – ellenőrzés után – utalványozás céljából 2012.
május 31-éig továbbítja a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére.
(3) Az AJKP kiegészítő programtámogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a költségvetési törvénynek a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
5. Központosított előirányzatok cím terhére a 2012. június havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fenntartó az AJKP kiegészítő programtámogatás összegét a folyósítástól számított öt munkanapon belül az általa
fenntartott olyan intézmény számlájára utalja át, amelyre tekintettel az AJTP kiegészítő programtámogatásra
jogosulttá vált. 4. Az AJKP programtámogatása a 2012. szeptember 1.–2012. december 31. időszakban
12. § (1) Az AJKP-ban részt vevő fenntartó az AJKP programtámogatásra a 2012/2013. tanév 2012. szeptember 1. és
2012. december 31. időszakára az általa fenntartott középiskolai kollégium vagy kollégiumi intézményegységet is
működtető középfokú intézmény kilencedik-tizenharmadik évfolyamos és az általa működtetett középiskola
kilencedik előkészítő évfolyamos tanulói után abban az esetben jogosult, ha
a) a középiskolai kollégium vagy kollégiumi intézményegységet is működtető középfokú intézmény vagy
a középiskola az AJKP megvalósítására a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 39/H. §-a szerinti intézményi pályázaton
jogot szerzett, b) a 2011/2012. tanévben működteti az AJKP-t,
c) a 2011/2012. tanévre vonatkozóan az OFI-val kötött szerződésben foglaltakat maradéktalanul teljesítette,
és a forrás felhasználásáról készített szakmai és pénzügyi beszámoló és a vállalt feladatok megvalósulásáról
készített független monitori jelentés elfogadásra került, és d) vállalja, hogy a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 39/H. §-ában meghatározott, a 17/2004. (V. 20.) OM rendelet
3. számú mellékletében és a 46/2001. (XII. 22.) OM rendelet 5. számú mellékletében meghatározott
követelmények szerint szervezi meg a tanulók nevelését, oktatását.
(2) Az AJKP programtámogatás mértéke a) a fenntartó az általa fenntartott középiskolára tekintettel legfeljebb 315 000 Ft/fő/év időarányosan a 2012.
szeptember 1. és 2012. december 31. közötti időszakra,
b) a fenntartó az általa fenntartott középiskolai kollégiumra tekintettel legfeljebb 630 000 Ft/fő/év időarányosan
a 2012. szeptember 1. és 2012. december 31. közötti időszakra.
(3) Az AJKP programtámogatás a 17/2004. (V. 20.) OM rendelet 3. számú mellékletében, valamint a 46/2001. (XII. 22.) OM
rendelet 5. számú mellékletében meghatározott többlet-tevékenységekre, emberi erőforrásokkal kapcsolatos
költségekre, a célcsoport számára biztosított programokra és támogatásokra, eszközbeszerzésre, kiegészítő szakmai
szolgáltatás nyújtására fordítható. 13. § (1) Az AJKP programtámogatás iránti támogatási kérelmet
a) az önkormányzati fenntartó az adatlapok kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött
és kinyomtatott példányát egy eredeti példányban az Igazgatóság,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az adatlapok OFI honlapjáról kinyomtatott példányát két eredeti példányát az OFI
részére postai úton küldi meg 2012. június 15-éig.
(2) A támogatási kérelemhez a) a 25. §-ban foglaltak szerint a 16. mellékletet
b) kollégiumok esetében az 1. mellékletet és a 8. mellékletet,
c) középiskolák esetében az 1. mellékletet, a 9. mellékletet, a 10. melléklet szerinti szándéknyilatkozatot
kell csatolni. (3) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási kérelmet egy eredeti példányban 2012.
július 6-áig megküldi az OFI részére. (4) Az OFI a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által benyújtott adatlapokat megvizsgálja és szükség esetén öt napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartóját és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt. 14. § (1) Az AJKP programtámogatásról öt fős döntés-előkészítő bizottság 2012. július 16-áig tesz javaslatot a miniszternek.
(2) A döntés-előkészítő bizottságba a miniszter két főt, az OFI, a Kollégiumi Szakmai és Érdekvédelmi Szövetség, az Arany
János Tehetséggondozó Program Intézményeinek Egyesülete egy-egy főt delegál.
(3) A döntés-előkészítő bizottság ügyrendjét e rendelet keretei között maga állapítja meg.
15. § (1) A miniszter az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével
a kollégiumi AJKP programtámogatás mértékéről a rendelkezésre álló forrásra tekintettel a 12. § (2) bekezdésében
meghatározott keretek között dönt. (2) A miniszter döntését a minisztérium honlapján 2012. augusztus 8-áig közzéteszi. A miniszter döntését az OFI közli
a fenntartóval és az általa fenntartott intézménnyel. 16. § (1) Az AJKP programtámogatás utalványozásának feltétele, hogy az AJTP programtámogatást elnyert fenntartó és
az általa fenntartott intézmény az OFI-val 2012. augusztus 31-éig együttműködési megállapodást köt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti önkormányzati fenntartó megnevezését, KSH-azonosítóját és a kollégiumi AJKP
programtámogatás összegét a miniszter 2012. szeptember 5-éig utalványozás céljából nyomtatott és elektronikus
úton megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére.
(3) Az AJTP programtámogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a költségvetési törvénynek a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
5. Központosított előirányzatok cím terhére a 2012. szeptember havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fenntartó az AJKP programtámogatás összegét a folyósítástól számított öt munkanapon belül az általa fenntartott
olyan intézmény számlájára utalja át, amelyre tekintettel az AJTP kiegészítő programtámogatásra jogosulttá vált.
III. FEJEZET
A HALMOZOTTAN HÁTRÁNYOS HELYZETŰ TANULÓK ARANY JÁNOS KOLLÉGIUMI-SZAKISKOLAI
PROGRAMJÁNAK TÁMOGATÁSA
5. A Halmozottan Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Programjának
kiegészítő programtámogatása 17. § (1) A Halmozottan Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Programjához (továbbiakban: AJKSzP)
a 2011/2012. tanév 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig tartó időszakára kiegészítő programtámogatásra
(a továbbiakban: AJKSzP kiegészítő programtámogatás) az AJKSzP-ben részt vevő fenntartó abban az esetben
jogosult, ha a) az e rendelet hatálybalépését megelőzően az R. alapján költségvetési támogatásban részesült
aa) az általa vagy jogelődje által fenntartott középiskolai kollégium vagy kollégiumi intézményegységet is
működtető középfokú intézmény kilencedik-tizenharmadik évfolyamos tanulói után, vagy
ab) az általa vagy jogelődje által fenntartott szakiskola kilencedik-tizenharmadik évfolyamára járó tanulói után,
vagy b) 2011. szeptember 1-jétől az általa fenntartott szakiskolában az AJKSzP-ben részt vevő középiskolai kollégiummal
kötött megállapodás alapján működteti az AJKSzP-t. (2) Az AJKSzP kiegészítő programtámogatás mértéke
a) a fenntartó az általa fenntartott szakiskolára tekintettel legfeljebb 315 000 Ft/fő/év időarányosan a 2012. január 1.
és 2012. augusztus 31. közötti időszakra, b) a fenntartó az általa fenntartott középiskolai kollégiumra tekintettel legfeljebb 700 000 Ft/fő/év időarányosan
a 2012. január 1. és 2012. augusztus 31. közötti időszakra.
18. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet, kollégiumok esetében a 11. melléklet, szakiskolák esetében a 12. melléklet
szerinti adatlapok a) önkormányzati fenntartó esetében a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és
kinyomtatott egy eredeti példányával az Igazgatósághoz, b) közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény esetében az AJKSzP honlapjáról kinyomtatott két eredeti példányával az OFI-hoz
lehet postai úton benyújtani 2012. május 9-éig. (2) Az Igazgatóság az AJKSzP kiegészítő programtámogatásra jogosult önkormányzati fenntartó megnevezését, KSH
azonosítóját és az AJKSzP kiegészítő programtámogatás összegét 2012. május 21-éig megküldi az OFI részére.
(3) Az OFI a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által benyújtott támogatási kérelmet megvizsgálja és szükség esetén öt napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartóját és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt. (4) Az AJKSzP kiegészítő programtámogatás összegét az arra jogosult fenntartóval az OFI 2012. május 31-éig közli.
19. § (1) Az OFI az AJKSzP kiegészítő programtámogatásra jogosult
a) önkormányzati fenntartó 18. § (2) bekezdésében meghatározott adatait,
b) közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény megnevezését, KSH azonosítóját, c) az intézményi létszámadatokat és
d) az AJKSzP kiegészítő programtámogatás összegét 2012. május 25-éig nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(2) A miniszter az (1) bekezdés a) és d) pontjában meghatározott adatokat – ellenőrzés után – utalványozás céljából 2012.
május 31-éig továbbítja a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére.
(3) Az AJKSzP kiegészítő programtámogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása
alapján a költségvetési törvénynek a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. Központosított előirányzatok cím terhére a 2012. június havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fenntartó az AJKSzP kiegészítő programtámogatás összegét a folyósítástól számított öt munkanapon belül az általa
fenntartott olyan intézmény számlájára utalja át, amelyre tekintettel az AJTP kiegészítő programtámogatásra
jogosulttá vált. 6. Az AJKSzP programtámogatása a 2012. szeptember 1.–2012. december 31. időszakban
20. § (1) Az AJKSzP-ben fenntartó AJKSzP programtámogatásra a 2012/2013. tanév 2012. szeptember 1. és 2012. december 31.
közti időszakára az általa fenntartott középiskolai kollégiuma, kollégiumi intézményegységet is működtető középfokú
intézmény vagy szakiskola (a továbbiakban együtt: AJKSzP-ben részt vevő intézmény) után abban az esetben jogosult,
ha a) az AJKSzP-ben részt vevő intézmény a 2007. évben vagy a 2008. évben a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 39/H. §-a
szerinti intézményi pályázaton az AJKSzP működtetésére jogot szerzett,
b) a 2011/2012. tanévben működteti az AJKSzP-t, c) a 2011/2012. tanévre vonatkozóan az OFI-val kötött szerződésben foglaltakat maradéktalanul teljesítette, és
a forrás felhasználásáról készített szakmai és pénzügyi beszámoló és a vállalt feladatok megvalósulásáról készített
független monitori jelentés elfogadásra került, d) a 10. melléklet szerinti szándéknyilatkozat aláírásával a fenntartó vállalja, hogy partneri együttműködést valósít
meg az intézményi pályázatok alapján az AJKSzP működtetésére jogosult szakiskolákkal vagy szakiskolai
intézményegységet is működtető középfokú intézményekkel, és e) a fenntartó vállalja, hogy az általa fenntartott, az AJKSzP-be a 2007/2008. tanévben vagy a 2008/2009. tanévben
bekapcsolódott kollégium a 2012/2013. tanév során két alkalommal az AJKSzP-ben részt vevő intézményben jó
eredménnyel alkalmazott pedagógiai gyakorlatok átadása céljából munkakonferenciát szervez, amelynek
keretében hospitálási lehetőséget biztosít a régió érdeklődő kollégiumai számára.
(2) Az a fenntartó, aki az AJKSzP-ben részt vevő intézményt tart fenn, köteles az AJKSzP-ben részt vevő intézmény alapító
okiratában, valamint az AJKSzP-ben részt vevő intézmény helyi pedagógiai programjában az AJKSzP-t mint
a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségét szolgáló tevékenységet szerepeltetni.
(3) Az AJKSzP programtámogatás mértéke a) a fenntartó az általa fenntartott szakiskolára tekintettel legfeljebb 315 000 Ft/fő/év időarányosan a 2012.
szeptember 1. és 2012. december 31. közötti időszakra,
b) a fenntartó az általa fenntartott kollégiumra tekintettel legfeljebb 700 000 Ft/fő/év időarányosan a 2012.
szeptember 1. és 2012. december 31. közötti időszakra.
(4) A (3) bekezdés b) pontja alapján egy évfolyamon maximálisan 25 fő után vehető igénybe AJKSzP programtámogatás.
(5) Az AJKSzP programtámogatás a 46/2001. (XII. 22.) OM rendelet 6. számú mellékletében meghatározott
tevékenységekre, emberi erőforrásokkal kapcsolatos költségekre, a célcsoport számára biztosított programokra és
támogatásokra, eszközbeszerzésre, kiegészítő szakmai szolgáltatás nyújtására használható fel. A 46/2001. (XII. 22.) OM
rendelet 6. számú mellékletében meghatározott kiemelt tevékenységeket a szakiskola és a kollégium egyaránt köteles
megvalósítani. 21. § (1) Az AJKSzP programtámogatás iránti támogatási kérelmet
a) az önkormányzati fenntartó az adatlapok kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött
és kinyomtatott egy eredeti példányát az Igazgatóság, b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az adatlapok AJKSzP honlapjáról kinyomtatott két eredeti példányát az OFI részére
küldi meg postai úton 2012. június 15-éig. (2) A támogatási kérelemhez
a) az 1. mellékletet és a 25. §-ban foglaltak szerint a 16. mellékletet
b) kollégiumok esetében a 13. mellékletet, c) szakiskolák esetében a 14. mellékletet
kell csatolni. (3) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási kérelmet egy eredeti példányban 2012.
július 9-éig megküldi az OFI részére. (4) Az OFI a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által benyújtott adatlapokat megvizsgálja és szükség esetén öt napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt. 22. § (1) Az AJKSzP programtámogatásról öt fős döntés-előkészítő bizottság 2012. július 27-éig tesz javaslatot a miniszternek.
(2) A bizottságba a miniszter két főt az OFI, a Kollégiumi Szakmai és Érdekvédelmi Szövetség, az Arany János Kollégiumi
Program Intézményeinek Egyesülete egy-egy főt delegál. (3) A döntés-előkészítő bizottság ügyrendjét e rendelet keretei között maga állapítja meg.
23. § (1) A miniszter az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével az AJKSzP
programtámogatás mértékéről a rendelkezésre álló forrásra tekintettel a 20. § (3) bekezdésében meghatározott
keretek között dönt. (2) A miniszter döntését a minisztérium honlapján 2012. augusztus 17-éig közzéteszi. A miniszter döntését az OFI írásban
közli a fenntartóval és a fenntartó által fenntartott intézménnyel.
24. § (1) Az AJKSzP programtámogatás utalványozásának feltétele, hogy az AJKSzP programtámogatást elnyert fenntartó és
az általa fenntartott intézmény az OFI-val legkésőbb 2012. szeptember 14-éig együttműködési megállapodást köt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti önkormányzati fenntartó megnevezését, KSH-azonosítóját, az intézményi létszámadatokat és
az AJKSzP programtámogatás összegét a miniszter 2012. szeptember 21-éig utalványozás céljából nyomtatott
és elektronikus formában megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére.
(3) Az AJKSzP programtámogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a költségvetési törvénynek a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
5. Központosított előirányzatok cím terhére a 2012. október havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fenntartó az AJKSzP programtámogatás összegét a folyósítástól számított öt munkanapon belül az általa fenntartott
olyan intézmény számlájára utalja át, amelyre tekintettel az AJTP kiegészítő programtámogatásra jogosulttá vált.
IV. FEJEZET
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 7. A támogatási kérelem benyújtásának és a költségvetési támogatás folyósításának közös szabályai
25. § (1) A támogatási kérelemhez csatolni kell a fenntartó 16. melléklet szerinti nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény e rendelet hatálybalépésének napján hatályos 105. §-ában
meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel. (2) Az (1) bekezdést többcélú kistérségi társulás esetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a nyilatkozatot a helyi
önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló törvényben és a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló törvényben az egyes társulási típusoknál meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki.
(3) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény a közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy nevelési
programja vagy pedagógiai programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket.
26. § A kizárólag postai úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
27. § (1) Az e rendeletben meghatározott benyújtási határidők elmulasztása jogvesztő.
(2) Ha a fenntartó a támogatási kérelem benyújtására meghatározott határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, az
önkormányzati fenntartó az Igazgatósághoz, a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény az OFI részére igazolási kérelmet nyújthat be az
elmulasztott határidőtől számított öt napon belül. Az igazolási kérelem benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő.
(3) Az igazolási kérelemmel együtt, önkormányzati fenntartó esetében az elektronikus rendszerben történő rögzítést
kivéve, az elmulasztott cselekményt is pótolni kell. Az elektronikus rendszerben történő rögzítést az Igazgatóság
felhívására haladéktalanul pótolni kell, és a rendszer által előállított adatlapokat az Igazgatóság részére legkésőbb
a rögzítést követő munkanapon meg kell küldeni. (4) Az igazolási kérelemről a (2) bekezdésben meghatározott szerv a benyújtástól számított három napon belül dönt.
28. § (1) A költségvetési támogatást a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében a költségvetési
törvény Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás
alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport terhére az AJTP kiegészítő
programtámogatás, az AJKP kiegészítő programtámogatás és az AJKSzP kiegészítő programtámogatás esetében
2012. június 15-éig, az AJTP programtámogatás, az AJKP programtámogatás esetében 2012. szeptember 15-éig, az
AJKSzP programtámogatás esetében 2012. október 15-éig a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
utalványozása alapján folyósítja. (2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény részére nyújtható költségvetési támogatást
a költségvetési törvény Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím biztosítja, a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény ennek terhére jogosult a miniszter költségvetési
támogatással kapcsolatos döntése alapján a költségvetési támogatás e rendeletben foglaltak szerinti felhasználására.
29. § A költségvetési támogatást 2012. december 31-éig, annak 2012. december 31-én kötelezettségvállalással terhelt
maradványát 2013. június 30-áig lehet felhasználni. 8. A költségvetési támogatás elszámolásának és ellenőrzésének közös szabályai
30. § (1) A költségvetési támogatásról a) az önkormányzati fenntartó a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója a 2012. évi támogatásairól történő elszámolása
keretében, a kötött felhasználású támogatások elszámolásait tartalmazó adatlapon
számol el. (2) Az elszámolásban kimutatott adatok valódiságát a fenntartónál és a fenntartása alá tartozó és a támogatási igénnyel
érintett intézményeknél analitikus nyilvántartással és szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(3) A költségvetési támogatások az elszámolásnál nem vonhatók össze.
31. § (1) Ha a fenntartó 2012. május 31-éig az általa fenntartott intézmény átszervezésével, fenntartói jogának átadásával,
megszüntetésével összefüggő döntést hoz, az e rendeletben foglaltakat a (2)–(6) bekezdésben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Az intézmény jogutóddal történő megszüntetéséről, átszervezéséről, fenntartói jogának átadásáról a támogatási
kérelem benyújtását követően hozott döntésről a jogelőd intézmény fenntartója a döntés meghozatalát követő
tizenöt napon belül tájékoztatja a kincstárat. (3) A fenntartó az általa fenntartott intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetében (ideértve a helyi önkormányzati
fenntartású intézmény fenntartói jogának közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére
történő átadását és a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartói jogának önkormányzati fenntartó
részére történő átadását) az érintett intézmény vonatkozásában nem nyújthat be támogatási kérelmet.
(4) A fenntartó az általa fenntartott intézmény jogutódlással történő megszűnése, átszervezése vagy fenntartói jogának
átadása esetén a költségvetési támogatás felhasználása a jogelőd és a jogutód fenntartó írásos megállapodása alapján
történik, ebben az esetben a támogatási kérelemhez a 17. mellékletet is csatolni kell. A megállapodás fenntartó által
hitelesített másolatát az önkormányzati fenntartó az Igazgatósághoz és az OFI-hoz, a közoktatási feladatot ellátó nem
állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény az OFI-hoz nyújtja
be legkésőbb a fenntartói döntés meghozatalát követő tizenöt napon belül.
(5) A költségvetési támogatás időarányos része az intézmény megszűnéséig a jogelődöt, azt követően pedig – feltéve,
hogy a költségvetési támogatás feltételeinek megfelel – a jogutódot illeti meg.
(6) A helyi önkormányzati fenntartású intézmény fenntartói jogának a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartója részére történő átadása, vagy a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója vagy
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény fenntartói jogának helyi önkormányzat részére
történő átadása esetén a költségvetési támogatás a jogelőd részére kerül folyósításra, aki a támogatás időarányos,
havonként folyósított részleteit köteles továbbadni a jogutódnak. (7) A költségvetési támogatás felhasználásáról az (5) és (6) bekezdésben meghatározott esetben annak a fenntartónak
kell elszámolnia, aki a költségvetési támogatást a megállapodás alapján ténylegesen felhasználja.
32. § (1) A költségvetési támogatás jogszerű felhasználását a kincstár ellenőrzi. Az ellenőrzéshez szükséges adatokat a kincstár
írásos megkeresésére az OFI – a megkeresésnek az OFI-hoz történő beérkezésétől számított – tíz munkanapon belül
a kincstárnak átadja. (2) A költségvetési támogatásban részesült fenntartótól a költségvetési támogatás folyósítását követő három évig
a költségvetési támogatás céljának szakmai megvalósulására vonatkozóan az OFI tájékoztatást kérhet és azt – előzetes
egyeztetés alapján – a helyszínen és a költségvetési támogatásban részesült fenntartóval kötött szerződés szerinti
módon is ellenőrizheti. (3) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény esetében az e rendelet szerinti költségvetési
támogatás jogszerű felhasználását a miniszter a helyszínen jogosult ellenőrizni.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
332/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr. Jeszenszky Géza rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország oslói nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak az  Izlandi Köztársaságban való
képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök