text:
114/2007. (V. 24.) Korm. rendelete a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. II. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 111. § (1) bekezdés a)–c), valamint
e)–q) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A Tv.-ben szabályozott közigazgatási hatósági eljárások (a továbbiakban: idegenrendészeti eljárások) során a
következő hatóságok (a továbbiakban: idegenrendészeti
hatóságok) járnak el:
a) az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter; b) a külpolitikáért felelős miniszter;
c) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (a továb
biakban: Hivatal);
d) a Hivatal területi szerve (a továbbiakban: regionális
igazgatóság);
e) a vízumkiadásra feljogosított konzuli tisztviselő (a továbbiakban: konzuli tisztviselő);
f) a Határőrség.
2. § (1) Az idegenrendészeti eljárás során a magyar állampolgárság érvényes magyar személyazonosító igazolvánnyal, érvényes magyar útlevéllel vagy egy évnél nem
régebben kiállított állampolgársági bizonyítvánnyal igazolható.
(2) A magyar állampolgárság fennállását az idegenrendészeti hatóság az idegenrendészeti eljárás során a
személyi adat- és lakcímnyilvántartás alapján vizsgálni
köteles.
(3) Kétség esetén, az idegenrendészeti hatóság megkeresése alapján a Hivatal állampolgársági feladatokat
ellátó szerve állapítja meg a magyar állampolgárság
fennállását.
II. Fejezet A HAT HÓNAPON BELÜL HÁROM HÓNAPOT
MEG NEM HALADÓ TARTÓZKODÁS SZABÁLYAI
Általános szabályok 3. § (1) A Határőrség a harmadik országbeli állampolgár
Magyar Köztársaság területére történő beléptetését megelőzően ellenőrzi a személyek határátlépésére irányadó
szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló,
2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) foglalt feltételek fennállását.
(2) Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár három hónapot meg nem haladó tartózkodás céljából történő
beutazáshoz és tartózkodásához nem szükséges vízum, úti
okmánya érvényességi idejének legalább egy hónappal
meg kell haladnia a Magyar Köztársaság területére történő
beutazás időpontját.
(3) A Határőrség a (2) bekezdésben foglalt feltételtől
csak – kivételesen – nemzetközi kötelezettség teljesítése
céljából, halaszthatatlan humanitárius okból vagy nemzeti
érdekből tekinthet el.
4. § (1) Figyelemmel a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes
harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i, 539/2001/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: 539/2001/EK rendelet), három
hónapot meg nem haladó tartózkodás céljából vízummentes beutazásra és három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosult
a) az a menekültként vagy hontalanként elismert harmadik országbeli állampolgár, aki az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő állam által kiállított úti okmánnyal rendelkezik;
b) katasztrófa vagy baleset során a segély- vagy mentő
légijáratok személyzetének tagjaként szolgálatot teljesítő,
továbbá a segítségnyújtásban közreműködő harmadik országbeli állampolgár;
c) az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európa Tanács
vagy a Nemzetközi Büntetőbíróság által kiállított úti okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgár.
(2) Három hónapot meg nem haladó tartózkodás céljából vízummentes beutazásra és három hónapot meg nem
haladó tartózkodásra jogosult az a harmadik országbeli állampolgár is, aki rendelkezik valamely schengeni állam által, a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 5. cikk (1) bekez
dés a), valamint c)–e) pontjaiban foglalt feltételeknek
megfelelően kiadott
a) a Magyar Köztársaság területére is érvényes átutazóvízummal vagy rövid időtartamú tartózkodásra jogosító
vízummal;
b) hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal. 5. §
(1) A (2) bekezdésben meghatározott kivétellel annak a
harmadik országbeli állampolgárnak kell repülőtéri tranzitvízumot beszereznie, aki
a) a Vízumokra vonatkozó közös konzuli utasítás a
diplomáciai és konzuli képviseletek számára (a továbbiakban: KKU) 3. mellékletének I. részében, vagy
b) e rendelet I. mellékletében
felsorolt harmadik ország állampolgára, vagy ilyen harmadik ország által kiállított érvényes úti okmánnyal rendelkezik.
(2) Mentesül a repülőtéri tranzitvízum beszerzésének
kötelezettsége alól az a harmadik országbeli állampolgár,
aki
a) diplomata, szolgálati vagy egyéb hivatalos célból kiállított útlevéllel rendelkezik;
b) légi jármű személyzetének tagja, feltéve, hogy a
Nemzetközi Polgári Repülésről Chicagóban, 1944. év december hó 7. napján aláírt Egyezmény valamely szerződő
felének állampolgára;
c) rendelkezik a KKU 3. mellékletének III. részében
felsorolt EGT-tagállam vagy Andorra, Japán, Kanada,
Monaco, San Marino, Svájc vagy az Amerikai Egyesült
Államok által kiadott, a mellékletben meghatározott tartózkodási engedéllyel.
6. § Nincs szüksége átutazóvízumra annak a vízumkötelezett harmadik országbeli állampolgárnak, aki rendelkezik
az átutazás teljes – legfeljebb öt napig tartó – időtartamára
érvényes
a) schengeni állam által kiállított, a személyek külső
határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia
által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló, 2006. június 14-i 895/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban:
895/2006/EK határozat) 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott vízumok valamelyikével, illetve tartózkodási engedéllyel; vagy
b) a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország,
Litvánia, Lengyelország, Málta, Szlovénia vagy Szlovákia
által kiállított, a 895/2006/EK határozat mellékletében
meghatározott okmányok valamelyikével; vagy
c) Svájc vagy Liechtenstein által kiállított, a személyek
külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú
elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló, 2006. június 14-i 896/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 2. cikkének megfelelően, a határozat mellékletében felsorolt tartózkodási
engedélyek valamelyikével.
Három hónapot meg nem haladó tartózkodásra
jogosító vízumok
7. § A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló idegenrendészeti eljárás
a) a külpolitikáért felelős miniszter,
b) a konzuli tisztviselő,
c) a Hivatal
(a továbbiakban e fejezet alkalmazásában együtt: vízumkiadó hatóság) hatáskörébe tartozik.
8. § (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemről – a 9. és a 10. §-ban meghatározott kivétellel – a konzuli tisztviselő dönt.
(2) A konzuli tisztviselő a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló idegenrendészeti eljárás lefolytatására akkor rendelkezik joghatósággal, ha
a) a kérelmező fő úti célja a Magyar Köztársaság, vagy
b) a kérelmező elsőként a Magyar Köztársaság határát
kívánja átlépni annak érdekében, hogy beutazzon a schengeni államok területére, feltéve, hogy a fő úti cél szerinti
állam nem állapítható meg.
(3) A konzuli tisztviselő a fő úti cél megállapítása során
elsősorban az utazás célját, útvonalát és időtartamát veszi
figyelembe.
(4) Több úti cél esetén akkor kell a Magyar Köztársaságot az utazás fő úti céljának tekinteni, ha
a) a kérelmező a Magyar Köztársaság területén kíván a
leghosszabb ideig tartózkodni, vagy
b) a Magyar Köztársaság a kérelmező első úti célja, feltéve, hogy az egyes államok területén történő tartózkodások időtartama azonos.
9. § A külpolitikáért felelős miniszter külön jogszabály szerint dönt a diplomáciai vagy nemzetközi jogon alapuló
más kiváltságot és mentességet élvező személyek és családtagjaik, a magyarországi diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek tagjaihoz látogatás
céljából beutazók, valamint az olyan személyek három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti
kérelmeiről, akiknek a beutazásához külpolitikai érdek fűződik.
10. § (1) Három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kivételes esetben kiadható a Magyar Köztársaság közúti, légi, valamint vízi határátkelőhelyén (a továbbiakban együtt: határátkelőhely) is, feltéve, hogy a harmadik országbeli állampolgár megfelel a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 5. cikk (1) bekezdés a), c) és e) pontjaiban
foglalt feltételeknek, és valószínűsíti, hogy nem volt abban
a helyzetben, hogy előzetesen vízumot igényelhessen.
(2) A határátkelőhelyen kiadott vízum
a) egyszeri beutazásra és legfeljebb öt napos átutazásra
jogosító átutazóvízum,
b) egyszeri beutazást és legfeljebb tizenöt napos tartóz
kodást biztosító rövid időtartamú tartózkodásra jogosító
vízum. (3) A határátkelőhelyen előterjesztett három hónapot
meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet a Határőrség köteles haladéktalanul – elektronikus
úton – döntésre felterjeszteni a Hivatalhoz.
(4) A Hivatal a kérelemről a kézhezvételt követően
azonnal, de legkésőbb három órán belül határoz, és döntését – a Határőrség útján – közli a kérelmezővel.
(5) A kérelemnek helyt adó döntés esetén a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot a Határőrség állítja ki a kérelmező részére.
(6) Amennyiben a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot a határátkelőhelyen kérelmezik, a vízum kiadása nem tagadható meg azon az alapon,
hogy a harmadik országbeli állampolgár nem rendelkezik
a 12. § (5) bekezdés e) pontjában meghatározott utasbiztosítással.
11. § (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet – a (2) és (3) bekezdésben
foglalt kivétellel – annál a konzuli tisztviselőnél, nemzetközi szerződés alapján a Magyar Köztársaság nevében történő vízumkiadásra feljogosított schengeni állam külképviseletén vagy ilyen vízumkérelem átvételére felhatalmazott egyéb helyen kell benyújtani, amely a kérelmező állandó vagy szokásos tartózkodási helye, illetve állampolgársága szerinti országban működik.
(2) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem az (1) bekezdésben meghatározott országtól eltérő olyan országban működő konzuli
tisztviselőnél, nemzetközi szerződés alapján a Magyar
Köztársaság nevében történő vízumkiadásra feljogosított
schengeni állam külképviseletén vagy ilyen vízumkérelem
átvételére felhatalmazott egyéb helyen is benyújtható,
amelyben a kérelmező jogszerűen tartózkodik, feltéve,
hogy
a) az (1) bekezdésben meghatározott országban nem
működik konzuli tisztviselő, nemzetközi szerződés alapján a Magyar Köztársaság nevében történő vízumkiadásra
feljogosított schengeni állam külképviselete vagy ilyen vízumkérelem átvételére felhatalmazott egyéb hely, vagy
b) igazolja az állandó vagy szokásos tartózkodási helyétől eltérő harmadik országban történő kérelmezés méltányolható indokait, vagy
c) beutazásához és tartózkodásához a Magyar Köztársaságnak jelentős gazdasági, kulturális, tudományos vagy
sportérdeke fűződik.
(3) A 10. §-ban meghatározott esetben a három hónapot
meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet a határátkelőhelyen, a Határőrségnél kell benyújtani.
12. § (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem az utazás tervezett időpontját
legfeljebb három hónappal megelőzően nyújtható be.
(3) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek
be kell mutatnia érvényes úti okmányát. Az úti okmány érvényességi idejének – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – legalább három hónappal meg kell haladnia a Magyar
Köztársaság területéről történő kiutazás tervezett időpontját és – a 18. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel – legalább egy, a vízum beillesztésére szolgáló szabad oldalt
kell tartalmaznia.
(4) A konzuli tisztviselő a (3) bekezdésben foglalt, az
úti okmány érvényességére vonatkozó feltételtől – kivételesen – nemzetközi kötelezettség teljesítése céljából, halaszthatatlan humanitárius okból vagy nemzeti érdekből
eltekinthet, feltéve, hogy az úti okmány érvényességi ideje
meghaladja a Magyar Köztársaság területéről történő kiutazás tervezett időpontját.
(5) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) egy darab arcfényképet;
b) a tartózkodás célját és időtartamát igazoló okira
tokat; c) a tartózkodás teljes időtartamára, valamint a visszavagy továbbutazáshoz szükséges anyagi fedezet meglétét
igazoló okiratokat;
d) a kérelmező rendelkezésére álló szállásra vonatkozó
okiratokat;
e) rövid időtartamú tartózkodásra jogosító vízum kérelmezése esetén a tartózkodás teljes időtartamára és valamennyi schengeni állam területére érvényes, a sürgősségi
orvosi ellátás, valamint az egészségügyi okból történő hazaszállítás költségeire legalább 30 000 euró összegű fedezetet nyújtó utasbiztosítás meglétét igazoló okiratokat.
(6) Az (5) bekezdés e) pontjában meghatározott okirat
benyújtása alól a kérelmező mentesül, ha
a) diplomata, szolgálati vagy egyéb hivatalos célból kiállított útlevéllel rendelkezik;
b) a helyi konzuli együttműködés keretében megállapítást nyert, hogy számára az okirat beszerzése lehetetlen.
(7) Ha a tartózkodás körülményeinek tisztázása érdekében szükséges, a konzuli tisztviselő a kérelmezőt – az
(5) bekezdésben foglaltakon túl – további okiratok csatolására is felhívhatja.
13. § A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem benyújtásakor a vízumkiadó hatóság – a diplomata, szolgálati vagy egyéb hivatalos célból
kiállított útlevéllel rendelkező kérelmező, illetve a
10. §-ban meghatározottak szerint a határátkelőhelyen benyújtott vízumkérelem kivételével – az úti okmányba bejegyzi a vízum kérelmezésének tényét, helyét és idejét, a
kért vízum kódját, valamint a vízumkérelmet átvevő hatóság nevét.
14. § (1) A konzuli tisztviselő a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemről – a
(2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kézhezvételtől számított harminc napon belül dönt.
(2) Soron kívül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől
számított hét napon belül kell elbírálni:
a) a kiskorú kérelmező, valamint a kiskorú kérelmezővel együtt utazó törvényes képviselő vízumkérelmét, ha az
utazás igazolt célja a kiskorú gyógykezelése;
b) a kísérő nélküli kiskorú hazakísérése céljából beutazó, a kiskorú felügyeletéért felelős személy vízumkérelmét;
c) a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet, ha a kérelmező beutazásához
és tartózkodásához a Magyar Köztársaságnak jelentős
gazdasági, kulturális, tudományos vagy sportérdeke fűződik.
15. § (1) A külpolitikáért felelős miniszter, valamint a konzuli tisztviselő a hatáskörébe tartozó, három hónapot meg
nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemről
a Nemzetbiztonsági Hivatal véleményét kérheti.
(2) A Nemzetbiztonsági Hivatal köteles a megkeresésnek a) a 14. § (2) bekezdésben foglalt esetben hét,
b) egyéb esetben tíz
napon belül eleget tenni. 16. § (1) A vízumkiadó hatóság a három hónapot meg nem
haladó tartózkodásra jogosító vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamát és a vízum érvényességi idejét – a
Tv.-ben foglalt keretek között – a kérelemhez mellékelt
okiratok tartalma, a beutazás, átutazás, illetve a tartózkodás igazolt célja, a tartózkodás tervezett időtartama, valamint a tartózkodás körülményei tekintetében rendelkezésére álló valamennyi egyéb adat alapján, a kérelmező
egyedi körülményeit is figyelembe véve határozza meg.
(2) A vízumkiadó hatóság többszöri beutazásra jogosító, egy évet meghaladó érvényességű átutazóvízumot vagy
rövid időtartamú tartózkodásra jogosító vízumot csak kivételes esetekben adhat ki, melynek során figyelembe kell
vennie az alábbi szempontokat:
a) a kérelmező gyakori, illetve rendszeres utazását foglalkozásából eredő vagy családi okok indokolják;
b) a kérelmező jóhiszeműsége, különös tekintettel korábbi vízumai jogszerű felhasználására, a kérelmező származási országához fűződő – gazdasági és személyes – kapcsolataira, valamint a származási országába történő visszatérésre irányuló valós szándékára.
17. § A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot az e rendelet II. mellékletének 1. pontja szerinti
formában és adattartalommal kell kiállítani.
18. § (1) Ha a vízumkötelezett harmadik országbeli állampolgár úti okmányát a Magyar Köztársaság nem ismeri el, a
három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot az e rendelet II. mellékletének 2. pontja szerinti formájú és adattartalmú, vízum beillesztésére szolgáló űrlapon (a továbbiakban: külön lap) kell kiadni.
(2) A vízumot nemzetközi kötelezettség teljesítése céljából, halaszthatatlan humanitárius okból vagy nemzeti
érdekből külön lapon kell kiadni, ha a vízumkötelezett harmadik országbeli állampolgár Magyar Köztársaság által
elismert úti okmányában nincs a vízum beillesztésére szolgáló szabad oldal.
19. § A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumokmány érvénytelen, ha
a) a vízum – érvényességi idejére, az engedélyezett tartózkodási napok és beutazások számára tekintettel – a Magyar Köztársaságba vagy a schengeni államok területére
történő beutazásra, illetve a Magyar Köztársaság vagy a
schengeni államok területén történő tartózkodásra nem
használható fel;
b) a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot visszavonták;
c) helyette a harmadik országbeli állampolgár – a vízumokmány cseréjére vagy pótlására irányuló eljárásban
vagy a vízum érvényességi idejének meghosszabbítása
miatt – új vízumokmányt kapott;
d) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná
vált;
e) hamis adatot tartalmaz, vagy meghamisították;
f) a jogosultja három hónapot meghaladó tartózkodásra
jogosító vízumot, tartózkodási engedélyt, ideiglenes letelepedési engedélyt vagy a szabad mozgás és tartózkodás
jogát igazoló okmányt kapott;
g) jogosultja meghalt. 20. § (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum visszavonásáról a Magyar Köztársaság területére történő beutazást megelőzően az a vízumkiadó hatóság dönt, amely eljárása során a vízum visszavonására
okot adó körülményről tudomást szerez.
(2) A Magyar Köztársaság területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumának visszavonásáról a
harmadik országbeli állampolgár szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóság dönt.
(3) A más schengeni állam által kiadott átutazóvízum
vagy rövid időtartamú tartózkodásra jogosító vízum
visszavonásáról haladéktalanul, de legkésőbb hetvenkét
órán belül értesíteni kell a vízumot kiadó schengeni állam
kijelölt hatóságát.
21. § (1) A központi vízumhatóság Tv.-ben meghatározott
feladatait a Hivatal látja el.
(2) Amennyiben – a Tv. 9. § (6) bekezdése alapján – a
három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához a központi vízumhatóság hozzájárulása
szükséges, a konzuli tisztviselő köteles a vízumkérelmet a
benyújtást követően haladéktalanul felterjeszteni a központi vízumhatósághoz.
(3) A központi vízumhatóság a három hónapot meg nem
haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához való hozzájárulásáról vagy a hozzájárulás megtagadásáról a vízumkérelem felterjesztésétől számított hét napon belül tájékoztatja a konzuli tisztviselőt.
22. § (1) Ha a központi vízumhatóság a vízumkérelem felterjesztését követően megállapítja, hogy a három hónapot
meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet el kell utasítani, úgy a Tv. 9. § (7) bekezdése szerinti
egyeztetéstől eltekint.
(2) Ha a központi vízumhatóság úgy ítéli meg, hogy a
három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem elutasítására okot adó körülmény nem
áll fenn, a vízumkérelem felterjesztését követően megkeresi az egyeztetést kérő schengeni államok központi hatóságait, nyilatkozzanak arra nézve, hogy a három hónapot
meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához
hozzájárulnak-e.
(3) Ha a megkeresett központi hatóságok bármelyike részéről nemleges válasz érkezik, a központi vízumhatóság
legfeljebb korlátozott területi érvényességű vízum kiadásához járulhat hozzá.
(4) A központi vízumhatóság a megkeresett központi
hatóság indokolt kérelmére a válaszadás határidejét meghosszabbíthatja. A válaszadási határidő meghosszabbításáról tájékoztatnia kell a konzuli tisztviselőt.
(5) Amennyiben a megkeresett központi hatóságtól a
megkeresés részére történt továbbításától számított hét napon vagy a meghosszabbított határidőn belül nem érkezik
válasz, a hozzájárulást megadottnak kell tekinteni.
23. § (1) Ha valamely schengeni állam központi hatóságának
a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító
vízum iránti kérelemre vonatkozó döntés meghozatala
előtt – a Tv. 111. § (6) bekezdése alapján – a központi vízumhatósággal egyeztetnie kell, a központi vízumhatóság
legkésőbb a megkeresés részére történt továbbításától számított hét napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához hozzájárul-e.
(2) Ha az ügy különösen bonyolult jellege szükségessé
teszi, a központi vízumhatóság a megkereső schengeni állam központi hatóságától a válaszadási határidő meghosszabbítását kérheti. A határidő meghosszabbítása iránti
kérelmet indokolni kell.
(3) Ha a központi vízumhatóság a rendelkezésére álló
határidőn belül nem ad választ, válaszának hiánya a hozzájárulás megadásának minősül.
24. § (1) A központi vízumhatóság a Tv. 9. § (6) bekezdésében meghatározott hozzájárulás megadása, valamint a Tv.
111. § (6) bekezdése alapján kiadott miniszteri rendelet
szerinti egyeztetés során történő válaszadás előtt köteles a
vízumkérelemről a Nemzetbiztonsági Hivatal véleményét
kérni.
(2) A Nemzetbiztonsági Hivatal köteles a központi vízumhatóság megkeresésében foglaltaknak hét napon belül
eleget tenni.
25. § A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbítása a harmadik országbeli állampolgár szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóság
hatáskörébe tartozik.
26. § (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbítása iránti kérelmet a külön
jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell
előterjeszteni.
(2) A kérelmet legkésőbb a vízum érvényességének
utolsó napján lehet előterjeszteni.
(3) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbítása iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmezőnek be kell mutatnia érvényes úti okmányát. Az úti okmány érvényességi idejének meg kell haladnia a schengeni államok területéről történő kiutazás tervezett időpontját.
(4) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbítása iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) egy darab arcfényképet, valamint
b) a Tv. 10. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt
feltételek fennállását igazoló okiratokat. (5) A regionális igazgatóság a három hónapot meg nem
haladó tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbítása
iránti kérelemről azonnal dönt.
27. § (1) Amennyiben a regionális igazgatóság a meghosszabbítás iránti kérelemnek helyt ad, az e rendelet
II. mellékletének 1. pontja szerinti formában és adattartalommal új vízumokmányt állít ki.
(2) Ha a harmadik országbeli állampolgár úti okmányát
a Magyar Köztársaság nem ismeri el, vagy az úti okmány
nem tartalmaz a vízum beillesztésére szolgáló szabad oldalt, az (1) bekezdésben meghatározott vízumot külön lapon kell kiadni.
(3) A meghosszabbított, három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum területi érvényessége
mindazon schengeni államra kiterjed, amelyre az eredeti
vízum érvényes volt.
(4) A regionális igazgatóság a három hónapot meg nem
haladó tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbítása
iránti kérelmet elutasító határozatában kötelezi a harmadik
országbeli állampolgárt a schengeni államok területének a
vízum lejártakor történő elhagyására.
28. § (1) Korlátozott területi érvényességű vízum kiadásáról a
többi schengeni államot értesíteni kell.
(2) A vízumkiadó hatóság a Tv. 11. § (1) bekezdés
b) pontja esetén a korlátozott területi érvényességű vízum
kiadásáról a központi vízumhatóságot is értesíteni köteles.
III. Fejezet A HÁROM HÓNAPOT MEGHALADÓ
TARTÓZKODÁS SZABÁLYAI
Általános szabályok 29. § (1) A harmadik országbeli állampolgár tovább- vagy
visszautazása akkor tekinthető biztosítottnak, ha a három
hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum vagy
tartózkodási engedély lejártakor is rendelkezik az általa
megjelölt országba történő beutazáshoz vagy a kiindulási
országba történő visszautazáshoz szükséges engedélyekkel és érvényes menetjeggyel, illetve az annak megvásárlásához szükséges anyagi eszközökkel vagy jogszerű
használatában lévő közlekedési eszközzel.
(2) A beutazás és a tartózkodás célja akkor tekinthető
igazoltnak, ha a kérelmező a Tv. 19–28. §-ában meghatározott valamely célból vagy célokból kíván a Magyar Köztársaság területén tartózkodni, és tartózkodása indokait
okirattal is alátámasztja.
(3) A lakhatás feltételével az a harmadik országbeli állampolgár rendelkezik, aki az ingatlan-nyilvántartásban
lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott ingatlan
tulajdonosa vagy ilyen ingatlan használatára bármely jogcímen jogosult.
(4) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízum, valamint a tartózkodási engedély kiadására irányuló eljárásban a lakhatás különösen az alábbiakkal igazolható:
a) a kérelmező magyarországi lakásának tulajdonjogát
igazoló, harminc napnál nem régebbi tulajdonilap-másolattal;
b) lakásbérleti jogviszonyt igazoló lakásbérleti szerződéssel; c) hatósági hozzájárulással ellátott érvényes meghívólevéllel;
d) lefoglalt és kifizetett szálláshely meglétét igazoló
okirattal;
e) a Magyar Köztársaság területén tartózkodási vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, bevándorolt vagy letelepedett jogállással, külön törvény szerint tartózkodási
kártyával vagy állandó tartózkodási kártyával rendelkező,
illetve menekültként elismert családtag közjegyzői okiratba foglalt, a kérelmező lakhatását biztosító nyilatkozatával
vagy
f) más hitelt érdemlő módon. (5) A harmadik országbeli állampolgár a három hónapot
meghaladó tartózkodáshoz szükséges anyagi fedezettel
akkor rendelkezik, ha ő maga vagy részére családtagja a
rendelkezésére álló jövedelemből, illetve vagyonból megélhetése, lakhatása, kiutazása, valamint szükség esetén
egészségügyi ellátása költségeit biztosítani tudja.
(6) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum, valamint a tartózkodási engedély kiadására
irányuló eljárásban a megélhetés különösen az alábbiakkal igazolható:
a) magyar fizetőeszközzel vagy magyarországi pénzintézetnél átváltható külföldi fizetőeszközzel;
b) a harmadik országbeli állampolgárt magyarországi pénzintézetnél készpénz felvételére jogosító okirattal
(bankszámlaszerződés, betétkönyv stb.) és a rendelkezésre álló készpénzfedezetre vonatkozó pénzintézeti
igazolással;
c) magyarországi kereskedelmi forgalomban elfogadott készpénz-helyettesítő fizetőeszközzel (csekk, hitelkártya stb.) és a rendelkezésre álló készpénzfedezetre vonatkozó pénzintézeti igazolással;
d) hatósági hozzájárulással ellátott érvényes meghívólevéllel; e) lefoglalt és kifizetett szálláshely és ellátás meglétét
igazoló okirattal;
f) megélhetést biztosító magyarországi vagyon, vagyoni értékű jog, vagyoni érték meglétét igazoló közokirattal
vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal;
g) a kérelmező által a Magyar Köztársaság területén
folytatni kívánt vagy folytatott jogszerű keresőtevékenységből származó jövedelem igazolásával;
h) külföldről folyósított rendszeres jövedelemről szóló
igazolással; i) a Magyar Köztársaság területén tartózkodási vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, bevándorolt vagy letelepedett jogállással, külön törvény szerint tartózkodási
kártyával vagy állandó tartózkodási kártyával rendelkező,
illetve menekültként elismert családtag közjegyzői okiratba foglalt, a kérelmező eltartását és ellátását biztosító nyilatkozatával, valamint a tartást vállaló személy tartási képességét igazoló okirattal, vagy
j) más hitelt érdemlő módon. (7) A Tv. 13. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott
feltételnek az a harmadik országbeli állampolgár felel
meg, aki a Magyar Köztársaság területén történő tartózkodása teljes időtartamára rendelkezik a következő feltételek
valamelyikével:
a) a társadalombiztosítási ellátásokról szóló külön törvény alapján
aa) biztosítottnak minősül, vagy
ab) külön megállapodással szerzett jogosultságot a ma
gyar egészségbiztosítás szolgáltatásaira, illetőleg a részére
a magyar biztosítottakkal azonos feltételek mellett nyújtott
szolgáltatások finanszírozása nemzetközi szerződés vagy
megállapodás alapján rendezett, vagy
ac) egészségügyi szolgáltatásra jogosult;
b) a külön törvény hatálya alá tartozó személyekkel
azonos módon jogosult az egészségügyi szolgáltatások
igénybevételére a nem a társadalombiztosítás keretébe tartozó üzleti baleset- vagy egészségügyi biztosítása alapján;
c) nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján
jogosult a magyar biztosítottakkal azonos feltételek mellett nyújtott szolgáltatásokra;
d) a megélhetését igazoló okiratok alapján egészségügyi ellátása költségeit biztosítani képes.
30. § (1) A Határőrség a harmadik országbeli állampolgár
Magyar Köztársaság területére történő beléptetését megelőzően ellenőrzi a Tv. 13. §-ában foglalt feltételek fennállását.
(2) Ha a harmadik országbeli állampolgár nem felel meg
a Tv. 13. §-ában foglalt feltételeknek, úgy kell tekinteni,
hogy három hónapot meg nem haladó tartózkodás céljából
kíván a Magyar Köztársaság területére beutazni, és meg
kell vizsgálni, hogy a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra előírt beutazási és tartózkodási feltételeknek
megfelel-e.
A három hónapot meghaladó tartózkodásra
jogosító vízumok 31. §
A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló idegenrendészeti eljárás
a) a konzuli tisztviselő,
b) a Hivatal,
c) a regionális igazgatóság
(a továbbiakban e fejezet alkalmazásában együtt: vízumkiadó hatóság) hatáskörébe tartozik.
32. § A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemről – a 37. § (2) bekezdésében meghatározott kivétellel –
a) tartózkodási vízum és nemzeti vízum esetén a Hivatal,
b) szezonális munkavállalási vízum esetén a konzuli
tisztviselő
dönt.
33. § (1) A tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum
kiadását a harmadik országbeli állampolgár a beutazást
megelőzően – erre irányuló külön kérelem előterjesztése
nélkül – tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmében
kérheti.
(2) A tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum
iránti kérelemről a tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmet elbíráló regionális igazgatóság dönt.
(3) Ha a regionális igazgatóság a tartózkodási engedély
kiadása iránti kérelemnek helyt ad, egyidejűleg a tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum kiadását is engedélyezi, és erről értesíti a konzuli tisztviselőt.
(4) A tartózkodási engedély átvételére jogosító vízumot – a regionális igazgatóság döntése alapján – a konzuli
tisztviselő adja ki.
34. § (1) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – annál a konzuli tisztviselőnél vagy ilyen vízumkérelem átvételére felhatalmazott egyéb helyen kell
benyújtani, amely a kérelmező állandó vagy szokásos
tartózkodási helye, illetve állampolgársága szerinti országban működik.
(2) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízum iránti kérelem az (1) bekezdésben meghatározott
országtól eltérő olyan országban működő konzuli tisztviselőnél vagy ilyen vízumkérelem átvételére felhatalmazott
egyéb helyen is benyújtható, amelyben a kérelmező jogszerűen tartózkodik, feltéve, hogy
a) az (1) bekezdésben meghatározott országban nem
működik magyar konzuli tisztviselő vagy a vízumkérelem
átvételére felhatalmazott egyéb hely, vagy
b) igazolja az állandó vagy szokásos tartózkodási helyétől eltérő harmadik országban történő kérelmezés méltányolható indokait, vagy
c) beutazásához és tartózkodásához a Magyar Köztársaságnak jelentős gazdasági, kulturális, tudományos vagy
sportérdeke fűzödik.
(3) A Magyar Köztársaság területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár tartózkodási vízum iránti kérelmét a szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságon is előterjesztheti, ha
a) a belföldi kérelmezést kivételes méltánylást érdemlő
körülmény – így különösen családegyesítés vagy gyógykezelés – indokolja;
b) a három hónapot meghaladó tartózkodás célja kutatás.
35. § (1) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízum iránti kérelmet a külön jogszabály szerinti formanyomtatványon kell előterjeszteni.
(2) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízum iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmezőnek be
kell mutatnia érvényes úti okmányát. Az úti okmány érvényességi idejének – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – legalább három hónappal meg kell haladnia a Magyar Köztársaság területéről történő kiutazás tervezett időpontját és legalább egy, a vízum beillesztésére szolgáló
szabad oldalt kell tartalmaznia.
(3) Ha a harmadik országbeli állampolgár három hónapot meghaladó tartózkodásának célja tanulmányok folytatása vagy kutatás, úti okmányának legfeljebb a tartózkodás
tervezett időtartamára kell érvényesnek lennie.
(4) A vízumkiadó hatóság a (2) bekezdésben foglalt, az
úti okmány érvényességi idejére vonatkozó feltételtől – kivételesen – nemzetközi kötelezettség teljesítése céljából,
halaszthatatlan humanitárius okból vagy nemzeti érdekből
eltekinthet, feltéve, hogy az úti okmány érvényességi ideje
meghaladja a Magyar Köztársaság területéről történő kiutazás tervezett időpontját.
(5) A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízum iránti kérelemhez – ha e rendelet másként nem rendelkezik – mellékelni kell:
a) egy darab arcfényképet, valamint b) a Tv. 13. § (1) bekezdés c)–g) pontjaiban foglalt feltételek fennállását igazoló okiratokat.
(6) Ha a tartózkodás körülményeinek tisztázása érdekében szükséges, a vízumkiadó hatóság a kérelmezőt – az
(5) bekezdésben foglaltakon túl – további okiratok csatolására is felhívhatja.
36. § A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem benyújtásakor a vízumkiadó hatóság – a diplomata, szolgálati vagy egyéb hivatalos célból
kiállított útlevéllel rendelkező kérelmező kivételével – az
útlevélbe bejegyzi a vízum kérelmezésének tényét, helyét
és idejét, a kért vízum kódját, valamint a vízumkérelmet
átvevő hatóság nevét.
37. § (1) A konzuli tisztviselő a tartózkodási vízum vagy
nemzeti vízum iránti kérelmet a kérelem benyújtását követően haladéktalanul felterjeszti a Hivatalnak.
(2) A 34. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a
tartózkodási vízum iránti kérelemről a regionális igazgatóság dönt.
38. § (1) A vízumkiadó hatóság a három hónapot meghaladó
tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemről – a
(2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kézhezvételtől
számított harminc napon belül dönt.
(2) Soron kívül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől
számított hét napon belül kell elbírálni
a) a kiskorú kérelmező, valamint a kiskorú kérelmezővel együtt utazó törvényes képviselő tartózkodási vízum
iránti kérelmét, ha az utazás igazolt célja a kiskorú gyógykezelése;
b) a kísérő nélküli kiskorú hazakísérése céljából beutazó, a kiskorú felügyeletéért felelős személy tartózkodási
vízum iránti kérelmét;
c) a tartózkodási vízum iránti kérelmet, ha a kérelmező
beutazásához és tartózkodásához a Magyar Köztársaságnak jelentős gazdasági, kulturális, tudományos vagy sportérdeke fűződik.
(3) Tizenöt napon belül kell elbírálni
a) a tanulmányok folytatása vagy kutatás céljából be
utazó harmadik országbeli állampolgár tartózkodási vízum iránti kérelmét;
b) a szezonális munkavállalási vízum iránti kérelmet;
c) a nemzeti vízum iránti kérelmet.
39. § (1) A vízumkiadó hatóság a tartózkodási vízum vagy
nemzeti vízum iránti kérelemről a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében meghatározott esetekben
a Nemzetbiztonsági Hivatal véleményét kéri.
(2) A Nemzetbiztonsági Hivatal köteles a megkeresésnek a) a 38. § (2) bekezdésben foglalt esetben hét,
b) egyéb esetben tíz
napon belül eleget tenni. 40. § A vízumkiadó hatóság a három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum által lehetővé tett tartózkodás
időtartamát és a vízum érvényességi idejét – a Tv.-ben foglalt keretek között – a kérelemhez mellékelt okiratok tartalma, a beutazás és tartózkodás igazolt célja, a tartózkodás tervezett időtartama, valamint a tartózkodás körülményei tekintetében rendelkezésére álló valamennyi egyéb
adat alapján, a kérelmező egyedi körülményeit is figyelembe véve határozza meg.
41. § A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízumot az e rendelet II. mellékletének 1. pontja szerinti formában és adattartalommal kell kiállítani.
42. § A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum visszavonásáról a harmadik országbeli állampolgár
szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóság dönt.
43. § A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízumokmány érvénytelen, ha
a) a vízum – érvényességi idejére, az engedélyezett tartózkodási napok és beutazások számára tekintettel – a Magyar Köztársaságba történő beutazásra, illetve a Magyar
Köztársaság területén történő tartózkodásra nem használható fel;
b) a három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízumot jogerősen visszavonták;
c) helyette a harmadik országbeli állampolgár – a vízumokmány cseréjére vagy pótlására irányuló eljárásban – új vízumokmányt kapott;
d) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná
vált;
e) hamis adatot tartalmaz, vagy meghamisították;
f) a jogosultja tartózkodási engedély okmányt, letele
pedett státuszt igazoló okmányt vagy a szabad mozgás és
tartózkodás jogát igazoló okmányt kapott;
g) jogosultja meghalt. Tartózkodási engedély 44. § A tartózkodási engedély kiadására, illetve meghosszabbítására irányuló idegenrendészeti eljárás
a) a külpolitikáért felelős miniszter,
b) a regionális igazgatóság
hatáskörébe tartozik. 45. § A harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély
kiadása vagy meghosszabbítása iránti kérelméről (a továbbiakban együtt: tartózkodási engedély iránti kérelem) – a
46. §-ban foglalt kivétellel – a regionális igazgatóság dönt.
46. § A külpolitikáért felelős miniszter külön jogszabály szerint
dönt a diplomáciai vagy nemzetközi jogon alapuló más kiváltságot és mentességet élvező személyek és családtagjaik, a
magyarországi diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy
nemzetközi szervezetek tagjaihoz látogatás céljából beutazók, valamint az olyan személyek tartózkodási engedély
iránti kérelmeiről, akiknek a beutazásához külpolitikai érdek
fűződik.
47. § (1) A harmadik országbeli állampolgár a tartózkodási
engedély iránti kérelmét – a 46. §-ban foglalt kivétellel – a
szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságon terjesztheti elő.
(2) A tartózkodási engedély iránti kérelmet a külön jogszabály által e célra rendszeresített formanyomtatványon, legkésőbb a tartózkodási engedély kérelmezésére jogosító engedély lejártát megelőző harminc nappal kell benyújtani.
(3) A tartózkodási engedély iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmezőnek be kell mutatnia érvényes úti okmányát.
(4) A tartózkodási engedély iránti kérelemhez – ha
e rendelet másként nem rendelkezik – mellékelni kell:
a) egy darab arcfényképet, valamint
b) a Tv. 13. § (1) bekezdés c)–g) pontjaiban foglalt fel
tételek fennállását igazoló okiratokat. (5) Amennyiben a tartózkodás körülményeinek tisztázása érdekében szükséges, az eljáró idegenrendészeti hatóság a kérelmezőt – az (4) bekezdésben foglaltakon
túl – további okiratok csatolására is felhívhatja.
(6) Ha a tartózkodási engedély iránti kérelem benyújtásakor a Magyar Köztársaság területén kiadott tartózkodási
vízum vagy a korábbi tartózkodási engedély kiadásának
alapjául szolgáló feltételek nem változtak meg, a kérelmezőnek a változatlan feltételekre vonatkozó okiratokat nem
kell ismételten csatolnia.
48. § (1) A harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély iránti kérelmében köteles nyilatkozni arról, hogy
tudomása szerint az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott betegségben szenved-e, fertőzőképes, illetve kórokozó hordozó állapotban van-e, illetőleg közegészséget veszélyeztető betegség, fertőzőképes,
illetve kórokozó hordozó állapot fennállása esetén részesül-e kötelező és rendszeres ellátásban.
(2) Ha a harmadik országbeli állampolgár nyilatkozata
szerint az (1) bekezdés szerinti egészségügyi állapot fennáll, a regionális igazgatóság értesíti a harmadik országbeli
állampolgár magyarországi szálláshelye szerint illetékes
egészségügyi államigazgatási szervet.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott egészségügyi államigazgatási szerv a harmadik országbeli állampolgárt
kötelezheti a szükséges orvosi vizsgálatok elvégzésére
vagy származási országa hatósága által kiállított, külön
jogszabályban meghatározott tartalmú hatósági orvosi igazolás bemutatására.
(4) Ha a (2) bekezdésben meghatározott egészségügyi
államigazgatási szerv megállapítja, hogy a harmadik országbeli állampolgár közegészséget veszélyeztető betegségben szenved, és a gondozásba vételére, illetve gyógykezelésére irányadó magatartási szabályokat, hatósági rendelkezéseket vagy jogszabályokat megsérti, haladéktalanul értesíti a regionális igazgatóságot.
(5) Ha a regionális igazgatóság a (4) bekezdésben foglalt értesítés ellenére adja ki vagy hosszabbítja meg a tartózkodási engedélyt, a szükséges járványügyi intézkedések foganatosítása érdekében értesíti a (2) bekezdésben
meghatározott egészségügyi államigazgatási szervet.
49. § (1) A regionális igazgatóság a tartózkodási engedély
iránti kérelemről – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kézhezvételtől számított harminc napon belül dönt.
(2) Soron kívül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől
számított hét napon belül kell elbírálni:
a) a kiskorú kérelmező, valamint a kiskorú kérelmezővel együtt utazó törvényes képviselő tartózkodási engedély iránti kérelmét, ha az utazás igazolt célja a kiskorú
gyógykezelése;
b) a kísérő nélküli kiskorú hazakísérése céljából beutazó, a kiskorú felügyeletéért felelős személy tartózkodási
engedély iránti kérelmét;
c) a tartózkodási engedély iránti kérelmet, ha a kérelmező beutazásához és tartózkodásához a Magyar Köztársaságnak jelentős gazdasági, kulturális, tudományos vagy
sportérdeke fűződik.
(3) Tizenöt napon belül kell elbírálni a harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély iránti kérelmét, ha tartózkodásának célja
a) tanulmányok folytatása vagy
b) kutatás. 50. §
(1) A regionális igazgatóság a tartózkodási engedély
iránti kérelemről a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében meghatározott esetekben a Nemzetbiztonsági Hivatal véleményét kéri.
(2) A Nemzetbiztonsági Hivatal köteles a megkeresésnek a) a 49. § (2) bekezdésben foglalt esetben hét,
b) a 49. § (3) bekezdésben foglalt esetben tizenöt,
c) egyéb esetben húsz
napon belül eleget tenni. 51. § (1) A regionális igazgatóság a tartózkodási engedély érvényességi idejét – a Tv.-ben foglalt keretek között – a kérelemhez mellékelt okiratok tartalma, a tartózkodás célja
és tervezett időtartama, valamint a tartózkodás körülményei tekintetében rendelkezésére álló valamennyi egyéb
adat alapján, a kérelmező egyedi körülményeit is figyelembe véve határozza meg.
(2) Az engedélyezett tartózkodás időtartamát – a (3) és
(4) bekezdésben foglalt kivétellel – úgy kell megállapítani,
hogy a harmadik országbeli állampolgár úti okmánya az
engedélyezett tartózkodás lejártakor még legalább három
hónapig érvényes legyen.
(3) Ha a harmadik országbeli állampolgár tartózkodásának célja tanulmányok folytatása vagy kutatás, úti okmánya érvényességi idejének legfeljebb az engedélyezett tartózkodás időtartamát kell lefednie.
(4) A regionális igazgatóság a (2) bekezdésben foglalt,
az úti okmány érvényességi idejére vonatkozó feltételtől – kivételesen – nemzetközi kötelezettség teljesítése céljából, halaszthatatlan humanitárius okból vagy nemzeti ér
dekből eltekinthet, feltéve, hogy az úti okmány érvényességi ideje meghaladja az engedélyezett tartózkodás időtartamát.
52. § A tartózkodási engedély iránti kérelemnek helyt adó határozat esetén a harmadik országbeli állampolgár részére a
tartózkodási engedélyt az e rendelet III. mellékletének
1. pontja szerinti formában és adattartalommal kell kiállítani.
53. § A tartózkodási engedély okmány érvénytelen, ha
a) az engedélyezett tartózkodási idő lejárt;
b) a tartózkodási engedélyt jogerősen visszavonták;
c) helyette a harmadik országbeli állampolgár – a tar
tózkodási engedély okmány cseréjére vagy pótlására irányuló eljárásban vagy a tartózkodási engedély meghosszabbítása miatt – új tartózkodási engedély okmányt
kapott;
d) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná
vált;
e) hamis adatot tartalmaz, vagy meghamisították;
f) a jogosultja letelepedett státuszt igazoló okmányt,
vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogát igazoló okmányt kapott;
g) jogosultja meghalt. 54. § (1) A beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő SIS figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló harmadik országbeli
állampolgár részére a Tv. 18. § (2) bekezdésében foglalt
okokból a regionális igazgatóság akkor adhat ki tartózkodási engedélyt, illetve a harmadik országbeli állampolgár
tartózkodási engedélyét akkor hosszabbíthatja meg, ha a
döntést megelőzően a figyelmeztető jelzést elrendelő
schengeni állam kijelölt hatóságával – a külön jogszabályban meghatározott SIRENE Iroda (a továbbiakban:
SIRENE Iroda) útján – egyeztet.
(2) Ha a tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik
országbeli állampolgárra nézve valamely schengeni állam
beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő SIS figyelmeztető jelzést rendel el, az illetékes regionális igazgatóság – a
SIRENE Iroda útján – köteles egyeztetni a figyelmeztető
jelzést elrendelő schengeni állam kijelölt hatóságával.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott egyeztetés
alapján a regionális igazgatóság mérlegeli, hogy – különösen a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő SIS figyelmeztető jelzés elrendelésére okot adó körülményekre,
a harmadik országbeli állampolgár által az elrendelő
schengeni állam közrendjére és közbiztonságára jelentett
veszélyre, valamint a figyelmeztető jelzés időtartamára figyelemmel – indokolt-e a Tv. 18. § (2) bekezdése szerinti
döntést meghozni.
(4) A regionális igazgatóság döntéséről – a SIRENE Iroda útján – értesíti az érintett schengeni állam kijelölt hatóságát.
55. § A tartózkodási engedély iránti kérelmet elutasító, valamint a tartózkodási engedély visszavonását elrendelő határozat elleni fellebbezést a határozat közlésétől számított öt
munkanapon belül lehet előterjeszteni.
A három hónapot meghaladó tartózkodásra vonatkozó
különös szabályok
56. § (1) Amennyiben a beutazás és tartózkodás célja családi
együttélés biztosítása, a harmadik országbeli állampolgár
a Tv. 13. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt feltétel fennállását különösen az alábbiakkal igazolhatja:
a) születési anyakönyvi kivonattal,
b) házassági anyakönyvi kivonattal,
c) örökbefogadásról szóló okirattal vagy
d) más hitelt érdemlő módon.
(2) Ahol e rendelet anyakönyvet említ, azon a külföldi
hatóság által kiállított, ezzel egyenértékű okiratot is érteni
kell.
57. § (1) A menekültként elismert személy családtagja tartózkodási vízum, illetve tartózkodási engedély iránti kérelméről a menekültügyi hatóságot értesíteni kell.
(2) A menekültként elismert személyhez történő családegyesítés során a családi kapcsolat fennállása bármilyen
hitelt érdemlő módon igazolható.
(3) A menekültként elismert harmadik országbeli állampolgár családtagjának a Tv. 13. § (1) bekezdés e)–g) pontjaiban foglalt feltételek fennállását akkor kell igazolnia, ha
a menekültkénti elismerés és a családegyesítés kérelmezése között hat hónapnál hosszabb időtartam telt el.
58. § Az a harmadik országbeli állampolgár, aki tartózkodási
vízumát vagy tartózkodási engedélyét családi együttélés
biztosítása céljából kapta, köteles házassága felbontását,
illetve házastársa halálát, a házasság felbontására vonatkozó jogerős ítélet kézhezvételétől, illetve a halotti anyakönyvi kivonat kiállításától számított harminc napon belül
a szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál
az okiratok egyidejű csatolásával bejelenteni.
59. § (1) Amennyiben a beutazás és tartózkodás célja keresőtevékenység folytatása, a Tv. 13. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt feltétel fennállása különösen az alábbiakkal
igazolható:
a) a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt igazoló okirattal; b) alkalmi munkavállalói könyvvel;
c) a gazdasági tevékenységre vonatkozó üzleti tervvel;
d) egyéni vállalkozói igazolvánnyal;
e) mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal;
f) magánszemélyként kötött megbízási, vállalkozási
vagy felhasználási szerződéssel, vagy
g) más hitelt érdemlő módon.
(2) A Tv. 20. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt beutazási és tartózkodási cél akkor tekinthető igazoltnak, ha
a) a gazdasági társaság, szövetkezet vagy egyéb – jövedelemszerzési céllal létrejött – jogi személy (a továbbiakban ezen bekezdés alkalmazásában együtt: gazdasági társaság) legalább három magyar állampolgárt vagy a szabad
mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyt foglalkoztat teljes munkaidőben, vagy
b) a kérelmező harmadik országbeli állampolgár tartózkodása a Magyar Köztársaság területén a gazdasági társaság működése szempontjából elengedhetetlen, és a kérelemhez csatolt üzleti terv alapján valószínűsíthető, hogy a
gazdasági társaság a kérelmező megélhetését is biztosító
bevételt fog elérni.
60. § (1) Amennyiben a beutazás és tartózkodás célja tanulmányok folytatása, a harmadik országbeli állampolgár a
Tv. 13. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt feltétel fennállását, különösen
a) a képzést végző oktatási intézmény felvételi igazolásával;
b) tanulói vagy hallgatói jogviszonyt igazoló okirattal
vagy
c) más hitelt érdemlő módon
igazolhatja. (2) Előkészítő képzésen történő részvétel esetén a tanulmányok folytatása céljából kiadott tartózkodási engedély
tanulmányok folytatása céljából csak akkor hosszabbítható meg, ha a harmadik országbeli állampolgár az előkészí
tő képzést követően a Magyar Köztársaságban akkreditált
felsőfokú oktatási intézménybe felvételt nyert.
61. § Amennyiben a beutazás és tartózkodás célja kutatás, a
harmadik országbeli állampolgár a Tv. 13. § (1) bekezdés
d) pontjában foglalt feltétel fennállását a kutatószervezettel kötött fogadási megállapodással igazolhatja.
62. § Amennyiben a beutazás és tartózkodás célja gyógykezelés, a harmadik országbeli állampolgár a Tv. 13. §
(1) bekezdés d) pontjában foglalt feltétel fennállását a
gyógykezelést végző intézmény igazolásával támaszthatja alá.
63. § Látogatási célú beutazás és tartózkodás esetén a Tv.
13. § (1) bekezdés d)–g) pontjában foglalt feltételek fennállása hatósági hozzájárulással ellátott meghívólevéllel
(a továbbiakban: meghívólevél) igazolható.
64. § (1) Meghívólevél iránti kérelmet
a) magyar állampolgár,
b) bevándorolt, letelepedett, a Magyar Köztársaság ál
tal menekültként elismert, tartózkodási vízummal vagy
tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli
állampolgár,
c) külön törvény alapján a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy, valamint
d) magyar vagy a Magyar Köztársaság területén székhellyel rendelkező külföldi jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet
terjeszthet elő.
(2) A meghívólevél iránti kérelmet külön jogszabályban
meghatározott formanyomtatványon, a kérelmező lakóhelye, tartózkodási helye vagy szálláshelye, illetve a jogi személy székhelye szerint illetékes regionális igazgatóságon
kell benyújtani.
(3) A regionális igazgatóság a meghívólevél iránti kérelmet tizenöt napon belül, ha a meghívott harmadik országbeli állampolgár beutazásához a Magyar Köztársaságnak jelentős gazdasági, kulturális, tudományos vagy sportérdeke fűződik, hét napon belül bírálja el.
65. § A meghívólevél kérelmezőjének igazolnia kell, hogy
rendelkezik a Tv. 2. § l) pontjában meghatározott kötelezettségvállalás teljesítéséhez szükséges feltételekkel.
66. § (1) Ha a regionális igazgatóság a meghívólevél iránti
kérelemnek helyt ad, a meghíváshoz hatósági hozzájárulását adja, és a kérelmező részére meghívólevelet állít ki.
(2) A meghívólevelet külön jogszabályban meghatározott formában és adattartalommal kell kiállítani.
(3) A meghívólevél érvényességét napokban, a meghívás céljára és a meghívás összes körülményére tekintettel
kell megállapítani. A meghívólevél legfeljebb 365 napig
érvényes.
(4) A meghívólevélnek a meghívott harmadik országbeli állampolgárhoz történő eljuttatásáról a meghívó gondoskodik.
67. § (1) A meghívólevél iránti kérelmet el kell utasítani, ha a
kérelmező
a) nem rendelkezik a kötelezettségvállalás teljesítéséhez szükséges feltételekkel;
b) a korábbi meghívás alkalmával a meghívólevélben
vállalt kötelezettségeit nem teljesítette;
c) kérelmében hamis adatot vagy valótlan tényt közölt.
(2) A meghívót tájékoztatni kell arról, hogy a meghívólevél önmagában nem jogosítja a harmadik országbeli állampolgárt a Magyar Köztársaság területére történő beutazásra.
68. § A meghívólevél beszerzésének kötelezettsége alól mentesülnek az Országgyűlés, a köztársasági elnök, a Kormány, ezek hivatali szervezetei, az Állami Számvevőszék,
az országgyűlési biztos, az Alkotmánybíróság, a minisztériumok, a Magyar Tudományos Akadémia, a központi államigazgatási szervek, a bíróságok, az ügyészségek, a
közigazgatási hivatalok, illetve az országos kisebbségi önkormányzatok.
69. § Amennyiben a beutazás és tartózkodás célja önkéntes
tevékenység folytatása, a Tv. 13. § (1) bekezdés d) pontjá
ban foglalt feltétel fennállása a harmadik országbeli állampolgárt fogadó szervezettel kötött önkéntes szerződéssel
igazolható.
70. § (1) A humanitárius célú tartózkodási engedélyt
a) a Tv. 29. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt
esetekben a hontalanként, illetve befogadottként történő
elismerésről rendelkező regionális igazgatóság,
b) a Tv. 29. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt esetben
a menekültügyi hatóság,
c) a Tv. 29. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben – a gyámhatóság kezdeményezésére – a kísérő nélküli
kiskorú szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóság,
d) a Tv. 29. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben
a harmadik országbeli állampolgár szálláshelye szerint
illetékes regionális igazgatóság
hivatalból állítja ki, illetve hosszabbítja meg.
(2) A menekültkénti elismerését kérő, továbbá a menekültügyi hatóságtól ideiglenes vagy kiegészítő védelmet
kérő harmadik országbeli állampolgár részére a tartózkodási engedélyt a kérelme benyújtásától számított három
napon belül ki kell állítani.
(3) A Tv. 29. § (1) bekezdés a)–e) pontjának hatálya alá
tartozó harmadik országbeli állampolgárnak a tartózkodási engedély kiadásához, illetve meghosszabbításához ki
kell töltenie a külön jogszabály szerinti adatlapot, továbbá
az adatlaphoz mellékelnie kell egy darab arcfényképet.
71. § (1) A harmadik országbeli állampolgár részére a humanitárius célú tartózkodási engedélyt – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – az e rendelet III. mellékletének 2. pontjában meghatározott formában és adattartalommal kell kiállítani.
(2) A Tv. 29. § (1) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgár részére a humanitárius célú tartózkodási engedélyt az e rendelet III. mellékletének 3. pontjában meghatározott formában és adattartalommal kell kiállítani.
72. § (1) Idegenrendészeti eljárásban az idegenrendészeti hatóság köteles vizsgálni, hogy a kiskorú harmadik országbeli állampolgárra a Tv.-ben és e rendeletben meghatározott, a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó szabályok alkalmazásának van-e helye. Ennek keretében különösen azt
kell megállapítani, hogy
a) a harmadik országbeli állampolgár kiskorú-e,
b) van-e olyan személy, aki jogszabály vagy szokás
alapján a kiskorú harmadik országbeli állampolgár felügyeletére köteles.
(2) A kísérő nélküli kiskorú érdekeinek védelmében az
idegenrendészeti hatóság köteles ügygondnok kirendelése
iránt az eljárás megindításakor haladéktalanul intézkedni.
(3) A kísérő nélküli kiskorú elhelyezése érdekében az
idegenrendészeti hatóság megkeresi az eljárás lefolytatására illetékes gyámhatóságot, valamint a kiskorú állampolgársága szerinti államnak a Magyar Köztársaság területén
működő konzuli képviseletét.
A befogadott és az emberkereskedelem áldozatává vált
harmadik országbeli állampolgár ellátása, támogatása
73. § A befogadott, valamint az emberkereskedelem áldozatává vált, tartózkodási engedéllyel ellátott harmadik országbeli állampolgár (a továbbiakban: az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár)
alapvető létfenntartási feltételeinek megteremtéséhez a
Hivatal ellátásokkal és támogatásokkal járul hozzá.
74. § (1) A befogadottat és az emberkereskedelem áldozatává
vált harmadik országbeli állampolgárt személyes gondoskodás körébe tartozó ellátások, pénzbeli ellátások és pénzbeli támogatások illetik meg.
(2) A személyes gondoskodás körébe tartozó ellátások:
a) közösségi vagy annak megfelelő szálláson való elhe
lyezés és ellátás,
b) egészségügyi ellátás,
c) oktatási intézményben való étkeztetés.
(3) A pénzbeli ellátások:
a) egyszeri kiköltözési segély,
b) beiskolázási támogatás.
(4) A pénzbeli támogatások:
a) lakhatási támogatás,
b) az ország végleges elhagyásának támogatása,
c) a munkavállaláshoz szükséges munkaalmassági
egészségügyi vizsgálat költségeinek, valamint a szakmai
képesítést igazoló dokumentumok fordítása költségeinek
megtérítése.
75. § (1) A 74. §-ban foglalt ellátások és támogatások biztosításának, folyósításának feltétele, hogy a befogadott, illetve
az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár ne rendelkezzék vagyonnal, valamint jövedelme – a vele közös háztartásban élő házastársa, élettársa, testvére és egyenes ági rokona összes jövedelme szerint számított egy főre jutó havi jövedelem esetén – ne haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb
összegét.
(2) E rendelet alkalmazásában jövedelemnek, illetve vagyonnak minősül a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés a),
illetve b) pontjában meghatározott jövedelem, illetve vagyon.
76. § (1) A befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár a 74. §-ban foglalt ellátások, támogatások kérelmezése esetén – írásbeli
kérelme benyújtásával egyidejűleg – az e rendelet VI. mellékletében foglalt nyomtatvány kitöltésével köteles nyilatkozni vagyoni és jövedelmi helyzetéről.
(2) A befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár az ellátásra, illetve támogatásra irányuló kérelmét a szálláshelye szerint
illetékes regionális igazgatóság bírálja el.
(3) Az ellátásra, támogatásra jogosult személy a regionális igazgatóság által kiállított, e rendelet VII. mellékletében foglalt ellátási okmánnyal igazolja jogosultságát. Az
ellátási okmány csak a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár
tartózkodási engedélyének egyidejű felmutatásával együtt
érvényes.
77. § (1) A befogadottat közösségi szálláson vagy menekülteket befogadó állomáson, az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárt az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárok elkülönített elhelyezését szolgáló befogadó állomáson
vagy szerződés alapján fenntartott más szálláshelyen
(a továbbiakban ezen alcím alkalmazásában együtt: közösségi szállás) lehet elhelyezni.
(2) A befogadottnak, valamint az emberkereskedelem
áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárnak közösségi szálláson történő elhelyezése esetén a közösségi
szálláson történő kötelező tartózkodás elrendelésétől számított tizennyolc hónapig nem kell térítési díjat fizetnie,
amennyiben jövedelme a 75. § (1) bekezdésében meghatározott mértéket nem haladja meg.
(3) A befogadottra, valamint az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárra a közös
ségi szálláson történő tartózkodása során a 130–133. §-ban
foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) A 14. életévét betöltött befogadott, illetve emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár a (3) bekezdésben foglalt ellátáson túl a közösségi
szálláson való térítésmentes tartózkodás harmadik hónapjától szabad felhasználású havi költőpénzben részesül,
amelynek összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25%-a. Ha a költőpénzben részesülő a
közösségi szállás házirendjét ismételten vagy súlyosan
megszegi, a költőpénzt a közösségi szállás vezetője határozott időtartamra megvonja. A költőpénz megvonásának
időtartamát az elkövetett cselekmény jellege és súlya alapján kell meghatározni.
(5) Ha a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár jövedelme a
75. § (1) bekezdésében foglalt mértéket meghaladja, köteles az általa igénybe vett szolgáltatások önköltségét utólag, minden hónap 5. napjáig megtéríteni. A megtérítés
összegét a közösségi szállás vezetője állapítja meg.
78. § (1) A befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár a közösségi
szállást a kiköltözés szándékával a regionális igazgatóság
engedélyével hagyhatja el. E szándékáról a kiköltözést
megelőzően köteles nyilatkozni (a továbbiakban: kiköltözési nyilatkozat).
(2) Attól a befogadottól, illetve emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgártól, aki kiköltözési nyilatkozat nélkül 48 órát meghaladóan hagyja el
a közösségi szállást – és távolmaradását később sem tudja
hitelt érdemlően igazolni –, a közösségi szállás vezetője
határozott időtartamra megvonhatja.
(3) Amennyiben a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár
magánszállásra költözik, a regionális igazgatóság engedélyével visszatérhet a közösségi szállásra, ha vagyoni és jövedelmi viszonyai alapján a közösségi szállás igénybevételére jogosult.
(4) A befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár tizennyolc hónapon túli közösségi szálláson tartózkodását – ha vagyoni
és jövedelmi viszonya alapján indokolt – a regionális igazgatóság kivételes méltányosságból engedélyezheti.
79. § (1) Ha a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár nem áll társadalombiztosítási jogviszonyban, betegsége esetén a
138. §-ban meghatározott egészségügyi szolgáltatásokat
jogosult térítésmentesen igénybe venni.
(2) A közösségi szálláson tartózkodó befogadott, valamint emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár háziorvosi ellátása a közösségi szálláson történik.
(3) A közösségi szálláson kívül lakó befogadott, valamint emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár a szálláshelye szerinti – területi ellátási kötelezettséggel egészségügyi szolgáltatást nyújtó – háziorvosnál jogosult ellátásra.
(4) Az egészségügyi szakellátást a területi ellátási kötelezettséggel működő egészségügyi szolgáltatónál lehet
igénybe venni.
80. § A befogadott, valamint az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár óvodai nevelésével, általános iskolai, középiskolai, kollégiumi és gyermekvédelmi intézményben történő elhelyezésével kapcsolatos étkezési költségeket a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár törvényes képviselőjének kérelmére Hivatal – a regionális igazgatóság javaslatára – az ellátást biztosító intézménynek közvetlenül megtéríti.
81. § Az a befogadott, illetve emberkereskedelem áldozatává
vált harmadik országbeli állampolgár, aki a tartózkodási
engedély első alkalommal történő kiállítását követő fél
éven belül magánszállásra költözik ki, a regionális igazgatósághoz egyszeri kiköltözési segély iránti kérelmet nyújthat be. A kérelemhez csatolni kell a kiköltözési nyilatkozatot, egy ismételten kitöltött vagyon- és jövedelemnyilatkozatot, valamint a lakásbérleti szerződést vagy a magánszállás tulajdonosának a költözéshez való hozzájáruló nyilatkozatát, és igazolni kell a kérelmező szálláshelyének
bejelentését.
82. § (1) Az egyszeri kiköltözési segély iránti kérelemről a
kérelmező szociális helyzetét mérlegelve a regionális
igazgatóság dönt. A kiköltözési segély csak egy alkalommal nyújtható.
(2) A segély összege felnőtt személy részére az öregségi
nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 300%-a,
18. életévét be nem töltött kiskorú részére 170%-a, azonban egy család esetében sem haladhatja meg az öregségi
nyugdíj mindenkori legkisebb összegének hatszorosát.
(3) A segélyt a Hivatal a kérelemben megadott, igazolt
bejelentett szálláshely szerinti címre a kérelmező személynek postai úton utalja át.
(4) Az egyszeri kiköltözési segélyt igénybe vevők közösségi szálláson történő elhelyezésre és ellátásra csak a
78. § (4) bekezdésben foglaltak szerint tarthatnak igényt.
83. § (1) Az általános iskolai, valamint a középiskolai tanulmányokat folytató befogadott, illetve emberkereskedelem
áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár törvényes képviselője az oktatási intézménybe való beiratkozáskor beiskolázási támogatás iránti kérelmet nyújthat be a
regionális igazgatósághoz. A Hivatal – a regionális igazgatóság javaslatára – szociális alapon való rászorultság
megállapítása esetén egyszeri beiskolázási támogatást folyósíthat.
(2) A beiskolázási támogatás összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 50%-a.
84. § (1) A településen elismert minimális lakásnagyságot és
minőséget meg nem haladó lakásban, szálláson lakó befogadott, illetve emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár kérelmére lakbérének, albérleti
díjának, szállásköltségének megfizetéséhez a regionális
igazgatóság támogatást nyújthat. A támogatás csak érvényes bérleti, albérleti szerződés vagy befogadó nyilatkozat
alapján, előzetes környezettanulmány után folyósítható.
Az előzetes környezettanulmányt a kérelmező szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóság folytatja le.
(2) Lakhatási támogatás a tartózkodási engedély első alkalommal történő kiállításától számított legfeljebb tizennyolc hónapig folyósítható.
(3) A támogatás összege a bérbeadó által igazolt lakbér,
albérleti díj, szállásköltség 50%-a, de legfeljebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege egy fő esetén,
egy család esetén legfeljebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszerese. Ugyanabban a lakásban együtt élő, családtagnak nem minősülő befogadottakra, illetve emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárokra a családra vonatkozó szabályok irányadóak.
85. § A regionális igazgatóság a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár kérelmére, végleges hazatérése vagy harmadik or
szágba történő végleges távozása esetén a célállomásig érvényes menetjegye árának és a kiutazással összefüggő
egyéb költségének részben vagy egészben történő megtérítéséről dönthet. A regionális igazgatóság által megállapított összeget a Hivatal folyósítja.
86. § A regionális igazgatóság a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár kérelmére egy alkalommal átvállalhatja a munkavállaláshoz szükséges munkaalkalmassági egészségügyi
vizsgálat költségeinek, valamint a szakmai képesítést igazoló dokumentumok fordítása költségeinek megtérítését.
Az átvállalt összeget a Hivatal folyósítja.
87. § (1) A Hivatal társadalmi szervezettel, helyi önkormányzattal, egyházzal, jogi személlyel, egyesülettel, alapítvánnyal, ezek intézményeivel, gazdasági társasággal
(a továbbiakban: szolgáltató) szerződést köthet
a) a befogadottak, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárok elszállásolására;
b) az ellátások teljesítésére;
c) a befogadottak, illetve az emberkereskedelem áldo
zatává vált harmadik országbeli állampolgárok szociális és
mentálhigiénés gondozására;
d) a befogadottak, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgárok jogaira és
kötelezettségeire irányuló tájékoztatásra.
(2) A szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az ellátásban részesítendők körét, a nyújtandó ellátá
sok megnevezését és időtartamát;
b) a szerződés tárgyát képező ellátások, feladatok telje
sítésének módját és ellenértékét;
c) az ellátások, feladatok nyilvántartására, valamint tel
jesítésük ellenértékének elszámolására és átutalására vonatkozó kikötéseket; d) a Hivatalnak a szerződés teljesülésére irányuló ellenőrzési jogosultságát és az ellenőrzés módját;
e) a szerződés felmondásának módját, hónapokban
meghatározott idejét, valamint az esetleges jogviták rendezésére vonatkozó kikötéseket.
88. § (1) Az ellátást vagy támogatást nyújtó szerv, intézmény,
személy a Hivatal költségvetésének terhére teljesített kiadásait az egyéb kiadásoktól elkülönítve köteles nyilvántartani, és köteles a támogatást kérő jogosultságának fennállását ellenőrizni.
(2) Az e rendelet alapján nyújtott ellátás, támogatás
költségeit a Hivatal utólagos elszámolás alapján téríti meg.
A költségtérítést – az ellátásban, támogatásban részesített
befogadott, illetve emberkereskedelem áldozatává vált
harmadik országbeli állampolgár nevének és a hatóság által kiadott dokumentum sorszámának vagy ügyiratszámának feltüntetésével – az ellátás, támogatás biztosításától
számított egy hónapon belül, részletezett számla alapján
lehet igényelni a Hivataltól.
(3) A Hivatal a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár ellátásához nélkülözhetetlen kiadások fedezetét az ellátást
vagy támogatást folyósító szervnek megelőlegezheti.
(4) Amennyiben a befogadott, illetve az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik országbeli állampolgár
magyarországi temetéséről a települési önkormányzat
képviselő-testülete gondoskodott, ezzel járó igazolt kiadásait a jegyző igénylésére a Hivatal megtéríti.
Ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás 89. § (1) Az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás kiállítása
a) a Tv. 30. § (1) bekezdés a), b), h) és i) pontjában
meghatározott esetekben az idegenrendészeti ügyben eljáró regionális igazgatóság,
b) a Tv. 30. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott
esetben a harmadik országbeli állampolgár magyarországi
szálláshelye, ennek hiányában a tartózkodási helye szerint
illetékes regionális igazgatóság,
c) a Tv. 30. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott
esetben a szülő magyarországi szálláshelye vagy lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóság,
d) a Tv. 30. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott
esetben az emberkereskedelem áldozatává vált harmadik
országbeli állampolgár szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóság,
e) a Tv. 30. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott
esetben a Határőrség,
f) a Tv. 30. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott
esetben az úti okmányt visszatartó, illetve visszavonó
regionális igazgatóság,
g) a Tv. 30. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott
esetben a kijelölt tartózkodási hely szerint illetékes regionális igazgatóság
hatáskörébe tartozik.
(2) Az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás érvényét veszti, ha a harmadik országbeli állampolgár az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás kiállítására alapul
szolgáló eljárás eredményeként tartózkodási vízumot, tartózkodási engedélyt vagy ideiglenes letelepedési engedélyt kap.
Az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti,
fegyveres erőik jogállásáról szóló, 1951. június 19-én,
Londonban kelt Megállapodás hatálya alá tartozó
polgári állomány tagjai és a hozzátartozók beutazása
és tartózkodása 90. § A Tv. 31. § (1) bekezdés hatálya alá tartozó harmadik
országbeli állampolgárnak a tartózkodási vízum, illetve a
tartózkodási engedély iránti kérelméhez – a 35. § (5), illetve a 47. § (4) bekezdésében foglaltaktól eltérően – az alábbi okiratokat kell mellékelnie:
a) egy darab arcfényképet,
b) a Tv. 13. § (1) bekezdés c)–d) pontjaiban foglalt fel
tételek fennállását igazoló okiratokat, valamint
b) a honvédelemért felelős miniszter által kiállított, ma
gyarországi státuszára vonatkozó igazolást. IV. Fejezet A LETELEPEDÉS RÉSZLETES SZABÁLYAI
A letelepedett harmadik országbeli állampolgár
lakóhelyének bejelentése és személyazonosító
igazolványa kiállítása 91. § (1) Az ideiglenes letelepedési engedély, nemzeti letelepedési engedély, illetve EK letelepedési engedély iránti
kérelmet előterjesztő harmadik országbeli állampolgár az
első magyarországi lakóhelyének létesítését – amennyiben
magyarországi lakóhellyel még nem rendelkezik – a kérelem előterjesztésével egyidejűleg jelenti be.
(2) A harmadik országbeli állampolgár az első lakóhelyének bejelentéséhez köteles okirattal igazolni a lakás feletti rendelkezési, illetve használati jogosultságát. A kérelemnek a lakóhely bejelentésére szolgáló rovatát a bejelentőnek, valamint a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak mint szállásadónak is
alá kell írnia.
(3) A regionális igazgatóság az első lakóhely bejelentésére vonatkozó kérelmet a letelepedési engedély iránti kérelmet elutasító határozatában utasítja el.
(4) A letelepedett harmadik országbeli állampolgár köteles a letelepedési engedélyezési eljárásban bejelentett lakóhelyének megváltozását az új lakóhelye szerint illetékes
települési önkormányzat jegyzőjénél – a külön jogszabályban foglaltak szerint – bejelenteni.
(5) A lakóhely megváltozása nem jár a tartózkodási okmány cseréjével. A lakóhelyváltozás bejelentését a (4) bekezdés szerinti eljárásban a jegyző által kiadott, a személyi
azonosítóról és a lakcímről szóló hatósági igazolvány iga
zolja, ezért ezt a hatósági igazolványt a tartózkodási okmánnyal együtt kell őrizni és az arra feljogosított hatóságnak betekintésre át kell adni.
(6) A letelepedett harmadik országbeli állampolgár a
személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány kiadására irányuló eljárásban az első lakóhelyét a regionális igazgatóság által kiadott, az idegenrendészeti hatóság által nyilvántartott személyes adatokat és a tartózkodási okmány okmányazonosító adatait is tartalmazó hatósági bizonyítvánnyal igazolja. A lakóhelyváltozás bejelentését a továbbiakban a személyi azonosítóról és a lakcímről szóló hatósági igazolvány igazolja.
92. § A letelepedett harmadik országbeli állampolgár a letelepedett jogállását igazoló okmány kiállításától számított
három munkanapon belül köteles a körzetközponti feladatokat ellátó települési (fővárosi kerületi) önkormányzat
jegyzőjénél személyi- és lakcímadatait bejelenteni, továbbá köteles a személyazonosító igazolvány kiadását kérni.
Az eljáró hatóságok illetékessége 93. § (1) Az ideiglenes letelepedési engedély, nemzeti letelepedési engedély, illetve EK letelepedési engedély iránti
kérelmet a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon, a kérelmező harmadik országbeli állampolgár jövőbeni lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóságon kell benyújtani.
(2) A harmadik országbeli állampolgár bevándorlási engedélyét, letelepedési engedélyét, ideiglenes letelepedési
engedélyét, nemzeti letelepedési engedélyét, illetve EK letelepedési engedélyét a harmadik országbeli állampolgár
lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóság vonhatja
vissza.
A kérelemhez csatolandó okiratok 94. § (1) Az ideiglenes letelepedési engedély, nemzeti letelepedési engedély és EK letelepedési engedély iránti kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek be kell mutatnia az érvényes úti okmányát, valamint kérelméhez csatolnia kell:
a) a születési, házasságban élő kérelmező esetén a házassági anyakönyvi kivonatot is, a házasság megszűnése
esetén az azt megállapító jogerős hatósági határozatot, továbbá a kiskorú kérelmező személyes joga szerinti hiteles
okiratot arról, hogy a kiskorú harmadik országbeli állampolgár letelepedésének nincs törvényes akadálya;
b) a Magyar Köztársaságba történő beutazását megelőző állandó vagy szokásos tartózkodási helye szerinti ország hatósága által kiállított, a büntetlen előéletet igazoló,
hat hónapnál nem régebbi okiratot;
c) a magyarországi lakhatást és megélhetést igazoló
okiratot;
d) a biztosítotti jogviszonyt igazoló okiratot. 95. §
(1) A magyarországi megélhetés különösen a következő
okiratokkal igazolható:
a) magyarországi pénzintézetnél készpénz-megtakarítást igazoló, pénzintézeti igazolással; b) a megélhetést biztosító magyarországi vagyon, vagyoni értékű jog, vagyoni érték meglétét igazoló közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal;
c) a magyar jog hatálya alá tartozó rendszeres, munkavégzésre irányuló jogviszonyból származó adóköteles jövedelem igazolásával;
d) egyéb magyarországi rendszeres, jövedelemszerző
tevékenységből származó, közokirattal vagy más módon
igazolt adóköteles jövedelemmel;
e) külföldről folyósított rendszeres jövedelemről szóló
magyar pénzintézeti igazolással;
f) a Magyar Köztársaságban élő családtag által tett,
közjegyzői okiratba foglalt, a kérelmező eltartását és ellátását biztosító nyilatkozattal, valamint a tartást vállaló személy tartási képességét igazoló okirattal.
(2) A magyarországi megélhetés értékelésekor különösen az alábbi szempontokat kell figyelembe venni:
a) az egy háztartásban jövedelemmel vagy vagyonnal
rendelkezők száma;
b) az egy háztartásban eltartottak száma;
c) a kérelmező a saját és családtagjai lakhatását szol
gáló ingatlan tulajdonosa-e. (3) Nem lehet a (1) bekezdés b) pontjában meghatározott vagyonnak tekinteni különösen
a) a szokásos életszükségleti és berendezési tárgyakat;
b) a harmadik országbeli állampolgár olyan ingatlanát,
amely saját és az általa eltartottak lakhatását szolgálja;
c) a mozgáskorlátozott személy gépjárművét és
d) azokat a vagyontárgyakat, amelyek a harmadik or
szágbeli állampolgár jövedelmének megszerzéséhez szükségesek. (4) A havi jövedelem kiszámításakor
a) rendszeres jövedelem esetén
aa) ha a jogszerű tartózkodás időtartama az egy évet
meghaladja, a kérelem benyújtását megelőző évben szerzett adózott jövedelem, valamint a kérelmezést megelőző
három hónapban szerzett jövedelem,
ab) egyéb esetben a kérelmezést megelőző három hónapban szerzett jövedelem;
b) nem rendszeres jövedelem esetén a kérelem benyújtását megelőző tizenkét hónap alatt kapott összeg
egy havi átlagát kell együttesen figyelembe venni.
(5) A magyarországi lakhatás különösen a következőkkel igazolható:
a) a kérelmező magyarországi lakásának tulajdonjogát
igazoló, három hónapnál nem régebbi tulajdonilap-másolattal;
b) lakásbérleti jogviszonyt igazoló lakásbérleti szerződéssel; illetőleg c) a Magyar Köztársaságban élő családtag közjegyzői
okiratba foglalt, a kérelmező lakhatását biztosító nyilatkozatával.
(6) Nem kell csatolni a lakhatás feltételeit igazoló okiratot, ha a tartózkodási engedély kiadása vagy meghosszabbítása iránti eljárásban a kérelmező azt már csatolta, és a
harmadik országbeli állampolgár bejelentett szálláshelye
nem változott meg.
96. § A 94. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt okirat
csatolása alól felmentés adható, ha az okirat beszerzése a
harmadik országbeli állampolgár önhibáján kívüli okból
lehetetlen, vagy aránytalan nehézséggel járna. Ilyen esetben az okiratot a kérelmező nyilatkozata pótolja.
A Nemzetbiztonsági Hivatal szakhatósági eljárása 97. § (1) Annak megállapítása érdekében, hogy a harmadik
országbeli állampolgár letelepedése nem veszélyezteti a
Magyar Köztársaság nemzetbiztonságát, be kell szerezni a
Nemzetbiztonsági Hivatal szakhatósági állásfoglalását.
(2) A regionális igazgatóság az ideiglenes letelepedési
engedély első ízben történő kiadása, a nemzeti letelepedési
engedély vagy az EK letelepedési engedély iránti kérelmet
benyújtó harmadik országbeli állampolgár központi idegenrendészeti nyilvántartásban kezelt adatait továbbítja a
Nemzetbiztonsági Hivatalnak. A Nemzetbiztonsági Hivatal megkeresésére a regionális igazgatóság a kérelemhez
csatolt okiratokba betekintést biztosít, illetve azokról másolatot készít.
(3) A Nemzetbiztonsági Hivatal a szakhatósági állásfoglalását a) ideiglenes letelepedési engedély iránti kérelem esetén húsz napon belül,
b) nemzeti letelepedési engedély vagy EK letelepedési
engedély iránti kérelem esetén negyvenöt napon belül
írásban megküldi a regionális igazgatóságnak.
(4) Ha a szakhatósági állásfoglalás megküldését követően a harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan
olyan adat merül fel, amely a szakhatósági hozzájárulás
visszavonását indokolja, a szakhatóság az illetékes regionális igazgatóságot haladéktalanul értesíti.
A bevándorolt vagy letelepedett harmadik országbeli
állampolgár Magyar Köztársaság területén született
gyermeke bejelentésével kapcsolatos eljárás 98. § A bevándorolt vagy letelepedett harmadik országbeli állampolgárnak a Magyar Köztársaság területén született
gyermeke részére – a születés bejelentésére szolgáló, külön jogszabályban meghatározott formanyomtatvány alapján – a regionális igazgatóság az ideiglenes letelepedési
engedélyt vagy nemzeti letelepedési engedélyt soron kívül, de legkésőbb öt napon belül adja ki.
Ideiglenes letelepedési engedély 99. § (1) A harmadik országbeli állampolgár az ideiglenes letelepedési engedély iránti kérelmét legkésőbb a három hónapot meg nem haladó jogszerű tartózkodása utolsó napján, illetve három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító engedélyének lejártát harminc nappal megelőzően
nyújthatja be.
(2) Az ideiglenes letelepedési engedély iránti kérelem
benyújtásakor a kérelmezőnek be kell mutatnia az Európai
Unió tagállama által a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-ei 2003/109/EK irányelv
(a továbbiakban: 2003/109/EK irányelv) alapján kiállított
huzamos tartózkodói jogállást igazoló EK tartózkodási engedélyét.
(3) A Tv. 34. § (1) bekezdésben foglalt tartózkodási cél
igazolására az ideiglenes letelepedési engedély iránti kérelemhez a következő okiratokat kell benyújtani:
a) keresőtevékenység folytatása céljából történő tartózkodás esetén az 59. § (1) bekezdésében meghatározott
okiratot;
b) tanulmányok folytatása vagy szakképzés céljából
történő tartózkodás esetén a 60. § (1) bekezdésében meghatározott okiratot;
c) egyéb célból történő tartózkodás esetén a tartózkodás célját igazoló okiratot;
d) családtagként történő kérelmezés esetén a Tv. 34. §
(2) bekezdésében meghatározott családi kapcsolatot igazoló okiratot.
(4) Az ideiglenes letelepedési engedély meghosszabbítása esetén a kérelmezőnek – amennyiben nyilatkozata
szerint a megelőző kérelmezéshez képest megélhetési és
lakhatási körülményei változatlanok – csak a (3) bekezdésben meghatározott okiratot kell benyújtania.
100. § (1) Az ideiglenes letelepedési engedély érvényességi
idejét a tartózkodás – a kérelmező nyilatkozata szerinti – várható időtartamára, valamint a tartózkodás célját igazoló okiratokban foglaltakra figyelemmel kell megállapítani.
(2) A regionális igazgatóság az ideiglenes letelepedési
engedély kiadása esetén az e rendelet IV. mellékletében
meghatározott tartózkodási okmányt állítja ki.
101. § Az ideiglenes letelepedési engedély okmány érvénytelen, ha
a) az engedélyezett tartózkodási idő lejárt;
b) az ideiglenes letelepedési engedélyt jogerősen
visszavonták;
c) az okmány helyett a harmadik országbeli állampol
gár – az okmány cseréjére, pótlására irányuló eljárásban
vagy az ideiglenes letelepedési engedély meghosszabbítása miatt – új okmányt kapott;
d) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná
vált;
e) hamis adatot tartalmaz, vagy meghamisították;
f) a jogosultja nemzeti letelepedési engedélyt, EK lete
lepedési engedélyt, vagy a szabad mozgás és tartózkodás
jogát igazoló okmányt kapott, illetve magyar állampolgárságot szerzett;
g) jogosultja meghalt. 102. § A Tv. 34. § (8) bekezdése szerinti értesítést – a visszavonás jogerőssé válását követően – az első fokon eljárt regionális igazgatóság továbbítja az érintett tagállam kijelölt
hatóságának.
Nemzeti letelepedési engedély 103. § (1) A Tv. 35. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltételnek az a harmadik országbeli állampolgár felel meg, aki
a nemzeti letelepedési engedély iránti kérelem benyújtásáig – a Tv. 35. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembe
vételével – hároméves jogszerű tartózkodását nem szakította meg.
(2) A jogszerű tartózkodás megszakítása esetén a tartózkodási idő számítása újra kezdődik.
(3) A Tv. 35. §-a alkalmazásában jogszerű tartózkodásnak minősül
a) a három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízummal,
b) a tartózkodási engedéllyel,
c) az ideiglenes letelepedési engedéllyel,
d) a Tv. 30. § (1) bekezdés a) pontja alapján kiállított
ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással,
e) a külön törvény szerinti tartózkodási kártyával
a Magyar Köztársaság területén történő tartózkodás. (4) A Tv. 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt családi
életközösség akkor valósul meg, ha a kérelmező harmadik
országbeli állampolgár a bevándorolt, letelepedett, illetve
menekültként elismert harmadik országbeli állampolgárral
életvitelszerűen közös háztartásban él.
(5) A jogszerű tartózkodás méltányolható okból történő
megszakítását a nemzeti letelepedési engedélyt kérelmezőnek okirattal kell igazolnia, így különösen:
a) külföldi intézményben történő gyógykezelésről
szóló igazolással; b) a gyakori külföldi kiküldetéssel járó munkakör betöltéséről szóló igazolással, illetve a kiküldetések – a munkáltatói jogkör gyakorlója által hitelesített – listájával.
104. § (1) A nemzeti letelepedési engedély iránti kérelmet az
első fokon eljáró regionális igazgatóság százhúsz napon
belül, az első fokú határozat ellen benyújtott fellebbezést a
Hivatal hatvan napon belül bírálja el.
(2) A regionális igazgatóság a nemzeti letelepedési engedély kiadása esetén az e rendelet IV. mellékletében meghatározott tartózkodási okmányt állítja ki.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott okmány érvényességi ideje öt év, melyet a harmadik országbeli állampolgár
lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóság – a harmadik országbeli állampolgár külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon előterjesztett kérelmére – további öt évvel meghosszabbít.
(4) Ha a letelepedési engedély okmány érvényességi
ideje lejárt, vagy az okmányt ki kell cserélni, illetve ha a
bevándorolt új úti okmányt kapott, a harmadik országbeli
állampolgár lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóság – a harmadik országbeli állampolgár külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon előterjesztett kérelmére – a (2) bekezdésben meghatározott okmányt
állítja ki.
105. § (1) A Tv. 37. § (1) bekezdés a) pontja szerint a letelepedés engedélyezésének alapjául szolgáló körülmények különösen akkor változtak meg jelentősen, ha a letelepedett
harmadik országbeli állampolgár
a) önmaga, illetőleg tartásra jogosult hozzátartozói
megélhetését vagy lakhatását biztosítani nem tudja;
b) munkaképessége ellenére – önhibájából – rendszeres szociális ellátásra és támogatásra szorul;
c) tartását vagy lakhatását vállaló családtagja e kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) Az a harmadik országbeli állampolgár, aki letelepedési vagy nemzeti letelepedési engedélyét családi kapcsolatra tekintettel kapta, köteles házassága felbontását, illetve házastársa halálát a házasság felbontására vonatkozó
jogerős ítélet kézhezvételétől, illetőleg a halotti anyakönyvi kivonat kiállításától számított hatvan napon belül a lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál az okiratok egyidejű csatolásával bejelenteni.
(3) A bevándorolt vagy letelepedett harmadik országbeli állampolgár köteles értesíteni a lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes regionális igazgatóságot, ha a
Magyar Köztársaság területét a külföldi letelepedés szándékával elhagyja.
(4) A bevándorlási engedéllyel, letelepedési engedéllyel vagy nemzeti letelepedési engedéllyel rendelkező
harmadik országbeli állampolgár a Magyar Köztársaság
területének hat hónapnál hosszabb ideig történő elhagyásának szándékáról a lakóhelye szerint illetékes regionális
igazgatóságot – az okok és a külföldi tartózkodás várható
időtartamának megjelölésével – írásban értesítheti.
Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár a Magyar
Köztársaság területét két évet meg nem haladó időtartamra
és nem a végleges külföldi letelepedés szándékával hagyja
el, a regionális igazgatóság a külföldi tartózkodás – az értesítésben foglalt – várható időtartamán belül a bevándorlási engedélyt, letelepedési engedélyt, illetve nemzeti letelepedési engedélyt a Tv. 37. § (1) bekezdés c) pontja alapján nem vonhatja vissza, feltéve, hogy a harmadik országbeli állampolgár az értesítést megelőző egy éves időtartamon belül legalább száznyolcvan napot a Magyar Köztársaság területén tartózkodott.
106. § A bevándorlási engedély, letelepedési engedély és nemzeti letelepedési engedély okmány érvénytelen, ha
a) érvényességi ideje lejárt;
b) a bevándorlási engedélyt, letelepedési engedélyt
vagy nemzeti letelepedési engedélyt jogerősen visszavonták; c) az okmány helyett a harmadik országbeli állampolgár – az okmány cseréjére, pótlására irányuló eljárásban
vagy az okmány érvényességi idejének meghosszabbítása
miatt – új okmányt kapott;
d) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná vált;
e) hamis adatot tartalmaz, vagy meghamisították;
f) a jogosultja EK letelepedési engedélyt vagy a szabad
mozgás és tartózkodás jogát igazoló okmányt kapott, illetve magyar állampolgárságot szerzett;
g) jogosultja meghalt. EK letelepedési engedély 107. §
(1) A Tv. 38. § (1) bekezdésében foglalt feltételnek az a
harmadik országbeli állampolgár felel meg, aki az EK letelepedési engedély iránti kérelem benyújtásáig – a Tv. 38. §
(6) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – ötéves
jogszerű tartózkodását nem szakította meg.
(2) A jogszerű tartózkodás megszakítása esetén a tartózkodási idő számítása újra kezdődik.
(3) A Tv. 38. §-a alkalmazásában jogszerű tartózkodásnak minősül
a) a három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító
vízummal,
b) a tartózkodási engedéllyel,
c) az ideiglenes letelepedési engedéllyel,
d) a bevándorlási engedéllyel, letelepedési engedéllyel
vagy nemzeti letelepedési engedéllyel,
e) a Tv. 30. § (1) bekezdés a) pontja alapján kiállított
ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással,
f) a külön törvény szerinti tartózkodási kártyával
a Magyar Köztársaság területén történő tartózkodás. 108. §
(1) Az EK letelepedési engedély iránti kérelmet az első
fokon eljáró regionális igazgatóság százhúsz napon belül,
az első fokú határozat ellen benyújtott fellebbezést a Hivatal hatvan napon belül bírálja el.
(2) A regionális igazgatóság az EK letelepedési engedély kiadása esetén az e rendelet IV. mellékletében meghatározott tartózkodási okmányt állítja ki.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott okmány érvényességi ideje öt év, melyet a harmadik országbeli állampolgár
lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóság – a harmadik országbeli állampolgár külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon előterjesztett kérelmére – további öt évvel meghosszabbít.
109. § Amennyiben az Európai Unió tagállamának kijelölt hatósága értesítést küld arról, hogy a Magyar Köztársaságban EK
letelepedési engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárnak a 2003/109/EK irányelv alapján huzamos tartózkodói jogállást igazoló EK tartózkodási engedélyt állított
ki, az illetékes regionális igazgatóság a harmadik országbeli
állampolgár EK letelepedési engedélyét visszavonó határozat jogerőssé válását követően a visszavonás tényéről értesíti
az érintett tagállam kijelölt hatóságát.
110. § Az EK letelepedési engedély okmány érvénytelen, ha
a) érvényességi ideje lejárt;
b) az EK letelepedési engedélyt jogerősen visszavonták;
c) az okmány helyett a harmadik országbeli állampol
gár – az okmány cseréjére, pótlására irányuló eljárásban,
vagy az okmány érvényességi idejének meghosszabbítása
miatt – új okmányt kapott;
d) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná vált;
e) hamis adatot tartalmaz, vagy meghamisították;
f) a jogosultja a szabad mozgás és tartózkodás jogát
igazoló okmányt kapott, vagy magyar állampolgárságot
szerzett; g) jogosultja meghalt.
Értesítés a bevándorolt vagy letelepedett státusz
visszavonása esetén
111. § (1) A bevándorlási engedély, letelepedési engedély,
ideiglenes letelepedési engedély, nemzeti letelepedési engedély, illetve EK letelepedési engedély visszavonásáról a
regionális igazgatóság a jogerős és végrehajtható határozat
egy másolati példányának megküldésével öt munkanapon
belül értesíti a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartását kezelő központi szervet (a továbbiakban:
személyi adat- és lakcímnyilvántartás központi szerve), továbbá a harmadik országbeli állampolgár személyazonosító igazolványát, valamint a személyi azonosítót és a lakcímet igazoló hatósági igazolványt elveszi.
(2) Az (1) bekezdés szerint elvett okmányokat a személyi adat- és lakcímnyilvántartás központi szervének kell
megküldeni.
V. Fejezet A HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROKRA
VONATKOZÓ RENDÉSZETI SZABÁLYOK
A beléptetés megtagadása és a visszairányítás 112. §
(1) A Tv. 41. § (1) bekezdésében foglalt határidőket a
beléptetés megtagadásának időpontjától kell számítani.
(2) Amennyiben a Határőrség a harmadik országbeli állampolgárt a Tv. 41. § (1) bekezdés b) pontja alapján a határterület vagy a repülőtér meghatározott részén való tartózkodásra kötelezi, részére a repülőtéri tranzitterületen
vagy a határterületen e célra kialakított helyiségében a
132. § szerinti ellátásokat köteles biztosítani.
(3) A Tv. 41. § (2) bekezdésében meghatározott esetben
a Határőrség az érintett harmadik országbeli állampolgárt
a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 5. cikk (4) bekezdés
c) pontja alapján lépteti be, majd a határátlépés helye szerint illetékes regionális igazgatósághoz állítja elő, amely a
kiutasítási feltételek fennállásának vizsgálatára irányuló
idegenrendészeti eljárást soron kívül folytatja le.
Kötelezés a Magyar Köztársaság területének
elhagyására 113. §
(1) A Tv. 42. § (2) bekezdésében foglalt határidőt a tartózkodás jogcímére, valamint a harmadik országbeli állampolgár visszautazásának előkészítéséhez szükséges
időtartamra figyelemmel kell meghatározni.
(2) A Magyar Köztársaság területének elhagyására vonatkozó kötelezettség határidejének első napja a tartózkodásra jogosító okmány kiadását vagy meghosszabbítását
elutasító, illetve a tartózkodásra jogosító okmányt visszavonó határozat jogerőssé válásának napja.
(3) A harmadik országbeli állampolgár tartózkodása
jogszerűségét a teljesítési határidő leteltéig a Magyar Köztársaság területének elhagyására kötelező határozattal igazolja.
Az idegenrendészeti kiutasítás és a beutazási
és tartózkodási tilalom elrendelése
114. § (1) Idegenrendészeti kiutasítás elrendelésére – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az illetékes regionális igazgatóság jogosult.
(2) A Tv. 43. § (2) bekezdés a) pontja alapján a Határőrség jogosult idegenrendészeti kiutasítás elrendelésére, feltéve, hogy a Magyar Köztársaság államhatárának
jogellenes átlépését vagy ennek kísérletét a Schengeni
határ-ellenőrzési kódex 2. cikk 9. pontjában meghatározott határellenőrzési tevékenysége kapcsán, a határterületen észlelte, és a harmadik országbeli állampolgár kiutasításának végrehajtására visszafogadási egyezmény
alapján kerülhet sor.
(3) Önálló beutazási és tartózkodási tilalom elrendelésére a) a Tv. 43. § (1) bekezdése alapján a Hivatal,
b) a Tv. 43. § (2) bekezdése alapján az illetékes regio
nális igazgatóság,
c) a Tv. 43. § (2) bekezdés e) pontja alapján, amennyi
ben a harmadik országbeli állampolgár a Határőrség által
elrendelt idegenrendészeti kiutasítás végrehajtásának költségeit nem térítette meg, a Határőrség
jogosult.
(4) Idegenrendészeti kiutasítás vagy önálló beutazási és
tartózkodási tilalom
a) a Tv. 43. § (2) bekezdés a) pontja alapján a Határőrség,
b) a Tv. 43. § (2) bekezdés f) pontja alapján kizárólag a
nyomozó hatóság vagy a Nemzetbiztonsági Hivatal,
c) a Tv. 43. § (2) bekezdés g) pontja alapján kizárólag
az egészségügyi államigazgatási szerv,
d) a Tv. 43. § (2) bekezdés i) pontja alapján kizárólag a
szabálysértési hatóság, bíróság vagy helyszíni bírság kiszabására jogosult hatóság
javaslatára rendelhető el.
(5) A Tv. 43. § (1) bekezdés szerinti kiutasítási vagy
önálló beutazási és tartózkodási tilalom elrendelési ok
fennállásáról a külpolitikáért felelős miniszter a Hivatalt értesíti.
(6) A beutazási és tartózkodási tilalom törlésére – a
115. § (8) bekezdésében foglalt kivétellel – az azt elrendelő idegenrendészeti hatóság jogosult.
115. § (1) A Tv. 43. § (2) bekezés i) pontjában meghatározott
okból a szabálysértési hatóság, a bíróság, illetve a helyszíni bírságolásra jogosult szerv a pénzbírságot kiszabó határozata jogerőre emelkedésétől, illetve a helyszíni bírság
kiszabásától számított negyvenhatodik naptól a székhelye
szerint illetékes regionális igazgatóságnak javaslatot tehet
a beutazási és tartózkodási tilalom elrendelésére.
(2) A szabálysértési hatóság, a bíróság, illetve a helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv az (1) bekezdés szerinti megkeresésében közli a bírságot meg nem fizető harmadik országbeli állampolgár természetes személyazonosító
adatait, állampolgárságát, nem magyarországi lakóhelyét,
a szabálysértési hatóság, a bíróság vagy a helyszíni bírságot kiszabó szerv megnevezését, a szabálysértési határozat
számát és a jogerőre emelkedésének napját, a helyszíni bírság ügyszámát, a számlaszámot, a kiszabott pénzbírság, illetve helyszíni bírság összegét.
(3) A regionális igazgatóság a megkeresés alapján a harmadik országbeli állampolgár adatait a nyilvántartásban
ellenőrzi. Ha az ellenőrzés során megállapítja, hogy a külföldi a szabálysértés elkövetését követően tartózkodási jogosultságot szerzett, erről értesíti az (1) bekezdésben meghatározott szervet.
(4) A Tv. 43. § (2) bekezdés i) pontja alapján elrendelt
beutazási és tartózkodási tilalmat haladéktalanul törölni
kell, ha a harmadik országbeli állampolgár a kiszabott
pénzbírságot vagy helyszíni bírságot megfizette.
(5) Ha a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot a harmadik országbeli állampolgár utólag, készpénzben fizeti
meg, a szabálysértési hatóság, a bíróság vagy a helyszíni
bírságot kiszabó szerv a bírságnak a számlájára történő
megérkezését követően a beutazási és tartózkodási tilalom
törlése érdekében haladéktalanul értesíti a regionális igazgatóságot.
(6) Ha a harmadik országbeli állampolgár a vízum kiadására irányuló eljárásban igazolja a pénzbírság, illetve a
helyszíni bírság utólag történő megfizetését, a konzuli
tisztviselő – a beutazási és tartózkodási tilalom törlése érdekében – a befizetés tényéről a befizető természetes személyazonosító adatainak, állampolgárságának, úti okmánya számának, a határozat vagy a helyszíni bírság ügyszámának, a befizetésre került bírság összegének és az ügyben eljárt hatóság vagy szerv megnevezésének közlésével
haladéktalanul tájékoztatja a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő regionális igazgatóságot.
(7) Amennyiben a Határőrség a határátkelőhelyen történő személyellenőrzés során megállapítja, hogy a harmadik
országbeli állampolgárral szemben kizárólag a pénzbírság,
illetőleg helyszíni bírság meg nem fizetése miatt rendeltek
el beutazási és tartózkodási tilalmat, köteles a harmadik
országbeli állampolgárt tájékoztatni arról, hogy a tartozását utólag, készpénzben is megfizetheti.
(8) Ha a harmadik országbeli állampolgár utólag, készpénzben teljesíti fizetési kötelezettségét, vagy rendelkezik
a befizetés banki átutalását igazoló bizonylattal, a Határőrség a beutazási és tartózkodási tilalom törlését követően
engedélyezi beléptetését.
116. § Jogerős kiutasítása esetén a bevándorolt vagy letelepedett harmadik országbeli állampolgár személyazonosító
igazolványát és a személyi azonosítót és a lakcímet igazoló hatósági igazolványát az idegenrendészeti kiutasítást
elrendelő vagy a bíróság által elrendelt kiutasítást végrehajtó regionális igazgatóság harminc napon belül megküldi a személyi adat- és lakcímnyilvántartás központi
szervének.
117. § A Tv. 45. § (5) bekezdésében meghatározott kiutasítási
akadály felmerülése esetén az idegenrendészeti hatóság a
kísérő nélküli kiskorú elhelyezése érdekében haladéktalanul megkeresi az eljárás lefolytatására illetékes gyámhatóságot.
118. § (1) Idegenrendészeti kiutasítás esetén az ország elhagyására előírt kötelezettség határnapját a jogorvoslat iránti
kérelem benyújtására nyitva álló határidőre, a harmadik
országbeli állampolgár által a közrendre, a közbiztonságra, illetve a nemzetbiztonságra jelentett veszélyre, valamint a visszautazásának előkészítéséhez szükséges időtartamra figyelemmel kell meghatározni.
(2) Azt az államot, ahová a kiutasítás végrehajtása történik, a következő sorrend figyelembevételével kell meghatározni:
a) valamely schengeni állam, amennyiben a harmadik
országbeli állampolgár ezen állam által kiadott, érvényes
tartózkodási engedéllyel rendelkezik,
b) az Európai Unió valamely tagállama, amennyiben a
harmadik országbeli állampolgár ezen tagállam által a
2003/109/EK irányelv alapján kiállított, huzamos tartózkodói jogállást igazoló tartózkodási engedéllyel rendelkezik,
c) az az állam, amely a harmadik országbeli állampolgárt visszafogadni köteles,
d) az az állam, ahol a harmadik országbeli állampolgár
szokásos tartózkodási helye van,
e) a harmadik országbeli állampolgár állampolgársága
szerinti állam,
f) bármely más állam, ahová a harmadik országbeli állampolgár beutazhat.
(3) A (2) bekezdés a) és b) pontjában foglaltak kivételével a kiutasítás végrehajtása nem történhet az Európai
Unió valamely tagállamának területére.
119. § A beutazási és tartózkodási tilalom időtartamát években
kell meghatározni.
120. § (1) A beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló
harmadik országbeli állampolgár részére különös méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén az idegenrendészeti kiutasítást, illetve a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő hatóság – a tilalom fenntartása mellett – engedélyezheti a Magyar Köztársaság területére történő egyszeri beutazást és a beutazás céljának megfelelő időtartamú, három hónapot meg nem haladó tartózkodást.
(2) A beutazási engedély iránti kérelmet a 11. §-ban
meghatározott konzuli tisztviselőnél kell írásban előterjeszteni.
(3) A beutazási engedély alapján a harmadik országbeli
állampolgár a három hónapot meg nem haladó tartózko
dásra vonatkozó szabályok szerint utazhat be a Magyar
Köztársaság területére.
(4) Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár beutazásához vízum szükséges, a beutazás (1) bekezdés szerinti engedélyezése esetén a konzuli tisztviselő a harmadik
országbeli állampolgár részére kiadott vízumban a külön
engedély számát is feltünteti.
121. § A jogerős és végrehajtható határozattal kiutasított harmadik országbeli állampolgár kiléptetéséről a Határőrség – a Tv. 102. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatok,
továbbá a kiléptetés időpontjának és helyének közlésével – haladéktalanul értesíti a központi adatkezelő szervet.
A bíróság által elrendelt kiutasítás végrehajtása 122. §
(1) A büntetés-végrehajtási intézet a szabadságvesztés-büntetést töltő harmadik országbeli állampolgár kiutasításának végrehajtásához szükséges feltételek biztosítása
érdekében a várható szabadulást hat hónappal megelőzően
értesíti a büntetés-végrehajtási intézet székhelye szerint
illetékes regionális igazgatóságot.
(2) A bíróság, illetve – szabadságvesztés-büntetés végrehajtásából szabadult harmadik országbeli állampolgár
esetén – a büntetés-végrehajtási intézet a Tv. 49. § (2) bekezdés szerinti értesítést a bíróság, illetve a büntetés-végrehajtási intézet székhelye szerint illetékes regionális igazgatóságnak továbbítja.
(3) A regionális igazgatóság határozatában – a
118. §-ban foglaltaknak megfelelően – meghatározza a
Magyar Köztársaság területének elhagyására előírt kötelezettség határnapját és azt az országot, ahova a kiutasítás
végrehajtása történik.
(4) A regionális igazgatóság intézkedik
a) a beutazási és tartózkodási tilalom nyilvántartásba
vétele,
b) a harmadik országbeli állampolgár tartózkodásra jo
gosító engedélyének visszavonása
iránt. A kiutasítás költségeinek viselése
123. § (1) A kiutasítás végrehajtása során törekedni kell arra,
hogy az a kiutasítottnak a lehető legkevesebb költséget
okozza.
(2) A Tv. 50. § (4) bekezdésben meghatározott megtérítési kötelezettséget a kiutasítást végrehajtó hatóság végzésben rendeli el. A kötelezettséget az elrendeléstől számított három hónapon belül kell teljesíteni. A teljesítési határidő eredménytelen eltelte esetén a közigazgatási végrehajtás szabályait kell alkalmazni.
A visszairányítás és a kiutasítás elrendelésére,
illetve végrehajtására vonatkozó tilalom vizsgálata
124. § (1) Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár a
Tv. 52. § (3) bekezdése szerinti kérelmével közvetlenül a
büntetés-végrehajtási bíróhoz fordult, a büntetés-végrehajtási bíró megkeresi a menekültügyi hatóságot, amely
soron kívül véleményt nyilvánít a non-refoulement tilalom
fennállása tekintetében.
(2) Ha a visszairányítás elrendelése vagy végrehajtása
során a non-refoulement tilalom fennállása tekintetében
kétség merül fel, az eljáró idegenrendészeti hatóság a menekültügyi hatóságtól véleményt kér, amely a megkeresést
soron kívül teljesíti.
(3) Az eljáró idegenrendészeti hatóság a kiutasítás elrendelésére irányuló eljárásban vagy a kiutasítás végrehajtása során a non-refoulement követelmény fennállásának
vizsgálata érdekében beszerzi a menekültügyi hatóság véleményét, amely a megkeresést soron kívül teljesíti.
(4) Az idegenrendészeti hatóság a kiutasítás végrehajtásával kapcsolatos eljárásban köteles tájékoztatni az érintetett, hogy jogi képviselőt bízhat meg, illetve valamely bejegyzett jogvédő szervezet jogi segítségét kérheti.
(5) Amennyiben nincs olyan biztonságos ország, amely
az érintett harmadik országbeli állampolgárt befogadja,
a) visszairányítás végrehajtásának tilalma esetén a határátlépés helye szerint illetékes regionális igazgatóság,
b) kiutasítás végrehajtásának tilalma esetén az eljáró
regionális igazgatóság
határozatban megállapítja, hogy a harmadik országbeli állampolgárt a Magyar Köztársaság befogadottként ismeri
el, és a Tv. 29. § (1) bekezdés b) pontja alapján intézkedik
a humanitárius tartózkodási engedély kiadásáról.
(6) A befogadottkénti elismerés feltételeinek megszűnése esetén a befogadott szálláshelye szerint illetékes
regionális igazgatóság a befogadott státuszt határozattal
visszavonja.
125. § A Tv. 53. § (1) bekezdése alapján az arcképmás és ujjnyomat adatokat a regionális igazgatóság, illetve a Határőrség rögzíti.
Az őrizet 126. § (1) Idegenrendészeti őrizetet a kiutasítást elrendelő hatóság rendelhet el.
(2) Kiutasítást előkészítő őrizetet a) ha a harmadik országbeli állampolgár személyazonossága tisztázatlan, a Határőrség,
b) ha a harmadik országbeli állampolgár tartózkodásának jogszerűsége tisztázatlan, a regionális igazgatóság
rendelhet el. (3) Az őrizet időtartamát – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – órákban kell számítani.
(4) Ha a helyi bíróság az őrizetet meghosszabbítja, azt
napokban kell számítani. Az őrizet tartamába minden
megkezdett nap beszámít.
(5) Az őrizetet elrendelő hatóságnak arra kell törekednie, hogy az őrizet a lehető legrövidebb ideig tartson. A kiutasítás végrehajtása feltételeinek megteremtésére, valamint a kiutasítást előkészítő őrizet elrendelése esetén a
harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának
vagy tartózkodása jogszerűségének megállapítására soron
kívül kell intézkedni.
(6) A Tv. 54. § (4) bekezdés b) pontja alkalmazásának
akkor van helye, ha valószínűsíthető, hogy a kiutasítást az
őrizet elrendelésétől számított hat hónap elteltével sem lehetne végrehajtani, így különösen, ha az őrizetes
a) kiutazásának feltételei nem biztosíthatóak; b) egészségi állapota miatt huzamos kórházi kezelést
igényel.
127. § A harmadik országbeli állampolgár által szóban vagy
írásban előterjesztett kifogást az őrizetet elrendelő, illetve
az őrizetet foganatosító hatóság haladéktalanul továbbítja
az illetékes helyi bíróságnak.
128. § Az őrizetet elrendelő hatóságnak az őrizet meghosszabbítására irányuló indítványához csatolnia kell a harmadik
országbeli állampolgár személyazonosságának és tartózkodása jogszerűségének megállapítására, illetve kiutaztatására tett intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást, melyet
a harmadik országbeli állampolgár jogi képviselőjének is
meg kell küldeni.
Az őrizet végrehajtására szolgáló létesítményre
vonatkozó követelmények 129. §
(1) Őrzött szállás olyan épületben vagy épületrészben
létesíthető, ahol
a) az őrizetben lévő harmadik országbeli állampolgárok elhelyezésére szolgáló helyiségekben fejenként legalább 15 m3 légtér és 5 m2 mozgástér,
b) az étkezés, a szabadidő eltöltésére, illetve a látogatók fogadására alkalmas közösségi helyiség,
c) az engedélyezett férőhelyek számának megfelelő
számú, nemenként elkülönített, hideg-meleg folyóvízzel
ellátott mosdó és zuhanyozó, valamint WC helyiségek,
d) háziorvosi minimum feltételeknek megfelelő orvosi
rendelő, e) orvosi vizsgálat céljára szolgáló helyiség és egészségügyi elkülönítő helyiség,
f) szabadlevegőn való tartózkodásra alkalmas terület,
g) az országos településrendezési és építési követelmé
nyek és a hatósági előírások szerinti megvilágítás,
h) az intézmény szünetmentes áramellátása,
i) látogatók fogadására szolgáló külön helyiség,
j) telefonhasználati lehetőség,
k) az őrizetben lévő harmadik országbeli állampolgá
rok és a személyzet elhelyezésére szolgáló helyiségekben, az orvosi szobában, a látogatók fogadására szolgáló helyiségekben, az élelmezést ellátó helyiségekben,
valamint a közösségi célú helyiségekben ablak és természetes szellőzés
biztosítható.
(2) Őrzött szállás rendőrségi fogda vagy büntetés-végrehajtási intézet területén nem létesíthető.
(3) Az őrizetben lévő férfiakat és nőket külön épületrészben kell elhelyezni.
A kijelölt helyen való tartózkodás elrendelése 130. §
(1) A regionális igazgatóság a harmadik országbeli állampolgár számára – a (4)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – kötelező tartózkodási helyként
a) a harmadik országbeli állampolgár bejelentett szálláshelyét, b) meghívás esetén a meghívó lakóhelyét, tartózkodási
helyét vagy a meghívó által biztosított szálláshelyet,
c) a harmadik országbeli állampolgár eltartására kötelezhető hozzátartozó szálláshelyét, lakóhelyét, tartózkodási helyét,
d) a karitatív szervezetek által rendelkezésre bocsátott
szálláshelyet,
e) heveny egészségkárosodás elhárítása időtartamára – az egészségügyi államigazgatási szerv egyetértésével – az indokolt gyógykezelés végzése céljából fekvőbeteg-ellátást nyújtó egészségügyi intézményt, valamint
f) az igénybevétel egyéb jogszabályi feltételeinek megfelelő harmadik országbeli állampolgár esetén személyes
gondoskodást nyújtó szociális intézményt
jelölhet ki.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt lehetőségek hiányában a
harmadik országbeli állampolgárt közösségi szálláson
vagy befogadó állomáson lehet elhelyezni.
(3) Befogadó állomáson kizárólag
a) befogadott,
b) kiskorú harmadik országbeli állampolgár és a fel
ügyeletét gyakorló szülő
helyezhető el. (4) A kísérő nélküli kiskorú számára kötelező tartózkodási helyként kísérő nélküli kiskorúak elkülönített elhelyezését szolgáló befogadó állomást, ennek hiányában gyermekvédelmi intézményt, szerződés alapján fenntartott más
szálláshelyet vagy magánszállást lehet kijelölni. A kísérő
nélküli kiskorú magánszálláson a közvetlen családtagjának nem minősülő hozzátartozójánál helyezhető el, ha a
hozzátartozó a kiskorú elszállásolását, ellátását, gondozását írásban vállalja, továbbá, ha nyilvánvaló, hogy a kiskorú és a hozzátartozó személyes kapcsolata alapján az elhelyezés a kiskorú érdekeit szolgálja.
(5) Ha harmadik országbeli állampolgár az emberkereskedelem áldozata, részére az emberkereskedelem áldozatai elhelyezését szolgáló befogadó állomást vagy szerződés alapján fenntartott más szálláshelyet lehet kijelölni.
(6) Ha a harmadik országbeli állampolgár kiskorú, az ő,
valamint a felügyeletét gyakorló szülőnek a Tv. 63. §
(2) bekezdése szerinti kérelmét minden esetben megalapozottnak kell tekinteni.
A közösségi szállás 131. § (1) Közösségi szállás a regionális igazgatóság által
e célból fenntartott szálláshely.
(2) Közösségi szállás olyan épületben létesíthető, ahol
a) személyenként legalább 15 m3 légtér és 5 m2 moz
gástér,
b) a lakóhelyiségek mellett étkezés, a szabadidő eltöl
tése és látogatók fogadása céljából közösségi helyiség,
c) alap- és sürgősségi ellátás céljából a háziorvosi mini
mum feltételeknek megfelelő orvosi rendelő,
d) orvosi vizsgálat céljára szolgáló helyiség és egész
ségügyi elkülönítő helyiség,
e) higiénés célra, az engedélyezett férőhelyek számá
nak figyelembevételével kialakított számú, nemenként el különített, hideg-meleg folyóvízzel ellátott mosdó és zuhanyozó, valamint WC helyiségek állnak rendelkezésre,
és a harmadik országbeli állampolgárok által tartózkodás
céljára szolgáló valamennyi helyiség esetén természetes
szellőzés és természetes fény biztosítható.
132. § A közösségi szállás fenntartásáért felelős szerv köteles
a harmadik országbeli állampolgárok részére biztosítani
a) az elhelyezést,
b) napi háromszori étkezést,
c) személyi felszerelést.
133. § (1) A közösségi szálláson a lakóhelyiségekben történő
elhelyezés során el kell különíteni a férfiakat a nőktől. A
családtagokat együttesen kell elhelyezni, kivéve, ha ez ellentétes a harmadik országbeli állampolgár érdekeivel.
(2) A közösségi szálláson csak a befogadóképességének
megfelelő számú személyt szabad elhelyezni. Ha nincs lehetőség az (1) bekezdésben foglaltak biztosítására, a harmadik országbeli állampolgárt más közösségi szállásra
kell szállítani.
134. § (1) A közösségi szálláson elhelyezett harmadik országbeli állampolgárok részére vallási előírásaikra is figyelemmel kell az étkezést biztosítani.
(2) A közösségi szállásra történő befogadáskor a harmadik országbeli állampolgárt személyi felszerelésként étkészlettel, tisztálkodási eszközökkel, illetve ágyneművel
kell ellátni. A közösségi szállás fenntartója gondoskodik a
személyi felszerelésként kiadott ágynemű és törölközők
kéthetente történő cseréjéről.
135. § (1) A közösségi szálláson való tartózkodás rendjét a házirend állapítja meg, amelyet e rendelet V. melléklete tartalmaz.
(2) A közösségi szálláson tartózkodó harmadik országbeli állampolgár köteles
a) a szállás rendjét megtartani, az erre vonatkozó előírásokat teljesíteni;
b) környezetét tisztán tartani;
c) a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelés
nek, járványügyi intézkedésnek (beleértve a védőoltásokat
is) magát alávetni;
d) a szállás berendezési, felszerelési tárgyait megóvni,
a károkozástól tartózkodni, a szándékosan okozott kárt
megtéríteni;
e) 24 órát meghaladó, legfeljebb 120 órás átmeneti távollétét előzetesen – a távozás helyének és időtartamának
megjelölésével – a szálláshely szerint illetékes regionális
igazgatóságnál bejelenteni.
136. § (1) A közösségi szálláson nyújtott szolgáltatások költségét – a humanitárius célú tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgár kivételével – a
szálláshely szerint illetékes regionális igazgatóság a szállás elhagyásakor végzésben állapítja meg. Az összeg számításának módját külön jogszabály határozza meg.
(2) A harmadik országbeli állampolgár a közösségi szállás fenntartója által megelőlegezett költségek összegét köteles a szállás elhagyását vagy az országból történő kiutazását követően – külön jogszabályban meghatározott módon – visszatéríteni.
137. § (1) Az elrendelő hatóság a kijelölt helyen való tartózkodásra kötelezésről – a humanitárius célú tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok
kivételével – tájékoztatja a harmadik országbeli állampolgár konzuli vagy diplomáciai képviseletét ellátó szervet.
Amennyiben a Magyar Köztársaság területén nincs ilyen
konzuli vagy diplomáciai képviselet, a tájékoztatást a külpolitikáért felelős miniszter útján kell teljesíteni.
(2) Humanitárius tartózkodási engedéllyel rendelkező
harmadik országbeli állampolgár esetén az (1) bekezdés
szerinti tájékoztatást az érintett kérésére a regionális igazgatóság haladéktalanul teljesíti.
Az őrizetbe vett, illetve közösségi szálláson elhelyezett
harmadik országbeli állampolgárok egészségügyi
ellátása 138. § (1) Ha az őrizetbe vett vagy a közösségi szálláson elhelyezett harmadik országbeli állampolgár nem áll társadalombiztosítási jogviszonyban, betegsége esetén térítésmentesen jogosult az egészségügyről szóló 1997. évi
CLIV. törvény 142. § (2) bekezdésében és (3) bekezdés e)
és i) pontjában meghatározott ellátásokra.
(2) Az elhelyezett harmadik országbeli állampolgár jogosult a külön jogszabályban meghatározott kötelező védőoltásra.
139. § (1) A harmadik országbeli állampolgár háziorvosi ellátása az őrzött szálláson vagy a közösségi szálláson
(a továbbiakban együtt: idegenrendészeti szállás) történik.
(2) Az egészségügyi szakellátást a területi ellátási kötelezettséggel működő egészségügyi szolgáltatónál lehet
igénybe venni.
(3) A külön jogszabályban meghatározott gyógyszerrendelésre jogosító bélyegzővel rendelkező orvos által kiállított vény alapján kiadott gyógyászati segédeszköz,
gyógyszer teljes árát az idegenrendészeti szállást fenntartó
hatóság megtéríti.
140. § (1) Az idegenrendészeti szállást fenntartó hatóság a
138. § hatálya alá nem tartozó egészségbiztosítási szolgáltatások díját az ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónak
megtéríti, ha annak megfizetését nemzetközi egyezményben a Magyar Köztársaság nem vállalta.
(2) Az egészségbiztosítási szolgáltatások ellátási igazolvánnyal vehetők igénybe, a megtérítésre a 25/1998.
(II. 18.) Korm. rendelet 13. § (5)–(6) bekezdései az
irányadóak.
A kitoloncolás 141. § (1) A Tv. 65. § (6) bekezdésében foglalt közreműködés alatt a 2003. november 25-i 2003/110/EK tanácsi
irányelv rendelkezéseinek alkalmazására köteles állam
(a továbbiakban: kérelmező állam) által kiutasított harmadik országbeli állampolgárnak, illetve a kíséretnek – ideértve a hatósági kísérőket, továbbá minden
olyan személyt is, aki a harmadik országbeli állampolgár elkísérésért felelős, például az orvosi ellátásért felelős személyt és a tolmácsot – a Magyar Köztársaság területén légi úton történő kitoloncolás végrehajtása céljából történő áthaladásának engedélyezését és az abban
történő segítségnyújtást kell érteni.
(2) A Hivatal a kérelmező állam külön jogszabályban
meghatározott formanyomtatványon előterjesztett kérelmének kézhezvételét követően hozzájárulásáról haladéktalanul, de legkésőbb két napon belül tájékoztatja a kérelmező állam kijelölt hatóságát. E határidő kellően indokolt
esetben – a kérelmező állam kijelölt hatóságának egyidejű
értesítésével – legfeljebb 48 órával meghosszabbítható.
(3) A légi átszállításhoz történő hozzájárulás megadásáról a Hivatal – a külön jogszabályban meghatározott for
manyomtatványon előterjesztett kérelmet mellékelve – haladéktalanul értesíti a Határőrséget.
(4) A Magyar Köztársaság területén történő légi átszállításhoz történő hozzájárulását a Hivatal megtagadja, illetve visszavonja, amennyiben az érintett harmadik országbeli állampolgár vonatkozásában a Tv. 51. §-ban meghatározott visszaküldési tilalom áll fenn.
(5) A Magyar Köztársaság területén történő légi átszállításhoz történő hozzájárulását a Hivatal megtagadhatja,
illetve visszavonhatja, ha:
a) a harmadik országbeli állampolgárt a magyar jogszabályok alapján bűncselekmény elkövetésével vádolják
vagy büntetés végrehajtása céljából kiadatását kérik;
b) a más államokon keresztüli átszállítás, illetve a célország részéről a befogadás nem biztosított;
c) a légi átszállítás végrehajtásához több repülőtér közötti szárazföldi átszállítás lenne szükséges;
d) a külön jogszabályban meghatározott segítségnyújtás személyi vagy tárgyi feltételei a kért időpontban nem
állnak rendelkezésre, illetve a légi átszállítás más gyakorlati okból nem lehetséges;
e) a harmadik országbeli állampolgár átszállítása veszélyezteti a Magyar Köztársaság nemzetbiztonságát vagy
közbiztonságát, közegészségügyi érdekeit vagy nemzetközi kapcsolatait.
(6) A légi átszállításhoz való hozzájárulás visszavonásáról – a visszavonás okának megjelölésével –, illetve az
átszállítást lehetetlenné tevő egyéb okokról a kérelmező
állam kijelölt hatóságát haladéktalanul tájékoztatni kell.
(7) A légi átszállításhoz történő hozzájárulás esetén a
Határőrség a légi átszállításhoz külön jogszabályban meghatározott segítséget nyújt.
142. § (1) Visszairányítás végrehajtása esetén a kitoloncolást a
Határőrség, kiutasítás végrehajtása esetén az idegenrendészeti kiutasítást elrendelő idegenrendészeti hatóság vagy a
bíróság által elrendelt kiutasítást végrehajtó regionális
igazgatóság rendeli el.
(2) A kitoloncolásról szóló határozatnak tartalmaznia
kell a kitoloncolás elrendelésének indokát, a végrehajtás
idejét, valamint azt az államot, ahová a kitoloncolás történik.
(3) A kitoloncolás más schengeni állam által hozott határozat alapján akkor hajtható végre, ha a Hivatal a határozatot hozó tagállammal történő egyeztetést követően megállapítja a Tv. 65. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállását. A kitoloncolás végrehajtásának megtörténtéről vagy a kitoloncolás végrehajthatatlanságáról a határozatot hozó állam kijelölt hatóságát értesíteni kell.
(4) A kitoloncolás feltételeinek megteremtésére – az
(5) bekezdésben foglalt kivétellel – a Határőrség intézkedik.
(5) Ha a kitoloncolás kiutasítás végrehajtása érdekében
légi úton történik, a kitoloncolás feltételeinek megteremtésére a Hivatal intézkedik.
(6) A kitoloncolást a Határőrség foganatosítja. 143. §
(1) A kitoloncolást a Magyar Köztársaság államhatáráig, amennyiben a kitoloncolt személy kíséret nélküli utazása a repülés biztonságára veszélyt jelentene, vagy azt
nemzetközi szerződés (visszafogadási egyezmény) kötelezően előírja, a harmadik országbeli állampolgár származási államáig, illetve más visszafogadásra köteles államig
kell elrendelni.
(2) Az érintettet a kitoloncolás módjáról, körülményeiről (a továbbiakban: foganatosítás), továbbá a panasz benyújtásának lehetőségéről az anyanyelvén, illetve az általa
értett nyelven tájékoztatni kell. A tájékoztatásnak ki kell
terjednie
a) a foganatosítás időpontjára, amelyet légi úton történő toloncolás esetén a foganatosítás megkezdését megelőző legalább harminchat órával kell közölni,
b) a célállomás megjelölésére,
c) arra, hogy a foganatosítás milyen járművön, továbbá
arra, hogy kísérettel történik. (3) Külön jogszabályban meghatározott esetben pszichológus vagy szakorvos közreműködését kell igénybe
venni, ha a kitoloncolással járó megterhelést az érintett
mentális vagy egészségi állapota következtében átmenetileg nem vagy csak különleges feltételek mellett képes elviselni.
(4) A kitoloncolás foganatosítását csak az elrendelő határozat birtokában, az abban foglaltak szerint lehet megkezdeni. A foganatosítás megkezdésekor és befejezésekor
meg kell állapítani, hogy a harmadik országbeli állampolgáron vannak-e látható külsérelmi nyomok, ebben az esetben azok leletezéséről kell gondoskodni.
(5) Az érintett a foganatosítás ellen panasszal élhet, a foganatosítás befejezését követő nyolc napon belül, amelyet
írásban, postai úton kell előterjeszteni. A panasz kivizsgálása során a Rendőrségről szóló törvény megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
144. § (1) A kitoloncolt célországba történő beutazását meghiúsultnak kell tekinteni, és a kitoloncolás végrehajtását
félbe kell szakítani, ha
a) a légi jármű parancsnoka megtagadja a kitoloncolt
felvételét a légi járműre, vagy a légi járműre történő felszállás egyéb okból sikertelen volt;
b) a kitoloncolt belépését egy tranzitországba vagy a
célországba megtagadták;
c) a kitoloncolton nem dokumentált külsérelmi nyomok vannak, vagy olyan fokú ellenállást tanúsít, amelyet
törvényes eszközökkel életének, testi épségének, egészségének károsítása vagy veszélyeztetése nélkül nem lehet elhárítani.
(2) A kitoloncolt sürgős orvosi beavatkozást igénylő állapota miatt a kitoloncolás végrehajtását félbe kell szakítani, ha a végrehajtás során a kitoloncolt egészségi vagy
pszichés állapotában olyan változás következik be, amely
miatt a kitoloncolás csak a kitoloncolt életének, testi épségének veszélyeztetésével lenne végrehajtható.
(3) A félbeszakított kitoloncolást tovább kell folytatni,
ha a Tv. 65. § (7) bekezdésben meghatározott okok elhárultak.
(4) A kitoloncolás foganatosítását határozattal meg kell
szüntetni, ha nyilvánvaló, hogy azt nem lehet végrehajtani.
A határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye. A végrehajtási akadály megszűnésekor a kitoloncolást ismételten el
lehet rendelni.
(5) A kitoloncolás foganatosításának módját és körülményeit külön jogszabály állapítja meg.
145. § A Tv. 66. § (1) és (4) bekezdésében meghatározott értesítést és úti okmányt a harmadik országbeli állampolgárral
szembeni büntetőeljárási kényszerintézkedés végrehajtási
helye szerint illetékes regionális igazgatóságnak kell megküldeni, amely intézkedik
a) a külföldre utazási tilalom nyilvántartásba történő
bejegyzése, illetve törlése,
b) az úti okmány visszatartása, illetve visszaadása,
c) a Tv. 86. §-ban meghatározott esetben az úti okmány
visszavonása
érdekében. A harmadik országbeli állampolgárok ellenőrzése 146. §
(1) A Tv. 67. § (4) bekezdésének alkalmazása során a
rendőr vagy a határőr azt a harmadik országbeli állampolgárt,
a) aki az ellenőrzés során magát lejárt vagy érvénytelen
tartózkodásra jogosító engedéllyel igazolta, vagy az ellenőrzés során magyarországi tartózkodásának jogszerűségét
nem tudta igazolni,
aa) ha vele szemben a 114. § (2) bekezdése alapján a
Határőrség rendelhet el idegenrendészeti kiutasítást, a Határőrség ellenőrzés helye szerint illetékes helyi szervéhez,
ab) egyéb esetben az ellenőrzés helye szerint illetékes
regionális igazgatósághoz,
b) aki a személyazonosságát nem tudta igazolni, a Határőrség ellenőrzés helye szerint illetékes helyi szervéhez
– ha a harmadik országbeli állampolgárral szemben büntetőeljárás lefolytatásának nincs helye – előállítja, illetve
visszatartás intézkedést alkalmazhat.
(2) Az előállítás időtartamát az intézkedés kezdetétől
kell számítani. Az előállítás a személyi szabadságot csak a
szükséges ideig, de legfeljebb nyolc órán át korlátozhatja.
Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot az előállító szerv vezetője egy alkalommal négy órával meghosszabbíthatja. A visszatartás
időtartama az előállítás időtartamának lejártakor kezdődik, és nem haladhatja meg a tizenkét órát.
A személykörözés elrendelése 147. § A Tv. 68. §-a alapján személykörözés elrendelésére
a) a Tv. 68. § (1) bekezdés a) pontja alapján az idegen
rendészeti eljárást folytató,
b) a Tv. 68. § (1) bekezdés b) pontja alapján az őrizetet
foganatosító vagy a kijelölt helyen való tartózkodást elrendelő,
c) a Tv. 68. § (1) bekezdés c) pontja alapján az idegenrendészeti kiutasítást elrendelő vagy a bíróság által elrendelt kiutasítást végrehajtó
idegenrendészeti hatóság jogosult.
VI. Fejezet FELELŐSSÉGI SZABÁLYOK 148. § (1) A Tv. 69. §-ában foglaltak során a Határőrség a fuvarozót terhelő közrendvédelmi bírságot határozattal állapítja meg, továbbá a visszaszállítási, illetve a költségviselési kötelezettség teljesítését határozatban rendeli el,
amely azonnal végrehajtható.
(2) Ha a fuvarozó a Tv. 41. § (1) bekezdésében foglalt
határidőn belül nem tesz eleget visszaszállítási kötelezettségének, a Határőrség megelőlegezi a költségeket, és más
fuvarozó gondoskodik a visszairányítás végrehajtásáról.
(3) Ha a fuvarozó a megelőlegezett költségek viselésére
vonatkozó kötelezettségét nem teljesíti, a Határőrség a
költségek megtérítését a polgári jog szabályai szerint követelheti.
(4) A visszaszállítási kötelezettség nem rendelhető el,
ha a szállított harmadik országbeli állampolgár menekültkénti elismerését kéri, illetve ideiglenes vagy kiegészítő
védelmet kér.
149. § (1) A Tv. 69. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzési kötelezettségét nem teljesítő fuvarozót személyenként legalább
3000, legfeljebb 5000 euróig terjedő, forintban meghatározott közrendvédelmi bírsággal kell sújtani.
(2) A bírságot a Határőrségnek a Magyar Köztársaság
területére történő belépés megkísérlésének helye szerint
illetékes helyi szerve állapítja meg.
150. § (1) A Tv. 70. §-a szerinti közrendvédelmi bírság mértéke legalább 3000, legfeljebb 5000 euró, amelyet forintban
kell meghatározni, minden olyan útra, amellyel kapcsolatban az utasok adatait nem vagy helytelenül közölték.
(2) A bírságot az adatszolgáltatási kötelezettségét megszegő légifuvarozóval szemben a Határőrségnek a Magyar
Köztársaság területére történő belépés helye szerint illetékes helyi szerve állapítja meg.
151. § (1) A munkáltató székhelye szerint illetékes regionális
igazgatóság a Tv. 71. § (1) bekezdésében meghatározott
kötelezettségét elmulasztó munkáltatót foglalkoztatottanként ötszázezer forintig terjedő közrendvédelmi bírsággal
sújthatja.
(2) A bírság kiszabására a regionális igazgatóságnak az
(1) bekezdésben meghatározott cselekményről való tudomásszerzésétől számított egy éven túl nincs lehetősége.
152. § (1) A 149–151. §-okban meghatározott bírság összegét
az eset összes körülményére – így különösen a jogsértés ismételt jellegére – tekintettel kell meghatározni.
(2) A 149–151. §-ban meghatározott bírság behajtásával kapcsolatos hatósági eljárás során a közigazgatási végrehajtás szabályait kell alkalmazni.
(3) A 149–150. §-ok szerinti bírságot kiszabó határozat
elleni fellebbezést másodfokon a Hivatal, a 151. § szerinti
bírságot kiszabó határozat elleni fellebbezést a Határőrség
központi szerve bírálja el.
VII. Fejezet A HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK
BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEIRE VONATKOZÓ
RÉSZLETES SZABÁLYOK A harmadik országbeli állampolgárok szálláshelyének
bejelentési kötelezettsége
153. § (1) A Tv. 73. § (2) bekezdésében meghatározott vendégkönyv a kereskedelmi szálláshelyeken (szálloda, panzió, kemping, üdülőház, turistaszálló, ifjúsági szálló), magánszálláshelyeken (fizető-vendéglátó szálláshely, falusi
szálláshely) és a nem üzleti célú, szabadidős szálláshelyeken (a továbbiakban együtt: vendégkönyv vezetésére köteles szálláshely) manuális módszerrel (könyv formájában)
vagy számítógéppel egyaránt vezethető. A harmadik országbeli állampolgárok adatait külön vendégkönyvben
kell vezetni.
(2) A nyilvántartás vezetésének módját a kereskedelmi
szálláshely üzemeltetője határozza meg.
154. § A vendégkönyvek beszerzéséről, a nyilvántartás folyamatos vezetéséről, illetőleg a vendégkönyvnek a szálláshely szerint illetékes regionális igazgatóság részére a
tárgyévet követő március 31-ig történő leadásáról a vendégkönyv vezetésére köteles szálláshely üzemeltetője köteles gondoskodni.
155. § (1) A vendégkönyv vezetésére köteles szálláshelynek
nem minősülő szálláshelyen megszálló harmadik országbeli állampolgár a szálláshelyének bejelentésére akkor köteles, ha magyarországi tartózkodása a beutazásától számított harminc napot meghaladja.
(2) A bejelentési kötelezettséget a beutazástól számított
három napon belül az e célra rendszeresített formanyomtatványon (a továbbiakban: bejelentőlap) kell teljesíteni a
szálláshely szerint illetékes regionális igazgatóságon.
(3) A bejelentőlapot az úti okmány adataival egyezően
kell kiállítani, és a szálláshely bejelentésére kötelezettnek,
valamint a szállásadónak alá kell írnia.
(4) A harmadik országbeli állampolgár úti okmányát a
bejelentkezés teljesítésekor a regionális igazgatóságon be
kell mutatni. A regionális igazgatóság a bejelentett szálláshely címének valódiságát a személyi adat- és lakcímnyilvántartás címnyilvántartásában ellenőrizheti.
(5) A harmadik országbeli állampolgár a szálláshely bejelentésének tényét a bejelentőlap második példányával
igazolja.
156. § (1) A harmadik országbeli állampolgár a szálláshelyének megváltozását köteles három napon belül bejelenteni
az új szálláshely szerint illetékes regionális igazgatóságon.
(2) A szálláshely megváltozására vonatkozó bejelentési
kötelezettség nem terjed ki annak a szállásnak a bejelentésére, amelyről a tartózkodási vízummal vagy tartózkodási
engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgár
átmeneti távollét után a bejelentett szálláshelyére visszatér. Ha az átmeneti távollét helye vendégkönyv vezetésére
köteles szálláshely, ebben az esetben azt a vendégkönyvben rögzíteni kell, és abban fel kell tüntetni a harmadik országbeli állampolgár bejelentett szálláshelyét is.
A születés bejelentése 157. § (1) A harmadik országbeli állampolgár a gyermekének
születését a gyermek születési anyakönyvi kivonatának
bemutatásával a szülő lakóhelye, illetőleg szálláshelye
szerint illetékes regionális igazgatóságon kell bejelenteni
a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon, a gyermek születésétől számított három hónapon belül.
(2) Ha a Magyar Köztársaság területén tartózkodó, a
szülői felügyeletet közösen gyakorló szülők tartózkodási
jogcíme eltérő, a gyermek tartózkodási jogosultsága megállapításánál mindkét szülő együttes nyilatkozatát kell
figyelembe venni. A szülők megegyezése hiányában a
gyermek részére a számára kedvezőbb tartózkodási jogosultságot kell biztosítani.
A harmadik országbeli állampolgár személyi
okmányaival kapcsolatos bejelentési kötelezettségek
és hatósági intézkedések 158. § (1) A harmadik országbeli állampolgár úti okmányának,
illetve tartózkodásra jogosító engedélyének elvesztését,
eltulajdonítását, illetőleg megsemmisülését a regionális
igazgatóságnak vagy a Határőrségnek jelentheti be. A bejelentő harmadik országbeli állampolgár részére – az állampolgárság valószínűsítése esetén – igazolást kell kiállítani a bejelentés tényéről.
(2) Ha az elveszettnek, megsemmisültnek hitt okmányt
jogosultja megtalálja, és részére új úti okmányt vagy tartózkodásra jogosító engedélyt még nem adtak ki, az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást a kiállító hatóságnak le kell adnia.
(3) Ha az elveszettnek, megsemmisültnek hitt okmányt
jogosultja megtalálja, de idő közben részére új okmányt
adtak ki, a megtalált okmányt a kiállító hatóságnak le kell
adnia.
(4) Az a hatóság, amely talált úti okmányt átvett, köteles
azt a Hivatalnak megküldeni.
(5) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott, továbbá az idegenrendészeti eljárások során kiadható, kitöltetlen úti okmányokról, valamint tartózkodásra jogosító engedélyekről külön nyilvántartást vezet. A nyilvántartás
tartalmazza az úti okmány, valamint tartózkodásra jogosító engedély típusát, azonosító adatait, számát, sorozatszámát és érvényességi idejét.
(6) Amennyiben az idegenrendészeti eljárások során kiadható, kitöltetlen úti okmány, illetve tartózkodásra jogosító engedély holléte ismeretlen, a Hivatal körözését rendeli el.
VIII. Fejezet A HONTALAN STÁTUSZ MEGÁLLAPÍTÁSA
ÉS A HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK
ÚTI OKMÁNNYAL ELLÁTÁSA A hontalanság megállapítására irányuló eljárás
megindítása
159. § (1) A hontalanság megállapítására irányuló kérelmet a
kérelmező lakóhelye, tartózkodási helye vagy szálláshelye
szerint illetékes regionális igazgatóságon személyesen
szóban vagy írásban lehet benyújtani. A hontalanság megállapítására irányuló eljárás tárgyi költségmentes.
(2) Az írásban benyújtott kérelmet a kérelmezőnek saját
kezűleg alá kell írnia. A kérelmező írásképtelenségét a
szóbeli kérelem benyújtásakor jegyzőkönyvbe kell venni.
(3) Ha a kérelmet szóban terjesztik elő, és a kérelmező a
magyar nyelvet nem beszéli, számára a regionális igazgatóság az anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven beszélő tolmácsot biztosít. A tolmács kirendelésétől el lehet
tekinteni, ha az eljáró ügyintéző a kérelmező anyanyelvén
vagy az általa értett más nyelven beszél, és a kérelmező a
tolmács mellőzéséhez írásban hozzájárul.
(4) Az írásban benyújtott kérelem benyújtásának napja
az a nap, amelyen a kérelem a regionális igazgatósághoz
megérkezett. A szóban előterjesztett kérelem benyújtásának napja az arról felvett jegyzőkönyv keltezésének napja.
A kérelmező jogai és kötelezettségei 160. § (1) Amennyiben a Tv. hatálya alá tartozó eljárások kapcsán a harmadik országbeli állampolgár hontalanságának
eshetősége felmerül, az idegenrendészeti hatóságnak tájékoztatnia kell az érintettet a hontalan státusz kérelmezésének lehetőségéről, az eljárás menetéről, illetve a hontalan
státusszal járó jogokról és kötelezettségekről. Az erről
szóló tájékoztatást és annak tudomásulvételét jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) A kérelmező az eljárás időtartama alatt köteles a regionális igazgatósággal együttműködni. A kérelmezőt erre
írásban is figyelmeztetni kell, egyidejűleg rögzítve a figyelmeztetés tudomásulvételét.
(3) A hontalanság megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell a kérelmező személyazonosságot igazoló külföldi okmányait, úti okmányait, továbbá minden olyan iratot,
amely alkalmas lehet a kérelmező által előadottak alátámasztására.
(4) A csatolt okmányokat – az (5) bekezdésben foglalt
kivétellel – az ügy érdemében hozott határozat jogerőre
emelkedésének napján a kérelmezőnek vissza kell adni.
Előzetes meghallgatás 161. § (1) A kérelem benyújtását, illetve a szóban előterjesztett
kérelem jegyzőkönyvbe foglalását követően a regionális
igazgatóság előzetes meghallgatást tart.
(2) Az előzetes meghallgatás során a regionális igazgatóság jegyzőkönyvben rögzíti
a) a Tv. 76. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatás tényét
és annak tudomásulvételét,
b) – amennyiben a kérelem nem tartalmazza –
ba) a kérelmező személyazonosító adatait (családi és
utónevét, előző, illetve születési családi és utónevét, korábbi állampolgárságát, nemét, születési helyét és idejét,
anyja születési nevét),
bb) a rendelkezésére álló személyazonosító és úti okmányok adatait (az okmány azonossági jelét és számát, érvényességi idejét, a kiállítás helyét és idejét, a kiállító hatóság nevét),
c) családi állapotát, házasságkötésének helyét,
d) foglalkozását, iskolai végzettségét,
e) szokásos tartózkodási helye szerinti országban lévő
lakhelyét, valamint
f) magyarországi lakóhelyét, tartózkodási helyét vagy
szálláshelyét. (3) A jegyzőkönyvet a kérelmezőnek, tolmács közreműködése esetén a tolmácsnak, kísérő nélküli kiskorú esetében a kirendelt eseti gondnoknak is alá kell írnia.
Meghallgatás 162. § (1) A regionális igazgatóság a kérelem előterjesztését
követő előzetes meghallgatás után részletes meghallgatást tart.
(2) A meghallgatáson a kérelmezőnek nyilatkoznia kell
a kérelem benyújtásának okairól, és át kell adnia a rendelkezésére álló, a kérelmet alátámasztó és még elő nem terjesztett bizonyítékait. E kötelezettségére a kérelmezőt a
meghallgatás megkezdésekor figyelmeztetni kell.
(3) Ha a kísérő nélküli kiskorú érdekeinek képviseletére
kijelölt eseti gondnok a meghallgatáson előzetes értesítés
ellenére nem jelenik meg, a meghallgatásra új időpontot
kell kitűzni, ezzel egyidejűleg az eseti gondnokot kijelölő
gyámhatóságot értesíteni kell.
A kérelmező képviselete az eljárásban 163. § (1) A kérelmező mellett az eljárásban törvényes képviselője és meghatalmazottja is eljárhat, aki képviseleti jogosultságát köteles igazolni, illetve írásba foglalt meghatalmazását csatolni. Kísérő nélküli kiskorú helyett az eljárásban kijelölt eseti gondok jár el.
(2) Az eljárásban a korlátozott cselekvőképességgel
rendelkező személyt is megilleti az eljárási képesség.
(3) A meghatalmazott, illetve – a kérelmező beleegyezésével – az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága budapesti Regionális Képviseletének (a továbbiakban: Képviselet) képviselője jelen lehet a kérelmező meghallgatásán. A meghallgatás időpontjáról a regionális
igazgatóság a meghallgatás napját megelőző legalább három munkanappal értesíti a meghatalmazottat és a Képviseletet.
A bizonyítás 164. § (1) A regionális igazgatóság a Tv. 79. § (1) bekezdése
szerint érintett államok állampolgársági jogszabályaira és
nyilvántartásaira vonatkozó információk, így különösen
az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága véleményének és a magyar külképviseletektől kapott, illetve a
külföldi hatóságok által szolgáltatott információk, továbbá
a kérelmező által előadott bizonyítékok figyelembevételével állapítja meg, hogy a kérelmezőt saját joga alapján
egyetlen állam sem ismeri el állampolgárának.
(2) A hontalanság megállapítására irányuló eljárásban a
regionális igazgatóság a kérelmező által benyújtott, külföldön kiállított okiratot bizonyító erejű okiratként a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben foglalt feltételek hiányában is elfogadhatja.
(3) A regionális igazgatóság – kérelemre, az igazgatási
segítség keretében – a kérelmet alátámasztó iratok beszerzésének érdekében megkeresi a magyar külképviseleteket.
(4) A Képviselet a kérelmező beleegyezésével
a) nyújthat igazgatási segítséget;
b) tekinthet be a hontalanság megállapítására irányuló
eljárásban keletkezett iratokba, illetve készíthet róluk másolatot. Szakhatósági eljárás
165. § (1) A regionális igazgatóság a Nemzetbiztonsági Hivataltól szakhatósági állásfoglalást kérhet. A regionális
igazgatóság megkeresése a következő adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező személyazonosító adatait (családi és
utónevét, előző, illetve születési családi és utónevét, korábbi állampolgárságát, nemét, születési helyét és idejét,
anyja születési nevét),
b) a kérelmező személyazonosító és úti okmányának
adatait (az okmány azonossági jelét és számát, érvényességi idejét, a kiállítás helyét és idejét, a kiállító hatóság nevét),
c) a kérelmező magyarországi lakóhelyét, tartózkodási
helyét vagy szálláshelyét, magánszállás esetén a szállásadó nevét is.
(2) A Nemzetbiztonsági Hivatal a kérelmezőt meghallgathatja. (3) A szakhatósági állásfoglalás határideje a megkereséstől számított tizenöt nap, kivéve, ha a Nemzetbiztonsági Hivatal a nyilatkozattételre további tizenöt napot kért.
A határozat 166. § (1) A regionális igazgatóság a hontalanság elismerésére
irányuló kérelem tárgyában határozatot hoz.
(2) A határozatot a kérelem benyújtásától számított hatvan napon belül kell meghozni.
(3) A hontalan státusz megállapításáról szóló határozatot az ügyiratra is fel kell jegyezni.
(4) A határozatot meg kell küldeni a Képviseletnek és a
Nemzetbiztonsági Hivatalnak.
(5) A kísérő nélküli kiskorú hontalanságának megállapítása esetén az erről szóló határozatot a kiskorú lakóhelye, tartózkodási helye vagy szálláshelye szerint illetékes
gyámhatóságnak is meg kell küldeni a kiskorú hontalan jogainak védelme, a róla való gondoskodás, illetve annak figyelemmel kísérése érdekében.
A harmadik országbeli állampolgárok úti okmánnyal
ellátása 167. §
(1) A Tv. 82–85. §-ában meghatározott úti okmány iránti kérelmet külön jogszabály szerinti formanyomtatványon, – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – személyesen
kell benyújtani
a) a Tv. 82. §-ában meghatározott úti okmány iránti kérelem esetén a konzuli tisztviselőnél;
b) a Tv. 83–85. §-ában meghatározott úti okmány iránti
kérelem esetén a kérelmező lakóhelye, tartózkodási helye
vagy szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságon.
(2) Kiskorú vagy gondnokság alatt álló kérelmét a szülő
vagy a törvényes képviselő nyújthatja be.
(3) Meghatalmazott útján is előterjeszthető a kérelem,
ha a személyes megjelenést a kérelmező egészségi állapota – a kezelőorvos által kiállított igazolás szerint – nem teszi lehetővé.
(4) Az úti okmány iránti kérelemhez csatolni
kell – amennyiben azzal rendelkezik – a kérelmező birtokában lévő előző úti okmányt, továbbá kettő darab, a kérelmező felismerésére alkalmas arcfényképet.
(5) A kiskorú vagy gondnokság alatt álló harmadik országbeli állampolgár kérelméhez csatolni kell a szülőknek
(törvényes képviselőknek) a közjegyző, gyámhatóság
vagy a regionális igazgatóság előtt tett, az úti okmány kiadásához hozzájáruló nyilatkozatát vagy a szülői felügyelet megszűnését, illetve szünetelését igazoló jogerős bírósági határozat másolatát.
Az úti okmány kiállítása és cseréje 168. §
(1) A bevándorolt, illetve a letelepedett harmadik
országbeli állampolgár számára kiállított úti okmányban fel
kell tüntetni a „bevándorolt”, illetve „letelepedett” jogcímet.
(2) A Magyar Köztársaság területén tartózkodó hontalan részére „Utazási igazolvány hontalan személy részé
re/Travel document for Stateless Person” elnevezésű magyar–angol nyelvű úti okmányt kell kiállítani, a 2002. évi
II. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében New Yorkban, 1954. szeptember 28-án létrejött, a Hontalan Személyek Jogállásáról szóló Egyezmény
Függelékének 1. Cikk 1. bekezdésében szereplő bejegyzéssel ellátva. A hontalan úti okmány érvényességi ideje
egy alkalommal hat hónappal meghosszabbítható.
(3) Az úti okmány cseréjét kell kérni, ha
a) a harmadik országbeli állampolgárnak az úti ok
mányban szereplő adatai megváltoztak;
b) az úti okmány betelt, illetve
c) az megrongálódott, vagy egyéb ok miatt személy
azonosításra alkalmatlanná vált. (4) Az úti okmány kicserélésére vonatkozó kérelemhez
kettő darab, a kérelmező felismerésére alkalmas arcfényképet kell csatolni.
A hontalan úti okmányra vonatkozó különös
rendelkezések 169. §
(1) A hontalan személy részére más állam illetékes hatósága által kiadott előző úti okmányt a regionális igazgatóság
bevonja, és azt a kiállító hatóság részére – az érintett állam
diplomáciai vagy konzuli képviselete útján – megküldi.
(2) Ha a hontalan személy állampolgárságot szerzett, az
úti okmányt tizenöt napon belül le kell adni a lakóhelye,
tartózkodási helye vagy szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál.
IX. Fejezet A HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK
ADATAINAK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ
RÉSZLETES SZABÁLYOK Az adatkezelő szerv 170. § A központi idegenrendészeti nyilvántartás adatkezelő
szerve a Hivatal (a továbbiakban e fejezet alkalmazásában:
központi adatkezelő szerv).
Az idegenrendészeti résznyilvántartásokra vonatkozó
részletes szabályok 171. §
A vízumkiadó hatóság a Tv. 95. § (1) bekezdésében, a
Határőrség a Tv. 95. § (1) bekezdés h) pontjában, a regio
nális igazgatóság a Tv. 95. § (1) bekezdés i) pontjában
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
172. § A külpolitikáért felelős miniszter és a regionális igazgatóság a Tv. 96. § (1) bekezdésében, a Határőrség a Tv.
96. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott adatokat a
központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
173. § A regionális igazgatóság a Tv. 97. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
174. § A regionális igazgatóság és a Határőrség a Tv. 98. §
(1) bekezdésében meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
175. § A regionális igazgatóság a Tv. 99. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
176. § A regionális igazgatóság a Tv. 100. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
177. § A regionális igazgatóság a Tv. 101. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
178. § A regionális igazgatóság és a Határőrség a Tv. 102. §
(1) bekezdésében, a Hivatal a Tv. 102. § (2) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
179. § A regionális igazgatóság a Tv. 103. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
180. § A regionális igazgatóság
a) a nyomozó hatóság vagy igazságszolgáltatási szerv
tájékoztatása alapján a Tv. 104. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban,
b) a Rendőrség tájékoztatása alapján a Tv. 104. §
(1) bekezdés a)–b) és d) pontjaiban
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
181. § A regionális igazgatóság a Tv. 105. § (1) bekezdésben
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja, amely intézkedik az Eurodac központi egységéhez történő továbbítás érdekében.
X. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 182. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2007. július 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet
a) 4. § (2) bekezdése,
b) 8. § (2)–(4) bekezdése,
c) 10. § (6) bekezdése,
d) 11. § (1) bekezdésében és 11. § (2) bekezdés felveze
tő szövegében a „ , nemzetközi szerződés alapján a Magyar Köztársaság nevében történő vízumkiadásra feljogosított schengeni állam külképviseletén” szövegrész,
e) 11. § (2) bekezdés a) pontjában a „ , nemzetközi
szerződés alapján a Magyar Köztársaság nevében történő
vízumkiadásra feljogosított schengeni állam külképviselete” szövegrész,
f) 12. § (5) bekezdés e) pontja,
g) 12. § (6) bekezdése,
h) 19. § a) pontjában a „vagy a schengeni államok terü
letére” és a „vagy a schengeni államok területén” szövegrész,
i) 19. § f) pontjában a „tartózkodási engedélyt,” szövegrész,
j) 20. § (3) bekezdése,
k) 22. és 23. §-a,
l) 24. § (1) bekezdésében a „ , valamint a Tv. 111. §
(6) bekezdése alapján kiadott miniszteri rendelet szerinti
egyeztetés során történő válaszadás” szövegrész,
m) 25–28. §-a,
n) 33. §-a,
o) 49. §-a,
p) 54. §-a,
q) 118. § (2) bekezdés a) pontja, valamint (3) bekezdé
sében az „a) és” szövegrész,
r) 142. § (3) bekezdése
a Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok teljes
körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban
meghatározott napon lép hatályba.
(3) A Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok
teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon e rendelet
a) 10. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(1) Három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kivételes esetben – a Schengeni határ-ellenőrzési kódexben foglalt feltételek szerint – kiadható a Magyar Köztársaság közúti, légi, valamint vízi határátkelőhelyén (a továbbiakban együtt: határátkelőhely) is.”;
b) 21. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(3) A központi vízumhatóság a három hónapot meg
nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához való
hozzájárulásáról vagy a hozzájárulás megtagadásáról
a) amennyiben a Tv. 9. § (7) bekezdése szerinti egyeztetésre nincs szükség, vagy attól a központi vízumhatóság
eltekint, a vízumkérelem felterjesztésétől számított hét napon belül,
b) a Tv. 9. § (7) bekezdése szerinti egyeztetés esetén,
valamennyi válasz beérkezését vagy a válaszok beérkezésére nyitva álló határidő lejártát követően haladéktalanul
tájékoztatja a konzuli tisztviselőt.”;
c) 32. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„32. § A három hónapot meghaladó tartózkodásra jogo
sító vízum iránti kérelemről
a) tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum ese
tén a regionális igazgatóság,
b) nemzeti vízum esetén a Hivatal,
c) szezonális munkavállalási vízum esetén a konzuli
tisztviselő
dönt.”; d) 38. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„38. § A vízumkiadó hatóság a szezonális munkaválla
lási vízum, valamint a nemzeti vízum iránti kérelemről a
kézhezvételtől számított tizenöt napon belül dönt.”;
e) 47. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„47. § (1) A tartózkodási engedély kiadása iránti kérel
met – a (2) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – annál a
konzuli tisztviselőnél vagy tartózkodási engedély iránti
kérelem átvételére felhatalmazott egyéb helyen kell be
nyújtani, amely a kérelmező állandó vagy szokásos tartózkodási helye, illetve állampolgársága szerinti országban
működik.
(2) A tartózkodási engedély kiadása iránti kérelem az
(1) bekezdésben meghatározott országtól eltérő olyan országban működő konzuli tisztviselőnél vagy tartózkodási
engedély iránti kérelem átvételére felhatalmazott más helyen is benyújtható, amelyben a kérelmező jogszerűen tartózkodik feltéve, hogy
a) az (1) bekezdésben meghatározott országban nem
működik konzuli tisztviselő vagy tartózkodási engedély
iránti kérelem átvételére felhatalmazott más hely, vagy
b) okirattal igazolja az állandó vagy szokásos tartózkodási helyétől eltérő harmadik országban történő kérelmezés indokait, vagy
c) beutazásához és tartózkodásához a Magyar Köztársaságnak jelentős gazdasági, kulturális, tudományos vagy
sportérdeke fűződik.
(3) A konzuli tisztviselő a tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmet, a kérelem benyújtását követően haladéktalanul felterjeszti a harmadik országbeli állampolgár
jövőbeni magyarországi szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságnak.
(4) A Magyar Köztársaság területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély kiadása
iránti kérelmét a szálláshelye szerint illetékes regionális
igazgatóságon is előterjesztheti, amennyiben
a) a belföldi kérelmezést kivételes méltánylást érdemlő
körülmény – így különösen családegyesítés vagy gyógykezelés – indokolja;
b) a három hónapot meghaladó tartózkodás célja kutatás;
c) az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő
állam állampolgáraként, vagy ilyen harmadik országbeli
állampolgárral együtt, családtagként tartózkodik jogszerűen a Magyar Köztársaság területén.
(5) A harmadik országbeli állampolgár a tartózkodási
engedély meghosszabbítása iránti kérelmét – a 46. §-ban
foglalt kivétellel – a szálláshelye szerint illetékes regionális igazgatóságon terjesztheti elő.
(6) A tartózkodási engedély meghosszabbítása, illetve a
nemzeti tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmet a
külön jogszabály által e célra rendszeresített formanyomtatványon, legkésőbb a tartózkodási engedély, illetve a
nemzeti vízum érvényességi idejének lejártát megelőző
harminc nappal kell benyújtani.
(7) A tartózkodási engedély iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmezőnek be kell mutatnia érvényes úti okmányát.
(8) A tartózkodási engedély iránti kérelemhez – ha
e rendelet másként nem rendelkezik – mellékelni kell:
a) egy darab arcfényképet, valamint
b) a Tv. 13. § (1) bekezdés c)–g) pontjaiban foglalt fel
tételek fennállását igazoló okiratokat.
(9) Amennyiben a tartózkodás körülményeinek tisztá
zása érdekében szükséges, a vízumkiadó hatóság a kérel
mezőt – az (8) bekezdésben foglaltakon túl – további okiratok csatolására is felhívhatja.
(10) Ha a tartózkodási engedély meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásakor a Magyar Köztársaság területén
kiadott tartózkodási vízum vagy a korábbi tartózkodási engedély kiadásának alapjául szolgáló feltételek nem változtak meg, a kérelmezőnek a változatlan feltételekre vonatkozó okiratokat nem kell ismételten csatolnia.”.
(4) A Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok
teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon e rendelet
a) 12. § (3) és (4) bekezdésében, továbbá a 35. § (2) és
(4) bekezdésében a „Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „schengeni államok” szöveg,
b) 34. § (1) és (2) bekezdésében, továbbá a 35. § (1), (2)
és (5) bekezdésében a „három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum” szövegrész helyébe a „szezonális
munkavállalási vízum, valamint a nemzeti vízum” szöveg,
c) 40. §-ában a „három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum” szövegrész helyébe a „szezonális
munkavállalási vízum” szöveg
lép.
(5) A Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok
teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon e rendelet
a) 6. §-a,
b) 10. § (2) bekezdése,
c) 34. § (3) bekezdése,
d) 35. § (3) bekezdése,
e) 37. § (1) bekezdésében és 39. § (1) bekezdésében a
„tartózkodási vízum vagy” szövegrész,
f) 37. § (2) bekezdése
hatályát veszti. (6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti
a) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet;
b) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló
99/2002. (V. 5.) Korm. rendelet 1–7. §-a;
c) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá
tartozó egyes külföldiek nyilvántartásba vételével és
lakcímbejelentésével összefüggő kormányrendeletek
módosításáról szóló 9/2004. (I. 31.) Korm. rendelet
27. §-át megelőző alcíme, 28. és 31. §-a, 32. § (2) bekezdés f) pontja;
d) a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény
végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 122/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet
17. § (2) bekezdésében a „ , továbbá a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2001. évi XXXIX. törvény
végrehajtásáról rendelkező 170/2001. (IX. 26.) Korm. ren
delet 130. §-ának (1)–(3), valamint (6) és (7) bekezdése”
szövegrész;
e) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet, valamint a polgárok
személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló
1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993.
(X. 26.) Korm. rendelet és a személyazonosító igazolvány
kiadásáról és nyilvántartásáról szóló 168/1999. (XI. 24.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 191/2004. (VI. 12.)
Korm. rendelet 1–20. §-a, 23–42. §-a, 44–46. §-a, 47. §
(2) bekezdése, 48. § (2) bekezdése, 1., 2. és 4. számú melléklete;
f) a menekültügyi eljárás részletes szabályairól és a menedékesek okmányairól szóló 172/2001. (IX. 26.) Korm.
rendelet, valamint a Belügyminisztérium Bevándorlási és
Állampolgársági Hivatal létrehozásáról szóló 162/1999.
(XI. 19.) Korm. rendelet módosításáról szóló 278/2004.
(X. 12.) Korm. rendelet 19. § (2) bekezdés b) pontja;
g) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény végrehajtásáról szóló 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet, valamint a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló
119/2005. (VI. 28.) Korm. rendelet;
h) a vagyonnyilatkozat tételéről, átadásáról, kezeléséről, az abban foglalt adatok védelméről, valamint a Közszolgálati Ellenőrzési Hivatal szervezetéről, működéséről
és az ellenőrzési eljárás lefolytatásáról szóló 114/2001.
(VI. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 137/2005.
(VII. 15.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdés b) pontja;
i) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló
178/2006. (VIII. 23.) Korm. rendelet;
j) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatala létrehozásáról, feladatairól és hatásköréről szóló 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. §
(2) bekezdés s) pontja;
k) az Igazságügyi Hivatalról szóló 303/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet 25. § (2) bekezdés h) pontja;
l) a közigazgatási hivatalokat érintő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 366/2006. (XII. 28.)
Korm. rendelet 7. § (3) bekezdése.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 183. §
(1) E rendelet – a harmadik országbeli állampolgárok
beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvénnyel együtt – a következő közösségi jogi aktusoknak
történő megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 2001/40/EK irányelve (2001. május 28.) a
harmadik országok állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismeréséről;
b) a Tanács 2001/51/EK irányelve (2001. június 28.) az
1985. június 14-én kelt Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló Egyezmény 26. Cikke rendelkezéseinek
kiegészítéséről;
c) a Tanács 2003/86/EK irányelve (2003. szeptember
22.) a családegyesítési jogról;
d) a Tanács 2003/109/EK irányelve (2003. november
25.) a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról;
e) a Tanács 2003/110/EK irányelve (2003. november
25.) a légi úton történő kiutasítás céljából történő átszállítás eseteiben biztosított segítségnyújtásról;
f) a Tanács 2004/81/EK irányelve (2004. április 29.) a
harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált,
vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló
cselekményekkel érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről;
g) a Tanács 2004/82/EK irányelve (2004. április 29.) a
fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére
vonatkozó kötelezettségéről;
h) a Tanács 2004/114/EK irányelve (2004. december
13.) a harmadik országok állampolgárainak tanulmányok
folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazása feltételeiről;
i) a Tanács 2005/71/EK irányelve (2005. október 12.) a
harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való
fogadására vonatkozó külön eljárásról;
j) a Tanács 1994. november 30-i határozata a Tanács
által az Európai Unióról szóló Egyezmény K. 3. (2) Cikke
alapján elfogadott közös intézkedésről a valamely tagállamban lakó harmadik országbeli iskolai tanulók utazási
lehetőségéről.
(2) E rendelet
a) a vízumok egységes formátumának meghatározásá
ról szóló, 1995. május 29-i, 1683/95/EK tanácsi rendelet,
b) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá
eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló,
2001. március 15-i, 539/2001/EK tanácsi rendelet,
c) az érintett tagállam által el nem ismert útiokmányok
birtokosai részére a tagállamok által kiadott vízumok beillesztésére szolgáló űrlapok egységes formátumáról szóló,
2002. február 18-i, 333/2002/EK tanácsi rendelet,
d) a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló,
2002. június 13-i, 1030/2002/EK tanácsi rendelet,
e) a vízumok, köztük az átutazó tengerészek számára
kibocsátandó vízumok határon történő kiadásáról szóló,
2003. február 27-i, 415/2003/EK tanácsi rendelet,
f) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex)
létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i, 562/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök