type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
19/2017. (I. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csik Attilát
2017. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
180/2013. (VI. 7.) Korm. rendelete a Veszprémi Járási Hivatal elhelyezéséül szolgáló ingatlanok átalakításával és felújításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Veszprém közigazgatási
területén lévő, 4775 helyrajzi számú, természetben a 8200 Veszprém, Budapest út 5. szám alatt található, valamint
a Veszprém közigazgatási területén lévő, 4776 helyrajzi számú, természetben a 8200 Veszprém, Budapest út 3. szám
alatt található ingatlannak a  Veszprémi Járási Hivatal elhelyezése érdekében történő átalakításával, felújításával
kapcsolatos, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Ha az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott ügyben szakhatóság
közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben szakhatóságként
a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a  Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1066/2017. (II. 9.) Korm. határozata az Arany János-emlékév programjainak megvalósításához szükséges feladatokról.
1. A Kormány – figyelemmel a  2017. év Arany János-emlékévvé nyilvánításáról szóló 5/2016. (IV. 5.) OGY határozat
2. pontjában foglaltakra – Arany János születésének 200. évfordulója alkalmából tartandó emlékév feladatainak és
szervezésének ellátása érdekében Emlékbizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
2. A Kormány felkéri dr. Áder János köztársasági elnök urat a Bizottság elnöki tisztének ellátására.
 3. A Kormány felkéri a Magyar Művészeti Akadémia elnökét és a Magyar Tudományos Akadémia elnökét a Bizottság
állandó tagjának.
 4. A Bizottság állandó tagját eseti jelleggel az általa kijelölt másik személy helyettesítheti.
 5. A Bizottság dönthet további tagok, szakértők meghívásáról. Szükség esetén a  Bizottság elnöke eseti jelleggel
a Bizottság üléseire további személyek meghívásáról gondoskodhat.
 6. A Bizottság elnöke, állandó és eseti tagjai a megbízatásukat díjazás nélkül látják el.
 7. A Bizottság titkára a  Petőfi Irodalmi Múzeum főigazgatója, aki a  Bizottság működésével kapcsolatos szervezési és
adminisztratív teendőket látja el.
 8. Az emlékév programjainak megvalósításához és a  Bizottság működéséhez szükséges forrás a  Petőfi Irodalmi
Múzeum számára az  e  célra nyújtott, más célra fel nem használható költségvetési támogatásként kerül
rendelkezésre bocsátásra a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériumának fejezetében erre a célra
létrehozott, fejezeti kezelésű előirányzat terhére.
9. A Bizottság a szervezetével és működésével kapcsolatos további szabályokat ügyrendjében maga állapítja meg.
 10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1313/2019. (V. 30.) Korm. határozata a naperőművek termőföldeken való telepítésére vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatáról, valamint a napelemes beruházások fejlesztéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az  agrárminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával gondoskodjon
a kisteljesítményű naperőművek termőföldeken való telepítésére vonatkozó jogszabályi környezet felülvizsgálatáról;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon a  naperőművek
hálózatcsatlakozásával kapcsolatos szabályozás és az  engedélyköteles kötelező átvétel alá eső, megújuló
energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamosenergia-termelők menetrendtartásával és
pótdíjazásával kapcsolatos szabályozás felülvizsgálatáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  közvetlen vagy közvetett
tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok útján gondoskodjon a  megújulóenergiaforrás-bázisú
villamosenergia-termelők hálózati csatlakozása érdekében szükséges átviteli és elosztóhálózati fejlesztések
megvalósításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: folyamatosan
4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a  3.  pont szerinti feladat elvégzéséhez 4 000 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a  2020. évi központi
költségvetésben;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  3.  pont szerinti feladat elvégzését
a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki
Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 2. Napelemes fejlesztések
hálózati csatlakozásának támogatása jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kezdje meg.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1138/2014. (III. 14.) Korm. határozata a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről.
1. A  Kormány a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés e)–i)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában,
továbbá a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet 41. § (3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) az 1. mellékletben foglaltak szerint elfogadja a védelmi felkészítés 2014. évi feladattervét;
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy készítsen jelentést a  Kormány számára a  védelmi felkészítés
2014.  évi feladatainak végrehajtásáról, valamint a „honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai”,
a „Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása”, illetve a „K-600 hírrendszer
működtetésére” jogcímeken biztosított előirányzatok felhasználásáról;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. február 1.
c) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  védelmi felkészítés körébe tartozó,
2015. évre javasolt feladatokról;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. február 1.
d) felhívja a honvédelmi minisztert, hogy – a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtáskoordináló szakmai szerve útján – kísérje figyelemmel a  feladattervben foglaltak végrehajtását és szükség
esetén tegyen javaslatot a teljesítést segítő intézkedésekre;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
e) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  eb)  alpont vonatkozásában a  nemzeti fejlesztési
miniszterrel együttműködve – a 2015. évi költségvetés összeállításakor a védelmi felkészítés feladatkörében
gondoskodjon
ea) a honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai,
eb) a  Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételei (beleértve a  védelmi igazgatás
infokommunikációs rendszere működtetésének) biztosításához szükséges költségvetési
előirányzatok tervezéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évi költségvetés tervezéséhez igazodóan
f ) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és
végrehajtás-koordináló szakmai szerve útján koordinálja a  honvédelmi- és a  gazdasági felkészülés, illetve
a  Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítását, valamint határozza meg
a  K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer működtetésével és annak az  e-közigazgatási rendszerhez
való kapcsolódásával összefüggő alkalmazási követelményeket;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
g) felkéri a  legfőbb ügyészt, az  Országos Bírósági Hivatal elnökét, a  Magyar Nemzeti Bank elnökét,
a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, az  önálló szabályozó szerv vezetőjét
és az  autonóm államigazgatási szerv vezetőjét, hogy szakterületüket érintően működjenek együtt
a  védelmi felkészítés és a  válságkezelés feladatainak végrehajtásáért felelős szervekkel az  1.  mellékletben
meghatározott feladatok végrehajtásában.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló 1524/2013. (VIII. 12.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2013. (IX. 19.) OGY határozata Balogh József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Balogh József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  legfőbb ügyész KF.2963/2013/5-I. számú
megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1308/2014. (V. 14.) Korm. határozata az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő további magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az Alaptörvény 47. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
 1. Magyarország európai uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az  Európai Unió közös
biztonság- és védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként, az  Európai Unió Tanácsának
döntése alapján engedélyezi, hogy az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) a Magyar Honvédség
állományából legfeljebb 15 fő (váltási időszakban legfeljebb 30 fő) a művelet mandátumában meghatározott ideig,
de legfeljebb 2016. május 18-ig részt vegyen, amely időtartamba a kitelepülés és a visszatelepülés időtartama nem
számít bele;
2. visszavonja az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő magyar katonai szerepvállalásról szóló
1106/2013. (III. 7.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2013. (III. 8.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Gerendás Jánosnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2013. március 7-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1799/2016. (XII. 20.) Korm. határozata a Világörökség részét képező tokaj-hegyaljai borvidékhez tartozó települések fejlesztéséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  Tokaj-Hegyalja borvidék településeinek fejlesztési támogatására rendelkezésre
álló forrásból a  fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról
szóló 8/2016. (III. 25.) MvM rendelet 1.  melléklet szerinti táblázat G:18 mezőjében foglaltak az  1.  melléklet szerint
részesüljenek támogatásban.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2003. (III. 24.) HM rendelete a vagyonnyilatkozat-tételére kötelezett közalkalmazotti munkakörökről.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 20. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a Kjt. 20. § (3) bekezdése és 41/A. §-a rendelkezéseire figyelemmel —
az alábbiakat rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium
hivatalaiban és háttérintézményeiben (a továbbiakban
együtt: HM), a honvédelmi miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó szervezeteknél, valamint a Magyar Honvédség szervezeteinél és intézményeinél (a továbbiakban
együtt: MH) közalkalmazotti jogviszonyban állókra az
e rendelet mellékletében meghatározott munkakörök betöltésekor.
2. § (1) Az e rendelet mellékletében meghatározott közalkalmazotti munkaköröket betöltők, illetve akikkel e mun
kaköröket kívánják betölteni, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.)
22/A—22/B. §-aiban és 6. számú mellékletében meghatározott adattartalommal vagyonnyilatkozatot kötelesek
tenni.
(2) A közalkalmazottak vagyonnyilatkozatának nyilvántartását és ellenőrzését — a Ktv. 22/A. §-ának (7) bekezdése, és a vagyonnyilatkozat-tételéről és átadásáról, kezeléséről, az abban foglalt adatok védelméről, valamint a Közszolgálati Ellenőrzési Hivatal szervezetéről, működéséről
és az ellenőrzési eljárás lefolytatásáról szóló 114/2001.
(VI. 29.) Korm. rendeletben foglaltak megfelelő alkalmazásával — a BM Közigazgatásszervezési és Közszolgálati
Hivatal végzi.
(3) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget első alkalommal 2003. március 31-ig kell teljesíteni a 2002. december 31-i állapotnak megfelelően.
(4) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítésére történő felhívás, továbbá a Ktv. 22/A. § (14) bekezdésében felsorolt vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség megszegése esetén az ott meghatározott intézkedés megtétele
a munkakör betöltője felett munkáltatói jogkört gyakorló
vezető feladata.
(5) A kitöltött vagyonnyilatkozat szervezetnél maradó
példányát a munkáltatói jogkört gyakorló által irányított
szervezet személyügyi szerve tárolja és tartja nyilván, a
további példányok kezelésére a Ktv. 22/A. és 22/B. §-ai
szerint kell eljárni.
3. § A katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál az e rendelet
hatálya alá tartozó munkakört, ha az állománytáblában
közalkalmazottal feltölthető beosztásként került megjelölésre, az állományba vétellel egyidejűleg az illetékes főigazgató, átminősítés esetén azzal egyidejűleg, az illetékes főigazgató javaslatára, a miniszter jelöli meg.
4. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
183/2011. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése alapján a nemzeti erőforrás miniszter
előterjesztésére hozzájárulok, hogy a Szegedi Tudományegyetem rektora Ambrus Gergelyt Promotio sub auspiciis
praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2011. április 27. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1545/2016. (X. 13.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2016. júliusi és augusztusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1550/2016. (X. 13.) Korm. határozata a VERITAS Történetkutató Intézet többletfeladatainak meghatározásáról és a szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a VERITAS Történetkutató Intézet levéltárának a Budapest, belterület, 37090 helyrajzi számon nyilvántartott,
természetben a  1093 Budapest, Közraktár utca 18. szám alatt álló ingatlanban, bérleti jogviszonnyal történő
elhelyezésével;
2. az 1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  §
(6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 312,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32.  Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 8. VERITAS
Történetkutató Intézet cím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. június 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  VERITAS
Történetkutató Intézet levéltára üzemeltetési feladatainak hatékony ellátása, valamint a működtetéssel összefüggő
feladatok ellátása érdekében
a) a  2017. évben Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezetben 197,8 millió forint egyszeri, valamint
b) a 2018. évtől beépülő jelleggel 197,8 millió forint többletforrás biztosításáról
gondoskodjon a XI. Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében: 2017. január 31.
a b) alpont tekintetében: a 2018. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  VERITAS Történetkutató Intézet tudományos tevékenysége
kiszélesítése érdekében
a) a  2017. évben Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezetben 249,0 millió forint egyszeri, valamint
b) a 2018. évtől beépülő jelleggel 170,4 millió forint többletforrás biztosításáról
gondoskodjon a XI. Miniszterelnökség fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében: 2017. január 31.
a b) alpont tekintetében: a 2018. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2017. (VII. 19.) MNB rendelete a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény végrehajtásának az MNB által felügyelt szolgáltatókra vonatkozó, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény szerinti szűrőrendszer kidolgozásának és működtetése minimumkövetelményeinek részletes szabályairól.
A pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 77.  §
(3) bekezdésében és
a 9. alcím tekintetében az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvény 17. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a  Magyarországon székhellyel, fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező hitelintézetre,
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény
(a továbbiakban: Pmt.) szerinti hitelintézetre, pénzügyi szolgáltatóra, foglalkoztatói nyugdíj szolgáltató intézményre,
önkéntes kölcsönös biztosítópénztárra, nemzetközi postautalvány-felvételt és -kézbesítést végzőre és bizalmi
vagyonkezelőre (a továbbiakban együtt: szolgáltató) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. auditált elektronikus hírközlő eszköz: az  ügyfél távoli, elektronikus adatátviteli csatornán történő
ügyfél-átvilágításra, az  általa tett nyilatkozat értelmezésére, biztonságos tárolására, a  tárolt adatok
visszakeresésére és ellenőrzésére alkalmas elektronikus valós idejű kép- és hangátviteli rendszer,
2. kockázati profil: a beazonosított pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok csökkentését követően
megmaradó kockázat általános jellege, beleértve a kockázat típusát és szintjét is,
3. megerősített eljárás: az  ügyfélben, a  termékben, a  szolgáltatásban, az  ügyletben, az  alkalmazott eszközben
vagy a  földrajzi kitettségben rejlő kockázat kezelésére szolgáló kockázatalapú intézkedések együttesét
magába foglaló fokozott monitoring,
4. monitoring: az üzleti kapcsolat folyamatos figyelemmel kísérése,
5. pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázat: a  pénzmosás vagy a  terrorizmus finanszírozása
felmerülésének valószínűsége és hatása,
6. szokatlan ügylet: olyan ügylet,
a) amely nincs összhangban a  termékkel vagy a  szolgáltatással kapcsolatban általánosan követett
eljárásokkal,
b) amelynek nincs világosan érthető gazdasági célja vagy jogi alapja,
c) amely esetében az ügyfél korábbi tevékenységéhez képest indokolatlanul megváltozik az ügyletek
gyakorisága, nagysága. 2. Az auditált elektronikus hírközlő eszköz és működtetésének minimumkövetelményei, auditálásának
módja, valamint az ilyen eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítás
3. § (1) Az elektronikus hírközlő eszköz akkor auditálható és működtethető, ha legalább az  alábbi informatikai biztonsági
követelményeknek megfelel:
a) elemei azonosíthatók és dokumentáltak,
b) üzemeltetési folyamatai szabályozottak, dokumentáltak és az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal
ellenőrzöttek,
c) változáskezelési folyamatai biztosítják, hogy a rendszer paraméterezésében és a szoftverkódban bekövetkező
változások csak tesztelt és dokumentált módon valósulhassanak meg,
d) adatmentési és -visszaállítási rendje biztosítja a  rendszer biztonságos visszaállítását, továbbá
a mentés-visszaállítás az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal és dokumentáltan tesztelt,
e) a felhasználói hozzáférés mind alkalmazási, mind infrastruktúraszinten szabályozott, dokumentált és
az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
f ) a felállított végfelhasználói hozzáférések egységes, zárt rendszert alkotnak, biztosítják az azonosítási folyamat
megvalósulását, továbbá felhasználóinak tevékenysége naplózott, a  rendkívüli eseményekről automatikus
figyelmeztetések generálódnak,
g) a hozzáférést biztosító kiemelt jogosultságok szabályozottak, dokumentáltak és az  üzemeltetési
szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzöttek, a  kiemelt jogosultságokkal elvégzett tevékenység
naplózott, a  naplófájlok sérthetetlensége biztosított, és a  kritikus rendkívüli eseményekről automatikus
figyelmeztetések generálódnak,
h) a távoli hozzáférés szabályozott, dokumentált és az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
i) a vírusok és más rosszindulatú kódok és cselekmények elleni védelem biztosított,
j) adatkommunikációja és rendszerkapcsolatai dokumentáltak és ellenőrzöttek, az  adatkommunikáció
bizalmassága, sérthetetlensége és hitelessége biztosított,
k) a katasztrófa-helyreállítási terv rendszeresen tesztelt,
l) karbantartása szabályozott,
m) adathordozóinak védelme szabályozott, biztosított, hogy az  adathordozókhoz csak az  arra jogosult
személyek és csak az adatkezelési cél teljesülése érdekében férnek hozzá, ennek felülvizsgálata és ellenőrzése
rendszeresen megtörténik,
n) saját kontrolljai és az  üzemeltetési szabályzat gondoskodnak a  rendszerelemek és a  kezelt információk
sértetlenségéről és védelméről,
o) biztosított a  megfelelő szintű fizikai védelem, az  elkülönített környezet és az  egyes biztonsági események
detektálása.
(2) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában gondoskodik arról, hogy
a) az ügyféllel felépített elektronikus átviteli csatornán keresztül folyó távadatátvitel megfelelően biztonságos,
titkosított, bizalmas, sértetlen és hiteles legyen,
b) az ügyfél megkapja a szolgáltatás igénybevételének feltételeiről való tájékoztatását, beleértve a szolgáltatás
biztonságára vonatkozó ügyfél oldali felelősséget is,
c) a szolgáltató oldali azonosításban csak a szükséges mértékben és csak olyan személy vegyen részt, aki a valós
idejű ügyfél-azonosítás végrehajtásához szükséges jogi, technikai és biztonsági oktatásban részesült,
d) az elektronikus hírközlő eszközre, és az  ügyfél-átvilágítási folyamatra vonatkozó olyan vizsgálati jelentéssel
rendelkezzen, amely igazolja, hogy ezek informatikai védelme a  biztonsági kockázatokkal arányos, és
megfelel különösen az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek,
e) a jogi szabályozásban, az  alkalmazott technológiában vagy az  üzleti folyamatban történt releváns,
a működésre kiható változás esetén, de legalább kétévente a vizsgálati jelentést megújítsa,
f ) a d) pontban meghatározott vizsgálati jelentést olyan, az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában
bejegyzett szervezet állítsa ki, amely szervezetnél a vizsgálatban igazolhatóan részt vevő személy rendelkezik
legalább
fa) az Information Systems Audit and Control Association (ISACA) által kiadott Certified Information
fd) az Információbiztonsági irányítási rendszerekre vonatkozó ISO/IEC 27001 Vezető Auditor (Lead
Auditor)
képesítéssel és minősítéssel,
g) az ügyfél kérésére az  ügyfél számára lehetővé tegye az  ügyfél-átvilágítással kapcsolatos adatoknak
az  adatkezelés céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását és a  tárolt adatok változatlan formában és
tartalommal történő megjelenítését.
4. § (1) A szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja, illetve segítő családtagja az  auditált elektronikus hírközlő eszköz útján
végzett valós idejű ügyfél-átvilágítást (a továbbiakban: valós idejű ügyfél-átvilágítás) egy erre a célra elkülönített és
felszerelt helyiségben végzi.
(2) A szolgáltató visszakereshető módon rögzíti
a) a helyiségbe belépő személyét,
b) a helyiségből kilépő személyét, valamint
c) a be- és kilépés időpontját.
(3) A valós idejű ügyfél-átvilágítást csak a szolgáltató olyan vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja végezheti,
akinek a szolgáltató előzőleg e tevékenység ellátására képzést szervezett, és aki azt követően eredményes vizsgát
tett.
(4) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában biztosítja az ügyfél átvilágítására vonatkozó
biztonságos feltételeket, amennyiben
a) az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás feltételeit részletesen megismerte, és ahhoz kifejezetten hozzájárult,
b) a valós idejű ügyfél-átvilágítás legalább kétfaktoros – amelyek közül egyik kép- és hangátvitelt lehetővé tevő
elektronikus hírközlő eszköz –, és a faktorai legalább két eltérő technológián alapulnak,
c) a valós idejű kép- és hangátvitelt lehetővé tévő elektronikus hírközlő eszköz képfelbontása és a  kép
megvilágítása alkalmas az  ügyfél nemének, korának, arcjellemzőinek felismerésére és az  ügyfél által
bemutatott fényképes azonosító okmánnyal való összevetésre, az okmányban foglalt adatok és a bemutatott
okmány biztonsági elemeinek azonosítására,
d) az ügyfél-átvilágítási folyamat szabályozott és folyamatosan ellenőrzött,
e) az átvilágítás megfelelőségét további, második szintű ellenőrzés követi a szolgáltatón belül.
5. § (1) A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás során a szolgáltató és az ügyfél között létrejött teljes kommunikációt,
az ügyfél valós idejű ügyfél-átvilágítással kapcsolatos részletes tájékoztatását és az ügyfél ehhez történő kifejezett
hozzájárulását visszakereshető módon kép- és hangfelvételen rögzíti.
(2) A valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja, illetve segítő családtagja felszólítja
az ügyfelet arra, hogy
a) úgy nézzen bele a kamerába, hogy arcképe felismerhető és rögzíthető legyen,
b) érthető módon közölje a  valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító
igazolvány vagy vezetői engedély okmányazonosítóját, és
c) úgy mozgassa a valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító igazolványát
vagy vezetői engedélyét, hogy az azon található biztonsági elemek és adatsorok felismerhetők és rögzíthetők
legyenek.
(3) A valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja, illetve segítő családtagja köteles
megbizonyosodni arról, hogy a  valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító
igazolvány vagy vezetői engedély alkalmas a valós idejű ügyfél-átvilágítás elvégzésére, így
a) a kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély egyes elemei és azok elhelyezkedése
megfelel az okmányt kiállító hatóság előírásainak,
b) az egyes biztonsági elemek – különösen a  hologram, a  kinegram vagy ezekkel megegyező más biztonsági
elemek – felismerhetők és sérülésmentesek,
c) a kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély rendelkezik gépi adatolvasást
lehetővé tevő mezővel,
d) a kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély okmányazonosítója megegyezik
az ügyfél által közölt okmányazonosítóval, felismerhető és sérülésmentes.
(4) A valós idejű ügyfél-átvilágítást végző alkalmazott köteles megbizonyosodni arról, hogy
a) az ügyfél arcképe felismerhető és azonosítható az  általa bemutatott kártyaformátumú személyazonosító
igazolványon vagy vezetői engedélyen látható arckép alapján, és
b) a kártyaformátumú személyazonosító igazolványon vagy vezetői engedélyen megtalálható adatok logikailag
megfeleltethetők az ügyfélről a szolgáltatónál rendelkezésre álló adatokkal.
 (5) A szolgáltató a  valós idejű ügyfél-átvilágítás során az  ügyfél által bemutatott kártyaformátumú személyazonosító
igazolvány vagy vezetői engedély adatait összeveti nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy olyan nyilvántartás
adataival, amelynek kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(6) A szolgáltató egy alfanumerikus kódból álló, központilag, véletlenszerűen generált azonosítási kódot küld
az  ügyfélnek az  ügyfél választása szerint az  ügyfél azonosítására alkalmas e-mail-címre vagy SMS-ben mobiltelefonszámra, amely kódot az  ügyfélnek a  valós idejű ügyfél-átvilágítás befejezéséig a  szolgáltató által választott
kommunikációs formában küld vissza a szolgáltatónak.
6. § (1) A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás során az ügyfélre irányadó, Pmt. szerinti nyilatkozatok megtételére és
okiratok bemutatására hívja fel az ügyfelet.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdés alapján bemutatott okiratok adatait összeveti nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás
vagy olyan nyilvántartás adataival, amelynek kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
7. § (1) A szolgáltató megszakítja a valós idejű ügyfél-átvilágítást, amennyiben
a) az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás során visszavonja az adatrögzítéshez adott hozzájárulását,
b) az ügyfél által bemutatott okmányok, illetve okiratok fizikai és adattartalmi követelményei nem adottak,
c) az ügyfél, az általa bemutatott okmányok, illetve okiratok vizuális azonosításának feltételei nem adottak,
d) a szolgáltató nem tudja elkészíteni a hang- és képfelvételt,
e) az ügyfél nem, nem teljes egészében vagy hibásan küldi vissza az azonosítási kódot,
f ) az ügyfél nem vagy a szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja, illetve segítő családtagja számára észlelhetően
befolyás alatt tesz nyilatkozatot, vagy
g) az eljárás során azzal kapcsolatban bármilyen ellentmondás vagy bizonytalanság lép fel.
(2) Pénzmosásra, terrorizmus finanszírozására vagy dolog büntetendő cselekményből való származására utaló adat,
tény, illetve körülmény felmerülése esetében, a  szolgáltató az  (1)  bekezdésben írt feltételek fennállása ellenére is
elvégzi a  valós idejű ügyfél-átvilágítást, amelyet követően haladéktalanul bejelentést tesz a  pénzügyi információs
egységnél.
8. § A valós idejű ügyfél-átvilágítást a szolgáltató belső szabályzatban meghatározott foglalkoztatottjának a valós idejű
ügyfél-átvilágítás egészére kiterjedő ellenőrzése zárja le.
9. § A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás rendszerét úgy alakítja ki, hogy azt a fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény szerinti fogyatékos személy is igénybe tudja venni.
3. A kockázatérzékenységi megközelítés alapján üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy ügyleti megbízás
teljesítéséhez vezetői döntést igénylő esetek
10. § (1) Az üzleti kapcsolat létesítését és az  ügyleti megbízás teljesítését a  Pmt.-ben meghatározottakon felül
ügyfélkockázati tényezők alapján a  szolgáltató belső szabályzatban meghatározott vezetője hagyja jóvá az  alábbi
esetekben:
a) amennyiben az  üzleti kapcsolat létesítése során arra utaló adat, tény, illetve körülmény merül fel, hogy
a  szolgáltatás mögött ténylegesen nem az  a  személy áll, aki a  szerződéskötési kérelemben feltüntetésre
került,
b) amennyiben az  üzleti kapcsolat létesítése során havi ötvenmillió forintot meghaladó készpénzforgalom
lebonyolítását jelzi az ügyfél,
c) amennyiben az ügyleti megbízás az ötvenmillió forintot meghaladja,
d) amennyiben az  ügyfél olyan társaság, amelynek bemutatóra szóló részvénye van, vagy amelynek
részvényesét részvényesi meghatalmazott képviseli,
e) amennyiben az  ügyfél olyan társaság, amelynek tulajdonosi szerkezete a  társaság üzleti tevékenységének
jellegéhez képest szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik. (2) Az üzleti kapcsolat létesítését és az  ügyleti megbízás teljesítését termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy
alkalmazott eszközhöz kapcsolódó kockázati tényezők alapján a  szolgáltató belső szabályzatban meghatározott
vezetője hagyja jóvá az alábbi esetekben:
a) privátbanki üzleti kapcsolat létesítése,
b) személyesen meg nem jelent természetes személy ügyféllel okirat hiteles másolata alapján létrejött üzleti
kapcsolat vagy ügylet,
c) új termékek vagy új üzleti gyakorlatok, többek között új teljesítési mechanizmus, valamint új vagy fejlődő
technológiák alkalmazása mind új, mind korábban meglévő termékek esetében.
 (3) Az üzleti kapcsolat létesítését és az ügyleti megbízás teljesítését földrajzi kockázati tényezők alapján a szolgáltató
belső szabályzatban meghatározott vezetője hagyja jóvá az alábbi esetekben:
a) ha az ügyfél stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban
lakcímmel vagy székhellyel rendelkezik,
b) ha az ügyfél tulajdonosai között stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik
országban székhellyel rendelkező jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet található,
c) ha az  ügyfél tényleges tulajdonosa, rendelkezésre jogosultja, képviselője vagy meghatalmazottja stratégiai
hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik lakcímmel.
4. Az egyszerűsített és a fokozott ügyfél-átvilágítás esetkörei és azok felügyeleti jóváhagyásának
szabályai
11. § A szolgáltató a  Pmt.-ben meghatározottakon kívül egyszerűsített ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben
ügyfele
 1. a Pmt. 1.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott, az  Európai Unió területén székhellyel rendelkező
szolgáltató vagy olyan, harmadik országban székhellyel rendelkező – a Pmt. 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjában
meghatározott – szolgáltató, amelyre a  Pmt.-ben meghatározottakkal egyenértékű követelmények
vonatkoznak, és amely ezek betartása tekintetében felügyelet alatt áll,
2. olyan társaság, amelynek értékpapírját egy vagy több tagállamban bevezették a  szabályozott piacra, vagy
olyan harmadik országbeli társaság, amelyre a közösségi joggal összhangban lévő közzétételi követelmények
vonatkoznak,
3. a Pmt. 5. §-ában meghatározott felügyeletet ellátó szerv,
 4. helyi önkormányzat, a  helyi önkormányzat költségvetési szerve vagy a  3.  pontba nem tartozó központi
államigazgatási szerv,
 5. az Európai Parlament, az  Európai Unió Tanácsa, az  Európai Bizottság, az  Európai Unió Bírósága, az  Európai
Számvevőszék, az  Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a  Régiók Bizottsága, az  Európai Központi Bank,
az Európai Beruházási Bank vagy az Európai Unió más intézménye vagy szerve,
6. sem visszavásárlási értékkel, sem lejárati szolgáltatással nem rendelkező, tisztán kockázati haláleseti
életbiztosítást köt,
7. az életbiztosítási ágba tartozó biztosítás esetén, olyan biztosítást köt, amelynek az éves biztosítási díja nem
haladja meg a  kettőszázhatvanezer forintot vagy amennyiben az  egyszeri biztosítási díj nem haladja meg
a hatszázötvenezer forintot,
8. számára az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárba a  munkáltatója által az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló törvény szerinti munkáltatói hozzájárulásként fizetett havi összeg nem haladja meg
egészségpénztár, önsegélyező pénztár, egészség- és önsegélyező pénztár esetén a  tárgyév első napján
érvényes havi minimálbér 30%-át, önkéntes nyugdíjpénztár esetén a  tárgyév első napján érvényes havi
minimálbér 50%-át,
9. munkáltatója által az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárba az  alkalmazottai javára fizetett, az  Önkéntes
Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény szerinti célzott szolgáltatás finanszírozására teljesített összes
befizetés éves szinten nem haladja meg a munkáltatónak a szolgáltatóban tagsági jogviszonnyal rendelkező
alkalmazottainak létszáma és a tárgyév első napján érvényes havi minimálbér szorzatának összegét,
10. által az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárba befizetett összeg éves szinten nem haladja meg
a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint érvényesíthető adókedvezmény maximális mértékének
igénybevételéhez jogosító befizetés összegét,
11. a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti nyugdíjbiztosítást köt, ide nem értve a  szerződés teljes
vagy részleges visszavásárlására vonatkozó ügyletet,
12. lakás-előtakarékossági szerződést köt, amely alapján az  éves elhelyezendő megtakarítás összege nem
haladja meg a  lakástakarékpénztárakról szóló törvény szerinti legmagasabb összegű éves állami támogatás
maradéktalan igénybevételéhez szükséges összeget, vagy
13. elektronikuspénz-birtokos, és a részére kibocsátott elektronikus pénz
a) mindenkori egyenlege nem haladja meg a  hatszázötvenezer forintot, és adott naptári évben
legfeljebb kettőszázhatvanezer forint értékben történő elektronikus pénz visszaváltását teszi
lehetővé a kibocsátó, és ebből a készpénzben kivett vagy készpénzre beváltott összeg nem haladja
meg a huszonötezer forintot, és
b) olyan elektronikus pénz terhére vagy más olyan jellegű forrás felhasználásával nem tölthető fel,
amely esetében az ügyfél azonosítása nem történt meg.
12. § (1) A szolgáltató a Pmt.-ben meghatározottakon kívül fokozott ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben ügyfele:
a) nem állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő nonprofit gazdasági társaság,
b) olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amelynek tényleges tulajdonosa
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban földrajzi területen
rendelkezik lakcímmel,
c) olyan társaság, amelynek bemutatóra szóló részvénye van, vagy amelynek részvényesét részvényesi
meghatalmazott képviseli,
d) olyan társaság, amelynek tulajdonosi szerkezete a  társaság üzleti tevékenységének jellegéhez képest
szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik.
(2) Amennyiben a  szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti ügyfelet nem sorolja fokozott ügyfél-átvilágítás alá, azt belső
kockázatértékelésében indokolja.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  szolgáltató a  belső kockázatértékeléséhez előzetesen a  Magyar
Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) engedélyét kéri.
5. A megerősített eljárás esetkörei és feltételrendszere 13. § A szolgáltató a Pmt.-ben meghatározottakon kívül a következő esetekben alkalmaz megerősített eljárást:
a) személyesen meg nem jelent természetes személy ügyféllel okirat hiteles másolata alapján létrejött üzleti
kapcsolat vagy ügylet esetén,
b) nem állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő nonprofit gazdasági társaság tekintetében,
c) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakóhellyel vagy
székhellyel rendelkező ügyfél tekintetében,
d) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakóhellyel
rendelkező tényleges tulajdonos tekintetében,
e) a takarékbetétről szóló törvényerejű rendelet szerinti nem névre szóló takarékbetét névre szólóvá
alakításával érintett ügyfél tekintetében, amennyiben a  névre szólóvá alakítani kívánt takarékbetétek
összértéke eléri a hárommillió-hatszázezer forintot,
f ) amennyiben az  ügyfél olyan társaság, amelynek bemutatóra szóló részvénye van, vagy amelynek
részvényesét részvényesi meghatalmazott képviseli,
g) amennyiben az  ügyfél olyan társaság, amelynek tulajdonosi szerkezete a  társaság üzleti tevékenységének
jellegéhez képest szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik, vagy
h) amennyiben az ügyfelet a szolgáltató tízmillió forintot meghaladó pénzváltás miatt világítja át.
14. § A szolgáltató belső kockázatértékelése alapján a  belső szabályzatában határozza meg, hogy a  Pmt.-ben és
az e rendeletben meghatározottakon kívül mely esetekben alkalmaz megerősített eljárást.
15. § (1) A szolgáltató a megerősített eljárás során az alábbi intézkedéseket hajtja végre:
a) további információ szerzése
aa) az ügyfélről,
ab) a tervezett ügylet természetéről,
ac) az ügyfél pénzügyi eszközéről és annak forrásáról,
ad) a tervezett vagy végrehajtott ügylet céljáról,
b) az ügyfélhez kötődő üzleti kapcsolatok számának és időzítésének kiemelt vizsgálata és
c) további vizsgálatok céljából ügylet kiválasztása.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdés c) pontja szerinti vizsgálatok elvégzése céljából kiválasztja legalább a tízmillió forintot
elérő vagy meghaladó összegű ügyletet.
(3) Amennyiben a  (2)  bekezdés szerinti ügylet készpénzbefizetés vagy pénzváltás, a  szolgáltató beszerzi a  pénzügyi
eszközök forrására vonatkozó információt is.
6. A belső kockázatértékelés elkészítésének szabályrendszere 16. § (1) A belső kockázatértékelés alkalmazása során a  szolgáltató beazonosítja a  már ismert kockázatai közül azokat,
amelyek hatással vannak a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázataira.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott beazonosítás során figyelembe veszi a  már rendelkezésre álló
kockázati profilt.
17. § (1) A szolgáltató a  kockázati tényezők beazonosítása során a  Pmt.-ben meghatározottakon kívül az  alábbiakat veszi
figyelembe:
a) az Európai Bizottság nemzetek feletti kockázatértékelését,
b) az európai felügyeleti hatóságok véleményét az  európai uniós pénzügyi ágazatot érintő pénzmosási és
terrorizmusfinanszírozási kockázatokról,
c) az MNB által kiadott ajánlást,
d) az MNB által nyilvánosságra hozott információkat és
e) az MNB által folytatott eljárás során keletkezett és nyilvánosságra hozott dokumentumokat.
(2) A szolgáltató a kockázati tényezők beazonosítása során különösen
a) a civil társadalomtól,
b) az értékelés alá vont tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendszere megfelelőségével
és hatékonyságával, korrupcióellenes és adózási rendszerrel kapcsolatos értékeléséből,
c) nyilvános forrásból és
d) tudományos intézményektől
származó információkat vehet figyelembe.
18. § (1) Amennyiben a szolgáltató ki van téve más tagállam vagy harmadik ország pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási
kockázatainak, a szolgáltató ezeket a kockázatokat is beazonosítja.
(2) A szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti kockázatokat különösen abban az  esetben azonosítja be, amennyiben
a szolgáltató
a) üzleti kapcsolatot tart fenn más tagállammal vagy harmadik országban bejegyzett vagy letelepedett
személlyel,
b) egy másik tagállamban vagy harmadik országban létrehozott pénzügyi csoport tagja,
c) tényleges tulajdonosa másik tagállamban vagy harmadik országban rendelkezik lakóhellyel, vagy
d) olyan kapcsolatot tart fenn más tagállammal vagy harmadik országgal, amely arra utal, hogy a szolgáltató ki
van téve az adott ország pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatainak.
 (3) A szolgáltató beszerzi az  (1)  bekezdés szerinti tagállamhoz vagy harmadik országhoz köthető pénzmosási és
terrorizmusfinanszírozási kockázatokkal kapcsolatos azon információkat, amelyek hatással lehetnek az általa végzett
tevékenységre.
(4) A  szolgáltató a  tudomásszerzéstől számított három munkanapon belül bejelentést tesz az  MNB-hez, amennyiben
az  (1)  bekezdés szerinti kockázatok beazonosítását és a  (3)  bekezdés szerinti információk beszerzését követően
olyan hiányosság jut a tudomására, amelyek veszélyt jelentenek az Európai Unió pénzügyi rendszerére.
19. § A szolgáltató az alábbi szempontokat veszi figyelembe belső kockázatértékelésének elkészítésekor:
a) tulajdonosi és vállalati szerkezete, figyelemmel arra, hogy a  szolgáltató nemzetközi, külföldi vagy belföldi
intézmény, anyavállalat, leányvállalat, fiók vagy egyéb szervezet,
b) szervezetének és szerkezetének összetettsége és átláthatósága,
c) a felsővezetők, a  vezető testület tagjainak és a  minősített befolyással bíró tulajdonosának hírneve és
integritása, d) a kínált termék vagy szolgáltatás, az elvégzett tevékenység és ügylet természete és összetettsége,
e) a használt alkalmazott eszköz, beleértve az  ingyenes szolgáltatásnyújtást, az  ügynök vagy a  közvetítő
használatát,
f ) a kiszolgált ügyfelek típusai,
g) az üzleti tevékenység földrajzi területe, különösen, amennyiben azt stratégiai hiányosságokkal rendelkező,
kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban végzi, vagy az ügyfelei jelentős részének származási országa
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország,
h) a belső irányítási megoldás és szerkezet minősége, beleértve a  belső ellenőrzési és megfelelési funkció
hatékonyságát, a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával
összefüggő jogi követelménynek való megfelelést és belső kockázatértékelésének hatékonyságát,
i) az uralkodó vállalati kultúra, különösen a megfelelési és átláthatósági kultúra,
j) a hatóságokkal való együttműködés tapasztalatai és
k) egyéb prudenciális szempontok.
20. § (1) A 17–19.  § szerinti pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázati tényezők együttesen képezik a  szolgáltató
kockázatértékelésének alapját.
(2) A szolgáltató értékeli a  17–19.  § szerinti pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázati tényezők szolgáltatóra
gyakorolt hatását és a  szolgáltatónál működő kockázatalapú ellenőrzési rendszer és folyamat megfelelőségét
a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázat enyhítése érdekében.
(3) A szolgáltató a kockázati tényező relatív jelentősége alapján eltérően súlyozhatja a kockázatot és az azokat mérséklő
tényezőt, azonban nem térhet el az  MNB által kötelezően előírt kockázat beépítésétől és az  ahhoz kapcsolódó
átvilágítási mód alkalmazásától.
(4) A szolgáltató a kockázatokat legalább alacsony, átlagos és magas kockázati kategóriába sorolja.
 (5) A szolgáltató a kockázatokat legalább ügyfél, termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz, földrajzi kockázati csoportba
sorolja. 21. § (1) A szolgáltató a  kockázat értékelése és a  jogszabály figyelembevételével meghatározza, hogy milyen esetben
alkalmaz egyszerűsített vagy fokozott ügyfél-átvilágítást.
(2) A beazonosított kockázat értékelése alapján meghatározza, hogy mely esetben kér be ügyfelétől a pénzügyi eszköz
forrására vonatkozó információt, mikor alkalmaz megerősített eljárást, és milyen időszakonként vizsgálja felül
az általa beszerzett ügyfél-átvilágítási adatot.
(3) A szolgáltató a  beazonosított kockázat értékelése alapján meghatározza, hogy milyen intézkedésre van szükség
a  feltárt kockázat kezelése érdekében. A  meghatározott intézkedést határidőhöz köti és kijelöli a  végrehajtásért
felelős személyt.
(4) A szolgáltató az  általa elvégzett belső kockázatértékelésről jelentést készít, amelyben dokumentálja a  kockázati
tényezőt és az alapjául szolgáló információt, a kockázat értékelését, a kockázat kezelésére tett intézkedést, a felelős
személyt, a határidőt és a tervezett felülvizsgálat időpontját.
(5) A szolgáltató vezető tisztségviselője vagy vezető testülete a belső kockázatértékelésről szóló jelentést jóváhagyja.
22. § (1) A szolgáltató a  belső kockázatértékelését az  alapjául szolgáló információ időszakos és eseti felülvizsgálatával
aktualizálja.
(2) A szolgáltató által az  (1)  bekezdés alapján elvégzett felülvizsgálat ütemezése arányban kell hogy álljon
a szolgáltatóhoz kapcsolódó pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázattal.
(3) A szolgáltató a belső kockázatértékelését soron kívül felülvizsgálja, amennyiben
a) külső hatás megváltoztatja a kockázat természetét,
b) új típusú pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázat merül fel,
c) az MNB által tett megállapítás ilyen intézkedést tartalmaz,
d) a szolgáltató saját maga által tett, kockázatot csökkentő intézkedéséből ez következik,
e) a szolgáltató tulajdonosaival, a  vezető testület tagjaival, a  fő funkciókat ellátó személyekkel vagy
a szervezetével kapcsolatban új információk merülnek fel, továbbá
f ) minden egyéb esetben, amikor a  szolgáltatónak alapos oka van azt feltételezni, hogy a  kockázatértékelés
alapjául szolgáló információ már nem alkalmazható. 7. Az ügylet felfüggesztése
23. § (1) A szolgáltató meghatározza az  ügyfélnek adandó tájékoztatást, valamint belső szabályzatában rögzíti szervezeti
egységeinek kötelezettségét és felelősségét az ügylet felfüggesztése során.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatás nem utalhat az ügylet felfüggesztésének tényére és a felfüggesztés
indokára.
(3) A szolgáltató biztosítja, hogy
a) a felfüggesztés tényéről a  szolgáltató tudomással bíró vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja
az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás szerint jár el,
b) a felfüggesztés teljesítéséhez csak a szükséges szervezeti egységet vonja be,
c) a felfüggesztési kötelezettség teljesítésére utaló adat, tény, illetve körülmény felmerülésekor telefonon
értesíthesse a  pénzügyi információs egységként működő hatóságot, és ebben az  esetben a  tőle kapott
instrukciók szerint járjon el, valamint
d) a felfüggesztés ideje alatt a  telefonos kapcsolattartás a  pénzügyi információs egységként működő
hatósággal a kijelölt személy akadályoztatása esetén is folyamatos legyen.
(4) A szolgáltató az általa vezetett nyilvántartáson belül az ügylet felfüggesztését igazoló iratot vagy annak másolatát
elkülönítetten kezeli.
8. A belső ellenőrző és információs rendszer működtetése
24. § Ezen alcím alkalmazásában:
a) automatikus szűrőrendszer: ügyfél és ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából előzetes
paraméterezés alapján történő, emberi beavatkozást nem igénylő leválogatására alkalmas informatikai
rendszer,
b) manuális szűrés: ügyfél és ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából történő, emberi
beavatkozást igénylő leválogatása.
25. § (1) A szolgáltatónak rendelkeznie kell olyan – az ügyfelek jelentős száma esetén automatikus – szűrőrendszerrel, amely
biztosítani képes a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása szempontjából kockázatos ügyfél és szokatlan ügylet
kiszűrését.
(2) A szolgáltató – az ügyfelek nem jelentős száma esetén – manuális szűréssel biztosítja a pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása szempontjából ügyfél és szokatlan ügylet leválogatását.
(3) A szolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott esetben automatikus szűrést is alkalmazhat.
 (4) Az ügyfelek száma jelentős, amennyiben azok száma a tárgyévet megelőző év végén több mint ötvenezer.
26. § (1) A szolgáltató a következő ügyfél-, illetve ügylettípusokra végez szűrést:
a) huszonötmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzbefizetés természetes személy ügyfél
részére,
b) ötvenmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzbefizetés jogi személy és jogi személyiséggel
nem rendelkező ügyfél részére,
c) huszonötmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzkifizetés természetes személy ügyfél részére,
d) ötvenmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzkifizetés jogi személy és jogi személyiséggel
nem rendelkező ügyfél részére, és
e) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országból kezdeményezett vagy
oda továbbított ötmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű ügylet.
 (2) A szolgáltató a szűrési feltételeit az (1) bekezdésben meghatározottakon túl a nemzeti kockázatértékelés és a belső
kockázatértékelése alapján határozza meg.
 (3) A szolgáltató a szűrési feltételeit folyamatosan felülvizsgálja.
27. § (1) A szolgáltató a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából a szűrést folyamatosan végzi.
 (2) A  kiszűrt ügyfél, illetve ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából történő elemzését és
értékelését a  szolgáltató a  26.  § (1)  bekezdésében foglalt esetben a  szűrést követő tíz munkanapon, minden más
esetben a  szűrést követő harminc munkanapon belül végzi el. A  szűrés végrehajtásának napja a  határidőbe nem
számít bele.
(3) A  kiszűrt ügyfél, illetve ügylet elemzésének és értékelésének folyamatát a  szolgáltató úgy dokumentálja, hogy
a  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja által végrehajtott intézkedés eredménye és az  az
alapján hozott döntés utólag rekonstruálható legyen.
28. § (1) A szolgáltató a  belső ellenőrző és információs rendszer részeként névtelenséget biztosító visszaélés-bejelentési
rendszert (a továbbiakban: bejelentési rendszer) működtet.
(2) Bejelentést a bejelentési rendszeren keresztül a szolgáltató azon vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő családtagja
tehet, aki tudomással bír arról, hogy a szolgáltató a Pmt. rendelkezéseit megsérti vagy megsértette.
(3) A bejelentést a  szolgáltató harminc napon belül kivizsgálja. A  határidőbe a  bejelentés megtételének napja nem
számít bele.
(4) A bejelentés kivizsgálásában nem vehet részt az, aki a bejelentést tette és a bejelentéssel érintett személy.
 (5) Amennyiben a szolgáltató azt állapítja meg, hogy pénzmosásra, terrorizmusfinanszírozásra vagy dolog büntetendő
cselekményből való származására utaló adat, tény, illetve körülmény merül fel, úgy a kijelölt személy haladéktalanul
bejelentést tesz a pénzügyi információs egységnek.
(6) Amennyiben a szolgáltató azt állapítja meg, hogy bűncselekmény gyanúja áll fenn, úgy haladéktalanul feljelentést
tesz a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál.
(7) Amennyiben a  szolgáltató az  (5) és (6)  bekezdésben foglalt eseteken kívül a  Pmt., az  Európai Unió és az  ENSZ
Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény vagy
e rendelet megsértését állapítja meg, úgy a kijelölt személy haladéktalanul bejelentést tesz az MNB felé.
(8) A  szolgáltatónak a  bejelentés megtételét követően biztosítania kell, hogy ahhoz a  bejelentéssel vagy annak
kivizsgálásában érintett személyen kívül más személy ne férhessen hozzá.
29. § A szolgáltató biztosítja, hogy a belső ellenőrző és információs rendszer képes legyen az üzleti kapcsolat
a) személyes adat,
b) számlaszám,
c) ügyfélszám,
d) ügylettípus vagy
e) összeghatár
alapján történő leválogatására.
30. § A szolgáltató biztosítja, hogy a belső ellenőrző és információs rendszer képes legyen a benne rögzített adatoknak
a Pmt.-ben meghatározott időtartam alatt visszakereshetőséget lehetővé tevő nyilvántartására.
9. Az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtása érdekében működtetett szűrőrendszer kidolgozása és működtetésének
minimumkövetelményei
31. § Ezen alcím alkalmazásában:
a) automatikus szűrőrendszer: az ügyfél, a tényleges tulajdonos, a rendelkezésre jogosult, a meghatalmazott és
a  képviselő személyes adatainak az  uniós jogi aktusokban és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa (a  továbbiakban:
ENSZ BT) határozataiban szereplő személyek adataival való folyamatos, emberi beavatkozást nem igénylő
összehasonlítására alkalmas informatikai rendszer,
b) manuális szűrés: az ügyfél, a tényleges tulajdonos, a rendelkezésre jogosult, a meghatalmazott és a képviselő
személyes adatainak az  uniós jogi aktusokban és az  ENSZ BT határozataiban szereplő személyek adataival
való összehasonlítására alkalmas, emberi beavatkozást igénylő eljárás,
c) tényleges tulajdonos: a Pmt. 3. § 38. pontja szerinti természetes személy,
d) ügyfél: a Pmt. 3. § 41. pont a) alpontjában meghatározott személy.
32. § (1) A szolgáltatónak rendelkeznie kell olyan – az  ügyfelek jelentős száma esetén automatikus – szűrőrendszerrel,
amely biztosítani képes a pénzügyi és vagyoni korlátozásokat elrendelő uniós jogi aktusok és ENSZ BT határozatok
késedelem nélküli végrehajtását.
(2) A szolgáltató – az  ügyfelek nem jelentős száma esetén – manuális szűréssel biztosítja a  pénzügyi és vagyoni
korlátozásokat elrendelő uniós jogi aktusok és ENSZ BT határozatok késedelem nélküli végrehajtását.
(3) A szolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott esetben automatikus szűrést is alkalmazhat.
 (4) A szolgáltató ügyfeleinek száma jelentős, amennyiben azok száma a tárgyévet megelőző év végén több mint ezer.
33. § (1) A szolgáltató az Európai Unió és az ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedésekre vonatkozó
szűrést folyamatosan végzi.
(2) A szolgáltató a kiszűrt találatokat elemzi és értékeli.
 (3) A  kiszűrt találatok elemzésének és értékelésének folyamatát a  szolgáltató úgy dokumentálja, hogy a  szolgáltató
vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja által végrehajtott intézkedés eredménye és az  az alapján hozott
döntés utólag rekonstruálható legyen.
10. A képzési program 34. § (1) A szolgáltató a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával, valamint
az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedésekkel összefüggő
tevékenység ellátásában részt vevő szolgáltató vezetőjét, foglalkoztatottját és segítő családtagját a belépést követő
30 napon belül általános ügyintézői képzésben részesíti, és részére évente legalább egy alkalommal továbbképzést
(a továbbiakban együtt: általános ügyintézői képzés) szervez.
(2) Amennyiben a  szolgáltató külön szervezeti egységet működtet a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzése és megakadályozása, valamint az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni
korlátozó intézkedések végrehajtása érdekében, úgy ennek a  szervezeti egységnek a  tagját a  pénzmosás és
a terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával és az Európai Unió és az ENSZ BT által elrendelt
pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásával kapcsolatban az  általános ügyintézői képzési szintet
meghaladó speciális képzésben és évente legalább egy alkalommal továbbképzésben (a  továbbiakban együtt:
speciális képzés) részesíti.
35. § Az általános ügyintézői képzés és a  speciális képzés programja az  egyes munkakörök betöltéséhez szükséges
mértékben legalább a következő témaköröket tartalmazza:
a) a 2013. június 30-ig hatályban volt Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben büntetni rendelt
aa) terrorcselekmény,
ab) nemzetközi gazdasági tilalom megszegése,
ac) gazdasági titok megsértése,
ad) pénzmosás,
ae) a pénzmosással kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása,
b) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben büntetni rendelt
ba) terrorcselekmény,
bb) terrorcselekmény feljelentésének elmulasztása,
bc) terrorizmus finanszírozása,
bd) nemzetközi gazdasági tilalom megszegése,
be) nemzetközi gazdasági tilalom megszegése feljelentésének elmulasztása,
bf ) pénzmosás,
bg) pénzmosással kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása,
bh) gazdasági titok megsértése
bűncselekmény törvényi tényállása és annak jogi szempontú elemzése,
c) Pmt., valamint az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvény fogalmainak ismertetése,
d) ügyfél-átvilágítás teljesítésének kötelező esetei,
e) ügyfél-átvilágítási intézkedések
ea) a Pmt. 7–14. §-a alapján elvégzett ügyfél-átvilágítás,
eb) egyszerűsített ügyfél-átvilágítás,
ec) fokozott ügyfél-átvilágítás és
ed) más szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítás
esetén, f ) az ügyfél-átvilágítás során használt nyilvántartások,
g) a pénzátutalási tevékenységet végző szolgáltató esetében az  e  tevékenység végzése során rögzítendő
adatkör,
h) a bejelentési és felfüggesztési kötelezettség teljesítésnek részletes szabályai,
i) a felfedés tilalma és annak gyakorlati jelentősége,
j) a pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával összefüggésben
végzett tevékenység, valamint az Európai Unió és az ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtása kapcsán felmerülő
ja) adatvédelmi,
jb) nyilvántartási és
jc) statisztikai
kérdések,
k) a szolgáltató által a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával,
valamint az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásával összefüggésben alkalmazott szűrőrendszerek működtetésének szabályai,
l) a megerősített eljárás fogalma és a szolgáltató által a megerősített eljárás keretében alkalmazott eljárásrend
és intézkedés ismertetése,
m) a nemzeti kockázatértékelés-szolgáltató specifikus vonatkozásai,
n) a szolgáltató saját eljárásrendje és
o) a szolgáltató belső kockázatértékelése.
36. § A szolgáltató a  valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató vezetőjét, foglalkoztatottját és segítő családtagját
– az  általános ügyintézői képzési programon túl – és a  34.  § (2)  bekezdés szerinti szervezeti egység tagját
– a  speciális képzés programján túlmenően – a  következő ismeretekre (a  továbbiakban: valós idejű
ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzés) kiterjedő képzésben részesíti:
a) a valós idejű ügyfél-átvilágítás jogi háttere,
b) a technikai követelmények, adatvédelmi, adat- és informatikai biztonsági ismeretek,
c) a valós idejű ügyfél-azonosítás menetének ismertetése,
d) okmányismeret,
e) az okmányok hamisítási módjai,
f ) az okmányok hamisítási módjainak felismerése és
g) az ügyfél oldali felelősségekre vonatkozó ismeretek.
37. § (1) A kijelölt személy felelős az  általános ügyintézői képzési program és a  valós idejű ügyfél-átvilágításra vonatkozó
képzés kidolgozásáért és végrehajtásáért.
(2) A 34.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  szervezeti egység vezetője felelős speciális képzés és a  valós idejű
ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzés kidolgozásáért és végrehajtásáért.
38. § (1) Amennyiben a  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő családtagja akadályoztatva van az  általános
ügyintézői képzésben, a  speciális képzésben vagy a  valós idejű ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzésben való
részvételben, úgy az  akadályoztatás megszűnését követő 30 napon belül a  szolgáltatónak biztosítania kell
a képzésben való részvétel lehetőségét.
(2) A szolgáltató az  általános ügyintézői képzés, a  speciális képzés, és a  valós idejű ügyfél-átvilágításra vonatkozó
képzés során elsajátított ismeretet írásbeli vizsgával ellenőrzi.
(3) Amennyiben a  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő családtagja, illetve a  36.  § (2)  bekezdése szerinti
szervezeti egység tagja akadályoztatva van a  vizsga letételében, úgy az  akadályoztatás megszűnését követő
harminc napon belül a szolgáltatónak biztosítania kell a vizsga letételének lehetőségét.
39. § A szolgáltató az  általános ügyintézői képzés, a  speciális képzés, a  valós idejű ügyfél-átvilágításra vonatkozó
képzés, valamint az  ezekhez kapcsolódó vizsga anyagát, a  javítókulcsot, a  vizsgázók névsorát és vizsgázónként
a vizsgaeredményeket a vizsga napjától számított öt évig őrzi.
11. Záró rendelkezések 40. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 8. és a 9. alcím 2018. július 1-jén lép hatályba.
41. § Amennyiben a szolgáltató belső kockázatértékelése nem képezi részét a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása
megelőzéséről és megakadályozásáról szóló szabályzatának, úgy azt a szolgáltatónak a nemzeti kockázatértékelés
megismerését követő negyvenöt napon belül kell elkészítenie, amelyről öt napon belül tájékoztatja az MNB-t.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
283/2015. (VI. 23.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  §  (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Semmelweis Egyetemen
Dr.  Szél  Ágoston egyetemi tanárt a  2015. július 1. napjától 2018. június 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2015. június 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1200/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Magyar Pálos Rend Első Remete Szent Pál Rendje Boldog Özséb Programjának, illetve hargitafürdői további fejlesztésének támogatásával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. elismeréssel adózik a  Magyar Pálos Rend Első Remete Szent Pál Rendjének (a továbbiakban: Rend) nemzetünk
történelmében betöltött szerepe előtt;
 2. támogatja a  Rend Boldog Özséb Programjának keretében megvalósuló fejlesztéseit, programjait, amelyekhez
a 2018–2020. években összesen 1 216 000 000 forint összegű költségvetési támogatást biztosít a 4., 6. és 7. pontok
szerint;
3. támogatja a  Rendnek az  erdélyi Hargitafürdőn megvalósítandó beruházását, amelyhez a  2018–2020. években
összesen 2 000 000 000 forint összegű költségvetési támogatást biztosít a 4., 6. és 7. pontok szerint;
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
a) a 2. pont megvalósítása érdekében 360 000 000 forint,
b) a 3. pont megvalósítása érdekében 50 000 000 forint
forrásnak a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára
történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. július 31.
 5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 2. és 3. pontban felsorolt célok 2018. évi támogatása érdekében
a Renddel a támogatási jogviszonyt hozza létre;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 4. pontban foglalt forrás rendelkezésre állását követően azonnal
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a) a 2. pontban jelzett cél 2019. évi megvalósítása érdekében 632 000 000 forint,
b) a 3. pontban jelzett cél 2019. évi megvalósítása érdekében 950 000 000 forint
forrás biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a) a 2. pontban jelzett cél 2020. évi megvalósítása érdekében 224 000 000 forint,
b) a 3. pontban jelzett cél 2020. évi megvalósítása érdekében 1 000 000 000 forint
forrás biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2018. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–bajor politikai és gazdasági kapcsolatok ápolásában betöltött kimagasló szerepe, valamint az  Európai
Unió jogalkotásában végzett szakértői munkája elismeréseként
prof. dr. dr.h.c. Edmund Stoiber, Bajorország volt miniszterelnöke, a CSU tiszteletbeli elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata; a csehországi magyar anyanyelvű hitélet lehetőségének megteremtése, valamint a magyar–cseh egyházi és politikai
kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Dominik Duka bíboros, prágai érsek, Csehország prímása részére,
a Johannita Rend magyarországi és kárpátaljai szociális és karitatív munkájának támogatása, valamint hazánk jó
hírnevének erősítése érdekében végzett munkája elismeréseként
S.K.H. Oskar Prinz Von Preußen, a Johannita Rend úrmestere részére,
a finnugor népek identitásának megőrzése és egymás közötti kapcsolatainak erősítése mellett a  nyelvrokonság
ápolását is szolgáló több évtizedes munkája elismeréseként
Valerij Petrovics Markov, az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsának szenátora, a Finnugor Népek Konzultatív
Bizottságának volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a magyar labdarúgó-válogatott élén végzett kiváló, többek között a  csapat 2016. évi Európa-bajnokságon való
sikeres szereplését eredményező munkája elismeréseként
Bernd Storck, a magyar labdarúgó-válogatott volt szövetségi kapitánya részére,
hazánkban és a  határon túli magyarság körében végzett lelkipásztori szolgálata, valamint a  magyar–lengyel
barátság elmélyítésében és a  częstochowai pálos kolostor magyar vonatkozású emlékeinek kutatásában, illetve
ápolásában vállalt szerepe elismeréseként
Marian Adam Waligóra, a częstochowai Jasna Góra Pálos Kolostor házfőnöke részére,
a magyar–osztrák kulturális és gazdasági kapcsolatok fejlesztése, valamint Magyarország jó hírnevének erősítése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Maximilian Turnauer nagykövet, a Szuverén Máltai Lovagrend liechtensteini képviselője, az osztrák ILAG ingatlan- és
befektetési holding elnöke részére,
Magyarország gazdasági fejlődéséhez az autóipari ágazat versenyképességét növelő beruházások megvalósításával
hozzájáruló értékes munkája elismeréseként
Peter-Gerhard Kössler, az AUDI AG igazgatótanácsának termelésért és logisztikáért felelős tagja részére,
az első Magyar Nemzeti Imareggeli létrejöttében betöltött szerepe, valamint Magyarország nemzetközi
kapcsolatrendszerének fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Rudolf Decker, a  CDU volt baden-württembergi tartományi képviselője, a  Stiftung für Grundwerte und
Völkerverständigung alapítvány tiszteletbeli elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök