text:
44/2013. (V. 30.) VM rendelete a Hajdú-Bét Rt., illetve a NOVOFARM Rt. élőállat-beszállítói által igénybe vehető mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdésében, a  9.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és b)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. élőállat: minden jövedelem-, illetve vagyonszerzési célból tartott tyúkféle-, a  gyöngyös-, a  liba-, a  kacsa- és
a pulykaállomány korra és ivarra való tekintet nélkül, kivéve a vadászható madárfajokat;
2. kérelmező: az  a  mezőgazdasági termelő, aki vagy amely a  Hajdú-Bét Rt., illetve a  NOVOFARM Rt. élőállat
beszállítójaként e rendelet alapján igazolt követeléssel rendelkezik, vagy
a) annak örököse,
b) nem természetes személy esetén annak jogutódja,
c) felszámolással vagy végelszámolással megszűnt, vagy a  támogatási kérelem benyújtásakor
felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt álló mezőgazdasági termelőnek – 2003. június 1-jén
fennálló tulajdonrész arányában – természetes személy tulajdonosa, vagy annak örököse;
3. mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás;
4. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott vállalkozás.
2. § (1) E  rendelet feltételei szerint vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatást vehet
igénybe az a kérelmező, aki vagy amely
a) a követelését a Hajdú-Bét Rt., illetve a NOVOFARM Rt. felszámolója által kiadott, a tartozás elismeréséről szóló
igazolással igazolja, vagy
b) a követelését a Hajdú-Bét Rt., illetve a NOVOFARM Rt. felszámolójának nem jelentette be, de azt a Hajdú-Bét
Rt.-vel, illetve a  NOVOFARM Rt.-vel létrejött szerződéssel és 2003. június 1. után kiállított, az  élőállatbeszállítás tényét és mennyiségét igazoló
ba) számlával,
bb) szállítójeggyel,
bc) mérlegjeggyel,
bd) felvásárlási jeggyel,
be) átvételi elismervénnyel, vagy
bf) fuvarlevéllel
igazolja.
 (2) A  vissza nem térítendő támogatás összege az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumokkal igazolt követelés összege
– azzal, hogy az  (1)  bekezdés b)  pontja alapján igazolt követelés összege az  5.  § (3)  bekezdés alapján kerül
megállapításra –, csökkentve a felszámolásból megtérült összeggel, de legfeljebb a kérelmező rendelkezésére álló
szabad mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) keretének megfelelő forintösszeg.
(3) A támogatás összege több örökös vagy több nem természetes személy jogutód kérelmező esetén együttesen sem
haladhatja meg a 7500 eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) Az  örökös az  öröklés tényét a  hagyatékátadó végzéssel vagy öröklési bizonyítvánnyal igazolja. A  vissza nem
térítendő támogatás a  hagyatékátadó végzésben vagy öröklési bizonyítványban megjelölt örökösök között
egyenlő arányban kerül megállapításra. Nem természetes személy jogutódlása esetén a  kérelmezők a  jogelőd
mezőgazdasági termelő mérleg adataiban – mérleg hiányában a  tulajdoni arányt igazoló dokumentumban –
feltüntetett tulajdoni arányuknak megfelelő támogatásra jogosultak.
3. § A támogatás forrása a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
XII.  Vidékfejlesztési Minisztérium Fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5, Nemzeti támogatások alcím,
20/5/8 Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport. A támogatásra rendelkezésre álló forrás 300 millió
forint.
4. § (1) A támogatást az a kérelmező igényelheti, aki vagy amely
a) mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolja, hogy az  erre
vonatkozó kérelmét benyújtotta; és
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
bc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(2) A  kérelmező a  támogatási kérelmet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által
rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon 2013. július 1-jéig nyújthatja be az MVH részére.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) 2. § (1) bekezdés a) pontja esetén a Hajdú-Bét Rt., illetve a NOVOFARM Rt. felszámolója által kiadott, a tartozás
elismeréséről szóló igazolás másolatát,
b) 2. § (1) bekezdés b) pontja esetén a Hajdú-Bét Rt.-vel, illetve a NOVOFARM Rt.-vel kötött szerződés másolatát
és a 2003. június 1. után kiállított, élőállat-szállítás tényét és mennyiségét igazoló, a 2. § (1) bekezdés b) pont
ba)–bf ) alpontjában megjelölt valamely dokumentum másolatát,
c) örökös esetén a hagyatékátadó végzés vagy az öröklési bizonyítvány másolatát,
d) nem természetes személy jogutódlása esetén a  jogutódlást igazoló okirat (cégkivonat), illetve
a  mérlegadatokat tartalmazó dokumentum – mérleg hiányában a  tulajdoni arányt igazoló
dokumentum – másolatát,
e) felszámolással vagy végelszámolással megszűnt, valamint a  támogatási kérelem benyújtásakor felszámolási
vagy végelszámolási eljárás alatt álló mezőgazdasági termelő esetén a kérelmező tulajdoni hányadát igazoló
okirat (cégkivonat) másolatát,
f ) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy
fa) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
fb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
fc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
fd) a felszámolásból milyen összegben került kielégítésre a követelése,
fe) a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerint igazolt követelés esetén a Hajdú-Bét Rt., illetve a NOVOFARM Rt.
a szállítást követően nem, vagy csak részben fizette ki az átvett élőállatot.
(4) A  (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  élőállat-szállítás tényét és mennyiségét igazoló dokumentum
másolatának tartalmazni kell:
a) az élőállatot beszállító mezőgazdasági termelő azonosító adatait,
b) a beszállítás/átvétel időpontját,
c) a beszállított előállat megnevezését,
d) a beszállított előállat mennyiségét.
5. § (1) Az  MVH a  rendelkezésre álló dokumentumok alapján – a  kérelmező rendelkezésére álló szabad mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) keretének figyelembevételével – megállapítja a  támogatásra való jogosultságot,
a jogos támogatási összeget és legkésőbb 2013. augusztus 19-éig döntést hoz a támogatási kérelmekről.
(2) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az  MVH a  kérelmezőt tíz munkanapos határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólítja fel.
(3) Azon kérelmező esetén, aki a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerint igazolja a meg nem térült követelését,
a) azon tételek vonatkozásában, ahol a benyújtott dokumentumok alapján megállapítható a beszállított termék
forgalmi adóval növelt ellenértéke, ott a  támogatás összegének megállapításakor a  dokumentumok által
igazolt értéket kell figyelembe venni,
b) azon tételek vonatkozásában, ahol a  dokumentumok nem igazolják a  beszállított termék ellenértékét,
a támogatás összegének megállapításakor 560 forint/kg egységár alkalmazandó.
(4) Ha a  megállapított összes támogatási igény meghaladja a  3.  § szerinti keretösszeget, akkor minden kérelmező
esetében a támogatás összegét arányosan csökkenteni kell.
(5) Az  MVH által vezetett mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatások nyilvántartásában rögzített
egyéni támogatási keret túllépése esetén az  MVH a  támogatás összegét a  túllépés mértékével megegyezően
csökkenti.
6. § (1) Az  MVH a  támogatás összegét – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  döntés meghozatalától számított tíz
munkanapon belül folyósítja a kérelmező részére.
(2) Az  MVH a  támogatás összegének euróra történő átváltásánál a  2013. június 1-jén érvényes, az  Európai Központi
Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott forint/euro devizaárfolyamot alkalmazza.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  EK-Szerződés 87. és 88.  cikkének a  mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű
(de  minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatásokat tartalmaz.
9. § (1) A  húsmarha és a  juh ágazatokban nyújtott kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek
megállapításáról szóló 22/2012. (III. 9.) VM rendelet [a  továbbiakban: 22/2012. (III. 9.) VM rendelet] 14.  §
(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  szerkezetátalakítási támogatási jogosultság tárgyév január 1-jei határidővel hatályos átruházása alapján
az átírási kérelmet – a (4a) bekezdésben foglalt eset kivételével – kizárólag február 1. és április 1. közötti időszakban
lehet benyújtani e §-ban foglaltak figyelembevétele mellett.”
(2) A 22/2012. (III. 9.) VM rendelet 14. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A  (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági
termelők gazdaságátadásához a  2012. évtől igényelhető támogatások részletes feltételeiről szóló 121/2012.
(XI. 28.) VM rendelet [a továbbiakban: 121/2012. (XI. 28.) VM rendelet] szerint gazdaságátadási támogatási kérelmet
jóváhagyó vagy részben jóváhagyó jogerős határozattal rendelkező átadó és a határozatban megnevezett átvevője
nyújthat be tárgyév szeptember 30-ig átírási kérelmet e  §-ban foglaltak figyelembevétele mellett, amennyiben
a  tárgyévi egységes területalapú támogatás iránti kérelmet és a  kérődző szerkezetátalakítási kifizetési kérelmet
a gazdaságot átvevő személy nyújtotta be.”
(3) A 22/2012. (III. 9.) VM rendelet a következő 21. §-sal egészül ki:
„21. § E rendeletnek a Hajdú-Bét Rt., illetve a NOVOFARM Rt. élőállat-beszállítói által igénybe vehető mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) támogatásról szóló 44/2013. (V. 30.) VM rendelettel (a  továbbiakban: módosító
rendelet) megállapított 14. § (4a) bekezdését a módosító rendelet hatályba lépésekor folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.”
dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
35/2011. (X. 17.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati és kiegészítő igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
19. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § (1) bekezdés d), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya
a) a rendőrségre, a polgári védelemre, a büntetés-végrehajtási szervezetre, valamint az állami és hivatásos
önkormányzati tűzoltóságokra (a továbbiakban együtt: rendvédelmi szervek), b) a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjaira (a továbbiakban: a hivatásos állomány tagja), valamint
c) az e rendeletben meghatározott szolgálati igazolványok és kiegészítő igazolványok (a továbbiakban együtt:
igazolvány) rendszeresítését, elkészítését, kiadását, nyilvántartását, visszavonását és selejtezését munkakörüknél
fogva végző további személyekre terjed ki. 2. § (1) A hivatásos állomány tagját szolgálati igazolvánnyal az e rendeletben meghatározottak szerint kell ellátni. A Nemzeti
Védelmi Szolgálat (a továbbiakban: NVSZ) hivatásos állományú tagját szolgálati feladatainak ellátásához – a szolgálati
igazolvány mellett – kiegészítő igazolvánnyal kell ellátni. (2) A rendszeresített szolgálati igazolvány leírását az 1–6. melléklet, a kiegészítő igazolvány leírását a 7. melléklet
tartalmazza. (3) A szolgálati igazolvány a rendvédelmi szerv hivatásos állományába tartozáson és a személyi azonosításon kívül
a fegyverviselésre és az intézkedésre való jogosultságot is igazolja. A kiegészítő igazolvány az NVSZ munkatársainak
a jogszabályban meghatározott belső bűnmegelőzési célú ellenőrzési és bűnfelderítési jogosultságait igazolja.
3. § (1) Az igazolvány visszavonásig vagy a rajta feltüntetett időpontig érvényes.
(2) Az igazolványt vissza kell vonni a szolgálati viszony megszűnésekor, vagy ha a (4) bekezdés szerinti cseréje válik
szükségessé. Az igazolvány visszavonására a munkáltatói jogkört gyakorló vezető jogosult.
(3) Az NVSZ kiegészítő igazolványát az NVSZ vezetője visszavonja, ha az NVSZ hivatásos állományú tagjának szolgálata
vagy berendelése az NVSZ-nél megszűnt. (4) A rendvédelmi szerv állományba tartozás szerint illetékes szervének személyügyi szerve (a továbbiakban: illetékes
személyügyi szerv) ötévente ellenőrzi az igazolvány állapotát, az arcképek időszerűségét, és intézkedik az igazolvány
cseréjéről, ha azt annak elhasználódása szükségessé teszi. Az igazolványt ki kell cserélni, ha az igazolványon
feltüntetett adatokban vagy az arckép felismerhetőségében változás következett be. Az igazolvány birtokosa köteles
haladéktalanul jelenteni a személyügyi szervnek, ha az igazolványban szereplő adataiban változás következett be.
(5) A szolgálati igazolvány elkészítéséért, kiadásáért, nyilvántartásáért, visszavonásáért és selejtezéséért
a) a rendőrség állományába tartozók esetében az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK),
b) a büntetés-végrehajtási szervezet esetében a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban:
BVOP), c) a polgári védelem, valamint az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóságok esetében az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF) személyügyi szerve a felelős.
(6) A kiegészítő igazolvány elkészítésével kapcsolatos feladatokat a Belügyminisztérium, a kiegészítő igazolványokkal
kapcsolatos egyéb feladatokat az NVSZ személyügyi szerve látja el.
4. § (1) Az igazolvány kiadására, visszavonására, illetve adatváltozás miatti cseréjére az eljárni jogosult személyügyi szerv
a munkáltatói jogkört gyakorló vezető határozata (állományparancsa) alapján intézkedik.
(2) Az igazolvány elkészítéséhez szükséges adatok felvételéről az illetékes személyügyi szerv gondoskodik, és az adatokat
elektronikus úton továbbítja az ORFK, a BVOP, illetve az OKF által vezetett központi személyügyi nyilvántartás felé.
(3) Az új igazolvány kiadásával egyidejűleg az arcképmás és a saját kezű aláírásminta másolatát a személyi anyagban el
kell helyezni. 5. § Az elkészített szolgálati igazolvány illetékes személyügyi szerv részére történő továbbítását, nyilvántartását és
ellenőrzését a személyügyi számítógépes nyilvántartó rendszer adatai alapján az ORFK, a BVOP, illetve az
OKF személyügyi szerve végzi. A kiegészítő igazolványok nyilvántartását és ellenőrzését a személyügyi számítógépes
nyilvántartó rendszer adatai alapján az NVSZ végzi. 6. § (1) A visszavont igazolványok selejtezéséről – a központi személyügyi nyilvántartásba történő adatszolgáltatást követően
– a visszavonást elrendelő gondoskodik. (2) A visszavont igazolványokat évente kell selejtezni. A selejtezési jegyzőkönyv adatait a központi személyügyi
nyilvántartásban kell rögzíteni. (3) A selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a selejtezéstől számított tíz évig meg kell őrizni. A központi személyügyi
nyilvántartásban a selejtezés okát, tényét, a selejtezési jegyzőkönyv nyilvántartási számát és az igazolvány adataihoz
tartozó tételszámot kell rögzíteni. (4) A hivatásos állomány tagja a részére kiadott igazolvány megőrzéséért és jogszerű használatáért anyagi és fegyelmi
felelősséggel tartozik. Az igazolvány elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését a hivatásos állomány tagja
a tudomásra jutást követően haladéktalanul köteles jelenteni a vezetőjének, vagy – a hivatali munkaidő után – az
ügyeletvezetőnek (ügyeletes tisztnek). (5) A vezető vagy az ügyeletvezető (ügyeletes tiszt) a jelentést követően azonnal intézkedik az elvesztés tényének
a központi nyilvántartásba történő bejegyzése, valamint az igazolványhoz kapcsolódó belépési és egyéb
jogosultságok letiltása iránt. A vezető az illetékes személyügyi szervnél kezdeményezi az igazolvány érvénytelenítését
és pótlását. 7. § (1) A személyi állomány tagjának halála esetén igazolványa – a közeli hozzátartozó kérelmére, kegyeleti okból –
a munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélyével átadható a közeli hozzátartozó részére, az alábbi eljárási szabályok
betartása mellett: a) az átadás előtt az igazolványt a hologram kilyukasztásával érvényteleníteni kell,
b) az igazolvány sorszámát selejtezni kell, c) az érvénytelenítés tényét az igazolvány adatait tartalmazó nyilvántartásokban át kell vezetni, valamint
d) a közeli hozzátartozónak aláírásával igazolni kell az igazolvány átvételét.
(2) A személyi állomány nyugállományba vonuló tagja számára – annak kérelmére, a legalább 20 év hosszú életpálya
elismeréseként – az érvénytelenített igazolvány az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott eljárási szabályok
betartása mellett átadható. 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Rendőrség és a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjai szolgálati és kiegészítő
igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló 69/2007. (XII. 28.)
IRM rendelet. (3) Az e rendelet hatálybalépésekor érvényes szolgálati igazolványok az igazolványban meghatározott érvényességi idő
lejártáig vagy visszavonásukig érvényesek. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1689/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Tüskecsarnok beruházáshoz kapcsolódó uszodafejlesztési programról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a Tüskecsarnokhoz kapcsolódó uszodafejlesztés beruházás (a továbbiakban: Beruházás)
részeként a 4082/23 helyrajzi számú ingatlanon egy versenyek megrendezésére alkalmas és 1000 fő befogadására
képes olyan komplexum épüljön meg, amely magában foglal egy 50 méteres medencét és egy tanmedencét, továbbá
biztosítja a szükséges kiszolgáló funkciókat; 2. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője a Tüskecsarnok befejezése program építtetői feladatait is ellátó Nemzeti
Sportközpontok legyen; 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal
összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos bevonásával – gondoskodjon a Beruházás
megvalósításához 2013. és 2014. években összesen 2277 millió forint költségvetési forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztos Határidő: folyamatos 4. felhívja a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért
felelős kormánybiztost, hogy a megvalósuló új uszoda üzemeltetésére az egyetemi sportélet támogatását célzó
kormányzati szempontnak megfelelő működtetési tervet dolgozzon ki. Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztos Határidő: 2013. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1105/2012. (IV. 6.) Korm. határozata a határátkelőhelyek fejlesztésének 2012-ben időszerű feladatairól.
1. A Kormány a) felhívja az érintett minisztereket, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a Röszke–Horgos (Horgoš) II. autópálya
határátkelőhely áteresztő képességének javítása, továbbá az autópályáról letiltott forgalom jogszerű átléptetése
érdekében oly módon, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetésével Magyarország és a Szerb Köztársaság
határforgalom ellenőrzésért, valamint vámellenőrzésért felelős hatóságai a szükséges modellszámítások
elvégzésével vizsgálják meg az infrastrukturális és technikai feltételek kialakításának lehetőségeit, és
a forgalomszervezés szükségleteire figyelemmel a legköltséghatékonyabb megoldás kialakítása érdekében
tegyenek javaslatot a Kormány számára; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 31.
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a mohácsi határkikötő vagyonjogi helyzetét rendezze, és tegye meg
a szükséges lépéseket a mohácsi, a drávaszabolcsi és a szegedi határkikötő zavartalan üzemeltetése és
működtetése érdekében; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges lépéseket Magyarország vízi
határátkelőhelyeinek a határkikötők fenntartásával és működtetésével kapcsolatos jogi szabályozás kialakítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. május 15.
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést Magyarország vízi határátkelőhelyeinek
2012. évi üzemeltetéséhez és működtetéséhez szükséges forrásokról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. május 15. e) felhívja az érintett minisztereket, hogy Románia teljes jogú schengeni taggá válásáig a magyar–román belső
határszakaszokon megszűnő határátkelőhelyeken a közlekedést akadályozó létesítmények elbontását, továbbá
a megszűnő határátkelőhelyekkel összefüggő egyéb feladatokat készítsék elő;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: Románia teljes jogú schengeni taggá válásáig folyamatosan
f) felhívja az érintett minisztereket, hogy a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáig készítsék elő
a magyar–horvát határszakaszon lévő határátkelőhelyeken a határforgalom magyar és horvát szolgálati
személyek általi közös ellenőrzéséhez szükséges fejlesztéseket. Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáig folyamatosan
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a határátkelőhelyek fejlesztésének időszerű feladatairól szóló 1223/2009. (XII. 29.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2003. (VII. 16.) FVM rendelete a mezőgazdasági és erdészeti gépkezelői jogosítvány bevezetéséről és kiadásának szabályairól.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
11. §-ában és az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
67. §-ában foglalt felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az 1. számú melléklet b) oszlopában felsorolt mezőgazdasági, illetve erdészeti erő- vagy munkagépet (továbbiakban: gép) 2003. december 31. után — a 9. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével — csak az a munkavállaló
kezelhet, aki arra a gépre az FVM Képzési és Szaktanácsadási Intézete (a továbbiakban: KSZI) által kiállított gépkezelői jogosítvánnyal (a továbbiakban: jogosítvány) rendelkezik.
(2) A jogosítvány alaki és tartalmi követelményeit a
2. számú melléklet tartalmazza.
2. § (1) A jogosítvány annak adható ki, aki a gépre előírt
szakképesítést megszerezte.
(2) Az 1. számú melléklet f) rovatában megjelölt képesítéssel rendelkező személy részére — kérelmére — a jogosítványt ki kell adni.
3. § A gépkezelői jogosítvány jármű vezetésére nem jogosít.
4. § (1) A jogosítvány kiadása iránti kérelem egyénileg vagy
csoportosan a KSZI-hez nyújtható be.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) az igénylő által kitöltött adatlapot,
b) a jogosultságot igazoló bizonyítvány, oklevél máso
latát,
c) 1 db (3× 4 cm méretű) fényképet,
d) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazo
lását. (3) A jogosítvány kiállításáért 1000 forint igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni, melyet készpénzátutalási
megbízással a Magyar Államkincstár 10032000-01743276
számlaszámra kell befizetni.
(4) A jogosítvány kiállítását a sikeres vizsgát tett személy
vagy aki a végzettsége szerint erre jogosult, egyénileg igényelheti. Csoportos kérelem esetén a sikeres vizsgát tett
személyek részére — megbízásukból — a szakmai vizsgát
szervező intézmény igényelheti a jogosítvány kiállítását.
(5) Csoportos kérelemhez a (2) bekezdés a), c), d) pontjában előírtakat, valamint a jogosítvány kiállításának alapjául szolgáló szakmai vizsga törzslapjának hiteles másolatát is csatolni kell.
5. § (1) Ha az igénylő már rendelkezik valamely gépre (gépekre) jogosítvánnyal és további gép kezeléséhez szükséges jogosultság bejegyzését kéri, a kérelemhez csatolni kell
az érvényes gépkezelői jogosítványt is. E kérelemhez fényképet nem kell mellékelni.
(2) Az elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült
jogosítványok pótlásának igénylése esetén a 4. §
(1)—(3) bekezdésében meghatározottak szerint kell eljárni. Jogosítvány pótlására kérelem csak egyénileg nyújtható be.
6. § (1) A KSZI a kérelem beérkezését követően 15 napon
belül ellenőrzi, hogy a benyújtott dokumentumok megfelelnek-e az előírásoknak. A hiányzó vagy nem megfelelő
dokumentum esetében a kérelmezőt — 15 napos határidő
kitűzésével — hiánypótlásra szólítja fel.
(2) A KSZI a hiánytalan kérelem, illetve a hiánypótlás
beérkezésétől számított 30 napon belül a jogosítványt kiállítja és a kérelmezőnek eljuttatja. Új jogosítványba egy
eljárás keretében többféle gép kezelésére vonatkozó jogosultság is bejegyezhető. Meglévő jogosítványba más gép
kezelésére való jogosultság új kérelem alapján jegyezhető be.
(3) A kérelem elutasítása esetén — a hiánypótlás teljesítésének elmulasztása esetét kivéve — vissza kell téríteni
az igénylő részére az igazgatási szolgáltatási díjat.
7. § (1) A KSZI a beérkezett kérelmekről, valamint a kiállított és kiküldött jogosítványokról nyilvántartást vezet.
A nyilvántartás a kérelmező által kitöltött adatlapon sze
replő adatokat, a kérelem (hiánypótlás) beérkezésének
időpontját, valamint a kiállított jogosítvány nyilvántartási
számát és kiállításának időpontját tartalmazza.
(2) Egy kérelmező többféle gép kezelésére való jogosultságát ugyanazon a nyilvántartási számon kell nyilvántartani. Elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült jogosítványok pótlása esetén a jogosítványt új nyilvántartási számon kell kiállítani és nyilvántartani.
(3) A KSZI 2003. szeptember 1-jéig átveszi azokat a
nyilvántartásokat, amelyeket korábban a mezőgazdasági és
erdészeti gépkezelői jogosítványok kiadásáról más intézmények vezettek.
8. § A jogosítvány a foglalkozásra, illetve munkakörre előírt
rendszerességű munkaköri orvosi alkalmassági vélemény
,,alkalmas’’ bejegyzésével együtt érvényes.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A 10/1983. (V. 25.) MÉM rendelet alapján e rendelet
hatálybalépését megelőzően kiállított mezőgazdasági és
erdészeti gépkezelői jogosítványok 2006. szeptember 1-jéig
érvényben maradnak és használhatók a gépkezelői jogosultság igazolására.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a 10/1983.
(V. 25.) MÉM rendelet, valamint a 16/2001. (III. 3.) FVM
rendelet 8. függelékének 8.2.45. pontja hatályát veszti.
A 16/2001. (III. 3.) FVM rendelet 8. függelékének
8.4. pontja helyébe e rendelet 1. számú mellékletének
a) pontja, a 15/1989. (X. 8.) MÉM rendelet 1. számú függelékének 1—8. pontja helyébe e rendelet 1. számú mellékletének b) pontja lép.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
29/2004. (IV. 6.) OGY határozata a Kormány által 2004. február 11-én bejelentett, az M5-ös autópálya megvásárlásával és továbbépítésével kapcsolatos kormánydöntés körülményeinek és az ez alapján az AKA Rt.-vel megkötni tervezett szerződések várható következményeinek kivizsgálására létrehozott országgyűlési vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
Az Országgyűlés a Kormány által 2004. február 11-én
bejelentett, az M5-ös autópálya megvásárlásával és továbbépítésével kapcsolatos kormánydöntés körülményeinek és
az ez alapján az AKA Rt.-vel megkötni tervezett szerződések várható következményeinek kivizsgálására országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról szóló 23/2004.
(III. 31.) OGY határozatának V. és VI. pontja alapján a
bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket
választja meg:
Elnök: dr. Fónagy János (Fidesz)
Alelnök: Szalay Gábor (SZDSZ)
Tagok: dr. Dancsó József (Fidesz)
Szijjártó Péter (Fidesz)
dr. Géczi József Alajos (MSZP)
Kárpáti Zsuzsa (MSZP)
Tóth Sándor (MSZP)
Balogh László (MDF)
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
314/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a  alapján – a  belügyminiszter BM/11617-2/2015. számú előterjesztésére – Mucsicska László (más átírással:
Muchychka Vasil; születési neve: Koroly Vaszily Ivanovics; ukrán névváltoztatás utáni neve: Mucsicska Vaszily
Ivanovics; születési hely, idő: Mezőterebes [Szovjetunió], 1985. március 19.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy azok a  szervezetek, amelyek bármely párt részéről 20 millió forintot meghaladó pénzbeli
juttatásban részesültek, kötelesek legyenek gondoskodni arról, hogy minden, a  megbízásukból elhelyezésre kerülő
szabadtéri plakát 1 méteres körzetében, a plakáttal egy irányba nézően, annak kihelyezésével egy időben, ugyan abban
a méretben kihelyezésre kerüljön még egy plakát, amelyen fekete alapon, nagy fehér betűkkel szerepel a megrendelő és
a kivitelező neve?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátok kihelyezését
jelentősen korlátozná azáltal, hogy az  azokkal kapcsolatos költségeket nagymértékben megnövelné. Mindezek
alapján a  Bizottság álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés bonyolult és részletező
megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kérdés több kérdést tartalmaz,
vonatkozik mind a  plakát megrendelőjének, mind a  kivitelezőjének nevét, illetve a  kezdeményezés a  kihelyezés
feltételeit is részletesen meghatározza. Így a  választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön véleményt
nyilvánítani a kezdeményezésekről.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben szereplő „szervezetek” kifejezés sem egyértelmű,
ugyanis sem a  jogalkotó sem a  választópolgár számára nem lenne világos, hogy ez  a  fogalom tartalmazza-e
a gazdasági társaságokat, a jogi személyiség nélküli egyéb társaságokat vagy akár valamennyi civil szervezetet is.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„pénzbeli juttatás”, „plakáttal egy irányba nézően” továbbá az „1 méteres körzetében” kifejezések pontos tartalma
nehezen értelmezhető, így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen
tartalmú kezdeményezést támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
104/2004. (IV. 27.) Korm. rendelete a polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a Légiközlekedés Védelmi Bizottság jogköréről, feladatairól és működésének rendjéről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
(a továbbiakban: Lt.) 68. §-ának (4) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) 2320/2002/EK rendelet: a polgári légiközlekedés biz
tonsága területén közös szabályok létrehozásáról szóló,
2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet,
b) 622/2003/EK rendelet: az egységes légiközlekedés védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2003. április 4-i
622/2003/EK bizottsági rendelet,
c) 1217/2003/EK rendelet: a nemzeti polgári repülésbiztonság minőségbiztosítási programjaira vonatkozó közös
előírások megállapításáról szóló, 2003. július 4-i
1217/2003/EK bizottsági rendelet,
d) 1486/2003/EK rendelet: a polgári légiközlekedés védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2003.
augusztus 22-i 1486/2003/EK bizottsági rendelet.
Légiközlekedés védelmi programok 2. § Az Lt. 68. §-ának (1) bekezdése alapján létrehozott Légiközlekedés Védelmi Bizottság (a továbbiakban: LVB)
kijelölt tagjai felelősségével ki kell dolgozni
a) a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Programot, b) a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Programot,
c) a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Képzési
Programot (a továbbiakban együtt: légiközlekedés védelmi programok).
3. § (1) A Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Program célja a légiközlekedés védelme és jogellenes cselekmé
nyek megelőzése érdekében szükséges stratégiai döntések
meghatározása és az érintett szervezetek együttműködésének összehangolása.
(2) A Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Program alapján valamennyi, Magyarországon gazdasági célú
légiközlekedési tevékenységet végző szervezetnek, repülőtér üzembentartónak, földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezetnek, légiforgalmi irányító szolgálatnak a Polgári Légiközlekedési Hatóság (a továbbiakban: PLH) által
jóváhagyott Védelmi Tervvel kell rendelkeznie.
(3) Jóváhagyott Védelmi Terv hiányában az engedélyhez
kötött szervezet működését — amíg a hiányt nem pótolták — fel kell függeszteni, illetve — a hiánypótlásra előírt
határidő leteltét követően — működési engedélyét azonnali hatállyal vissza kell vonni.
(4) A PLH a jóváhagyott Védelmi Tervekről, illetve a
Védelmi Terv hiánya, hiányossága vagy szabálytalan alkalmazása miatt indított eljárásokról évente beszámol az
LVB-nek.
4. § (1) A Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Program célja a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Programban meghatározott megelőző intézkedések hatékonyságának javítása.
(2) A légiközlekedés védelmében közreműködő repülőtér üzemben tartók, légitársaságok, földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezetek és légiforgalmi irányító szolgálatok a légiközlekedés védelmi feladataik ellátására kötelesek külső és belső minőségbiztosítási rendszert kidolgozni és működtetni.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt szervezetek belső minőségbiztosítási programjukat jóváhagyásra megküldik a
PLH-nak. A PLH minőségbiztosítási programját a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
hagyja jóvá.
(4) A minőségbiztosítási program végrehajtása minden
légiközlekedés védelmében érintett szervezet feladata.
(5) A PLH a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi
Minőségbiztosítási Program alapján elkészíti az éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot.
(6) A minőségbiztosítási ellenőrzésről készült jelentéseket a PLH kezeli, értékeli és megteszi a hiányosságok
felszámolása érdekében szükséges intézkedéseket.
(7) A PLH a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi
Minőségbiztosítási Program helyzetéről, a minőségbiztosítási ellenőrök ellenőrzéseiről évente beszámol az
LVB-nek és az 1217/2003/EK rendelet 6. cikke alapján a
tárgyévet követő január 31-éig jelentést készít, amelyet
magyar és angol nyelven megküld az LVB titkárának.
(8) A minőségbiztosítási ellenőröket — az LVB titkárának egyetértésével — a PLH igazgatója jelöli ki.
(9) A PLH — az 1486/2003/EK rendelet 5. cikke alapján — a nemzeti minőségbiztosítási ellenőröket megfelelő
tanúsítványokkal látja el, az ellenőrökről nyilvántartást
vezet, és a nyilvántartásról naprakészen tájékoztatja az
LVB titkárát, aki azt az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) rendelkezésére bocsátja.
(10) A Bizottság által végzett ellenőrzés részeként — az
1486/2003/EK rendelet 7. cikke alapján — megküldött
előkérdőívet a PLH tölti ki, és a Bizottság által kért dokumentumokkal együtt továbbítás céljából megküldi az LVB
titkárának.
5. § (1) A Nemzeti Polgári Légiközlekedési Védelmi Képzési Program tartalmazza a védelmi személyzet kiválasztására, képzésére, oktatására, tanúsítására és motivációjára
vonatkozó szabályokat.
(2) A védelmi feladatok elvégzésére megbízott személyeknek meg kell felelniük a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Képzési Program alapján a PLH által meghatározott követelményeknek.
(3) A védelmi oktatóknak a PLH ad engedélyt, amelyről
nyilvántartást vezet.
A Légiközlekedés Védelmi Bizottság jogköre, feladatai
és működési rendje
6. § (1) Az LVB jogköre és feladatai:
a) stratégiai terveket készít, amelyek tartalmazzák a
polgári légiközlekedés védelméhez szükséges jogi és szervezési feltételeket,
b) a forrásigény megjelölésével javaslatot készít nemzetgazdasági szintű intézkedésekre, és azt tagjai útján a
Kormány elé terjeszti,
c) gondoskodik a polgári légiközlekedés és létesítményei elleni fenyegetésekkel arányos védelmi intézkedések
bevezetéséről,
d) kezdeményezi a légiközlekedés védelmében szükséges jogszabály-módosításokat, e) jóváhagyja a légiközlekedés védelmi programokat.
(2) Az LVB elnöke a belügyminiszter, titkára a miniszter
által kijelölt személy.
(3) Az LVB ügyrendjét maga határozza meg, szükség
szerint, de legalább félévenként ülésezik. Döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza, azok végrehajtásáról az LVB tagjai
gondoskodnak.
(4) Az LVB munkáját szakértői munkabizottság segíti,
szükség szerint szakértőket von be.
A közlekedésért felelős miniszter védelmi feladatai 7. §
A miniszter a légiközlekedés védelmének területén
a) kapcsolatot tart a nemzetközi szervezetekkel,
b) jelentéseket készít a nemzetközi kötelezettségeknek
megfelelően,
c) ellátja a nemzetközi dokumentumokkal a szakterü
leteket,
d) az 1486/2003/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése
alapján ellátja a nemzeti koordinátor feladatait,
e) képviseli az országot a Bizottság szakértői Munka
bizottságban,
f) értékeli a Bizottság által — az 1486/2003/EK rendelet
alapján — végzett ellenőrzések eredményeiről készített
jelentést, továbbítja a megállapításokat az ellenőrzött egységek felé, szükség esetén intézkedik a hiányosságok felszámolására és jelentést készít a Bizottság részére a foganatosított intézkedésekről,
g) a 622/2003/EK rendelet 5. cikke alapján tájékoztatja
a Bizottságot az alkalmazott kiegyenlítő intézkedésekről,
h) az 1217/2003/EK rendelet 11. cikke alapján tájékoztatja a Bizottságot a minőségbiztosítási program kedvező
gyakorlati tapasztalatairól, az alkalmazott ellenőrzési
módszerekről,
i) jóváhagyja a légközlekedés védelmi képzési terveket
és a szakmai tematikát.
A Polgári Légiközlekedési Hatóság védelmi feladatai 8. §
(1) A Magyar Köztársaság területén a légiközlekedés
védelmi programok végrehajtásának összehangolásáért és
felügyeletéért a PLH felelős.
(2) A PLH
a) jóváhagyja a repülőtér rendet, valamint a légiközle
kedés védelme érdekében a repülőtér üzemben tartója, a
légitársaság, a földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezetek, a légiforgalmi szolgálatok által készített Védelmi
Terveket — amelyek eljárásokat tartalmaznak a vészhelyzetben való tevékenységre és a légiközlekedés védelmében
résztvevő szervezetekkel való együttműködésre —, és
rendszeresen ellenőrzi azok betartását,
b) végrehajtja a légiközlekedés védelmében érintett
szervezetek külső, a Nemzeti Légiközlekedés Védelmi
Minőségbiztosítási Programban meghatározottak szerinti
légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrzését,
c) elrendeli azonnali intézkedések bevezetését a légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrzések alapján feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében,
d) felfüggeszti, illetve visszavonja a légiközlekedés védelmét súlyosan vagy ismételten megsértőknek — a tevékenység végzéséhez szükséges — engedélyét,
e) jóváhagyja, felügyeli és ellenőrzi — a rendőrség és a
Nemzetbiztonsági Hivatal szakértőinek bevonásával —
a légiközlekedés védelmi berendezések (beléptető rendszerek, elektronikus repülőtéri kerítés, ellenőrző és riasztó
rendszerek, biztonsági ellenőrzés során használt berendezések, parkoló légijárművek védelmét szolgáló behatolásfelismerő rendszerek stb.) üzembe helyezését, működtetését,
f) elkészíti — a rendőrség és a Nemzetbiztonsági Hivatal szakértőinek bevonásával — a légiközlekedés védelmi
képzési terveket és a szakmai tematikát,
g) jóváhagyja a repülőterek, légitársaságok, földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezetek, légiforgalmi
szolgálatok személyzetének légiközlekedés védelmi képzési tervét,
h) jóváhagyja — a Nemzetbiztonsági Hivatal egyetértése esetén — a repülőterek, légitársaságok, földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezetek, légiforgalmi szolgálatok légiközlekedés védelmi tisztjének kijelölését,
i) minősíti, jóváhagyja és nyilvántartja a meghatalmazott ügynököt (ellenőrzött szállító), felügyeli annak tevékenységét,
j) továbbítja a nemzetközi dokumentumokat a végrehajtó területek felé,
k) koordinálja — a rendőrség és a Nemzetbiztonsági
Hivatal szakértőinek bevonásával — a légiközlekedés védelmi események kivizsgálását,
l) jelenti a légiközlekedés védelmi esemény kivizsgálási
eredményét az LVB titkárának,
m) gyűjti, elemzi és értékeli a védelmi intézkedéseket
és eljárásokat, továbbá javaslatokat tesz az ismételt előfordulás megelőzése és a hiányosságok megszüntetése érdekében,
n) a 2320/2002/EK rendelet 6. cikke alapján elrendeli
szigorúbb intézkedések alkalmazását és erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.
A légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek
védelmi feladatai 9. §
(1) A légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek: a rendőrség, a Nemzetbiztonsági Hivatal, a határőrség, a vám- és pénzügyőrség, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv és a repülőtér tűzoltó-védelmi kategóriáját
biztosító szervezet.
(2) A légiközlekedés védelmében közreműködő szervezet a) közreműködik a légiközlekedés védelmi programok
eredményes végrehajtásában,
b) részt vesz a légiközlekedés védelmét veszélyeztető
események kivizsgálásában,
c) részt vesz a Repülőtéri Védelmi Bizottság és a Repülőtéri Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központ munkájában,
d) összehangolja a védelmi terveket, az ismeretek bővítése érdekében évente legalább egyszer gyakorlatot tart, és
annak eredményéről tájékoztatja az LVB titkárát,
e) vizsgálja a légiközlekedés védelme érdekében hozott
intézkedések során a jogszabályi lehetőségeken felül a kockázati szint, a várt eredmény és a ráfordítás arányosságát,
f) a jogellenes cselekmény során a repülőtér és légijármű utasainak, személyzetének védelme érdekében, a veszélyeztetettség mértékével arányban megteszi a Repülőtér Védelmi Tervben megfogalmazott intézkedéseket,
g) végrehajtja a részére a Repülőtéri Kényszer-Vészhelyzeti Tervben meghatározott feladatokat.
10. § A rendőrség
a) teljeskörűen irányítja a légiközlekedés ellen folya
matban lévő jogellenes cselekmények felszámolását a Magyar Köztársaság területén,
b) gondoskodik a veszélyeztetett légijárművek rendőri
biztosításáról, c) szükség esetén gondoskodik a kísérővel utaztatott
személyek részére kíséret biztosításának megszervezéséről,
d) szükség esetén biztosítja a megtagadott belépés
miatt visszafordított személyek kíséretét,
e) végrehajtja és értékeli a repülőtér védelmi rendszereinek védelmi tesztelését a Nemzetbiztonsági Hivatallal
együttműködve, az értékelés eredményét megküldi a repülőtér üzemben tartója és a PLH részére,
f) végzi a veszélyeztetett, illetve kockázatelemzés alapján kijelölt légjármű repülés előtti védelmi ellenőrzését, a
közbiztonságra és a légiközlekedés biztonságára különösen veszélyes eszközök felkutatását és hatástalanítását,
g) végzi a nem azonosított, elhagyott poggyász, csomag
észlelése esetén a biztonsági ellenőrzés befejezéséig az
utasok, a földi személyzet és a kívülálló személyek távoltartását az észlelés helyszínétől, a lemaradt és az elirányított poggyászok raktározás előtti, dokumentált biztonsági
ellenőrzését,
h) végzi a nemzetközi kereskedelmi repülőterek nyilvános és korlátozott belépésű területeinek rendőri biztosítását,
i) elrendeli a légiközlekedés védelme érdekében a repülőtér közvetlen körzetében lévő nyilvános területeken a
szükséges korlátozások bevezetését,
j) ellenőrzi veszélyeztetett időszakban a légiközlekedés
védelme érdekében a repülőtér közvetlen körzetében lévő
nyilvános területeket,
k) végzi az utasbiztonsági ellenőrzés szakmai felügyeletét és fegyveres biztosítását,
l) külön jogszabályban meghatározott módon ellenőrzi
a légiközlekedés védelme szempontjából ellenőrzés alá
vonható személyeket,
m) szakértőként részt vesz a légiközlekedés védelmi
személyzetnek a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi
Képzési Programban szabályozott védelmi oktatásában.
11. § A Nemzetbiztonsági Hivatal
a) értékeli a polgári légiközlekedés fenyegetettségi és
veszélyeztetettségi szintjét,
b) gyűjti és értékeli a polgári légiközlekedés védelmét
érintő titkos és nyílt információkat, amelyeket indokolt
esetben haladéktalanul eljuttat az érintett szervezeteknek,
c) intézkedéseket kezdeményez a polgári légiközlekedés ellen irányuló jogellenes cselekmények megelőzése,
elhárítása érdekében,
d) gyűjti, elemzi és értékeli — az ismételt előfordulás
megelőzése és az esetleges biztonsági kockázatok megszüntetése érdekében — a jogellenes cselekményekben
érintett légijárművekre vonatkozó védelmi intézkedéseket
és eljárásokat, azok alapján javaslatot tesz,
e) a légiközlekedés védelme érdekében jogszabályban
meghatározott módon végzi a légiközlekedés védelme
szempontjából érintett személyek és munkavállalók nemzetbiztonsági szempontú ellenőrzését,
f) ellátja a veszélyeztetett légijárművek operatív biztosítását, g) végrehajtja és értékeli — a rendőrséggel együttműködve — a repülőtér védelmi rendszereinek védelmi tesztelését, az értékelés eredményét megküldi a repülőtér
üzemben tartója és a PLH részére.
12. § A határőrség nemzetközi kereskedelmi repülőtéren,
illetve ideiglenes határnyitás esetén
a) együttműködik a légiközlekedés ellen irányuló jogellenes cselekmény, illetve arra irányuló kísérlet esetén a
légiközlekedés védelmében résztvevő hatóságokkal, szervezetekkel,
b) engedélyezi a személyek határátkelőhelyre nem határátlépési céllal történő belépését,
c) végrehajtja a más országból kiutasított és a Magyar
Köztársaság területére be nem léptetett utasokkal kapcsolatos hatósági feladatokat,
d) ellenőrzi és felügyeli a határterületet, e) külön jogszabályban meghatározott módon ellenőrzi
a légiközlekedés védelme szempontjából ellenőrzés alá
vonható személyeket.
13. § A vám- és pénzügyőrség az állandó vagy ideiglenes
vámúttá nyilvánított repülőtereken
a) együttműködik a légiközlekedés ellen irányuló jogellenes cselekmény, illetve arra irányuló kísérlet esetén a
légiközlekedés védelmében résztvevő hatóságokkal, szervezetekkel,
b) engedélyezi a személyek vámterületre történő belépését, c) ellenőrzi és felügyeli a vámterületet,
d) indokolt esetben ellenőrzi — a határőrséggel együtt
működve — repülés előtt a légjárművek fedélzetét és a
repülőtéri vámterületet,
e) a külön jogszabályban meghatározott módon ellenőrzi a légiközlekedés védelme szempontjából ellenőrzés
alá vonható személyeket.
14. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv és a repülőtér
tűzoltó-védelmi kategóriáját biztosító szervezet
a) együttműködik a légiközlekedés ellen irányuló jogellenes cselekmény, illetve arra irányuló kísérlet esetén a
légiközlekedés védelmében résztvevő hatóságokkal, szervezetekkel,
b) együttműködik a légiközlekedés védelmét ellátó
szervezetek részére előírt eljárási tervek készítése során a
tűzoltói vonatkozású eljárások kidolgozásában.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv irányítja a
Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központ mentést koordináló feladatait, ha a jogellenes cselekmények során keletkezett tűz, robbanás következményeinek felszámolása
válik szükségessé.
A repülőtér üzemben tartójának védelmi feladatai 15. §
(1) A repülőtér üzemben tartója alaptevékenységével
összefüggésben a) tranzitterületet létesít a repülőtéren a nemzetközi
személyforgalom számára megnyitott útvonalon, a közvetlen felügyeletet ellátó hatóságok engedélyei alapján,
b) biztosítja a szükséges szolgálatok működési feltételeit, c) a technológiai feltételek kialakításával és a közreműködői szerződések útján gondoskodik arról, hogy az
utasok, a poggyász-, áru-, postai és egyéb légi küldemények,
ellátmányok kezelése zárt, felügyelt, dokumentált és biztonságos minőségbiztosítási technológia alapján történjen
a repülőtér kijelölt területein,
d) a repülőtér megfelelő kialakításával biztosítja az
utasbiztonsági átvizsgáláson részt vett utasok elkülönítését
a védelmi szempontból még nem ellenőrzött személyektől,
e) működteti a védelmi ellenőrző rendszert annak érdekében, hogy megakadályozzák jogosulatlan személyek vagy
járművek behatolását a repülőtér nem nyilvános területeire, különös tekintettel a légiközlekedés szempontjából
kiemelt fontosságú szigorított védelmi területre,
f) az új vagy meglévő repülőtéri létesítmények átalakítása során érvényesíti a légiközlekedés védelmi előírásokat, biztosítja a légiközlekedés védelméhez szükséges
technikai eszközök tervezését, beszerzését és üzemeltetését,
g) kiadja a repülőtér zárt területére vonatkozó belépési
engedélyeket a személyek ellenőrzését végző szolgálatokkal együttműködve, az illetékes szervek állásfoglalása alapján. Az illetékes szerveknél kezdeményezi a légijármű forgalmi területen tartózkodó, légijárműveket kiszolgáló személyek biztonsági ellenőrzését.
(2) A repülőtér üzemben tartója védelmi feladatai keretében
a) ellenőrzi a repülőtér forgalmi előterén a légijárműhöz közeledő vagy attól távozó személyek tartózkodási
jogosultságát annak érdekében, hogy a légijárműhöz illetéktelen személyek ne férhessenek hozzá,
b) a Repülőtér Rendnek és a Repülőtéri Védelmi Tervnek megfelelően végzi a légijármű-forgalmi területen tartózkodó, a légijárműveket kiszolgáló személyzet utasbiztonsági ellenőrzését,
c) gondoskodik a légijármű védelméről, amennyiben a
rendelkezésre álló információk alapján valószínűsíthető,
hogy azt földi tartózkodása során támadás éri,
d) közreműködik a veszélyeztetett légjárművek rendőri
biztosításában, e) közreműködik a nem azonosított, elhagyott poggyászszal, csomaggal kapcsolatos rendőrségi intézkedések végrehajtásában.
(3) A repülőtér üzemben tartója a légiközlekedés védelmével összefüggésben
a) a légiközlekedés védelme érdekében a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Programmal összhangban
elkészíti és jóváhagyásra a PLH részére benyújtja a Repülőtéri Védelmi Tervet és a Repülőtér Rendet, valamint
azok módosításait, továbbá gondoskodik az azokban foglaltak végrehajtásáról,
b) a repülőtéren lévő, a légiközlekedés védelmében
közreműködő szervezetek bevonásával évente legalább
egyszer végrehajtja a Repülőtéri Védelmi Tervben foglalt
feladatok gyakoroltatását, önellenőrző eljárásokat folytat
le, értékeli az eredményeket, annak alapján végrehajtja a
szükséges módosításokat,
c) vezeti a Repülőtéri Védelmi Bizottság munkáját, d) a Repülőtéri Védelmi Tervben foglaltak szerint kialakítja a nemzetközi kereskedelmi repülőtéren az állandó
objektumú Repülőtéri Kényszer-Vészhelyzeti Irányító
Központot,
e) részt vesz a Repülőtéri Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központ munkájában.
Repülőtéri Védelmi Bizottság 16. § (1) Nyilvános repülőtéren Repülőtéri Védelmi Bizottságot (a továbbiakban: RVB) kell létrehozni és működtetni.
(2) Az RVB tagjai a Repülőtéri Védelmi Tervben feladatokkal felruházott szervezetek, így a repülőtér üzemben tartója, a légiközlekedés védelmében közreműködő
szervezetek, a repülőteret bázis repülőtérként használó
légitársaság, a repülőtéren lévő földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezetek, valamint a légiforgalmi irányító
szolgálat vezetői. Az RVB elnöke a repülőtér üzemben
tartójának vezetője.
(3) Az RVB ügyrendjét maga állapítja meg, és szükség
szerint, de legalább kéthavonta ülésezik.
(4) Az RVB
a) a repülőtér védelmében közreműködő szervezetek
irányító szerveként ellátja a légiközlekedés elleni jogellenes cselekmények megelőzésének, felszámolásának szervezését és koordinálását,
b) elrendeli a Repülőtéri Védelmi Tervben foglaltaknak megfelelően magasabb védelmi intézkedések bevezetését, illetve megszüntetését,
c) felügyeli a Repülőtéri Védelmi Terv elkészítését és
módosítását.
Belépés a repülőtér utasforgalom elől elzárt területére 17. §
(1) A repülőtér utasforgalom elől elzárt területére történő belépés szabályait a repülőtér üzemben tartója a Repülőtéri Védelmi Tervben, illetve a Repülőtér Rendben
határozza meg. A belépésre vonatkozó korlátozásoknak
arányban kell állniuk a biztonsági kockázattal.
(2) A Repülőtéri Védelmi Tervben ki kell jelölni a
belépés során ellenőrzést végző szervezetet, szabályozni
kell a személyazonosság ellenőrzését, személy, csomag és
gépjármű átvizsgálását.
(3) A belépés szabályait a kérelmezővel ismertetni kell.
(4) A 2320/2002/EK rendeletben előírt védelmi ellenőrzés végrehajtása a rendőrség és a Nemzetbiztonsági
Hivatal feladata. Nemzetközi repülőtéren a határőrséget
és a vám- és pénzügyőrséget is be kell vonni az ellenőrzésbe.
(5) A repülőtér üzemben tartója az ellenőrzést lefolytató szervezet kockázatelemzése alapján a belépési engedélyt
— korlátozás nélkül vagy korlátozással — kiadja, illetve a
kiadását megtagadja.
(6) Ha a repülőtér ideiglenes vagy eseti jelleggel a légiközlekedés védelme szempontjából nagyobb kockázattal
járó tevékenységet (kereskedelmi, nemzetközi üzemeltetést) végez, akkor a tevékenység tartamára a magasabb
védelmi szintnek megfelelő előírásokat is teljesítenie kell.
(7) A 2320/2002/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének
c) pontjában meghatározottak alapján szigorított védelmi
területre történő belépés során egyes esetekben egyes személyek, illetve csoportok részére a PLH felmentést adhat
a tiltott tárgyak bevitelének tilalma alól, azonban a tárgyakat a személy távozásakor a területről el kell távolítani,
azok a légijárművön a repülés tartama alatt hozzáférhető
helyen nem maradhatnak.
(8) A (7) bekezdésben megjelölt esetekben a belépés
rendjét a Repülőtér Rendben kell részletesen szabályozni.
A belépés előtt jegyzőkönyvet kell felvenni arról, hogy a
belépő személy milyen tárgyat visz be a szigorított védelmi
területre, és rögzíteni kell a tárgy azonosításához szükséges
adatokat. A terület elhagyásakor szintén tételes vizsgálat
alapján jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek alapján a
belépéskor bevitt tárgyak eltávolítása ellenőrizhető.
A légitársaság védelmi feladatai 18. § A légitársaság
a) a légiközlekedés védelme érdekében, a Nemzeti Pol
gári Légiközlekedés Védelmi Programmal összhangban
elkészíti és jóváhagyásra a PLH részére benyújtja a Légitársasági Védelmi Tervet, valamint módosításait, továbbá
gondoskodik az abban foglaltak végrehajtásáról;
b) a Repülőtér Rend, a Repülőtéri Védelmi Terv és a
Légitársasági Védelmi Terv alapján
ba) a légijármű védelme és a jogellenes cselekmény
során a légijármű utasainak és személyzetének biztonsága
érdekében intézkedéseket tesz,
bb) megakadályozza jogellenes cselekmény elkövetésére alkalmas, a közbiztonságra és a légiközlekedés biztonságára veszélyes anyagoknak és tárgyaknak a légijármű
fedélzetére való feljuttatását,
bc) a technológiai feltételek kialakításával és a közreműködői szerződések útján gondoskodik arról, hogy az
utasok, a poggyász-, áru-, postai és egyéb légi küldemények,
ellátmányok kezelése zárt, felügyelt, dokumentált és biztonságos minőségbiztosítási technológia alapján történjen
a repülőtér kijelölt területein,
bd) védelmi intézkedéseket tesz a kényszerből vagy védelmi okokból kísérővel utaztatott személyek esetén,
be) részt vesz a veszélyeztetett légjárművek biztosításában, bf) gondoskodik arról, hogy a légijármű fedélzetére
csak az utasbiztonsági ellenőrzésen átment és dokumentált
személyek, poggyászok, áruk, fedélzeti ellátmány jusson
fel,
bg) ellátja a feladás pontjától a légijármű fedélzetére
történő berakodásig a repülőtéren belül mozgatott és szállítani kívánt légiáru, poggyász, posta, fedélzeti ellátmány és
egyéb fedélzeti készletek biztonsági ellenőrzését, felügyeletét,
bh) végzi a légjármű repülés előtti műszaki, védelmi
ellenőrzését, beleértve az idegen eszközök, tárgyak felkutatását,
bi) gondoskodik a légijármű védelméről,
bj) megakadályozza, hogy a légijárműhöz illetéktelen
személyek hozzáférjenek,
bk) fokozott veszélyeztetettség esetén végzi a légijármű
forgalmi területen tartózkodó, a légijárműveket kiszolgáló
személyzet utasbiztonsági ellenőrzését,
bl) kidolgozza a védelmi feladatok oktatását, gyakorlását, továbbá értékeli az eredményeket és javaslatokat tesz;
c) részt vesz a Repülőtéri Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központ munkájában.
A légijármű földi kiszolgáló, karbantartó és javító
szervezet védelmi feladatai
19. § A légijármű földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezet
a) a légiközlekedés védelme érdekében, a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Programmal összhangban
elkészíti és jóváhagyásra a PLH részére benyújtja a Védelmi Tervét, valamint módosításait, továbbá gondoskodik az
abban foglaltak végrehajtásáról;
b) a Repülőtér Rend, a Repülőtéri Védelmi Terv, a
Légitársasági Védelmi Terv és saját Védelmi Terve alapján
ba) a földi kiszolgálási szerződés alapján közreműködik a jogellenes cselekmény elkövetésére alkalmas, a közbiztonságra és a légiközlekedés biztonságára veszélyes
anyagoknak és tárgyaknak a légijármű fedélzetére való
feljuttatásának megakadályozásában, valamint az utasok és a
földi személyzet által igénybe vett utasterminálokon, az előtereken, az utashidakon, a földi utasszállító járműveken a biztonságot veszélyeztető cselekmények megelőzésében,
bb) közreműködik abban, hogy a kiszolgált légijármű
fedélzetén csak az utasbiztonsági ellenőrzésen átment és
dokumentált személyek, poggyászok, áruk és egyéb fedélzeti készletek legyenek,
bc) a földi kiszolgálási szerződés alapján ellátja a feladás pontjától a légijármű fedélzetére történő berakodásig
a repülőtéren belül mozgatott és szállítani kívánt légiáru,
poggyász, posta, fedélzeti ellátmány és egyéb fedélzeti
készletek biztonsági ellenőrzését, felügyeletét,
bd) a technológiai feltételek kialakításával és a közreműködői szerződések útján közreműködik az utasok, a
poggyász-, áru-, postai és egyéb légi küldemények, ellátmányok kezelésében oly módon, hogy az zárt, felügyelt, dokumentált és biztonságos minőségbiztosítási technológia
alapján történjen a repülőtér kijelölt területein;
c) felkérésre részt vesz a Repülőtéri Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központ munkájában;
d) megbízható személyzetet alkalmaz, és ennek érdekében az illetékes szerveknél kezdeményezi a személyzet védelmi ellenőrzését.
A légiforgalmi irányító szolgálat védelmi feladatai 20. §
A légiforgalmi irányító szolgálat
a) a légiközlekedés védelme érdekében, a Nemzeti Pol
gári Légiközlekedés Védelmi Programmal összhangban
elkészíti és jóváhagyásra a PLH részére benyújtja a Védelmi Tervét, valamint módosításait, továbbá gondoskodik az
abban foglaltak végrehajtásáról,
b) védelmi rendszert hoz létre annak érdekében, hogy
megakadályozza jogosulatlan személy, jármű behatolását a
légiforgalmi irányító szolgálat objektumaiba, az általa
üzemben tartott földi navigációs berendezések nem nyilvános területeire, különösen a légiközlekedés szempontjából
kiemelt fontosságú objektumokba, létesítményekbe,
továbbá a jogosulatlan hozzáférést az általa üzemben tartott, légiközlekedést kiszolgáló rádióberendezésekhez,
c) gondoskodik objektumainak, az általa üzemben tartott földi navigációs berendezéseknek és légiközlekedést
kiszolgáló rádióberendezéseknek megfelelő szintű védelmi berendezésekkel való ellátásáról,
d) részt vesz az általa kiszolgált repülőterek Repülőtéri
Védelmi Bizottságának munkájában,
e) részt vesz az általa kiszolgált repülőterek Repülőtéri
Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központjának munkájában.
Eljárás kis repülőterek esetében 21. § (1) Amennyiben a polgári légiközlekedés védelme területén a közösségi rendeletekben és az e rendeletben foglalt
védelmi intézkedések alkalmazása aránytalan hátrányt,
illetve nehézséget okoz, vagy ha objektív gyakorlati okok
miatt azok nem végrehajthatóak, akkor a PLH a védelem
megfelelő szintjének biztosítása érdekében kockázatfelmérés alapján helyi védelmi intézkedéseket fogadhat el a
2320/2002/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kis repülőtereken.
(2) A repülőtér üzemben tartója kezdeményezheti a
PLH-nál hogy a repülőteret a légiközlekedés védelme
szempontjából minősítsék kis repülőtérnek. A kérelemnek
tartalmaznia kell
a) a repülőtér előző évi forgalmáról készült statisztikát,
b) az átminősítés objektív okait,
c) a repülőtér üzemben tartója által készített kockázati
elemzést és a légiközlekedés védelmi szintjének fenntartása érdekében javasolt intézkedéseket,
d) a javasolt Repülőtéri Védelmi Tervet és Repülőtér
Rendet.
(3) A PLH a kérelem elbírálásáról a rendőrség és a
Nemzetbiztonsági Hivatal szakhatósági hozzájárulása
alapján határozatban dönt. A kis repülőtérré minősítésről
és az elfogadott intézkedésekről a PLH tájékoztatja a minisztert, aki a Bizottságot erről értesíti.
(4) Amennyiben a 2320/2002/EK rendelet 4. cikkének
(4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően lefolytatott
vizsgálatot követően a Bizottság határozatában megállapítja, hogy a helyi védelmi intézkedések nem megfelelőek,
a PLH visszavonja vagy módosítja azokat. A PLH a hiányosságok felszámolására a repülőtér üzemben tartóját
azonnali végrehajtás elrendelése mellett felszólítja. Ha a
repülőtér üzemben tartója a felszólításnak nem tesz eleget,
a PLH a repülőtér üzemben tartási engedélyét a hiányosságok felszámolásáig azonnali hatállyal felfüggeszti.
(5) A nem nyilvános repülőterek esetében az
(1)—(3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(6) A nemzetközi légiforgalom számára ideiglenes vagy
eseti jelleggel megnyitott repülőtér polgári nemzetközi
repülési célú üzemeltetésének megkezdésére a Határőrség
országos parancsnoka, a Vám- és Pénzügyőrség országos
parancsnoka és az országos rendőrfőkapitány engedélye
alapján kerülhet sor a jogszabályban előírt kötelező szolgálatok részvételével és a légiközlekedés védelem szabályainak betartásával.
Harmadik országból érkező tranzit utasok ellenőrzése 22. §
(1) A harmadik országból érkező tranzit utasokat ellenőrizni kell.
(2) Nem kell az utasokat ellenőrizni abban az esetben,
ha a PLH megállapította, hogy az adott ország repülőterén
foganatosított intézkedések e rendelet előírásainak megfelelnek. Az engedélyt megküldi az induló repülőtérnek, a
hazai tranzit repülőtérnek, valamint az érintett légitársaságnak.
(3) A PLH az engedélyeket legalább évente felülvizsgálja.
(4) Amennyiben a PLH megállapítja, hogy az induló
repülőtéren a követelmények nem megfelelőek, vagy nem
tartják be azokat, azonnal elrendeli a tranzit utasok ellenőrzését.
A vészhelyzetben való tevékenység tervezése 23. § (1) A légiközlekedés ellen irányuló jogellenes cselekmény, illetve arra irányuló kísérlet esetére a légiközlekedés
védelmében közreműködő szervezetek, a PLH, a repülőtér
üzemben tartója, a légitársaság, valamint a légijármű kiszolgálója köteles Eljárási Tervet készíteni, amely eljárásokat tartalmaz a repülőtéri szolgálatok és az adott szervezet vészhelyzetben való tevékenységére és együttműködésére.
(2) A tervben foglalt feladatok gyakorlására, az eredmények értékelésére évente egy alkalommal gyakorlatot kell
végrehajtani. A gyakorlat időpontjáról az LVB titkárát és
a PLH-t egy hónappal előbb tájékoztatni kell.
(3) Ha a repülőtér nemzetközi légiforgalom számára
történő ideiglenes megnyitása megszakítás nélkül a 10 napot meghaladja, a megnyitást megelőzően egy héttel gyakorlatot kell végrehajtani. A gyakorlat értékeléséről szóló
jegyzőkönyvet a PLH és az LVB titkára részére kell megküldeni.
(4) A nemzetközi kereskedelmi repülőtér és a kereskedelmi repülőtér üzemben tartójának állandó objektumú, a
nemzetközi légiforgalom számára ideiglenes vagy eseti jelleggel megnyitott repülőtér üzemben tartójának — a megnyitás időszakára — ideiglenes Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központot kell kialakítania.
(5) A Kényszer-Vészhelyzeti Irányító Központ kialakításának, berendezésének és felszerelésének biztosítania
kell
a) az RVB és az együttműködő szervek képviselőinek
elhelyezését, a tervező, szervező, döntés-előkészítő munka
feltételeit,
b) többcsatornás közvetlen (rádi-ó, telefon-, fax-, Internet-) összeköttetést az RVB, az LVB, az operatív végrehajtó, a mentő és katasztrófaelhárító, valamint az együttműködő szervek között,
c) közvetlen összeköttetést a légiforgalmi irányító központtal, valamint a veszélyeztetett légijárművel,
d) a veszélyeztetett területről képi információk továbbításának lehetőségét, a tervezés és a végrehajtás dokumentálását segítő irodatechnikai, rögzítő és másoló berendezéseket,
e) az elektronikus berendezések szünetmentes áramellátását. Védelmi személyzet
24. § A repülőtér üzemben tartója, a légitársaság, a földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezet, a légiforgalmi
irányító szolgálat, a posta- és futárszolgálat a légiközlekedés védelmi intézkedési rendszer irányítása érdekében védelmi tisztet köteles kijelölni. A védelmi tiszt közvetlenül
az adott szervezet vezetőjének alárendeltségébe tartozik,
és felelős azért, hogy a szervezet naprakész légiközlekedés
védelmi információkkal rendelkezzen és a légiközlekedés
védelmi szabályokat betartsák.
Információk megosztása 25. § (1) A repülőtér üzemben tartója, a légitársaság, a légijármű földi kiszolgáló, karbantartó és javító szervezet, a
légiforgalmi irányítói szolgálat a légiközlekedés védelmével összefüggő információkat, adatokat bizalmasan kezeli,
és biztosítja, hogy azokhoz illetéktelen személyek ne férhessenek hozzá. E rendelkezés nem érinti a közérdekű
adatok nyilvánosságát.
(2) Belső védelmi információk, dokumentumok átadása
során minden esetben vizsgálni kell a jogosultsági szinteket, és ezt a dokumentumon jelölni és igazoltatni kell.
(3) A védelmi dokumentumok esetében az adatvédelem
szintjének megfelelő tárolást biztosítani kell.
(4) A védelmi intézkedésekkel, szabályokkal kapcsolatos információt külső szerv, személy részére csak az illetékes szerv vezetője által erre felhatalmazott, kijelölt személy adhat.
(5) A védelemben érintett személyeknek a tevékenység
ellátásához szükséges mértékben az előírásokat, követelményeket ismerniük kell.
Költségek viselése 26. § (1) A nemzetközi kereskedelmi repülőtéren a légiközlekedés védelmében közreműködő rendőri, határőrizeti,
nemzetbiztonsági, vám- és pénzügyőri, tűzoltó szolgálatok
légiközlekedés védelmi feladatának ellátásához szükséges
elhelyezésről, speciálisan repülőtéri műszaki-technikai
eszközök és berendezések létesítéséről és fejlesztéséről a
repülőtér üzemben tartója saját költségén gondoskodik.
(2) A légiközlekedés védelmében közreműködő szolgálatokat a légiközlekedés védelmével összefüggő feladataik
ellátásához szükséges ingatlanok, helyiségek használatáért
bérleti díj fizetési kötelezettség nem terheli. Az ingatlanok
berendezésével és a műszaki-technikai felszereltséggel, a
kommunális szolgáltatással (energia, víz, csatorna stb.)
járó költségeket a hatóságok saját költségvetésükből fedezik.
(3) A hatóságok és szervezetek a légiközlekedés védelmi
feladatok és az ahhoz szükséges szervezet működtetéséhez
szükséges költségeiket saját költségvetésükből fedezik.
(4) A nemzetközi légiforgalom számára ideiglenes vagy
eseti jelleggel megnyitott repülőtéren az (1) bekezdésben
megnevezett szolgálatok ideiglenes elhelyezéséről és működési feltételeiről, valamint az említett műszaki-technikai eszközök és berendezések ideiglenes telepítéséről a
repülőtér üzemben tartója saját költségén gondoskodik.
A repülőtér üzemben tartója megtéríti a szolgálatok feladataik ellátásával összefüggésben felmerült költségeit is.
(5) A repülőtér üzemben tartója és a légitársaság a
légiközlekedés védelmi intézkedések végrehajtása érdekében díjat szedhet. A beszedett díjat kizárólag légiközlekedés védelmi feladatokra, a védelmi rendszer fenntartására,
fejlesztésére lehet fordítani. A díj felhasználásáról a repülőtér üzemben tartója és a légitársaság a tárgyévet követő
március 1-jéig jelentést készít a PLH részére. A felhasználás jogszerűségét a PLH ellenőrzi, és az ellenőrzésről jelentést készít az LVB-nek.
Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet — a polgári légiközlekedés elleni jogellenes cselekmények megakadályozásával, illetve az ilyen cselekményekre irányuló kísérlettel összefüggésben — a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2320/2002/EK
rendelete (2002. december 16.) a polgári légiközlekedés
biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról,
b) a Bizottság 622/2003/EK rendelete (2003. április 4.)
az egységes légiközlekedés védelmi követelményrendszer
végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról,
c) a Bizottság 1217/2003/EK rendelete (2003. július 4.)
a nemzeti polgári repülésbiztonság minőségbiztosítási
programjára vonatkozó közös előírások megállapításáról,
d) a Bizottság 1486/2003/EK rendelete (2003. augusztus 23.) a polgári légiközlekedés védelem területén történő
bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások
megállapításáról.
28. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerző
dést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a légiközlekedés védelmének szabályairól, a Légiközlekedés Védelmi Bizottság
jogköréről, feladatairól és működésének rendjéről szóló
201/1998. (XII. 17.) Korm. rendelet.
(2) A légiközlekedés védelmi programokat 2004.
augusztus 1-jéig, a 15. § (3) bekezdésének a) pontjában, a
18. § a) pontjában és a 19. § a) pontjában meghatározott
Védelmi Tervet 2004. november 1-jéig kell az LVB-vel,
illetve a PLH-val jóváhagyatni.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2011. (XII. 20.) ME rendelete a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörét gyakorló miniszter kijelöléséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 46. §
(2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a 75. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § A nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörének gyakorlásával a közigazgatási és igazságügyi minisztert bízom meg.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a nemzeti fejlesztési miniszter hivatalba lépésével egyidejűleg hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1533/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1157/2010. (VII. 22.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében – a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj (a továbbiakban: Formula–1 Magyar Nagydíj) 2010. évi
megrendezése érdekében – a Formula–1 Magyar Nagydíj rendezői jogdíjának kifizetéséhez 1300,0 millió forint
átcsoportosítását rendeli el a melléklet szerint a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet részére az a) pont alapján nyújtott
összeg tekintetében elszámolási kötelezettséget, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséget állapít meg.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
85/2009. (HK 9.) HM HVKF intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101.§ (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3564 FS (5. kiadás) egységesítési egyezmény végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF)
közvetlen alárendeltségébe tartozó HM szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
24/2008. (HK 13.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 16/2009. (HK 6.) HM
HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG
3564 FS (EDITION 5) – RULES FOR LIVE AIR
WEAPONS DEMONSTRATIONS címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
3. Jelen intézkedés alapján a STANAG-nek az éles légi-fegyverzeti bemutatók egységes megszervezésére, levezetésére, valamint a mellékletetekben foglalt célméretek, jelölések valamint egyéb lőtéri jelzések jelölések egységesítésére vonatkozó ajánlásait kell alkalmazni, tartalma
nem áll ellentétben a Magyar Honvédség jelenleg érvényben lévő szabályaival, utasításaival, másrészt lehetővé teszi a Magyar honvédség repülőeszközei által végrehajtott
légilövészeti bemutatók egységes NATO normák szerinti
végrehajtását a Magyar Köztársaság területén, vagy külföldön.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
1/2010. (VII. 23.) NGM határozata az Európai Bizottság határozata időpontjának megállapításáról.
A Magyar Közlöny 2010. március 9-i, 33. számában került kihirdetésre a Magyar Exporthitel Biztosító Zártkörűen Működő
Részvénytársaság által az Állam készfizető kezessége mellett vállalható biztosítások és viszontbiztosítások pénzügyi válság miatti
átmeneti kiszélesítésének feltételeiről szóló 51/2010. (III. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet).
A Korm. rendelet 13. §-ának (2) bekezdése értelmében a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős
miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté válását követően
haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg.
Az Európai Bizottság 2010. július 5-én arról tájékoztatta a Magyar Felet, hogy a hatálybalépéshez szükséges – a Magyar
Exporthitel Biztosító Zrt. tevékenységének gazdasági válság miatti átmeneti kiszélesítésére vonatkozó – jóváhagyó
határozat 2010. július 5-én született meg.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az Európai Bizottság – a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. tevékenységének
gazdasági válság miatti átmeneti kiszélesítésére vonatkozó – jóváhagyó határozatának időpontja 2010. július 5-e.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
62/2015. (XII. 30.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. december 6. napjától 2016. június 5. napjáig
dr. Cserháti Pétert az új budapesti kórházfejlesztés előkészítéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja:
a) a budapesti szakellátás helyzetének elemzését, a fejlesztést megalapozó szakmai program kidolgozását;
b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását;
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f ) a szükséges beruházások időbeli ütemtervének elkészítését;
g) a  szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések és a  kapcsolódó lakossági konzultáció
előkészítését;
h) az adott beruházások megvalósításához szükséges döntés-előkészítési és jogalkotói tevékenységre alapozva
kormány-előterjesztések benyújtásának és kapcsolódó közigazgatási egyeztetéseknek a szervezését;
i) a  vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az  azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését;
j) az  a)–i)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatokat. 3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztosi kinevezésről szóló 24/2015. (VI. 15.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
115/2008. (HK 17.) HM VTI SZÁT közleménye a NATO egységesítési egyezmény elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §-a
alapján, az egységes védelmi előírások kidolgozása, az
egységesítési egyezményekben foglaltak megvalósítása és
végrehajtása érdekében az alábbi NATO dokumentum magyar elfogadására, illetve alkalmazásba vételére
vonatkozó nyilatkozatot adom ki:
1. STANAG 6025 NTG (EDITION 1) FINANCIAL
PRINCIPLES AND PROCEDURES FOR THE PROVISION OF SUPPORT AND THE ESTABLISHMENT OF MULTINATIONAL ARRANGEMENTS
[a szolgáltatások nyújtásának, valamint többnemzeti megállapodások elkészítésének pénzügyi alapelvei és folyamatai]
– Fenntartás nélküli elfogadás – A dokumentum alkalmazásba vételének előzetes időpontja: DOP+3 m
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
118/2017. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a KEHOP-1.6.0-15-2016-00003 számú, a Magyar Honvédség katasztrófavédelemmel összefüggő beavatkozási képességének fejlesztése című Európai Uniós projekt keretében beszerzett és felújított eszközök és készletek felhasználásra kijelölt honvédelmi szervezetek részére történő átadásának feladatairól, továbbá azok használatának egyes szabályairól
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 4. pontja és 11. § (1) bekezdés 4. és
16. pontja alapján – figyelemmel az Európai Unió
2014–2020-as programozási időszak forrásainak tárca
szintű tervezésével és felhasználásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 24/2014. (III. 31.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A KEHOP-1.6.0-15-2016-00003 számú, a Magyar
Honvédség katasztrófavédelemmel összefüggő beavatkozási képességének fejlesztése című Európai Uniós projekt
(a továbbiakban: projekt) keretében beszerzett és felújított
eszközök (a továbbiakban: beszerzett eszközök) és készletek (a továbbiakban együtt: beszerzett eszközök és készletek), azok használatára valamint felhasználására kijelölt
HM szervek és katonai szervezetek (a továbbiakban
együtt: érintett honvédelmi szervezetek) részére történő
használatba adásának elsődleges célja a Honvédelmi
Katasztrófavédelmi Rendszer (a továbbiakban: HKR)
reagáló képességének, képesség spektrumának és kapacitásának növelése.
3. A beszerzett eszközök és készletek a 2. pontban
meghatározottak alapján elsősorban katasztrófavédelmi
tevékenység keretében használhatók, melybe beleértendő
a katasztrófavédelmi feladatokra történő felkészülés, gyakorlás, kiképzés, a katasztrófavédelmi elemet is tartalmazó
gyakorlaton való részvétel, továbbá a védekezésben és
a helyreállításban való közreműködési tevékenység. A beszerzett eszközök és készletek HKR-en kívüli, más honvédelmi célú használata az Európai Unió által előírt, 2023.
december 31-ig tartó kötelező fenntartási időszak lejártáig
kizárólag az adott eszköz beszerzéséhez a HM által, az el
nem számolható költségek fedezetére biztosított saját forrás arányában lehetséges.
4. A saját forrásból származó hozzájárulással nem rendelkező beszerzett eszközök és készletek kizárólag katasztrófavédelmi célra használhatók.
5. A saját forrásból származó hozzájárulással rendelkező eszközök katasztrófavédelmi célú használaton kívüli
egyéb alkalmazása kizárólag szolgálati célú igénybevétel
lehet, melynek évenkénti maximális mértékét az MH-ban
rendszeresített, azonos célra használt eszközfajtára tapasztalati úton megállapított évenkénti átlagos futás- vagy
üzemóra felhasználás kiszabatának az adott beszerzett eszközre biztosított saját forrás százalékos arányával megegyező százalékos értéke adja. A beszerzett eszközök és
készletek vonatkozásában a saját forrás bevonás százalékos mértékét, valamint a saját forrás bevonással rendelkező eszközök fenntartási időszakon belüli évenkénti nem
katasztrófavédelmi célú használatának maximális mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
6. A szakági vezetők jelen intézkedésben nem szabályozott, különösen a beszerzett eszközök és készletek üzemeltetéséhez, üzemben tartásához, használatához és felhasználásához, az érintett honvédelmi szervezetek részére történő átadásához, továbbá az eszközök és készletek nyilvántartásához kapcsolódó részletszabályokat szükség esetén belső rendelkezésben szabályozzák.
7. A beszerzett eszközök és készletek fenntartási időszakban történő üzemeltetésének és üzemben tartásának
az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban:
MH ARB) által végzendő feladatait biztosító költségvetési
előirányzatokat az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) a 201-es és 405-ös címrendkódokon a meghatározott felhasználhatósági arányok alapján tervezi.
8. A projekt keretében beszerzett eszközök és készletek
az MH ARB-nél kerülnek nyilvántartásba és a 2. melléklet
szerinti elosztásban kerülnek használatra átadásra az érintett honvédelmi szervezetek részére.
9. Az MH ARB kapcsolódó feladatai:
a) tájékoztatja az érintett honvédelmi szervezetet az esz
közátadás várható idejéről, b) az érintett honvédelmi szervezetek bevonásával előkészíti az üzembe helyezési és használatbavételi, valamint
ingóvagyon esetén, amennyiben szükséges – a hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből történő kivonásának rendjéről szóló 10/2016. (III. 10.) HM utasítás
szerint – a rendszeresítési eljárást,
c) az üzemeltetéséhez, vagy fenntartásához szükséges
költségvetési előirányzatok biztosítása érdekében a tárgyévet megelőző év június 30-ig tájékoztatja az MH LK-t
a tervezendő források szükséges mértékéről,
d) végrehajtja a projekt keretében beszerzésre kerülő
eszközök és készletek bevételezését a címrendkód szerint
elkülönített analitikus nyilvántartásba,
e) végrehajtja az analitikus nyilvántartásban a beszerzett eszközök központi raktárból az érintett honvédelmi
szervezet részére létrehozott raktári kódra történő átmozgatását, mellyel egyidejűleg megtörténik az eszközök
használatra történő kiadása,
f) évi két alkalommal ellenőrzi a beszerezett eszközök
és készletek meglétét és állapotát,
g) központi költségvetéséből biztosítja a használatba
adást követő esetleges csapatpróba közüzemi költségeinek
fedezetét, és
h) végrehajtja a beszerzett eszközök és készletek fenntartási időszakon belüli üzemeltetésének és üzemben tartásának általa végzendő feladatait, különös tekintettel
a gyártók által az egyes eszközök vonatkozásában előírt
kötelező futásteljesítményhez vagy időnormához kötött
szervizek végrehajtására.
10. Az érintett honvédelmi szervezet kapcsolódó feladatai: a) az MH ARB-től eszköz utalványon átveszi a beszerzésre került, részére használatra átadandó eszközöket,
b) a projekt befejezését követő 5 évig gondoskodik
a részére használatra átadott eszközök állagmegóvásáról,
hadrafoghatóságáról, célnak megfelelő szabályos használatáról,
c) a részére megküldött leltárív alapján minden év
december 31-i fordulónappal idegen leltárt hajt végre,
d) intézményi költségvetéséből biztosítja a használatba
adást követő esetleges csapatpróbához kapcsolódó egyéb
kiadások fedezetét, és
e) végrehajtja az eszközök üzemeltetéséhez és üzemben
tartásához szükséges, általa végzendő feladatokat, különös
tekintettel az egyes eszközökre előírt technikai kiszolgálások végrehajtására.
11. A beszerzett eszközöknek az érintett honvédelmi
szervezetek által végzendő üzemeltetési és üzemben tartási feladatainak költségviselésének kezdete a részükre történő sikeres műszaki átadás-átvétel időpontja.
12. A beszerzett eszközök és készletek bármilyen célú
használatáról, felhasználásáról, valamint annak mértékéről – az 1. mellékletben az adott eszközre meghatározott
mértékegységben, az ott nem szereplő eszközök és készletek vonatkozásában az azokra vonatkozó MH-ban használatos mértékegységben – az érintett honvédelmi szervezet
külön nyilvántartást vezet.
13. Az érintett honvédelmi szervezeteknél a kapcsolódó
EU projektet hirdető táblák kerülnek kihelyezésre a projekt kommunikációs terve alapján, melyek meghatározott
helyen történő kihelyezésének fenntartása a fenntartási
időszak végéig kötelező. A táblákat az érintett honvédelmi
szervezetek részére a projektmenedzsment biztosítja.
Az érintett honvédelmi szervezetekhez kihelyezendő
EU projektet hirdető táblák típusait, valamint azok kihelyezésének tervezett idejét a 3. melléklet tartalmazza.
A projekt kommunikációval kapcsolatos részletszabályokat a projekt kommunikációs terve tartalmazza.
14. A projekthez kapcsolódóan az új HKR munkacsoportok megalakítására kötelezett érintett honvédelmi
szervezetek létrehozzák a munkacsoportokat, továbbá kijelölik azok állományát legkésőbb az adott munkacsoport
működéséhez szükséges eszközök részükre történő átadásáig. Az érintett honvédelmi szervezetek részére történő
eszközátadások tervezett időpontjait az érintett honvédelmi szervezetekkel történő előzetes egyeztetés alapján úgy
kell kijelölni, hogy az egyes munkacsoportokhoz kerülő
összes beszerzett eszközt lehetőleg egy eljárásban vehessék át. Egyes eszközök honvédelmi szervezetek részére
történő ünnepélyes átadását sajtónyilvános rendezvény
keretei között kell végrehajtani, melyek megszervezéséért
– az érintett és a kedvezményezett honvédelmi szervezet
együttműködése mellett – a projektmenedzsment felelős.
15. A projekt által generált, HKR-t érintő változások
a vonatkozó belső szabályozókon oly módon kerüljenek
átvezetésre, hogy az érintett honvédelmi szervezetek részére történő eszközátadások után a kapacitásbővüléssel
érintett és újonnan létrejövő munkacsoportok HKR-en
belüli működésüket azonnal megkezdhessék.
16. A projekt keretében a HKR irányítási-vezetési rendszerének infokommunikációs modernizációja céljából
beszerzett eszközök a 4. melléklet szerint kerülnek biztosításra a HKR vezetési elemeket működtető érintett honvédelmi szervezetek részére. A projekt keretein belül
beszerzett infokommunikációs eszközök üzemeltetését
az érintett honvédelmi szervezet saját informatikai üzemeltető szervezete, annak hiányában a helyi utaltsági rendnek megfelelő informatikai üzemeltető szervezet végzi.
17. A beszerzett eszközöket a használatra átadás előtt el
kell látni a projekt logóját ábrázoló matricával, azokat
a fenntartási időszak végéig az eszközökről eltávolítani
tilos. Az elhasználódott matricák pótlását – annak érintett
honvédelmi szervezet általi bejelentése után – az MH ARB
biztosítja.
18. A beszerzett eszközök és készletek külföldön kizárólag az MH általi nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtás keretében használhatóak.
19. A beszerzett eszközök és készletek HKR-en belüli
használata, valamint felhasználása a hatályos HKR szabályozókban meghatározottak szerint történik.
20. A beszerzett eszközök és készletek intézkedésben
meghatározottak szerinti szabályos használatának, valamint felhasználásának ellenőrzése az évenként végrehajtandó HKR elöljárói felügyeleti szakmai témavizsgálat részét képezi.
21. A beszerzett eszközök és készletek kötelező fenntartási időszakon belüli megsemmisülése, használhatatlanná
válása esetén azok azonnali pótlása szükséges.
22. A projektet ellenőrző és felügyelő hatóságok a beszerzett eszközök és készletek meglétét, állapotát, továbbá
azok használatának és felhasználásának EU projekt előírásainak való megfelelőségét a kötelező fenntartási időszak
alatt – az MH ARB vagy a projektmenedzsment kijelölt
állománya kíséretében – ellenőrizhetik az érintett hon
védelmi szervezeteknél, valamint a beszerzett eszközök és
készletek aktuális használatának, valamint felhasználásának helyszínén.
23. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba, és 2024. december 31-én hatályát veszti.
24. Hatályát veszti a KEHOP-1.6.0-15-2016-00003 számú, a Magyar Honvédség katasztrófavédelemmel összefüggő beavatkozási képességének fejlesztése című
Európai Uniós projekt keretében beszerzett és felújított
eszközök és készletek felhasználásra kijelölt honvédelmi
szervezetek részére történő átadásának feladatairól, továbbá azok használatának egyes szabályairól szóló 30/2017.
(HK 4.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár