text:
297/2005. (XII. 23.) Korm. rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 88. §-ának (1) bekezdése alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) átveszi a megszüntetésre kerülő
Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal, valamint a Nemesfémvizsgáló és Hitelesítő Intézet feladatkörét.
(2) A Hivatal a Kormány irányítása és a gazdasági és
közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) felügyelete alatt álló, önálló jogi személyiséggel rendelkező
országos hatáskörű szerv.
(3) A Hivatal a Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal, valamint a Nemesfémvizsgáló és Hitelesítő Intézet jogutódja. Székhelye: Budapest.
(4) A Hivatal a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) költségvetési fejezetében
önálló címként feltüntetett, önállóan gazdálkodó központi
költségvetési szerv. A Hivatal saját előirányzatai, valamint
a miniszter által hozzárendelt előirányzatok felett teljes
jogkörrel rendelkezik.
(5) A Hivatal vezetőjét (a továbbiakban: főigazgató) a
miniszter javaslatára határozatlan időtartamra a miniszterelnök nevezi ki és menti fel. A főigazgató-helyettest határozatlan időtartamra a főigazgató javaslatára a miniszter
nevezi ki és menti fel.
(6) A munkáltatói jogokat – a kinevezés és a felmentés
kivételével – a főigazgató felett a miniszter, a főigazgató-helyettes felett pedig a Hivatal főigazgatója gyakorolja.
(7) A Hivatal műszaki-biztonsági feladatkörében eljáró
területi felügyelőségek vezetőit a Hivatal főigazgatója nevezi ki.
2. § A területi felügyelőségek székhelyét és illetékességi területét e rendelet melléklete tartalmazza.
3. § A miniszter
a) kiadja a Hivatal alapító okiratát,
b) jóváhagyja a Hivatal Szervezeti és Működési Sza
bályzatát,
c) jóváhagyja a Hivatal éves munkaprogramját, költ
ségvetését, és ellenőrzi, beszámoltatja a főigazgatót. 4. §
A Hivatal külkereskedelmi engedélyezési feladat- és
hatáskörében: a) ellátja az EU jogszabályokból, a nemzetközi gazdasági egyezményekből, valamint a külön jogszabályokból
fakadó, egyes árukra vagy országokra vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyezési feladatokat, illetve korlátozások végrehajtásához kapcsolódó feladatokat. Ennek során
jogosult az importengedélyezéshez, illetve a kedvezményes import vámkontingensekhez kapcsolódó biztosíték
elkülönített számlán történő kezelésére;
b) ellátja a haditechnikai külkereskedelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos feladatokat, együttműködik a hazai, valamint a nemzetközi szervezetekkel, javaslatot dolgoz ki e termékek és technológiák forgalmazásának szabályozására;
c) ellátja a kettős felhasználású termékek és technológiák forgalmazása nemzetközileg vállalt feltételeinek betartásával összefüggő engedélyezési feladatokat, a nemzetközi egyezmények hazai végrehajtásához szükséges intézkedéseket tesz, javaslatot dolgoz ki e termékek és technológiák forgalmazásának szabályozására;
d) ellátja a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló nemzetközi szerződésből,
továbbá a Bakteriológiai (Biológiai) és Toxin Fegyver Tilalmi Egyezményből fakadó engedélyezési feladatokat,
közreműködik a szabályozásra vonatkozó javaslatok előkészítésében, és gondoskodik azok hazai végrehajtásáról;
e) ellátja – mint kijelölt nemzeti hatóság – a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához, gyártásához is felhasználható vegyi anyagokkal (kábítószer prekurzorok) végezhető legális tevékenységek engedélyezési,
nyilvántartási és ellenőrzési feladatait, tájékoztatási kötelezettségét, valamint ezzel összefüggésben – a vám- és
rendőri együttműködés kivételével – a hazai és nemzetközi együttműködés szervezésének feladatait;
f) ellátja a vámkontingensek kezelésével kapcsolatos
engedélyezési feladatokat;
g) ellátja a kontingentált vállalkozási exporttal, vállalkozási importtal összefüggő engedélyezési feladatokat;
h) részt vesz a b)–e) és a g) pontban hivatkozott engedélyezési feladatokat érintő nemzetközi megállapodások
előkészítésében, illetve nemzetközi egyeztetésében.
5. § A Hivatal kereskedelmi igazgatási feladat- és hatáskörében:
a) ellátja az egyes kereskedelmi tevékenységek gyakorlásával kapcsolatos külön jogszabályban előírt hatósági nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, monitoring és az
azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
b) ellátja a közraktárak engedélyezésével, nyilvántartásba vételével, ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, javaslatot dolgoz ki a szabályozás továbbfejlesztésére, tevékenységéről – a minisztérium előterjesztésében – a Kormánynak évente beszámol;
c) ellátja az ingatlanok időben megosztott használati
jogának megszerzésére irányuló szerződésekkel kapcsolatos külön jogszabályban előírt engedélyezési, hatósági
nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, monitoring és az
azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
d) ellátja az utazásszervező és -közvetítői tevékenységgel kapcsolatos, külön jogszabályokban előírt közhitelű
nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, monitoring és az
azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
e) ellátja a vendéglátó üzletek kategóriába sorolásával,
valamint a kereskedelmi szálláshelyek osztályba sorolásával kapcsolatos, külön jogszabályokban előírt nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, monitoring és az azokkal
összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási feladatokat;
f) ellátja az idegenvezetőkkel kapcsolatos, külön jogszabályokban előírt nyilvántartásba vételi, nyilvántartási,
igazolvány kiadási, monitoring és az azokkal összefüggő
egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
g) ellátja a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezésével
kapcsolatos hatósági feladatokat, javaslatot dolgoz ki a
szabályozás továbbfejlesztésére, és gondoskodik azok
végrehajtásáról;
h) ellátja a lovas szolgáltató tevékenységgel kapcsolatos, külön jogszabályban előírt közhitelű nyilvántartásba
vételi, nyilvántartási, monitoring és az azokkal összefüggő
egyeztetési és egyéb hatósági feladatokat;
i) ellátja a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatát,
hitelesítését és nemesfémtartalmuk tanúsítását a külön
jogszabályokban meghatározottak alapján.
6. § A Hivatal a 4–5. §-ban meghatározottakon túl:
a) ellátja a csatlakozó vezeték és fogyasztói berendezés
létesítésére, biztonsági előírást érintő leszerelésére vagy a
gázfogyasztó készülékek le- és felszerelésére jogosult gázszerelőkkel kapcsolatos, külön jogszabályban előírt közhitelű hatósági nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, igazolvány kiadási, monitoring és az azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
b) ellátja a csatlakozó, az összekötő és a fogyasztói berendezés létesítésére, felülvizsgálatára, le- és felszerelésére jogosult villanyszerelő közhitelű hatósági nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, igazolvány kiadási, monitoring és
az azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
c) ellátja a kereskedelmi szakértői tevékenység engedélyezésével kapcsolatos hatósági feladatokat;
d) véleményezi a feladatkörébe tartozó kormány-előterjesztéseket és a miniszteri rendeletek tervezetét;
e) kezeli a hatósági jogkörének gyakorlásához szükséges adatokat, valamint e körben irányítja és összehangolja
az információ-feldolgozó, -elemző munkát;
f) ellátja a külön jogszabályban előírt szakhatósági feladatokat;
g) közreműködik a közösségi hatáskörbe tartozó kereskedelmi védintézkedésekre vonatkozó hazai álláspont kialakításával kapcsolatos feladatok ellátásában;
h) közreműködik a kötött segélyhitelezés szervezésével kapcsolatos feladatok ellátásában;
i) közreműködik a kétoldalú kereskedelmi, gazdasági
együttműködési kapcsolatok szervezésével összefüggő
feladatok és a kétoldalú gazdasági vegyes bizottságok működtetése teendőinek ellátásában;
j) a műszaki-biztonsági feladat- és hatáskörben piacfelügyeletet lát el.
7. § (1) A Hivatal műszaki-biztonsági felügyeleti feladat- és
hatáskörében a műszaki-biztonsági követelmények megtartása érdekében műszaki-biztonsági és – egyes sajátos
építményfajták esetében – építésügyi hatósági jogkört
gyakorol, továbbá ellátja mindazokat a hatósági feladatokat, amelyeket külön jogszabály a hatáskörébe utal.
(2) A Hivatal (1) bekezdésben meghatározott hatásköre a) a nyomástartó berendezésekre, rendszerekre, létesítményekre,
b) a szállítható nyomástartó berendezésekre, beleértve
azokat a berendezéseket is, amelyeknek megfelelőség újraértékelése nem történt meg,
c) az a)–b) pontokban említett nyomástartó berendezések töltésére szolgáló töltőlétesítményekre,
d) a veszélyes folyadékok, valamint az éghető folyadékok és olvadékok – nyomástartó edénynek nem minősülő – tárolótartályaira és tároló létesítményeire, valamint
azok kiszolgáló berendezésére és az üzemanyag töltőállomásokra,
e) a nyomástartó edénynek nem minősülő gáztárolókra
(a továbbiakban: gáztároló) és üzemi berendezéseire,
f) a gázüzemű közúti járművek, munkagépek és nem
közúti gépek üzemanyag-ellátó berendezéseire, ezek autógáz töltőállomásaira és az egyedi sűrített földgáztöltő berendezésekre,
g) a veszélyes áruk szállítására használt nem nyomástartó tartályokra, tartányokra, csomagolóeszközökre, kivéve az ezek szállítására szolgáló szállítóeszközöket,
h) az éghető gázok csatlakozó vezetékeire és egyes fogyasztói berendezéseire (fogyasztói vezetékeire, fogyasztó készülékeire), valamint ezek tartozékaira,
i) a hőtermelési célú folyékony tüzelőanyag-fogyasztó
berendezésekre és tartozékaira,
j) a cseppfolyósított szénhidrogéngáz-tároló létesítményekre, k) az egyes hőfejlesztő létesítményekre és vezetékhálózataira,
l) a villamosműre, a közvetlen vezetékre, valamint a fogyasztói berendezésre
terjed ki.
(3) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott hatáskörében a villamosmű, valamint a közvetlen vezetékek tekintetében vezetékjogi engedélyezési, illetőleg építésügyi
hatósági jogkört gyakorol. E rendelet rendelkezései a villamosműre, valamint a közvetlen vezetékekre akkor vonatkoznak, ha a rendelkezés ezt kifejezetten kimondja.
(4) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott hatáskörében
a) engedélyezési, hatósági ellenőrzési és piacfelügyeleti jogkört gyakorol,
b) kivizsgálja a hatáskörébe tartozó rendkívüli események okait és következményeit,
c) hatósági bizonyítványt ad ki a külön jogszabályokban meghatározott tevékenységet végző gazdálkodó szervezetek alkalmasságának igazolására,
d) jogszabályban meghatározott esetekben szakhatóságként közreműködik más hatóság hatáskörébe tartozó
ügyekben.
8. § Amennyiben a Hivatal a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó hatósági ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy
a) a 7. § (2)–(3) bekezdései szerinti berendezés, rendszer, létesítmény működése a személyekre vagy a környezetre közvetlen veszélyt jelent, annak használatát, üzemeltetését megtiltja, továbbá a 7. § (3) bekezdése szerinti berendezés, rendszer, létesítmény esetén intézkedéséről a
Magyar Energia Hivatalt értesíti,
b) az engedélyek kiadásakor alapul vett feltételek megváltoztak, a vonatkozó engedélyt ideiglenesen, illetőleg
véglegesen visszavonja.
9. § (1) A Hivatal a műszaki-biztonsági felügyeleti feladatkörében piacfelügyeleti jogkörben ellenőrzi, hogy a termékek, berendezések, rendszerek (a továbbiakban együtt: termék) biztonságossága kielégíti-e az irányadó külön jogszabályokban foglalt követelményeket.
(2) A piacfelügyeleti eljárás a külön jogszabályokban
meghatározott
a) nyomástartó berendezések és rendszerek1,
b) szállítható nyomástartó berendezések2,
c) gazdasági célfelhasználású egyes gázfogyasztó be
rendezések3,
d) gazdasági célfelhasználású egyes villamos termé kek4,
e) gazdasági célfelhasználású egyes gépek5,
f) a potenciálisan robbanásveszélyes környezetben tör
ténő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi rendszerek6 ellenőrzésére terjed ki.
(3) Piacfelügyeleti eljárás keretében kell az olyan termékek biztonságosságát is elbírálni, amelyek
a) használatba vételéhez összeszerelés, helyre szerelés,
vagy más installációs műveletek elvégzése szükséges;
b) alkalmazhatóságára a forgalmazási műveletek – különösen a szállítás, raktározás – hatással lehettek;
c) amelyeknél nem történt piacra helyezés a használatba vételt megelőzően, különösen a saját használatra előállított termékek.
(4) Ha a Hivatal a piacfelügyeleti eljárása során megállapítja, hogy a termék állapota, elhelyezése nem felel meg
a külön jogszabályokban foglalt követelményeknek, a termék használatát megtiltja.
(5) Ha a Hivatal a piacfelügyeleti eljárása során megállapítja, hogy a terméken a megfelelőségi jelölést nem vagy
megalapozatlanul tüntették fel, a jogsértés megszüntetése
érdekében határozatban felszólítja az üzemeltetőt, a gyártót, a forgalmazót, illetőleg a gyártó magyarországi meghatalmazottját (a továbbiakban együtt: gyártó), hogy a hiányosságokat az előírásoknak megfelelően orvosolja.
Amennyiben a gyártó nem a hatóság határozatának megfelelően jár el, vagy a termék az előírásoknak nem felel
meg, a piacfelügyeleti hatóság korlátozhatja vagy megtilthatja a termék forgalomba hozatalát, létesítését, üzembe
helyezését és használatát. Közvetlen és súlyos veszély esetén elrendelheti a terméknek a forgalomból történő kivonását.
1 A nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló 9/2001. (IV. 5.) GM rendelet.
2 A szállítható nyomástartó berendezések biztonsági követelményeiről és
megfelelőség-tanúsításáról szóló 8/2003. (II. 19.) GKM rendelet.
3 Egyes gázfogyasztó készülékek kialakításáról és megfelelőségének
tanúsításáról szóló 22/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet.
4 Egyes villamossági termékek ellenőrzéséről és minősítéséről szóló
8/1984. (VII. 1.) IpM rendelet; az egyes villamossági termékek biztonsági
követelményeiről és az azoknak való megfelelőség értékeléséről szóló
79/1997. (XII. 31.) IKIM rendelet; az elektromágneses összeférhetőségről
szóló 31/1999. (VI. 11.) GM–KHVM együttes rendelet.
5 A gépek biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló 21/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet.
6 A potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra
szánt berendezések, védelmi rendszerek vizsgálatáról és tanúsításáról szóló
8/2002. (II. 16.) GM rendelet.
(6) A Hivatal az (5) bekezdésben meghatározott esetekben az ott felsoroltakon túlmenően bűncselekmény vagy
szabálysértés gyanúja esetén feljelentést tesz az ügyben eljárni jogosult hatóságnál.
(7) A Hivatalt a piacfelügyeleti jogkörében a következő
jogok illetik meg:
a) tájékoztatást kérhet a gyártótól,
b) jegyzőkönyv ellenében ingyenes mintadarabot kér
het a biztonságossági vizsgálat elvégzése céljából,
c) beléphet a termék ellenőrzéséhez szükséges vala
mennyi helyiségbe, telephelyre, akadályoztatása esetén
igénybe veheti a rendőrség segítségét,
d) megtekintheti az ellenőrzéshez szükséges valamennyi dokumentumot, és azokról másolatot készíthet,
e) az ellenőrzés lefolytatásához szükséges hang- és
képfelvételt készíthet, amelyet kizárólag a hatósági eljárásban használhat fel.
(8) A (7) bekezdés szerinti jogosultságok gyakorlása érdekében a termék gyártója köteles a Hivatallal együttműködni.
(9) Ha a Hivatal a piacfelügyeleti eljárása során megállapítja, hogy a termék a biztonságossági követelményeknek nem felel meg, jogosult:
a) széles körű tájékoztatást elrendelni úgy, hogy a termék használatából vagy üzemeltetéséből származó veszélyről az érintettek időben és megfelelő módon – szükség esetén a tömegtájékoztatás eszközeinek igénybevételével – értesüljenek,
b) a termék használhatatlanná tételét elrendelni. (10) A Hivatal a műszaki-biztonsági felügyelet ellátása
során – együttműködési kötelezettsége keretében – piacfelügyeleti tevékenységéről információt szolgáltat a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségnek.
10. § (1) A 7. § (2) bekezdésében meghatározott berendezések, rendszerek, létesítmények üzemeltetője, azok üzemeltetése, illetőleg a 7. § (2) bekezdés b) pontja szerinti berendezés tárolása, szállítása során bekövetkezett rendkívüli
eseményeket köteles bejelenteni a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó hivatalnak. E rendelet alkalmazásában
rendkívüli eseménynek kell tekinteni a súlyos üzemzavart.
Súlyos üzemzavar a berendezésekben, rendszerekben, létesítményben bekövetkezett
a) sérülés,
b) robbanás,
c) tűzeset. (2) Amennyiben más hatóság a Hivatal műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó tevékenységével összefüggő rendkívüli eseményről szerez tudomást, a Hivatalt arról tájékoztatja.
(3) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a Hivatal
vizsgálja ki az (1) bekezdés szerinti események körülményeit, okát és az élet- és vagyonvédelem érdekében az üzemeltetőt a szükséges intézkedések megtételére kötelezi.
11. § E rendelet 4–6. §-ában – az 5. § i) pontjának kivételével – meghatározott közigazgatási hatósági ügyek intézése
során az elektronikus ügyintézés szabályai nem alkalmazhatóak.
12. § (1) A Hivatal hatósági eljárásaiban első fokú hatóságként a Hivatal illetékes szervezeti egységei – műszaki-biztonsági hatósági ügyekben a területi felügyelőségek – járnak el. A Hivatal első fokú közigazgatási határozata ellen
benyújtott fellebbezést – ha jogszabály másként nem rendelkezik – másodfokon a Hivatal főigazgatója bírálja el.
(2) A Hivatalnak az 5. § a), c), d) és f), valamint a 6. § a)
és b) pontjában felsorolt hatósági eljárásában a hiánypótlási felhívás kibocsátására alkalmazandó határidő tizenöt
nap, az ügyintézési határidő negyvenöt nap.
13. § A Hivatal a feladatkörébe tartozó közleményeket a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium hivatalos lapjaiban, a
Turisztikai Értesítőben, valamint a Gazdasági Tájékoztatóban, a Hivatal honlapján és a kormányzati portálon teszi
közzé.
14. § (1) E rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti:
a) a Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal szervezetéről,
feladat- és hatásköréről szóló 110/2003. (VII. 24.) Korm.
rendelet,
b) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról
szóló 36/2004. (III. 12.) Korm. rendelet és a módosítására
kiadott 118/2004. (IV. 28.) Korm. rendelet, valamint a
316/2004. (XI. 24.) Korm. rendelet,
c) a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 171/2002. (VIII. 9.) Korm. rendelet, valamint ahhoz kapcsolódóan egyes más jogszabályok módosításáról szóló 335/2004. (XII. 15.) Korm. rendelet 11. §-a,
d) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatálybalépésével összefüggő, egyes gazdasági és közlekedési ága
zati feladatokat érintő kormányrendeletek módosításáról
szóló 227/2005. (X. 13.) Korm. rendelet 5–6. §-a,
e) a Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal felügyelete
alatt álló Műszaki Biztonsági Felügyelőség szervezetéről,
székhelyéről és illetékességi területéről szóló 58/2003.
(IX. 23.) GKM rendelet.
(2) E rendelet 11. §-a 2007. január 1-jén hatályát veszti.
(3) Ahol a következő rendeletek területi szerveket és
azok illetékességét említik, ott az e rendelet mellékletében
meghatározott területi szervezeteket és illetékességüket
kell érteni:
a) a tűzvédelem és a polgári védelem műszaki követelményeinek megállapításáról szóló 2/2002. (I. 23.) BM rendelet;
b) az építőipari kivitelezési, valamint a felelős műszaki
vezetői tevékenység gyakorlásának részletes szakmai szabályairól és az építési naplóról szóló 51/2000. (VIII. 9.)
FVM–GM–KöViM együttes rendelet;
c) a telekalakításról szóló 85/2000. (XI. 8.) FVM rendelet;
d) a Gázpalack Biztonsági Szabályzatról szóló
14/1998. (XI. 27.) GM rendelet;
e) a Villamosmű Műszaki-Biztonsági Követelményei
Szabályzat hatályba léptetéséről szóló 8/2001. (III. 30.)
GM rendelet;
f) az egyes sajátos műszaki építmények tekintetében az
építési műszaki ellenőri névjegyzékbe való felvételhez
szükséges szakvizsgáról, valamint az építésfelügyeletet ellátó szervezetek ezzel kapcsolatos feladatairól szóló
3/2002. (II. 13.) GM rendelet;
g) az előmunkálati jogot és a vezetékjogot engedélyező
hatóság meghatározásáról szóló 10/2003. (III. 4.) GKM
rendelet;
h) az utak építésének, forgalomba helyezésének és
megszüntetésének engedélyezéséről szóló 15/2000.
(XI. 16.) KöViM rendelet;
i) a gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi
feltételeiről szóló 1/1990. (IX. 29.) KHVM rendelet;
j) a távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 29/1999. (X. 6.) KHVM rendelet;
k) az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet.
15. § Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a Hivatal műszaki-biztonsági feladat- és hatásköré
ben az egyes munkakörök betöltéséhez szükséges szakképesítési és szakmai gyakorlati követelményeket,
b) – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a műszaki-biztonsági feladat- és hatáskörben végzett közigazgatási hatósági eljárásért fizetendő díj – ideértve a jogorvoslati
díjat is – mértékét, valamint a beszedésével, kezelésével,
nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes
szabályokat az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
rendelkezéseivel összhangban,
c) a műszaki-biztonsági feladat- és hatáskörben a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvényben, a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvényben, a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvényben meghatározott, valamint 6. § (2) bekezdés szerinti berendezésekre,
rendszerekre, létesítményekre vonatkozó hatásköre gyakorlásának, valamint
d) a 12. § szerinti rendkívüli események bejelentésének
és vizsgálatának részletes szabályait,
e) a berendezések, rendszerek, létesítmények üzemeltetőire vonatkozó kötelezettségeket, a hatósági engedélyek megszerzésének módját, valamint a hatósági ellenőrzések tartalmát, időszakát
rendeletben szabályozza.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1680/2017. (IX. 21.) Korm. határozata egyes települési önkormányzatok feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az alábbi címekkel
való kiegészítését:
a) 34. Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása,
b) 35. Kenderes Város Önkormányzata tulajdonában álló egyes ingatlanok felújításának támogatása,
c) 36. Pápa Város Önkormányzata városfejlesztésének támogatása,
d) 37. Érd Megyei Jogú Város feladatainak támogatása;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére elrendeli:
a) az 1.  pont a)  alpontja szerinti címre az  infrastrukturális fejlesztések megvalósítása érdekében 1000,0 millió
forint,
b) az 1. pont b) alpontja szerinti címre a közösségi célt szolgáló ingatlanok (hrsz. 56, 895, 1079/1, 1484, 1148)
megújítása céljából 1200,5 millió forint,
c) az 1. pont c) alpontja szerinti címre a városfejlesztési program folytatásának elősegítése érdekében a 6365/1
helyrajzi számú ingatlan megvásárlásához 460,0 millió forint,
d) az 1. pont d) alpontja szerinti címre Érd Megyei Jogú Város feladatainak támogatásához 700,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter
a) a 2.  pont szerint átcsoportosított összegek terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson támogatást az érintett önkormányzatok részére, valamint
b) a támogatások felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön
az önkormányzatokkal;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatást a  3.  pont b)  alpontja szerinti támogatási
szerződés megkötését követően folyósítsa az önkormányzatok számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 3. pont b) alpontja szerinti támogatási szerződés megkötését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
297/2006. (XII. 23.) Korm. rendelete a közigazgatási hivatalokról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének c) pontjában és 40. §-ának
(3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, valamint
a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény 13/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
A közigazgatási hivatal jogállása 1. § (1) A közigazgatási hivatalok a Kormány területi államigazgatási szervei.
(2) A közigazgatási hivatalokat a Kormány az önkormányzatokért felelős miniszter közreműködésével irányítja.
2. § (1) A közigazgatási hivatal közvetlenül a közigazgatási
hivatal vezetőjének (a továbbiakban: hivatalvezető) vezetése alatt álló szervezeti egységekből, továbbá az ágazati
szakigazgatási szervekből (a továbbiakban: szakigazgatási
szervek), valamint – a Közép-magyarországi Regionális
Közigazgatási Hivatal kivételével – kirendeltségekből áll.
(2) A kirendeltség a közigazgatási hivatal szervezeti
egysége, amely a közigazgatási hivatal szervezeti és működési szabályzatában meghatározott feladatokat lát el.
Kirendeltségek e rendelet 1. mellékletében meghatározott
megyeszékhely városokban működnek, megyére kiterjedő
illetékességgel.
(3) A szakigazgatási feladatokat ellátó szerveknek a
megyei kirendeltségen területi osztálya működhet. A szakigazgatási szervek tekintetében területi osztály működését
kormányrendelet elrendelheti.
(4) A hivatalvezető vezetése alatt álló szervezeti egységek, a szakigazgatási szervek, valamint a kirendeltségek
egy költségvetési szervet képeznek.
(5) Az államháztartásról szóló külön jogszabály rendelkezései alapján a közigazgatási hivatalok létszámát – szakigazgatási szervi bontásban – a Kormány külön határozatban állapítja meg.
(6) Amennyiben kormányrendelet kivételt nem tesz, a
területi államigazgatási szervek és államigazgatási feladatot ellátó más szervek (a továbbiakban együtt: területi
államigazgatási szervek) államigazgatási jogkörükben eljárva – szervezeti és szakmai önállóságuk megtartásával –
a hivatal koordinációs és ellenőrzési jogkörébe tartoznak.
3. § (1) A hivatalvezetőt – pályázat alapján – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter és az önkormányzatokért
felelős miniszter együttes javaslatára a miniszterelnök bízza meg. A hivatalvezető megbízását – a Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter és az önkormányzatokért felelős
miniszter együttes javaslatára – a miniszterelnök vonja
vissza.
(2) Az önkormányzatokért felelős miniszter – a vezetői
megbízás és a vezetői megbízás visszavonása kivételével –
gyakorolja a munkáltatói jogokat a hivatalvezető felett.
(3) A hivatalvezető minisztériumi főosztályvezetői besorolású köztisztviselő, megbízása határozatlan időre szól.
(4) Hivatalvezetői megbízást az a köztisztviselő kaphat,
aki állam- és jogtudományi egyetemi végzettséggel, valamint jogi vagy közigazgatási szakvizsgával rendelkezik.
4. § (1) A hivatalvezető munkáját hivatalvezető-helyettesek
segítik. A hivatalvezető-helyettes ellátja a hivatal szervezeti és működési szabályzatában meghatározott feladatokat, és távollétében a szervezeti és működési szabályzatban meghatározottak szerint helyettesíti a hivatalvezetőt.
(2) A kirendeltséget a kirendeltségvezető hivatalvezető-helyettesként vezeti, aki ellátja a közigazgatási
hivatal szervezeti és működései szabályzatában meghatározott feladatokat.
(3) A hivatalvezető-helyettest – a hivatalvezető javaslatára – az önkormányzatokért felelős miniszter bízza meg,
illetve vonja vissza a megbízását. A hivatalvezető-helyettes feletti munkáltatói jogokat egyebekben a hivatalvezető
gyakorolja.
(4) A hivatalvezető-helyettes minisztériumi főosztályvezető-helyettesi besorolású köztisztviselő. (5) Hivatalvezető-helyettesi megbízást az a köztisztviselő kaphat, aki állam- és jogtudományi egyetemi végzettséggel, valamint jogi vagy közigazgatási szakvizsgával
rendelkezik.
5. § (1) A szakigazgatási szerv önállóan gyakorolja a jogszabályban megállapított hatáskörét.
(2) A szakigazgatási szerv vezetője minisztériumi főosztályvezető-helyettesi besorolású köztisztviselő.
(3) A szakigazgatási szerv vezetője gondoskodik a
szakmai követelmények érvényesüléséről, gyakorolja a
munkáltatói jogokat a szakigazgatási szerv köztisztviselői
felett.
6. § A költségvetés előkészítése során az önkormányzatokért felelős miniszter kikéri a szakigazgatási szervek tevékenységének szakmai irányítását a 7. § (1) bekezdése
szerint ellátó központi államigazgatási szerv vezetője
(a továbbiakban: miniszter) véleményét.
7. § (1) Azokkal az ügyekkel összefüggésben,
a) amelyekben a közigazgatási hivatal hatósági jogkör
ben jár el, valamint
b) amelyekben a szakigazgatási szervek járnak el,
a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 2. §-ának (3) bekezdésében meghatáro
zott hatásköröket – a hatékonysági és pénzügyi ellenőrzés
kivételével – az adott ügycsoport tekintetében feladatkörrel rendelkező miniszter gyakorolja.
(2) A miniszter az (1) bekezdésben meghatározott jogkörében
a) felhatalmazás alapján rendeletben meghatározza a
közigazgatási hivatal, a szakigazgatási szerv államigazgatási feladatainak ellátására vonatkozó szakmai szabályokat;
b) a közigazgatási hivatal egyidejű tájékoztatása mellett utasíthatja a szakigazgatási szervet annak hatáskörébe
tartozó ügyben, kivéve az egyedi hatósági ügyek tekintetében;
c) ellenőrzi az ágazati szakmai követelmények érvényesülését a közigazgatási hivatal tevékenységében.
(3) A miniszter írásban tájékoztatja a közigazgatási hivatalt, a feladatkörét érintő ágazati tervekről, ágazatpolitikai elképzelésekről, javaslatot tesz a megvalósítás szervezeti és intézményi feltételeire, valamint – a szakigazgatási
szervek vezetőinek meghívásával egyidejűleg – az e szervek vezetői részére tartandó szakmai értekezletekről.
8. § (1) Az önkormányzatokért felelős miniszter ellátja a
helyi önkormányzatok, a kisebbségi önkormányzatok és a
helyi önkormányzatok társulásai törvényességi ellenőrzésének, továbbá a közigazgatási hivatalok és a területi
államigazgatási szervek jogszabályban szereplő ellenőrzésének a szakmai irányítását, s ennek keretében gyakorolja
a 7. § (2)–(3) bekezdésben meghatározott jogokat.
(2) Az önkormányzatokért felelős miniszter ellátja a
közigazgatási hivatalok tevékenységének törvényességi,
szakszerűségi, hatékonysági és pénzügyi ellenőrzését.
(3) A törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat az önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium
szervezeti és működési szabályzata határozza meg, amely
az ott meghatározottak szerint átfogó-, téma-, cél- és utóellenőrzés lehet. Átfogó ellenőrzést legalább négyévenként, téma-, cél-, feladat- vagy utóellenőrzést a munkatervben meghatározott ütemezéssel kell tartani.
(4) A szakigazgatási szervekre is kiterjedő ellenőrzést
az önkormányzatokért felelős miniszter a miniszter közreműködésével látja el.
(5) Az önkormányzatokért felelős miniszter négyévenként egy alkalommal a 13. §-ban meghatározottak alapján
beszámol a Kormány előtt a hivatalok tevékenységéről és
a területi államigazgatás helyzetéről.
(6) A területfejlesztésért felelős miniszter ellátja a kistérségi fejlesztési tanácsok, a megyei területfejlesztési
tanácsok, a térségi fejlesztési tanácsok és a regionális fejlesztési tanácsok törvényességi felügyeletét.
(7) A kistérségi fejlesztési tanács, a megyei területfejlesztési tanács, a térségi fejlesztési tanács és a regionális
fejlesztési tanács működésének törvényességi felügyeletét
a tanács székhelye szerint illetékes közigazgatási hivatal
gyakorolja.
9. § (1) A közigazgatási hivatalnak az
a) ügyviteli és informatikai feladatok szolgáltatásalapú
ellátásának feltételeivel kapcsolatos feladataival összefüggő, b) a központi közszolgálati nyilvántartás működtetésével, a szakember-utánpótlás megszervezésével, valamint a
köztisztviselők képzésével, továbbképzésével kapcsolatos
ügyek tekintetében a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 2. §-ának (3) bekezdésében meghatározott hatásköröket – a hatékonysági
és pénzügyi ellenőrzés kivételével – a Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter gyakorolja.
(2) A 17–24. §-okban meghatározott feladatok ellátása
körében a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter kezdeményezi és ellenőrzi
a) a több ágazatot érintő kormányzati döntések végrehajtásának területi összehangolását;
b) a közigazgatás korszerűsítésével kapcsolatos feladatok területi összehangolását;
c) a területi államigazgatási szervek informatikai fejlesztéseinek összehangolását a közigazgatási informatikai
fejlesztési tervekkel, koncepcióval összhangban.
10. § Az önkormányzatokért felelős miniszter meghatározott
ügyben az illetékességgel rendelkező közigazgatási hivatal helyett más közigazgatási hivatalt jelölhet ki eljárásra.
A hivatalvezető feladatai 11. § (1) A hivatalvezető gyakorolja a munkáltatói jogokat
a szakigazgatási szervek vezetői, a közigazgatási hivatal
– a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott –
szervezeti egységeinek köztisztviselői, valamint munkavállalói felett.
(2) A szakigazgatási szerv vezetőjének megbízásához,
megbízásának visszavonásához a miniszter egyetértése
szükséges.
(3) A közigazgatási hivatal gazdasági vezetője tekintetében az államháztartás működési rendjéről szóló jogszabály rendelkezései irányadók.
12. § A hivatalvezető
a) vezeti a közigazgatási hivatalt, ellátja a költségvetési
szerv vezetőjének hatáskörébe utalt feladatokat;
b) gondoskodik a közigazgatási hivatal szakigazgatási
szervei feladatainak ellátásáról;
c) elkészíti a közigazgatási hivatal szervezeti és műkö
dési szabályzatát, gondoskodik a jogszabályban előírt
belső szabályzatok elkészítéséről.
13. § (1) A hivatalvezető négyévenként egy alkalommal az
önkormányzatokért felelős miniszter előterjesztésében
beszámol a Kormány előtt a hivatal tevékenységéről és a
területi államigazgatás helyzetéről, a (2) bekezdésben
meghatározottak szerint.
(2) A beszámolónak tartalmaznia kell:
a) az ágazatpolitikai célkitűzések érvényesülését;
b) a közigazgatási hivatal törvényességi ellenőrzési és
törvényességi felügyeleti tevékenységének tapasztalatait;
c) a közigazgatási hivatalnak a jegyző és a polgármes
ter államigazgatási tevékenységére vonatkozó tapasztalatait; d) a (4) bekezdésben meghatározott államigazgatási
szervek működésének, tevékenységének tapasztalatait;
e) egyéb, a Kormány által meghatározott szempontokat; f) a b), c) és d) pontban meghatározott szerveknél a
közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel
kapcsolatos ügyek intézésének helyzetét.
(3) A hivatalvezető minden évben – a (4) bekezdésben
meghatározott szervek bevonásával – az előző évről szóló
összegző jelentést készít.
(4) A beszámolási kötelezettség kiterjed a közigazgatási
hivatal területén működő államigazgatási feladatot ellátó
szervre és személyre, a rendvédelmi szervekre, a polgármesterre, a jegyzőre az általuk ellátott államigazgatási feladatokat érintően, a központi államigazgatási szervek bármely jogállású területi szerveire, kirendeltségére is.
A közigazgatási hivatal feladatai 14. § (1) A közigazgatási hivatal véleményezi a koordinációs
és ellenőrzési jogkörébe tartozó, régión belüli székhellyel
rendelkező megyei és az egy megyét meghaladó illetékességgel rendelkező területi államigazgatási szervek
vezetőinek vezetői megbízását és megbízásuk visszavonását, javaslatot tehet megbízásuk visszavonására, kitünteté
sükre, jutalmazásukra, kezdeményezheti fegyelmi felelősségre vonásukat. (2) A közigazgatási hivatal véleményezi a területi
államigazgatási szervek létrehozására, átszervezésére és
megszüntetésére, valamint jogállásuk és illetékességi területük módosítására vonatkozó előterjesztést.
(3) A közigazgatási hivatal véleményezi a területi
államigazgatási szervek létszámának megállapítására és
költségvetése meghatározására vonatkozó előterjesztést,
javaslatot.
(4) A közigazgatási hivatal a (2) és (3) bekezdésben
meghatározott véleményét megküldi az önkormányzatokért felelős miniszternek, a pénzügyekért felelős miniszternek, valamint az érintett, a szakigazgatási szervek tevékenységének szakmai irányítását ellátó központi államigazgatási szerv vezetője és a területi államigazgatási
szerv vezetője részére.
15. § (1) A közigazgatási hivatal kérelemre vagy hivatalból a
Kormánynak alárendelt, a működési területén lévő bármely területi államigazgatási szervtől, államigazgatási feladatkörben eljáró rendvédelmi szervtől, a polgármestertől
és a jegyzőtől az általuk ellátott államigazgatási feladatokat érintően, valamint államigazgatási feladatot ellátó más
személytől bármely döntést bekérhet, a szerv intézkedéséről tájékoztatást kérhet, illetve az iratokba betekinthet.
(2) A közigazgatási hivatal az (1) bekezdésben meghatározott szerv felügyeleti szervénél – törvénysértés észlelése esetén – felügyeleti eljárást kezdeményez, illetve
ennek eredménytelensége esetén a feladatkörében érintett
miniszter eljárását kezdeményezi.
(3) A közigazgatási hivatal a (2) bekezdésben foglalt intézkedések eredménytelensége esetén az érintett döntést
hozó szerv felügyeleti szerve és a feladatkörében érintett
miniszter egyidejű tájékoztatása mellett kezdeményezi az
önkormányzatokért felelős miniszternél a (4) bekezdésben
foglalt intézkedés megtételét.
(4) Ha a törvénysértés másként nem orvosolható, az önkormányzatokért felelős miniszter és a Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter együttesen tesz javaslatot a Kormánynak az Alkotmány 35. § (4) bekezdése alapján a Kormánynak alárendelt területi szervek törvénybe ütköző
határozatának vagy intézkedésének megsemmisítésére,
illetve megváltoztatására.
16. § A közigazgatási hivatal, illetőleg a szakigazgatási szerv
a törvényben vagy kormányrendeletben megállapított
ügyekben hatósági jogkört gyakorol.
Koordináció 17. § (1) A közigazgatási hivatal koordinációs feladat- és
hatáskörében
a) gondoskodik a több ágazatot érintő kormányzati
döntések végrehajtásának területi összehangolásáról;
b) gondoskodik a regionális államigazgatási kollégium
(a továbbiakban: kollégium) létrehozásáról, működéséről,
ügyrendjének előkészítéséről;
c) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter által
meghatározottak szerint közreműködik a központi közszolgálati nyilvántartás működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában;
d) gondoskodik a közigazgatás korszerűsítésével, az
elektronikus közigazgatás kialakításával kapcsolatos feladatok területi összehangolásáról, szervezéséről;
e) tájékoztatást kérhet a koordinációs és ellenőrzési jogkörébe tartozó területi államigazgatási szervek vezetőitől;
f) gondoskodik a kirendeltségen területi ügyfélszolgálati iroda működtetéséről;
g) kezdeményezheti a területi államigazgatási szervek
ügyfélfogadási, ügyfélszolgálati rendszerének összehangolását, továbbá szakmai támogatást nyújt az ügyfélszolgálati tevékenység bővítéséhez;
h) gondoskodhat a területi elektronikus ügyfél-tájékoztatási rendszer koordinálásáról, ennek keretében elősegíti
annak naprakész működését.
(2) A kollégium a közigazgatási hivatal véleményező,
összehangolást elősegítő testülete. A hivatalvezető
a) vezeti a kollégiumot;
b) az ügyrendben meghatározott időközönként, illetve
szükség szerint összehívja a kollégium ülését, gondoskodik a napirendek, az állásfoglalások előkészítéséről;
c) szükség szerint meghívja a kollégium ülésére a koordinációs és ellenőrzési jogkörébe nem tartozó közigazgatási szervek vezetőit.
(3) A kollégium elnöke a hivatalvezető, tagjai a hivatalvezető-helyettes, a kirendeltségvezetők, a területi államigazgatási szervek vezetői, a szakigazgatási szervek vezetői, az államigazgatási feladatot ellátó rendvédelmi szervek vezetői és a közigazgatási hivatal szervezeti és működési szabályzatában meghatározott szervezeti egységek
vezetői.
(4) A kollégium ülésén tanácskozási joggal vesz részt az
elnök által meghívott szervezet vezetője.
18. § A kollégium ügyrendjét a hivatalvezető terjeszti elő és a
kollégium állapítja meg. A kollégium testületként működik, működésének részletes szabályait az ügyrend tartalmazza.
19. § A kollégium
a) elemzi és értékeli a közigazgatási hivatal, a területi
államigazgatási szervek és a helyi önkormányzatok
együttműködésének, továbbá az államigazgatási feladatok
területi végrehajtásának tapasztalatait, a közigazgatási
szervek államigazgatási hatósági ügyintézését;
b) egyezteti és értékeli az ellenőrzések tapasztalatait,
állást foglal az ellenőrzési tervek tartalmáról, ütemezéséről, végrehajtásáról;
c) előmozdítja a területi informatikai kapcsolatok
összehangolt fejlesztését és működését;
d) értékeli a képzési, továbbképzési tevékenységet,
véleményezi az erre vonatkozó terveket, ajánlásokat dolgoz ki a képzés, továbbképzés tárgyköreire és módszereire
vonatkozóan;
e) elemzi a területi államigazgatási szervek és az érdek-képviseleti szervek, köztestületek együttműködését,
ajánlást dolgozhat ki az együttműködések továbbfejlesztésére;
f) véleményezi az egyes területi államigazgatási szervek ügyvitel-, informatika- és szervezetfejlesztési döntéseinek tervezeteit;
g) értékeli és véleményezi a területi államigazgatási
szervek ügyfélfogadási rendjét, ügyfélszolgálati tevékenységét.
20. § A területi államigazgatási szervek feladataik ellátása
során kötelesek együttműködni. A hivatalvezető szükség
szerint regionális koordinációs értekezletet hívhat össze
egyes, több ágazatot érintő feladat ellátásának előmozdítására, a területi államigazgatási szervek, valamint az államigazgatási feladatot ellátó más szervek vezetőit ideiglenes
bizottság alakítására kérheti fel.
21. § A kirendeltség a hivatalvezető által meghatározottak
szerint vesz részt a közigazgatási hivatal koordinációs feladatai ellátásában.
Ellenőrzés 22. § (1) A közigazgatási hivatal ellenőrzési feladat- és hatáskörében
a) gondoskodik a területi államigazgatási szervek
ellenőrzési terveinek összehangolásáról, egyeztetett végrehajtásáról, a tapasztalatok közös elemzéséről;
b) gondoskodik a gazdaságos, egymást kiegészítő
ellenőrzési módok kialakításáról, alkalmazásáról;
c) ellenőrzi a közigazgatási szervek vezetőinek köztisztviselőkkel, közalkalmazottakkal kapcsolatos munkáltatói intézkedései törvényességét;
d) ellenőrzi – az illetékes ügyészséggel egyeztetett
ellenőrzési terv és program szerint – a területi államigazgatási szervek tevékenységében a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
végrehajtását, ezen szervek hatósági tevékenységének
jogszerűségét;
e) ellenőrzi az ügyiratkezelésről, valamint a közigazgatási szervek által kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok végrehajtását;
f) ellenőrzi a területi államigazgatási szervek által alkalmazott informatikai programok jogtisztaságát;
g) a közigazgatási informatikáért felelős miniszter irányítása mellett és az általa biztosított feltételek keretei
között ellenőrzi a területi közigazgatási szervek infokommunikációs rendszereinek üzemeltetési, üzemmenet-folytonossági szabályait, ezek jogszabályoknak való megfelelőségét, illetve a személyi, szakmai feltételek meglétét.
(2) A közigazgatási hivatal az (1) bekezdés c)–g) pontjában meghatározott feladatainak teljesítése érdekében
jogosult a területi államigazgatási szervek vezetőitől e feladata tekintetében határidő tűzésével adatokat, felvilágosítást kérni, e szervek irataiba betekinteni.
(3) A közigazgatási hivatal az ellenőrzések tapasztalatairól tájékoztatja a felügyeleti jogkört gyakorló szervet,
illetve az ágazati minisztert, szükség esetén – különösen,
ha jogszabálysértést tapasztal – kezdeményezi intézkedését, gyakorolja a 28. § (1) bekezdésében meghatározott
jogait.
Informatika 23. § (1) A közigazgatási hivatal az informatikai tevékenység
összehangolása érdekében
a) kezdeményezi az ügyviteli tevékenység összehangolását, előmozdítja annak egységes program szerinti ellátását, és a közigazgatási informatikáért felelős miniszter
irányítása mellett és az általa biztosított feltételeknek megfelelően biztosítja az ügyviteli és informatikai feladatok
szolgáltatás alapú ellátásának kereteit;
b) előmozdítja a központi közszolgálati nyilvántartás
hatékony működését és adattartalmának a területi államigazgatási szervek feladatával összefüggő használatát, illetve ellenőrzi a nyilvántartás adatainak védelmére
vonatkozó szabályok érvényesülését;
c) gondoskodik arról, hogy az önkormányzati törzsadattárat, az önkormányzati törvényességi és hatósági
statisztikai rendszer adatait a területi államigazgatási szervek használhassák;
d) a kollégium közreműködésével gondoskodik a közigazgatási informatika fejlesztésének összehangolásáról,
kezdeményezheti ennek érdekében az ágazati miniszter intézkedését;
e) a közigazgatási informatikáért felelős miniszter irányítása mellett és az általa biztosított feltételek keretei között gondoskodik a területi államigazgatási szervek, valamint – igény esetén – az önkormányzatok és kistérségek
informatikai rendszereinek távfelügyeleti rendszerben történő működtetéséről, ennek érdekében központi rendszergazdai és segítségnyújtó szolgáltatást biztosíthat.
(2) A közigazgatási hivatal ellátja a választásokkal, a
népszavazásokkal összefüggő informatikai feladatokat.
(3) A közigazgatási hivatal közreműködik az önkormányzati rendeletek elektronikus közzétételében.
Képzés, továbbképzés 24. § (1) A közigazgatási hivatal a köztisztviselők képzése,
továbbképzése körében
a) éves terv alapján szervezi a régióban az államigazgatási feladatokat ellátó önkormányzati szervek köztisztviselőinek képzését, továbbképzését;
b) közreműködik a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszternek a köztisztviselők képzésével, továbbképzésével, valamint a szakember-utánpótlás megszervezésével
kapcsolatos feladatainak ellátásában;
c) gondoskodik a közigazgatási alapvizsgák, szakvizsgák, anyakönyvi szakvizsgák, továbbá külön jogszabály
által meghatározott egyéb vizsgák, valamint az ezek előkészítésére szolgáló tanfolyamok megszervezéséről és lebonyolításáról;
d) előmozdítja az ágazati, szakmai alapképzés rendszerességét, kezdeményezheti az ágazati képzéseket a területi
államigazgatási szerv vezetőinél, a miniszternél;
e) közreműködik a helyi önkormányzatok, valamint
a kisebbségi önkormányzatok tisztségviselőinek, képviselőinek képzésében;
f) összehangolja az ágazati területi államigazgatási
szervek feladatkörébe tartozó, köztisztviselőket érintő
képzési, továbbképzési feladatok ellátását;
g) elemzi a képzés, továbbképzés színvonalát és eredményességét, kezdeményezi az érintett szerveknél a szükséges intézkedéseket;
h) összehangolja, és az erre biztosított költségvetési kereteknek megfelelően megszervezi a közigazgatási ügyintézéshez szükséges informatikai ismeretek oktatását, to
vábbképzését, érvényesíti a köztisztviselői vizsgarendszerben az informatikai követelményeket.
(2) A hivatalvezető összehangolja a közigazgatási szervek által az ügyfelek számára nyújtott elektronikus ügyintézést támogató képzéseket, továbbképzéseket, biztosítja
azok megfelelő nyilvánosságát, terjeszti az elektronikus
ügyintézés módszereit.
Eljárási szabályok 25. § (1) Ha a területi államigazgatási szerv illetékessége
több régióra terjed ki, a közigazgatási hivatal jogköreit az
államigazgatási szerv székhelye szerinti hivatal gyakorolja. E jogkörben tett intézkedésről a közigazgatási hivatal
tájékoztatja az érintett közigazgatási hivatalokat.
(2) Ha a közigazgatási hivatal nem az (1) bekezdésben
említett területi államigazgatási szerv székhelye szerinti
régióban, de annak illetékességi területén működik, feladatainak ellátása érdekében gyakorolhatja az e rendelet
17. §-a (1) bekezdésének a), e), f) és g) pontjában meghatározott jogokat. E jogkörében tett intézkedéséről tájékoztatja az érintett szerv székhelye szerinti közigazgatási
hivatalt.
26. § (1) A jegyző – az ülést követő 15 napon belül – megküldi a közigazgatási hivatal részére a képviselő-testületnek, bizottságának, a részönkormányzat testületének üléséről készített jegyzőkönyvet, továbbá a polgármester saját és átruházott önkormányzati hatáskörben hozott határozatát.
(2) A kisebbségi önkormányzat testületének üléséről
készített jegyzőkönyvet az elnök az ülést követő 15 napon
belül megküldi a helyi önkormányzat jegyzőjének, aki azt
5 napon belül megküldi a közigazgatási hivatalnak.
(3) A közigazgatási hivatal felhívására a jegyző a kitűzött határidőre köteles rendelkezésre bocsátani azokat az
iratokat, egyéb információkat, amelyek az önkormányzati
döntés és működés jogszerűségének vizsgálatához szükségesek.
(4) A helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény, és a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról
szóló 2004. évi CVII. törvény szerint megalakult társulás
tanácsának üléséről készült jegyzőkönyvet, társulási megállapodást 15 napon belül meg kell küldeni a közigazgatási
hivatalnak.
27. § A közigazgatási hivatal, valamint a szakigazgatási szerv
vezetője az államigazgatási feladatokat ellátó, államigazgatási hatósági jogkörben eljáró helyi önkormányzati szervek vonatkozásában jogosult
a) szakmai-koordinációs értekezletet összehívni;
b) a polgármesteri hivatalnál, körjegyzőségnél, megyei
közgyűlés hivatalánál, fővárosi főpolgármesteri hivatalnál, hatósági igazgatási társulásnál felügyeleti szervként
ellenőrzést tartani.
28. § (1) A közigazgatási hivatal, a szakigazgatási szerv a
27. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése során feltárt
vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén
a) felügyeleti eljárást kezdeményez vagy felügyeleti
eljárás keretében megteszi a szükséges intézkedéseket;
b) felhívja az ügyben ellenőrzésre jogosult más szerv
figyelmét a tapasztalt jogszabálysértésre;
c) megkeresi intézkedés végett a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervet;
d) intézkedést kezdeményez a munkáltatói jogkör gyakorlójánál a köztisztviselő, közalkalmazott javára történő
jogszabálysértés esetén;
e) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv köteles a közigazgatási hivatal, a szakigazgatási szerv megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját
intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a hivatalt, a
szakigazgatási szervet – a megkereséstől számított 30 napon belül – tájékoztatni.
Értelmező és záró rendelkezések 29. § (1) A közigazgatási hivatal alapító okiratát az önkormányzatokért felelős miniszter adja ki.
(2) A közigazgatási hivatal szervezeti és működési szabályzatát az önkormányzatokért felelős miniszter a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter előzetes véleményének figyelembevételével hagyja jóvá, a szakigazgatási szervekre vonatkozó rendelkezések tekintetében az
érdekelt miniszterek egyetértésével. Az önkormányzatokért felelős miniszter és a miniszter közötti vitás kérdésekben a miniszterelnök dönt.
(3) A közigazgatási hivatal vezetője és a miniszter
között a szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezésével
kapcsolatos vitás kérdésekben a miniszterelnök dönt.
30. § (1) A Kormány közigazgatási hivatalként a regionális
közigazgatási hivatalt jelöli ki.
(2) A közigazgatási hivatal az Országos Területfejlesztési Koncepcióról szóló 97/2005. (XII. 25.) OGY határozat VI. fejezetében meghatározott azon statisztikai tervezési régiónak a közigazgatási területén jogosult eljárni,
melynek területén a székhelye van.
(3) A közigazgatási hivatal székhelye:
a) a Nyugat-dunántúli Régióban Győr;
b) a Közép-dunántúli Régióban Székesfehérvár;
c) a Dél-dunántúli Régióban Kaposvár;
d) a Közép-magyarországi Régióban Budapest;
e) az Észak-magyarországi Régióban Eger;
f) az Észak-alföldi Régióban Debrecen;
g) a Dél-alföldi Régióban Szeged.
(4) A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalok jogutódlásáról a 2. melléklet rendelkezik.
31. § (1) E rendelet alkalmazásában államigazgatási feladatot
ellátó, államigazgatási hatáskörrel, hatósági jogkörrel rendelkező helyi önkormányzati szerven polgármestert, főpolgármestert, megyei közgyűlés elnökét, jegyzőt, körjegyzőt, főjegyzőt és a képviselő-testület hivatala ügyintézőjét, valamint önkormányzati intézmény vezetőjét kell
érteni.
(2) E rendeletben polgármester alatt a főpolgármestert
és a megyei közgyűlés elnökét, jegyző alatt a főjegyzőt és
a körjegyzőt is érteni kell.
(3) E rendelet alkalmazásában területi államigazgatási
szerv alatt a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény hatálya alá tartozó központi közigazgatási szervek területi államigazgatási szerveit kell érteni.
(4) A területi szinten működő állami főépítész a hivatal
szervezeti keretében működik, önálló feladat- és hatáskörrel rendelkezik, illetékessége megegyezik a közigazgatási
hivatal illetékességével.
(5) A (4) bekezdésben meghatározottakon kívül a
Dél-dunántúli Régió állami főépítésze különös illetékességgel rendelkezik, amely a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló
2000. évi CXII. törvény 1. számú melléklete szerinti településekre terjed ki.
(6) A területi főépítészi irodák jogutódlásáról a 3. melléklet rendelkezik.
(7) Amennyiben rendelet eltérően nem rendelkezik, a
szakigazgatási szervvé váló területi államigazgatási szerv
jogutóda a közigazgatási hivatal.
(8) Ahol rendelet fővárosi, megyei közigazgatási hivatalt említ, ott a közigazgatási hivatalt kell érteni.
(9) A fővárosi, megyei közigazgatási hivatal jogutóda a
közigazgatási hivatal.
32. § (1) Ez a rendelet – a 17. § (1) bekezdés f) pontja kivételével – 2007. január 1. napján lép hatályba.
(2) A 17. § (1) bekezdés f) pontja 2008. január 1. napján
lép hatályba.
(3) A Kormány elrendeli, hogy a közigazgatási hivatal
alapító okiratát az önkormányzatokért felelős miniszter
e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül adja ki.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hatályát
veszti:
a) a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló
191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet;
b) a területi főépítészekről szóló 21/1992. (XII. 4.)
KTM rendelet 2–3. §-a és az 1. sz. melléklete.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2007. (V. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
563/2006. (XI. 13.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Magyarországi Kisebbségek Pártja országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő
íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a Magyar Köztársaságban a
büntető ügyekben eljáró elsőfokú bíróságok ítéletüket megelőzően a vádlott kérésére a bűnösség vagy ártatlanság kérdésében hat természetes személyből álló esküdtszék döntését
kikérje, amely döntés kötelező az ítélkező bíróra?”
Az OVB első eljárása során úgy ítélte meg, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdés alapján nem
állapítható meg egyértelműen, hogy az Országgyűlésre
milyen tartalmú jogalkotási kötelezettség hárul. Ezért az
OVB a 43/2005. (XII. 1.) OVB határozatával megtagadta
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését. Az Alkotmánybíróság a 24/2006. (VI. 15.) AB határozatában ezzel szemben úgy foglalt állást, hogy a kérdés megfelel az
egyértelműség követelményének. Ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatát megsemmisítette, és a testületet
új eljárás lefolytatására utasította.
Az OVB a 308/2006. (VII. 4.) OVB határozatával ismét
megtagadta az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, mert a testület úgy ítélte meg, hogy a népszavazási kezdeményezés az Alkotmány módosítására irányul. Az Alkotmánybíróság a 40/2006. (IX. 27.) AB határozatában megállapította: az OVB határozata nem indokolta meg, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés miért irányul az
Alkotmány módosítására. Az OVB határozata ugyanis az
Alkotmány egyetlen olyan rendelkezésére sem utalt, amely
kizárja a népszavazást. Az Alkotmánybíróság emellett úgy
ítélte meg, hogy az OVB eljárása során megsértette a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban:
Ve.) 29. § (2) bekezdését, amely szerint a választási bizottság
üléséről jegyzőkönyv készül. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB határozatát megsemmisítette, és az
OVB-t új eljárásra utasította.
Az OVB a jelen alkotmánybírósági eljárás alapját képező 563/2006. (XI. 13.) OVB határozatban ismét megtagadta az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, mert a testület álláspontja szerint annak tartalma ellentétes az Alkotmány
45. §-ának (1) bekezdésében és 46. §-ának (1) és (3) bekezdéseiben foglaltakkal. „A kérdés ugyanis arra irányul,
hogy a bűnösség kérdésének megállapításában, amely a
büntetőeljárás központi eleme, kizárólag csak laikusokból
álló testület – esküdtszék – döntsön. A bíróságot ez a döntés kötné határozata meghozatalánál, miközben az érdemi
döntés meghozatalából kizárná a hivatásos bírákat. Így a
bűnösséget megállapító érdemi döntés meghozatala nem
az Alkotmány 46. § (3) bekezdése alapján hivatásos bírákat is magában foglaló bíróság feladata volna, ami ellentétes az Alkotmány 45. § (1) bekezdésében foglaltakkal,
amely szerint az igazságszolgáltatást kizárólag az ott meghatározott bíróságok gyakorolják.”
Az OVB határozatával szemben két, hasonló tartalmú
kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz. Ezeket az Alkotmánybíróság egyesítette, és egységes eljárásban bírálta
el. A kifogások előterjesztői úgy ítélik meg, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdésben tartandó
népszavazás nem irányulna az Alkotmány módosítására.
Álláspontjuk szerint ez következik az Alkotmány 45. §
(2) bekezdéséből, amely lehetővé teszi külön bíróságok létesítését, valamint a 46. § (2) bekezdéséből, amely szerint
nem hivatásos bírák is részt vesznek az ítélkezésben, továbbá az 50. § (5) bekezdéséből, amely a bíróságok szervezetének és a bírák jogállásának szabályozását a törvényhozás feladataként határozza meg.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmány, az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.), valamint a
Ve. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
Alkotmány
„45. § (1) A Magyar Köztársaságban az igazságszolgál
tatást a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága, az ítélőtáblák, a Fővárosi Bíróság és a megyei bíróságok, valamint a helyi és a munkaügyi bíróságok gyakorolják.
(2) A törvény az ügyek meghatározott csoportjaira külön bíróságok létesítését is elrendelheti.
46. § (1) A bíróság – ha a törvény másképpen nem rendelkezik – tanácsban ítélkezik.
(2) A törvény által meghatározott ügyekben és módon
nem hivatásos bírák is részt vesznek az ítélkezésben.
(3) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos
bíró járhat el.”
„50. § (1) A Magyar Köztársaság bíróságai védik és biztosítják az alkotmányos rendet, a természetes személyek, a
jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bűncselekmények elkövetőit.
(...)
(3) A bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak
alárendelve. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet nem folytathatnak.
(...)
(5) A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról, továbbá
a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény el
fogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
Nsztv.
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tar
tani,
(...).”
Ve.
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogások nem megalapozottak. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó
hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az
Nsztv.-ben foglalt feltételeknek és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az Alkotmánybíróság a 25/1999. (VII. 7.) AB határozatában kifejtette: „Az Alkotmány mint alaptörvény,
amely az állami berendezkedés alapját, az állam és polgárainak viszonyát szabályozza, csak az Alkotmány rendszerén belül, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó
hatalom által, az Alkotmányban meghatározott eljárás szerint módosítható. Az Alkotmány az Országgyűlés hatáskörén belül megkülönböztetetten szabályozza az alkotmányozást. (...) különbséget kell tenni az alkotmányozó és a
törvényhozó hatalom között. [A]z Alkotmány módosítására irányuló kérdésben nem írható ki választópolgári kezdeményezésre olyan népszavazás, amely az Országgyűlésre
kötelező volta miatt elvonná az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét” (ABH 1999, 251, 261–262.).
Ezért jelen ügyben az Alkotmánybíróságnak az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés, valamint az
OVB 563/2006. (XI. 13.) OVB határozata alapján arról
kellett állást foglalnia, hogy az Alkotmány módosítására
lenne-e szükség ahhoz, hogy az első fokú bíróság előtt
zajló büntetőeljárás során, a vádlott kérelme esetén, a „bűnösség vagy ártatlanság” kérdéséről hat természetes személyből álló esküdtszék döntsön.
3. A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást az
Alkotmány 45. § (1) bekezdésében felsorolt bíróságok
gyakorolják. A 46. § (1) és (3) bekezdése alapján a bíróság
tanácsban ítélkezik, ugyanakkor törvény rendelkezése
alapján egyesbíró is eljárhat. A „bíró” fogalmát az Alkotmány nem határozza meg. A 45. § (2) és (3) bekezdéséből
az következik, hogy hivatásos és nem hivatásos bírák vehetnek részt az ítélkezésben.
A hivatásos bírákkal kapcsolatban két speciális rendelkezést tartalmaz az Alkotmány. A 46. § (3) bekezdése szerint csak hivatásos bíró járhat el egyesbíróként és a tanács
elnökeként, a 48. § (2) bekezdése alapján a hivatásos bírákat törvényben meghatározott módon a köztársasági elnök
nevezi ki. A nem hivatásos bírákkal összefüggésben az Alkotmány 46. § (2) bekezdése annyit rögzít, hogy a törvény
által meghatározott ügyekben és módon vesznek részt az
ítélkezésben.
Mindebből az következik, hogy a hivatásos bírákra vonatkozó speciális rendelkezések kivételével az Alkotmánynak a bíróságokra, illetve a bírákra vonatkozó valamennyi rendelkezése egyformán vonatkozik a hivatásos és
a nem hivatásos bírákra. Ezek közül kiemelendő az Alkotmány 50. § (1) bekezdése, amely szerint a bíróságok védik
és biztosítják az alkotmányos rendet, a személyek és szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bűncselekmények elkövetőit; az 50. § (3) bekezdése, amely kimondja, hogy a bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak
alárendelve. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet nem folytathatnak; valamint az 57. §
(1) bekezdése, amely szerint mindenkinek joga van ahhoz,
hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben
a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független
és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
A független és pártatlan nem hivatásos bírák (a hatályos
jogban az ülnökök) büntetőügyekben is eljárhatnak, és a
hivatásos bírákkal megegyező jogokkal és kötelességekkel vehetnek részt az ítélkezésben, azon belül a döntéshozatalban (kivéve az egyesbírói és a tanácselnöki tisztség
betöltését). A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról
szóló 1997. évi LXVI. törvény 15. § (1) bekezdése mindezzel összhangban kimondja: „Az ülnöknek az ítélkezésben a hivatásos bíróval azonos jogai és kötelezettségei
vannak.”
A nem hivatásos bírák döntéshozatala esetén jelentősége van a jogi és azon belül a hivatásos bírói szakismeret
hiányának. Az Alkotmány 46. § (3) bekezdése éppen ezért
írja elő, hogy egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos bíró járhat el. Ezzel szemben az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdésből az következik,
hogy – eredményes népszavazás nyomán – a bírói tanácsban hat természetes személyből álló esküdtszék döntene,
és a hivatásos bíró a bűnösség kérdéséről szóló döntéshozatalban nem venne részt.
Az esküdtszéki döntéshozatal jellemzője, hogy az ügyben eljáró hivatásos bíró tájékoztatja az esküdteket a jogszabályok rendelkezéseiről és alkalmazásuk módjáról, az
eljárás menetéről, az eljárásban részt vevők jogairól stb.
(Judicial Studies Board: Crown Court Bench Book Specimen Directions 2005.) Így a hivatásos bíró köteles gondoskodni arról, hogy a bizonyítási eljárás és a döntéshozatal
alkotmányos keretek között történjen. A hatályos magyar
Alkotmány azonban a kérdésben foglalt esküdtszéki eljárás intézményesítését nem teszi lehetővé.
Ezért az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy ha az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kérdésben eredményes népszavazásra kerülne sor, akkor
az Országgyűlés csak az Alkotmány 46. § (3) bekezdésének módosításával felelhetne meg a népszavazáson hozott
döntésnek. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
[25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 263.]
Mivel a kérdés az Alkotmány 46. § (3) bekezdésének módosítására irányul, az OVB jogszerűen tagadta meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
Az Alkotmánybíróság – a fentiekben felsorolt indokok
alapján – az 563/2006. (XI. 13.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB
határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
60/2007. (IX. 13.) ME határozata.  főiskolai rektor megbízatása megszűnésének megállapításáról A felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – megállapítom, hogy
A Tan Kapuja Buddhista Főiskolán Karsai Gábor rektori megbízatása – 2007. június 30-i
hatállyal, lemondása miatt –
megszűnt. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2014. (I. 22.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2014. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontja alapján – figyelemmel az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjára és a
jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, az államháztartásról
szóló 2011.  évi CXCV. törvény 33. § (1) és (2) bekezdése alapján, továbbá az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 40. §-a alapján létrehozott fejezeti kezelésű előirányzatok,
valamint a 2013.  évben megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa szabályszerű, gazdaságos,
hatékony, eredményes felhasználásáért, a rendelkezési jogosultságok betartásáért, a jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben meghatározott kezelői feladatok ellátásáért, valamint azok ellenőrzéséért – ha a
Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri rendeletben és az adott
előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével az 1. és 2. mellékletben kijelölt szervezeti
egységek (a továbbiakban: szakmai kezelők) vezetői a felelősek.
2. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit az 1. és 2. melléklet jelöli ki.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2013. évre vonatkozó fejezeti kezelésű
előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló 3/2013. (II. 15.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
101/2013. (VII. 26.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között vízügyi együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között vízügyi
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  vidékfejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  vidékfejlesztési minisztert és a  külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően
a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
297/2015. (VII. 13.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/11081/2015. számú előterjesztésére – Ivanov Nikola (születési hely, idő: Törökkanizsa
[Jugoszlávia], 1978. november 2.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1298/2013. (V. 30.) Korm. határozata a 2013. Gyulai István Memorial – Atlétikai Magyar Nagydíj megrendezéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a 2013. évi Gyulai
István Memorial – Atlétikai Magyar Nagydíj megrendezéséhez 60,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013.  évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport
javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2011. (II. 11.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Hongkongnak, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén Budapesten, 2010. május 12. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. CXXIX. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi CXXIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. november 29-i, 181. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és Hongkongnak, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén Budapesten,
2010. május 12. napján aláírt Egyezmény 26. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Mindegyik Szerződő Fél értesíti a másikat írásban arról, hogy ezen Egyezmény hatálybalépéséhez a jogszabályaikban
megkövetelt eljárásnak eleget tettek. Ez az Egyezmény az értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő
30. napon lép hatályba.”
A későbbi értesítés kézhezvételének időpontja: 2011. január 24.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2011. február 23.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi CXXIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya és Hongkongnak, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya
között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén
Budapesten, 2010. május 12. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. évi CXXIX. törvény 2. és 3. §-ai
2011. február 23-án, azaz kettőezer-tizenegy február huszonharmadikán hatályba lépnek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
102/2011. (XII. 1.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács között a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács jogállásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács között a Nemzetközi
Vadászati és Vadvédelmi Tanács jogállásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a vidékfejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
110/2010. (VI. 23.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 412/2009. (X. 8.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás Az indítványozó – jogi képviselője útján – 2009. szeptember 16-án népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés
céljából a következő kérdésben: „Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország területén lévő vasútvonalat megszüntetni,
vagy az üzemeltetést felfüggeszteni csak az Országgyűlés 2/3-os szótöbbségével lehessen?”
Az OVB megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben nem lehet népszavazást tartani, mivel az az
Alkotmány burkolt módosítását jelentené, ezért a 2009. október 5-én megtartott ülésén az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadta. E határozat ellen a hitelesítési eljárás kezdeményezője 2009. október 19-i keltezéssel
kifogást nyújtott be, amely 2009. október 26-án érkezett meg az OVB-hez.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében: Az Országos
Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást
a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási
Bizottsághoz benyújtani.
Az OVB határozatának közzétételére a Magyar Közlöny 2009. október 8-án megjelent számában került sor. A Ve. 4. §
(3) bekezdése értelmében – a törvényben szabályozott más határidőkhöz hasonlóan – az OVB határozata elleni kifogás
benyújtására megállapított határidő jogvesztő, és az a határidő utolsó napján 16 órakor jár le. A Ve. 4. § (4) bekezdése
szerint a napokban megállapított határidőket a naptári napok szerint kell számítani. A Ve. 116. §-ának és 78. §
(1) bekezdésének összevetésével megállapítható, hogy a kifogás megérkezése számít a benyújtás időpontjának.
Mindezek alapján az OVB határozata elleni kifogás legkésőbb 2009. október 23-án érkezhetett volna meg határidőben
az OVB-hez.
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy jelen ügyben a 412/2009. (X. 8.) OVB határozat
ellen 2009. október 26-án benyújtott kifogás az OVB-hez a törvényben megállapított határidő lejártát követően
érkezett meg.
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tartalmazza
a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjaiban foglaltakat [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.)
ABK 2009. február, 154.]. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az elkésett kifogást az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve. 130. § (1) bekezdésében, 116. §-ában, 77. §
(5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2010. június 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
270/2009. (XII. 1.) Korm. rendelete a térségi, az elővárosi és a helyi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás részletes feltételeiről.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi
CLXXXIII. törvény módosításáról szóló 2009. évi XLVI. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított – h) pontjában, valamint a 16. §
tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 3. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) A térségi, az elővárosi és a helyi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállításra (a továb biak ban együtt:
személyszállítás) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i
1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továb biak ban: EK rendelet) 9., 11., 12., 19. és 26. cikke, továbbá
20. cikk (1) bekezdése a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel és a jelen rendelettel együttesen
alkalmazandó.
(2) Ha személyszállítást végző vasúti társaság (a továb biak ban: vasúti társaság) a személyszállítást más (közúti, vízi, légi
közlekedési) szolgáltatóval együttesen végzi, eltérő rendelkezés hiányában a vasúti szakaszon végzett
személyszállításra – ideértve a vonatpótló autóbusszal végzett szállítást – is e rendelet elő írásait kell alkalmazni.
(3) A rendeletben az országos működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás részletes feltételeiről szóló
kormányrendeletben meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
A személyszállítási üzletszabályzat 2. § (1) A vasúti társaság az üzletszabályzatban e rendelet rendelkezéseitől az utasok hátrányára akkor térhet el, ha arra
e rendelet lehetőséget ad.
(2) A vasúti társaság a személyszállítási üzletszabályzatban meghatározza különösen:
a) a díj ellenében végzett személyszállítási szolgáltatások körét,
b) a személyszállítási szolgáltatás igénybevételének részletes feltételeit,
c) az utasok tájékoztatására vonatkozó részletes szabályokat,
d) a menetjegyek és az utazásra jogosító okmányok felhasználásnak részletes szabályait,
e) a felek jogait és kötelezettségeit,
f) az útipoggyász és élő állat szállításának részletes szabályait,
g) az utaspanaszok bejelentésének és kezelésének részletes szabályait,
h) a járulékos szolgáltatások igénybevételének részletes szabályait,
i) a vasúti társaság felelősségviselésének részletes szabályait,
j) a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos egyéb szabályokat.
(3) A vasúti társaság által nyújtott helyi személyszállítási szolgáltatásra vonatkozóan
a) az utazás megszakítására vonatkozó jogosultság,
b) az utazás megkezdése napjának szabad megválasztására vonatkozó jogosultság, valamint
c) a menetjegy visszaváltására vonatkozó jogosultság
tekintetében az üzletszabályzatban e rendelet rendelkezéseitől az utasok hátrányára eltérhet.
(4) A vasúti társaság az üzletszabályzat tervezetét a hivatalos honlapján közzéteszi. A közzétételt követő 15 napon belül
arra bárki észrevételt tehet.
(5) A vasúti társaság az üzletszabályzatát a vasúti igazgatási szervnek jóváhagyásra nyújtja be. A kérelemhez csatolja
az üzletszabályzatra érkezett, el nem fogadott észrevételeket, valamint az el nem fogadás indokolását.
(6) A vasúti társaság üzletszabályzatát – a vasúti igazgatási szerv jóváhagyásától számított 5 napon belül – hivatalos
honlapján közzéteszi.
A díjszabás 3. § (1) A vasúti társaság által végzett szolgáltatások díját, a díj megállapításának módját és feltételeit – a szolgáltatások díjaira
vonatkozó külön jogszabályok figye lembe véte lével – a díjszabás tartalmazza.
(2) Ha a vasúti társaság üzletszabályzatának nem része a díjszabás, azt honlapján közzéteszi, a jegypénztáraknál
kifüggeszti, valamint kérésre – térítés ellenében – kinyomtatva rendelkezésre bocsátja.
A közforgalmú menetrend 4. § (1) A közforgalmú menetrend (a továb biak ban: menetrend) tartalmazza a közforgalmú személyszállítás legfontosabb
tájékoztató adatait, így különösen:
a) a járatok induló és végállomását, továbbá azokat az állomásokat és megállóhelyeket (a továb biak ban együtt:
állomás), ahol a járat megáll;
b) az érkezési és indulási időpontokat vagy a járatok gyakoriságát, a napi első és utolsó járat indulási időpontjának
feltüntetésével, a nem mindennap közlekedő járatoknál a közlekedési napokat, továbbá a különböző
korlátozásokat;
c) a csatlakozási, átszállási lehetőségeket;
d) a legfontosabb kiegészítő szolgáltatásokat, a személyszállításhoz kapcsolódó szolgáltatásokat, valamint
e) a menetrendi időszak kezdetének és végének időpontját, illetve azt, hogy a menetrend határozatlan időtartamra
szól.
(2) A vasúti társaság a menetrendet a honlapján közzéteszi, ille tő leg annak az adott állomást érintő adatokat tartalmazó
kivonatát az állomásokon látható helyen kifüggeszti, és a menetrendről az utasokat az üzletszabályzatban
meghirdetett módokon is tájékoztatja.
(3) A menetrend ideiglenes vagy végleges megváltoztatásáról az utazóközönséget a (2) bekezdésben meghatározott
módokon legalább 14 nappal a változás végrehajtását megelőzően tájékoztatni kell. Ha a változásra előre nem látható
ok miatt kerül sor, a tájékoztatási időközre vonatkozó rendelkezést nem kell alkalmazni.
(4) A közszolgáltatási menetrend jóváhagyására jogosult az üzemeltetési és a szerződéskötési kötelezettséget
közérdekből, továbbá a vasúti társaság kezdeményezésére kényszerítő üzemi okból korlátozhatja vagy
felfüggesztheti.
Utazáshoz való jog 5. § (1) A vasúti társaság a közforgalmú személyszállítási szolgáltatás igénybevételét valamennyi utazni kívánó személy
számára hátrányos megkülönböztetés nélkül lehetővé teszi, ha
a) az utas az üzletszabályzat feltételeit elfogadja, és
b) a szolgáltatás a menetrendben meghirdetett járattal lehetséges.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a vasúti társaság a személyszállítást megtagadhatja, illetve az utast a személyszállításból
kizárhatja, ha az utas
a) botrányosan viselkedik, vagy más módon a többi utast magatartásával zavarja,
b) magatartásával a közlekedés biztonságát, utastársai testi épségét, egészségét, a jármű vagy berendezéseinek
az épségét veszélyezteti,
c) a szolgáltatást jogosulatlanul veszi igénybe, és menetjegyet az ellenőrzéskor sem vált,
d) menetjegyét, illetve kedvezmény igénybevételére jogosító igazolványát – felhívás ellenére – nem mutatja fel,
e) ruházatával, poggyászával vagy más módon a járművet, utastársai ruházatát vagy az utasok poggyászát
beszennyezheti,
f) a járműbe kézipoggyászként be nem vihető tárgyat visz,
g) a menetdíj, a menetdíj-különbözet vagy a pótdíj megfizetését megtagadja.
(3) A vasúti társaságot abban az esetben is megilleti a már megtett útra járó menetdíj és pótdíj, ha az utast
– a (2) bekezdésben foglaltak alapján – az utazásból kizárta. Amennyiben a felszállási állomás kétséget kizáróan nem
bizonyítható, az utas szempontjából felszállási állomásnak a járat indulási állomását kell tekinteni.
(4) A vasúti társaság a (2) bekezdésben foglaltak ellenére is köteles biztosítani a továbbutazás lehetőségét az útközben
orvosi ellátásra szoruló személy részére a legközelebbi olyan állomásig, ahol a szükséges egészségügyi ellátásban
részesülhet.
Menetjegy 6. § (1) A menetjegyen az EK rendelet I. melléklet 7. cikk (2) bekezdésében felsoroltakon túl fel kell tüntetni:
a) az igénybe vehető személyszállítási szolgáltatás megnevezését,
b) a fizetett menetdíj összegét és annak adótartalmát,
c) az elszámolásnál alkalmazott kedvezmény mértékét vagy jogcímét,
d) érvényességének tartamát,
e) több személy részére kiadott menetjegy esetében az utasok számát,
f) többszöri utazásra kiadott menetjegy esetében az utazási lehetőségek jellegét, számát vagy időtartamát.
(2) Az utazási igazolványra az (1) bekezdés b)–c) és e)–f) pontjában foglalt elő írásokat nem kell alkalmazni.
(3) A meghatározott járatra érvényesített menetjegy csak a rajta feltüntetett járaton érvényes. Az egyszeri vagy többszöri
utazásra kiadott menetjegy csak arra az utazási viszonylatra, és időtartamra érvényes, amelyre kiadták, illetve
érvényesítették.
(4) A különböző menetjegyfajták kezelésére, érvényesítésére, felhasználhatóságának időbeli és térbeli hatályára, illetve
a kedvezmények igénybevételének szabályaira vonatkozó részletes feltételeket a vasúti társaság
az üzletszabályzatában állapítja meg.
(5) A menetjegyet az EK rendelet I. melléklet 9. cikk (1) bekezdésében meghatározottakon túl a vasúti társaság által
az utazási jogosultság ellenőrzése céljából kijelölt területen való tartózkodás tartama alatt meg kell őriznie, és a vasúti
társaság által jegyvizsgálatra és menetjegy-ellenőrzésre feljogosított személy részére – a kedvezményes jegyváltásra
jogosító igazolvánnyal együtt – fel kell mutatnia, kérésre át kell adnia.
(6) A névre szóló menetjeggyel csak az arra jogosult utazhat. A nem névre szóló menetjegy mindaddig másra
átruházható, ameddig azzal az utazást nem kezdték meg.
(7) Ha az utas – annak ellenére, hogy a felszállási állomáson a menetjegyváltási lehetőséget a vasúti társaság biztosítja,
vagy a menetjegyváltást a járművön azonos feltételekkel lehetővé teszi – érvényes menetjegy nélkül utazik, továbbá
ha a járaton az üzletszabályzatban meghatározott utazási szabályokat megszegi, a menetdíjon felül pótdíjat is köteles
fizetni.
(8) A (7) bekezdés alkalmazása szempontjából egy felszállási állomásnak tekintendő a különböző helyi járatok által
igénybe vett, azonos elnevezésű megállóhelyeket magába foglaló közlekedési csomópont.
(9) Amennyiben a vasúti társaság a járműre történő fel- és leszállásra kijelölt peronon vagy a járművön nem biztosítja
a menetjegyvásárlás lehetőségét, köteles a közlekedési csomóponton belüli legközelebbi jegyváltási lehetőségről
az utasokat a helyszínen tájékoztatni.
Az utasok tájékoztatása 7. § (1) A vasúti társaság az utasok tájékoztatását kiadványokkal, hirdetményekkel (ideértve a hivatalos honlapján közzétett
hirdetményeket is), a kiszolgáló személyzet szóbeli tájékoztatásával, információs berendezésekkel, szükség szerint
információs szolgálattal biztosítja.
(2) A vasúti társaság az utasokat jogaikról, kötelezettségeikről, az igénybe vehető szolgáltatásokról, különösen
az esetleges forgalmi zavarokról tájékoztatja. Ennek érdekében az állomásokon vagy a járműveken jól látható helyen
kifüggeszti az utazási feltételeket és a menetrendi kivonatot. A vasúti társaság a járatok érkezési, indulási és
tartózkodási idejéről, továbbá a járat kimaradásáról vagy késéséről a kiszolgáló személyzet, ille tő leg az állomási
tájékoztatási rendszer útján folyamatos tájékoztatást nyújt.
A felek jogai és kötelezettségei 8. § (1) A vasúti társaság az EK rendelet 6. cikk (1) bekezdésében foglaltakon túl köteles az utast az üzletszabályzatban foglalt
feltételek szerint, biztonságosan a célállomásra szállítani.
(2) Az utas jogosult a járaton utazni, a kiszolgáló létesítményeket, berendezéseket használni, a személyszállításhoz
kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe venni.
(3) Az utas a menetrendben foglalt és az üzletszabályzat elő írásainak megfelelő szolgáltatások igénybevételére jogosult.
(4) Ha a vasúti társaság az utazást egyes járatokon felár megfizetéséhez köti, utazásra csak az jogosult, aki az adott járatra
érvényesített pótjeggyel rendelkezik.
(5) Az utas csak az állomásokon és megállóhelyeken szállhat fel, ille tő leg le a járműről.
(6) Az utas a személyszállítás (fel- és leszállás, várakozás, utazás) során tartózkodni köteles a közlekedés biztonságát,
a közlekedési eszközök, az utaskiszolgáló létesítmények és berendezések épségét, az utastársak kényelmét és
nyugalmát zavaró magatartástól.
(7) Az állomáson és megállóhelyeken való tartózkodásra, a járművön való elhelyezkedésre és az utazás alatti magatartásra
vonatkozó szabályokat a vasúti társaság az üzletszabályzatba foglalja, amelynek kivonatát – utazási feltételként –
a járműben vagy az állomásokon jól látható helyen kifüggeszti.
A személyszállítási szolgáltatás akadályoztatása 9. § (1) A forgalmi akadályról az utazóközönséget az érintett állomásokon a vasúti társaság tájékoztatni köteles. Az utas
kérésére, a térségi és elővárosi járatok tizenöt percet meghaladó késéséről, valamint az akadály tényéről és
időtartamáról a vasúti társaság igazolást ad.
(2) A vasúti társaság a forgalmi akadály során követendő eljárást, a menetjegy érvényessége módosításának vagy
érvénytelenítésének, továbbá az igazolás kiadásának részletes szabályait az üzletszabályzatban határozza meg.
Szerződéstől való elállás 10. § (1) E § rendelkezéseit a térségi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállításra kell alkalmazni.
(2) Az utas – ha az utazást nem kezdte meg – a menetjegyet annak érvényességi idején belül az indulási állomáson
bármikor visszaválthatja.
(3) A helyjegy és a pótjegy visszaváltására az utas a vonat menetrend szerinti indulását legalább egy órával megelőzően
jogosult.
(4) Ha az utas az utazás megkezdését köve tően, a célállomást megelőző állomáson a továbbutazásról lemond, jogosult
a menetdíj-különbözet visszatérítésére.
(5) A visszatérítésekor a vasúti társaság az üzletszabályzatban meghatározott mértékű, de a visszatérítés összegének
20%-át meg nem haladó mértékű kezelési költséget számíthat fel.
(6) A visszaváltás és a visszatérítés részletes feltételeit a vasúti társaság az üzletszabályzatban állapítja meg.
Kézipoggyász 11. § (1) A vasúti társaság az üzletszabályzatban határozza meg a kézipoggyász tömeg- és mérethatárait, a csomagolásának és
a kocsiban való elhelyezésének módját. A vasúti társaság az üzletszabályzatban a személyes használat körébe
közvetlenül nem tartozó, továbbá különösen értékes tárgyak szállítását kizárhatja, vagy további feltételekhez kötheti.
(2) A fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy kerekesszékére és egyéb mozgást segítő eszközére
a kézipoggyász legnagyobb tömegére és mérethatárára vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.
Élő állat szállítása 12. § (1) Élő állat kézipoggyász méretet meg nem haladó zárt szállítóeszközben szállítható, amely biztosítja, hogy az élő állat
az utazás során nem szabadul ki.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a kutya zárt szállítóeszköz nélkül, szájkosárral és pórázon vezetve szállítható.
Az utasnak rendelkeznie kell a kutya oltási bizonyítványával, és kérésre azt a vasúti személyzetnek fel kell mutatnia.
(3) Az élő állat szállítására vonatkozó egyéb szabályokat a vasúti társaság üzletszabályzatában állapítja meg, és indokolt
esetben az élő állat szállítását további feltételekhez kötheti.
Különvonat 13. § (1) A vasúti társaság köteles a különvonatokat a tájékoztató hirdetményben, ille tő leg a megrendelővel írásban megkötött
szerződésben közölt indulási állomásra állítja ki, és az utasokat a célállomásra szállítja.
(2) A különvonat közlekedtetésének szabályait a vasúti társaság az üzletszabályzatban határozza meg.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet 2009. december 3-án lép hatályba, azzal, hogy rendelkezéseit az ezt köve tően jóváhagyásra benyújtott
üzletszabályzatokra kell alkalmazni.
(2) E rendelet
a) 16. §-a 2009. december 4-én,
b) 15. § (2) bekezdése és e bekezdés 2010. december 3-án
hatályát veszti.
15. § (1) A személyszállítási működési engedéllyel rendelkező vasúti társaság e rendelet rendelkezéseinek megfelelő
üzletszabályzatát, vagy annak módosítását legkésőbb 2010. március 1-jéig köteles jóváhagyásra benyújtani a vasúti
igazgatási szervhez.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően keletkezett követelések a rendelet hatálybalépését követő egy év alatt
évülnek el.
16. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a közúti személyszállítási szerződésekről szóló 20/1981. (VI. 19.) MT rendelet
1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A rendelet hatálya az autóbusszal, trolibusszal vagy személygépkocsival díj ellenében végzett személyszállításra,
továbbá a járművek bérbeadására terjed ki.”
Az Európai Unió jogának való megfelelés 17. § E rendelet – a vasúti közlekedésről szóló 2005. CLXXXIII. törvénnyel, valamint annak 88. § (1) bekezdés b)–c) pontjában
foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletekkel együtt – a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok
jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1713/2017. (IX. 28.) Korm. határozata az SAP Hungary Rendszerek, Alkalmazások és Termékek az Adatfeldolgozásban Informatikai Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy
útján – gondoskodjon a  Magyarország Kormánya és az  SAP Hungary Rendszerek, Alkalmazások és Termékek
az  Adatfeldolgozásban Informatikai Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1031 Budapest, Záhony u. 7.;
cégjegyzékszáma: 01-09-667656) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében
történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2012. (IX. 18.) MNB rendelete a „100 éves a Magyar Cserkészszövetség” kupronikkel emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Magyar Cserkészszövetség fennállásának 100. évfordulója alkalmából – „100 éves a Magyar
Cserkészszövetség” megnevezéssel 100 forintos címletű kupronikkel emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. szeptember 28. 2. § (1) A tizenkétszög alakú emlékérme kupronikkelből (75% réz, 25% nikkel) készült, súlya 10 gramm, átmérője 30 mm, széle
sima. (2) Az emlékérme előlapjának bal szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A középmezőben, jobb
oldalon a magyar cserkészliliom ábrázolása látható, amelynek három ágát a magyar Szent Korona fogja össze.
A cserkészliliom középső ágától jobbra a „2012” verési évszám, balra a „Bp.” verdejel, a cserkészliliomtól balra, egymás
alatti vízszintes sorokban a „100” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapjának szélén, köriratban a „MAGYAR CSERKÉSZSZÖVETSÉG” felirat olvasható. A középmezőben
kürtöt fújó cserkész félalakos ábrázolása látható, baloldali profil nézetből. Az emlékérme szélén, lent Tóth Zoltán
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 15 000 darab készíthető, amelyből 10 000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2012. szeptember 28-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
227/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Simon Margitot 2013. május 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök