text:
61/2017. (XII. 21.) FM rendelete az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. XXXVII. törvény végrehajtásáról.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (4) bekezdés 1. pontjában,
a 2. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(4) bekezdés 6. pontjában, valamint 112. § (3) bekezdés 1. és 2. pontjában,
a 3. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
112. § (2) bekezdés 2. és 3. pontjában,
a 4. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 5. pontjában,
az 5. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 4. pontjában,
a 6. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
112. § (2) bekezdés 5. pontjában, valamint 112. § (4) bekezdés 3. pontjában,
a 7. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 6. pontjában,
a 8. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 2. pontjában,
a 9. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
112. § (2) bekezdés 7. és 16. pontjában,
a 10. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
112. § (2) bekezdés 7. és 16. pontjában, valamint a 112. § (3) bekezdés 3. pontjában,
a 11. és 12. alcím tekintetében az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII.  törvény 112. §
(2) bekezdés 9. pontjában,
a 13., 14. és 17. alcím tekintetében az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. §
(2) bekezdés 10. pontjában,
a 15. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
112. § (2) bekezdés 14. pontjában,
a 16. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 7. pontjában,
a 18. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 20. pontjában,
a 19. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
112. § (4) bekezdés 2. pontjában,
a 20. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 11. pontjában,
a 21. alcím tekintetében a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 68. § b)–d) pont tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 4., 9. és
10. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. dombvidék: erdő vonatkozásában azon erdőrészletek területe, melyek az Országos Erdőállomány Adattárban
(a továbbiakban: Adattár) rögzített jellemző tengerszintfeletti magassága meghaladja a 250 métert, de nem
haladja meg a 450 métert;
2. elegyfafaj: az erdőt a főfafajon, vagy főfafajokon kívül alkotó többi fafaj;
 3. engedélyköteles erdészeti létesítmény: olyan erdészeti létesítmény, melynek létesítéséhez, bővítéséhez,
korszerűsítéséhez, megszüntetéséhez valamely hatóság engedélye szükséges;
 4. erdei épület: erdőben vagy erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen elhelyezett
épület; 5. erdei közjóléti berendezés: erdei közjóléti létesítményben, illetve erdőben vagy erdőgazdálkodási
tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen önállóan elhelyezett, közjóléti célú, ingyenesen
használható eszköz, építmény;
6. erdei közjóléti létesítmény: az  erdei közjóléti berendezés, valamint az  erdő látogatását, bemutatását, illetve
az erdő közjóléti – turisztikai, üdülési, sportolási – szolgáltatásait biztosító fejlesztését szolgáló, erdei közjóléti
berendezésből álló, erdőben vagy erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen
kialakított erdészeti létesítmény;
7. főfafaj: az  erdőtársulást, az  erdő kezelését, valamint az  erdőben folyó gazdálkodás módját döntően
meghatározó fafaj;
8. határpászta: az  erdőben mesterségesen kialakított, az  erdőgazdálkodási egységek térbeli rendjének
kialakítását szolgáló, a  szélső fák tövénél mért távolsága 6 méternél keskenyebb, az  erdő faállományának
növőterébe tartozó, a határok töréspontjainak összeláthatóságát biztosító pászta;
9. hegyvidék: erdő vonatkozásában azon erdőrészletek területe, melyek Adattárban rögzített jellemző
tengerszintfeletti magassága meghaladja a 450 métert;
10. híd: az erdészeti magánút részét képező, 3 méternél nagyobb hídnyílású műtárgy;
11. hozami terület: az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
(a továbbiakban: Evt.) 29. § (2) bekezdés a) pontja szerinti erdőkre, azok elsődleges rendeltetésének, illetve
további rendeltetéseinek és közcélú korlátozásainak figyelembevételével megállapított vágásérettségi kor
alapján számított, az átlagos évenkénti véghasználati terület;
12. hozamvizsgálat: a  fenntarthatóság követelményei szem előtt tartásával a  faállománygazdálkodás
tartamosságának biztosítása érdekében az  egyes erdőtervezési ciklusok közötti átmenetet megalapozó
elemzés;
13. síkvidék: erdő vonatkozásában azon erdőrészletek területe, melyek Adattárban rögzített jellemző
tengerszintfeletti magassága legfeljebb 250 méter, illetve, amelyek az árterek hullámterében vagy külterében
helyezkednek el;
14. véghasználati időszak: a  fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén az  első és az  utolsó véghasználati
fakitermelés között eltelt idő.
(2) Az erdőt alkotó fafajok és cserjefajok jegyzékét az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) Az egyes erdészeti tájakon őshonos fafajok jegyzékét a 2. melléklet tartalmazza.
 (4) Az  idegenhonos, az  intenzíven terjedő, valamint a  termesztésbe vonható idegenhonos fafajok fa- és cserjefajok
jegyzékét a 3. melléklet tartalmazza. 2. Az erdő természetességi állapotra vonatkozó alapelvárásának és természetességi állapotának
valamint a felnyíló erdő és terméketlen terület megállapítása és a felnyitott erdő engedélyezése
2. § (1) Az  Evt. 7.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti természetességi állapotra vonatkozó alapelvárást kell megállapítani
az  Evt. 7.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti természetességi állapotú, az  állam 100%-os tulajdonában lévő erdőkre
ahol az  idegenhonos fafajok csak szálanként vagy legfeljebb 5%-nál kisebb elegyarányban fordulnak elő, és
a cserjeszintben nincs intenzíven terjedő fa és cserjefaj.
(2) Az  Evt. 7.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti természetes erdő természetességi állapot csak a  körzeti erdőtervezés
során folytatott igazgatási eljárásban állapítható meg.
(3) Azokban az erdőkben, ahol az  idegenhonos és az erdészeti tájidegen fafajok elegyaránya nem több 20%-nál, csak
abban az esetben lehet az Evt. 7. § (1) bekezdés c) pontja szerinti természetességi állapotot megállapítani, ha
a) termőhelyén természetes módon elegyetlenül is előforduló faállományok kivételével az  erdőrészletben
az elegyfafajok aránya nem éri el a 10%-ot,
b) a tuskósarj eredetű fafajok elegyaránya 50%-nál nagyobb, vagy
c) az erdő cserjeszintjének átlagos záródása meghaladja a 30%-ot, és a cserjeszinten belül az erdészeti tájidegen
és idegenhonos fa- és cserjefajok térfoglalása 50%-nál nagyobb.
 (4) Azon erdő természetességi állapotát, melynek faállománya átmenetileg hiányzik, az  erdőfelújítás megkezdéséig
a véghasználat előtti, illetve a kipusztult faállomány jellemzői alapján kell megállapítani.
3. § (1) Az  erdészeti hatóság felnyíló erdővé minősíti át azt az  erdőterületet, – így különösen az  erdőssztyepp erdőket,
sekély termőrétegű homoki és kavics termőhelyeken álló erdőket, karsztbokor erdőket és a  láperdőket – ahol
a termőhelynek megfelelő faállomány
a) csak gyenge, 50%-ot el nem érő, de legalább 30%-os átlagos záródású, és
b) természetes módon alacsony záródásban borítja a  területet, ligetesek vagy erdő és sztyeppfoltok
váltakozásával alakulnak ki.
(2) Az erdészeti hatóság terméketlenné minősíti át azt az erdőterületet, ahol
a) a talajvédelmi erdő valamely okból kipusztult és felújítása a  jogszabályban meghatározott határidőre
a megváltozott termőhelyi adottságok vagy jogszabályi rendelkezés miatt nem lehetséges, vagy
b) az erdőrészlet, vagy az erdőrészlet fél hektárt meghaladó részterülete
ba) a  termőhelynek megfelelő természetes erdőtársulás csak gyenge, 30%-os átlagos záródást el nem
érő, vagy az erdőrészleten belül a jobban záródott faállománycsoportok területe jellemzően nem éri
el a fél hektárt vagy a 20 méter szélességet,
bb) vízzel borított vagy időszakosan vízzel borított és faállomány fennmaradására alkalmatlan terület,
vagy
bc) sziklás, köves, kavicsos vagy homokos termőréteg nélküli terület.
 (3) Erdőgazdálkodó kérelmére erdő felnyitott erdőként való kialakításának és fenntartásának engedélyezésére kizárólag
a) közjóléti rendeltetés esetén,
b) szaporítóanyag-termelő rendeltetés esetén,
c) vadaskert rendeltetés esetén,
d) földalatti gomba termelő rendeltetés esetén,
e) erdészeti génrezervátum rendeltetés esetén,
f ) a természetességi állapot fenntartása céljából, vagy
g) erdő szerkezet-átalakítás céljából
kerülhet sor.
(4) Vadaskert rendeltetés esetén az érintett természetben összefüggő erdőrészletek összterületének legfeljebb 10%-án
engedélyezhető felnyitott erdő kialakítása és fenntartása.
3. Az erdészeti létesítményekre vonatkozó szabályok 4. § (1) Az Evt. 15. § (4) bekezdés szerint bejelentés köteles erdei közjóléti létesítményt létesíteni, bővíteni, korszerűsíteni,
illetve megszüntetni az erdőgazdálkodó előzetes hozzájárulásával lehet.
(2) Az  Evt. 15.  § (4)  bekezdés szerinti, valamint az  Evt. 15.  § (7)  bekezdés szerinti bejelentés a  következő adatokat
tartalmazza:
a) erdőgazdálkodó neve, erdőgazdálkodói kódszáma;
b) erdei közjóléti létesítmény, erdei közjóléti berendezés típusa;
c) erdei közjóléti létesítmény, erdei közjóléti berendezés megnevezése;
d) erdei közjóléti berendezések elhelyezkedését legalább 5 méter pontossággal megadó EOV koordináta.
(3) Az ötnél több erdei közjóléti berendezést tartalmazó erdei közjóléti létesítmény bejelentéséhez létesítési tervet kell
csatolni.
(4) A létesítési tervnek tartalmaznia kell:
a) a tervezési terület jellemzését (lehatárolás, földrajzi elhelyezkedés, megközelítés, meglévő infrastruktúra);
b) korábbi létesítmény bővítése esetén a meglévő erdei közjóléti létesítmény adatait;
c) erdei közjóléti létesítmény esetén a  tervezett megközelítési lehetőségeit (gépkocsis, kerékpáros, lovas,
gyalogos);
d) erdei közjóléti létesítmény esetén a tervezett erdei közjóléti berendezések jegyzékét, mennyiségi mutatóit;
e) a létesítmény helyét, illetve erdei közjóléti létesítmény esetén az  erdei közjóléti berendezések tervezett
helyét legalább 5 méter pontossággal bemutató erdészeti térképi mellékletet;
f ) engedélyköteles erdészeti létesítménynek minősülő erdei közjóléti berendezések műszaki vázlatait;
g) ha a bejelentést nem az erdőgazdálkodó nyújtotta be, az erdőgazdálkodó hozzájáruló nyilatkozatát.
(5) Ötnél több erdei közjóléti berendezést tartalmazó erdei közjóléti létesítmény bejelentésekor igazolni kell, hogy
a terv megfelel a vonatkozó jogszabályi és szakmai előírásoknak.
5. § Erdőben, kerítés létesítésekor és fenntartásakor – ha az  turistaútvonalat keresztez – biztosítani kell a  gyalogos
áthaladás biztonságos lehetőségét.
6. § (1) Az erdészeti magánút építésének engedélyezésére irányuló kérelemhez csatolt engedélyezési tervnek az alábbiakat
kell tartalmaznia:
a) az út műszaki leírását,
b) az út nyomvonalát ábrázoló erdészeti térképi mellékletet,
c) az út nyomvonalának ábrázolását – 30 napnál nem régebbi, állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisból kiadott térképmásolat adott célra alkalmas méretarányú másolatán feltüntetve –,
d) a részletes hossz-szelvényt,
e) a minta-keresztszelvényeket és keresztszelvényeket,
f ) a földtömeg számítást és elosztást, valamint
g) a részletes műtárgy terveket.
(2) Az  erdészeti magánút építésének engedélyezésére irányuló kérelemben igazolni kell, hogy a  terv megfelel
a vonatkozó jogszabályi és szakmai előírásoknak, valamint hogy az érintett közművek kezelői az erdészeti magánút
építéséhez hozzájárultak (közműnyilatkozatok).
(3) Az erdészeti feltáró hálózathoz tartozó híd, áteresz építése esetén az erdészeti magánút építésének engedélyezésére
irányuló kérelemhez csatolt engedélyezési tervnek az (1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a híd műszaki leírását,
b) a vázlattervet általános helyszínrajzzal,
c) a híd fő méreteit igazoló statikai számítást,
d) a talajmechanikai szakvéleményt,
e) az általános és részletterveket, valamint
f ) a vízműtani adatokat és számításokat.
(4) Az  épített közelítő nyom építésének engedélyezésére irányuló kérelemhez csatolt engedélyezési tervnek
tartalmaznia kell
a) az épített közelítő nyom műszaki leírását,
b) az épített közelítő nyom nyomvonalát ábrázoló erdészeti térkép mellékletet.
7. § (1) Az  erdei közjóléti berendezések jegyzékét a  4.  melléklet tartalmazza. Az  erdei közjóléti berendezéseket
a 4. melléklet szerinti szakmai-műszaki meghatározások figyelembevételével kell megvalósítani.
(2) Az  erdei közjóléti berendezésekhez és létesítményekhez kapcsolódó festett jelzések, irányító táblák
az erdőgazdálkodó hozzájárulásával helyezhetőek el.
(3) Nem helyezhető el erdei közjóléti berendezésként gazdasági reklám célú irányító- és tájékoztató tábla.
 (4) Élő fára tábla csak a fa növekedését nem akadályozó, egészségi állapotát nem veszélyeztető módon helyezhető el.
8. § Természetes erdő, természetszerű erdő és származék erdő természetességi állapotú erdőben a közelítő nyomokat
a  jogosult erdészeti szakszemélyzet köteles azok használatával járó erdőgazdálkodási tevékenység megkezdése
előtt jól látható módon kijelölni.
4. Az erdőgazdálkodási egységek határainak jelölése 9. § (1) Határjelként határkő, határdomb, határoszlop, valamint fákra festett jelzés alkalmazható. A határvonal megjelölésére
a nyiladék és a határpászta is alkalmas.
(2) Az  erdőrészlet határának természetben történő állandósítása határpászta kialakításával úgy történhet, hogy
a részlethatár a határpászta középvonalán helyezkedjen el.
(3) Az Evt. 16. § (4) és (9) bekezdés szerinti esetben a részlethatárok közül a terepen nem szükséges megjelölni
a) az állandó tereptárgyakkal egyértelműen beazonosítható határt,
b) azt a részlethatárt, ahol a szomszédos erdőrészletek faállományának
ba) fafajösszetétele jelentősen elkülönül, vagy
bb) magasságkülönbsége legalább 4 méter, valamint
c) az Adattárban egyéb részletként nyilvántartott területek határait.
5. Az erdő rendeltetései megállapításának és megváltoztatásának szabályai
10. § (1) Az Evt. 23. § (2) bekezdés f ) pont alkalmazása során az Evt. 24. § (2) bekezdés szerinti talajvédelmi erdő rendeltetést
kell megállapítani
a) a meredek, (meghatározóan 25° vagy ennél nagyobb lejtésű, agyag vagy agyagos vályogfizikai talajféleség
esetén 30°, vagy ezeknél nagyobb lejtésű)
b) erodált, erózió veszélynek fokozottan kitett, sekély termőrétegű,
c) gyenge fatermő-képességgel jellemzett termőhelyen lévő,
d) laza termőrétegű (futóhomokos, kotus),
e) pangó vízzel, a mozgó, vízmosással gyakran érintett, vagy
f ) a bánya-, bányameddő-, szeméttelep rekultiváció során fákkal, cserjékkel betelepített
területeken lévő erdőkre.
(2) Az  (1)  bekezdés alá nem tartozó területeken lévő erdő talajvédelmi erdő rendeltetésének megállapítása
termőhelyfeltárási szakvélemény alapján történhet.
11. § Ha egy erdőrészletnek csak egy rendeltetése volt, ami az  Evt. 23.  § (6)  bekezdés vagy az  Evt. 113.  § (22) és
(23)  bekezdésben foglaltak alapján indított eljárásokban törlésre kerül, akkor az  erdészeti hatóság az  erdő
rendeletetéseként faanyagtermelő rendeltetést állapít meg.
6. A körzeti erdőtervezés részletes szabályai 12. § (1) Az  erdőtervezési körzeteket (a  továbbiakban: körzet), és a  körzeteket alkotó helységek jegyzékét az  5.  melléklet
tartalmazza.
(2) Az  erdőtervezés 2020-ig szóló ütemtervét (a  továbbiakban: ütemterv) a  6.  melléklet tartalmazza. Az  egyes
körzetekben körzeti erdőtervezésre az ütemtervben megjelölt évben, és azt követően tízévente kerül sor.
13. § (1) Az erdészeti hatóság az Evt 33. § (1) bekezdés a) pont szerinti igazgatási tevékenység keretében
a) a terepi helyszíneléssel nyert adatok,
b) az erdőgazdálkodó által benyújtott adatok, javaslatok,
c) a (2) bekezdésben foglalt – a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény szerinti –
állami alapadatok,
d) az erdőre vonatkozó ingatlan-nyilvántartási adatok,
e) a természetvédelmi kezelési tervek,
f ) a Natura 2000 fenntartási tervek javaslatai, valamint
g) a nagyvízi meder kezelési tervek
összevetésével felülvizsgálja az Adattár Evt. 38. § (2) bekezdés a), b) és d) pontjában foglalt adatait.
(2) A körzeti erdőtervezés során felhasználandó állami alapadatok:
a) az alapponthálózati pontok adatbázisa a térképezés terepi munkálataihoz szükséges mértékben,
b) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis,
c) az állami topográfiai térképi adatbázis,
d) az állami távérzékelési adatbázisok és ortofotók.
14. § A körzeti erdőtervezés során az erdészeti hatóság terepi felvételezést végez:
a) az erdészeti nyilvántartás és térbeli rend felülvizsgálata,
b) a természetességi állapot megállapítása,
c) az erdő rendeltetésének, az üzemmódjának, a természetességi állapotra vonatkozó alapelvárásnak megfelelő
erdőnevelési beavatkozások, erdőfelújítási és a véghasználati lehetőségek feltárása, valamint
d) a mindenkori erdőgazdálkodó kötelezettségeinek megállapítása
érdekében.
15. § (1) Az  erdészeti hatóság az  erdőrészlet szintű egyeztetés eredményeképpen létrejött adatok alapján a  körzet
területén 500 hektár vágásos és átmeneti üzemmódú területnél nagyobb 100%-os állami tulajdonú erdőket kezelő
erdőgazdálkodó erdeire hozamvizsgálatot és a vizsgálat eredményétől függően hozamszabályozást végez.
(2) A hozamszabályozás során az erdők rendeltetései, és a faállományok állapota alapján megállapított véghasználati,
erdőfelújítási lehetőségek csak kivételesen térhetnek el jelentősen a  faállományok vágásérettségi kora alapján
számított tartamos erdőgazdálkodást biztosító hozami területétől. Jelentős eltérés esetén az  erdészeti hatóság
egyeztet az erdőgazdálkodóval, és annak alapján állapítja meg a következő időszak véghasználati lehetőségeit.
16. § Az erdőgazdálkodás és a  körzeti erdőtervezés egyes erdészeti tájcsoportokra vonatkozó egyedi szabályait
a 7. melléklet tartalmazza.
17. § A körzeti erdőtervezés során az  erdő faállomány-, termőhelyi, tulajdon- és erdőgazdálkodási viszonyai, közérdekű
funkciói, valamint rendeltetései tekintetében jelentősen eltérő részeit lehetőség szerint a természetben jól fellelhető
határok mentén, önálló erdőrészletként kell elhatárolni.
18. § (1) A  körzeti erdőtervezés során az  erdészeti hatósági nyilvántartások folytonossága, illetve az  erdőgazdálkodási
tevékenységek nyomonkövethetősége és értékelhetősége érdekében az  erdőrészletek határai, valamint
az erdőtagok és erdőrészletek erdőgazdasági azonosítói kizárólag az alábbi esetekben módosíthatóak:
a) az erdőrészletek határainak természetbeni változása esetén, vagy ha a meglévő részlethatár a terepen nem
azonosítható,
b) az Evt. 16. § (5) és (6) bekezdésében foglalt, az erdőtag és az erdőrészlet kialakítására vonatkozó szempontok
teljesülése érdekében,
c) az erdőrészletek erdészeti hatósági nyilvántartási adatok vonatkozásában történő egyértelmű
besorolhatósága érdekében,
d) a körzeti erdőtervezési eljárásban talajvédelmi rendeltetésű erdő terület lehatárolása érdekében,
e) a körzeti erdőtervezési eljárásban lehatárolt terméketlen terület, illetve felnyíló erdő terület lehatárolása
érdekében vagy
f ) az erdőgazdálkodóval történő egyeztetés alapján
fa) az örökerdő és átmeneti üzemmódú erdőtömbök optimális kialakítása érdekében, illetve
fb) a  0,5 hektárnál nagyobb hagyásfa csoportok, illetve állományrészek erdőrészletként való
lehatárolása érdekében.
 (2) A jogszabályban erdőgazdasági azonosító adatokkal lehatárolt,
a) védett vagy fokozottan védett természeti területen álló erdők, valamint
b) erdőrezervátumok
erdőtag- és erdőrészlet azonosítói csak a  védetté nyilvánító jogszabályban foglalt területi lehatárolás Adattárban
való egyértelmű nyomonkövethetőségének biztosításával változtathatók meg.
(3) Az erdészeti hatóság a körzeti erdőtervezés során kialakított ingatlan-nyilvántartási határtól eltérő, új részlethatárok
Evt. 16. § (10) bekezdésben foglaltak szerinti ismertetését a körzeti erdőtervezési eljárás részlet szintű tárgyalásán
teszi meg.
19. § A véghasználatok után visszamaradó, 0,5 hektárnál nagyobb egybefüggő hagyásfa csoportok területét külön
erdőrészletbe kell tervezni, olyan erdőrészlet kialakításával, ahol a vágásérettségi kor a korábbi vágásérettségi kor
legalább másfélszerese.
20. § Körzeti erdőtervezéskor a már a természetben meglévő, fátlan állapotban lévő – az erdőfelújítási kötelezettség alatt
álló terület kivételével – vonalas létesítményhez tartozó nyiladék, erdei vízfolyás, erdei tó és terméketlen egyéb
részlet alakítható ki.
21. § (1) Vágásérettségi kort csak a  vágásos és az  átmeneti üzemmódú erdők faállományára kell meghatározni az  adott
erdőre vonatkozóan, meghatározott vágásérettségi szakasz határértékei között, az  erdő termőhelyi viszonyai,
fafajösszetétele, eredete, egészségi állapota és felújulóképessége figyelembevételével.
(2) A vágásérettségi szakasz felső határértékénél magasabb vágásérettségi kort meghatározni csak az erdőgazdálkodó
egyetértésével vagy az  adott határértéknél idősebb erdőben, vagy hagyásfa csoportokra lehet. A  vágásérettségi
szakasz felső határértékénél magasabb vágásérettségi kort az  adott határértéknél idősebb erdőben csak
az erdőgazdálkodó egyetértésével lehet meghatározni akkor, ha a vágásérettségi kor a körzeti erdőtervezés ciklusán
túlmutat.
(3) A vágásérettségi szakasz alsó határértékénél alacsonyabb vágásérettségi kort meghatározni és ahhoz kapcsolódóan
rendkívüli véghasználatot tervezni csak a  faállományban történt elháríthatatlan külső ok esetében, az  erdő
egészségi állapotának jelentős romlása vagy fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás tervezése esetén lehet.
(4) A  part- vagy töltésvédelmi erdőkben hosszú távú védelemre alkalmas, zárt, többszintű faállományt indokolt
fenntartani, lehetőség szerint hosszabb vágásérettségi kor alkalmazásával.
(5) A  korábban kialakult 50 hektárnál nagyobb, egykorú erdőtömbök felújítása esetén, átmeneti üzemmód mellett
az  újabb egykorú erdőtömb kialakulásának megakadályozása érdekében, különleges esetben a  tájcsoportonként
meghatározott vágásérettségi szakaszoktól eltérően 10 évnél alacsonyabb vagy magasabb vágásérettségi kor is
megállapítható.
(6) Tarvágást – az  Evt. 71/A.  § (2) és (3)  bekezdés szerinti erdőket kivéve – csak az  erdő azon fafajára lehet tervezni,
amelynek a kora a körzeti erdőterv időbeli hatálya alatt eléri a vágásérettségi kort.
(7) Fokozatos felújítóvágást és szálalóvágást úgy kell megtervezni, hogy a vágásérettségi kor a véghasználati időszak
közepére essen.
(8) Egyéb termelés
a) közjóléti, természetvédelmi, örökségvédelmi vagy árvízvédelmi cél elérése érdekében,
b) a kiemelten látogatott területeken,
c) balesetveszély vagy káresetek megelőzése, elhárítása érdekében,
d) idegenhonos fafajok kitermelése, faállomány-szerkezet javítása, különösen a  fenyvesek természetes
folyamatra alapozott erdőszerkezet átalakítása esetén a  megtelepedett hazai lombos állományrész
felszabadítása érdekében,
e) ha az  adott fakitermelés más tervezett fakitermelés keretében nem valósítható meg – az  alacsonyabb
vágásérettségi korú fafajokból álló erdőfoltok kitermelése céljából,
f ) faanyagtermelést nem szolgáló erdőkben szükségessé váló fakitermelés esetében, valamint
g) erdőterület igénybevétele esetén
tervezhető.
(9) A véghasználat során fakitermelési korlátozás alá eső vagy kitermelni nem szándékozott faegyedek (a továbbiakban:
hagyásfa csoport) visszahagyását csoportos jelleggel kell megtervezni oly módon, hogy azok a 2 hektár vagy annál
nagyobb, végvágott vagy tarvágott területen lehetőség szerint legalább 0,05–0,5 hektár területű csoportokban
maradjanak vissza.
(10) Egymással szomszédos, véghasználatra tervezett erdőrészletek esetében a hagyásfa csoportokat összevontan is ki
lehet alakítani.
(11) A  véghasználattal érintett erdőrészletekben egyéb indokoltság hiányában nem kell hagyásfa csoportokat
visszahagyni a 2,0 hektárnál kisebb területű, zárvány erdők véghasználata esetén.
(12) A  véghasználat során a  hagyásfa csoportokat őshonos fafajokhoz tartozó, lehetőség szerint idősebb, de még
állékony, illetve böhöncös, odvas faegyedekből kell visszahagyni.
(13) A  hagyásfa csoportokat úgy kell kialakítani, hogy azok lehetőleg a  természetvédelmi vagy közjóléti jelentőségű,
ismert vonalas, illetve pontszerű helyszíneket – így különösen fokozottan védett madár fészke, forrás, patakmeder,
barlang bejárata, erdei emlékmű vagy erdei közjóléti létesítmény, berendezés – is tartalmazzák.
(14) A  véghasználat során a  hagyásfa csoportok erdészeti tájban honos fafajú egyedeit csak kivételesen indokolt
esetben, így különösen veszélyelhárítás, az erdő védelme és fenntartása érdekében lehet kitermelésre tervezni.
22. § Védett természeti területen, Natura 2000 rendeltetésű területen vagy jelölő erdei élőhelyként kijelölt erdőkben
az erdőtervet az alábbiak figyelembevételével kell meghatározni:
a) ahol a természetvédelmi szempontok indokolják, és a természeti feltételek lehetővé teszik
aa) hosszabb véghasználati időszakú, egyenlőtlen bontáson alapuló, fokozatos felújítóvágás vagy
szálalóvágás tervezésével, valamint
ab) a tarvágások térben és időben tagolt tervezésével
 vágásos üzemmódú erdőgazdálkodás esetén is az erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására kell törekedni,
b) a véghasználatok tervezése során arra kell törekedni, hogy az erdészeti tájban honos fafajokkal jellemezhető
faállomány-típusok, illetve a  közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelytípusok esetében erdőtömbönként
a korosztályviszonyok kiegyenlítettek legyenek,
c) a termőhelynek nem megfelelő vagy idegenhonos főfafajú erdők véghasználatának tervezésekor
a fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítást alternatív lehetőségként minden esetben meg kell tervezni.
23. § (1) A  közjóléti rendeltetésű erdőkben az  erdőfelújítás és az  erdőnevelés során változatos korú, fafajösszetételű és
szerkezetű faállományt kell tervezni, amelynek érdekében – az  erdő természetességi állapotának fenntartása
mellett –
a) az erdők esztétikai értékét növelő,
b) oktatási célokat szolgáló,
c) idegenhonos, nemesített,
d) intenzíven nem terjedő vagy
e) allergiás kockázatot nem növelő
fafajú vagy fajtájú faegyedek szálankénti, soros, illetve csoportos elegyítése vagy visszahagyása is tervezhető.
Kerülni kell a nőivarú nemes nyár fajták alkalmazását.
(2) A  közjóléti rendeltetésű erdők véghasználatát lehetőség szerint úgy kell megtervezni, hogy az  erdei közjóléti
létesítmények köré egy famagasság szélességű hagyásfa csoport, védőzóna maradjon.
24. § (1) A  gyenge termőhelyen álló, talajvédelmi rendeltetésű, mageredetű természetes felújításra alkalmas, természetes,
természetszerű és származék erdőkben a  véghasználatok tervezése során elsősorban elnyújtott fokozatos
felújítóvágást vagy szálalóvágást kell tervezni.
(2) Településvédelmi rendeltetésű erdőkben
a) az elegyes állományok létrehozására, a véghasználatok térben és időben több ütemben történő tervezésére
kell törekedni,
b) erdőfelújítás és erdőtelepítés során tervezése során kerülni kell az  erősen allergén fafajokat (égerek, fűzek,
nyírek, eperfafélék, platán, mogyoró) és a nőivarú nemes nyár fajtákat.
 (3) Műtárgyvédelmi rendeltetésű erdőkben a  közlekedés biztonsága és a  védelmi szerep folyamatos fenntartására
érdekében többszöri, mérsékelt erélyű nevelővágást, részterületes véghasználatot, valamint szükség szerint
egészségügyi termelést kell tervezni.
7. Az Országos Erdőállomány Adattárra vonatkozó szabályok 25. § (1) Az erdészeti hatóság az Adattárban
a) az Evt. 6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, erdőnek minősülő területet – az  ingatlan-nyilvántartási
területegységekkel azonosítható módon – erdészeti igazgatási egységenként, helység, tagszám, erdőrészlet
jel és alrészlet szám erdészeti területazonosító adatokkal,
b) az Evt. 13.  § (1)  bekezdése szerinti erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületeket
– az  ingatlan-nyilvántartási területegységekkel azonosítható módon – erdészeti igazgatási egységenként,
helység, tagszám egyéb részlet jel és alrészlet szám területazonosító adatokkal,
c) az engedély szerint megvalósított erdőtelepítést az elsőkivitel végrehajtását követően, valamint az engedély
nélkül vagy attól eltérően megvalósított erdőtelepítést a  fennmaradás engedélyezését követően az a) pont
szerint,
d) az Evt. 6.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szabad rendelkezésű erdőt az  ingatlan-nyilvántartási
területegységekkel azonosítható módon – erdészeti igazgatási egységenként, helység, sorszám
területazonosító adatokkal
tartja nyilván.
 (2) Szabad rendelkezésű erdőre vonatkozóan az erdészeti hatóság az Evt. 38. § (2) bekezdés d) pontja szerinti adatként
a következőket tartja nyilván:
a) faállománytípus csoport a következő részletezettséggel: bükkös, tölgyes, cseres, akácos, nemes nyáras, hazai
nyáras, egyéb lombos, fenyves,
b) faállomány átlagos záródása, és
c) faállomány átlagos kora vagy nem telepített faállomány esetén, illetve ha a  kor nem pontosan
meghatározható, a  faállománynak a  környező faállományok növekedését figyelembevételével becsült
átlagkora.
26. § (1) Az  erdészeti hatóság az  erdei közjóléti létesítmények Evt. 38.  § (2)  bekezdés j)  pont jc)  alpontja szerint műszaki
paramétereiként
a) a létesítmény befogadóképességét (fő),
b) a létesítmény által elfoglalt teljes területet 0,01 hektárra kerekített területtel megadva vagy hosszát
20 méteres pontossággal,
c) az elhelyezkedését jellemző súlypont EOV koordinátáját,
d) erdészeti térképi mellékleten ábrázolva súlypontját és nevét, továbbá vonalas létesítmény-típusnál
nyomvonalát, 3 hektárnál nagyobb kiterjedés esetén területét és
e) a területén található erdei közjóléti berendezések típusait és mennyiségét
tartja nyilván.
(2) Az  Adattárban a  nem erdei közjóléti létesítményhez kapcsolódó erdei közjóléti berendezés alábbi adatait kell
nyilvántartani:
a) az erdei közjóléti berendezés megnevezése, és
b) az erdei közjóléti berendezés helyét legalább 5 méter pontossággal megadó EOV koordinátája vagy vonalas
berendezés típus esetén a nyomvonal kezdő-, vég- és töréspontjainak EOV koordinátái.
 (3) A  nem közjóléti erdészeti létesítményeket az  erdészeti hatóság az  erdészeti térképen a  létesítmény típusának
megfelelően feltüntetve tartja nyilván.
 (4) Az Adattárban az Evt. 92. § (2) bekezdése szerint járműközlekedésre kijelölt utak alábbi adatait kell nyilvántartani:
a) az engedélyezett használat típusa, és
b) az út nyomvonala, legalább 5 méter pontossággal.
(5) Az Adattár működtetése során felhasználandó alapadatok:
a) az állami alapadatok közül:
aa) az állami távérzékelési adatbázisok és ortofotók,
ab) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis,
b) ingatlan-nyilvántartási adatok közül az adott földrészlet nyilvántartott területe, művelési ága, szektorkódja.
27. § (1) Az Adattárból adatszolgáltatás szemle másolat kiadása útján történik.
 (2) A szemle másolat az erdőrészletre vonatkozó erdőrészlet leíró lap kiállítás előtti napon aktuális adatait tartalmazza.
Szemle másolatként meghatározott erdőrészletek körére vonatkozó, Adattárban rendszeresített statisztikai
kimutatás, illetve erdészeti térképmásolat is kérelmezhető.
(3) Adattári szemle másolat kiadása iránti kérelmet az alábbi adatokat megjelölésével kell benyújtani:
a) adatszolgáltatást kérő természetes személyazonosító adatai,
b) költségviselő számlázási adatai,
c) kérelemmel érintett erdőnek minősülő föld ingatlan-nyilvántartás szerinti, vagy erdőgazdasági erdészeti
területazonosító (helység, tag, részlet jel) adatai,
d) adatszolgáltatás típusa (hiteles vagy nem hiteles szemle másolat),
e) feldolgozott adat, illetve erdészeti térképmásolat esetén a kérelmezett adatszolgáltatás egyértelmű módon
meghatározott tartalma Adattári statisztikai kimutatás megnevezése,
f ) igényelt példányszám,
g) dátum, valamint
h) adatszolgáltatást kérő személy aláírása.
(4) Az erdészeti hatóság a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) honlapján közhitelesnek
nem minősülő megjelenített generalizált erdőtérkép és az ahhoz kapcsolódó adatok megjelenítése útján bárkinek
betekintést biztosít az  Adattárba, a  nyilvántartott erdőnek minősülő föld alábbi adataival, és egyéb térképi
tartalommal:
a) erdészeti területazonosító adatai, területe, generalizált térképi alakzata,
b) az erdőgazdálkodó erdőgazdálkodói kódszáma,
c) a faállomány típusa,
d) az erdő elsődleges rendeltetése és további rendeltetései,
e) az erdő természetességi állapotára vonatkozó alapelvárás,
f ) tulajdonforma,
g) tűzveszélyesség besorolását,
h) természetvédelmi védettsége,
i) Natura 2000 terület érintettsége, valamint
j) ingatlan-nyilvántartási azonosítója, generalizált térképi alakzata,
k) – ha az rendelkezésre áll – nagyvízi mederrel érintett területek határa, továbbá
l) – ha az rendelkezésre áll – vadászterületek határa, azonosítója.
8. Az éves erdőgazdálkodási tevékenység bejelentése 28. § (1) Az Evt. 41. § (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó erdőgazdálkodási tevékenység az erdőben
tervezett
a) fakitermelés valamint az
b) alábbi erdősítési tevékenységek:
ba) az elsőkivitel, erdőfelújítások esetében az erdősítés megkezdése, és
bb) a pótlás.
(2) Az Evt. 41. § (1) bekezdés szerinti bejelentés az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az erdőgazdálkodó – erdő engedélyezett igénybevétele esetén az  engedély jogosultjának – neve,
erdőgazdálkodói kódszáma,
b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja,
c) a bejelentéssel érintett részlet erdészeti területazonosító adatai (helység, tagszám, részlet jel, alrészlet szám),
d) a tervezett tevékenység típusa, területi mértéke és végrehajtásának ütemezése az összes végrehajtási ütem
számának megadásával,
e) a keletkező erdőfelújítási kötelezettség területe,
f ) a választott erdőtervi erdősítési előírás,
g) egyéb szöveges megjegyzések,
h) keltezés,
i) az erdőgazdálkodó aláírása, valamint
j) a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzése.
(3) Ha a  bejelentett tevékenység nem a  teljes erdőrészletet érinti, – örökerdő üzemmód esetének kivételével  –
a bejelentéshez csatolni kell a tervezett tevékenységgel érintett részterületet ábrázoló erdészeti térképi mellékletet.
(4) A  bejelentés papír alapon három példányban készül. Ebből egy példány az  erdőgazdálkodónál, egy példány
a  jogosult szakszemélyzetnél marad – melyet a  végrehajtási jogosultság Evt. 41.  § (8)  bekezdésében foglaltak
szerinti lejártáig meg kell őrizniük –, a fennmaradó példányt pedig az erdészeti hatósághoz kell benyújtani.
(5) A bejelentés időpontjának az erdészeti hatósághoz történő beérkezés napja számít.
 (6) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentés ellenjegyzésével a jogosult erdészeti szakszemélyzet igazolja, hogy
a) a tervezett erdőgazdálkodási tevékenységek módja és területi mértéke összhangban van-e az  erdőtervben
foglaltakkal,
b) a tervezett erdőgazdálkodási tevékenységek elvégzésének feltételeiről és szakmai szempontjairól
tájékoztatta az erdőgazdálkodót,
c) tarvágás bejelentése esetén a  tervezett tarvágás az  Evt. 74.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott
rendelkezéseknek megfelel,
d) természetvédelmi területen található erdő esetén a bejelentés megfelel
da) a természet védelméről szóló 1996. LIII. törvény 33. § (5) és (6) bekezdésében foglalt korlátozásoknak,
db) erdészeti hatóság által előírt, az Adattárban szereplő feltételeknek.
29. § (1) Az erdőgazdálkodó, illetve a b) pont esetében az erdő engedélyezett igénybevétele esetén az engedély jogosultja
a) a tárgyévet megelőző év második felében vagy a tárgyév első felében megvalósult tevékenység tekintetében,
aa) az erdőtelepítés elvégzett elsőkivitelét és pótlását,
ab) az erdősítés megkezdését és pótlását,
ac) az erdősítés befejezési feltételeinek teljesülését
tárgyév június 30-ig,
b) az Evt. 41. § (1) bekezdés szerinti erdőnevelési és fakitermelési tevékenység esetében,
ba) a  tárgyév első felében befejezett erdőnevelési és fakitermelési tevékenységeket – a  június 30-i
állapotnak megfelelően – tárgyév július 31-ig,
bb) a tárgyév második felében elvégzett, részben elvégzett, illetve elmaradt erdőnevelési és
fakitermelési tevékenységeket – a  december 31-i állapotnak megfelelően – a  tárgyévet követő év
január 31-ig
bejelenti az erdészeti hatóságnak.
 (2) Ha az  Evt. 41.  § (2) és (3)  bekezdés szerinti tevékenység során erdei faválaszték felkészítése történik,
az erdőgazdálkodó, igénybevétel esetén az engedély jogosultja a  tevékenység végrehajtását az erdészeti hatóság
részére az (1) bekezdés b) pontban foglalt időpontig bejelenti.
(3) Az  Evt. 41.  § (1)–(3)  bekezdés hatálya alá nem tartozó erdei haszonvétel során felkészített erdei faválaszték és
az  erdei faválasztékkal együtt történő forgalomba hozatal céljából kitermelt cserje mennyiségét az  (1)  bekezdés
b) pont szerinti határidőre, a bruttó fatérfogat nélkül, az erdőgazdálkodó vagy az igénybevételi engedély jogosultja
az erdészeti hatóságnak bejelenti.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti bejelentés az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a tevékenység elvégzésének éve,
b) az erdőgazdálkodó – erdő engedélyezett igénybevétele esetén az  engedély jogosultjának – neve,
erdőgazdálkodói kódszáma,
c) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja,
d) a bejelentéssel érintett részlet erdőgazdasági azonosító adatai (helység, tagszám, részlet jel),
e) a bejelentett tevékenység érintett területe,
f ) a kitermelt fa bruttó, és a felkészített erdei faválaszték (5) bekezdés szerinti nettó fatérfogata fafajonként,
g) az ütemezésre, valamint a megvalósítás módjára vonatkozó megjegyzések,
h) erdősítések esetében a választott erdősítési előírás megnevezése,
i) fakitermelésekre és egyéb erdei haszonvételekre vonatkozóan kiállított műveleti lap sorszáma, vagy az erdei
haszonvételre jogosító egyéb irat azonosítója,
j) a keletkező erdőfelújítási kötelezettség mértéke,
k) arra vonatkozó információ, hogy turista útjelzéssel ellátott fa kivágásra került-e,
l) keltezés,
m) az erdőgazdálkodó aláírása, valamint
n) a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzése.
(5) A (4) bekezdés f ) pontja alkalmazásában az adatokat fafajonként felkészített hengeres fa, sarangolt választék, egyéb
faválaszték és apríték bontásban kell megadni. A  fatermék térfogat mértékegysége tömör köbméter (m3), apríték
esetén tömör köbméter (m3), vagy űrméter (űrm).
(6) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerint az  elsőkivitel, az  erdősítés megkezdése és a  pótlás bejelentéshez csatolni
kell a  mesterséges erdősítések elvégzése során felhasznált erdészeti szaporítóanyagra vonatkozó, az  erdészeti
szaporítóanyag előállításáról és forgalomba hozataláról szóló jogszabály szerinti erdészeti szaporítóanyag szállítói
származási bizonylat másolatát, amelyen az egyes mennyiségek tételes levezetésével fel kell tüntetni a bizonylaton
szereplő szaporítóanyag felhasználási helyét.
(7) Ha a  végrehajtott tevékenység nem a  teljes erdőrészletet érinti – a  (8) és (9)  bekezdésben foglalt kivétellel  –
a  bejelentéshez erdészeti térképi mellékletet kell csatolni, amely a  végrehajtással érintett részterületet legalább
5 méter pontosságú töréspontokkal ábrázolja.
(8) A bejelentéshez nem kell erdészeti térképi mellékletet csatolni
a) örökerdő üzemmód, és
b) az Evt. 41. § (8) bekezdésében foglalt, tárgyévben be nem fejezett tevékenység
esetén.
(9) Erdőtelepítés elsőkivitelének bejelentése esetén, ha az erdőtelepítés nem teljes földrészletet vagy alrészletet érint,
a  bejelentéshez – a  (7)  bekezdés szerinti térképi melléklet helyett – az  ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és
térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló 25/2013. (IV. 16.) VM rendelet szerint elkészített záradékolt
változási vázrajzot kell csatolni.
(10) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentés ellenjegyzésével a jogosult erdészeti szakszemélyzet igazolja, hogy
a) a  végrehajtással érintett erdőrészletekben a  bejelentésben szereplő mértékben kerültek végrehajtásra
a  jogszerűen végezhető erdőgazdálkodási tevékenységek, valamint a  bejelentett adatok a  valóságnak
megfelelnek,
b) az erdősítésben a szaporítóanyag felhasználása a (6) bekezdésben meghatározottaknak megfelelően történt,
c) a jogszerűen végezhető erdőgazdálkodási tevékenységek szakszerű végrehajtását a helyszínen ellenőrizte,
d) a  jogszerűtlenül végrehajtott erdőgazdálkodási tevékenység típusát és mértékét a  végrehajtás utáni valós
állapotnak megfelelően feltüntették.
 (11) A  (10)  bekezdés c)  pontja tekintetében szakszerű végrehajtásnak tekinthető, ha az  erdő megfelel az  erdészeti
hatóság jogerős határozatában foglaltaknak, továbbá ha az  intenzíven terjedő idegenhonos fafajok kivágása
a  természetességi alapelvárásnak megfelelő szükséges mértékig megtörtént, a  záródás nem csökkent az  elvárt
mérték alá, az erdő egészségi állapota nem romlott az erdőgazdálkodási tevékenység végrehajtása következtében.
9. Az erdő telepítésének szabályai 30. § (1) Az erdőtelepítési-kivitelezési tervnek tartalmaznia kell:
a) az Evt. 18. § (7) bekezdés a)–c) pontjaiban foglalt adatokat, kivéve:
aa) az Evt. 18. § (7) bekezdés c) pont ci) alpontjában,
ab) az  erdőgazdálkodói nyilvántartásban még nem szereplő erdőtelepítő esetén az  Evt. 18.  §
(7) bekezdés a) pont ag), illetve b) pont bg) alpontjaiban, valamint
ac) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által még nem regisztrált erdőtelepítő esetén
az Evt. 18. § (7) bekezdés a) pont af ), illetve a b) pont bf ) alpontjaiban
 szereplő adatokat,
b) az erdőtelepítéssel érintett ingatlan tulajdonosának közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt, az erdőtelepítéshez, a telepíteni tervezett erdő erdőtelepítési-kivitelezési tervben javasolt elsődleges
és további rendeltetéséhez, valamint üzemmódjához adott hozzájáruló nyilatkozatát,
c) a földrészlet vagy alrészlet részterületén megvalósítani tervezett erdőtelepítés esetén a  tervezett
erdőtelepítés területének meghatározását az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból kiadott
30 napnál nem régebbi másolaton feltüntetve,
d) az erdészeti térkép másolatát, amelyen fel kell tüntetni az  erdőtelepítés eredményeképpen kialakítani
tervezett erdőrészleteket,
e) a tervezett erdőtelepítés során kialakított ingatlan-nyilvántartási határtól eltérő, új részlethatárok
határvonalának töréspontjainak EOV koordinátáit,
f ) az erdő javasolt elsődleges és további rendeltetését,
g) az erdő javasolt üzemmódját,
h) a telepítendő földterület termőhelyi viszonyait bemutató, az  erdőtelepítés fő- és elegyfafajainak
alkalmazhatóságát alátámasztó, az  erdészeti termőhely-feltárásról szóló jogszabály szerinti termőhelyfeltárási szakvéleményt,
i) a telepíteni tervezett fő- és elegyfafajokat, illetve fajtákat, erdőszegély tervezése esetén a cserjefajokat, azok
elegyarányát, az elegyítés tervezett módjait, a létrehozni kívánt célállományt,
j) az ültetési hálózatot (magvetés esetén a  sortávolságot), a  felhasználni kívánt szaporítóanyag minőségét és
mennyiségét, a talaj-előkészítés, valamint az ültetés, illetve magvetés módját,
k) az erdőtelepítés megvalósítása és védelme érdekében tervezett létesítmények (különösen bakhát, padka,
kerítés, tűzpászta, cserjeszegély) leírását, méretezését, elhelyezkedését, mennyiségét,
l) a telepített erdő fejlődése érdekében szükséges ápolási műveleteket az erdősítés befejezéséig,
m) az erdőtelepítést az  adott helyen várhatóan veszélyeztető károsítókat, valamint az  ellenük való védekezés
tervező által ajánlott módját,
n) az erdőtelepítéssel érintett ingatlanokon található vezetékeket, azok erdészeti térképi feltüntetését,
a betartandó védőtávolságokat,
o) az erdőtelepítés megkezdésének tervezett időpontját, valamint befejezésének várható időpontját,
p) a következő körzeti erdőtervezésig szükséges erdőnevelési feladatok ütemezését,
q) a tervező által javasolt vágásérettségi kort,
r) az f )–q) pontokban foglalt tervrészek adatai alapján, erdőrészletenként kitöltött erdőrészlet leíró lapokat,
s) a településrendezési eszközökkel fennálló összhangról történő tervezői nyilatkozatot,
t) a nagyvízi mederkezelési tervvel fennálló összhangról történő tervezői nyilatkozatot,
u) a tervet készítő jogosult erdészeti szakszemélyzet nevét, erdészeti hatósági azonosító kódját és aláírását,
valamint a telepítő aláírását,
v) a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatára szolgáló – a  környezeti hatásvizsgálati és az  egységes
környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletben (a  továbbiakban:
Khvr.) meghatározott – adatlapot, ha az engedélyezési eljárás a Khvr. 3. számú mellékletében meghatározott
olyan tevékenység megkezdését vagy folytatását szolgálja, amely a Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket
nem éri el, vagy a tevékenységre a Khvr.-ben megállapított feltétel nem teljesül.
(2) Szabad rendelkezésű erdő létrehozására irányuló bejelentéshez egyszerűsített erdőtelepítési-kivitelezési tervet kell
csatolni, amelynek az (1) bekezdésben felsorolt tervrészek közül a földterület erdészeti azonosítójának megnevezése
kivételével az  a)  pontban, az  erdő tervezett rendeltetéséhez és üzemmódjához adott hozzájáruló nyilatkozat
kivételével a b), c), e), i), n) és s) pontokban foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) Az erdőtelepítési-kivitelezési tervet három példányban kell elkészíteni.
(4) Az erdészeti hatóság az erdőtelepítés befejezetté nyilvánítása során az erdőtelepítés fafajösszetétele és minősége
tekintetében azt vizsgálja, hogy az erdőtelepítési tervben meghatározott célállományt alapul véve a meghatározott
fafajú, másfél méter magasságú, és ép vezérhajtású faegyedek egyenletes eloszlás mellett a  telepítési kiviteli
tervben meghatározott egyedszámban jelen vannak-e.
10. Az erdő felújításának szabályai 31. § Az erdőfelújítási kötelezettség keletkezése tekintetében az  erdészeti hatóságnak az  Evt. 51.  § (2)  bekezdés b) és
c) pontjában foglalt szempontokat erdőrészletenként kell vizsgálni. Ha az erdőrészlet területe nem éri el az Evt. 51. §
(2) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott értéket, de az abban foglalt feltétel az erdőrészlet egész területére
fennáll, akkor az erdőrészlet területén erdőfelújítási kötelezettség keletkezik.
32. § (1) Az  erdőfelújítás célállományát az  erdészeti hatóság a  kitermelendő faállomány tulajdonságaival, az  Evt. 51.  §
(8) bekezdésében foglaltakkal és az erdő rendeltetéseivel összhangban az erdőgazdálkodó javaslatára úgy határozza
meg, hogy az  erdőfelújítás eredményeképpen létesült, illetve létesített faállomány fennmaradása a  termőhelyi
viszonyok – elsősorban a  klímaviszonyok, valamint a  hidrológiai viszonyok – gyakoribb károsítások, várható
változásait alapul véve is biztosított legyen.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak érdekében az  erdőfelújítás célállományát megalapozó, az  erdő termőhelyi
viszonyainak jellemzésére szolgáló, Adattárban nyilvántartott adatok módosítását mért adatokon alapuló részletes
termőhelyfeltárási szakvéleménnyel, vagy az  erdészeti tudományos kutatással foglalkozó költségvetési szerv
igazolásával kell alátámasztani. Igazolásként fogadható el a klímaváltozás hatásaira való felkészülést elősegítő agrár
döntéstámogatási rendszerben foglalt adatok.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt módosítás megalapozhatja az  erdő természetességi állapotára vonatkozó alapelvárás
Evt. 7. § (6) bekezdésében foglaltak szerinti módosítását is.
(4) Az  Evt. 7.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában foglalt természetességi állapotú erdő esetében az  erdészeti hatóság
az erdőfelújítás célállományaként – az erdő rendeltetéseivel és az erdőgazdálkodással szemben fennálló közérdekű
elvárásokkal összhangban – erdőgazdálkodói javaslat hiányában a  termőhelynek megfelelő természetes
erdőtársulás kialakítását célzó célállományt határoz meg.
(5) Erdőgazdálkodói javaslat esetén a  (4)  bekezdés szerinti célállományt az  erdészeti hatóság további lehetőségként
határozza meg.
(6) Az Evt. 7. § (1) bekezdés e)–f ) pontjában foglalt természetességi állapotú faanyagtermelő elsődleges rendeltetésű
erdő esetében az  erdőfelújítás célállományát a  kötelező erdőszerkezet-átalakítás kivételével csak javaslatként
kell meghatározni. Az  erdőfelújítás során létesíteni tervezett célállományról az  erdőgazdálkodó az  Evt. 51.  §
(8)  bekezdésében foglaltakkal összhangban a  véghasználati, illetve az  erdősítési tevékenység éves bejelentése
alkalmával szabadon rendelkezhet.
(7) Az  erdőfelújítás előírásaként tervezhető célállományokat, az  alkalmazható főfafajokat, a  főfafajként értékelhető
elegyfafajokat és a befejezéskori tőszámokat a 8. melléklet tartalmazza.
33. § Az akác és a  hazai nyár faállománytípusú erdők sarjról történő természetes felújítása – az  állam 100%-os
tulajdonában nem álló erdők kivételével, illetve az  erdészeti hatóság ellentétes döntése hiányában – csak
gyökérsarjaztatással történhet.
34. § Mesterséges erdőfelújítás, illetve az  erdőfelújítások mesterséges pótlása esetén felhasznált erdészeti
szaporítóanyagra vonatkozó, az  erdészeti szaporítóanyag előállításáról és forgalomba hozataláról szóló miniszteri
rendelet szerinti erdészeti szaporítóanyag szállítói származási bizonylaton az  egyes mennyiségek tételes
levezetésével fel kell tüntetni a bizonylaton feltüntetett szaporítóanyag felhasználási helyét, amennyiben az egyéb
nyilvántartásból nem vezethető le. A szaporítóanyag szállítói származási bizonylatot az erdősítés befejezéséig meg
kell őrizni.
35. § (1) Tarvágást követően az erdőfelújítás megkezdésének minősül, ha a fakitermelési technológiának megfelelő módon
letakarított vágásterületen
a) sarjaztatás esetén a  célállományra vonatkozóan meghatározott tőszámelvárás másfélszeresének megfelelő
mennyiségű sarj egyed található,
b) tuskósarjaztatás esetén a vágástakarítás és a sarjválogatás megtörtént,
c) mesterséges erdőfelújítás esetén – amennyiben az  nincs korlátozva – az  erdőfelújítási technológiának
megfelelő talajelőkészítést követően a  célállományra vonatkozóan meghatározott tőszámelvárásnak
másfélszeresének megfelelő – faültetvény természetességi állapotra vonatkozó alapelvárású, továbbá égeres
erdő esetén azzal megegyező – mennyiségű életképes facsemete illetve dugvány elültetésre került, vagy
ennek biztosításához szükséges mag megfelelő technológiával elvetésre került.
(2) Ha az  erdőfelújítás megkezdését – a  fokozatos felújítóvágás vagy szálalóvágás esetében a  véghasználatok
befejezését – követően az  erdőfelújítás eredményes befejezését lehetővé tevő minőségű és mennyiségű újulat
nem található meg a területen, azt az erdőgazdálkodó köteles a soron következő év május 15-ig mesterséges úton
pótolni.
36. § (1) Az  erdőfelújítások befejezetté nyilvánításának feltételeit az  erdőfelújítási kötelezettség keletkezésének tárgyévét
követően
a) molyhos tölgy vagy olasz tölgy főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetében tizennégy,
b) kocsánytalan tölgy, kocsányos tölgy, cser magyar tölgy vagy bükk főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetén
tizenkettő,
c) fenyő, és az egyéb kemény lombos főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetén tíz,
d) az a)–c) pontok alá nem tartozó, egyéb főfafajú, mag eredetű erdőfelújítás esetén nyolc,
e) sarjról történő erdőfelújítás esetén öt
év alatt kell biztosítani.
(2) Fokozatos felújítóvágás, vagy szálalóvágás mellett történő erdőfelújítás esetén az  erdősítés befejezetté
nyilvánításának feltételeit a végvágás tárgyévét követően
a) molyhos tölgy vagy olasz tölgy főfafajú erdőfelújítás esetében tizenkettő,
b) kocsánytalan tölgy, kocsányos tölgy, magyar tölgy, cser vagy bükk főfafajú erdőfelújítás esetében tíz,
c) az a) és b) pontok alá nem tartozó, egyéb főfafajú erdőfelújítás esetében nyolc
év alatt kell biztosítani.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a végvágás tárgyéveként azt az évet kell tekinteni, amikor az erdőrészlet teljes vagy
a természetben összefüggő egy hektárt meghaladó részterületén az idős állomány záródása 30% alá csökken.
(4) Az erdőfelújítás befejezetté nyilvánítása során az erdészeti hatóság az újulat fafajösszetétele, eredete, mennyisége
tekintetében azt vizsgálja, hogy az  erdőterv erdősítési előírásában meghatározott célállományt, valamint
az  erdészeti hatóság határozatában foglalt további előírásokat alapul véve a  meghatározott fafajú és minőségű
faegyedek egyenletes eloszlás mellett a 8. mellékletben foglalt egyedszámban jelen vannak-e.
(5) Az  erdőfelújítás befejezetté nyilvánítása során az  erdészeti hatóság az  erdőfelújítás további fejlődésének
biztosítottsága tekintetében azt vizsgálja, hogy
a) az erdő természetességi állapota szempontjából meghatározó idegenhonos, illetve intenzíven terjedő
elegyfafajok – amennyiben azok jelenlétét az erdőterv erdősítési előírása és egyéb rendelkezések egyébként
nem zárják ki – a véghasználatra került faállományt alapul véve nem fordulnak-e elő nagyobb elegyarányban,
kivéve, ha erre az erdőterv erdősítési előírása lehetőséget biztosít,
b) az Evt. 7.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti természetességi állapotra vonatkozó alapelvárású erdőben
a  főfafajként értékelhető és a  természetességi alapelvárást biztosító elegyfafajok együttes aránya
meghaladja-e a 10%-ot, kivéve
ba) ha az erdőrészlet 1 hektárnál kisebb,
bb) ha az  előző állomány valamely okból kipusztult, és a  helyén természetes úton létrejött állomány
elegyetlen, valamint
bc) bükk, fűz, hazai nyár vagy mézgás éger főfaj esetén és
c) az ép vezérhajtású faegyedek átlagos tőszáma eléri-e a 8. mellékletben meghatározott tőszám 90%-át.
 (6) Az  erdészeti hatóság az  erdő felújítását annak befejezésére az  (1) vagy (2)  bekezdésében vagy az  erdészeti
hatóságnak – az  Evt. 52/A.  § (5)  bekezdése szerinti – határozatában megállapított határidő lejártát követően
akkor is befejezetté nyilváníthatja, ha az erdősítés nem felel meg a 8. mellékletben foglalt mennyiségi feltételnek,
de az  erdőfelújítási előírás szerinti állományalkotó főfafajú egyedek átlagos magassága meghaladja a  2 métert és
az erdősítési részterületen ezek Evt. 5. § 12. pont szerinti záródása meghaladja a 80%-ot.
37. § (1) Az  erdősítés megkezdése és az  erdőfelújítás befejezetté nyilvánítása feltételeinek teljesülését az  erdőfelújítással
érintett erdőrészlet erdősítési határidők tekintetében eltérő részterületein (a továbbiakban: erdősítési részterületek)
elkülönítve kell vizsgálni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott erdősítési részterület területe több ütemben is befejezetté nyilvánítható,
ha vágásos üzemmódban az  így kialakuló újabb erdősítési részterületek nagysága eléri az  egy hektárt, és
az  erdőgazdálkodó az  egyes ütemek alkalmával befejezésre tervezett erdősítési részterületek erdőrészleten belüli
elhelyezkedését – a  töréspontok legalább 5 méter pontosságú EOV koordinátáin alapuló vonalakkal – ábrázoló
erdészeti térképi mellékletét csatolja a befejezetté nyilvánítás feltételeinek teljesítésére vonatkozó bejelentéséhez.
(3) Az erdősítés vizsgálata során – a  felnyíló erdő kivételével – az újulat meghatározott faegyedei akkor tekinthetőek
egyenletes eloszlásúnak
a) ha a tőszámuk az erdősítés területének legfeljebb 20%-án, illetve annak legfeljebb 1,0 hektáros összefüggő
részterületén nem éri el az átlagosan elvárt tőszámot, de legalább az elvárt tőszám fele jelen van,
b) talajvédelmi vagy bányászati rendeltetésű erdő esetén, ha az  erdősítés területének 5%-án, de legfeljebb
0,5 hektárt el nem érő, egymással nem érintkező üres foltok találhatóak, amelyek összes területe nem haladja
meg az erdősítés összterületének 20%-át,
c) ha a  heterogén állományösszetétel a  termőhelyi viszonyokkal vagy természetes felújítások esetén
az anyaállomány eredeti változatosságával összhangban van, és
d) ha az  erdőrészlet teljes faállománya az  erdősítés befejezésétől a  következő véghasználatig egységesen
kezelhető.
(4) Felnyíló erdő esetében az egyenletes eloszlás nem vizsgálandó.
 (5) A talajvédelmi, árvízvédelmi, örökségvédelmi vagy bányászati rendeltetésű erdő, valamint a felnyíló erdő esetében
az  erdősítések sikeresnek és befejezhetőnek minősíthetők, ha azok 8.  mellékletben foglalt tőszám elvárásoknak
átlagosan 50%-ában, felnyíló erdők valamint a folyók nagyvízi medrének elsődleges és másodlagos levezető sávjába
eső erdő erdősítése esetében 30%-ában megfelelnek.
(6) Fokozatos felújító vágással vagy szálalóvágással érintett erdőben az  újulat záródása alatt az  erdőterv erdősítési
előírásának, e  rendelet előírásainak, és az  erdészeti hatóság határozatában rögzített egyéb rendelkezéseknek
megfelelő fafajú és eredetű, életképes, további fejlődésében nem akadályozott, a vizsgált területen közel egyenletes
eloszlásban elhelyezkedő faegyedek átlagos tőszámának és az  8.  mellékletben meghatározott minimálisan elvárt
tőszám kétszeresének százalékban kifejezett hányadosát kell érteni.
(7) Amennyiben a  szabad rendelkezésű erdő mezőgazdasági művelésbe vonását nem kezdeményezték, és
a  fakitermelés után a  faállomány záródása természetben összefüggően legalább 1 hektáros részterületén 50% alá
csökken, a szabad rendelkezésű erdő felújítását a fakitermelést követő két éven belül meg kell kezdeni.
(8) A szabad rendelkezésű erdő felújítására irányuló bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a földhasználó nevét,
b) a felújítással érintett szabad rendelkezésű erdő erdészeti igazgatási egység szerinti területazonosító adatait
(helység, sorszám),
c) tervezett fő- és elegyfafajokat, illetve fajtákat, erdőszegély tervezése esetén a  cserjefajokat, azok
elegyarányát, az elegyítés tervezett módjait, a létrehozni kívánt célállományt,
d) amennyiben a  felújítás nem a  szabad rendelkezésű erdő teljes területén történik, az  a  tervezett felújítással
érintett területet ábrázoló erdészeti térképi mellékletét és
e) a bejelentő aláírását.
11. Az erdészeti mérő- és megfigyelő rendszer működtetésének szabályai
38. § (1) Az erdészeti mérő- és megfigyelő rendszer feladata
a) az erdők, a faállomány fejlődésének és egészségi állapotának folyamatos megfigyelése,
b) az erdőben keletkezett károk országos szintű becslése, felmérése,
c) az erdei termőhelyek állapotváltozásának vizsgálata,
d) az erdőre ható káros külső- és belső tényezők, valamint az erdei életközösség és annak termő- és élőhelyének
változása közötti összefüggések vizsgálata,
e) a károsítók és kórokozók nagyobb mértékű elterjedésének előrejelzése, valamint az ellenük való védekezés
tervezése,
f ) erdőkárok előrejelzése, valamint az ellenük való védekezés tervezése, és
g) az új kártevők és kórokozók megjelenésének jelzése, terjedésének nyomon követése, erdőre gyakorolt
hatásának vizsgálata.
 (2) Az erdészeti mérő- és megfigyelő rendszer részei:
a) nagy területű egészségi állapotfelmérés; b) az egészségi állapot változásának intenzív vizsgálati hálózata;
c) országos fénycsapda hálózat;
d) erdővédelmi előrejelző rendszer;
e) éghajlatváltozási monitoring rendszer;
f ) vadállomány okozta élőhelyváltozás vizsgálati hálózata;
g) nemzeti szisztematikus erdőleltár;
h) Országos Erdőkár Nyilvántartás;
i) országos erdőtűz adattár;
j) erdőtűz kockázat értékelési rendszer;
k) erdőtűz korai észlelési rendszer.
(3) Az erdészeti mérő- és megfigyelő rendszer működtetése során felhasználandó állami alapadatok:
a) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis,
b) az állami topográfiai térképi adatbázis,
c) az állami távérzékelési adatbázisok és ortofotók.
39. § (1) Az  erdészeti hatóság az  erdészeti mérő- és megfigyelő rendszer szolgáltatta eredmények alapján gondoskodik
a szükségessé váló megelőző – a károk mérséklését szolgáló –, valamint a károsodott terület helyreállítását biztosító
intézkedések megtételéről vagy kezdeményezéséről.
(2) Az erdészeti mérő- és megfigyelőrendszer működtetése során
a) a NÉBIH gondoskodik a 38. § (2) bekezdés a) és f )–k) pontjai szerinti,
b) a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Erdészeti Tudományos Intézete (a  továbbiakban: ERTI)
gondoskodik a  38.  § (2)  bekezdés b)–c)  pontjai szerinti, valamint – az  Országos Erdőkár Nyilvántartás
adatainak felhasználásával – a 38. § (2) bekezdés d) pontja szerinti,
c) a NÉBIH és az ERTI – a szakmai irányító szervük által meghatározott feladatmegosztás alapján – együttesen
gondoskodik a 38. § (2) bekezdés e) pontja szerinti
alrendszerekben folyó adatgyűjtésről, és kiértékelésről.
 (3) A NÉBIH ellátja az erdővédelmi mérő és megfigyelő rendszer nemzeti és nemzetközi szintű koordinációs feladatait.
Ennek keretében – az ERTI közreműködésével – gondoskodik:
a) a rendszer egyes elemeinek összehangolásáról,
b) a rendszer – nemzetközi egyezményekben és európai uniós jogi aktusokban meghatározott
kötelezettségeket és elvárásokat is figyelembe vevő – fejlesztésről,
c) az előírt jelentések határidőre történő elkészítéséről és megküldéséről,
d) a nemzetközi adatszolgáltatásról,
e) a nemzeti és nemzetközi együttműködésből származó információk szétosztásáról, a  mérő- és
megfigyelőrendszer működtetésében közreműködő szervezetek és a szakközönség tájékoztatásáról, és
f ) az adatok tárolásáról.
(4) A  NÉBIH gondoskodik a  vizsgálati adatokat és eredményeket tartalmazó adatállományok teljes körének – a  38.  §
(2) bekezdés szerinti alrendszerenként történő – hosszú távú, biztonságos tárolásáról és archiválásáról.
40. § (1) Az  erdészeti mérő- és megfigyelő rendszer országos erdőkár nyilvántartási rendszer működtetése keretében
az  erdészeti szakszemélyzet a  szakirányítási tevékenysége során kezelt erdőt ért károsításokat a  NÉBIH által
rendszeresített, az  alábbi adatokat tartalmazó „Erdővédelmi kárbejelentő lap”-on az  erdészeti hatóság részére
bejelenti:
a) bejelentő személy neve, szakszemélyzeti kódszáma,
b) az erdőgazdálkodó neve, erdőgazdálkodói kódja,
c) a károsítás negyedéve,
d) a károsítás helye (erdőrészlet vagy EOV koordináta),
e) a károsított egyed fafaja,
f ) a károsító kódja,
g) a károsítás gyakorisága és kárerélye,
h) a károsítással érintett terület,
i) a károsítással érintett fatömeg,
j) a károsítás észlelésének időpontja,
k) a károsítás elleni védekezés módja, a védekezés állapota,
l) zárlati károsító megerősítése.
(2) Az Erdővédelmi kárbejelentő lapokat naptári negyedévenkénti bontásban, az adott tárgynegyedévet követő hónap
8.  napjáig, zárlati károsító esetén a  káresemény észlelését követően haladéktalanul meg kell küldeni az  erdészeti
hatóság részére.
12. Az erdei károsítók károkozása elleni védelem szabályai
41. § (1) Az  erdőt károsító hatások megelőzése, az  erdők állapot változásának nyomon követése érdekében a  NÉBIH és
az ERTI – a 39. § (2) bekezdésben meghatározott feladatmegosztás szerint –
a) a 38. § (2) bekezdés szerinti alrendszerek működéséről évente
aa) szakmai jelentést készít és azt elektronikus formában bárki számára hozzáférhetővé teszi,
ab) teljesítménybeszámolót készít, és azt a  Földművelésügyi Minisztérium részére elektronikus
formában megküldi,
b) az erdészeti mérő- és megfigyelőrendszer működtetése során nyert adatok és információk felhasználásával
évente ismerteti az erdők egészségi állapotát,
c) évente előrejelzi a várható, erdőt érintő károsítások lehetőségét és valószínűségét, és
d) az évente elkészített előrejelzést az erdőgazdálkodók számára elektronikus formában hozzáférhetővé teszi.
(2) A  NÉBIH – az  (1)  bekezdés a)  pontjában foglaltakon túl – a  38.  § (2)  bekezdés g)  pontja szerinti, nemzeti
szisztematikus erdőleltár adatai alapján öt évente összefoglaló jelentést készít és azt az  Földművelésügyi
Minisztérium részére megküldi, valamint az  erdőleltár összefoglaló adatait elektronikus formában bárki számára
hozzáférhetővé teszi.
13. Az erdei haszonvételek általános szabályai 42. § (1) Gomba, vadgyümölcs, gyógynövény gyűjtése, illetve forrásvíz elhordása
a) az állam 100%-os tulajdonában álló erdőben az  egyéni szükségletet meghaladó mennyiségben
erdőgazdálkodó előzetes írásbeli hozzájárulásával,
b) az állam 100%-os tulajdonában nem álló erdőben a  haszonvételi joggyakorló előzetes írásbeli
hozzájárulásával
gyakorolható. (2) Ha jogszabály másképpen nem rendelkezik, egyéni szükségletnek minősül személyenként, naponta legfeljebb
a) 2 kg gomba,
b) 2 kg vadgyümölcs vagy
c) 2 kg gyógynövény
gyűjtése.
(3) Egyéni szükségletre gyűjtött gomba, vadgyümölcs, gyógynövény illetve forrásvíz kereskedelmi forgalomba nem
hozható.
(4) Erdei haszonvételként gyakorolt méhészeti tevékenységnek minősül a méhcsaládok nektárgyűjtés céljából erdőben
történő elhelyezése, legeltetése.
(5) Az  állam 100%-os tulajdonában álló erdőben a  méhészeti tevékenység szabadon végezhető, azonban
a méhcsaládok elhelyezését és telepítési helyét az erdőgazdálkodóval előzetesen egyeztetni kell.
(6) A  méhészeti tevékenység az  egyéb erdőgazdálkodási tevékenységeket és az  erdei turizmust nem zavarhatja.
A méhészeti tevékenység gyakorlása során be kell tartani az erdő látogatására vonatkozó szabályokat is.
(7) Méhcsalád nem helyezhető el lakóépület, gazdasági épület, turistaút, erdei tornapálya, egyéb közjóléti erdei
létesítmény 50 méteres körzetében.
14. A fakitermelés szabályai 43. § (1) Erdőben és az  erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló területen jogszerűen végezhető fakitermelés
megkezdése előtt a  jogosult erdészeti szakszemélyzet az  erdőgazdálkodót, erdő engedélyezett igénybevételekor
az  engedély jogosultját vagy annak megbízottját tájékoztatja az  elvégzendő munkafolyamatról, valamint erről
erdőrészletenkénti bontásban műveleti lapot állít ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott műveleti lap a következő adatokat tartalmazza:
a) az erdőgazdálkodó, illetve az engedély jogosultjának neve, címe, és elérhetősége, valamint erdőgazdálkodó
esetén erdőgazdálkodói kódszáma, b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet neve, címe, erdészeti hatósági nyilvántartási kódja és elérhetősége,
c) az erdőrészlet erdészeti területazonosító adatai (helység, tagszám, erdőrészlet jel, alrészlet szám),
d) a fakitermelés módja és érintett területe,
e) a becsléssel meghatározott kitermelendő bruttó fatérfogat fafajonkénti bontásban,
f ) a fakitermelés tervezett kezdete és befejezése,
g) a fakitermelés végrehajtására vonatkozó utasítások,
h) a fakitermelés végrehajtásának – az  Evt. 16.  § (9)  bekezdés és az  Evt. 73.  § (1)  bekezdés szerinti – jogszerű
előkészítésére vonatkozó nyilatkozatok,
i) keltezés,
j) az erdőgazdálkodó aláírása, valamint
k) a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzése.
(3) A  műveleti lapon a  jogosult erdészeti szakszemélyzet tájékoztatást ad a  tervezett munka céljairól, szakmai
előírásairól, a követendő technológiáról és a kialakítandó közelítő nyom hálózatról.
(4) A  műveleti lap saját példányának megsemmisülését, megrongálódását, elvesztését vagy eltulajdonítását
–  az  érintett nyomtatvány sorszámának megjelölésével – a  jogosult erdészeti szakszemélyzet haladéktalanul
bejelenti az erdészeti hatóságnak.
(5) A  műveleti lap egy példányát az  erdőgazdálkodó, egy eredeti vagy annak egy másolati példányát pedig
az erdőgazdálkodási tevékenységet végző részére kell átadni.
(6) A műveleti lapot az erdőgazdálkodó és a jogosult erdészeti szakszemélyzet a kiállítástól számított 5 évig megőrzi.
 (7) A műveleti lap kiállításával a jogosult erdészeti szakszemélyzet igazolja, hogy
a) a (2) bekezdésben foglalt adatok a valóságnak megfelelnek,
b) ha az  erdészeti hatóság az  Evt. 41.  § (6)  bekezdés szerint eljárást indított, a  műveleti lapot az  erdészeti
hatóság korlátozó vagy tiltó határozatának figyelembevételével állította ki,
c) a műveleti lap megfelelő részletességgel tájékoztatást ad a  tervezett munka céljairól, szakmai előírásairól,
a  követendő technológiáról, az  időbeli és térbeli korlátozásokról, valamint a  kialakítandó közelítő nyom
hálózatról,
d) a fahasználat időtartamára – attól eltérő hatósági engedély hiányában – csak a jogszabályban meghatározott
időszakokat jelölte meg,
e) ha a műveleti lapon fokozatos felújítóvágással vagy szálalóvágással érintett erdőben bontóvágást jelölt meg,
a fahasználat eredményeként a visszamaradó állomány záródása megfelel a jogszabályban előírt mértéknek,
f ) természetes erdő, természetszerű erdő és származék erdő természetességi állapotú erdőben a használandó
közelítő nyomokat jól látható módon kijelölte,
g) az erdőgazdálkodási tevékenységgel érintett terület és az erdőrészlet határait kijelölte, és
h) az ápoló- és tisztítóvágás, a  felújítóvágás végvágása és a  szálalóvágás végvágása, a  tarvágás, valamint
– kultúrerdők és faültetvények kivételével – a kivágásra tervezett fák szakszerű megjelölése megtörtént.
 (8) Ha az  erdőfelújítás érdekében végzett vágástakarítás során erdei faválaszték felkészítése történik az  (1)  bekezdés
szerinti műveleti lapot kell kiállítani, azzal, hogy fakitermelés alatt a vágástakarítást kell érteni.
44. § (1) Fásításban tervezett fakitermelés esetén a következő adatokat kell előzetesen bejelenteni az erdészeti hatóságnak:
a) fakitermelés tervezett végrehajtás éve,
b) a bejelentő neve, címe vagy székhelye, adószáma vagy adóazonosító jele,
c) a fakitermeléssel érintett fásítás ingatlan-nyilvántartás szerinti területazonosító adatai (helység, fekvés,
helyrajzi szám, alrészlet jel),
d) a tervezett fakitermeléssel érintett terület nagysága,
e) amennyiben a  fakitermelés nem a  teljes földrészleten, vagy alrészleten történik, a  tervezett fakitermeléssel
érintett terület ábrázolása 30 napnál nem régebbi, állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból kiadott
térképmásolat adott célra alkalmas méretarányú másolatán feltüntetve,
f ) a kitermelni tervezett faanyag bruttó fatérfogata fafajonkénti bontásban,
g) a fatérfogat meghatározásának módja,
h) a bejelentő nyilatkozata arról, hogy adatai a valóságnak megfelelnek,
i) annak feltüntetése, hogy más személynek nincs olyan joga vagy jogos érdeke, ami a  fakitermelés
végrehajtását akadályozná, vagy erről az érintett lemondott,
j) – a (7) bekezdésben foglalt kivétellel – a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzése,
k) a bejelentő aláírása,
l) keltezés. (2) Az (1) bekezdésben szereplő bejelentés benyújtására
a) a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott mező- vagy erdőgazdasági
hasznosítású földön található fásítás esetén a  földrészlet vagy alrészlet földhasználati nyilvántartásban
szereplő földhasználója,
b) az a)  pont alá nem tartozó, egyéb fásítások esetén az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelői,
földhasználati, haszonélvezeti, használati jog jogosultja, ezek hiányában az ingatlan tulajdonosa,
c) az ingatlan-nyilvántartásban Állami I. megnevezésű, művelés alól kivett területként nyilvántartott és nem
a vagyonkezelő használatában álló fásítások esetén a vagyonkezelő egyetértésével az  ingatlan használatára
szerződés alapján jogosult személy vagy szerv, vagy ezek megbízottja
jogosult.
 (3) A  szabad rendelkezésű erdőben tervezett fakitermelés esetén a  következő adatokat kell előzetesen bejelenteni
az erdészeti hatóságnak:
a) fakitermelés tervezett végrehajtás éve,
b) a földhasználó neve,
c) a fakitermeléssel érintett szabad rendelkezésű erdő erdészeti igazgatási egység szerinti területazonosító
adatai (helység, sorszám),
d) a fakitermeléssel érintett terület nagysága,
e) az érintett területen a faállomány teljes vagy részleges kitermelése,
f ) a kitermelni tervezett faanyag bruttó fatérfogata fafajonkénti bontásban,
g) a fatérfogat meghatározásának módja,
h) a földhasználó nyilatkozata arról, hogy a  tervezett fakitermelés után a  szabad rendelkezésű erdő
mezőgazdasági művelésbe kívánja-e vonni,
i) – a (7) bekezdésben foglalt kivétellel – a jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzése,
j) a bejelentő aláírása,
k) keltezés.
(4) Ha a bejelentő a (3) bekezdés h) pontja szerint úgy nyilatkozik, hogy a szabad rendelkezésű erdőt mezőgazdasági
művelésbe vonja, akkor a bejelentéséhez csatolni kell
a) az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló
25/2013. (IV. 16.) VM rendelet szerint elkészített változási vázrajzot és területkimutatást, illetve
b) ha az igénybevétel teljes földrészletet, vagy teljes alrészletet érint, a tervezett művelési ág változás határainak
és föld-, illetve alrészletenkénti területének ábrázolását az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból
kiadott 30 napnál nem régebbi másolaton feltüntetve.
(5) A  szabad rendelkezésű erdőben a  fakitermelés végrehajtása esetén a  következő adatokat kell bejelenteni
az erdészeti hatóságnak:
a) a földhasználó neve,
b) a fakitermeléssel érintett szabad rendelkezésű erdő erdészeti igazgatási egység szerinti területazonosító
adatai (helység, sorszám),
c) ha a  fakitermelés nem a  szabad rendelkezésű erdő teljes területén történik, az  a  tervezett fakitermeléssel
érintett területet ábrázoló erdészeti térképi melléklet,
d) a bejelentő aláírása,
e) keltezés.
(6) Fásításban, szabad rendelkezésű erdőben a  fakitermelési munka végrehajtója a  munkavégzés során köteles
magánál tartani az  (1), illetve a  (3)  bekezdés szerinti bejelentés másolati vagy másod példányát és a  benyújtást
igazoló dokumentumot.
(7) Ha a  faanyag kitermelése kizárólag saját felhasználásra történik, a  jogosult erdészeti szakszemélyzet ellenjegyzése
nem szükséges, de erről a tényről a bejelentőnek nyilatkoznia kell.
45. § Ha a  szabad rendelkezésű erdő faállománya bármilyen okból megsemmisül, szabad rendelkezésű erdő
mezőgazdasági művelésbe vonásának bejelentésekor a  44.  § (3) és (4)  bekezdése szerint kell eljárni, azzal, hogy
kitermelés alatt a faállomány megsemmisülését kell érteni.
46. § (1) A  befejezett ápolás során az  erdősítés befejezését követő ötödik évig tartó időszakban a  faállomány fő- és
elegyfafajú faegyedeinek megfelelő tőszámát és elegyarányát kell kialakítani, valamint biztosítani kell azok további
fejlődési feltételeit.
(2) A  tisztítás során az  erdő rendeltetéseinek, a  természetességi állapotra vonatkozó alapelvárásnak megfelelő
faállomány-szerkezet és elegyarányt kell kialakítani.
(3) A  törzskiválasztó gyérítéssel olyan faállomány-szerkezetet kell kialakítani, amely a  természetességi állapotra
vonatkozó alapelvárásnak megfelelően biztosítja az  erdő faállományának magassági növekedését, a  megfelelő
nagyságú korona kialakulását, és az állomány minőségi jellemzőinek javulását.
(4) A  növedékfokozó gyérítéssel olyan faállomány-szerkezetet kell kialakítani, amely a  természetességi állapotra
vonatkozó alapelvárásnak megfelelően biztosítja az  erdő faállományának erőteljes vastagsági növekedését és
a minőségi faanyagtermesztés lehetőségét.
(5) A  haszonvételi gyérítéssel az  állam 100%-os tulajdonában nem álló, véghasználati kor elérése előtt lévő erdőben
olyan faállomány-szerkezetet kell kialakítani, amely kismértékű folyamatos faanyagnyerésre ad lehetőséget.
A  haszonvételi gyérítés felújítási kötelezettséget nem keletkeztethet. A  haszonvételi gyérítés során 1–3 évente
történő fakitermeléssel a faállomány átlagos záródása maximum 5%-kal csökkenhet.
(6) A szálalóvágás alkalmazásával a vágásos és az átmeneti üzemmódban kezelt erdők véghasználata és felújítása során
a folyamatos erdőborításból fakadó ökológiai előnyök fokozottabb érvényesülését kell biztosítani.
(7) A  készletgondozó használat során az  örökerdő üzemmódban kezelt erdő vegyes korú, folyamatos erdőborítást
biztosító faállomány-szerkezetének kialakítását és fenntartását kell biztosítani. Ennek érdekében a készletgondozó
használat rendszeresen, az  örökerdő kezelési terv szerint kell végezni, melynek során erdőfelújítási kötelezettség
nem keletkezhet.
(8) Az  Evt. 71.  § (1)  bekezdés h)  pontja alkalmazásában nem minősül egyéb termelésnek, ennek értelmében
fakitermelésnek:
a) az erdősítés érdekében végzett ápolás,
b) a befejezett ápolás során végzett ápolóvágás, továbbá
c) a korábbi fakitermelésből származó faanyag felkészítése.
(9) Ha az  erdei haszonvétel gyakorlása során erdei faválaszték felkészítése történik, és a  43.  § (1)  bekezdés szerinti
műveleti lap kiállítására nem kerül sor, az erdőgazdálkodó köteles a munka végrehajtója számára írásban rögzíteni
az  erdei haszonvétel gyakorlásának feltételeit. A  haszonvétel gyakorlásának feltételeit rögzítő okiratot a  munka
végrehajtója köteles a  munkavégzése során magánál tartani, és azt az  arra jogosult személynek felszólítására
bemutatni.
(10) A  (9)  bekezdésben meghatározott haszonvétel gyakorlásának feltételeit rögzítő okirat a  következő adatokat
tartalmazza:
a) az erdőgazdálkodó neve, címe, erdőgazdálkodói kódszáma és elérhetősége,
b) az erdőgazdasági azonosító adatai (helység, tagszám, részlet jel),
c) a haszonvétel módja és érintett területe,
d) a haszonvétellel érintett erdei faválaszték becsléssel meghatározott bruttó térfogata fafajonkénti bontásban,
e) a haszonvétel tervezett kezdete és befejezése,
f ) a haszonvétel végrehajtására vonatkozó utasítások,
g) az erdőgazdálkodó aláírása.
47. § (1) Vágásos üzemmód esetén, fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás keretében bontóvágás csak az  erdőtervi
előírásnak megfelelő állomány alatti újulat megtelepedésének, illetve megmaradásának elősegítése céljából
végezhető.
(2) Faanyagtermelést nem szolgáló üzemmód esetén fakitermelés csak
a) kísérleti és tanerdő rendeltetésű erdőben, kísérleti vagy oktatási céllal,
b) az Evt. 58. §-ában foglalt esetben,
c) intenzíven terjedő fafajok visszaszorítása érdekében,
d) erdővédelmi céllal,
e) utak, közelítő nyomok, ösvények, illetve létesítmények mellett élet és vagyonvédelmi okból,
f ) erdőfelújítási kötelezettség keletkezése esetén, – ha annak teljesítése állománykiegészítéssel nem valósítható
meg – erdőfelújítási céllal, valamint
g) egyéb természetvédelmi céllal
végezhető.
15. Az erdőfelújítási biztosítékra vonatkozó szabályok 48. § (1) Az erdőfelújítási biztosíték összege hektáronként
a) kocsányos tölgy, kocsánytalan tölgy, magyar tölgy, molyhostölgy vagy bükk főfafajú erdőfelújítás előírása
esetén az erdővédelmi járulékalap tízszerese,
b) természetes sarj eredetű erdőfelújítás előírása esetén az erdővédelmi járulékalap háromszorosa,
c) az a) és b) pontba nem tartozó esetben az erdővédelmi járulékalap ötszöröse.
(2) Erdőfelújítási biztosíték nyújtásának előírása esetén az  erdészeti hatóság az  erdőfelújítási biztosíték nyújtásának
igazolásáig a bejelentett fakitermelés végrehajtását megtiltja.
(3) Az  erdőfelújítási biztosítékot az  erdészeti hatóság akkor fogadja el, ha az  a  (1)  bekezdésében meghatározott
összegre szól és
a) az erdőfelújításra a  36.  § (1) vagy (2)  bekezdésében megállapított befejezési határidőt követő ötödik év
december 31-ig,
b) az Evt. 52/A. § (2) bekezdése szerinti esetben a befejezési határidőt követő ötödik év december 31-ig
érvényes.
(4) Ha az  erdőben, melyre az  erdőgazdálkodó erdőfelújítási biztosítékot nyújtott az  erdészeti hatóság az  Evt. 106.  §
(1) bekezdése szerint az erdő felújításához kapcsolódó erdőgazdálkodási tevékenységet rendel el, az erdőfelújítási
biztosítékot az elrendelt erdőgazdálkodási tevékenység költségeire kell fordítani.
49. § (1) Az  erdőfelújítási biztosítékként nyújtott bankgarancia módosításához, illetve megszüntetéséhez, valamint
a pénzbetét felhasználásához az erdészeti hatóság hozzájárulása szükséges.
(2) Az  erdészeti hatóság erdőfelújítási biztosítékként csak az  (1)  bekezdés szerinti kikötést tartalmazó fedezeti
megállapodást fogad el.
(3) Biztosítékként olyan bankgarancia fogadható el, amely
a) a 48.  § (1)  bekezdésében meghatározott összegre szól és az  erdőfelújítás 36.  § (1) vagy (2)  bekezdésében
megállapított befejezési határidejéig, illetve az  Evt. 52/A.  § (2)  bekezdése szerinti erdőfelújítási biztosíték
esetében befejezési határidejét követő 5 évig érvényes,
b) okiratban a garanciát vállaló hitelintézet arra vállal kötelezettséget, hogy az erdőfelújítás sikeres befejezése
érdekében az  Evt. 106.  §-a szerinti esetben, az  erdészeti hatóság igénybejelentése alapján, feltétel nélkül
– legfeljebb 3 munkanapon belül – teljesít,
c) kizárólag az erdészeti hatóság jóváhagyásával vonható vissza, vagy visszavonhatatlan.
 (4) A bankgaranciaként olyan szerződés fogadható el, mely tartalmazza
a) a bankgaranciát nyújtó hitelintézet megnevezését, bankszámlaszámát,
b) az Európai Gazdasági Térség tagállamában székhellyel nem rendelkező külföldi hitelintézet garanciája esetén
a felülgarantáló bank (hitelintézet) megnevezését, bankszámlaszámát,
c) a megbízó nevét, címét, bankszámlaszámát, adószámát,
d) a garancia összegét számmal és betűvel,
e) a garancia érvényességének kezdő és végső időpontját és
f ) a (3) bekezdés b) és c) pontjában foglalt kötelezettségvállalást.
50. § (1) Az erdészeti hatóság letéti számlájára helyezett erdőfelújítási biztosítékra a bírósági letétre vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni.
(2) Az  erdőfelújítási biztosíték hatósági letéti számlára, banki átutalással történő megfizetése esetén az  átutalási
nyomtatványon fel kell tüntetni:
a) a letét fajtáját (erdőfelújítási biztosíték),
b) az erdőfelújítási biztosíték összegét számmal és betűvel,
c) az erdőfelújítási biztosítékot megállapító határozat ügyirat számát és
d) az erdőfelújítási biztosítékot nyújtó erdőgazdálkodói kódszámát.
(3) A  letétkezelő az  erdőfelújítási biztosíték banki átutalással történő megfizetéséről igazolást állít ki, ha
az  erdőgazdálkodó az  átutalási nyomtatványon szereplő adatokat hiánytalanul megadta, vagy azok egyébként
a  letétkezelő rendelkezésére állnak, az  erdőfelújítási biztosíték összegét a  letéti számlán jóváírták, és a  jóváírást
tartalmazó számlakivonat a  letétkezelőhöz megérkezett. A  letétkezelő az  igazolást az  aláírásával és hivatalos
bélyegzőjének lenyomatával látja el, és azt az erdőgazdálkodó részére megküldi.
(4) Az  erdőfelújítási biztosíték banki átutalással történő megfizetéséről szóló igazolás kiállításával egyidejűleg
a letétkezelő az erdőfelújítási biztosítéknak nyilvántartási tételszámot ad.
(5) Ha az  átutalt összeg az  erdőfelújítási biztosítékként megállapított összeget meghaladja, a  letétkezelő
a többletösszeget – a visszautalással kapcsolatos költségekkel csökkentett összegben – az erdőgazdálkodó részére
visszautalja.
16. Erdőnevelés végrehajtására vonatkozó szabályok 51. § (1) Az  Evt. 73.  § (1)  bekezdés szerinti megjelölést a  fakitermelés bejelentéséig el kell végezni. Szakszerű jelölésnek
minősül a  kivágandó faegyedeknek a  fakitermelési munka végrehajtója számára egyértelműen felismerhető
jelöléssel való ellátása.
(2) Az erdőnevelések keretében elvégzett fakitermelések során – az erdő későbbi sikeres felújításának feltételeit is szem
előtt tartva – törekedni kell az  adott termőhelynek, valamint az  erdő természetességi kategóriájának megfelelő,
elegyes erdőtársulás kialakítására és fenntartására, az  erdőszegély kíméletére, valamint az  idegenhonos, illetve
intenzíven terjedő elegyfafajok visszaszorítására.
17. Tarvágás feltételeire vonatkozó szabályok 52. § (1) Az Evt. 74. § (1) bekezdés alkalmazásában az azonos erdőgazdálkodóhoz tartozó területen
a) felújítás alatt álló vágásterületnek minősül az  üres vágásterületen felül a  folyamatban levő erdőfelújítás
területe is, amíg az erdészeti hatóság az erdőfelújítást befejezetté nem nyilvánítja;
b) a tervezett tarvágás területével egybefüggőnek minősülnek azok a  felújítás alatt álló területek, amelyeket
kevesebb, mint negyven méter széles, felújítás alatt nem álló, faállománnyal borított erdő vagy kevesebb,
mint húsz méter széles, erdőnek nem minősülő terület választ el egymástól, de legalább negyven méter
hosszan csatlakozik egymáshoz.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás végvágott területe számít folyamatban
lévő felújításnak, illetve felújítás alatt álló területnek.
18. Az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésére vonatkozó szabályok 53. § Az Evt. 75.  §-a alkalmazásában erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének minősül az  erdei fafajok magjának,
a faállomány alatt megtelepült csemetéinek gyűjtése, valamint a dugványozás céljából végzett hajtásszedés.
19. Az erdő igénybevételére vonatkozó szabályok 54. § (1) Az erdő igénybevételének engedélyezése érdekében szükséges, humuszos termőréteg feltárás a beépítéssel érintett
területen a beruházás jellegének és a terepviszonyoknak megfelelő sűrűséggel fúrt szelvényből történik.
(2) A mintavétel legfeljebb 5 hektárt, vonalas létesítményeknél 500 métert jellemezhet. A mintavétel helyét alkalmas
méretarányú erdészeti térképi mellékleten jelölni kell. A  mintát a  humuszos talajszintekből kell szedni, és
laboratóriumi vizsgálat keretében kell kiértékelni.
(3) A humuszos termőréteg mentésére vonatkozó terv elkészítését, és a mentést akkor kell elvégezni, ha a (2) bekezdés
szerinti feltárás alapján a humuszos termőréteg
a) mélysége legalább 20 cm,
b) humusztartalma nagyobb, mint 1,0%,
c) talajidegen és szennyező anyagot nem tartalmaz,
d) a vizes szuszpenzióban mért pH értéke 5,0 és 8,7 közötti, és
e) a talaj, vízben oldható sótartalma 0,10%-nál kisebb.
(4) A humuszos termőréteg mentésére és felhasználására vonatkozó leírásnak tartalmaznia kell:
a) a talaj humuszos rétegének vastagságát cm-ben,
b) a humuszos talajanyag minőségi jellemzését, mennyiségét,
c) a humuszos réteg mentésére irányuló munkafolyamatok sorrendjét,
d) a depónia erózió, túlnedvesedés és gyomosodás elleni védelmének meghatározását,
e) javaslatot a mentendő humuszos termőréteg hasznosítására,
f ) alkalmas méretarányú erdészeti térképi mellékletet a  beépítésre szánt terület és a  humuszos termőréteget
feltáró mintavételi pontok helyének feltüntetésével, és szintvonalas helyszínrajzot a  mentendő humuszos
termőréteg vastagságok lehatárolásával.
55. § Ha az  erdő igénybevételének engedélyezése során az  erdészeti hatóság megállapítja, hogy a  kérelemben
igénybe venni nem szándékozott erdő a  kérelmezett igénybevétel megvalósítása nyomán nem felel meg az  Evt.
6.  § (2)  bekezdésében foglaltaknak, úgy annak területe is az  igénybevétel területének és az  igénybevételi járulék
– Evt. 81. § (2) bekezdés b) pontja szerinti – megállapításának alapjául szolgáló területnek minősül.
20. Az erdőgazdálkodási tevékenység elrendelésének szabályai 56. § (1) Az  Evt. 106.  § szerint elrendelt erdőgazdálkodási tevékenység végrehajtásával az  érintett erdő elhelyezkedése
szerinti megyében bejegyzett székhellyel vagy telephellyel rendelkező, ennek hiányában az  érintett erdő
elhelyezkedése szerint legközelebbi székhellyel vagy telephellyel rendelkező erdőkezelési szolgáltatást végző
erdészeti szakirányító vállalkozást lehet megbízni.
(2) Az elrendelt erdőgazdálkodási tevékenység végrehajtására megállapodást az erdőgazdálkodásért felelős miniszter
által kiadott közleményben foglalt szolgáltatási egységdíjakat meg nem haladó mértékű árajánlat alkalmazásával
lehet kötni.
(3) Az  Evt. 106.  § (1c)  bekezdés b)  pontja értelmezésében a  véghasználat végrehajtója alatt a  véghasználatot
az erdészeti hatóság részére jogszerűen bejelentő erdőgazdálkodót vagy egyéb jogosultat kell érteni.
21. Erdészeti térképezés 57. § (1) Az erdészeti térképezés célja
a) az Evt. 38.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti, Adattárban nyilvántartott terület földrajzi elhelyezkedésének,
térbeli rendjének, a bennük folytatandó gazdálkodást befolyásoló és azt szolgáló természetes és mesterséges
tereptárgyaknak valósághű, kellő áttekintést nyújtó, mérethelyes térképi ábrázolása és
b) az erdő- és az egyéb részletek valamint a szabad rendelkezésű erdők területének a gazdálkodás igényeihez
igazodó pontosságú meghatározása.
(2) Az erdészeti térképet az erdészeti hatóság készíti.
 (3) Az erdészeti térképen a térképi elemeket topológiai rendben kell ábrázolni. Az erdészeti térkép
a) vetületi rendszere: Egységes Országos Vetületi Rendszer (EOV);
b) szelvényezése: Egységes Országos Térképészeti Rendszer (EOTR);
c) referencia méretaránya: M = 1:10 000.
(4) Az  erdészeti térképezés kizárólag ágazati célokat szolgál, az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis
tartalmát nem érintő erdészeti térképezést e rendeletben foglaltak alapján kell végezni.
(5) A térképészeti munkával előállított erdészeti térkép állam- és szolgálati titkot nem tartalmazhat.
58. § Az EOV rendszerű, erdészeti térképek készítése során az  erdőrészlet határainak meghatározásához csak olyan
terepi adatgyűjtési eljárás során felvett adat, illetve az állami távérzékelési adatbázisban tárolt távérzékelési anyag
használható fel, amelyeknél a határ töréspontjainak meghatározása 3 méternél pontosabb.
59. § (1) Az erdészeti térképrendszer részei:
a) erdészeti térkép,
b) erdészeti térképi vázlat,
c) erdőtervi térkép,
d) erdészeti átnézeti térkép,
e) honlapon megjelenített erdőtérkép.
(2) Az  erdészeti térképi vázlat az  erdészeti térkép felhasználásával készített örökerdő fenntartási, átalakítási, illetve
erdőfelújítási terv térképi melléklete.
(3) Az erdőtervi térkép az erdőtervezés során előállított, az erdőterv mellékleteként kiadott, az erdészeti térképi 1:5000,
1:10 000 vagy 1:20 000 méretarányú térképmásolata.
(4) Az  erdészeti átnézeti térkép az  erdészeti térkép tartalmának kiválogatásával, generalizálásával EOTR szerint
szelvényezetten vagy annak meghatározott területére készített térképmásolat.
(5) A honlapon megjelenített erdőtérkép a NÉBIH által készített, csökkentett térképi tartalmú és pontosságú a NÉBIH
honlapján megjelenített generalizált erdőtérkép.
60. § Az erdőrészlet és az  erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló részletek területét az  elkészített
alaptérkép felhasználásával 0,01 hektár pontossággal kell meghatározni.
61. § Az erdészeti térkép aktualizálását az  erdészeti hatóság döntésének jogerőssé válásával egyidejűleg, más esetben
az  átvezetéshez szükséges dokumentumok keletkezésétől vagy benyújtásától számított harminc napon belül kell
elvégezni.
62. § Ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet erdészeti térképi melléklet csatolását írja elő, akkor azon
–  ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet másként nem rendelkezik – az  alábbi jogosult erdészeti
szakszemélyzet által elkészített munkarészeket kell érteni:
a) a legalább 1:10 000-es méretarányú, az  erdészeti térkép másolaton készített változást bemutató térképi
vázlat és
b) a térképi változást eredményező új térképi elemek – vonalak estében a  töréspontok sorrendjének
megfelelő – koordinátajegyzéke, vagy a NÉBIH által üzemeltetett honlapon meghatározott fájlformátumban
a változásokat tartalmazó digitális térképi állomány.
63. § Nem minősül erdészeti térképészeti tevékenységnek
a) az erdőnek minősülő föld belső határainak terepi határazonosítása,
b) a jogosult erdészeti szakszemélyzet által terepen megjelölt határ töréspontjainak meghatározása,
c) a jogosult erdészeti szakszemélyzet által az Adattári változáshoz benyújtott térképi vázlat készítése.
22. Záró rendelkezések 64. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 67. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
65. § (1) E rendelet hatálybalépése előtt megállapított
a) készletgondozó használat fakitermelési mód a 46. § (5) bekezdés szerinti haszonvételi gyérítés fakitermelési
módnak,
b) szálalás fakitermelési mód az Evt. 71. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti készletgondozó használat fakitermelési
módnak,
c) erdősítési célállomány a 8. melléklet szerinti célállománynak a 9. mellékletben foglaltak szerint
felel meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti változásokat az erdészeti hatóság 2018. július 1-jéig az Adattáron átvezeti.
66. § Ez a rendelet
a) a természetes élőhelyek, valamint a  vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i
92/43/EGK irányelv 6. cikk (3)–(4) bekezdésének és
b) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i
2011/92/EU irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 67. § (1) A 29. § (11) bekezdésében a „jogerős” szövegrész helyébe a „végleges” szöveg lép.
 (2) A 61. §-ban a „jogerőssé” szövegrész helyébe a „véglegessé” szöveg lép.
68. § Hatályát veszti
a) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló
153/2009. (XI. 13.) FVM rendelet,
b) az erdőterv rendelet előkészítésének, és a  körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló 11/2010. (II. 4.)
FVM rendelet,
c) az Erdőrendezési Szabályzatról szóló 88/2000. (XI. 10.) FVM rendelet,
d) az erdőről és az  erdő védelméről szóló 1996.  évi LIV.  törvénynek a  honvédelmi kezelésben lévő
erdőterületekre és fásításokra vonatkozó egyes szabályainak végrehajtásáról szóló 107/1997. (XII. 20.)
FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2014. (HK 4.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 2040 (EDITION 7 STRECHERS,
BREARING BRAKETS AND ATTACHMENT SUPPORT – AMedP-2.1 EDA V1 – Hordágyak, hordágyvivő
hevederek és csatlakozó tartozékok című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) Témafelelős: MH Egészségügyi Központ
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül
c) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. 3. A STANAG 2937 (EDITION 4) – REQUIREMENTS OF INDUVIDUAL OPERATIONAL RATIONS
FOR MILITARY USE – AMedP-1.11 EDA V1 – Egyéni
élelmiszeradagok követelményei katonai feladat során
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Egészségügyi Központ
b) A bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés
c) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. 4. A STANAG 2474 MEDSTD (EDITION 2)
RATIFICATION DRAFT 1)
RECORDING OF OPERATIONAL IONIZING RADIATION EXPOSURE FOR MEDICAL PURPOSES
AND MANAGEMENT OF DOSIMETERS – AMedP-40
EDITION A VERSION 1 – Hadművelet során bekövetkezett ionizáló sugárzással kapcsolatos egészségügyi dokumentáció című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Egészségügyi Központ
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
12 hónapon belül
c) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. 5. A STANAG 7165 AMD (EDITION 2) (RATIFICATION DRAFT 3)
INITIAL INVESTIGATION AND IMMEDIATE
MANAGEMENT OF LASER EYE DAMAGE IN
AIRCREW – AAMedP-1.9, EDITION A – Légi személyzet lézer okozta szemkárosodásának azonnali kivizsgálása
és kezelése című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Egészségügyi Központ
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül c) A NATO egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre.
6. A STANAG 1137 (EDITION 5) (RATIFICATION
DRAFT 1) HELICOPTER NAVAL MINE COUTERMEASURES MANUAL – AMP-7 EDITION D – Helikopterek haditengerészeti aknák elleni tevékenységének
kézikönyve című NATO egységesítési egyezmény című
egységesítési egyezmény alkalmazásában Magyarország
nem vesz részt.
Témafelelős: Nemzeti Közszolgálati Egyetem 7. A STANAG 2433 (EDITION 4) THE NATO
MILITARY INTELLIGENCE DATA EXCHANGE
STANDARD – AINTP – 3 EDITION C VERSION 1 –
Szövetségi katonai felderítő adatcsere NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
b) Témakezelő: MH ÖHP Felderítő Főnökség
c) A bevezetés időpontja: 2014. április 1.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
PK intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
8. A STANAG 3797 AO (EDITION 5) MINIMUM
QUALIFICATIONS FOR FORWARD AIR CONTROLLERS & LASER OPERATORS IN SUPPORT OF
FORWARD AIR CONTROLLERS – ATP – 80 – Az előretolt repülésirányítókkal és a lézeres célmegjelölő kezelőkkel szemben támasztott minimum követelmények szakfeladataik ellátásához című NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH MH ÖHP
b) Témakezelő: MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Ki
képzési Főnökség
c) A bevezetés időpontja: 2014. április 1.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
9. A STANAG 3805 (EDITION 9) ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR AIRSPACE CONTROL – AJP-3.3.5. –
Szövetséges Összhaderőnemi Légtérellenőrzési Doktrína
nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH MH ÖHP
b) Témakezelő: MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Ki
képzési Főnökség
c) A bevezetés időpontja: 2014. április 1.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
10. A STANAG 7169 (EDITION 2) SPECIFICATIONS
FOR IMAGE MAPS, AGeoP – (A)10 NATO egységesítési
egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat
b) Témakezelő: MH Geoinformációs Szolgálat
c) A bevezetés időpontja: azonnal
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése HVKFH
szakutasításban történjen. 11. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes