text:
1191/2015. (III. 30.) Korm. határozata a Debrecen megyei jogú város külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Debrecen megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0491; 0489/3; 0489/17; 0492/71; 0490/6; 0503/30; 0500/4; 0500/5; 0500/8; 0500/2; 0500/6;
0500/7; 0504; 0502/7; 0505/6; 0505/55; 0507/14; 0507/9; 0505/60; 0507/13; 0508; 0505/20; 0506; 0500/9; 0507/15;
0511/7; 0498/45; 0493/20; 0499; 0507/10; 0495/204; 0495/4; 0495/98; 0496; 0497; 0513/41; 0512/1; 0494/1; 0493/12;
0493/32; 0493/58; 0493/59; 0493/78; 0493/79; 0503/2; 0503/9; 0507/6; 0507/93; 0509/2; 0510; 0505/61; 0505/39;
0505/40; 0505/46; 0505/57; 0503/8; 0509/3; 0509/4; 0509/5; 0509/6; 0513/20; 0513/21; 0513/22; 0513/23; 0513/24;
0513/11; 0513/12; 0513/13; 0513/14; 0513/15; 0513/16; 0513/17; 0513/18; 0513/19; 0513/3; 0513/2; 0502/8; 0498/12;
0498/13; 0498/14; 0498/15; 0498/16; 0498/17; 0498/27; 0498/28; 0498/29; 0498/30; 0498/31; 0498/33; 0511/23;
0511/24; 0511/25; 0511/26; 0511/27; 0511/28; 0511/29; 0511/30; 0513/5; 0513/7; 0513/8; 0513/9; 0490/4; 0490/15;
0490/14; 0490/13; 0490/12; 0490/11; 0490/10; 0490/9; 0490/8; 0492/57; 0492/58; 0492/59; 0492/60; 0492/61;
0492/62; 0489/7; 0492/38; 0492/37; 0492/36; 0492/35; 0492/34; 0492/33; 0492/32; 0492/31; 0492/30; 0492/29;
0492/28; 0492/27; 0492/26; 0492/25; 0492/24; 0492/23; 0492/22; 0492/21; 0492/20; 0492/19; 0492/18; 0492/17;
0492/16; 0492/15; 0492/14; 0492/13; 0492/70; 0492/69; 0492/11; 0492/10; 0492/56; 0492/55; 0492/54; 0492/53;
0492/52; 0492/51; 0492/50; 0492/49; 0492/48; 0492/47; 0493/2; 0493/33; 0493/9; 0493/9/A; 0494/2; 0495/100;
0495/101; 0495/102; 0495/103; 0495/104; 0495/105; 0495/106; 0495/107; 0495/108; 0495/109; 0495/110; 0495/111;
0495/112; 0495/113; 0495/114; 0495/115; 0495/116; 0495/117; 0495/118; 0495/119; 0495/120; 0495/121; 0495/122;
0495/123; 0495/126; 0495/127; 0495/128; 0495/129; 0495/130; 0495/131; 0495/132; 0495/133; 0495/134; 0495/135;
0495/136; 0495/137; 0495/138; 0495/139; 0495/140; 0495/141; 0495/142; 0495/143; 0495/144; 0495/145; 0495/146;
0495/147; 0495/148; 0495/149; 0495/152; 0495/153; 0495/154; 0495/155; 0495/156; 0495/157; 0495/158; 0495/159;
0495/160; 0495/161; 0495/162; 0495/163; 0495/166; 0495/167; 0495/168; 0495/169; 0495/170; 0495/171, 0495/172;
0495/173; 0495/174; 0495/175; 0495/176; 0495/177; 0495/178; 0495/179; 0495/180; 0495/181; 0495/182; 0495/183;
0495/184; 0495/185; 0495/186; 0495/187; 0495/188; 0495/189; 0495/190; 0495/191; 0495/192; 0495/193; 0495/194;
0495/195; 0495/196; 0495/197; 0495/198; 0495/199; 0495/203; 0495/205; 0495/206; 0495/208; 0495/209; 0495/210;
0495/211; 0495/212; 0495/29; 0495/30; 0495/32; 0495/34; 0495/35; 0495/36; 0495/37; 0495/38; 0495/39; 0495/40;
0495/41; 0495/42; 0495/43; 0495/44; 0495/45; 0495/46; 0495/47; 0495/48; 0495/49; 0495/5; 0495/50; 0495/51;
0495/52; 0495/53; 0495/54; 0495/55; 0495/56; 0495/57; 0495/58; 0495/59; 0495/60; 0495/61; 0495/62, 0495/63;
0495/64; 0495/65; 0495/66; 0495/67; 0495/68; 0495/69; 0495/7; 0495/70; 0495/71; 0495/72; 0495/73; 0495/74;
0495/75; 0495/76; 0495/78; 0495/8; 0495/9; 0495/97; 0495/99; 0498/10; 0498/11; 0498/2; 0498/26, 0498/32,
0498/35; 0498/6; 0498/7; 0498/8; 0498/9; 0501; 0502/2; 0502/3; 0502/4; 0502/6; 0502/9; 0503/31; 0503/32; 0503/6;
0503/7; 0505/12; 0505/14; 0505/18; 0505/19; 0505/2; 0505/22; 0505/23; 0505/24; 0505/25; 0505/26; 0505/27;
0505/28; 0505/29; 0505/30; 0505/31; 0505/32; 0505/33; 0505/34; 0505/35; 0505/36; 0505/37; 0505/38; 0505/41;
0505/42; 0505/43; 0505/44; 0505/45; 0505/47; 0505/49; 0505/50; 0505/51; 0505/52; 0505/53; 0505/54; 0505/56;
0505/58; 0505/59; 0505/62; 0505/70; 0505/71; 0505/74; 0505/75; 0505/76; 0505/77; 0507/2; 0507/4; 0507/48;
0507/49; 0507/50; 0507/51; 0507/52; 0507/53; 0507/71; 0507/73; 0507/74; 0507/75; 0507/76; 0507/77; 0507/78;
0507/79; 0507/8; 0507/80; 0507/81; 0507/82; 0507/83; 0507/84; 0507/85; 0507/86; 0507/87; 0507/88; 0507/89;
0507/90; 0507/91; 0507/92; 0511/35; 0513/10 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
176/2017. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Nikula Valériát 2017. november 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
239/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelete a szakdiplomata-álláshely létesítésére, valamint a szakdiplomata felkészítésére és szakmai irányítására vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő állandó
képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire, valamint
b) Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére [az a) és b)  pont a  továbbiakban együtt:
külképviselet]
kihelyezett kormánytisztviselőkre terjed ki. 2. Szakdiplomata-álláshely létesítése, finanszírozása, költségvetési felülvizsgálata,
szakdiplomata-álláshely megszüntetése
2. § (1) Szakdiplomata-álláshely létesítése érdekében a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016.  évi
LXXIII.  törvény (a  továbbiakban: Külszoltv.) szerinti kihelyező szerv (a  továbbiakban: kihelyező szerv) vezetője
a  Külszoltv. 11.  § (4)  bekezdése szerinti szakminiszter (a  továbbiakban: szakminiszter) egyetértésével nyújt be
előterjesztést – a Külszoltv. 11. § (4) bekezdése szerinti szaktárcával (a továbbiakban: szaktárca) történő egyeztetést
követően – a Kormány részére.
(2) Az előterjesztés
a) az álláshely létesítésének szakmai indokoltságát,
b) az ellátandó szakmai feladatkörre való utalással a szakdiplomata munkakör megjelölését,
c) az állomáshely megjelölését,
d) a létesítés időpontját,
e) a biztosított létszám- és az egyszeri pénzügyi előirányzat rendelkezésre bocsátásának módját, időpontját és
pontos összegét, valamint
f ) az álláshely létesítésének évét követő években a kihelyező szerv költségvetésébe beépülő előirányzat pontos
összegét
tartalmazza. (3) Az  előterjesztés alapján szakdiplomata-álláshely létesítéséről és – a  tartósan, bázisba épülő módon – a  szükséges
költségvetési előirányzatok átcsoportosításáról a Kormány dönt.
(4) A szaktárca költségvetéséből a kihelyező szerv költségvetésébe átcsoportosított pénzügyi előirányzatból a kihelyező
szerv biztosítja a  szakdiplomata személyi juttatásait, munkaadói járulékait, a  működéséhez szükséges dologi
kiadások és beszerzések fedezetét, továbbá azokat az alapvető szolgáltatásokat, valamint azok fedezetét, amelyek
a külképviselet más diplomatáját is megilletik. A kihelyező szerv költségvetését érintő kormányzati szintű, központi,
kötelező előirányzat-csökkentések konkrét mértékéről a szaktárca véleményének kikérésével a kihelyező szerv dönt.
(5) A szakdiplomata-álláshelyek finanszírozásának felülvizsgálatáról a kihelyező szerv vezetője gondoskodik a következő
évi tervezés időszakában. A kihelyező szerv a költségvetési tervezésnél figyelembe veszi a szaktárca javaslatait.
(6) A  szaktárca köteles a  szakdiplomata munkavégzéséhez szükséges, a  nem tervezett dologi kiadások, valamint
beszerzések többletforrását, többleteszközt kiegészítő jelleggel – évközi előirányzat-átcsoportosítással – a kihelyező
szerv vezetője részére átadni.
(7) Szakdiplomata-álláshely megszüntetése érdekében a kihelyező szerv vezetője – a szaktárcával történő egyeztetést
követően – a szakminiszterrel együttes előterjesztést nyújt be a Kormánynak. A Kormány a szakdiplomata-álláshely
megszüntetéséről határozatban dönt.
(8) Az előterjesztés
a) a megszüntetendő álláshelyet,
b) a megszűnés indokát és időpontját, valamint
c) az álláshely fedezetéül szolgáló előirányzatok átcsoportosítását
tartalmazza.
3. A szakdiplomata személyének kijelölése 3. § Szakdiplomatának az  a  szakmai irányító szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy jelölhető, aki
rendelkezik
a) felsőfokú (szakirányú) iskolai végzettséggel, valamint
b) az állomáshelyen elismert munkanyelvből „C” típusú felsőfokú állami – vagy jogszabály által azzal
egyenértékűvé nyilvánított – nyelvvizsgával vagy legalább tárgyalóképes szakmai nyelvismerettel,
c) szakterületen szerzett
ca) legalább egyéves szakmai tapasztalattal vagy
cb) az adott szakmai területen kiemelkedő tudományos, oktatói tapasztalattal, valamint
d) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti érvényes nemzetbiztonsági ellenőrzéssel, vagy
a szakminiszter kezdeményezi a nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatását.
4. § (1) Szakdiplomatának jelölt személlyel szemben a  kihelyező szerv vezetője kifogással élhet, amelyről haladéktalanul
értesítenie kell a  szakminisztert. A  kifogásolás közlésekor meg kell jelölnie azokat az  okokat, szempontokat,
amelyeknek a  szakdiplomatának jelölt személy nem felel meg. A  kihelyező szerv vezetője jogosult – foglalkozásegészségügyi szolgálata útján – a jelölt fizikai, egészségi alkalmasságának vizsgálatára.
(2) A  szakminiszter – legkésőbb a  kifogás kézhezvételét követő harminc napon belül – visszajelzést küld a  kihelyező
szerv vezetőjének a szakdiplomata személyét illetően. A válasz tartalmazhatja
a) a korábban felterjesztett jelölt személyének megerősítését vagy
b) a szakdiplomata pozícióra más személy jelölését vagy
c) a szakdiplomata-álláshely fenntartása mellett annak betöltésére későbbi időpontban történő jelölésről szóló
tájékoztatást.
 (3) A kihelyező vezető egyetértése nélkül a szakdiplomata-jelölt kihelyezésére nem kerülhet sor.
4. A szakdiplomata felkészítése 5. § (1) A  kihelyezésre kerülő személy külügyi-diplomáciai felkészítését a  külpolitikáért felelős miniszter, az  európai uniós
szakpolitikai munkakörök betöltéséhez szükséges átfogó európai uniós felkészítését az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter irányítja.
(2) A kihelyezésre kerülő személy szakmai felkészítését a szaktárca folytatja le.
6. § (1) A szakdiplomata külügyi-diplomáciai felkészítése akkor kezdhető meg, amikor a  szakdiplomata áthelyezésre kerül
a kihelyező szerv személyi állományába.
(2) A  külügyi-diplomáciai felkészítés a  külügyi szakmai vizsga legalább „megfelelt” eredménnyel történő letételével
zárul.
5. A szakdiplomata irányítása, a munkáltatói jogok gyakorlása, kapcsolattartás
7. § (1) A szakdiplomata szakmai alaputasítását a szakminiszter készíti el, és arról tájékoztatja a kihelyező szerv vezetőjét.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti alaputasítás kiterjed különösen
a) az ágazati szakmai feladatok,
b) a jelentőtevékenység, valamint
c) a szakmai kapcsolatépítő és hálózati tevékenység
ellátásának módjára.
(3) A  munkaköri leírás elkészítése – a  Külszoltv. 36.  § (5)  bekezdésében és 56.  § (1a)  bekezdésében foglaltak
figyelembevételével – a  kihelyező szerv feladata. E  dokumentum a  szakmai alaputasításban meghatározott
feladatokon túl
a) az állomáshely általános külpolitikai feladataiban történő közreműködés módját,
b) az éves szabadságolási terv szerinti szabadságot érintő helyettesítés rendjét, valamint
c) a szakdiplomáciai személyzet reprezentációs kerete terhére történő kötelezettségvállalások és elszámolás
rendjét
tartalmazza. (4) A  szakmai alaputasítás módosításáról a  szakminiszter tájékoztatja a  kihelyező szerv vezetőjét. A  munkaköri leírást
módosítani kizárólag a szakminiszterrel történt előzetes egyeztetést követően lehet.
(5) A szakdiplomata részt vesz a külképviselet általános diplomáciai feladatainak ellátásában, valamint végzi a kihelyező
vezető által a  munkaköri leírásában meghatározott feladatokat, amelyek tekintetében a  kihelyező vezető
– a külképviselet vezetője útján – irányítja a szakdiplomata tevékenységét.
8. § (1) A  külképviseleti pénztárnaplóban elkülönített előirányzatként kell kezelni a  szakdiplomatához vagy
a szakdiplomatákhoz együttesen rendelhető alábbi éves kiadások fedezetét:
a) reprezentációs költségek,
b) kiküldetési költségek (szállás, utazási költség, magángépkocsik hivatalos célú használata utáni
költségtérítések, üzemanyagköltség elszámolása).
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott előirányzatok felhasználásáról az  állomáshelyen negyedévente összesített
elszámolás készül, amelyet a  külképviselet a  szakdiplomata rendelkezésére bocsát. A  szakdiplomata az  összesített
elszámolást továbbítja a szakminiszternek.
(3) Az elkülönített előirányzatként kezelt keretek felhasználása tekintetében a külképviselet – ideértve a külképviselet
vezetőjét is – döntési joggal nem rendelkezik. A  szakdiplomata a  keret felhasználása során köteles betartani
a bizonylatkezelésre vonatkozó szabályokat, amit a kihelyező szerv vezetője ellenőrizni jogosult.
(4) Az  elkülönített előirányzat vonatkozásában az  utalványozás jogát a  szakdiplomata gyakorolja. Ha több
szakdiplomata dolgozik egy állomáshelyen, a  szakminiszter jelöli ki azt a  szakdiplomatát, aki az  utalványozási jog
gyakorolására jogosult.
9. § A szakdiplomata a  tartós külszolgálatban eltöltött tárgyév június 30. napjáig – erre irányuló rendelkezés esetén  –
részletes írásos jelentést készít a szakminiszternek, valamint a kihelyező szerv vezetőjének a munkaköri leírásában
meghatározott vagy egyéb módon kapott feladatai teljesítéséről, tevékenységéről. A  külszolgálat befejezésekor
a szakdiplomata a teljes időszakot átfogó, összefoglaló jelentést készít a szakminiszter és a kihelyező szerv vezetője
részére.
6. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
87/2012. (VIII. 27.) VM rendelete az élő állatok belföldi szállításának állat-egészségügyi szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 18. és 21. pontjában,
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés
a) pont 9. alpontjában, valamint a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (14) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat
és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a), c) és k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A 2. § 1. pontjában felsorolt állatfajok egyedei kizárólag e rendelet szabályai szerint szállíthatók.
(2) E rendeletet nem kell alkalmazni a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú szállítása, valamint a cirkuszi
bemutató- és állatkerti állatok és a nem vágásra szánt lófélék szállítása esetén.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. állat: az alábbi fajok valamelyikéhez tartozó egyed:
a) szarvasmarhafélék: szarvasmarha, bivaly, bölény (a továbbiakban együtt: szarvasmarha),
b) lófélék: vágásra szánt ló, szamár, öszvér, c) sertés, kivéve a vaddisznó,
d) juh és kecske, e) baromfi és egyéb madárfajok (a továbbiakban együtt: baromfi): házityúk, pulyka, kacsa, lúd, gyöngytyúk,
galamb, fácán, fogoly, fürj, tőkés réce, lapos-mellű futómadarak és keltető-tojásaik,
f) házinyúl, g) prémesállat-fajok: csincsilla, nutria, angóranyúl, sarki és ezüstróka, nyérc, görény,
h) szabad természetből befogott, vagy tenyésztett vadászható állatfajok: szarvasfélék, muflon, vaddisznó,
mezei nyúl, üregi nyúl; 2. állatazonosítási dokumentum: az egyes állatok azonosságát igazoló, alábbi dokumentum:
a) a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet [a továbbiakban:
99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet] 2. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti belföldi marhalevél-igazoló lap,
b) az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 29/2000. (VI. 9.)
FVM rendelet 30. § 8. pontja szerinti lóútlevél,
c) a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 116/2003. (XI. 18.)
FVM rendelet [a továbbiakban: 116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet] 2. § (1) bekezdés 8. pontja szerinti sertés
szállítólevél, d) a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási ás Azonosítási Rendszeréről szóló 182/2009.
(XII. 30.) FVM rendelet [a továbbiakban: 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet] 13. §. (1) bekezdése szerint
kiállított szállítólevél, e) a Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetésének rendjéről szóló 120/2007. (X. 18.)
FVM rendelet [a továbbiakban: 120/2007. (X. 18.) FVM rendelet] 4. § (1) bekezdése szerint kiállított
szállítólevél; 3. állatszállítás: az állatnak tartási helyek közötti mozgása lábon hajtással, járművön vagy egyéb módon. Az
állatszállítás magában foglalja az állatok egy vagy több szállítóeszközben történő mozgatását, valamint az ezzel
kapcsolatos műveleteket, beleértve a berakodást, kirakodást, átrakodást és pihenőt, egészen az állatoknak
a rendeltetési helyen való kirakodásáig; 4. állattartó: az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 18. § (2) bekezdésében
meghatározott személyek; 5. szállítmány: egy önálló szállítójárműre felrakott, egy helyre, azonos célból szállítandó állatok;
6. tartási hely: bármely olyan, egy járványügyi egységet képező létesítmény, építmény vagy fedetlen gazdaság
esetén bármely olyan hely, ahol az 1. pont szerinti állatokat állandó vagy időszakos jelleggel tartanak, vagy ahol
ilyen állatok tartózkodnak, beleértve a vágóhidakat, a keltető üzemeket és az állati hulla megsemmisítőket; több
létesítmény, építmény egy tartási helynek tekintendő, ha az állatok egymással közvetlenül érintkezhetnek,
függetlenül az ott tartott állatok fajától, hasznosításuk módjától.
3. Az állatszállítás általános szabályai 3. § (1) Az állattartó köteles:
a) az állatszállítást az állategészségügyi és állatjóléti szabályoknak megfelelően előkészíteni, lebonyolítani és
dokumentálni, b) a szállítandó állatok egészségét és jólétét megőrizni,
c) az állatszállítás személyi és tárgyi feltételeiről gondoskodni.
(2) Gazdasági haszonállatokat csak engedélyezett felvásárló telepen, állat-átvételi helyen, állatvásárban és állatpiacon,
valamint házalásnak nem minősülő esetben az állat tartási helyén szabad felvásárolni, illetőleg eladni, beleértve
az előzetes igényfelmérés, megrendelés alapján, egyidejűleg több tartási helyről történő ki- és beszállítás esetét,
amennyiben az átadás a tartási hely határánál megtörténik, és nem jár a tartási hely és a szállítóeszköz közötti
járványterjesztő tárgyak (láda, ketrec stb.) mozgásával. (3) Gazdasági haszonállatot összegyűjteni csak engedélyezett rakodóhelyre, karantén-telepre, gyűjtőállomásra, illetőleg
engedélyezett kereskedői telephelyre szabad. 4. Az állatok lábon hajtása
4. § (1) Az állatok lábon hajtása esetén az állatokat hatósági engedély nélkül csak azokon az utakon szabad hajtani, amelyek
az illető állatfajra vonatkozóan állat-egészségügyi zárlat vagy forgalmi korlátozás alatt nem állnak.
(2) Azokon a területeken, ahol az állatok lábon hajtása gyakori, a kerületi állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal
(a továbbiakban: kerületi hivatal) engedélye alapján pihenő- és itatóhelyeket kell kialakítani. A pihenő- és
itatóhelyeket feltűnő módon, táblával meg kell jelölni. (3) Minden településen, ahol húsz kilométeren túl lábon hajtott, vándoroltatott állatok legalább huszonnégy órát
meghaladó időt eltöltenek, az állatok tulajdonosa vagy kísérője e tényt a kerületi hivatalnak köteles bejelenteni.
5. Az állatok járművön vagy egyéb módon szállítása
5. § (1) A szállítandó állatok rendeltetési helye szerinti állattartó köteles valamennyi továbbtartási célú állatszállításról
az állatszállítást megelőző minimum huszonnégy órával korábban a kerületi hivatalt értesíteni.
(2) Az állattartó köteles az 1. mellékletnek megfelelő nyilatkozatát a szállítás során eljáró szolgáltató állatorvosnak átadni,
valamint az állatazonosító dokumentumokat bemutatni. (3) Állatokat csak erre a célra engedélyezett idegen- és veszélyforrást jelentő anyagtól mentes, tiszta, műszakilag
megfelelő állapotú járművön, vasúton, gépkocsin, repülőgépen, hajón (a továbbiakban együtt: szállítóeszköz),
illetőleg ketrecben, konténerben stb. szabad szállítani, a vonatkozó állatjóléti szabályok betartása mellett.
(4) Állatokat berakodni csak az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint
a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelete módosításáról szóló, 2004. december 22-i 2005/1/EK
tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2005/1/EK tanácsi rendelet) I. Melléklet II. Fejezetében foglaltaknak megfelelő
szállítóeszközbe lehet. 6. § (1) A szolgáltató állatorvos a szállítási dokumentáció kiállítása előtt köteles meggyőződni az állatok 12–14. § szerinti
azonosságáról, szállításra való alkalmasságáról, állategészségügyi státuszáról, a kísérő dokumentáció és
a szállítóeszköz megfelelőségéről és a 3. mellékletben foglalt feltételek teljesüléséről.
(2) Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatóság a járványügyi helyzet függvényében a különböző állatfajokra vonatkozóan
a 3. mellékletben előírt vizsgálatok gyakoriságától eltérő vizsgálati kötelezettséget is előírhat.
7. § Nem kell az 1. és 2. melléklet szerinti dokumentumot kiállítani az állatok gyógykezelésre történő szállításához. Ezekben
az esetekben azokat a kezelő állatorvos által kiadott beutaló helyettesíti.
8. § (1) Az állattartó köteles gondoskodni a megfelelő vizsgálati feltételek megteremtéséről, különösen a tisztaságról,
fertőtlenítésről és segéderőről. (2) A szolgáltató állatorvos csak a nappali órákban, természetes fényben vizsgálhatja meg az állatokat. Sürgős esetben
kivételesen a vizsgálat az állattartó által biztosított megfelelő erősségű mesterséges világítás mellett is elvégezhető.
(3) Amennyiben az 1. mellékletnek megfelelően kitöltött és aláírt nyilatkozat, vagy az eredményes vizsgálat feltételei
hiányoznak, a dokumentumok beszerzéséig, illetve az eredményes vizsgálat feltételeinek megteremtéséig
a szolgáltató állatorvos a 2. melléklet szerinti bizonyítvány kiállítását köteles megtagadni.
(4) A szolgáltató állatorvos szükség esetén elrendelheti egyes állatok vagy állatcsoportok egymástól elkülönített
szállítását. (5) Az állatbetegségek bejelentésnek rendjéről szóló miniszteri rendelet szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó,
vagy egyéb jelentős fertőző állatbetegség, vagy annak gyanúja megállapítása esetén a szolgáltató állatorvos
a 2. melléklet szerinti bizonyítvány kiállítását köteles megtagadni és a betegség leküzdésére vonatkozó szabályok
szerint eljárni. (6) Amennyiben az állat/állomány olyan járványügyi korlátozó intézkedés hatálya alatt áll, amelynek következtében
a kiszállítás tilos, a szolgáltató állatorvos a 2. melléklet szerinti állategészségügyi bizonyítvány kiállítását köteles
megtagadni. 9. § (1) Állatszállításra használt szállítóeszközt az ahhoz tartozó felszerelési tárgyakkal együtt, minden szállítás után
a kirakodás helyén vagy a legközelebbi, erre engedélyezett, nyilvántartott helyen tisztítani és fertőtleníteni kell.
(2) Az állatrakodásnál használt rakodóudvarokat, rámpákat, hidakat és egyéb eszközöket minden be- és kirakás után
tisztítani és fertőtleníteni kell. (3) Ha a járműveket, ketreceket, rekeszeket és ládákat ugyanazon a napon, egymás után több alkalommal, azonos helyről,
azonos célállomásra történő állatszállításra használják, a fogadó tartási hely szerint illetékes hatósági állatorvos
engedélye alapján elegendő az aznapi szállítás befejezése után történő tisztítás és fertőtlenítés. A trágyát, almot és
egyéb hulladékot azonban ilyen esetben is minden szállítás után el kell távolítani.
(4) A tisztítás és a fertőtlenítés az üzemeltető feladata, melyet a fertőtlenítés szabályai szerint kell végrehajtani, és arról
nyilvántartást kell vezetni. (5) Az állatok etetésére, itatására, útközben való ki- vagy berakására, továbbá átrakására, vagy egyéb állategészségügyi
vizsgálatra használt helyeket és eszközöket is tisztítani és fertőtleníteni kell azok használata után.
(6) A tisztítást és fertőtlenítést könnyen mosható, vízzáró burkolattal és – zárt csatornába vagy gyűjtőaknába torkolló –
levezető csatornával ellátott, erre a célra engedélyezett, illetve nyilvántartott helyen kell végrehajtani.
10. § Gépjárművön történő élőállat-szállításra csak speciálisan erre a célra kialakított, megfelelő műszaki állapotban lévő
és engedéllyel rendelkező szállítóeszköz használható. Nem szükséges engedély az alábbi esetekben:
a) a mezőgazdasági termelők által, mezőgazdasági járművek vagy saját tulajdonban lévő szállítóeszközök
használatával végzett, a földrajzi sajátosságok miatt bizonyos állatfajták esetében indokolt, szezonális
vándorlegeltetés céljából történő szállítás; b) a mezőgazdasági termelők által, saját tulajdonban lévő szállítóeszközzel végzett, saját tulajdonban lévő állatok
50 km-nél rövidebb távolságra történő szállítása saját tenyészetei, telepei között, a beszállításról a kerületi hivatal
előzetes értesítése esetén. 11. § (1) Csak hatósági vagy jogosult állatorvos felügyelete mellett szabad kirakni:
a) a vágóhídra érkező állatot, b) a gyűjtőállomásra, kereskedői telepre érkező állatot,
c) az állatkiállításra, -vásárra, -piacra vagy rendezvényre érkező állatot,
d) azokat a szállítmányokat, amelyekben útközben megbetegedés, sürgősségi vágás vagy megnövekedett mértékű
elhullás történt, e) azokat a szállítmányokat, amelyek lefoglalása, kényszerelhelyezése hatósági eljárás keretében történik.
(2) Amennyiben a jogosult vagy a hatósági állatorvos az állatszállítással kapcsolatban az élőállatok származási helyére
visszavezethető jogsértést állapít meg, a szükséges intézkedések megtételét követően a szolgálati út betartásával
köteles erről az állatok származási helye szerint illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát értesíteni. 6. Az állatszállítás állatorvosi ellenőrzése
12. § (1) A szállítani kívánt állatokat az állatazonosító dokumentumokkal és az 1. melléklet megfelelő nyilatkozatának
két kitöltött példányával együtt kell bemutatni állatorvosi ellenőrzésre.
(2) Az állattartó az állományhoz tartozó állatok belföldi szállítása során köteles az állományt ellátó szolgáltató
állatorvossal megvizsgáltatni a szállítandó állatokat. A szolgáltató állatorvos a 2. melléklet szerinti magánokiratban
igazolja a forgalomképességet. 13. § (1) Az azonossági ellenőrzést a szállítmány minden egyes állatán el kell végezni. Az azonossági ellenőrzés megtekintéssel
– és transzponderrel megjelölt állat esetén arra alkalmas készülékkel – történő vizsgálat annak ellenőrzésére, hogy
az állatazonosító dokumentumok és az állatok egyezősége fennáll, illetve az állatokon jelen vannak és megfelelőek
a kötelezően feltüntetett jelölések. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően az azonossági ellenőrzés elvégezhető a szállítandó 2. § 1. pont c)–d) alpontjában
meghatározott állatok 10%-án, de amennyiben a szállítandó állatok száma a 25 db-ot meghaladja, legalább 10 állat
ellenőrzése szükséges. Abban az esetben, ha az előzetesen lefolytatott ellenőrzés nem kielégítő, az ellenőrzött állatok
számát növelni kell, és szükség esetén az összes állatot ellenőrizni kell.
(3) Az olyan állatok esetében, amelyeknél jogszabály az egyedi jelölést nem írja elő, az azonossági vizsgálat az állatok
megtekintéssel történő ellenőrzéséből áll. (4) A klinikai vizsgálat valamennyi állat (8) bekezdés szerinti vizsgálatából áll. Amennyiben a megtekintéssel történő
vizsgálat alapján részletesebb vizsgálatra is szükség van, a szállítandó állatok 10%-ának, de legalább 10 állat egyedi,
célirányos vizsgálatát kell elvégezni. Az egyedi vizsgálat céljára a teljes szállítmányra nézve reprezentatív egyedeket
kell választani. Amennyiben a szállítandó állatok száma 10-nél kevesebb, a vizsgálatokat minden egyes állaton el kell
végezni. Abban az esetben, ha az előzetesen lefolytatott ellenőrzés nemmegfelelőségeket tár fel, az ellenőrzött állatok
számát növelni kell, és szükség esetén az összes állatot ellenőrizni kell.
(5) Nem szükséges egyedi klinikai vizsgálatnak alávetni a) a baromfit,
b) a házinyulat, c) a prémesállat fajokat. (6) Az (5) bekezdésben felsorolt állatok esetében a klinikai vizsgálat a teljes csoport vagy az állatok egy – kockázatbecslés
alapján meghatározott nagyságú – reprezentatív számú csoportja viselkedésének és egészségi állapotának
megfigyeléséből áll. Az ellenőrzött állatok számát növelni kell abban az esetben, ha az előzetesen lefolytatott vizsgálat
eredménye nem volt kielégítő. (7) Az állatok szállításra alkalmas állapotát a 2005/1/EK tanácsi rendelet I. Melléklet I. Fejezetének figyelembe vételével kell
értékelni. (8) A klinikai vizsgálat magába foglalja legalább:
a) az állat szemrevételezés útján történő vizsgálatát, beleértve egészségi állapotának, szabad mozgásra való
képességének, bőre és nyálkahártyája állapotának, és bármely, kóros elváltozásnak az általános értékelését,
b) az állat testhőmérsékletének szúrópróbaszerű ellenőrzését. Ezt nem kell elvégezni olyan állaton, amelyen kóros
eltérést az a) pont alapján nem észleltek. 14. § A kísérő dokumentáció ellenőrzése során vizsgálni kell a dokumentumok eredetiségét, a szükséges aláírások, bélyegző
lenyomatok meglétét, az esetleges javítások megfelelőségét (olvashatóság, aláírás, bélyegző lenyomat).
7. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A (3) bekezdés 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet a) 4. § (2) bekezdésében a „kerületi állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal (a továbbiakban: kerületi
hivatal)” szövegrész helyébe a „járási állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal (a továbbiakban: járási
állategészségügyi hivatal)” szöveg, b) 4. § (3) bekezdésében a „kerületi hivatalnak” szövegrész helyébe a „járási állategészségügyi hivatalnak” szöveg,
c) 5. § (1) bekezdésében a „kerületi hivatalt” szövegrész helyébe a „járási állategészségügyi hivatalt” szöveg
d) 10. § b) pontjában a „kerületi hivatal” szövegrész helyébe a „járási állategészségügyi hivatal” szöveg
lép. 16. § Az egyes állatbetegségek megelőzésével, illetve leküzdésével kapcsolatos támogatások igénylésének és kifizetésének
rendjéről szóló 148/2007. (XII. 8.) FVM rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg
a 6. § a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az engedélyesnek az 1. számú mellékletben C001 technikai kóddal jelölt kapcsolódó állat-egészségügyi
szolgáltatás esetén – belföldi szállítás és sertés állatfaj (tenyészkoca) kivételével – csatolnia kell az emberi fogyasztásra
szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok
megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK parlamenti és tanácsi rendelet I. Melléklet IV. Szakasz X. Fejezet
A. pontja szerinti állategészségügyi bizonyítvány másolatát is. (3a) Belföldi szállítás esetén az engedélyesnek az élő állatok belföldi szállításának állat-egészségügyi szabályairól
szóló 87/2012. (VIII. 27.) VM rendelet 1. számú melléklete szerinti nyilatkozatot kell csatolnia.”
17. § (1) A 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. Belföldi marhalevél-igazolólap: az állat központi nyilvántartásba vételét, valamint az állattartó személyét tanúsító
hatósági bizonyítvány.” (2) A 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet 12. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szarvasmarha csak akkor szállítható, ha a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének
létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül szóló 1760/2000/EK (2000. július 17.) európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltaknak
megfelelően megjelölték, valamint – hátoldalán az állategészségügyi bizonyítvány sorszámával, a kiállító állatorvos
aláírásával és bélyegzőlenyomatával ellátott – belföldi marhalevél-igazolólap kíséri.
(2) Az Útmutató tartalmazza a marhalevél kötelező mintáját.”
(3) A 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet 23. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A marhalevél második oldala (hátoldala) az állatot kísérő állategészségügyi bizonyítvány azonosító adatait
tartalmazza. Az adatlap kitöltését követően – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – az állatorvos feltünteti a jelen
rendelet alapján kiállított állategészségügyi bizonyítvány sorszámát, valamint aláírását és a bélyegzőlenyomatát.”
(4) A 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet 17. § a) pontjában az „állategészségügyi forgalomképességet tanúsító igazolás”
szövegrész helyébe az „állategészségügyi bizonyítvány” szöveg lép. 18. § A 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet 13. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szállítólevélnek a 21/2004/EK rendelet Mellékletének C. 1. szakaszában foglalt adattartalmon kívül tartalmaznia
kell a szállított állat faját és ENAR-számát, az állatorvos által kiállított élőállat-szállítási állategészségügyi
bizonyítványának sorszámát, kiállítás dátumát, az állatorvos bélyegzőszámát, valamint a fogadó tenyészet általi
fogadás dátumát, a fogadott állatok számát és a fogadó tenyészet állattartójának aláírását.”
19. § A 116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet 20. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A szállítólevél adatainak valódiságát a kiszállító és a beérkeztető tenyészet ENAR-felelőse aláírásával igazolja.
A szállítólevélen fel kell tüntetni az élő-állat szállítás állategészségügyi bizonyítványának sorszámát, a kiállítás
dátumát, az állatorvos bélyegzőszámát.” 20. § A 120/2007. (X. 18.) FVM rendelet 9. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A BIR működtetése keretében a TIR regisztrációra kötelezett állattartó feladatai:]
„a) az állatok vagy keltetésre szánt tojások másik tenyészetbe történő szállításakor kitölti az Útmutató szerinti
szállítólevelet, valamint a szállítás engedélyezésére kiállított állategészségügyi bizonyítvány sorszámát és a kiállítás
dátumát feltünteti a szállítólevélen, melyet az állatorvos aláírásával és bélyegzőlenyomatával hitelesít, és az állattartó
a szállítólevél egy példányát megküldi az Országos Adatbázis részére;”
21. § A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméhez szükséges cselekvési program részletes
szabályairól, valamint az adatszolgáltatás és nyilvántartás rendjéről szóló 59/2008. (IV. 29.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 59/2008. (IV. 29.) FVM rendelet] 1. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A rendelet hatálya kiterjed] „a) a nitrátérzékeny területen – a külön jogszabály szerinti magánszemélyek háztartási igényeit nem meghaladó
mértékben állattartást végzőket kivéve – valamennyi mezőgazdasági tevékenységet folytatóra, továbbá”
22. § Az 59/2008. (IV. 29.) FVM rendelet 5. számú melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
23. § Az 59/2008. (IV. 29.) FVM rendelet
a) 8. § (1) bekezdésében a „továbbiakban nem folytatja, azaz a keletkező trágya meghatározott időközönként
feldolgozásra kerül” szövegrész helyébe a „továbbiakban nitrátérzékeny területen nem folytatja, azaz a keletkező
trágya meghatározott időközönként felhasználásra vagy feldolgozásra kerül” szöveg,
b) 8. § (2) bekezdésében a „minőségének meghatározásakor, legalább az 5. számú melléklet 1. és 2. pontjaiban
szereplő értékeket és előírásokat kell figyelembe venni” szövegrész helyébe a „minőségének meghatározásakor,
az állattartónak legalább az 5. számú melléklet 1. és 2. pontjaiban szereplő értékeket és előírásokat kell figyelembe
vennie” szöveg lép. 24. § (1) Hatályát veszti az Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet
a) 1. számú melléklet 53–60. §-a, b) 1. számú melléklet 69–87. §-a, valamint
c) 1. számú melléklet 8/a., 8/b., 8/c., 9. és 14. számú függeléke.
(2) Hatályát veszti a 116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet 20. § (2) bekezdés g) pontja.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
2012. LXXV. törvény a budapesti Istvánmező rehabilitációs programjáról, kiemelten a Budapesti Olimpiai Központ integrált rekonstrukciójáról.
Az Országgyűlés a gazdaság és a turizmus élénkítése, az egyes építészeti és erkölcsi értékek megóvása, a sport- és kulturális
szolgáltatások színvonalának emelése, továbbá a hosszú távú városrehabilitáció megvalósítása érdekében – a budapesti
Istvánmező városrész rehabilitációja keretében a sport- és a kulturális igényeknek megfelelő, nemzetközi színvonalú, összetett
szolgáltatásokat biztosítani képes épületegyüttes létrehozásának elősegítése céljából – a következő törvényt alkotja:
1. A törvény hatálya 1. § E törvény hatálya
a) a Puskás Ferenc Stadion felújítására, valamint
b) a Budapest, Ifjúság útja–Stefánia út–Thököly út–Dózsa György út–Kerepesi út által határolt és a Dózsa György út
és a Kerepesi út által határolt területrésznek e két út kereszteződésétől
ba) a Dózsa György útnak a Jobbágy utca és a Verseny utca közötti szakasza meghosszabbításának a Kerepesi
úttal alkotott metszéspontja, és
bb) a ba) alpont szerinti metszéspontból a Kerepesi útra állított merőleges vonal és a Dózsa György út
metszéspontja
által meghatározott egyenessel lezárt területével kiegészített, a Mellékletben megjelölt területen egy önálló új stadion
és az ahhoz tartozó parkoló építésére
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: beruházás] terjed ki.
2. A beruházás megvalósítására vonatkozó rendelkezések 2. § A beruházással érintett állami tulajdonú ingatlanon annak vagyonkezelője beruházást és felújítási tevékenységet
végezhet.
3. § A beruházással összefüggésben nem kell alkalmazni a kulturális örökség védelmére és az azzal összefüggő
közigazgatási hatósági eljárásra vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 11-i ülésnapján fogadta el.
4. § (1) Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény településrendezési eszközökre vonatkozó rendelkezéseit
az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A beruházás területére vonatkozó településrendezési szabályok a következők:
a) a megengedett legnagyobb építménymagasság ötven méter, és
b) a létesítendő épületek legmagasabb pontjára vonatkozó megengedett legnagyobb érték nyolcvan méter.
(3) A beruházással összefüggő közigazgatási hatósági eljárásban az épületek közötti tűztávolságra vonatkozó jogszabályi
előírások alól más, legalább azonos biztonsági szintet szavatoló műszaki megoldás esetén eltérési engedély adható.
(4) Az építési engedély iránti kérelem a gépjárművek parkolására előírt feltételek hiánya miatt nem utasítható el, ha az
építtető az építési engedély iránti kérelemhez mellékelt nyilatkozatában vállalja, hogy a jogerős használatbavételi
engedélyben meghatározott időpontig az előírt gépkocsi-parkolóhelyeket biztosítja.
(5) A használatbavételi engedély feltételeinek fennállásáról a jogszabályban meghatározott szervek és szervezetek az
építésügyi hatóság által meghatározott helyszíni szemlén, de legkésőbb az azt követő öt napon belül nyilatkoznak.
5. § A beruházás érdekében települési önkormányzat a tulajdonában lévő önkormányzati vagyon tulajdonjogát az állam
javára versenyeztetés mellőzésével átruházhatja, vagy a tulajdonjog ingyenes átruházására vonatkozó megállapodást
köthet.
6. § (1) A beruházás tekintetében az építtetői feladatokat a Nemzeti Sportközpontok látja el.
(2) A beruházással megújuló, illetve létrejövő állami vagyon vagyonkezelője a Nemzeti Sportközpontok.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2021. december 31-én hatályát veszti.
8. § A 2. § az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
20/2010. (V. 7.) NFGM utasítása a protokoll, reprezentáció, fordítás, tolmácsolás tárgyú kötelezettségvállalások rendjéről.
1. Az utasítás hatálya Jelen utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
protokollhoz kapcsolódó szolgáltatásaira és reprezentációs kiadásaira, valamint a fordítási, tolmácsolási feladatainak
ellátására. 2. Protokollhoz kapcsolódó szolgáltatások 2.1. Külföldi vendégek (a továbbiakban: delegáció) magyarországi programjainak szervezésénél elsősorban a Központi
Szolgáltatási Főigazgatóság (a továbbiakban: KSzF) rendelkezésére álló személygépkocsikat kell igénybe venni.
Amennyiben személygépkocsi ilyen módon nem biztosítható és a Nemzetközi Kapcsolatok Szervezési Osztály
(a továbbiakban: NKSZO) vezetője egyéb technikai szempontokat figyelembe véve javasolja gépkocsi bérlését, úgy az
NKSZO felett álló szakállamtitkár engedélyével lehetőség van ennek megvalósítására.
2.2. Az NKSZO csak a delegáció külföldi tagjainak gépkocsi igényeit intézi. A programokon részt vevő magyar delegációs
tagok gépkocsi igényeit a főosztályok közvetlenül rendezik a KSzF Gépjármű Csoportjával.
2.3. Minisztériumi vendég részére szállásköltség csak előzetes miniszteri engedély birtokában és kizárólag külföldi fél
esetében számolható el. A szállásköltségen kívül az elszámolás nem terjedhet ki a telefon, fax használatával,
alkoholtartalmú italok fogyasztásával és más egyéb külön szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos költségekre.
2.4. A kormányvárót a miniszter, az államtitkárok, a szakállamtitkárok, valamint a kíséretükben utazó delegáció tagjai
vehetik igénybe. A kormányváróban kávé, alkoholmentes üdítőital, tea fogyasztható. Alkoholtartalmú ital és
dohányáru fogyasztásának költségei az igénybevevőt terhelik, amelyet a helyszínen, a fogyasztást követően kell
rendezni. Amennyiben ez nem történik meg, az NKSZO-hoz beküldött számla alapján a tiltott fogyasztás
továbbszámlázásra kerül a fogyasztó részére. 2.5. A minisztérium meghívására érkező külföldi vendégek (küldöttségek) fogadásakor a kormányváró akkor vehető
igénybe, ha az érkező küldöttséget miniszteri, államtitkári, szakállamtitkári rangú személy vezeti. Alacsonyabb rangú
külföldi vendég akkor veheti igénybe a kormányvárót, ha minisztériumi fogadó partnere legalább szakállamtitkár,
vagy ha a külföldi vendég delegációvezetői rangban érkezik Magyarországra. Külföldi vendégekre nem vonatkozik a
kormányváróban történő szeszes ital fogyasztásának korlátozása. 2.6. A kormányváró használatánál magyar részről törekedni kell a kísérők létszámának minimálizálására, a minisztérium
részéről maximum két fő, a protokoll és a fogadó egység képviselője tartózkodhat a helyiségben.
2.7. A kormányváró igénybevételének szándékát az NKSZO felé az igénybevétel napját legalább öt munkanappal
megelőzően kell bejelenteni. Az igények kielégítése ellenkező esetben nem garantálható, utazás előtt 48 órával 25%,
24 órával 50% felárat kell fizetnie a minisztériumnak.
2.8. Az utasításban nem rögzített kérdésekben a szakmai feltételek biztosítása, a protokolláris szokások maradéktalan
betartása céljából az NKSZO ajánlásai alapján javasolt eljárni.
2.9. A protokoll és kapcsolódó egyéb szolgáltatások finanszírozása költségfelelősségi rendszerben, keretgazdálkodás
kialakításával történik. A keretgazdálkodás felépítése, felelősségrendszere a protokoll keretgazdálkodási
nyomtatványban kerül bemutatásra. 2.10. Az NKSZO munkatársainak személyes közreműködését állami vezetőnek minősülő külföldi vendég (repülőtéri,
vasútállomási, stb.) fogadásánál, illetve búcsúztatásánál a minisztérium államtitkári, szakállamtitkári besorolású
tisztségviselője igényelheti. E protokollszolgáltatást kizárólag a fogadó (búcsúztató) állami vezető aláírásával lehet az
NKSZO–nál igényelni, legalább 2 munkanappal az igénybevétel tervezett napját megelőzően. E rendelkezéstől való
eltérésre megfelelően indokolt esetben a miniszter adhat engedélyt.
3. Igénylés, engedélyezés 3.1. Protokoll szolgáltatást igényelni – a protokollkonyhai szolgáltatások kivételével – kizárólag a protokoll igénylőlap
(nyomtatvány) kitöltésével lehet. A rendezvényt szervező szervezeti egység vezetője által aláírt igénylőlapot faxon,
majd kézbesítővel kell az NKSZO-ra eljuttatni. 3.2. Protokoll igényt a belföldi rendezvények esetén legalább 5 munkanappal, külföldiekkel kapcsolatos rendezvények,
úgy mint külföldi delegáció étkeztetése, külföldi partnerrel tárgyalások, reptéri transzfer esetén pedig legalább
7 munkanappal az igénybevétel tervezett napját megelőzően kell benyújtani először faxon, majd kézbesítő útján.
3.3. Az NKSZO a feladatok eredményes teljesítéséért csak az időben jelzett igénylések esetében tud felelősséget vállalni.
3.4. Az igénylőlapon – amennyiben a rendezvényhez kapcsolódik protokollszolgáltatás és tolmács igénybevételére kerül
sor – fel kell tüntetni, hogy a tolmács résztvevője-e a rendezvénynek vagy sem.
3.5. A protokollkonyhai szolgáltatásra vonatkozó igényt (kávé, ásványvíz igénylése) közvetlenül a protokollkonyhán kell
bejelenteni. 4. Protokoll konyha (minisztériumon belüli) működése 4.1. Protokoll konyha csak a minisztérium Honvéd utcai épületében működik, a minisztériumhoz tartozó egyéb
épületekben (Margit körút, Kéthly Anna tér) a protokoll ellátás biztosítása a helyi viszonyokhoz mérten – az NKSZO
irányítása alatt – egyéni rend és eljárás szerint kerül megvalósításra.
4.2. A Protokoll konyha irányítási felügyeletét a KSzF, szakmai felügyeletét az NKSZO vezetője látja el. A készletek
feltöltését az NKSZO vezetője írásban igényli a KSzF-nél.
4.3. A Protokoll konyha szolgáltatásai: a) ásványvíz, kávé, tea,
b) felsővezetői rendelkezésre ünnepélyes aláíráskor, illetve kitüntetések átadásakor pezsgő.
4.4. A Protokoll konyha szolgáltatásait igénybevevők köre: a) miniszter,
b) államtitkár, c) kabinetfőnök, d) szakállamtitkár, e) főosztályvezető.
4.5. Főosztályvezetők legalább 10 fő (amelyből 5 fő külsős) részvétele esetén, az NKSZO kezelésében levő tárgyalókban
tartott hivatalos tárgyalásokon vehetik igénybe a konyha szolgáltatásait. A résztvevőkről név– és beosztás szerinti
kimutatást kell csatolni az igénylőlap mellé. 10 fő (amelyből 5 fő külsős) alatti létszám esetén a személyi reprezentációs
keret terhére történik a vendéglátás. 4.6. Az NKSZO kezelésben lévő tárgyalók:
a) NFGM, Szemere u., könyvtárterem b) NFGM, Szemere u., galéria
c) NFGM, Szemere u., fszt. 29-es terem d) NFGM, Szemere u., klubszoba (szakkönyvtár)
e) NFGM, Szemere u., imaterem (127.) (I. emelet)
f) NFGM, Szemere u., 123-as terem (I. emelet)
g) NFGM, Honvéd u., Erdész Terem (331.) (I. emelet)
i) NFGM, Kéthly Anna tér, nagy tárgyaló (II. emelet)
j) NFGM, Kéthly Anna tér, kis tárgyaló (II. emelet)
4.7. Protokoll konyha szolgáltatásainak igénylése: 4.7.1. A Protokoll konyha a hatáskörükbe tartozó szolgáltatást csak az előre legalább a rendezvényt megelőző
3 munkanappal leadott protokoll konyha igénylőlap (nyomtatvány) vagy az NKSZO–nak megküldött protokoll
igénylőlap (nyomtatvány) alapján teljesíthetnek. 4.7.2. A protokoll konyha igénylőlapot 2 példányban kell kiállítani, melyből az egyik példány a konyháé, a második
példány az igénylőé. Szervezeti egységenként folyamatos sorszámot kell az igénylőlapra ráírni, minden év január
1-jétől kezdődően. 4.7.3. A Honvéd/Szemere utcai épületben való hivatalos vendéglátás keretében felszolgált ital, kávé, tea, ásványvíz
megrendelésére vonatkozó protokoll konyha igénylőlapokat a szervezeti egységek töltik ki és juttatják el a
protokollkonyhára, kivéve azon alkalmakat, amikor egy rendezvényhez igényelnek egyéb, étellel kapcsolatos
protokoll konyhai szolgáltatást. Ebben az esetben a protokoll igénylőlapon kell szerepeltetni a konyha szolgáltatásaira
vonatkozó igényeket és az NKSZO részére kell továbbítani.
4.8. A protokoll igénylőlapon elküldött igénylések a következő feltételekkel teljesíthetők:
4.8.1. Pogácsa vagy bármilyen aprósütemény biztosítása csak minimum 3 órát igénybevevő esemény esetén és csak az
NKSZO kezelésében levő termekben lehetséges. Időtartam szempontjából ettől csak miniszteri, államtitkári és
szakállamtitkári események esetén lehet eltérni, de a helyszínnek változatlanul az NKSZO által kezelt termek lehetnek.
4.8.2. Szendvicsek felszolgálása kizárólag étkezési időben, délben: 11.30–13.30 között, este 18.30–20.30 között
igényelhető, ettől eltérni csak az NKSZO felett közvetlenül álló szakállamtitkár jóváhagyásával lehet.
4.8.3. A minisztérium épületében az NKSZO által finanszírozott ültetett, tehát nem állófogadásos étkezést csak a
miniszter részvételével maximum 8 fő létszámig engedélyezett, ennél nagyobb létszámú hasonló jellegű rendezvényt
csak miniszteri engedéllyel lehet az épületben – saját cateringeszközök hiányában, külső catering igénybevételével –
megvalósítani. 5. A reprezentáció fogalma 5.1. Reprezentáció alatt a minisztérium tevékenységével összefüggő hivatali, szakmai, diplomáciai rendezvény, esemény
keretében, továbbá az állami ünnepek alkalmával ellenérték nélkül nyújtott vendéglátást (étel, ital) és a reprezentáció
jogcímein belül szereplő szolgáltatásokat értjük. 5.2. Nem minősülnek reprezentációs kiadásoknak azon juttatások (ellátásoknak, szolgáltatásnak) költségei, amelyek a
rendezvény lebonyolításának feltételeit képezik (pl. terembérleti díj, gépkocsi bérlés, a bemutatóeszközök használati
díja, a közreműködő hivatalból résztvevők, kiküldetésben lévők utazási és szállásköltségei, hangosítás, tolmácsfülke,
mikrofonszolgáltatás költségei). E kiadások nem a vendéglátással, hanem a minisztérium tevékenységével összefüggő
költségek, melyek elszámolása az általános szabályok szerint történik.
6. A reprezentáció jogcímei 6.1. A belföldön hivatali, szakmai tárgyalásokon, értekezleteken, tanácskozásokon, rendezvényeken térítésmentesen
biztosított étel– és italszolgáltatás. 6.2. Egyes belföldi rendezvények, kitüntetés átadás, nemzeti ünnepek, évfordulók alkalmával szervezett kulturális vagy
más, nem szakmai program költségei. 6.3. Hivatalos célú ajándékozásnak minősül a vásárolt termék vagy szolgáltatás ellenérték nélkül történő átadása.
6.4. Személyi reprezentációnak minősül a vezetői beosztással kapcsolatos vendéglátás a 7.1. alpont figyelembevételével.
7. A reprezentációra fordítható kiadások 7.1. Személyi reprezentáció a főosztályvezető, valamint az államtitkárságról vagy szakállamtitkárságról, vagy miniszteri
kabinetről írásban kijelölt személy (a továbbiakban: jogosultak) által használható fel, a 6.1. pontban meghatározott
szűkebb körű hivatalos célú megbeszélések, értekezletek, találkozók, étkezések alkalmával felmerülő – számlával
igazolt – kiadások finanszírozására. E kiadások között alkoholmentes ital, kávé, tea, tej, gyümölcs, szendvics, pogácsa,
aprósütemény, virág ellenértéke számolható el. 7.2. Amennyiben a miniszteri kabineten, az államtitkárságon és a szakállamtitkárságon a titkárságvezető főosztály-vezetői
besorolásnál alacsonyabb besorolásban van, abban az esetben is államtitkárságonként vagy
szakállamtitkárságonként és a miniszteri kabineten is 1 főt illet meg a személyi reprezentációs keret. Amennyiben a
titkárságvezető főosztály-vezetői besorolásban van, úgy személyi reprezentáció általa nem használható fel.
Amennyiben a főosztályt főosztályvezető helyett főosztályvezetői besorolásnál alacsonyabb besorolásban lévő
vezető vezeti, abban az esetben őt illeti meg a reprezentációs keret.
7.3. Ha a kinevezés hó közben történik, úgy a személyi reprezentációs keret a következő teljes hónaptól igényelhető a
leadott kinevezési okirat és az NKSZO vezetőjének ellenjegyzése alapján. Visszamenőlegesen reprezentációs keret
nem igényelhető. 7.4. A személyi reprezentációs keret igénylésének módja:
a) Kinevezési okirat másolatának elküldése az igénylési feljegyzéssel az NKSZO vezetője részére.
b) NKSZO vezetője megvizsgálja a jogosultságot és megfelelés esetén engedélyezi azt, ellenkező esetben
elutasíthatja. c) Az engedélyezési kézjeggyel ellátott feljegyzést az NKSZO vezetője továbbítja a KSzF illetékes pénzügyi vezetője
számára, aki gondoskodik a keret pénzügyi kiutalásáról. d) A jogosult vagy meghatalmazottja felveszi a részére kiutalt személyi reprezentációs keretet.
7.5. A személyi reprezentációs keret összege 10 000 Ft/jogosult/hó. A KSzF a személyi reprezentáció céljára meghatározott
keret összegét előlegként havonta, a házipénztáron keresztül bocsátja a jogosultak rendelkezésére.
7.6. A jogosultak kötelesek a keret felhasználásáról havonta, a KSzF (1055. Budapest, Kossuth tér 2–4.) nevére szóló számlák
benyújtásával és a személyi reprezentációra felvett előlegről szóló elszámolással (nyomtatvány) a KSzF
házipénztárában elszámolni. Indokolt esetben lehetőség van a személyi reprezentációs keret módosítására, a
keretkezelő az NKSZO felett közvetlenül álló szakállamtitkár távolléte esetén az SZMSZ-ben kijelölt gazdasági vezető
jóváhagyásával. 7.7. Megbízott főosztályvezető esetén személyi reprezentációs keretet az NKSZO vezetője engedélyezhet, amennyiben a
megbízás meghaladja a 3 hónapos időtartamot. 7.8. A miniszternek, államtitkárnak, szakállamtitkárnak és kabinetfőnöknek (a továbbiakban: felsővezetők) indokolt
esetben lehetőségük van kizárólag belföldi tárgyalópartner vendégül látására étteremben, vendéglátóhelyen évi
összesen 50 000 Ft/vezető értékben (személyi protokoll keret).
7.9. A felsővezetők esetében a keret teljes felügyelete az NKSZO vezetőjének jogosultsága. A keretet kizárólag belföldi
partnerek vendégül látására étteremben, kávézóban, szállodában lehet felhasználni, legalább három nappal az
NKSZO-ra megérkezett protokoll igénylőlap megküldését követően. 7.10. Vendéglátás utólagos elszámolására nincsen lehetőség. Számlát kizárólag az NKSZO által a vendéglátóhelyre
megküldött hivatalos megrendelővel együtt fogadunk el. A keret túllépésére indokolt esetben csak miniszteri
engedéllyel van lehetőség. 7.11. A felsővezetők számára biztosított VIP-kártya felhasználása protokoll események finanszírozására nem megengedett.
7.12. A külföldi és belföldi vendégek hivatalos célú vendéglátására (6.1. és 6.2. alpont) feljogosítottak körét és értékhatárait
az üzleti vendéglátásra jogosultak köre és a vendéglátásra fordítható keretösszegek felső határai (nyomtatvány)
tartalmazza. Az ettől esetlegesen eltérő tényleges felhasználást – az eltérés indoklásával – az igénylőnek utólagosan is
engedélyeztetni szükséges, jelen utasítás szerinti engedélyezési jogkörben. Főosztályvezető külföldi delegációt
étteremben, vendéglátóhelyen a nemzetközi gazdasági kapcsolatokért felelős szakállamtitkár előzetes engedélyével
láthat vendégül. 7.13. A reprezentációs szolgáltatások igénybevételénél a költségtakarékos megoldások alkalmazására kell törekedni.
A hivatalos vendéglátás keretében bonyolított rendezvényeken, fogadáson, kulturális és egyéb programokon a
minisztériumi résztvevők, a kísérők létszáma nem haladhatja meg a vendégek létszámát (a tolmács a vendégek közé
sorolandó), kivéve a miniszter programjait. Ez a megkötés nem vonatkozik az 1–2 fő vendégből álló küldöttségekre, de
a maximális létszám itt sem haladhatja meg a külföldi vendégek 2–3 főből álló létszámát.
7.14. Ebédeken, vacsorákon, díszétkezéseken a jelenlévők létszáma sem államtitkár, sem szakállamtitkár, sem kabinetfőnök
esetében nem haladhatja meg a 14 főt. Főosztályvezető által adott étkezéseken a létszám nem lehet több 10 főnél.
Fentiektől eltérni kizárólag az NKSZO felett közvetlenül álló gazdasági ügyekért felelős államtitkár előzetes
jóváhagyásával lehetséges. A létszámkorlátozások esetében kivételt képeznek a miniszter rendezvényei.
7.15. A tolmács(ok)ról igény esetén a rendezvényt szervező szervezeti egységnek kell gondoskodnia, a felsővezetők
esetében ezt a feladatot a NKSZO látja el.
7.16. Főosztályvezetői, vagy magasabb beosztású külföldi vendégek (delegációk, küldöttségvezetők és szűk körben
közvetlen munkatársaik) részére magyarországi tartózkodásuk időtartama alatt – a hivatalos vendéglátás keretébe
tartozó – egy díszebéd, vagy egy vacsora, vagy egy állófogadás és egy kulturális program szervezhető az üzleti
vendéglátásra jogosultak köre és a vendéglátásra fordítható keretösszegek felső határaiban (nyomtatvány)
feltüntetett keretösszegig. A kulturális programot kiválthatja egy étkezés. Miniszteri rendezvények esetén kivételes
esetekben, miniszteri szintű delegációnál el lehet térni jelen utasítás rendelkezéseitől.
7.17. Külföldi állami vezető részére ajándék a nemzetközi szokásoknak megfelelően, a viszonosság figyelembevételével
adható. Vállalatvezető esetében az ajándékozás magyar részről az utasítás alapján nem megengedett.
7.18. Belföldi vendég, vagy személy részére ajándékozást az NKSZO felett közvetlenül álló szakállamtitkár csak az eseményt
megelőzően engedélyezhet. Az ajándékozás keretösszegét és a jogosultak körét az ajándékvásárlásra jogosultak köre
(nyomtatvány) tartalmazza. Főosztályvezető kizárólag államtitkár/szakállamtitkár/kabinetfőnök előzetes jóváhagyásával ajándékozhat meghatározott keretösszegig.
7.19. Ajándék beszerzésére, valamint annak kiadására kizárólag az NKSZO kezdeményezésével kerülhet sor, ezért az igények
benyújtása is részükre történik. Az igények benyújtásánál a protokoll igénylőlapon pontosan fel kell tüntetni az
ajándékozott nevét és beosztását. Az ajándékozott tárgyakra az NKSZO javaslatot tehet.
7.20. Amennyiben ajándék vásárlására van szükség, az NKSZO vezetője írásban megrendeli az ajándéktárgy beszerzését a
KSzF-től, feltüntetve a várható költséget. Az ajándék beszerzésének költségeit és közterheit a KSzF számolja el a
benyújtott számlák alapján. Az ajándék beszerzésének kötelezettségvállalója az NKSZO vezetője, ellenjegyzője a KSzF
gazdasági igazgatója. 7.21. Külföldi utazás esetén lehetőség van tartalékajándék igénylésére, melyekről az utazás után az igénylő köteles
elszámolni. 8. A reprezentációs kiadások pénzgazdálkodási előírásai 8.1. A minisztérium rendezvényeinek és a felsővezetők 50 E Ft/év/vezető vendéglátási keretének fedezetét, valamint az
ezekhez kapcsolódó adó és járulék fizetési kötelezettségeket a minisztérium igazgatása költségvetése tartalmazza.
A személyi reprezentáció – ide nem értve a felsővezetők 50 E Ft/év/vezető vendéglátási keretét – Protokoll Konyha,
Ajándékraktár feltöltésének költségeit a KSzF éves költségvetése tartalmazza.
8.2. A megállapított előirányzatok összegéig kötelezettségvállaló – a 4. pontban (Protokoll konyhai szolgáltatások)
foglaltak kivételével – az NKSZO vezetője. A 4. pontban foglaltak esetében kötelezettségvállaló a KSzF gazdasági
igazgatója. 8.3. A gazdasági eseményenként 100 000 Ft–ot meghaladó kötelezettségvállalás ellenjegyzője a Költségvetési és
Kontrolling Főosztály (a továbbiakban: KKF) Pénzügyi és Gazdálkodási Osztályát vezető főosztályvezető–helyettes
vagy az általa írásban kijelölt személy. A 200 000 Ft-ot meghaladó együttes kiadás esetén – a pénzügyi ellenjegyzést
megelőzően – az SZMSZ-ben kijelölt gazdasági vezető jóváhagyása is szükséges.
8.4. A minisztérium rendezvényeivel kapcsolatos kötelezettségek analitikus nyilvántartását a KKF vezeti. Ennek
biztosítására az NKSZO köteles valamennyi befogadott igénylőlap egy példányát a KKF részére rendelkezésére
bocsátani. 8.5. A protokollszolgáltatások számláinak szakmai igazolása az NKSZO feladat- és hatáskörébe tartozik.
8.6. A KKF a protokollkeret lekötéséről – a beérkezett kötelezettségvállalások, illetve igénylőlapok alapján – az NKSZO
megkeresése alapján az NKSZO vezetője részére kimutatást küld.
9. A fordításokkal kapcsolatos feladatok eljárási rendje 9.1. A minisztériumban a fordítási tevékenységgel kapcsolatos ügyintézési és koordinációs feladatok ellátása (nyers
fordítás, lektorált fordítás, hitelesítés, korrektúra, kiadásra szánt fordítás, fordítás adaptáció, fordítás hitelesítés
elvégeztetése) az NKSZO feladatkörébe tartozik. 9.2. Külső szervezetet, személyt, irodát fordítási feladatok ellátásával kizárólag az NKSZO vezetője, vagy az általa kijelölt
személy bízhat meg, a hatályos jogszabályi rendelkezések, így különösen a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvény és az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ámr.) rendelkezéseinek betartásával. 9.3. Az Ámr. 72. § (3) bekezdése értelmében a kötelezettségvállalás írásban történhet az NKSZO vezetőjének ellenjegyzése
– valamint amennyiben a minisztérium a fordítóirodával nem kötött szerződést, úgy a pénzügyi ellenjegyzés – után,
aki köteles az Ámr. 74. § (3) bekezdésében előírt minden olyan körülményről meggyőződni, amely a
kötelezettségvállalás célszerűségét és teljesíthetőségét biztosítja. 9.4. A szakmai követelmények biztosítása, a párhuzamos vagy ismételt fordítások elkerülése, valamint a legtakarékosabb
megoldások kiválasztása érdekében a kötelezettségvállalás a minisztérium alaptevékenységéhez kapcsolódó fordítási
feladatokra jóváhagyott költségvetési előirányzat, valamint fejezeti kezelésű, erre a célra felhasználható
előirányzatainak (továbbiakban: előirányzat) összeghatáráig történhet. 9.5. Amennyiben a lefordított vagy lektorált anyagokat hitelesíteni szükséges, erről a hivatalos hitelesítést – ha jogszabály
eltérően nem rendelkezik – csak az Országos Fordító és Fordításhitelesítő Iroda Zrt. adhatja ki.
9.6. A fordítási feladatok ellátásával az erre a célra szerződéssel rendelkező fordítóiroda bízható meg. Különösen speciális
szakanyag fordításakor a megrendelést indító szervezeti egység eseti jelleggel javaslatot tehet az adott témakörben
jártas minősített fordító és lektor szakember személyére. 9.7. Az NKSZO feladatkörébe tartozik továbbá:
a) az előirányzatok tervezéséhez javaslat elkészítése, az előirányzattal való gazdálkodás;
b) a szükséges nyilvántartások vezetése, a kötelezettségvállalások nyilvántartása, a fordítandó anyag hivatalos
(papír alapú) beérkezése után a szükséges engedélyeztetés, majd a fordítandó anyag kiadása, az elkészített
fordítás beérkezését követően annak továbbítása az igénylő szervezeti egység részére, a teljesítés igazolása, majd
az eredeti számla és a teljesítésigazolás megküldése a KKF részére.
10. A fordítások igénylésének menete 10.1. Fordítási szolgáltatást a főosztályvezetők igényelhetik írásban a fordítási igénylőlap (nyomtatvány) kitöltésével. Az
előzetes kalkulációk alapján, ha a fordítás költsége előre láthatóan meghaladja a 100 000 Ft-ot, az adott szervezeti
egység felett közvetlen irányításért felelős szakállamtitkár/államtitkár/kabinetfőnök egyetértése szükséges.
A fordításra vonatkozó mindenkori Ft/karakter árat a fordítás összegéről és teljesítéséről (nyomtatvány) tartalmazza.
10.2. A megrendelő szervezeti egység vezetőjének az eredeti aláírásával ellátott fordítási igénylőlapot, valamint a
fordítandó anyagot az NKSZO-ra kell eljuttatnia. A fordítandó anyagot, egyidejűleg – amennyiben rendelkezésre áll –
elektronikus úton is meg kell küldeni a forditas@nfgm.gov.hu e-mail címre vagy az ügyintéző közvetlen címére.
A 25 oldal feletti anyag fordítása esetén – a költséghatékonyság elvét követve – elegendő az anyagot csak elektronikus
úton eljuttatni az ügyintéző és a forditas@nfgm.gov.hu e–mail címre.
10.3. Nagyobb terjedelmű anyag – a 15 oldalt, vagy 22 500 karaktert (1 oldal = kb. 1500 karakter) meghaladó – fordítása
esetén előzetes egyeztetés szükséges a fordítási határidő megállapítása kapcsán. A fordítások esetében a határidő
jelentős költségtényező, ezért azok csak indokolt esetben rendelhetők meg sürgősséggel. A sürgősség kérdésében
ugyancsak előzetes egyeztetés szükséges az NKSZO-val. A fordítások esetében felmerülő teljesítési minimum
mennyiségeket, valamint határidőket a fordítás összegéről és teljesítéséről (nyomtatvány) tartalmazza.
10.4. A fordítási igénylőlapot az NKSZO vezetője – vagy az általa írásban meghatalmazott személy – aláírásával engedélyezi
(ellenjegyzi), illetve annak megtagadásáról a megrendelő szervezeti egységet értesíti. A fordítás elkészítésének
megtagadása abban az esetben történhet meg, ha az igényelt fordítás előzetes tervezésében a tétel nem szerepelt
vagy annak mértéke indokolatlanul nagy, és amennyiben a keret nem elegendő annak biztosítására, illetve az igénylő
szakosztály sem tud saját forrásból a feladat elvégzéséhez szükséges finanszírozást biztosítani.
10.5. Amennyiben a minisztérium nem kötött fordítóirodával szerződést, úgy a fordítási igénylőlapot az NKSZO vezetője
pénzügyi ellenjegyzés céljából megküldi a KKF részére. Amennyiben a fordítás megrendeléséhez a jelen utasításba
foglalt további engedély szükséges, úgy azt be kell szerezni a pénzügyi ellenjegyzést megelőzően.
10.6. Az előzetes kalkulációk alapján a 100 000 Ft-ot meg nem haladó fordítások esetén az NKSZO vezetője, illetve
helyettese, a 100 000 Ft feletti fordítási igényeket pedig az SZMSZ-ben kijelölt gazdasági vezető hagyja jóvá.
10.7. Az NKSZO a beérkezett kész fordítást, valamint az engedélyezett fordítási igénylőlapot a megrendelést indító
szervezeti egység vezetője részére átadja, aki az engedélyezett ügyiraton az átvételt és a szakmai teljesítést igazolja,
majd azt az NKSZO-hoz 5 munkanapon belül visszajuttatja. A fordítás minőségével kapcsolatosan ezen határidőn
belül, a fordítás minőségével kapcsolatos jegyzőkönyv (nyomtatvány) kitöltésével kell az esetleges észrevételeket
megtenni. 10.8. Az igazolt fordítások számláit, a teljesítésigazolást, valamint a fordítási igénylőlap másolatát az NKSZO vezetője
kifizetésre továbbítja a KKF részére. 10.9. A pénzügyi teljesítésekről a KKF negyedévente írásos tájékoztatást ad az NKSZO vezetője részére.
11. A tolmácsolással kapcsolatos feladatok eljárási rendje 11.1. A minisztériumban a tolmácsolási tevékenységgel kapcsolatos ügyintézési és koordinációs feladatok ellátása
(konszekutív {követő} és szinkrontolmács megrendelése) az NKSZO feladatkörébe tartozik.
11.2. Külső szervezetet, személyt, irodát tolmácsolási feladatok ellátásával kizárólag az NKSZO vezetője, vagy az általa
kijelölt személy bízhat meg. 11.3. Az Ámr. 72. § (3) bekezdése értelmében a kötelezettségvállalás írásban történhet az NKSZO vezetőjének ellenjegyzése
– valamint amennyiben az NFGM tolmácsirodával nem kötött szerződést, úgy pénzügyi ellenjegyzés – után, aki köteles
az Ámr. 74. § (3) bekezdésében előírt minden olyan körülményről meggyőződni, amely a kötelezettségvállalás
célszerűségét és teljesíthetőségét biztosítja. 11.4. A kötelezettségvállalás a tolmácsolások díja előirányzat, valamint fejezeti kezelésű, erre a célra felhasználható
előirányzatainak (továbbiakban: előirányzat) összeghatáráig történhet. 11.5. A tolmácsolási feladatok ellátásával az erre a célra szerződéssel rendelkező tolmácsiroda bízható meg. A felsővezetők
személyéhez köthető tolmácsolás esetén a megrendelést indító szervezeti egység eseti jelleggel javaslatot tehet az
adott témakörben jártas tolmács személyére. 11.6. Az NKSZO feladatkörébe tartozik továbbá:
a) az előirányzatok tervezéséhez javaslat elkészítése, az előirányzattal való gazdálkodás;
b) a tolmácsigény beérkezése után a megrendelést ellenjegyzi, majd továbbítja a szerződéssel rendelkező
tolmácsiroda felé, illetve a 11.5. alpontban meghatározott speciális igény szerint kiválasztott tolmács részére;
c) a tolmács személyének (név, telefonszám, e–mail) megadása az igénylő szervezeti egység részére a tolmácsolási
tevékenység megkezdése előtt legalább 24 órával; d) az elvégzett tolmácsolási szolgáltatást követően a teljesítés igazolása, majd az eredeti számla és a
teljesítésigazolás megküldése a KKF részére. 12. A tolmácsolások igénylésének menete
12.1. Tolmácsolási szolgáltatást a hatályos SZMSZ szerinti szervezeti egységek vezetői igényelhetik írásban a tolmácsolási
igénylőlap (nyomtatvány) kitöltésével. Ha az előzetes kalkulációk alapján a szolgáltatás ára meghaladja a 100 000 Ft-ot,
az SZMSZ-ben kijelölt gazdasági vezető jóváhagyása is szükséges. A tolmácsolási tevékenység ellátása tárgyában
megkötendő szerződésben rögzített árakat a tolmácsolás díjai nyomtatvány tartalmazza.
12.2. A megrendelő szervezeti egység vezetője az eredeti, aláírásával ellátott tolmácsolási igénylőlapot, benne a szükséges
adatok megjelölésével (nyelv, pontos időpont, helyszín stb.) az NKSZO részére papír alapon juttatja el.
12.3. Angol, német, francia nyelvek esetén a tolmácsolási igénylőlapot legkésőbb a szolgáltatás napját megelőző
5 munkanappal, felsővezetői tolmácsolási igények esetén a szolgáltatás megkezdése előtt legkésőbb 48 órával kell
megküldeni az NKSZO–hoz. Egyéb nyelvek vonatkozásában a tolmácsolási igénylőlap leadásának határideje a
szolgáltatást megelőző legalább 8 munkanap, felsővezetők esetében legalább 72 óra.
12.4. A tolmácsolási igénylést az NKSZO vezetője – vagy az általa írásban meghatalmazott személy – aláírásával engedélyezi
(ellenjegyzi), illetve annak megtagadásáról a megrendelő szervezeti egységet értesíti.
12.5. Amennyiben a minisztérium nem kötött tolmácsirodával szerződést, úgy a tolmácsolási igénylőlapot az NKSZO
vezetője pénzügyi ellenjegyzés céljából megküldi a KKF részére. Amennyiben szükséges az engedélyeztetés, úgy a
pénzügyi ellenjegyzést megelőzően be kell szerezni az SZMSZ-ben kijelölt gazdasági vezető engedélyét.
12.6. Az elvégzett tolmácsolás minőségével kapcsolatos esetleges észrevételek a szolgáltatást követő 1 munkanapon belül
a tolmácsolás minősége (nyomtatvány) kitöltésével tehetők meg. Az elvégzett tolmácsolást követően annak
megtörténtéről/esetleges elmaradásáról a szolgáltatást igénybe vevő szervezeti egység tájékoztatja az NKSZO-t.
12.7. A megrendelő által igazolt (kifizethető) tolmácsolások számláit, a teljesítésigazolást, valamint a tolmácsolási
igénylőlap másolatát az NKSZO vezetője kifizetésre továbbítja a KKF részére.
12.8. A pénzügyi teljesítésekről a KKF negyedévente írásos tájékoztatást ad az NKSZO vezetője részére.
13. Záró rendelkezések 13.1. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13.2. Az ezen utasításban meghatározott szolgáltatások igénylése nyomtatványokon történik.
13.3. Felhívom az NKSZO vezetőjét, hogy – a KKF vezetőjének egyetértésében –
a) a fordítási igénylőlap, b) a fordítás minőségével kapcsolatos jegyzőkönyv,
c) a fordítás összegéről és teljesítéséről, d) a tolmácsolási igénylőlap,
e) a tolmácsolás minősége, f) a tolmácsolás díjai,
g) a személyi reprezentációra felvett előlegről szóló elszámolás,
h) az üzleti vendéglátásra jogosultak köre és a vendéglátásra fordítható keretösszegek felső határai,
i) a protokoll igénylőlap, j) az ajándékvásárlásra jogosultak köre,
k) a protokoll konyha igénylőlap, l) a protokoll keretgazdálkodási
nyomtatványok tartalmát, – melyek alkalmazása az utasítás végrehajtása során kötelező – meghatározza és azokat az
ezen utasítás közzétételét követő 3 napon belül az intraneten közzétegye.
13.4. A jogszabály-előkészítés, a más tárcák hatáskörébe tartozó előterjesztések véleményezésének koordinációjáról és a
felkészítés rendjéről szóló 16/2008. (IX. 25.) NFGM utasítás 8.6. pontja, valamint 8.7. pontjában a „ – a felelős vezető által
előkészített – egységes szerkezetben” szövegrész hatályát veszti. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
39/2007. (HK 4.) HM határozata.  a Magyar Honvédség Görgey Artúr Vegyivédelmi Információs Központ költségvetési szerv alapításáról1 (hatályos szöveg)
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.2 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1999. április 15-i hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1969. szeptember 1.
2.3 4 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Görgey Artúr Vegyivédelmi Információs Központ.
Rövidített megnevezése: MH GAVIK 3.5 6 A költségvetési szerv székhelye: 1101 Budapest X., Zách u. 4.
Postacíme: 1581 Budapest Pf. 12. 4.7 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Vegyivédelmi Adatgyűjtő Értékelő és Tájékoztató Főközpont, 1106 Budapest X., Jászberényi út 39–45.
5.8 9 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.10 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751494 Máshová nem sorolható szervek tevékenysége. 7.11 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet. Állománya az
MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított
létszámkeretbe tartozik. 1 Módosította: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 6. pont.
2 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 6. pont.
4 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 6. pont.
6 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 26. pont.
10 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8.12 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.13 14 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10.15 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.16 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.17 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842543 Katasztrófavédelmi helyreállítási tevékenység (kivéve ár- és belvízvédelem);
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842152 Nemzetközi oktatási együttműködés; 842160 Nemzetközi szervezetekben való részvétel;
721973 Műszaki, tudományi, kísérleti fejlesztés; 854213 Felsőfokú végzettséget nem biztosító egyéb képzés;
853221 Szakképesítés megszerzésére felkészítő nappali rendszerű szakmai gyakorlati oktatás a szakképzési
évfolyamokon. 13.18 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.19 20 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján –a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15. 21 22 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 12 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
13 Módosította: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 6. pont.
14 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
15 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
16 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
17 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
18 Hatályba léptette az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 26. pont.
19 Módosította: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
20 Átsorszámozta az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 26. pont.
21 Hatályba léptette: 43/2009. (VI. 5.) HM határozat 2. pont.
22 Átsorszámozta az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 26. pont.
16.23 24 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.25 26 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség Görgey Artúr
Vegyivédelmi Információs Központ parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül módosítja és azt szolgálati
úton jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz.
18.27 28 Ez a határozat 2007. március 1-jén lép hatályba, egyidejűleg az MH Görgey Artúr Vegyivédelmi Információs
Központ alapításáról szóló 17/1999. (HK 11.) HM határozat és az azt módosító 58/2001. (HK 16.) HM határozat és
30/2005. (HK 8.) HM határozat hatályát veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
110/2014. (IX. 10.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Baranyai Gábornak, a  Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (1)  bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel
– 2014. szeptember 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2018. (I. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Tóth-Lakos
Fruzsina Annát a 2018. január 10. napjától 2021. január 9. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
343/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Izsák
Andrást kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2015. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1708/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a TOP-6.6.1-15-PC1-2016-00001 azonosító számú („Kertvárosi rendelő kialakítása” című) és a TOP-6.3.2-15TB1-2016-00001 azonosító számú („A városközpont és Dózsakert közösségi tereinek rekonstrukciója” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-6.6.1-15-PC1-2016-00001 azonosító számú, „Kertvárosi rendelő kialakítása” című projekt
támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért a  TOP-6.3.2-15-TB1-2016-00001 azonosító számú, „A városközpont és Dózsakert közösségi tereinek
rekonstrukciója” című projekt támogatásának növelésével, az 1.  melléklet szerint, és az  európai uniós forrásból
finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A. §-a alapján hozzájárul, hogy a projekt keretemelése és annak végrehajtása
során a Kormányrendelet 5. §-a ne kerüljön alkalmazásra,
3. egyetért az  1. és a  2.  pontban meghatározott projekt többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési
Operatív Program 6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
4. egyetért az  1. és a  2.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének az 1.  melléklet szerinti
módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
189/2017. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
Varga Emilné dr.-t 2017. május 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök