text:
1269/2019. (V. 8.) Korm. határozata a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Központi Kórház sugárterápiás eszközfejlesztésének támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megye és Heves megye lakosainak sugárterápiás ellátási helyzetének
stabilizálása, illetve az ellátás minőségének javítása érdekében szükséges a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Központi
Kórház sugárterápiás eszközparkjának fejlesztése, ennek keretében támogatja két új lineáris gyorsító beszerzését,
mindösszesen 1 833 880 000 forint összegben;
2. az 1.  pont szerinti beruházás végrehajtása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  §
(2) bekezdése szerinti jogkörében eljárva 1 833 880 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím,
2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2016. (VII. 28.) NFM rendelete a felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséggel rendelkező személyek kötelező szakmai továbbképzésének szabályairól.
A csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 85.  § (6)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 3. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A szakmai továbbképzés célja 1. § (1) A  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 27/C.  §
(1a)  bekezdésében meghatározott kötelező szakmai továbbképzés (a továbbiakban: szakmai továbbképzés) célja,
hogy
a) a felszámolók névjegyzékébe;
b) a Cstv. 27/A. § (6a) bekezdése szerinti hatósági nyilvántartásba; vagy
c) a Cstv. 66. § (6) bekezdése szerinti hatósági nyilvántartásba
bejegyzett felszámoló szervezet által foglalkoztatott felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséggel
rendelkező személyek (a továbbiakban: továbbképzésre kötelezett személy) szervezett keretek között
–  vizsgakötelezettség nélküli – rendszeres továbbképzésben részesüljenek a  szakmai felkészültség, valamint
az egységes jogalkalmazáshoz szükséges ismeretek megszerzése érdekében.
(2) A  szakmai továbbképzésen a  továbbképzésre kötelezett személyekkel azonos feltételek mellett vehet részt
az  a  felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséggel rendelkező személy is, aki nem áll
az  (1) bekezdés szerinti nyilvántartások valamelyikébe bejegyzett felszámoló szervezettel foglalkoztatásra irányuló
vagy tagsági jogviszonyban.
(3) A  szakmai továbbképzés feletti szakmai felügyeletet az  igazságügyért felelős miniszter látja el. E  jogkörében
ellenőrzi a képzés menetét.
2. A szakmai továbbképzés megszervezése és tartalma 2. § (1) A  szakmai továbbképzés megszervezése és lebonyolítása az  Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiájának
(a továbbiakban: Jogakadémia) feladata.
(2) A  szakmai továbbképzésnek ki kell terjednie a  vagyonfelügyelői, az  ideiglenes vagyonfelügyelői, a  felszámolói,
a  vagyonrendezői és pénzügyi gondnoki tevékenység végzéséhez szükséges elméleti és gyakorlati ismeretekre,
így különösen a  tevékenységet érintő jogszabályi változásoknak, valamint a  bírósági és hatósági jogalkalmazói
tevékenység időszerű kérdéseinek ismertetésére (a továbbiakban: továbbképzési program).
(3) Az egyes továbbképzési szemeszterekre vonatkozó továbbképzési programot a Jogakadémia határozza meg.
3. Jelentkezés a szakmai továbbképzésre 3. § (1) A  szakmai továbbképzés teljesítésére nyitva álló kétéves határidő minden második év augusztus 1-jén kezdődik
(a továbbiakban: továbbképzési időszak).
(2) A  felszámoló szervezetek névjegyzékét, illetve a  Cstv. 27/A.  § (6a)  bekezdése és 66.  § (6)  bekezdése szerinti
felszámoló szervezeteket nyilvántartó hatóság (a továbbiakban együtt: felszámoló szervezetet nyilvántartó hatóság)
a  továbbképzésre kötelezett által előterjesztett, méltányolható és igazolt indokot tartalmazó kérelmére egy
alkalommal a továbbképzési kötelezettség teljesítésére – legfeljebb 6 hónapig terjedő – halasztást engedélyezhet.
A  halasztás engedélyezése esetén a  felszámoló szervezetet nyilvántartó hatóság a  továbbképzésre kötelezett
részére póthatáridőt állapít meg. Ismételt halasztási kérelem csak rendkívüli, a  továbbképzésre kötelezett személy
érdekkörén kívül álló okból terjeszthető elő.
(3) A  szakmai továbbképzésre tavaszi és őszi szemeszteri rendszer keretében kerül sor. A  tavaszi továbbképzési
szemeszter január 1-jétől június 30-áig, az őszi továbbképzési szemeszter szeptember 1-jétől december 15-éig tart.
(4) A  szakmai továbbképzést úgy kell megszervezni, hogy az  egyes továbbképzési szemeszterekben a  továbbképzési
napok eloszlása egyenletesen történjen. Egy továbbképzési szemeszterben legalább kettő továbbképzési
napot biztosítani kell. A  Jogakadémia – kivételes esetben, vagy ha a  jelentkezők nagyobb száma azt indokolja  –
a  szemeszter során a  korábban meghirdetett továbbképzési napokon felül további továbbképzési napokat is
megjelölhet.
4. § A  Jogakadémia a  szakmai továbbképzésről legkésőbb a  továbbképzési szemeszterek kezdő napját megelőző
30. napon a honlapján tájékoztatót tesz közzé, amely tartalmazza különösen
a) a szakmai továbbképzés lebonyolításával kapcsolatos általános információkat;
b) a szakmai továbbképzésre történő jelentkezés módját és határidejét;
c) a szakmai továbbképzés részvételi díját, továbbá befizetésének módját;
d) a  szakmai továbbképzés programját (a továbbképzési napokat, az  előadások témakörét, időpontját,
helyszínét és a megszerezhető kreditek számát). 5. § (1) A  továbbképzésre kötelezett személy a  szakmai továbbképzésre történő jelentkezését és a  (2) és (3)  bekezdés
szerinti mellékleteket a Jogakadémia képzésszervezést támogató informatikai rendszere útján nyújthatja be.
(2) A  továbbképzésre kötelezett személynek a  szakmai továbbképzésre első alkalommal történő jelentkezésekor
mellékelnie kell a felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettség megszerzését igazoló dokumentum
másolatát.
(3) A  továbbképzésre kötelezett személynek az  egyes továbbképzésekre történő jelentkezésekor mellékelnie kell
a részvételi díj befizetését igazoló, a fizetési számlája megterhelését tartalmazó kivonatot vagy a postai készpénzátutalási megbízást igazoló csekkszelvény feladóvevényét vagy annak másolatát.
6. § (1) A  Jogakadémia a  továbbképzésre kötelezett személyt a  jelentkezés beérkezését követően haladéktalanul értesíti
a jelentkezés elfogadásáról.
(2) A  Jogakadémia legkésőbb a  szakmai továbbképzés napját megelőző 15. napon a  képzésszervezést támogató
informatikai rendszere útján újabb értesítést küld a  továbbképzésre kötelezett részére, amelyben tájékoztatja
a képzés helyszínéről, időpontjáról, tematikájáról.
(3) A Jogakadémia a továbbképzésre kötelezett személyek nevéről és kreditpontjainak számáról minden továbbképzési
időszak utolsó napját követő 30 napon belül írásban tájékoztatja a felszámoló szervezetet nyilvántartó hatóságot.
4. A szakmai továbbképzés teljesítésének módja és feltételei
7. § (1) A  szakmai továbbképzés lebonyolítása kreditrendszerben történik. A  szakmai továbbképzési kötelezettség
teljesítéséhez a  továbbképzési időszak során 40 kreditpont megszerzése szükséges akként, hogy a  továbbképzési
időszak első évében legalább 16 kreditpontot kell megszerezni. A továbbképzési időszakban a képzés eredményes
teljesítéséhez szükséges kreditponton felül megszerzett kreditpontok a következő továbbképzési időszakban nem
vehetőek figyelembe.
(2) Az egyes előadásokon való részvétellel megszerezhető kreditpontok számát a Jogakadémia állapítja meg.
8. § (1) A  Jogakadémia a  továbbképzési napon részt vevő továbbképzésre kötelezett személyek jelenlétének igazolására
jelenléti ívet vezet. A  jelenléti ív előadásonként tartalmazza az  előadás címét, az  előadáson történő részvétellel
megszerezhető kreditpontok számát, a résztvevő továbbképzésre kötelezett személy nevét és aláírását.
(2) Az a továbbképzésre kötelezett személy, aki a továbbképzésen való jelenlétét aláírásával nem igazolja, kreditpontot
nem szerez.
(3) A  Jogakadémia a  jelenléti íveket köteles 5 évig megőrizni, valamint – kérelemre – azok másolatát a  felszámoló
szervezetet nyilvántartó hatóság rendelkezésére bocsátani.
9. § (1) A  Jogakadémia a  szakmai továbbképzési kötelezettség teljesítéséről a  továbbképzésre kötelezett személy részére
az 1. melléklet szerinti tanúsítványt állít ki.
(2) A  tanúsítványt a  szakmai továbbképzés teljesítéséhez szükséges utolsó képzés napjától számított 15 napon belül
kell kiállítani és megküldeni a továbbképzésre kötelezett személy részére. Az  igazolás a továbbképzésre kötelezett
személy kifejezett kérelme esetén elektronikus úton is megküldhető.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti tanúsítvány elveszett, megsemmisült vagy megrongálódott, a továbbképzésre kötelezett
személy kérelme esetén a Jogakadémia a tanúsítvány pótlásáról gondoskodik.
(4) A  továbbképzésre kötelezett személy a  szakmai továbbképzés teljesítéséről kiállított tanúsítvány másolati
példányát köteles az  őt foglalkoztató felszámoló szervezet rendelkezésére bocsátani annak igazolására, hogy
a Cstv. 27/C. § (1a) bekezdésében meghatározott kötelezettségének eleget tett.
(5) A  felszámoló szervezet az  általa foglalkoztatott továbbképzésre kötelezett személyek nevére szóló tanúsítványt
a  továbbképzési kötelezettség teljesítését követő 45 napon belül köteles megküldeni a  felszámolók névjegyzékét
vezető hatóságnak.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
11. § (1) A 2016. év június 30-ig teljesített szakmai továbbképzésen való részvételről kiállított igazolás az e rendelet szerinti
tanúsítvánnyal egyenértékű. A  felszámoló szervezet az  általa foglalkoztatott továbbképzésre kötelezett személy
nevére szóló igazolást 2016. július 31-éig köteles megküldeni a felszámolók névjegyzékét vezető hatóságnak.
(2) Azon továbbképzésre kötelezett személy, aki a  felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséget
2016. augusztus 1-jét követően szerzi meg, továbbképzési kötelezettségének első alkalommal a  szakképzettség
megszerzésének időpontját követően induló továbbképzési időszakban köteles eleget tenni.
(3) Azon továbbképzésre kötelezett személy, aki a  felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséget
2016.  augusztus 1-jét megelőzően szerezte meg és 2016. augusztus 1. előtt nem minősült az  1.  § (1)  bekezdése
szerint továbbképzésre kötelezett személynek, vagy az  1.  § (1)  bekezdése szerinti jogviszonya igazolhatóan
szünetelt, a  továbbképzési rendszerbe az  1.  § (1)  bekezdés szerinti továbbképzési kötelezettség alapjául
szolgáló jogviszony létrejöttét vagy a  jogviszony szünetelésének megszűnését követően haladéktalanul köteles
bekapcsolódni. Amennyiben a folyó továbbképzési időszakban az előírt kreditpontok megszerzése nem lehetséges,
továbbképzési kötelezettségének a soron következő továbbképzési időszakban kell eleget tennie.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1816/2014. (XII. 19.) Korm. határozata az osztatlan közös földtulajdon megszüntetésével kapcsolatos földhivatali feladatok költségeinek biztosítása érdekében a Földművelésügyi Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló
405/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet alapján a  megyei kormányhivatalok járási hivatalainak járási földhivatalai
által végrehajtásra kerülő, az  osztatlan közös földtulajdon megszüntetésével kapcsolatos földhivatali feladatok
költségeinek biztosítása céljából 299 149,0 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 13. Osztatlan
földtulajdon kimérésének költségei jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat 1. pontjában foglalt beszerzési tilalom alól – az átcsoportosított előirányzat mértékéig – felmentést
ad a  földhivatali feladatok ellátásához szükséges informatikai- és irodatechnikai eszközök, valamint gépjárművek
beszerzése vonatkozásában.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
5/2019. (III. 13.) IM rendelete a Magyar Közlöny kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 30.  § (4)  bekezdés a)–c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni
a) a jogszabályok kihirdetésére, a  közjogi szervezetszabályozó eszközök és egyes más jogi aktusok, valamint
a jogszabályok tervezetéhez tartozó indokolások közzétételére (a továbbiakban együtt: megjelentetés),
b) az Alaptörvény egységes szerkezetű szövegének megjelölésére, a  jogszabályok kihirdetés során történő
megjelölésére, a  közjogi szervezetszabályozó eszközök, valamint egyes más jogi aktusok közzététel során
történő megjelölésére.
(2) E rendelet jogszabályra vonatkozó rendelkezéseit – a jogszabály kihirdetése során történő megjelölésének szabályai
kivételével – az Alaptörvény és annak módosítása tekintetében is megfelelően alkalmazni kell.
2. A Magyar Közlöny kiadása 2. § (1) A Magyar Közlönyt az igazságügyért felelős miniszter által kijelölt felelős szerkesztő vagy a helyettesítésére jogosult
személy (a továbbiakban együtt: felelős szerkesztő) szerkeszti és adja ki.
(2) A Magyar Közlöny kiadásában, szerkesztésében, valamint a  papíralapú oldalhű másolatának előállításában
és terjesztésében a  Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság a  felelős szerkesztő
rendelkezései szerint közreműködik, ennek keretében üzemelteti a  lapszerkesztés alapjául szolgáló informatikai
rendszert (a továbbiakban: informatikai rendszer).
(3) A Magyar Közlöny a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvényben (a továbbiakban: Jat.) szabályozott módon,
a w ww.ma gyarko zlon y.h u honlapon kerül kiadásra.
(4) A (2) és (3)  bekezdés szerinti feladatok ellátása érdekében a  felelős szerkesztő meghatározza a  Magyar Közlöny
kiadási folyamatának szervezeti, személyi és tárgyi feltételeit, a  rendelkezésre állás szükséges mértékét, felügyeli
ennek teljesítését.
3. § (1) A felelős szerkesztő
a) ellenőrzi az aláírt jogszabályokat és közjogi szervezetszabályozó eszközöket kihirdetésük, illetve közzétételük
előtt a  Jat.-ban, illetve a  jogszabályszerkesztésről szóló rendeletben előírt szerkesztési követelmények
érvényesülése tekintetében,
b) gondoskodik a  jogszabályok és a  közjogi szervezetszabályozó eszközök megjelöléséről, és ennek alapján
időrendben vezeti a kihirdetésre került jogszabályok, illetve a közzétett közjogi szervezetszabályozó eszközök
nyilvántartását.
(2) A felelős szerkesztő – a  jogszabályok tervezetéhez tartozó indokolások kivételével – nyilvántartást vezet
a  Magyar Közlönyben történő megjelentetés alapjául szolgáló eredeti, aláírással ellátott iratokról, gondoskodik
megőrzésükről, majd azoknak az irattár részére feldolgozásra kész átadásáról.
(3) A (2) bekezdés szerint nyilvántartott iratok nem selejtezhetők.
4. § (1) A Hivatalos Értesítő és az  Indokolások Tára a  Magyar Közlöny mellékletei, amelyek külön sorozatként, önálló
sorszámozással jelennek meg.
(2) A Magyar Közlöny és a  mellékletei a  felelős szerkesztő által meghatározott rendszerességgel jelennek meg.
A  Magyar Közlöny és a  mellékletei ugyanazon a  napon – azonos dátummal – eltérő sorszámozással, több
alkalommal is megjelenhetnek.
5. § A Magyar Közlönyben a  jogszabályok kihirdetésre, a  közjogi szervezetszabályozó eszközök, az  egyes más jogi
aktusok és a jogszabályok tervezetéhez tartozó indokolások közzétételre kerülnek.
6. § (1) A Magyar Közlöny címlapja tartalmazza
a) Magyarország címerét,
b) a „Magyar Közlöny” feliratot,
c) évente kezdődően arab számos sorszámozással a példány számát,
d) a „Magyarország hivatalos lapja” minősítést,
e) a megjelenés dátumát az év, a hónap, a nap, valamint a hét napja megjelölésével,
f ) a tartalomjegyzéket és
g) a felelős szerkesztő elektronikus aláírását és a hozzá kapcsolódó időbélyegzőt.
(2) A Hivatalos Értesítő címlapja tartalmazza
a) Magyarország címerét,
b) a „Hivatalos Értesítő” feliratot,
c) évente kezdődően arab számos sorszámozással a példány számát,
d) az „a Magyar Közlöny melléklete” feliratot,
e) a megjelenés dátumát az év, a hónap, a nap, valamint a hét napja megjelölésével,
f ) a tartalomjegyzéket címrend szerinti bontásban és
g) a felelős szerkesztő elektronikus aláírását és a hozzá kapcsolódó időbélyegzőt.
(3) Az Indokolások Tára egyes lapszámai első oldalának fejléce tartalmazza
a) Magyarország címerét,
b) az „Indokolások Tára” feliratot,
c) évente kezdődően arab számos sorszámozással a példány számát,
d) az „a Magyar Közlöny melléklete” feliratot,
e) a megjelenés dátumát az év, a hónap, a nap, valamint a hét napja megjelölésével és
f ) a felelős szerkesztő elektronikus aláírását és a hozzá kapcsolódó időbélyegzőt.
(4) A Magyar Közlöny belső szerkezetét az 1. melléklet szerinti címrend tartalmazza.
7. § (1) A Magyar Közlönyben történő megjelentetést – a Kormány döntéseinek kivételével – az arra jogosult által a felelős
szerkesztőhöz benyújtott kérelemmel kell kezdeményezni (a továbbiakban: kérelem).
(2) A kérelem papír alapon vagy minősített elektronikus aláírással ellátva nyújtható be. A  kérelemhez mellékelni kell
a  folyamatos oldalszámozással ellátott, megjelentetni kért jogszabályt, közjogi szervezetszabályozó eszközt, egyes
más jogi aktust, jogszabály tervezetéhez tartozó indokolást (a továbbiakban együtt: dokumentum), valamint
az  (5) és (6)  bekezdés szerinti nyilatkozatokat. A  kérelemben meg kell jelölni a  kérelmező nevét és elérhetőségét
a postacíme, a telefonszáma és az elektronikus levélcíme feltüntetésével.
(3) A kérelem mellékleteként benyújtásra kerülő valamennyi dokumentum betűhű másolatát
a  http s://fe ltol tes.ma gyar kozl ony.hu feltöltő felületről elérhető informatikai rendszer útján is továbbítani kell
a  felelős szerkesztő részére. A  megjelentetés folyamata a  (2)  bekezdés szerinti eredeti példány és az  informatikai
rendszeren keresztül továbbított dokumentumok hiánytalan beérkezését követően kezdődik.
(4) A feltöltő felületen meg kell jelölni
a) a kérelmező nevét és elérhetőségét a postacíme, a telefonszáma és az elektronikus levélcíme feltüntetésével,
b) azt, hogy a  kérelmező a  Magyar Közlönyben, a  Hivatalos Értesítőben vagy az  Indokolások Tárában történő
megjelentetést kezdeményez,
c) a megjelentetés alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezést,
d) közlemény vagy hirdetmény közzététele esetén, ha a  közzététel jogszabály szerint nem kötelező, ezt
a körülményt,
e) a megjelentetés tervezett határidejét. (5) A Kormány tagja rendeletének kihirdetése esetén a  kérelemhez csatolni kell az  igazságügyért felelős miniszter
45 napnál nem régebbi keltezésű nyilatkozatának másolatát arról, hogy a  kihirdetni kért rendelettel a  Jat. 16.  §
(2) bekezdés b) pontja szerinti jogkörében alkotmányossági és európai uniós jogi szempontból egyetért.
(6) Ha a  Kormány tagjának felhatalmazásban adott jogalkotási jogosultsága nem önálló, az  egyetértést a  kérelem
benyújtását megelőzően kell beszerezni. Az  egyetértésre történő utalást és az  egyetértési jog jogosultjának
aláírását az aláírt, kihirdetni kért rendeletre kell rávezetni. Kivételes esetben az egyetértés megadható úgy is, hogy
az  egyetértési jog jogosultja nem az  aláírt, kihirdetni kért rendeletre, hanem a  rendelet tartalmával mindenben
egyező, betűhű másolatára vezeti rá az egyetértését.
(7) Az informatikai rendszeren keresztül továbbított dokumentumokat a  megjelentetés tervezett időpontját
megelőzően legalább 2 munkanappal, nagy terjedelmű dokumentumok esetében legalább 4 munkanappal
hamarabb kell megküldeni.
(8) A megjelentetés tervezett időpontját megelőző munkanapon vagy a  megjelentetés tervezett időpontjával
megegyező napon megküldött dokumentum megjelentetésére csak kivételesen sürgős esetben – a  technikai
lehetőségeket figyelembe véve – a felelős szerkesztő döntése alapján kerülhet sor.
8. § (1) A kérelmet és az ahhoz csatolt dokumentumot a kézhezvételt követően – a Jat. és a jogszabályszerkesztésről szóló
rendelet szerinti formai követelményeknek, valamint a magyar nyelv szabályainak való megfelelés szempontjából –
a felelős szerkesztő a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatkörében ellenőrzi.
(2) Ha a  dokumentum megfelel az  (1)  bekezdés szerinti követelményeknek, azt a  felelős szerkesztő a  Magyar
Közlönyben megjelenteti. Ha a  felelős szerkesztő azt állapítja meg, hogy a  kérelem, illetve a  dokumentum nem
felel meg az  (1)  bekezdés szerinti követelményeknek, a  jogszabályba ütközés megjelölése mellett a  kérelmezőt
az  informatikai rendszer útján – vagy sürgős esetben telefonon – változtatásra hívja fel. A  kérelmező a  felhívásra
az informatikai rendszer alkalmazásával köteles válaszolni.
(3) A változtatásra történő felhívásban a  felelős szerkesztő – igazodva a  kérelmező által kért megjelentetési
időponthoz  – tájékoztatást ad a  módosításra nyitva álló határidőről. A  határidő eredménytelen eltelte esetén
a  felelős szerkesztő – a  hirdetmények kivételével – a  dokumentumot a  kérelemben foglaltaknak megfelelően
jelenteti meg.
(4) A kérelmező a kérelmét a tervezett megjelentetés napjáig, az arra jogosult által papír alapon aláírt vagy minősített
elektronikus aláírásával ellátott kérelemmel vonhatja vissza, a visszavonás tényének az  informatikai rendszer útján
történő egyidejű jelzésével.
9. § (1) A jogszabály tervezetéhez tartozó indokolások közzétételére a 7. és 8. §-t a (2) és (3) bekezdés szerinti eltérésekkel
kell megfelelően alkalmazni.
(2) A kérelem kizárólag minősített elektronikus aláírással ellátva, az informatikai rendszeren keresztül nyújtható be.
 (3) A kérelemhez a megjelentetni kért dokumentum – folyamatos oldalszámozással és minősített elektronikus aláírással
ellátott – egy eredeti példányát kell az informatikai rendszeren keresztül mellékelni.
3. Az Alaptörvény egységes szerkezetű szövegének megjelölése a közzététel során
10. § Az Alaptörvény egységes szerkezetű szövegének megjelölése annak közzététele során – az  alábbi sorrendben –
magában foglalja
a) a címet csillag jelöléssel, amely lábjegyzettel utal arra, hogy az  egységes szerkezet a  megjelölt napon
hatályos szöveget tartalmazza, valamint
b) sortöréssel elválasztva, zárójelben az Alaptörvény kihirdetésének
ba) évét arab számmal,
bb) hónapját betűvel kiírva és
bc) napját arab számmal.
4. A jogszabály megjelölése a jogszabály kihirdetése során
11. § (1) Törvény megjelölése annak kihirdetése során – az alábbi sorrendben –
a) a törvény kihirdetésének évét arab számmal,
b) az „évi” kifejezést,
c) a törvény sorszámát római számmal,
d) a „törvény” kifejezést és
e) a törvény címét
foglalja magában.
(2) Önkormányzati rendelet megjelölése annak kihirdetése során – az alábbi sorrendben –
a) a rendelet megalkotójának teljes megjelölését,
b) a rendelet sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet,
d) a rendelet kihirdetésének évét arab számmal,
e) zárójelben a rendelet kihirdetésének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f ) az „önkormányzati rendelete” kifejezést és
g) a rendelet címét
foglalja magában.
(3) Az (1) és (2) bekezdés kivételével a jogszabály megjelölése annak kihirdetése során – a következő sorrendben –
a) a jogszabály megalkotójának teljes megjelölését,
b) a jogszabály sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet,
d) a jogszabály kihirdetésének évét arab számmal,
e) zárójelben a jogszabály kihirdetésének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f ) a jogszabály megalkotója megjelölésének a rövidítését,
g) a „rendelete” kifejezést és
h) a jogszabály címét
foglalja magában.
12. § A jogszabályok sorszámát a  jogszabály megalkotója és a  jogszabály típusa szerint évenként egytől kezdődően,
a kihirdetés ideje szerint folyamatosan, növekvő sorrendben kell meghatározni, függetlenül a kihirdetés módjától.
13. § (1) A jogszabály megalkotójának teljes megjelölése
a) a Kormány esetén „A Kormány”,
b) a Magyar Nemzeti Bank elnöke esetén „A Magyar Nemzeti Bank elnökének”,
c) a miniszterelnök esetén „A miniszterelnök”,
d) miniszter esetén nagybetűs névelőt követően a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló kormányrendeletben meghatározott – tárca nélküli miniszter esetében a  feladatkörére is
utaló – megnevezése,
e) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke esetén „A Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal elnökének”,
f ) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke esetén „A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének”,
g) a helyi önkormányzat képviselő-testülete esetén a  helyi önkormányzat megnevezése és azt követően
a „képviselő-testületének” szöveg vagy – közgyűlés esetén – a „közgyűlésének” szöveg.
 (2) A jogszabály megalkotója megjelölésének a rövidítése
a) a Kormány esetén „Korm.”,
b) a Magyar Nemzeti Bank elnöke esetén „MNB”,
c) a miniszterelnök esetén „ME”,
d) miniszter esetén a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott
rövid megjelölés,
e) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke esetén „MEKH”,
f ) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke esetén „NMHH”.
14. § A Kormány tagjának az  arra jogosult egyetértésével kiadott rendelete megjelölésére a  miniszterelnök, illetve
a miniszter rendelete megjelölésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
5. A közjogi szervezetszabályozó eszközök, valamint egyes más jogi aktusok megjelölése a közzététel
során
15. § (1) A normatív határozat megjelölése annak közzététele során – az alábbi sorrendben –
a) a normatív határozatot hozó szerv teljes megjelölését,
b) a normatív határozat sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet,
d) a normatív határozat közzétételének évét arab számmal,
e) zárójelben a normatív határozat közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f ) a normatív határozatot hozó szerv megjelölésének a rövidítését,
g) a „határozata” kifejezést és
h) a normatív határozat címét
foglalja magában.
(2) Nem foglalja magában a  normatív határozatot hozó szerv megjelölésének a  rövidítését a  helyi önkormányzat
képviselő-testülete normatív határozatának és a  nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete normatív
határozatának a közzététel során történő megjelölése.
16. § (1) A normatív utasítás megjelölése annak közzététele során – az alábbi sorrendben –
a) a normatív utasítást kiadó személy teljes megjelölését,
b) a normatív utasítás sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet,
d) a normatív utasítás közzétételének évét arab számmal,
e) zárójelben a normatív utasítás közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f ) a normatív utasítást kiadó szerv megjelölésének a rövidítését,
g) az „utasítása” kifejezést és
h) a normatív utasítás címét
foglalja magában.
(2) Nem foglalja magában a normatív utasítást kiadó személy megjelölésének a rövidítését
a) a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetője,
b) a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke és a jegyző,
c) a minisztérium hivatali szervezetének vezetője kivételével a  Jat. 23.  § (5)  bekezdésében meghatározott
személy
normatív utasításának a közzététel során történő megjelölése.
17. § (1) A minősített adatot nem tartalmazó közjogi szervezetszabályozó eszközök sorszámát – a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – a  kibocsátó és a  közjogi szervezetszabályozó eszköz típusa szerint évenként egytől
kezdődően, a  közzététel ideje szerint folyamatosan, növekvő sorrendben kell meghatározni, függetlenül
a közzététel módjától.
(2) A Kormány Magyar Közlönyben megjelenő normatív határozatának sorszáma minden évben ezeregytől kezdődik.
 (3) Az Alkotmánybíróság Magyar Közlönyben megjelenő normatív határozatának sorszáma minden évben ezeregytől
kezdődik. 18. § (1) A közjogi szervezetszabályozó eszköz kibocsátójának teljes megjelölése
a) az Országgyűlés esetén „Az Országgyűlés”,
b) a Kormány kivételével a testületi központi államigazgatási szerv esetén nagybetűs névelőt követően a szerv
feladat- és hatásköréről rendelkező jogszabályban meghatározott megnevezése,
c) az Alkotmánybíróság esetén „Az Alkotmánybíróság teljes ülése”,
d) a Költségvetési Tanács esetén „A Költségvetési Tanács”,
e) nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete esetén a  nemzetiségi önkormányzat megnevezését
követően a  „képviselő-testületének” szöveg, nemzetiségi önkormányzat közgyűlése esetén a  nemzetiségi
önkormányzat megnevezését követően a „közgyűlésének” szöveg,
f ) a köztársasági elnök esetén „A köztársasági elnök”,
g) a miniszter kivételével a központi államigazgatási szerv vezetője esetén nagybetűs névelőt követően a szerv
feladat- és hatásköréről rendelkező jogszabályban meghatározott megnevezése a birtokos raggal és birtokos
személyjellel,
h) az Országos Bírósági Hivatal elnöke esetén „Az Országos Bírósági Hivatal elnöke”,
i) a legfőbb ügyész esetén „A legfőbb ügyész”,
j) az alapvető jogok biztosa esetén „Az alapvető jogok biztosa”,
k) az Állami Számvevőszék elnöke esetén „Az Állami Számvevőszék elnöke”,
l) a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetője esetén nagybetűs névelőt követően a  fővárosi és megyei
kormányhivatal megnevezését követően a „vezetője” szöveg,
m) polgármester esetén a helyi önkormányzat megnevezését követően a „polgármestere” szöveg,
n) főpolgármester esetén a helyi önkormányzat megnevezését követően a „főpolgármestere” szöveg,
o) megyei közgyűlés elnöke esetén a  helyi önkormányzat megnevezését követően a „közgyűlésének elnöke”
szöveg,
p) jegyző esetén a helyi önkormányzat megnevezését követően a „jegyzője” szöveg,
q) a Jat. 23. § (5) bekezdése esetén a Jat. 23. § (5) bekezdés a)–f ) pontjában meghatározott szervre e rendeletben
meghatározott teljes megjelölését követően a  hivatali szerv vezetője tisztségének megnevezése a  birtokos
raggal és birtokos személyjellel.
(2) A közjogi szervezetszabályozó eszköz kibocsátója megjelölésének rövidítése
a) az Országgyűlés esetén „OGY”,
b) a Kormány kivételével a  testületi központi államigazgatási szerv esetén a  szerv feladat- és hatásköréről
rendelkező jogszabályban meghatározott, ennek hiányában a szerv által a kibocsátáskor meghatározott rövid
megjelölés,
c) az Alkotmánybíróság esetén „AB Tü.”,
d) a Költségvetési Tanács esetén „KT”,
e) a köztársasági elnök esetén „KE”,
f ) a miniszter kivételével a  központi államigazgatási szerv vezetője esetén a  szerv feladat- és hatásköréről
rendelkező jogszabályban meghatározott, ennek hiányában a szerv által a kibocsátáskor meghatározott rövid
megjelölés,
g) az Országos Bírósági Hivatal elnöke esetén „OBH”,
h) a legfőbb ügyész esetén „LÜ”,
i) az alapvető jogok biztosa esetén „AJB”,
j) az Állami Számvevőszék elnöke esetén „ÁSZ”,
k) minisztérium hivatali szervezetének vezetője esetén a  minisztériumot vezető miniszternek a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott rövid megjelölését követően
„KÁT”.
(3) A közjogi szervezetszabályozó eszköz (1) és (2)  bekezdésben nem meghatározott kibocsátójának teljes
megjelölésére és rövidítésére a  jogszabály megalkotójának teljes megjelölésére és rövidítésére vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
19. § A nem normatív határozatok és utasítások megjelölésére az ezen alcímben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
A normatív és a nem normatív határozatok, valamint a normatív és a nem normatív utasítások évente közös sorszám
alatt, egységes, folyamatos számozással jelennek meg.
6. A jogszabály tervezetéhez tartozó indokolások közzététele 20. § (1) A jogszabály tervezetéhez tartozó indokolást az  e  §-ban meghatározottak szerint, a  21.  §-ban meghatározott
kivétellel kell közzétenni.
(2) Az Indokolások Tárában
a) az Alaptörvény, annak módosítása, valamint törvény esetében az  egyes házszabályi rendelkezésekben
meghatározott módon nyilvánossá tett, végső előterjesztői indokolást,
b) a kormányrendelet, a  miniszteri rendelet, a  miniszterelnöki rendelet, a  Magyar Nemzeti Bank elnökének
rendelete, valamint az  önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete esetében a  megalkotásukat
megelőzően rendelkezésre álló, végső előterjesztői indokolást
kell közzétenni.
 (3) Az önkormányzati rendelet tervezetéhez tartozó, a megalkotását megelőzően rendelkezésre álló, végső előterjesztői
indokolást a Nemzeti Jogszabálytárban kell közzétenni.
 (4) A közzétételre a (2) és (3) bekezdés szerinti jogszabályok kihirdetését követően kerülhet sor.
 (5) Az e rendelet szerint közzétett indokolás a közzétételét követően nem módosítható.
21. § (1) A központi költségvetésről szóló törvény, annak módosítása és a  központi költségvetés végrehajtásáról szóló
törvény tervezetéhez tartozó indokolást nem kell közzétenni.
(2) A kormányrendelet, a miniszteri rendelet, a miniszterelnöki rendelet, a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelete,
az  önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete, valamint az  önkormányzati rendelet tervezetéhez tartozó
indokolást – a  jogszabály előkészítőjének az  indokolásban kifejtett, erre vonatkozó álláspontja alapján – nem kell
közzétenni, ha a jogszabály
a) jelentős társadalmi, gazdasági, költségvetési hatása, környezeti és egészségi következménye, adminisztratív
terheket befolyásoló hatása nem kimutatható, illetve
b) technikai vagy végrehajtási jellegű.
(3) A különleges jogrendben alkotható jogszabály tervezetéhez tartozó indokolást nem kell közzétenni.
7. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet 2019. március 15-én lép hatályba.
23. § (1) E rendelet rendelkezéseit az  e  rendelet hatálybalépését követően kihirdetett jogszabályok és közzétett közjogi
szervezetszabályozó eszközök tekintetében kell alkalmazni.
(2) A 6. alcímet
a) a 2019. március 15-én és az  azt követően Országgyűléshez benyújtott Alaptörvény, annak módosítása,
valamint törvény,
b) a 2019. március 15-én és az  azt követően Kormány ügyrendje szerinti egyeztetésre bocsátott
kormányrendelet, miniszteri rendelet és miniszterelnöki rendelet, c) a 2019. június 15-én és az azt követően kihirdetett, nem az a) és b) pont szerinti jogszabály
tervezetéhez tartozó indokolások tekintetében kell alkalmazni.
24. § Hatályát veszti a  Magyar Közlöny kiadásáról, valamint a  jogszabály kihirdetése során történő és a  közjogi
szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről szóló 32/2010. (XII. 31.) KIM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
24/2009. (IV. 3.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium és Magyar Honvédség szervei által a NAMO részére nyújtott szolgáltatásokról és azok elszámolási és számlázási rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdése f) pontja alapján, figyelemmel a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Észak-atlanti Szerződés Szervezete közötti, a NATO Légi
Szállítást Kezelő Szervezetének a Magyar Köztársaság területén való településről és működésről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló 2008. évi XXXIV. törvény, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény, az általános
forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény, az
egyes általános forgalmiadó-mentes termékértékesítések,
szolgáltatásnyújtások érvényesítéséhez fűződő végrehajtási szabályokról szóló 15/2008. (V. 16.) PM rendelet, a
diplomáciai és konzuli képviseletek és azok tagjai, vala
mint az ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek és azok tisztviselői jövedékiadó-visszaigényléséről
szóló 13/2008. (V. 16.) PM–KüM együttes rendelet, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a NATO Légi Szállítást Kezelő Szervezet közötti, a NAMO és a Nehéz Légi
Szállító Ezred magyarországi településéhez kapcsolódó
szolgáltatásokról szóló Megállapodás rendelkezéseire, a
Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség szervei
által a NAMO/NAMA, illetve HAW részére nyújtott szolgáltatások számlázási rendjéről a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, illetve felügyelete alá tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédségnek a feladattal érintett katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
(2) Az utasítás alkalmazásában:
a) Bázishasználati Megállapodás: a NATO Légi Szállí
tást Kezelő Szervezet és a Honvédelmi Minisztérium közötti, a NAMO és a Nehéz Légi Szállító Ezred magyarországi településéhez kapcsolódó szolgáltatásokról szóló
Megállapodás;
b) HAW: Heavy Airlift Wing, Nehéz Légi Szállító Ezred;
c) HM FLÜ: Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és
Logisztikai Ügynökség;
d) HM IÜ: Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális
Ügynökség;
e) HM KPÜ: Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség;
f) MH HEK REVKI: Magyar Honvédség Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ Repülőorvosi,
Egészségvizsgáló és Kutatóintézet (Kecskemét);
g) MH PBRT: Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér;
h) NAMA: NATO Airlift Management Agency, NATO
Légi Szállítást Kezelő Ügynökség;
i) NAMO: NATO Airlift Management Organization,
NATO Légi Szállítást Kezelő Szervezet;
j) KÜM: a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma;
k) Környezetvédelmi szolgáltatások: a környezet védel
me érdekében, szerződött vállalkozó által nyújtott szolgáltatás, különösen a veszélyes hulladék elszállítása, ártalmatlanítása; a HAW által használt területen és közvetlen
környezetében időszakos felszíni és felszín alatti vizek
mintavételezése és vizsgálata; a HAW kizárólagos használatában lévő létesítmények légszennyező pontforrásai
emissziós mérései;
l) HM KGIR-adatbázis: a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés-gazdálkodási információs rendszere
felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló 97/2007. (HK 17.) HM utasításban meghatározott adatbázis;
m) NSWAN: NATO Secret Wide Area Network –
NATO titkos nagy kiterjedésű hálózat;
n) IVSN: NATO zártcélú távbeszélő-hálózat;
o) PSTN: közcélú távbeszélő-hálózat;
p) EDR (TETRA): Egységes Digitális Távközlési
Rendszer;
q) PM rendelet: Egyes általános forgalmiadó-mentes termékértékesítések, szolgáltatásnyújtások érvényesítéséhez fűződő végrehajtási szabályokról szóló 15/2008.
(V. 16.) PM rendelet
r) PM–KüM együttes rendelet: a diplomáciai és konzuli
képviseletek és azok tagjai, valamint az ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek és azok tisztviselői
jövedékiadó-visszaigényléséről szóló 13/2008. (V. 16.)
PM–KüM együttes rendelet.
Közüzemi és ingatlanüzemeltetési szolgáltatások 2. § (1) A NAMO részére az irodai elhelyezés térítésmentesen kerül biztosításra az állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény rendelkezéseinek figyelembevételével.
A NAMO saját döntése szerint biztosítja a HAW elhelyezését a HM által részére az MH PBRT területén biztosított
helyiségekben. Az MH PBRT területén biztosított helyiségeket a Bázishasználati Megállapodás határozza meg.
(2) A NAMO az általa használt helyiségeket (épületeket, épületrészeket) a fogyasztás mérésére alkalmas külön
fogyasztásmérőkkel szerelheti fel, amennyiben ez nem lehetséges, vagy nem célszerű, akkor a felhasználás oszthatatlan költségei egyelőre meghatározott arányszám vagy
normatíva szerint kerülnek elkülönítésre.
(3) A közüzemi díjak részletező és összesítő adatai kimutatásának alapját a közüzemi szolgáltatók által kiállított
számlák (mint alapbizonylatok) képezik. Az ingatlanüzemeltetési szolgáltatás átalánydíjas, amelynek alapbizonylatát az adott objektumra vonatkozó számlatükör képezi.
(4) A HM-MH által biztosított közüzemi (közvetített
szolgáltatásként) és ingatlanüzemeltetési szolgáltatásokat
a HM IÜ által kiírt elhelyezési tender mindenkori győztese
nyújtja.
(5) A szolgáltatást nyújtó a fogyasztásmérők, vagy meghatározott norma, illetve arányszám alapján (állomány létszáma, légköbméter, négyzetméter) a Bázishasználati
Megállapodásban rögzített telephelyek (az MH PBRT és a
HM-II objektum) valamennyi közüzemi felhasználását és
ingatlanüzemeltetési költségét a nemzeti és a nemzetközi
szervezetek felhasználására megbontja (amelyről elkülönített nyilvántartást vezet), majd az ezen adatok alapján
készített számlákat ellentételezés céljából megküldi a
HM IÜ részére.
(6) A közüzemi szolgáltatásokról, valamint az ingatlanüzemeltetési költségekről a HM IÜ (a szolgáltatást nyújtó
által előzetesen megbontott) általános forgalmi adót is tartalmazó számlát állít ki.
(7) A NAMO/NAMA, illetve HAW által igénybe vett
közüzemi és ingatlanüzemeltetési szolgáltatások számlázása érdekében a szükséges megosztási mérőszámok meghatározását a HM IÜ külön megállapodásban rendezi a
NAMA vezérigazgatójával. A megállapodásban kell rögzíteni a NAMA által igényelt többlet szolgáltatások körét
és ellenértékét.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott megállapodás hiányában a HM IÜ a szolgáltatás jellegétől függően egyoldalúan határozza meg a költségmegosztás módját.
Üzemanyag 3. § (1) Az általános forgalmiadó-mentesség közvetlen formában illeti meg a NAMO-t a NAMO tulajdonában lévő
repülőgépekhez, valamint működésével közvetlenül
összefüggő járművekhez és eszközökhöz szükséges üzemanyag (hajtó- és kenőanyagok) a HM kijelölt szervezeti
egységének közvetítésével történő beszerzése esetén.
(2) A NAMO tulajdonában lévő, magyar felségjellel ellátott, kizárólag sugárhajtású és gázturbina meghatású katonai lajstromjelű légi jármű részére vásárolt 2710 19 21
vámtarifaszám szerinti üzemanyag petróleum beszerzése
közvetlenül mentesül a jövedékiadó-kötelezettség alól.
(3) Minden más, az (1)–(2) bekezdésekben nem említett
esetben az üzemanyagnak a HM kijelölt szervezeti egységének közvetítésével történő beszerzése során az általános forgalmi adó és jövedéki adó alóli mentesség, a PM rendeletben,
illetve a PM-KÜM együttes rendeletben foglaltaknak megfelelően, utólagos visszatérítés formájában illeti meg a NAMO-t. Az elszámolás és igénylés rendjét a módosított, a külföldi fegyveres erők repülő eszközei magyarországi, valamint a Magyar Honvédség repülő eszközei külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és -elszámolásának rendjéről szóló 141/2007 (HK 1/2008) HM utasítás és a külföldi
fegyveres erők hőerőgépei magyarországi, valamint a Magyar Honvédség hőerőgépei külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és -elszámolásának rendjéről szóló
98/2007 (HK 17.) HM utasítás szabályozza.
(4) Amennyiben a NAMO tulajdonában lévő légi járművekhez, valamint az azok működésével közvetlenül
összefüggő járművekhez és eszközökhöz az üzemanyag
(hajtó- és kenőanyagok) beszerzése általános forgalmiadó- és jövedékiadó-mentesen történik, azokat elkülöní
tetten kell tárolni, illetve azokról külön nyilvántartást kell
vezetni.
(5) Amennyiben a NAMA/HAW részére az üzemanyagok az MH részére beszerzett készletekből kerülnek biztosításra, a számlázási ár
a) a hajtóanyagok esetében a felhasználás szerinti tárgyhóban érvényes, a HM részére a szállító által megállapított
egységár,
b) egyéb üzemanyagok esetében azok utolsó, a HM által
végrehajtott beszerzési eljárás során érvényes ár.
(6) Az üzemanyaggal, hajtó- és kenőanyagokkal kapcsolatos számlákat a HM FLÜ állítja ki a vonatkozó HM
utasításokban foglalt adatszolgáltatások alapján.
Beruházások 4. § (1) A NAMO hivatalos infrastrukturális (HM által lebonyolított) beruházásának közvetlen adómentessége érdekében, a beszállítókat az általános forgalmiadó-mentes számlázásra feljogosító igazolást a vonatkozó PM rendelet alapján a
HM FLÜ állítja ki.
(2) Az érvényesített adómentességi igazolást a HM FLÜ
megküldi a beruházásban részt vevő és számlát kiállító
szervezet részére.
Híradó és információvédelmi szolgáltatás 5. § (1) A NAMO/NAMA, illetve HAW szervezetek részére
az MH PBRT távbeszélő-hálózatán keresztül az MH térítés nélkül biztosítja az MH zártcélú távbeszélő-hálózatához és az IVSN-hálózatához történő hozzáférést.
(2) A távbeszélő-szolgáltatások eléréséhez szükséges
hálózat aktív és passzív elemeket, mint a telefonközpont
előfizetői és trönkoldali kártyákat, 144 db analóg és 48 digitális ISDN asztali távbeszélő-készüléket, valamint azok
NAMO/NAMA, illetve HAW igény szerinti felprogramozását, a nemzetközi szervezet által beszerzésre kerülő telefonközpont és készülékek telepítéséig az MH térítés nélkül biztosítja.
(3) A NAMO/NAMA, illetve HAW PSTN és internetszolgáltatásokkal történő ellátása érdekében a NAMA köt
szerződést a civil távközlési szolgáltatóval a szolgáltatások létesítésére, biztosítására és a távközlési díjak számlázására vonatkozóan. A NAMO/NAMA-, illetve HAW-felhasználók részére telepített, az MH zártcélú hálózatán üzemelő telefonkészülékekről közcélú távbeszélőhívás az
MH PBRT telefonközpontján keresztül csak a nemzetközi
szervezet által bérelt vonalakon létesülhet és a hívások dí
ját a civil távközlési szolgáltató közvetlenül a megrendelő
részére számlázza.
(4) A NAMO/NAMA, illetve HAW részére az MH internet-hozzáférést nem biztosít, zártcélú informatikai hálózatához hozzáférést nem engedélyez. A nemzetközi
szervezet által telepítésre kerülő informatikai hálózat kiépítéséhez az MH a szabad kapacitások függvényében engedélyezi az MH PBRT meglévő strukturált hálózat
passzív elemeinek (kábelek, rendezők, rackszekrények,
csatlakozók) térítés nélküli felhasználását. A NAMO/NAMA, illetve HAW részére az MH nem biztosít informatikai
szolgáltatást, aktív eszközt és felhasználói munkaállomást, a szolgáltatások (internet, VPN) és aktív hálózati
eszközök és perifériák a nemzetközi szervezet által kerülnek beszerzésre és telepítésre.
(5) A NAMO/NAMA-, illetve HAW-szervezetek az MH
PBRT területén, és annak 1 kilométeres körzetében az EDR
(TETRA) rendelkezésre álló szolgáltatásait térítés nélkül vehetik igénybe. A szolgáltatások eléréséhez szükséges kézi és
mobil EDR- (TETRA-)készülékek és diszpécserállomás, valamint az esetleges többletszolgáltatások beszerzése a
NAMO feladata, azonban annak hardveres és szoftveres
szempontból teljes mértékben interoperábilisnak kell lennie a
meglévő rendszerrel. A NAMO EDR- (TETRA-)készülékeit
az MH lépteti be az MH PBRT hálózatába és hozza létre az
igények szerint elkülönített hívócsoportokat. Az EDR(TETRA-)készülékekről csak hálózaton belüli és az MH
zártcélú távbeszélő-hálózatába irányuló hívások az EDR(TETRA-)rendszerben meghatározott mértékben kezdeményezhetőek. Az EDR- (TETRA-)készülékekről közcélú
hálózatba irányuló hívások nem kezdeményezhetők.
(6) Az MH PBRT területén az NSWAN hozzáféréshez
szükséges, jelenleg rendelkezésre álló hálózatot, valamint
a rendszer védelmét ellátó rejtjelező eszközt az MH térítésmentesen biztosítja.
(7) A HM-II. objektumban települő NAMA részére az
objektumban már meglévő NSWAN-rendszerhez történő
esetenkénti hozzáférést az MH térítésmentesen biztosítja.
Igény esetén a NAMA saját körletén belüli NSWAN-munkaállomás kiépítési (fizikai biztonság, munkaállomás, hálózatbővítés) költsége teljes egészében a NAMA-t terheli.
(8) Az új NSWAN-munkaállomás kiépítésére vonatkozó számlákat a HM FLÜ állítja ki.
Nem ingatlan jellegű karbantartás 6. § (1) A nem ingatlan jellegű karbantartások pontos körét
és ezen belül a térítésmentes tételeket, a Bázishasználati
Megállapodás alapján a HM FLÜ és a NAMA közösen határozza meg.
(2) A központilag biztosított anyagok kiszámlázása során meghatározott ár a mérlegelt átlagár.
(3) Az érintett katonai szervezetek adatszolgáltatása
alapján, a térítésköteles anyagokról és szolgáltatásokról a
HM FLÜ kiállítja az általános forgalmi adót is tartalmazó
számlákat.
Ingatlan-karbantartás, -felújítás 7. § (1) A magyar állam tulajdonában és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlanokon, épületeken, építményeken (az üzemeltetési feladatokat meghaladó) karbantartási, felújítási munkákat csak a HM IÜ-től
előzetesen megkért vagyonkezelői hozzájárulás birtokában, saját költségére végezhet a NAMO/NAMA.
(2) Amennyiben az ingatlan-karbantartást, -felújítást a
HM IÜ/HM FLÜ végzi, akkor általa kerül kiállításra az általános forgalmi adót is tartalmazó számla.
Egészségügyi ellátás 8. § (1) Az egészségügyi ellátás keretében a csapat-egészségügyi központokban és a HM objektumok orvosi rendelőiben a sürgősségi betegellátást, a járóbeteg-alapellátást
és szükség esetén a magasabb szintű ellátást nyújtó egészségügyi intézetbe a katonai betegszállító eszközzel történő
betegszállítást a HM térítésmentesen biztosítja a NAMO/
NAMA, illetve HAW személyi állománya részére.
(2) A NAMO/NAMA, illetve HAW személyi állományának hozzátartozói, a NAMO hivatalos beszállítói, valamint azok hozzátartozói részére szükség esetén a sürgősségi ellátás térítésmentesen biztosított a csapat-egészségügyi
központokban és a HM objektumok orvosi rendelőiben.
(3) A NAMO/NAMA, illetve HAW személyi állományának hozzátartozói, a NAMO hivatalos beszállítói, valamint azok hozzátartozói részére a csapat-egészségügyi
központok, illetve HM objektumok orvosi rendelői járóbeteg-alapellátást nem biztosítanak.
(4) A csapatfogorvosi rendelő által a NAMO/NAMA,
illetve HAW személyi állományának nyújtott fogászati ellátás az éves kötelező szűrővizsgálatot követően, a fogtechnikai költségek kivételével térítésmentes.
(5) A NAMO/NAMA, illetve HAW személyi állományának hozzátartozói, a NAMO hivatalos beszállítói, valamint azok hozzátartozói részére a csapatfogorvosi rendelő
fogászati alapellátást nem biztosít.
(6) A NAMO/NAMA, illetve HAW személyi állománya és hozzátartozói a fogászati alapellátást az MH HEK
fogorvosi rendelőiben a társadalombiztosítási szabályoknak megfelelően vehetik igénybe.
(7) Az MH PBRT területén a HM 24 órás egészségügyi
ügyeleti szolgálatot működtet a sürgősségi ellátás folyamatossága érdekében.
(8) Az MH HEK REVKI mellett a HM Állami Egészségügyi Központ (Budapest) nyújt szakorvosi ellátást a
NAMO/NAMA, illetve HAW személyi állománya és hozzátartozói részére a társadalombiztosítási szabályoknak
megfelelően.
(9) Igény esetén a speciális diagnosztikai vizsgálatokat
igénylő alkalmassági vizsgálatok, illetve speciális munkaköri
alkalmassági vizsgálatok (pl. repülőorvosi) az MH HEK
REVKI-ben kerülnek végrehajtásra térítési díj ellenében.
(10) A térítési díjakat az egészségügyi szolgáltatók a
Magyar Köztársaság területén tartózkodó, egészségügyi
szolgáltatásra a társadalombiztosítás keretében nem jogosult személyek egészségügyi ellátásának egyes szabályairól szóló 87/2004. (X. 4.) ESzCsM rendelet értelmében,
saját hatáskörben állapítják meg és állítják ki a számlát.
A (9) bekezdés szerinti alkalmassági vizsgálatnál a külön meghatározott szervezet nevére kell kiállítani a
számlát.
Környezetvédelem 9. § (1) A környezetvédelmi szolgáltatások tekintetében a
HM FLÜ külső szolgáltatóval köt szerződést a HAW részére biztosítandó környezetvédelmi szolgáltatások vonatkozásában. A környezetvédelmi szolgáltatások körét a
HM FLÜ és a NAMA – együttműködésben a HM IÜ-vel –
együttesen határozza meg. A szolgáltató által a NAMA nevére kiállított számlát az MH PBRT, illetve a HAW kijelölt környezetvédelmi tisztjei a teljesítést követően közösen igazolják.
(2) A jövedékiadó-mentesen beszerzett termékekből keletkezett veszélyes hulladék kezelésére a jövedéki adóról
és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő szervezet jogosult.
Egyéb szolgáltatások 10. § (1) Az étkezési lehetőség a nemzetközi állomány tagjai
részére biztosított, melynek költségeit az igénybevételnek
megfelelően, egyénileg térítik. Az egyénileg igénybe vett
üzemi étkezési szolgáltatásokról a nyugtát, külön kérésre
számlát a MH PBRT a hatályos magyar jogszabályoknak
megfelelően állítja ki.
(2) Egyéb szolgáltatások esetében, melyeket a helyszínen végzett tevékenységként az MH PBRT nyújt, annak
adatszolgáltatása alapján a HM FLÜ állítja ki az általános
forgalmi adót is tartalmazó számlát. A Megállapodás alapján az egyéb szolgáltatások körét a HM FLÜ és a NAMA
együttesen határozza meg.
Szolgáltatások igazolása 11. § (1) Az MH PBRT területén a NAMO/NAMA, illetve
HAW részére nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosan a
MH PBRT parancsnoka vagy az általa írásban kijelölt személy végzi a nyújtott szolgáltatások nyilvántartását, valamint – együttműködve a NAMO/NAMA, vagy a HAW
képviselőjével – az igénybe vevővel leigazoltatja azok jogosságát.
(2) A nyújtott szolgáltatások teljesítésének igazolása a
mellékletben szereplő STANAG 2034 A mellékletében
meghatározott formanyomtatvány kitöltésével történik.
(3) A számlák kiállítása érdekében az MH PBRT parancsnoka a HM és MH szervek által nyújtott szolgáltatásoknak a NAMO/NAMA vagy a HAW általi leigazolását
megküldi a számlát kibocsátó katonai szervezet részére,
amely ezen dokumentumokat csatolja az általa kiállított
számlákhoz.
A számlázás egyéb szabályai 12. § (1) A számlázás forintban történik.
(2) A Bázishasználati Megállapodásban külföldi devizanemben meghatározott árak esetében a forintra történő
átszámítás a HM KGIR adatbázisában meghatározott, a
teljesítés időpontjában érvényes vállalati árfolyamon történik.
(3) A NAMO/NAMA és HAW részére nyújtott szolgáltatások esetében a számlák két nyelven (magyar és angol),
a NAMA nevére kerülnek kiállításra. A számlákon feltüntetendő név és cím: NATO Légi Szállítást Kezelő Ügynökség, 8500 Pápa, Vaszary u. 101.
(4) A számlákat a kiállító katonai szervezeteknek a teljesítést, valamint a számlázás alapját képező dokumentumok kézhezvételét követő 5 napon belül kell elkészítenie
és megküldenie a HM KPÜ részére.
(5) Amennyiben a számlakibocsátó a rá vonatkozó adómegállapítási időszakban több, számlakibocsátásra jogalapot teremtő ügyletet teljesít – ilyen különösen az üzemanyag biztosítása –, havonta az általános forgalmi adóról
szóló 2007. évi CXXVII. törvény előírása szerinti gyűjtőszámlát állít ki. A gyűjtőszámlát a tárgyhót követő hónap
7. munkanapján kell megküldeni a HM KPÜ részére.
(6) A HM KPÜ a részére megküldött számlákat, azok
számszaki és szakmai felülvizsgálatát követően, 5 napon
belül megküldi a NAMA részére a kifizetés és azt követően az adó-visszaigénylés rendezése érdekében.
(7) A HM KPÜ a kiállított számlák kezelésénél, valamint az adóigazgatási eljárásban segítséget nyújt a NAMA
részére.
(8) A kiállított számlákon a fizetési határidő eltérő megállapodás hiányában a kiállítástól számított 30. nap.
(9) Minden olyan MH/HM szervezethez befolyt bevétel
esetében, mely valamilyen NAMO/NAMA, illetve HAW
részére nyújtott szolgáltatás kapcsán visszatérül, a bevétel
előirányzatosítását a vonatkozó HM utasításnak megfelelően kell kezdeményezni.
Fejezetszintű felügyeleti ellenőrzés 13. § A NAMO/NAMA és a HAW részére nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó nyilvántartási, elszámolási és számlázási feladatok szabályszerű végrehajtásának fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzését – ezen utasításban részletezett szakterületekre kiterjedően – a HM központi ellenőrzési szerve a vonatkozó jogszabályok és belső
rendelkezések előírásai szerint végzi.
Záró rendelkezések 14. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
288/2015. (HK 10.) HVKF intézkedése egyes ügyeleti és készenléti szolgálatok felállításáról és működtetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(7) bekezdése alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP) és alárendelt
katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az MH ÖHP-nál és alárendelt katonai szervezeteinél
a következő szolgálatok kerülnek felállításra és működtetésre a „Határozott Fellépés 2015” gyakorlat és a „Közös
Akarat” feladat végrehajtása érdekében.
2.1. MH ÖHP Művelet Vezető Csoport:
a) Jellege: ügyeleti szolgálat.
b) Létszáma: 18 fő.
c) Rendeltetése: a „Határozott Fellépés 2015” gyakorlat
végrehajtása, az azonnali reagáló képesség biztosítása érdekében az alárendelt katonai szervezetek tevékenységének irányítása.
d) A szolgálatot az MH ÖHP állományából 2015. szeptember 06-tól 2015. szeptember 13-ig vezénylik.
2.2. MH ÖHP Művelet Vezető Központ:
a) Jellege: ügyeleti szolgálat (a napi szolgálatteljesítési
idő végétől egyes részei laktanyán kívüli készenléti szolgálatként működnek).
b) Létszáma: 20 fő.
c) Rendeltetése: a „Határozott Fellépés 2015” gyakorlat
és a „Közös Akarat” feladat végrehajtása, az azonnali
reagáló képesség biztosítása érdekében az alárendelt katonai szervezetek tevékenységének irányítása.
d) A szolgálatot az MH ÖHP állományából 2015. szeptember 14-től vezénylik.
e) A napi szolgálatteljesítési idő végén a váltásparancsnok – a feladatok függvényében – a szolgálat állománya
általa meghatározott részének jogosult engedélyezni a rendelkezésre állás helyének szabad megválasztását. Ezen állomány – berendeléséig, vagy amennyiben erre nem kerül
sor, másnap a napi szolgálatteljesítési idő kezdetéig –
2 órás beérkezési készenléttel laktanyán kívüli készenléti
szolgálatot lát el.
2.3. Operatív Csoport:
a) Jellege: ügyeleti szolgálat (a napi szolgálatteljesítési
idő végétől egyes részei laktanyán kívüli készenléti szolgálatként működnek).
b) Létszáma: a katonai szervezetek Készenlét Fokozása
Terveiben megtervezett létszám.
c) Rendeltetése: a „Határozott Fellépés 2015” gyakorlat
és a „Közös Akarat” feladat végrehajtása, az azonnali reagáló képesség biztosítása érdekében a katonai szervezetek
tevékenységének vezetése.
d) A szolgálatot az MH ÖHP alárendelt katonai szervezetei állományából – az MH ÖHP parancsnokának döntése
alapján – 2015. szeptember 11-től vezénylik.
e) A napi szolgálatteljesítési idő végén a váltásvezető
– a katonai szervezet parancsnokának döntése és a feladatok függvényében – a szolgálat állománya általa meghatározott részének jogosult engedélyezni a rendelkezésre állás helyének szabad megválasztását. Ezen állomány – berendeléséig, vagy amennyiben erre nem kerül sor, másnap
a napi szolgálatteljesítési idő kezdetéig – 2 órás beérkezési
készenléttel laktanyán kívüli készenléti szolgálatot lát el.
2.4. Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel
kapcsolatos feladatokra kijelölt váltás készenléti szolgálat:
a) Jellege: laktanyán kívüli készenléti szolgálat, 6 órás
beérkezési határidővel.
b) Létszáma: 700 fő, az egyes katonai szervezetek által
biztosítandó létszámot az MH ÖHP parancsnoka határozza meg.
c) Rendeltetése: a „Határozott Fellépés 2015” gyakorlat, valamint az Ideiglenes Biztonsági Határzár építési feladat végrehajtásába rövid időn belül bevonható tartalékállomány. Kirendelésre a honvédelmi miniszter, illetve a
Honvéd Vezérkar főnökének döntése alapján kerül sor.
d) A szolgálatot az MH ÖHP alárendelt katonai szervezetek állományából 2015. szeptember 11-től szeptember
24-ig vezénylik.
3. Az ügyeleti, illetve készenléti szolgálatot teljesítő katona állomány a honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet
19–20. §-a, illetve a 22–24. §-a alapján jogosult fokozott
igénybevételi pótlékra.
4. Ez az intézkedés az aláírást követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2015. szeptember 6-tól kell alkalmazni.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
3/2010. (II. 18.) EüM tájékoztatója az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM tájékoztató 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verzióhoz kapcsolódó besorolási táblázatok egybeszerkesztett változatának közzétételéről.
Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verziójához kapcsolódó Besorolási
Kézikönyv IV/A. besorolási táblázatok – aktívfekvőbeteg-ellátás fejezetét a 2010. január 31-ig történt módosításaival
egységes szerkezetbe foglaltan e tájékoztató melléklete szerint közzéteszem.
Dr. Székely Tamás s. k.,


text:
1130/2005. (XII. 23.) Korm. határozata a Széchenyi Kártya program folytatásának feltételeiről.
A Kormány megtárgyalta a gazdasági és közlekedési
miniszter előterjesztését a Széchenyi Kártya hitelkonstrukció tapasztalatairól. Megállapította, hogy a 2004. július 1-jétől bevezetett maximum 10 millió forintos hitelkeret a vállalkozások széles körében talált kedvező fogadtatásra.
Annak érdekében, hogy az egyszerűsített eljárású forgóeszköz finanszírozási lehetőség a vállalkozások rendelkezésére álljon, a Kormány elfogadja a további működésre
tett javaslatot.
A hitelkonstrukció további sikeres működése érdekében
a Kormány
1. a Széchenyi Kártya programhoz
a) a 2006. január 1-jétől 2010. december 31-ig kibocsá
tott maximum 25 millió forintos kártyák teljes kölcsönösszegére változatlan mértékű garanciadíj támogatást biztosít az érintettekkel megkötendő támogatási szerződésben foglalt részletes feltételek szerint, valamint
b) a 2006. január 1-jétől 2006. december 31-ig kibocsátott kártyák esetében 10 millió forint értékig 2 százalékpont,
c) a 2007. január 1-jétől 2007. december 31-ig kibocsátott kártyák esetében 10 millió forint értékig 1 százalékpont
kamattámogatást biztosít.
2. 2008. január 1-jétől a kamattámogatás mértéke 0
százalékpont.
3. A kamat- és garanciadíj támogatásának forrása a
GKM Kis- és Középvállalkozói Célelőirányzatának költségvetési törvényben biztosított kiadási előirányzata.
4. A konstrukció működésének biztosítása érdekében a
Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak
szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet
17/A. §-át módosítani szükséges.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2005. december 31.
5. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba;
egyidejűleg a Széchenyi Kártya program folytatásának feltételeiről szóló 1070/2004. (VII. 13.) Korm. határozat
2. pontja hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
10/2013. (III. 1.) KIM utasítása a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás
1. mellékletében foglaltak szerint határozom meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a) a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2012. (VIII. 16.) KIM utasítás,
b) a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 41/2012. (XII. 21.) KIM utasítás, valamint
c) a Nemzeti Államigazgatási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 43/2012. (XII. 29.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1796/2013. (XI. 7.) Korm. határozata az új labdarúgó stadion létesítése a Ferencvárosban elnevezésű állami beruházás folytatásához szükséges 2013. forrás-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy az  új labdarúgó stadion létesítése a  Ferencvárosban elnevezésű állami
beruházás megvalósításához 2013-ban további 400,0 millió forint rendelkezésre álljon a  Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 3. Stadionfejlesztés jogcím helyen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. november 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
törvényjavaslatban az  új labdarúgó stadion létesítése a  Ferencvárosban elnevezésű állami beruházás fedezetére
tervezett forrás – 1.  pontban foglaltakkal összefüggésben történő – arányos csökkentésének szükségességét,
továbbá a vizsgálat eredménye alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat elfogadásához
igazodóan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. J., M. G., D. G., P. Gy.-né, B.-né V. É. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000  Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozók 2013. május 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy – népirtás leállítása érdekében – az  országgyűlési képviselő mentesüljön a  büntetőjogi
felelősségre vonás alól, ha a  http://devizarabszolga.5mp.eu/ oldalon rögzített, 2013. évi MIC. számú, Devizarabszolga
Felszabadító Törvényt 2013. augusztus 20-ig megszavazza?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke rögzíti az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdése szerint „Országos népszavazás tárgya
az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
büntetőjogi egyéni felelősség megállapítására, büntetés kiszabására és felelősségre vonás alóli mentesítésre
az Országgyűlés nem rendelkezik hatáskörrel, így abban népszavazás kezdeményezésére nincs lehetőség.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, ugyanis
azt a  téves látszatot kelti, mintha a  kezdeményezésben megjelölt törvény egy létező és hatályos törvény lenne.
Megtévesztő továbbá azért is, mert nem állapítható meg egyértelműen, hogy beadványozó milyen bűncselekmény
miatt, milyen büntetőjogi felelősségre vonás alól kívánja mentesíteni az országgyűlési képviselőket. Ezért a feltenni
kívánt kérdés sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben foglalt egyértelműség követelményét.
Fentiek alapján a  Bizottság az  Nsztv. 10.  § a) és c)  pontja alapján – mivel a  kérdés nem tartozik az  Országgyűlés
feladat- és határkörébe, valamint a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelménynek –
az aláírásgyűjtő ívek hitelesítését megtagadta.
II. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  jelenlegi jogszabályi rendelkezések még abban az  esetben
sem teszik lehetővé a  beadványok érdemi vizsgálat nélküli elutasítását, ha azok – mint jelen beadvány is –
nyilvánvalóan lehetetlen és jó erkölcsbe ütköző célra irányulnak.
III. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén,
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény
37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, a 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés
s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1225/2011. (VI. 29.) Korm. határozata a közfoglalkoztatás, társadalmi felzárkózás és a szociális földprogram tekintetében a Gyöngyösi kistérség egyes településeinek kiemelt településsé nyilvánításáról.
A Kormány egyetért a foglalkoztatási helyzet javítását elősegítő programok szervezésével, melyek célja rövidtávon
a munkanélküliek közfoglalkoztatása, megélhetésük elősegítése és középtávon a munka világába történő visszavezetésük.
A Kormány ennek érdekében:
1. a közfoglalkoztatás, a szociális földprogram és a társadalmi felzárkózás eszközrendszerének igénybevétele
tekintetében a Gyöngyösi kistérség Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyöstarján, Nagyréde és Szűcsi településeit
kiemelt településsé nyilvánítja;
2. felhívja a társadalmi felzárkózásért felelős minisztert, hogy vizsgálja meg a kiemelt települések esetében a szociális
földprogramok működtetésének pályázat kiírása nélküli, egyedi döntéssel történő támogatásának lehetőségét;
Felelős: társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
Határidő: azonnal 3. felkéri az 1. pontban felsorolt települések képviselő-testületeit, hogy a kiemelt közfoglalkoztatási, társadalmi
felzárkózási és szociális földprogram megvalósításához nyújtsanak segítséget.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1498/2018. (X. 12.) Korm. határozata a hajléktalan ellátásban 2018. október 15-ét követően jelentkező azonnali feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról és a további feladatok meghatározásáról.
A közterületen való életvitelszerű tartózkodás tilalmával összefüggésben a  Kormány egyetért a  hajléktalan-ellátórendszerben
előre nem látható feladatok ellátásához szükséges források biztosítását szolgáló Hajléktalan-ellátási Tartalékalap létrehozásával
és azzal, hogy a  szükséges források államháztartáson belüli biztosítására úgy kerüljön sor, hogy a  források a  legrövidebb időn
belül felhasználhatóak legyenek.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
300 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
43. Központi Maradványelszámolási Alap cím terhére, 225 240 000 forint összegben a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 20. Társadalmi kohéziót erősítő tárcaközi
integrációs szociális programok alcím, 12. Hajléktalanokhoz kapcsolódó közfeladatok ellátása jogcímcsoport
javára, továbbá az ellátórendszer működési többletköltségeinek biztosítása érdekben 74 760 000 forint összegben
a  Kvtv.  1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú
kiegészítő támogatásai cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pontban meghatározott 225 240 000 forint felhasználásáról
a pénzügyminiszter részére adjon tájékoztatást;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 15.
3. egyetért azzal, hogy a Magyar Máltai Szeretetszolgálat által első befogadó helyként működtetett intézmény fejlesztéséhez és
működtetéséhez szükséges, 2018 telén felmerülő forrás az 1. pont szerinti 225 240 000 forint terhére is biztosítható legyen;
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – Budapest Főváros Önkormányzatának és a megyei jogú városok
önkormányzatainak bevonásával – készítsen előterjesztést az első befogadóhely-program országos kiterjesztéséhez
szükséges intézkedésekről és forrásokról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 5. egyetért az  éjjeli menedékhelyek és a  nappali melegedők nyitvatartási idejének 24 órás ellátást biztosító
összehangolásával, és felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) az ehhez szükséges, a nem önkormányzati fenntartású intézmények kapcsán jelentkező finanszírozási igényt
mérje fel, és a  forrásbiztosításra tegyen javaslatot azzal, hogy a  2018. évi forrásigényt az  1.  pont szerinti
225 240 000 forint terhére is lehet biztosítani;
b) gondoskodjon a  személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük
feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SZCSM rendelet szükséges módosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 15.
6. felhívja a belügyminisztert és a pénzügyminisztert, hogy a meghosszabbított nyitvatartási idő miatt többlettámogatást
jelző önkormányzati fenntartók igényeit az Önkormányzatok rendkívüli támogatása terhére biztosítsa;
Felelős: belügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: 2018. december 10.
 7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a hajléktalanok ellátórendszerének 2019. évtől történő működéséhez
szükséges fejlesztésekről, jogszabály-módosításokról és a megvalósítás forrásigényeiről készítsen előterjesztést.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
154/2018. (IX. 3.) Korm. rendelete a Budai Palotanegyed területébe tartozó ingatlanok meghatározásáról.
A Kormány a  Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések
megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768 számú
Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvény 20.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések
megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló
SA.50768 számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvény szerinti
Budai Palotanegyed területén található ingatlanok felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Budai Palotanegyed területébe tartozó ingatlannak kell tekinteni a telekalakítási eljárásban hozott, véglegessé vált
döntés alapján az 1. mellékletben felsorolt ingatlanokból kialakított ingatlanokat is.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2009. (IV. 8.) Korm. rendelete a Foglalkoztatási és Szociális Adatbázisról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47. §
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.) 57/B. §-a szerinti, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 33. § (1) bekezdése szerinti aktív korúak ellátására jogosult személyekre vonatkozó elkülönített
elektronikus nyilvántartást (a továbbiakban: Adatbázis) az
e rendeletben meghatározottak szerint a Foglalkoztatási és
Szociális Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) vezeti.
(2) E rendelet hatálya
a) a Hivatalra,
b) a települési önkormányzat jegyzőjére (a továbbiak
ban: jegyző),
c) a regionális munkaügyi központra és annak kiren
deltségére (a továbbiakban: munkaügyi szerv), valamint
d) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfel
ügyelőségre (a továbbiakban: OMMF)
terjed ki. (3) A Hivatal az Adatbázis vezetésével kapcsolatos
feladatait a (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott
szervek által – az e rendeletben meghatározott kivétellel elektronikus úton – teljesített adatszolgáltatás alapján
látja el.
(4) A jegyző, valamint a munkaügyi szerv részéről történő adatszolgáltatás a Hivatal által e célból kialakított és
a központi szerverén működtetett, megfelelő informatikai
biztonságú webes kezelőfelületen történő adatrögzítéssel,
vagy a Hivatal által meghatározott formátumú és adattartalmú interfész kapcsolaton keresztül (a továbbiakban
együtt: adatbázis-alkalmazás) zajló elektronikus adatátadással történik.
(5) A Hivatal az Adatbázis üzemeltetése során biztosítja, hogy jogosulatlan személyek a nyilvántartásba vett
adatokhoz ne férjenek hozzá, és a központi szerverén folyamatosan naplózza az Adatbázissal kapcsolatos nyilvántartási eseményeket, olyan módon, hogy azok visszakereshetőek legyenek.
A jegyző általi adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok 2. §
(1) Az Adatbázis jegyző általi használatához szükséges
felhasználói azonosítót és alapjelszót a Hivatal településenként (fővárosi kerületenként) képezi és bocsátja a jegyző rendelkezésére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felhasználói azonosítót és
alapjelszót körjegyzőség esetében is településenként kell
a jegyzőnek megküldeni. A Hivatal a fővárosi főjegyzőnek is önálló felhasználói azonosítót és alapjelszót képez
és küld meg. Település megszűnése, települések összeolvadása vagy szétválása, illetőleg új település létrejötte esetén a felhasználói azonosító és az alapjelszó kiadásáról
vagy módosításáról a Hivatal gondoskodik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti felhasználó azonosítóval
és alapjelszóval településenként (fővárosi kerületenként),
valamint a főváros egészére kiterjedő illetékességgel a fővárosban csak a jegyző, illetőleg az általa erre kijelölt,
a képviselő-testület hivatalával közszolgálati jogviszonyban álló ügyintéző (a továbbiakban: rendszeradminisztrátor) rendelkezhet.
(4) A jegyző, illetve a rendszeradminisztrátor köteles
az (1) bekezdés szerinti felhasználói azonosítót és alapjelszót az illetéktelen hozzáféréstől megvédeni, és a Hivatalnak haladéktalanul bejelenteni, ha azok bármelyike elveszik, jogosulatlan személy számára vált hozzáférhetővé,
vagy ha azok használatával kapcsolatosan rendellenességet, visszaélésre utaló körülményeket észlel.
(5) Az adatbázis-alkalmazás településenként több felhasználói végponton is működtethető. Ehhez a jegyző, illetve a rendszeradminisztrátor az (1) bekezdés szerinti felhasználói azonosító és alapjelszó alkalmazásával a képviselő-testület hivatalának szociális igazgatási feladatokat
ellátó ügyintézői részére – ügyintézőnként elkülönítetten –
további felhasználói azonosítókat és jelszavakat képez.
(6) Az e rendeletben a jegyző számára meghatározott,
az adatbázis-alkalmazás használatával kapcsolatos tevékenységeket – a rendszeradminisztrátor kijelölésével
összefüggő feladatok kivételével – az (5) bekezdés szerinti
ügyintéző is elláthatja.
3. § (1) A jegyző által szolgáltatott adatok Adatbázisban
való rögzítését – a településhez rendelt felhasználói azonosító alkalmazásával – az Szt. 32/A. § (1) bekezdése szerint illetékes jegyző végzi.
(2) A jegyző, illetve a rendszeradminisztrátor gondoskodik az Szt. 18. §-a alapján vezetett nyilvántartásban fog
lalt, valamint az annak alapján az Flt. 57/B. § (2) bekezdés
a) pontjában foglaltak szerint az Adatbázisban rögzített
adatok egyezőségéről.
4. § (1) A jegyző az aktív korúak ellátásának megállapítása
iránt benyújtott kérelem esetében elektronikus adategyeztetés keretében ellenőrzi, hogy a kérelmet benyújtó személy más jegyző adatszolgáltatása alapján az Adatbázisban szerepel-e. Az ellátás megállapítását megelőzően elvégzett adategyeztetés során keresőfeltételként csak a kérelmet benyújtó személy természetes személyazonosító
adata és Társadalombiztosítási Azonosító Jele használható fel.
(2) Ha a jegyző az (1) bekezdés szerinti előzetes adategyeztetés során azt állapítja meg, hogy a kérelmet benyújtó személy tekintetében más jegyzőnél már folyik eljárás,
vagy a kérelmet benyújtó személy ellátásra való jogosultságát megállapították, az adatok további egyeztetése céljából megkeresi az eljárást lefolytató, illetve az ellátást megállapító jegyzőt.
(3) A (2) bekezdés szerinti megkeresés elvégzéséhez
szükséges, a folyamatban lévő eljárást lefolytató, illetve az
aktív korúak ellátására való jogosultságot megállapító hatóság megnevezésére vonatkozó adathoz történő hozzáférést a Hivatal – a jegyző illetékességétől függetlenül – valamennyi előzetes adategyeztetést kezdeményező jegyző
számára biztosítja.
A munkaügyi szervnek az Adatbázis működtetésével
kapcsolatos feladatai és jogosítványai
5. § (1) Az Adatbázis munkaügyi szerv részéről történő
használatához szükséges felhasználói azonosítót és jelszót
a Hivatal ügyintézőnként képezi a munkaügyi szervnél
közszolgálati jogviszony keretében foglalkoztatott, a Hivatal központi elektronikus címtárában szereplő ügyintézők számára.
(2) A munkaügyi szerv az általa szolgáltatott adatokat
az Flt. 57/A. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak szerint vezetett nyilvántartásában (a továbbiakban: munkaügyi nyilvántartás) történő rögzítéssel egyidejűleg teszi az Adatbázis számára is hozzáférhetővé.
(3) Az (1) bekezdés szerint az Adatbázis használatára
és működtetésére jogosult ügyintéző köteles a felhasználói
azonosítóját és jelszavát az illetéktelen hozzáféréstől megvédeni, és a Hivatalnak haladéktalanul bejelenteni, ha
a felhasználói azonosítója vagy jelszava elveszik, jogosulatlan személy számára vált hozzáférhetővé, vagy ha an
nak használatával kapcsolatosan rendellenességet, visszaélésre utaló körülményeket észlel.
6. § (1) A jegyző által szolgáltatott adatok rögzítéséről az
adatbázis-alkalmazáson keresztül az a munkaügyi szerv
kap elektronikus értesítést, amelynek illetékességi területéhez – külön jogszabályban meghatározottak szerint –
a 2. § (1)–(2) bekezdése szerinti, a jegyző által használt
felhasználói azonosítóhoz tartozó település tartozik.
(2) Ha a jegyző olyan személyre tekintettel végez előzetes adategyeztetést [4. § (1) bek.], aki a munkaügyi nyilvántartásban szerepel, a munkaügyi szerv gondoskodik az
érintett személy részére folyósított álláskeresési támogatásokra, a munkaviszonyban töltött napjaira, illetőleg a munkaügyi szervvel való előzetes együttműködésére vonatkozóan külön jogszabályban meghatározottak szerint kiadott
igazolásban foglalt adatok Adatbázisban való rögzítéséről.
Az OMMF adatszolgáltatása 7. § (1) Az OMMF a munkaügyi ellenőrzésről szóló
1996. évi LXXV. törvény 8. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott adatokat havonkénti rendszerességgel, minden
hónap 5. napjáig szolgáltatja a Hivatalnak. Az adatszolgáltatás technikai feltételeiről a Hivatal főigazgatója és az
OMMF elnöke külön megállapodásban rendelkezik.
(2) Az OMMF által megküldött, az Adatbázisban jegyzői adatszolgáltatás alapján aktív korúak ellátására jogosultként szereplő személyre vonatkozó munkaügyi ellenőrzési adatok Adatbázisba rögzítéséről a Hivatal az adatok
egyeztetését követően haladéktalanul gondoskodik.
Üzemzavar 8. § (1) Amennyiben a jegyző kapcsolata az Adatbázissal
egymást követő két munkanapon nem áll rendelkezésre,
a jegyző az adatszolgáltatási kötelezettségét postai úton
teljesíti. Az Adatbázissal való kapcsolat helyreállását
követően az adatokat két munkanapon belül rögzíteni kell
az Adatbázisban.
(2) Amennyiben a munkaügyi szerv kapcsolata az
Adatbázissal egymást követő két munkanapon nem áll
rendelkezésre, a munkaügyi szerv az adatszolgáltatási kötelezettségét postai úton teljesíti. Az Adatbázissal való
kapcsolat helyreállását követően az adatokat két munkanapon belül rögzíteni kell az Adatbázisban.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) A Hivatal a 2. § (1)–(2) bekezdése szerinti felhasználói azonosítót és alapjelszót e rendelet hatálybalépését
követő tíz munkanapon belül eljuttatja a jegyzőnek. Ezzel
egyidejűleg a Hivatal gondoskodik arról, hogy a munkaügyi szerv által történő adatszolgáltatáshoz szükséges felhasználói azonosítók és jelszavak a munkaügyi szerv
5. § (1) bekezdésében meghatározott ügyintézői rendelkezésére álljanak.
(3) Az aktív korúak ellátására jogosultak tekintetében
a felhasználói azonosító és alapjelszó Hivatal általi közlését megelőzően a munkaügyi szervnek postai úton megküldött adatokat a jegyzőnek – a (4) bekezdésben meghatározott eltéréssel – az Adatbázisban utólag, az adott személyre vonatkozóan megadott adatokban bekövetkező
változás első elektronikus rögzítésével egyidejűleg, adatváltozás hiányában pedig legkésőbb 2009. szeptember
30-áig rögzíteni kell.
(4) Az Szt. 2008. december 31-én hatályos rendelkezései szerint 2008. december 31-én rendszeres szociális segélyre jogosult azon személyre vonatkozóan,
a) akinek a rendszeres szociális segélyre való jogosultsága a felhasználói azonosító és alapjelszó Hivatal általi
közlését megelőzően az aktív korúak ellátására való jogosultság megállapítása nélkül megszűnt, vagy
b) akinek a felhasználói azonosító és alapjelszó Hivatal
általi közlését megelőzően megállapított aktív korúak ellátására való jogosultsága a felhasználói azonosító és alapjelszó Hivatal általi közlését megelőzően megszűnt
az Adatbázisba adatot utólag nem kell rögzíteni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
108/2010. (XII. 8.) ME határozata az Orosz Föderáció Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között a kétoldalú katonai-műszaki együttműködés során végzett szellemi tevékenység eredményeihez fűződő jogok kölcsönös védelméről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek az Orosz Föderáció Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között a kétoldalú katonai-műszaki
együttműködés során végzett szellemi tevékenység eredményeihez fűződő jogok kölcsönös védelméről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a honvédelmi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a honvédelmi minisztert és a külügyminisztert, hogy a Szerződés létrehozását követően a Szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2004. (III. 30.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontja, a honvédelemről szóló 1993. évi XC. törvény 7. §-a (2) bekezdésének a) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 62. §-a (1) bekezdésének a) pontja
alapján, figyelembe véve, hogy a szolgálati viszony meghosszabbítása lejárt,
hivatásos szolgálati viszonya 2004. március 29-i hatállyal
megszűnik,
2004. március 30-i hatállyal szolgálati nyugállományba
helyezem Balogh Imre vezérőrnagyot, az MH Légierő Parancsnokság parancsnokát.
Budapest, 2004. február 5. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
213/2003. (X. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter javaslatára 2003. november 1-jei hatállyal
dr. Galambos Lajos ezredest a Nemzetbiztonsági Hivatal főigazgató-helyettesét
dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2003. október 10. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1244/2016. (V. 18.) Korm. határozata az Energiatakarékossági Hitel Alappal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. megszünteti a német szénsegélyből létrehozott Energiatakarékossági Hitel Alapot (a továbbiakban: Alap), továbbá
az „Energia Központ” Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Kht. létrehozásáról,
valamint az 1107/1999. (X. 8.) Korm. határozat végrehajtásáról szóló 1031/2000. (IV. 7.) Korm. határozat 4. pontjával
létrehozott Energiatakarékossági Tárcaközi Bizottságot;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Alapban lévő forrás felhasználásával energiahatékonysági
programokat indítson, vissza nem térítendő támogatással ösztönözve Magyarország energiafelhasználásának
csökkentését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 35. Klíma-, energia- és zöldgazdaság-politikai ágazati
programok alcímét a 11. Energiahatékonyság javításának támogatása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. elrendeli, hogy az  Alap Kereskedelmi és Hitelbank Zártkörűen Működő Részvénytársaságnál (a továbbiakban:
K&H Bank Zrt.) vezetett számláján lévő pénzeszköz kerüljön befizetésre a 3. pontban létrehozott előirányzat javára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. elrendeli, hogy az Alapból korábban nyújtott hitelek hitelszerződéseiből eredő fizetési kötelezettségeket az adósok
továbbra is a  K&H Bank Zrt. részére fizessék, melyet a  K&H Bank Zrt. rendszeres időközökben átutal a  3.  pontban
megjelölt előirányzat javára és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  K&H Bank Zrt.-vel az  ezt rögzítő
megállapodást kösse meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. május 31.
6. visszavonja a START-hitel Garancia Alapjáról szóló 3283/1991. Korm. határozat 3. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1516/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Szíria és Libanon Nemzeti Református Zsinat és a Szíriai Örmény Református Egyházak Közössége projektjeinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésével és ezen közösségek helyben maradásának elősegítésével, amely
célnak részét képezi a  Közel-Keleten menekültként élő emberek hazatérését segítő programok hatékonyságának,
működőképességének biztosítása;
2. az  1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon a  Szíria és Libanon Nemzeti Református Zsinat és a  Szíriai
Örmény Református Egyházak Közössége háború utáni, a  lakosság visszatérését és helyben maradását elősegítő
projektjeinek megvalósítása céljából a  Szíria és Libanon Nemzeti Református Zsinat számára 310 000 000 forint
és a  Szíriai Örmény Református Egyházak Közössége számára 310 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai
jogcímcsoport, 2. Intervenciós Támogatási Keret jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja az miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pontban rögzített cél és a 2. pontban meghatározott
projektek megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott forrás adományként történő
nyújtásáról a Magyarországi Református Egyház Zsinati Hivatalának bevonásával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
156/2019. (IV. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a  vagyonnyilatkozatának
és a  személyes adat kezelésére felhatalmazó nyilatkozatának visszavonására tekintettel dr. Körei-Nagy Katalint
2019. április 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2013. (II. 21.) OGY határozata a kis- és középvállalkozások 2009–2010. helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről, a vállalkozásfejlesztés érdekében megtett intézkedésekről, valamint a kis- és középvállalkozások részére nyújtott állami támogatások eredményeiről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a kis- és középvállalkozások 2009–2010. évi helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről,
a vállalkozásfejlesztés érdekében megtett intézkedésekről, valamint a kis- és középvállalkozások részére nyújtott
állami támogatások eredményeiről szóló jelentést elfogadja. 2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
460/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Kocsis Zsuzsanna Andreát 2016. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök