type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
142/2006. (VIII. 28.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
A honvédelmi miniszter előterjesztésére, az Alkotmány
30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben,
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján
dr. Göndics Béla ezredest, a Magyar Köztársaság Katonai
Biztonsági Hivatala igazgatóját 2006. augusztus 20-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2006. augusztus 15. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
111/2010. (XII. 20.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Tekler Vilmosnak, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására tekintettel
– 2010. december 14-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
186/2018. (V. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország nemzetközi hírnevének javítását, valamint hazánk és az  angolszász konzervatív világ közötti
kapcsolatok erősítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
John O’Sullivan, a Danube Institute elnöke, a Szabad Európa Rádió volt alelnöke és főszerkesztője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje
 polgári tagozata; a magyar–amerikai kapcsolatok erősítését, valamint Magyarország amerikai egyesült államokbeli jó hírnevének
ápolását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Balogh Gyula Elemér, az  Amerikaiak a  Magyarokért Alapítvány elnöke, az  Amerikai Magyar Szövetség társelnöke,
a Hungarian Innovation Center, Inc. elnöke részére,
a magyar–amerikai tudományos és közéleti kapcsolatok ápolását, valamint Magyarország tengerentúli jó
hírnevének megerősítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Módy István, a  Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a  University of California, Los Angeles Tony Coelho
neurológiaprofesszora, a Magyarország Barátai Alapítvány alapító tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. április 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
274/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gábor Áront
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
474/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Torda
Eszter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország hanoi
nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Kambodzsai Királyságban való képviseletére kapott
megbízása alól.
Budapest, 2015. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1826/2015. (XI. 19.) Korm. határozata a Magyarország 2015. központi költségvetéséről szóló 2014. C. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 1. Szociális célú nem állami humánszolgáltatások támogatása jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17. §-a és 4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 1. Szociális célú nem állami
humánszolgáltatások támogatása jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 1 024 824 ezer forint összeggel
történő túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1041/2017. (II. 2.) Korm. határozata a Verseg Község Önkormányzatát érintő bírósági eljárás lezárása érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 18. Verseg Község
támogatása bírósági eljárás lezárása érdekében címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 18. Verseg Község támogatása bírósági eljárás lezárása
érdekében cím javára 30,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson 30,0 millió forint támogatást
Verseg Község Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére a  bírósági eljárás lezárása érdekében,
valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön
az Önkormányzattal, vagy részére támogatói okiratot bocsásson ki;
4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 3. pont szerinti támogatási szerződés megkötését vagy támogatói okirat
kiadását követően folyósítsa a támogatást az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1292/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata a Gyermek és Ifjúsági Alapprogram Tanácsáról.
1. A Kormány az ifjúsági korosztályok társadalmi integrációjának szükségességét felismerve, és a felelős társadalom
kialakításában, a közösségi kapcsolatok fejlesztésében és az esélyegyenlőség megteremtésében betöltött szerepüket
támogatva, valamint az ifjúsági korosztályok érdekeit képviselő szervezetek kormányzati tevékenységbe való
bevonásának erősítése céljából a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján létrehozza és működteti a Gyermek és Ifjúsági
Alapprogram Tanácsát (a továbbiakban: Tanács). 2. A Tanács javaslattevő, véleményező és tanácsadói feladatokat lát el a Kormány és a gyermek- és ifjúságpolitikáért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. 3. A Tanácsnak a gyermek- és ifjúságpolitikával kapcsolatos feladat- és hatáskörei:
a) véleményt nyilvánít a gyermek- és ifjúságpolitikát érintő szabályozási javaslatokról, illetve a hazai és nemzetközi
jelentésekről, tájékoztatókról és beszámolókról, b) közreműködik a gyermek- és ifjúsági szolgáltatások fejlesztésének tervezésével és összehangolásával kapcsolatos
feladatok ellátásában, c) közreműködik a gyermekek és az ifjúság élethelyzetének javításával kapcsolatos, a miniszter által előkészített
programok kidolgozásában, d) részt vesz a gyermek- és ifjúságpolitika célkitűzéseinek, fejleményeinek a társadalommal való
megismertetésében, e) gyermek- és ifjúságpolitikával kapcsolatos jogszabály-módosításokat, egyéb kormányzati döntéseket, új
programokat javasolhat. 4. A Tanács a Gyermek és Ifjúsági Alapprogrammal kapcsolatban ellátja a jogszabályban megállapított feladat- és
hatásköröket. 5. A Tanács tagjai: a) a miniszter által vezetett minisztérium részéről a gyermek- és ifjúságpolitikai szakterület képviselője;
b) az országos önkormányzati érdekszövetségek által közösen jelölt egy személy;
c) az alábbi szervezetek által jelölt, az ifjúsági területen tevékenykedő egy-egy személy:
ca) Ifjúsági Szolgáltatók Országos Szövetsége, cb) Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája,
cc) Nagycsaládosok Országos Egyesülete, cd) Magyar Cserkészszövetség; d) azon egyházak, illetőleg felekezetek által közösen jelölt két személy, amely egyházak, illetőleg felekezetek
a Magyarország területén mind az általános és középiskolai nevelésben és oktatásban, mind a felsőoktatási alap
és mesterképzésben és a doktori képzésben hitéleti, illetőleg nem hitéleti célú oktatást, nevelést és képzést
biztosító köz- és akkreditált belföldi felsőoktatási intézményekkel rendelkeznek.
6. A Tanács 5. pont b)–d) alpontja szerinti tagjait (a továbbiakban: felkért tag) – a szervezet képviseletét ellátó testület
(személy) jelölésére – a miniszter három évre írásban kéri fel.
7. A Tanács elnöke az 5. pont a) alpontja szerinti tag.
8. A felkért tag megbízatása a) a megbízatási idő leteltével,
b) lemondással, c) a miniszter vagy a jelölő szervezet által történő visszahívással,
d) a jelölő szervezet megszűnésével, e) a tag halálával
megszűnik. 9. A miniszter a felkért tagot abban az esetben hívhatja vissza, ha a felkért tag
a) a megbízatásra méltatlanná válik, b) a megbízatásból adódó feladatokat nem látja el, vagy nem képes ellátni.
10. A Tanács működtetésével kapcsolatos titkársági teendőket a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet látja el.
11. A Tanács a miniszter által – a Tanács tagjainak előzetes véleményére figyelemmel – meghatározott ügyrend és
munkaterv szerint, de legalább negyedévente ülésezik. A Tanács feladatainak végrehajtásáról évente két alkalommal
írásban tájékoztatja a minisztert. 12. A Tanács tagjai tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
13. A Tanács ülései nyilvánosak. A Tanács ügyrendjét, éves munkatervét, titkársága elérhetőségét, valamint az ülésein
elhangzottak alapján készített összefoglalókat a minisztérium honlapján közzé kell tenni.
14. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1473/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a kazincbarcikai sportélet fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  627/2 helyrajzi számú, természetben 3700 Kazincbarcika, Akácfa utcai sportpálya (a  továbbiakban:
Sportpálya) NBII-es licensz megszerzéséhez szükséges fejlesztésével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Sportpálya fejlesztéséhez szükséges 492,0  millió
forint összegű forrás biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi
XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 24.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása
jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  2.  pont szerint biztosított összeg terhére külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, egy összegben 492,0 millió forint támogatást nyújtson a  KBSC FC Sportszervező és
Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: KBSC FC Kft.) részére, valamint azzal, hogy a támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön a KBSC FC Kft.-vel;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogatás Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezethez történő lehelyezését követően
azonnal
 4. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere a 3. pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően
támogatási előlegként folyósítsa a támogatás teljes összegét a KBSC FC Kft. számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. §-a (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § Az intézkedés célja a fiatal mezőgazdasági termelők gazdaságalapításának, valamint a birtokstruktúra átalakításának
előmozdítása, a mezőgazdasági munkaerő korstruktúrájának javítása, a vidék népességmegtartó képességének növelése és
a mezőgazdasági tevékenység hosszú távú fenntartása.
Fogalmak 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. mezőgazdasági üzem vezetője: a gazdaság részét képező ingatlanok – beleértve a termőföldet is – tulajdonjogával vagy
bérleti jogával rendelkező, tevőleges mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó;
2. gazdaság: a termőföld, az állatállomány, továbbá a mezőgazdasági termelő tevékenységéhez kapcsolódó kvóták,
gépek, épületek és készletek összessége;
3. gazdaság átvétele: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához
nyújtandó támogatás részletes feltételeiről szóló külön jogszabály alapján támogatásban részesülő, egy vagy több
gazdálkodótól átvételre kerülő gazdaság és a hozzá tartozó támogatási jogosultságok és kötelezettségek
összességének megszerzése;
4. mezőgazdasági tevékenység: a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszeréről kiadott TEÁOR’03
és TEÁOR’08 közötti fordítókulcsról szóló 9002/2007. (SK. 3.) KSH Közlemény (a továb biak ban: TEÁOR’08) 0111–0150 és
0170 szerinti tevékenység;
5. főtevékenység: az egyéni vállalkozói igazolványban főtevékenységként megjelölt, 4. pont szerinti mezőgazdasági
tevékenység;
6. működtetési időszak: az e rendelet szerinti támogatási kérelmet jóváhagyó határozat jogerőre emelkedését követő évtől
számított ötödik naptári év végéig terjedő időszak;
7. mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel: a TEÁOR’08 szerinti 0111–0150 és 0170 tevékenységet folytató
gazdálkodó gazdaságából – a növénytermesztés, kertészet, és állattenyésztés ágazataiból – kikerült termékek
értékesítéséből származó bevételek összege;
8. EUME számítás alapjául szolgáló állatlétszám: napi állományadatok éves átlaga alapján számított állatlétszám, amelyet
a Mezőgazdásági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel
kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet [a továb biak ban:
119/2007. (X. 18.) FVM rendelet] alapján vezetett nyilvántartásokból ellenőriz;
9. termelői csoport: a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet alapján elismert termelői csoport;
10. zöldség-gyümölcs termelői csoport: a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti
szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM rendelet 2. § a) pontja szerinti csoport (elő ze tesen elismert TÉSZ);
11. termelői szervezet: a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló
67/2009. (VI. 9.) FVM rendelet 2. § b) pontja szerinti csoport (véglegesen elismert TÉSZ).
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
meg valósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben
(a továb biak ban: Vhr.) foglaltak az irányadók.
A támogatás jellege, összege 3. § (1) A fiatal mezőgazdasági termelő (a továb biak ban: ügyfél) e rendelet alapján a mezőgazdasági tevékenység megkezdéséhez
egy alkalommal jövedelempótló támogatást vehet igénybe. A támogatás kötelezettségátadás, illetve jogutódlás keretében
nem átruházható, a Vhr. 10. §-a nem alkalmazandó.
(2) A támogatás összege – amennyiben az ügyfél által a kérelemben a működtetési időszak 4. évének végére vállalt üzem
mérete a 6. számú mellékletben meghatározott SFH értékekkel számolva eléri –
a) a 4–7 EUME-t (bele nem értve a 7 EUME nagyságú üzemméretet) 20 000 eurónak,
b) a 7–10 EUME-t (bele nem értve a 10 EUME nagyságú üzemméretet) 30 000 eurónak, valamint
c) a 10 vagy annál több EUME-t 40 000 eurónak
megfelelő forintösszeg.
(3) A támogatás forintösszege a folyósítás évének január 1-jén érvényes Európai Központi Bank (EKB) által rögzített árfolyamon
kerül kifizetésre.
(4) A vállalt EUME méretet a kérelembenyújtás évének január 1-jén érvényes Európai Központi Bank (EKB) által rögzített
árfolyamon kell figye lembe venni a működtetési időszak egésze alatt.
A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Az ügyfél a támogatást akkor veheti igénybe, ha
a) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában elmúlt 18 éves, de a 40. életévét még nem töltötte be;
b) mezőgazdasági üzem vezetőjeként első alkalommal kezd gazdálkodni, új gazdaságot hoz létre vagy gazdaság átvétele
történik meg;
c) az 1. számú mellékletben felsorolt szakképesítések, illetve a 2–4. számú mellékletekben felsorolt felsőfokú végzettségek
legalább egyikével rendelkezik, ideértve a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény
szerint elismert, illetve honosított, külföldön szerzett bizonyítványt és oklevelet is, továbbá azt a felsőoktatási intézmény
által kiadott igazoló dokumentumot, mely szerint az ügyfél valamely, a 2–4. számú mellékletekben felsorolt felsőfokú
végzettség tekintetében sikeres záróvizsgát tett;
d) gazdálkodási tevékenysége fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet, annak részét képező pénzügyi tervet nyújt be, és
a tervek értékelése során összesen legalább 50 pontot elér.
(2) Az ügyfél a támogatást nem veheti igénybe, ha e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtása előtt már nyújtott be
agrár vagy agrár-vidékfejlesztési célú támogatási kérelmet, vagy pályázatot az MVH-hoz.
(3) A (2) bekezdés szerinti kizáró ok nem áll fenn, vagyis az ügyfél támogatást vehet igénybe, abban az esetben, ha
a) az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program 1.4. Fiatal gazdálkodók induló támogatása című intézkedésre nyújtott be
pályázatot, illetve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők számára
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 26.) FVM rendelet alapján nyújtott be támogatási
kérelmet, és azt az MVH nem hagyta jóvá, vagy
b) az 5. § (1) bekezdése szerinti e támogatási kérelem benyújtási időszak megnyílta előtt egyéb jogcímre benyújtott
pályázatát, illetve támogatási kérelmét az arra vonatkozó döntés jogerőre emelkedése előtt visszavonta;
c) az ügyfél kizárólag az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási
támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet alapján nyújtott be a 2009.
évben támogatási kérelmet, és e rendelet alapján 2009. szeptember 15. és október 15. között támogatási kérelmet
nyújt be.
(4) A támogatásra jogosult ügyfél köteles:
a) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program I. és II.
intézkedéscsoportjához kapcsolódó képzések tárgyában nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 139/2008.
(X. 22.) FVM rendelet alapján szervezett kötelező képzésen részt venni, és azt elvégezni;
b) a mezőgazdasági üzemet személyesen vezetni, a támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelem
benyújtásának időpontjától a működtetési időszak végéig a mezőgazdasági tevékenységet főtevékenységként, egyéni
vállalkozóként folytatni;
c) a működtetési időszak során a gazdaság működésével kapcsolatos bizonylatokat megőrizni, amelyeket az MVH
ellenőrizhet;
d) az üzleti terv részét képező kommunikációs tervben – amely tartalmazza a kommunikációs eszköz bemutatását,
használatának módját, ütemezését és a használatára tervezett nettó összeget – vállalt feladatokat a megadott
ütemezésnek meg fele lően az azt igazoló dokumentumok alapján teljesíteni;
e) az üzleti terv részét képező SFH-betétlap alapján vállalt EUME méreteket az ütemezésnek meg fele lően teljesíteni;
f) ha az üzem mérete a támogatási kérelem benyújtásakor nem éri el a 4 EUME-t, akkor az üzemének méretét
a működtetési időszak 4. évének végére legalább 4 EUME-re, illetve az üzleti tervben vállalt méretre kell növelni, és azt
fenntartani a működtetési időszak végéig;
g) ha az üzem mérete a támogatási kérelem benyújtásakor eléri a 4 EUME-t, akkor az üzem méretét a működtetési időszak
4. évének végére az üzleti tervben vállalt méretre növelni és azt fenntartani a működtetési időszak végéig;
h) ha az üzem mérete a működtetési időszak 4. évének vége előtt eléri az üzleti tervben a 4. naptári év végére vállalt
méretet, ettől az időponttól kezdődően a 4. naptári év végére vállalt értéket fenntartani a működtetési időszak végéig;
i) a működtetési időszak alatt a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet alapján vezetett nyilvántartásban az állatállomány
tartójaként szerepelni, valamint eleget tenni
ia) szarvasmarhafélékre vonatkozóan a szarvasmarha fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási
és Azonosítási Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendeletben,
ib) lófélékre vonatkozóan az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
29/2000. (VI. 9.) FVM rendeletben,
ic) juh-, kecskefajokra vonatkozóan a juh- és kecskefajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló 47/2005. (V. 23.) FVM rendeletben előírt, az állatállományra vonatkozó bejelentési
kötelezettségeknek.
(5) A (4) bekezdés e) pontjában meghatározottak esetében a támogatásra jogosult ügyfél számára megengedett az üzleti
tervben megnevezett termékek helyettesítése más ágazatok (állattenyésztés, kertészet, növénytermesztés) termékeivel is.
(6) Azon támogatásra jogosult ügyfél, aki a támogatási kérelem benyújtásakor megadott tevékenységgel releváns elismert
termelői csoporthoz, illetve zöldség-gyümölcs termelői csoporthoz, termelői szervezethez való csatlakozási szándékát
jelezte, köteles a működtetési időszak végéig a tagságát fenntartani, illetve az üzleti tervben megnevezett termékek más
termékcsoportba tartozó termékekkel való helyettesítése esetén a tevékenységgel kapcsolatos termékcsoportban működő
elismert termelői csoport, illetve zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet tagság kialakítására és
fenntartására.
A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A támogatási kérelmet évente szeptember 15. és október 15. között lehet benyújtani az MVH által az MVH honlapján
közleményben közzétett formanyomtatványon postai úton az MVH-hoz.
(2) A formanyomtatvány tartalmi elemei legalább az alábbiak:
a) az ügyfél regisztrációs száma;
b) az ügyfél neve;
c) az ügyfél szakirányú végzettségének megnevezése és azonosító száma, vagy felsőfokú végzettségének megnevezése;
d) az ügyfél által a működtetési időszak 4. évének végére vállalt üzemmérete;
e) az üzleti terv és annak részét képező pénzügyi terv, amelynek SFH betétlapján be kell mutatni az egyes években
meg valósítani tervezett, termékszintre lebontott termelési szerkezetet.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) az ügyfél végzettségéről szóló dokumentum hiteles másolatát, valamint
b) az 5. számú mellékletben megadott értékelési szempontokkal kapcsolatos igazolásokat, nyilatkozatokat.
(4) A támogatási kérelemhez az ügyfél szándéka szerint többletpontok igénybevétele érdekében mellékletként csatolható,
kizárólag a pontozás szempontjából figye lembe vehető, az ügyfél kérelmében megadott tevékenységével releváns
elismert termelői csoport, illetve zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet tagsági igazolás vagy tagfelvételről
 szóló szándéknyilatkozat.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott dokumentum esetében lehetőség van hiánypótlásra, amennyiben a benyújtott
dokumentumok nem megfelelőek, vagy a kérelem benyújtásakor az ügyfél a dokumentumokat nem nyújtotta be, de
a benyújtás szándékát a kérelem benyújtásakor jelezte.
A kérelem elbírálása 6. § A támogatási kérelmeket az MVH a Tv. 32. § (1) bekezdésének c) pontja szerint rangsor állításával bírálja el az 5. számú
melléklet szerinti pontrendszer alapján végzett értékeléssel.
A támogatásban részesült ügyfél kötelezettségei 7. § (1) Az ügyfél legkésőbb a támogatási kérelmet jóváhagyó határozat jogerőre emelkedését köve tően másodikként megnyíló
kifizetési időszak végéig köteles az MVH által az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon, postai úton
a támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelmet benyújtani az MVH-hoz. A formanyomtatvány tartalmi elemei
legalább az alábbiak:
a) az ügyfél regisztrációs száma;
b) az ügyfél neve;
c) a kötelezettségek teljesítését igazoló adatok.
(2) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell:
a) az egyéni vállalkozói igazolvány hiteles másolatát,
b) a támogatási kérelemben jelzett csatlakozási szándék esetén az elismert termelő csoport, vagy zöldség-gyümölcs
termelői csoport vagy termelői szervezet tagság meglétét igazoló formanyomtatványt.
Kifizetés 8. § (1) Amennyiben az ügyfél teljesíti a 7. §-ban meghatározott kötelezettségeit, az MVH a támogatási összeg 90%-át egy
összegben fizeti ki.
(2) A támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelmet évente,
a) január 1–31.,
b) április 1–30.,
c) július 1–31.,
d) október 1–31.
között lehet benyújtani MVH által az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon az MVH-hoz.
(3) Amennyiben az ügyfél eleget tett a 4. § (4) bekezdésében foglalt feltételeknek, a támogatási összeg fennmaradó 10%-ának
kifizetésére – az MVH által az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon – kifizetési kérelmet nyújt be,
melyre évente március 1–31. között, de legkésőbb a működtetési időszak 5. évét követő év március 1–31. között van
lehetőség.
(4) A (3) bekezdés szerinti formanyomtatvány tartalmi elemei legalább az alábbiak:
a) az ügyfél regisztrációs száma;
b) az ügyfél neve;
c) a kötelezettségek teljesítését igazoló adatok.
(5) A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a gazdaság részét képező
termelési eszközök (földterület és egyéb ingatlan, állatállomány) igazolásául szolgáló dokumentumokat, különösen:
a) a gazdálkodóra vonatkozó teljes földhasználati lapszemle hiteles másolatát,
b) bértartás esetén a vonatkozó szerződés eredeti példányát vagy hiteles másolatát,
c) állatvásárlás esetén az adásvételi szerződés eredeti példányát vagy hiteles másolatát és a vásárlásra vonatkozó
dokumentumokat. Jogkövetkezmények 9. § (1) Amennyiben az ügyfél nem teljesíti a 4. § (4) bekezdésének b), c) valamint f)–i) pontjaiban foglaltakat, az igénybe vett
támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(2) Az MVH a helyszíni ellenőrzés keretében ellenőrizheti, hogy a kérelemben, illetve a döntést köve tően a határozatban foglalt
adatok, tények, körülmények megfelelnek-e a valóságnak. Az MVH a 4. § (4) bekezdés d)–e) pontjának teljesülése
tekintetében a működtetési időszakban az ellenőrzés időpontját megelőző naptári éveket is ellenőrizheti.
(3) Amennyiben
a) az ügyfél gazdaságának üzemmérete a támogatási határozat jogerőre emelkedését követő naptári évtől kezdődően az
üzleti tervben az adott évre megadott EUME mérettől 30%-ot meghaladóan marad el, akkor az ügyfél köteles a 30%-ot
meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni;
b) az ügyfél gazdaságának üzemmérete az utolsó kifizetést köve tően a támogatási határozat jogerőre emelkedését
követő 4. naptári év végére vállalt mérettől 20%-ot meghaladóan marad el, akkor az ügyfél köteles a 20%-ot meghaladó
elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 5%-át visszafizetni;
c) az ügyfél az üzleti terv kommunikációs terv részében vállalt feladatok ütemezésének megfelelő teljesítését adott évre
vonatkozóan elmulasztja, az ügyfél köteles a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni.
d) az ügyfél a 4. § (6) bekezdésében foglaltakat nem tartja be, köteles a kifizetett támogatási összeg 20%-át visszafizetni.
Erre az esetre a (6) bekezdés nem alkalmazandó.
(4) Amennyiben
a) a támogatási kérelemben a működtetési időszak 4. évének végére vállalt üzemmérettől történő elmaradás az
üzemméret alacsonyabb kategóriába történő kerülését eredményezi, úgy az ügyfél az addig igénybe vett
támogatásból – a támogatási összeg a (3) bekezdés b) pontja szerinti elmaradását köve tően – 10 000 eurót köteles
visszafizetni. A levonás teljes összege nem lehet több mint az igénybe vett támogatás összege;
b) az ügyfél pénzügyi tervében a működtetési időszak 4. vagy 5. évének végére vállalt mezőgazdasági tevékenységből
származó bevétel 25%-ot meghaladóan marad el, akkor az érintett év vonatkozásában az ügyfél köteles a 25%-ot
meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 5%-át visszafizetni.
(5) Amennyiben visszafizetési kötelezettség áll fenn, a (3) bekezdés a), b) pontja és a (4) bekezdés b) pontja alapján
meghatározott visszafizetendő támogatás együttes összege nem haladhatja meg az igénybe vett támogatás összegét.
(6) Amennyiben az 5. számú melléklet szerinti nyilatkozatok (3. év végére EUME vállalása, állattenyésztés aránya, lakóhely és
gazdaság távolsága) ellenőrzése során kiderül, hogy az ügyfél nem valós adatot szolgáltatott, akkor az addig kifizetett
támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, és az ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik.
(7) Amennyiben az ügyfél nyilatkozatában vállalta, hogy
a) a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME érték megfelelő százalékát a határozat jogerőre emelkedését
követő 3. naptári év végére teljesíti és az általa a 3. naptári év végére vállalt üzemmérettől 10%-ot meghaladóan marad
el, akkor köteles a 10%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át
visszafizetni – erre az esetre az (6) bekezdés nem alkalmazandó –,
b) a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME értékből az állattenyésztés aránya 50%-ot eléri, vagy azt
meghaladja, és az állattenyésztés vállalt arányától az ügyfél 15%-ot meghaladóan tér el más ágazat irányába, akkor
köteles a 15%-ot meghaladó eltérésen túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni,
c) a működtetési időszak 4. évének végéig a lakóhelyéhez képest a gazdaság legtávolabbi pontja légvonalban legfeljebb
60 km sugarú körön belül található és ezt nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett támogatási összeg 5%-át visszafizetni.
(8) Amennyiben az ügyfél nem teljesíti a 7. §-ban meghatározott bármelyik kötelezettségét, az ügyfél támogatáshoz való joga
megszűnik.
(9) Amennyiben az ügyfél nem teljesíti a 8. § (3) bekezdésében meghatározott kérelembenyújtási valamint a 4. § (4) bekezdés
a) pontjában foglalt kötelezettségeit, úgy az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, valamint az ügyfelet további 5 évre
kizárja az intézkedés keretében nyújtott támogatásból, valamint az addig igénybe vett támogatás jogosulatlanul igénybe
vett támogatásnak minősül.
(10) Az ügyfélre kiszabott összes visszafizetési kötelezettség nem haladhatja meg a Tv. 69. § (5) bekezdése szerint
meghatározott, jogosulatlanul igénybe vett támogatás esetén alkalmazandó szankció mértékét.
Záró rendelkezés 10. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit csak a hatálybalépését köve tően benyújtott kérelmek
esetében lehet alkalmazni.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 22. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1394/2016. (VII. 21.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében 2016. május 31. napján együttműködési megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) kötött Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a továbbiakban: Önkormányzat) a  város további
fejlődése és megújulása érdekében. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtását, valamint
a végrehajtás Miniszterelnökséget vezető miniszter útján történő koordinációját biztosítva a következőkről határoz:
 1. A Kormány a  munkaerő mobilitásának elősegítése érdekében támogatja a  város és térsége közlekedési
infrastruktúrájának további fejlesztését, amely keretében gondoskodni kell
a) első ütemben a Dunaújváros–Nagyvenyim–Mezőfalva–Sárbogárd közötti közúti összeköttetés;
b) második ütemben a Cece–Németkér–Paks közötti közúti összeköttetés
korszerűsítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az előkészítésre: azonnal
 az a) alpont szerinti korszerűsítés megvalósításra: 2018. március 31.
 a b) alpont szerinti korszerűsítés megvalósítására: 2020. június 30.
2. A Kormány
a) Dunaújváros gazdasági versenyképességének erősítése keretében támogatja az Önkormányzat által tervezett
áruforgalmi csomópont kialakítására vonatkozó koncepciót;
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter és a földművelésügyi miniszter
bevonásával, az  Önkormányzattal együttműködve – vizsgálja meg az  a)  alpont szerinti áruforgalmi
csomópont kialakításának feltételrendszerét és a  vizsgálat alapján tegyen javaslatot az  áruforgalmi
csomópont kialakítását, valamint az ezzel összefüggő fejlesztések megvalósítását szolgáló intézkedésekre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: a vizsgálatra: azonnal
 a javaslatok kidolgozására: 2016. szeptember 30.
3. A Kormány az  elektromobilitás hazai elterjesztésének és az  ezzel összefüggő helyi innovatív kezdeményezések
támogatása keretében
a) munkacsoportot alakít a  Dunaújvárosi Egyetem e-kutatóközpontja által kidolgozott e-mobilitásról szóló
szakmai koncepció megvalósításának, valamint ezzel összefüggésben a helyi kutatási és képzési kapacitások
fejlesztésének vizsgálatára az érintett miniszterek, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke,
az Önkormányzat és a Dunaújvárosi Egyetem bevonásával;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
útján
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Önkormányzattal együttműködve tegyen javaslatot
az  a)  alpont szerinti szakmai koncepcióval összhangban tervezett, e-mobilitásra épülő, új modern
buszpályaudvar megvalósítására és az  ezzel összefüggő közlekedési csomópont kialakítására irányuló
városfejlesztési projektek támogatására, az  európai uniós fejlesztési források bevonásának lehetőségére és
a megvalósítás modelljére is kiterjedően.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
4. A Kormány egyért a  városi autóbusz-állomány cseréjének szükségességével, amely érdekében felhívja
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg az  autóbusz-állomány környezetbarát, korszerű elektromos
hajtású buszokkal történő lecserélésének lehetőségeit, továbbá a  vizsgálat alapján – a  nemzeti autóbuszgyártás
cselekvési programjával összhangban – tegyen javaslatot az  autóbusz-állomány cseréjéhez és elektromos hajtású
buszok beszerzéséhez szükséges intézkedésekre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a nemzeti autóbuszgyártás cselekvési programjának végrehajtásához igazodva
5. A Kormány támogatja a  városi víziközmű-hálózat fejlesztését, amely érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert és a belügyminisztert, hogy – az Önkormányzattal együttműködve – a Környezeti és Energiahatékonysági
Operatív Program keretében rendelkezésre álló fejlesztési források bevonásának lehetőségére kiterjedően tegyenek
javaslatot a fejlesztések ütemezett megvalósításának támogatására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2016. október 31.
6. A Kormány Dunaújváros vonzerejének növelése és a város élhetőbbé tételének elősegítése érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Önkormányzattal
együttműködve tegyenek javaslatot – európai uniós fejlesztési források bevonásának lehetőségére is
kiterjedve – a  vidámpark, illetve a  vidámparki terület fejlesztését, funkcióváltását célzó beruházások
támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Önkormányzattal
együttműködve tegyenek javaslatot – európai uniós fejlesztési források bevonásának lehetőségére
is kiterjedve – a  Baracsi úti Arborétum további fejlesztésére és az  ahhoz kapcsolódó látogatóközpont
kialakítására irányuló tervek megvalósításának támogatására;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Önkormányzattal
együttműködve tegyenek javaslatot a radari sporttelep fejlesztési programjának támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. augusztus 31.
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős
kormánybiztost, hogy az  Önkormányzattal együttműködve tegyenek javaslatot – európai uniós fejlesztési
források bevonásának lehetőségére is kiterjedve – a Szalki-sziget rekreációs célú fejlesztésére irányuló projekt
megvalósításának támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. szeptember 30.
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért
felelős kormánybiztost és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálják meg az  Önkormányzat által
kidolgozott, az Intercisa Múzeum új helyen történő elhelyezésére, valamint a múzeum által jelenleg használt
épület szállodai célra történő átalakítására és hasznosítására vonatkozó terveket, továbbá a  vizsgálat
alapján tegyenek javaslatot a  funkcióváltást szolgáló tervek megvalósításával kapcsolatos intézkedésekre,
a megvalósítás támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
f ) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával vizsgálja
meg az  egykori II. számú rendelőintézet épületének hasznosítására vonatkozó önkormányzati terveket
és a  vizsgálat eredményéről, a  hasznosítás, illetve uniós fejlesztési források bevonásának lehetőségéről
tájékoztassa a Kormányt;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
g) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Önkormányzattal
együttműködve dolgozzák ki az  új városi fürdő- és vízisport centrum megvalósításának ingatlan-fejlesztési
és beruházási koncepcióját, amely keretében kialakításra kerülhet egy új, korszerű sport- és szabadidős
létesítmény a  használaton kívüli élményfürdő létesítményei bevonásával és korszerűsítésével, a  Fabó
Éva Sportuszoda felújításával, a  két létesítmény összeköttetésével, valamint a  létesítmények környezete
megújításával sport- és szabadidős célú funkciókkal.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. október 31.
7. A Kormány
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  kormányzati tevékenység összehangolásáért
való feladat- és hatáskörében – gondoskodjon a  Megállapodásban, illetve a  jelen kormányhatározatban
meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  1–6.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy – szükség szerint az  Önkormányzattal
egyeztetve – határozzák meg a Megállapodásban foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges 2016. évi
és 2017. évi indikatív forrásigényeket, és tájékoztassák ezen forrásigényekről a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert.
Felelős: az 1–6. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: azonnal
8. A Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontjában
a „nemzetgazdasági miniszter” szövegrész helyébe a „nemzeti fejlesztési miniszter” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2003. (VII. 16.) PM rendelete a szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről.
A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi
LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao.) 30. §-ának (8) be
kezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) Ez a rendelet a szokásos piaci ár megállapítása érdekében meghatározza a megállapításhoz szükséges adatokat
tartalmazó nyilvántartás készítésének szabályait.
(2) Az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
terheli a társasági adó alanyai közül azt a gazdasági társaságot, egyesülést és szövetkezetet, amely az adóév utolsó
napján nem minősül a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény előírása szerinti mikrovagy kisvállalkozásnak.
(3) Az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség az
adózót kapcsolt vállalkozásával (Tao. 4. § 23. pont) kötött
hatályos szerződés alapján terheli feltéve, hogy a szerződés
alapján az adóévben teljesítés történt.
(4) Nem terheli az e rendelet szerinti nyilvántartási
kötelezettség az adózót
a) magánszeméllyel nem egyéni vállalkozóként kötött
szerződése alapján, és
b) olyan tartós szerződés alapján, amelynek révén a
méreténél fogva piaci hátrányban lévő adózó a versenyhátrány megszüntetését úgy kívánja elérni, hogy méretüknél
fogva piaci hátrányban lévő más adózókkal közös beszerzés
és értékesítés érdekében kapcsolt vállalkozásokat hoz
létre, és amely tartós szerződés e kapcsolt vállalkozások
között jön létre.
(5) Nem terheli az e rendelet szerinti nyilvántartási
kötelezettség az adózót a tőkepiacról szóló törvény szerinti
tőzsdén kötött tőzsdei ügylet, továbbá meghatározott
összegben rögzített hatósági ár vagy jogszabályban meghatározott más ár alkalmazása esetében.
(6) Az adózó — az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően — nem mentesül az e rendelet szerinti nyilvántartási
kötelezettség alól bennfentes kereskedelem és tisztességtelen árfolyam-befolyásolás, illetve jogszabály megsértésével alkalmazott ár esetében.
Alapelvek 2. § (1) Az adózó a nyilvántartás elkészítése során köteles
figyelembe venni minden, az elkészítés időpontjában — de
legkésőbb az adóév utolsó napjáig — a tőle elvárható
gondossággal megismerhető, a szokásos piaci ár meghatározása szempontjából jelentős tényt és körülményt.
(2) Az adózótól nem várható el, hogy aránytalanul nagy
költséget fordítson a nyilvántartás elkészítésére; e rendelkezés az adózót nem mentesíti az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség teljesítése alól.
A nyilvántartási kötelezettség teljesítése 3. § (1) Az adózó a nyilvántartást szerződésenként készíti el.
(2) A nyilvántartási kötelezettség — az (1) bekezdéstől
eltérően — összevontan is teljesíthető, ha az összevonás az
összehasonlíthatóságot nem veszélyezteti és a szerződések
a) tárgya azonos, továbbá teljesítésük minden lényeges
feltétele előre rögzített és azonos, vagy a feltételek között
az eltérések nem jelentősek, vagy
b) egymással szorosan összefüggnek. (3) Az adózó a (2) bekezdés szerinti összevonást köteles
a nyilvántartásban megindokolni.
(4) Az adózó köteles a nyilvántartást módosítani, ha
olyan változás következik be, amelyet független felek az ár
meghatározásánál érvényesítenek, vagy érvényesítenének.
(5) Ha az adózó kapcsolt vállalkozásával a kapcsolt
vállalkozási jogviszonyuk keletkezését megelőzően kötött
szerződést, az e rendelet szerinti nyilvántartást akkor köteles elkészíteni, ha a szerződés bármely lényeges feltételét
módosítják, vagy olyan egyéb változás következik be, amelyet független felek az ár meghatározásánál érvényesítenek, vagy érvényesítenének.
A nyilvántartás tartalma 4. § (1) A nyilvántartás tartalmazza a kapcsolt vállalkozás
nevét (elnevezését) és székhelyét, valamint adószámát [ennek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és
a cégjegyzékét (nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság)
megnevezését és székhelyét].
(2) A nyilvántartás bemutatja a szerződés tartalmát, és
azzal összefüggésben, a szokásos piaci ár megállapítása
érdekében tartalmazza:
a) a szerződés tárgyát (tárgyait), megkötésének és módosításának időpontját és a szerződés időbeli hatályát;
b) az eszköz, a szolgáltatás jellemzőit (például fizikai
jellemzői, minősége, mennyisége, illetve jellege, terjedelme), a teljesítés módját, feltételét;
c) a végzett tevékenység elemeit, jellemzőit (például
kutatás és fejlesztés, tervezés, gyártás, reklám és marketing,
fuvarozás), a felhasznált erőforrásokat (például költségek,
ráfordítások, beruházások) és a vállalt üzleti kockázatot
(például árfolyamkockázat, garancia, pénzügyi kockázat);
d) a lehetséges piaci kapcsolatok szempontjából figyelembe vehető piac meghatározását és jellemzőit (például
piacnagyság, a piac liberalizáltsága, az eladók viszonylagos
versenyhelyzete, helyettesítő áruk, szolgáltatások elérhetősége); a nyilvántartás szempontjából nem vehető figyelembe az a földrajzi terület, ahol az eszközt, a szolgáltatást
nem, vagy csak jelentősen kedvezőtlenebb feltételek mellett lehet beszerezni (igénybe venni), illetve értékesíteni.
(3) A nyilvántartás tartalmazza a szokásos piaci ár meghatározására alkalmazott módszer megnevezését (egyéb
módszer alkalmazása esetén annak jellemzőit), a módszer
kiválasztásának indokait, valamint az összehasonlításhoz
felhasznált adatok meghatározását és a felhasznált adatok
kiválasztásának menetét, ezek indokát, továbbá az összehasonlítható eszköz(ök)re, szolgáltatás(ok)ra vonatkozó
tényeket, körülményeket a (2) bekezdésnek megfelelően.
(4) A nyilvántartás tartalmazza:
a) az összehasonlítható eszköz(ök), szolgáltatás(ok)
alapján — a választott módszertől függően — számított
árat, árrést, hasznot, egyéb értéket vagy azok tartományát
(a továbbiakban: szokásos piaci ár);
b) a szokásos piaci árat befolyásoló tényezők eltérésének meghatározását és az emiatt szükséges kiigazítást;
c) a szokásos piaci árat. (5) A nyilvántartás a szerződés tárgyában folyamatban
lévő vagy lezárt, a szokásos piaci ár megállapításával
összefüggő bírósági, hatósági eljárással kapcsolatban tartalmazza:
a) a bíróság, a hatóság megnevezését, székhelyét (külföldi állam esetén annak megnevezését is) és az ügy számát;
b) az eljárás megkezdésének és lezárásának időpontját;
c) a jóváhagyásra benyújtott, a hatóság által vitatott
vagy a megállapított (jóváhagyott) szokásos piaci árat
(árat).
(6) A nyilvántartás tartalmazza az elkészítés és a módosítás időpontját.
Egyszerűsített nyilvántartás 5. § (1) Az adózó e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettségét — a 4. §-ban foglaltak helyett — a (2) bekezdésben meghatározott tartalmú nyilvántartás elkészítésével
teljesítheti, ha a szerződésben szereplő ügylet értéke általános forgalmi adó nélkül számított szokásos piaci áron az
50 millió forintot nem haladja meg. Az értékhatár megállapításánál — az összevonás tényétől függetlenül — az
e rendelet szerint összevonható szerződésekben szereplő
ügyletek értékét együttesen kell figyelembe venni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
a) a kapcsolt vállalkozás nevét (elnevezését) és szék
helyét, valamint adószámát [ennek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és a cégjegyzékét (nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság) megnevezését és székhelyét];
b) a szerződés tárgyát (tárgyait), megkötésének és módosításának időpontját és a szerződés időbeli hatályát;
c) a szokásos piaci árat;
d) az egyszerűsített nyilvántartás elkészítésének és mó
dosításának időpontját. Egyéb rendelkezések 6. § Az adózó a szokásos piaci ár meghatározása során a
következőket is figyelembe veheti:
a) független féllel kötött szerződését;
b) kapcsolt vállalkozása és független vállalkozás szer
ződését;
c) független vállalkozások egymás közötti szerződését;
d) összehasonlítható eszközre, szolgáltatásra vonat
kozó nyilvános adatbázisban tárolt adatokat. Záró rendelkezések 7. §
E rendelet 2003. szeptember 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépésének napjától megkötött szerződésekre kell alkalmazni.
8. § Ez a rendelet az 1998. évi XV. törvénnyel kihirdetett, a
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
(OECD) Konvenciójának, az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyveknek és a csatlakozási nyilatkozatoknak megfelelően a nemzetközi vállalkozások és az adóhatóságok részére készült, a kapcsolt vállalkozások közötti árak módosítására vonatkozó iránymutatás figyelembevételével készült
szabályozást tartalmaz.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1057/2010. (III. 5.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
1353,1 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka
terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök