text:
269/2010. (XII. 3.) Korm. rendelete a Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoportból finanszírozott egészségügyi szolgáltatók korábbi évekből felhalmozott adósságának rendezésére fordítható konszolidációs támogatásról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 91. § (1) bekezdés h) pontjában,
a 8. § tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 9. § tekintetében a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 91. § (1) bekezdés a) pontjában
és 5. számú melléklete 19. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: finanszírozó) és az Egészségbiztosítási
Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatás nyújtására szerződött azon fekvő- és járóbeteg-szakellátást végző
egészségügyi szolgáltatókra (a továbbiakban együtt: egészségügyi szolgáltató) terjed ki, amelyek finanszírozása
az Összevont szakellátás jogcímből történik, és 2010. második félévében kormányhatározat alapján nem részesülnek
egyéb működési célú támogatásban.
2. § (1) A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 88/A. §-ában meghatározott
tartalék (a továbbiakban: tartalék) terhére az elszámolt teljesítmény, a nettó adósságállomány, a teljesítményvolumen
keret (a továbbiakban: TVK) és a népegészségügyi szempontból kiemelkedő jelentőségű beavatkozások alapján
konszolidációs támogatást nyújt az egészségügyi szolgáltatóknak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti konszolidációs támogatás keretében
a) a 2009. november 1. és 2010. augusztus 31. közötti időszakra vonatkozóan a tartalék
aa) 50 százaléka az egészségügyi szolgáltatók által – az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kr.) szerint – a finanszírozónak lejelentett és általa elfogadott teljesítmény, de legfeljebb
az egészségügyi szolgáltató TVK-jának 110 százaléka alapján,
ab) 20 százaléka a fekvőbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltató TVK-ja és aktív ágya hányadosának
az intézményi csoportok átlagától való eltérése alapján, a (4) bekezdésben meghatározott progresszivitási
együtthatóval súlyozva,
ac) 5 százaléka az elvégzett elektív haemodinamikai beavatkozások és nyitott szívműtétek esetszámai aránya
alapján, a (4) bekezdésben meghatározott progresszivitási együtthatóval súlyozva,
ad) 5 százaléka az elvégzett traumatológiai és ortopédiai protetikai műtétek esetszámai aránya alapján,
a (4) bekezdésben meghatározott progresszivitási együtthatóval súlyozva,
b) a tartalék 20 százaléka a teljesítményelszámolás alapján finanszírozott olyan fekvőbeteg-szakellátást végző
egészségügyi szolgáltatók között, amelyeknek a 2010. június 30-i állapot szerint a finanszírozónak lejelentett
nettó adósságuk meghaladja az egy havi finanszírozási összegüket, a két havi finanszírozási összegüket meg nem
haladó nettó adósságuk alapján
kerül felosztásra.
(3) A (2) bekezdés a) pont aa) alpontja alapján az egészségügyi szolgáltató akkor jogosult támogatásra, ha
a) aktív fekvőbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltatóként rendelkezik lekötött ágykapacitással,
b) krónikus fekvőbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltatóként rendelkezik rehabilitációs lekötött
ágykapacitással vagy
c) járóbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltatóként legalább heti 200 óra lekötött kapacitással
rendelkezik és legalább négy szakmában egészségügyi szolgáltatást nyújt.
(4) A (2) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti fekvőbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltató progresszivitási
együtthatója
a) az országos intézetek és egyetemi klinikák esetében 1,2,
b) a területi önkormányzat közvetlen fenntartásában vagy a területi önkormányzat által alapított gazdasági társaság
működtetésében lévő, legalább 500 ágyas, többszakmás kórházak esetében 1,0,
c) az a) és b) pont alá nem tartozó kórházak esetében 0,8.
(5) A támogatásban részesülő egészségügyi szolgáltató megnevezését és a támogatás összegét az egészségügyért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) az általa vezetett minisztérium és a finanszírozó honlapján közzéteszi.
(6) E § alkalmazásában nettó adósságnak minősül az egészségügyi szolgáltató teljes szállítói tartozásának és egyéb
határidőn túli kötelezettségállományának az egészségügyi szolgáltató pénzkészletével csökkentett mértéke.
3. § (1) Az egészségügyi szolgáltató a 2. § (2) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontja, valamint b) pontja szerinti támogatást
kizárólag a 2010. november 30-án fennállt szállítói tartozása csökkentésére fordíthatja.
(2) A 2. § (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontja alapján támogatásban részesülő fekvőbeteg-szakellátást végző
egészségügyi szolgáltató e támogatás összegét kizárólag az ezen alpontokban meghatározott beavatkozásra
fordíthatja.
(3) Az egészségügyi szolgáltató köteles a támogatásról haladéktalanul lemondani, és azt visszatéríteni
az Egészségbiztosítási Alap részére, ha a folyósított összeget nem, vagy nem az (1) és (2) bekezdésben meghatározott
célra használja fel, vagy az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségét megszegi.
(4) Ha az egészségügyi szolgáltató a támogatást nem jogszerűen vette igénybe vagy azt nem fizeti vissza,
a visszafizetendő támogatásnak az egészségügyi szolgáltató pénzforgalmi számláján történt jóváírása napján
érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét köteles az Egészségbiztosítási Alap részére visszatéríteni.
4. § (1) A támogatás jogszerű felhasználását – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
(a továbbiakban: KEHI) a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 312/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva 2011. június 30-ig ellenőrzi. Az egészségügyi szolgáltató
köteles a támogatás felhasználását alátámasztó valamennyi dokumentumot megőrizni a számvitelre vonatkozó
törvényben meghatározott ideig, és azokat a KEHI ellenőrzéséhez rendelkezésre bocsátani. Az ellenőrzés
eredményéről a KEHI tájékoztatja a minisztert.
(2) A 2. § (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontja alapján támogatásban részesülő egészségügyi szolgáltató által elvégzett
beavatkozások esetszámát a finanszírozó 2011. június 30-ig monitorozza, és az elvégzett műtétek számának
alakulásáról havonta tájékoztatja a minisztert. A finanszírozó a tájékoztatót megküldi a fekvőbeteg-szakellátást végző
egészségügyi szolgáltatónak, aki arra 15 napon belül észrevételt tehet.
(3) A jogosulatlanul felhasznált visszatérítendő összeg mértékét és a visszatérítés határidejét az (1) és a (2) bekezdés
szerinti tájékoztatás alapján a miniszter állapítja meg. A visszatérítésre kötelezést a visszatérítésre kötelezett
egészségügyi szolgáltatóval és a finanszírozóval közölni kell. A miniszter a visszatérítésre a 3. § (4) bekezdésében
foglalt rendelkezéseket is alkalmazza.
(4) A visszatérítés határidejének eredménytelen elteltét követően a finanszírozó jogosult a visszatérítendő összeget
három egyenlő részletben levonni az egészségügyi szolgáltató részére esedékes havi finanszírozási összegből.
5. § (1) A támogatásban való részesedés feltétele, hogy az egészségügyi szolgáltató
a) a támogatás felhasználásának ellenőrzése során a KEHI-vel együttműködik,
b) a pénzügyi helyzetéről negyedévente adatot szolgáltat a miniszter számára
ba) a bevételek,
bb) a ráfordítások,
bc) a követelések,
bd) a kötelezettségek állománya, korosítása,
be) a pénzeszközállomány,
bf) a készletállomány és
bg) a beruházások
adatai alapján,
c) részt vesz és együttműködik az egészségügyi ellátórendszer területi integrációjának kialakításában és
d) a fennmaradó adósságállományának csökkentésére vonatkozóan a támogatás átutalását követő 60 napon belül
konszolidációs tervet készít.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti adatokat a miniszter tájékoztatásul megküldi az államháztartásért felelős miniszter
részére. 6. § (1) A finanszírozó a Kr. 5. számú mellékletében a Célelőirányzatokon belül az Adósságkonszolidáció támogatására
fordítható kiadásokra rendelkezésre álló előirányzat mértékéig nyújtja a támogatást.
(2) A finanszírozó az 1. § (1) bekezdése szerinti konszolidációs támogatást 2010. december 31-ig utalványozza.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2012. január 1-jén hatályát veszti.
8. § (1) A Kr. 6. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A tárgyév utolsó hónapjában a havi kifizetést követően és az átcsoportosítások után az egyes szakfeladatokon még
rendelkezésre álló előirányzat az éves elszámolható teljesítmény arányában osztható fel és fizethető ki,
az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével.”
(2) A Kr. 44/A. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
(Az OEP az 5. számú mellékletben az Összevont szakellátáson belül a rendkívüli kiadásokra rendelkezésre álló előirányzat
mértékéig finanszírozza)
„g) a természeti és ipari katasztrófa (rendkívüli helyzet, veszélyhelyzet) miatt szükségessé vált, valamint a járványügyi
intézkedésekből adódó rendkívüli egészségügyi ellátásokkal kapcsolatban felmerülő többletszolgáltatásokat.”
(3) A Kr. 5. számú melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
9. § A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2010. évi eseti kereset-kiegészítéséről szóló 316/2009. (XII. 28.) Korm.
rendelet 7. §-a a következő (5)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az E. Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatónak minősülő helyi önkormányzati költségvetési szervek
2010. december 8-áig nyújthatják be az eseti kereset-kiegészítéssel kapcsolatos pótlólagos igényüket a Magyar
Államkincstárnak. A határidő elmulasztása jogvesztő. A Magyar Államkincstár és az OEP a finanszírozott egészségügyi
ellátási feladatok alapján 2010. december 13-áig elbírálja a pótlólagos támogatás jogosságát.
(6) Az E. Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatónak minősülő központi költségvetési szervek 2010.
december 8-áig nyújthatják be az eseti kereset-kiegészítéssel kapcsolatos pótlólagos igényüket a Nemzetgazdasági
Minisztériumnak. A határidő elmulasztása jogvesztő. A Nemzetgazdasági Minisztérium az OEP részére a (7) bekezdés
szerint utalványozandó támogatás összegéről 2010. december 10-éig adatot szolgáltat. A pótlólagos támogatás
jogosságát az (5) bekezdésben foglaltak szerint kell elbírálni.
(7) Az (5)–(6) bekezdés szerinti pótlólagos támogatás összegét az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 5. számú mellékletében
meghatározott előirányzat mértékéig
a) az Ámr. 2. § 22. pontja alapján nettó finanszírozási körbe tartozó egészségügyi szolgáltatónak minősülő
költségvetési szervek részére az OEP legkésőbb 2010. december 14-éig utalványozza, és a Magyar Államkincstár
legkésőbb 2010. december 15-éig folyósítja,
b) az Ámr. 2. § 23. pontja alapján bruttó finanszírozási körbe tartozó egészségügyi szolgáltatónak minősülő
költségvetési szervek részére az OEP legkésőbb 2010. december 15-éig folyósítja.”
10. § (1) A 8. §, a 9. § és az 1. melléklet az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2017. CXLVII. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2016. egységes költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2016. évi egységes költségvetéséről szóló 2015. évi CLXXIV. törvényben
meghatározott költségvetések végrehajtásáról a következő törvényt alkotja.
1. A Hatóság költségvetési főösszegeinek teljesülése 1. § (1) Az  Országgyűlés a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) 2016.  évi költségvetése
végrehajtását 33 372,1 M Ft, azaz harminchárommilliárd-háromszázhetvenkettőmillió-egyszázezer forint
költségvetési bevétellel és 29 300,5 M Ft, azaz huszonkilencmilliárd-háromszázmillió-ötszázezer forint költségvetési
kiadással hagyja jóvá.
(2) A Hatóság 2016. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét az 1. és 2. melléklet tartalmazza.
2. A bevételek részletezése 2. § (1) A  Hatóság államháztartáson belülről történő működési támogatása 2 369,1 M Ft, azaz kettőmilliárdháromszázhatvankilencmillió-egyszázezer forint.
(2) A Hatóság államháztartáson belülről történő felhalmozási célú támogatása 50,0 M Ft, azaz ötvenmillió forint.
 (3) A közhatalmi bevételek összege 24 754,1 M Ft, azaz huszonnégymilliárd-hétszázötvennégymillió-egyszázezer forint.
 (4) Az igazgatási szolgáltatási díjak bevétele 509,6 M Ft, azaz ötszázkilencmillió-hatszázezer forint.
 (5) A frekvenciadíjakból származó bevétel összege 19 313,4 M Ft, azaz tizenkilencmilliárd-háromszáztizenhárommillió
négyszázezer forint.
 (6) Az azonosítók használati díja 2 485,2 M Ft, azaz kettőmilliárd-négyszáznyolcvanötmillió-kettőszázezer forint.
 (7) A  felügyelt piacokról befolyt felügyeleti díj összege 1 954,5 M Ft, azaz egymilliárd-kilencszázötvennégymillió
ötszázezer forint.
 (8) A bírságból befolyt bevétel összege 490,5 M Ft, azaz négyszázkilencvenmillió-ötszázezer forint.
 (9) A közhatalmi bevételek között nyilvántartott késedelmi pótlék bevétele 0,9 M Ft, azaz kilencszázezer forint.
 (10) A működési bevételek összege 6 171,3 M Ft, azaz hatmilliárd-egyszázhetvenegymillió-háromszázezer forint.
 (11) A Hatóság felhalmozási bevételeinek összege 10,5 M Ft, azaz tízmillió-ötszázezer forint.
 (12) Felhalmozási célú átvett pénzeszközökből befolyt bevétel 17,1 M Ft, azaz tizenhétmillió-egyszázezer forint.
 (13) A finanszírozási bevételek összege 38 967,1 M Ft, azaz harmincnyolcmilliárd-kilencszázhatvanhétmillió-egyszázezer
forint. 3. A kiadások részletezése 3. § (1) A Hatóság személyi juttatások kiadási előirányzatának összege 5 980,0 M Ft, azaz ötmilliárd-kilencszáznyolcvanmillió
forint.
(2) A  munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulás kiadásainak összege 1 736,3 M Ft, azaz egymilliárdhétszázharminchatmillió-háromszázezer forint.
(3) A dologi kiadások összege 10 873,9 M Ft, azaz tízmilliárd-nyolcszázhetvenhárommillió-kilencszázezer forint.
 (4) Az egyéb működési célú kiadások összege 7 205,6 M Ft, azaz hétmilliárd-kettőszázötmillió-hatszázezer forint.
 (5) A beruházások összege 3 495,8 M Ft, azaz hárommilliárd-négyszázkilencvenötmillió-nyolcszázezer forint.
 (6) Az egyéb felhalmozási célú kiadások összege 8,9 M Ft, azaz nyolcmillió-kilencszázezer forint.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. november 14-i ülésnapján fogadta el.
4. A pénzmaradvány elfogadása 4. § (1) A  Hatóság tartalékainak és kötelezettségvállalással lekötött maradványainak összege 43 038,7 M Ft, azaz
negyvenhárommilliárd-harmincnyolcmillió-hétszázezer forint.
(2) A korábbi években keletkezett, Országgyűlés által jóváhagyott, fel nem használt tartalékok összege 37 142,6 M Ft,
azaz harminchétmilliárd-egyszáznegyvenkettőmillió-hatszázezer forint.
(3) Az  Országgyűlés a  Hatóság 2016.  évi költségvetésének pénzmaradványát 5 896,1 M Ft, azaz ötmilliárdnyolcszázkilencvenhatmillió-egyszázezer forint értékben fogadja el. A pénzmaradvány összegéből 876,1 M Ft, azaz
nyolcszázhetvenhatmillió-egyszázezer forint többletbevételként keletkezett.
(4) A pénzmaradvány összegéből
a) 1 681,6 M Ft, azaz egymilliárd-hatszáznyolcvanegymillió-hatszázezer forint a  2016.  évi kötelezettségek
2017. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére,
b) 3 591,8 M Ft, azaz hárommilliárd-ötszázkilencvenegymillió-nyolcszázezer forint a  mérőkamra és
szerverközpont beruházásra,
c) a 2016. évi bírság 490,5 M Ft, azaz négyszázkilencvenmillió-ötszázezer forint összegben a médiatudatosság
fejlesztésére,
d) 50,0 M Ft, azaz ötvenmillió forint az Országos Légi Riasztási Rendszer harmadik ütemének kialakítására,
e) 82,2 M Ft, azaz nyolcvankettőmillió-kettőszázezer forint a  digitális földfelszíni hálózatban tervezett
technológia váltás közfeladatának fedezetére
használható fel. 5. A Hatóság Médiatanácsa 2016. évi működési költségvetésének, valamint a Médiatanács kezelésében
lévő, 2016. évi bevételi és kiadási előirányzatok teljesülése
5. § (1) Az  Országgyűlés a  Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban: Médiatanács) 2016.  évi költségvetése végrehajtását
496,2 M Ft, azaz négyszázkilencvenhatmillió-kettőszázezer forint költségvetési bevétellel és 509,7 M Ft, azaz
ötszázkilencmillió-hétszázezer forint költségvetési kiadással hagyja jóvá.
(2) A  Médiatanács kezelésében lévő, 2016.  évi bevételi előirányzat összege 1 245,0 M Ft, azaz egymilliárdkettőszáznegyvenötmillió forint, a  kiadási előirányzat összege 1 266,3 M Ft, azaz egymilliárdkettőszázhatvanhatmillió-háromszázezer forint.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított bevételek és kiadások részletezését a 3. és 4. melléklet tartalmazza.
 (4) Az Országgyűlés a Médiatanács 2016. évi maradványát 68,7 M Ft, azaz hatvannyolcmillió-hétszázezer forint értékben
fogadja el. A  pénzmaradvány összegéből 14,8 M Ft, azaz tizennégymillió-nyolcszázezer forint többletbevételként
keletkezett. A pénzmaradvány teljes összege a Hatóság részére történő átutalással, tartalékképzésre használható fel.
6. A Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetésének végrehajtása
6. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010.  évi CLXXXV.  törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (10)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően jóváhagyja a  Médiaszolgáltatástámogató és Vagyonkezelő Alap (a  továbbiakban: MTVA) 2016.  évi költségvetésének végrehajtását, amelyet
az 5. melléklet tartalmaz.
7. Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
473/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Őry Csabát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország rabati
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Mauritániai Iszlám Köztársaságban,
az Elefántcsontparti Köztársaságban és a Szenegáli Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Kusai Sándor Zoltán
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország pekingi
nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarország Mongóliában való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. március 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
88/2008. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése a THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC 9500-3 JÁRMŰBE SZERELHETŐ VHF/FM ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Illusztrált alkatrészjegyzék I szint TCI 857 K2 88060907 című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HIK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján a „THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC 9500-3 JÁRMŰBE SZERELHETŐ VHF/FM
ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Illusztrált alkatrészjegyzék I szint TCI 857 K2 88060907” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség MISTRAL technikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító
szervezeteire terjed ki.
2. A „THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC
9500-3 JÁRMŰBE SZERELHETŐ VHF/FM ADÓ-VEVŐ
RÁDIÓKÉSZÜLÉK Illusztrált alkatrészjegyzék I szint TCI
857 K2 88060907” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a MISTRAL fegyverrendszert alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek
mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya
részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
67/2016. (XII. 22.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény egyes gazdálkodási kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM) mint intézményre (a továbbiakban:
minisztérium), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), valamint a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
előírásai alapján a költségvetési szerv vezetője részére meghatározott gazdálkodási jogköröket és kötelezettségeket
a minisztérium tekintetében a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VGHÁT)
gyakorolja a 3. és 4. §-ban foglaltak figyelembevételével.
(2) A HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) a HM VGHÁT (1) bekezdés szerinti jogkörébe tartozó
hatáskörök gyakorlását egyedi döntéssel magához vonhatja.
3. § A minisztérium az Ávr. 9. § (1) bekezdése szerinti feladatokat ellátó gazdasági szervezettel nem rendelkezik,
a Korm. rendelet 8. §-a szerinti gazdasági vezetői funkcióit megosztva,
a) a pénzügyi és számviteli feladatok vonatkozásában a HM Védelemgazdasági Hivatal HM I. Objektum
Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra vezető pénzügyi referense, valamint
b) a logisztikai gazdálkodás tekintetében az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár HM
Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság igazgatója
gyakorolja. 4. § (1) A minisztérium intézményi előirányzatai vonatkozásában kötelezettségvállalásra, teljesítésigazolásra és utalványozásra
jogosult:
a) a HM KÁT, a HM parlamenti államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke az irányításuk alá tartozó HM szervek
részére jóváhagyott előirányzatkeretek terhére összeghatártól függetlenül,
b) a HM VGHÁT nettó 50 millió forintig, nettó 10 millió forintot meghaladó kötelezettségvállalás esetén a HM KÁT
tájékoztatásával, valamint
c) a HM VGHÁT kivételével a helyettes államtitkárok, a HM kabinetfőnök és a Honvéd Vezérkar főnökének
helyettesei a rendelkezésükre bocsátott saját vagy az irányításuk alá tartozó HM szervek részére jóváhagyott
előirányzat-keretek terhére nettó 10 millió forintig.
(2) Az (1) bekezdésen túl a minisztérium előirányzatait érintően kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra,
érvényesítésre és utalványozásra jogosultak körét, valamint a minisztérium gazdálkodásának további részletes
szabályait a HM VGHÁT szakutasításban határozza meg.
5. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
6. § A szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló 23/2011. (III. 2.) HM utasítás
a) 6. § (2) bekezdésében a „HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT)” szövegrész helyébe
a „HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT)” és
b) 14. § a) pontjában és 15. § (3) bekezdésében a „HM KÁT” szövegrész helyébe a „HM VGHÁT”
szöveg lép.
7. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény gazdálkodásáról szóló 63/2014. (HK 8.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
25/2014. (VII. 28.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Pesti Vigadó felújításának irányítására és
összehangolására 2014. június 6. napjától 2014. augusztus 31. napjáig Takács Viktort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján havi 700 000 forint összegű díjazás illeti meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 21/2014. (V. 23.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
2014. LXXVII. törvény az egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a kamatszabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről.
1. A törvény hatálya 1. § (1) E  törvény hatálya az olyan, 2004. május 1. és a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire
vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: 2014. évi XXXVIII. törvény) hatálybalépése között kötött,
a) 2015. február 1-jén még meg nem szűnt, a  pénzügyi intézmény és a  fogyasztó között létrejött hitel- és
kölcsönszerződésre, pénzügyi lízingszerződésre (a továbbiakban együtt: fogyasztói kölcsönszerződés) és
b) az  e  törvény hatálybalépésekor még fennálló, a  pénzügyi intézmény által már felmondott fogyasztói
kölcsönszerződésből eredő, a pénzügyi intézmény vagy a vele összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó
pénzügyi intézmény által késedelmes követelésként még nyilvántartott tartozásra
terjed ki, amely kapcsán a pénzügyi intézményt – a 2014. évi XXXVIII. törvény és a Kúriának a pénzügyi intézmények
fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló
2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről szóló 2014. évi
XL. törvény (a továbbiakban: elszámolási törvény) alapján – elszámolási kötelezettség terheli.
(2) E törvény hatálya nem terjed ki:
a) a hitelkártyához vagy fizetési számlához kapcsolódó és
b) az állami kamattámogatással nyújtott forintalapú lakáscélú
fogyasztói kölcsönszerződésre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződés: a  devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről
és a  lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény (a  továbbiakban:
árfolyamgát törvény) 1.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott devizakölcsön alapjául szolgáló
fogyasztói kölcsönszerződés;
b) BUBOR: budapesti bankközi kamatláb;
c) devizaalapú kölcsönszerződés: devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett hitel
vagy kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés; A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 25-i ülésnapján fogadta el.
d) devizakölcsön-szerződés: devizaalapúnak nem minősülő deviza hitel- vagy kölcsönszerződés, pénzügyi
lízingszerződés;
e) eredeti kamatfelár:
ea) ha az  eredeti induló kamat referencia-kamatlábhoz kötött, akkor a  szerződés első
törlesztőrészletének esedékességekor érvényes kamatfelár, vagy ha a  pénzügyi intézmény
a szerződés előre meghatározott időszakára kamatfelár-kedvezményt adott, akkor a kedvezményes
időszak lejártát követően elsőként a szerződés részévé vált kamatfelár,
eb) ha az  eredeti induló kamat nem referencia-kamatlábhoz kötött, akkor az  eredeti induló kamat és
a  kölcsönösszeg folyósításának hónapjában az  adott devizára érvényes három hónapos londoni
bankközi kamatláb számtani átlagának különbsége;
f ) eredeti induló kamat:
fa) az fb) pont kivételével a szerződés első törlesztőrészletének esedékességekor érvényes kamat,
fb) ha a  pénzügyi intézmény a  szerződés előre meghatározott időszakára kamatkedvezményt adott,
akkor a kedvezményes időszak lejártát követően elsőként a szerződés részévé vált kamat;
g) eredeti induló kezelési költség: a  szerződésben meghatározott, illetve a  kedvezményes időszak lejártát
követően a szerződés részévé vált kezelési költség;
h) eredetileg számítható kamat, kamatfelár: az  eredeti induló kamat (referencia-kamatlábhoz kötött szerződés
esetén kamatfelár) és a 2014. július 19. napján az adott fogyasztói kölcsönszerződésben alkalmazott ügyleti
kamat (referencia-kamatlábhoz kötött szerződés esetén kamatfelár) közül az alacsonyabb kamat, kamatfelár;
i) fogyasztó: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) 6. § (1) bekezdés 28. pontjában meghatározott fogyasztó;
j) fordulónap: az elszámolási törvény 6. § (5) bekezdése alapján megállapított időpont;
k) forintalapú kölcsönszerződés: forintban folyósított, nyilvántartott, és kizárólag forintban törleszthető hitel
vagy kölcsönszerződés, pénzügyi lízingszerződés;
l) ingatlanra vonatkozó pénzügyi lízing: olyan pénzügyi lízingszerződés, amelyben a  felek által okiratban
rögzített cél ingatlan tulajdonjogának harmadik személy eladótól történő, lízingbevevő általi megszerzése;
m) jelzálogkölcsön-szerződés: a  Hpt. 6.  § (1)  bekezdés 50.  pontjában meghatározott jelzáloghitel nyújtására
irányuló szerződés;
n) lakáscélú jelzálogkölcsön-szerződés: a  fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény
(a továbbiakban: Fhtv.) 3. § 22. pontjában meghatározott jelzáloghitel nyújtására irányuló szerződés;
o) pénzügyi intézmény: a Hpt. 7. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi intézmény;
p) pénzügyi lízingszerződés: a Hpt. 6. § (1) bekezdés 89. pontjában foglalt feltételeknek megfelelő szerződés.
(2) E törvény alkalmazásában
a) törlesztőrészleten a lízingdíjat,
b) tartozáson a  pénzügyi lízingszerződés alapján fennálló tartozást (ideértve különösen a  finanszírozási
összeget és maradványértéket),
is érteni kell. (3) E  törvényben a  fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződésre meghatározott szabályokat az  ingatlanra vonatkozó
pénzügyi lízingszerződésre is alkalmazni kell.
3. A fogyasztói kölcsönszerződések módosulásának közös szabályai 3. § (1) A fogyasztói kölcsönszerződés az e törvényben meghatározottak szerint a törvény erejénél fogva módosul.
 (2) A  pénzügyi intézmény köteles a  fogyasztói kölcsönszerződés és az  ahhoz kapcsolódó biztosítéki szerződés,
jelzálogszerződés, önálló zálogjogi szerződés (a  továbbiakban e  § alkalmazásában együtt: jelzálogszerződés)
e törvény szerint módosuló rendelkezéseinek szövegét elkészíteni.
(3) A szerződés módosulásának napja
a) – a  b) és c)  pontban foglalt kivétellel – a  fogyasztói kölcsönszerződés módosuló rendelkezései szövegének
a fogyasztó által történő kézhezvételét követő nap,
b) deviza vagy a  devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés esetén – ha a  fogyasztó nem él a  12.  §
(1)  bekezdésében meghatározott lehetőséggel – a  fogyasztói kölcsönszerződés módosuló rendelkezései
szövegének a fogyasztó által történő kézhezvételét követő harmincegyedik nap,
c) deviza vagy a  devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés esetén – ha a  pénzügyi intézmény arról
értesíti a fogyasztót, hogy nem felel meg a 12. § (3) bekezdésében foglalt feltételek egyikének sem – a 12. §
(4) bekezdésében meghatározott értesítés kézhezvételét követő nap.
(4) A szerződés módosulásának hatálya a fordulónapra visszamenően áll be.
 (5) A  fogyasztói kölcsönszerződés biztosítására szolgáló zálogjog és kezesség fennmarad, a  szerződés e  törvényben
foglalt módosulásához a  kezes, ideértve az  állami kezest is, és – ha a  fogyasztói kölcsönszerződés kötelezettje és
a zálogkötelezett eltérő személy – a zálogkötelezett hozzájárulása nem szükséges, de e módosulás folytán helyzetük
nem válhat terhesebbé.
(6) Ha az  e  törvény szerint módosuló fogyasztói kölcsönszerződés refinanszírozására a  jelzálog-hitelintézetről
és a  jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény szerint önálló zálogjog adásvételével vagy refinanszírozási
jelzáloghitel nyújtásával került sor, akkor – a  fogyasztói kölcsönszerződés e  törvény szerint módosult feltételeinek
megfelelően, e  törvény erejénél fogva – módosul a  refinanszírozásra vonatkozó jogviszony is. A  refinanszírozás
forintösszege a 10. § alapján forintra átváltott tartozás összegéhez igazodik. A refinanszírozás szerződéses feltételei
a  pénzügyi intézmény által a  jelzálog-hitelintézet részére erről küldött írásbeli értesítés alapján, a  fordulónapra
visszamenő hatállyal módosulnak.
4. § (1) A  módosult fogyasztói kölcsönszerződést nem kell közjegyzői okiratba foglalni, a  korábbi közjegyzői okirat
a szerződés módosult tartalmának keretei között érvényes.
(2) A  fogyasztói kölcsönszerződés e  törvény szerinti módosulása, illetve a  15.  § (1)  bekezdésében meghatározott
tartozás e törvény szerinti forintra váltása nem akadályozza azt, hogy az okiratot készítő közjegyző
a) a fogyasztói kölcsönszerződésről szóló közjegyzői okiratot,
b) a  magánokiratba foglalt fogyasztói kölcsönszerződés alapján a  fogyasztó által tett egyoldalú
kötelezettségvállaló nyilatkozatot tartalmazó közjegyzői okiratot, vagy
c) a fogyasztói kölcsönszerződéssel összefüggésben bármilyen jelzálogjoggal biztosított követelést tartalmazó
közjegyzői okiratot
végrehajtási záradékkal lássa el. A közjegyzői okirat végrehajtási záradékkal való ellátása csak a módosult fogyasztói
kölcsönszerződésnek és a 15. § (1) bekezdés alapján forintra átváltott tartozásnak megfelelően kérhető.
(3) A zálogjog bírósági végrehajtáson kívüli érvényesítése esetén a kielégítési jog csak az e törvény szerint módosuló
fogyasztói kölcsönszerződés, illetve a 15. § (1) bekezdés alapján forintra átváltott tartozás erejéig gyakorolható.
(4) Ha a  végrehajtható okirat kiállítása még nem történt meg, akkor a  végrehajtást kérő az  elszámolási törvény 41.  §
(9)  bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségének teljesítésével egyidejűleg jelenti be követelésének e  törvény
szerinti módosulását.
(5) A  15.  § (1)  bekezdésében meghatározott tartozás tekintetében már jogerős záradékkal ellátott közokirat alapján
folyamatban lévő bírósági végrehajtás során a végrehajtást kérő az elszámolási törvény 41. § (2) bekezdése szerinti
bejelentési kötelezettségének teljesítésével egyidejűleg jelenti be a tartozás e törvény szerinti módosulását.
(6) Az e törvény alapján módosult fogyasztói kölcsönszerződést az eredeti fogyasztói kölcsönszerződés biztosítékaként
bejegyzett jelzálogjog változatlanul biztosítja, az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jelzálogjog módosítása
a tartozás pénznemének változása esetén sem szükséges.
(7) Ha a  fogyasztói kölcsönszerződés fedezetéül alapított, ingatlant terhelő jelzálogjog devizaneme eltér az e törvény
erejénél fogva módosult tartalmú fogyasztói kölcsönszerződés devizanemétől, akkor a  bejegyzett jelzálogjog
összegének forintban meghatározandó összege megállapítása során a  10.  §-ban meghatározott árfolyam
alkalmazandó.
5. § (1) A pénzügyi intézmény a fogyasztói kölcsönszerződés módosuló rendelkezéseinek szövegét – az elszámolási törvény
szerinti elszámolás közlésével együtt, az  elszámolási törvény 16.  § (1)  bekezdésében meghatározott címre – küldi
meg tértivevényes levélben.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakhoz mellékelni kell
a) a szerződésmódosulás lényegi elemeiről készített, a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) elnökének
rendeletében meghatározott összefoglalót,
b) a fordulónaptól hátralévő futamidőben esedékes törlesztőrészleteket tartalmazó törlesztési táblázatot,
c) a 13. §-ban foglalt felmondási jogra vonatkozó figyelemfelhívást,
d) a 12. §-ban foglalt kezdeményezés lehetőségére vonatkozó figyelemfelhívást és ehhez
da) a  jövedelemarányos törlesztőrészlet és a  hitelfedezeti arányok szabályozásáról szóló jogszabály
szerinti jövedelemarányos törlesztőrészlet mutató (a  továbbiakban: JTM) számításához szükséges,
a fogyasztó részéről csatolandó iratok jegyzékét,
db) a  12.  § (3)  bekezdés c) és d)  pontjában foglalt feltételek fennállására történő figyelemfelhívást,
valamint
dc) az  árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződések esetén a  12.  § (3)  bekezdésében
meghatározott írásos nyilatkozat megtételére vonatkozó figyelemfelhívást.
6. § (1) A  fogyasztónak az  e  törvény szerinti szerződésmódosulás alapján fizetendő törlesztőrészletet első alkalommal
az  elszámolási törvény 13.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott, az  elszámolás megküldésére nyitva álló
határidő utolsó napját követő hónapban kell teljesítenie.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott időpontig fizetett és a  fordulónaptól fizetendő törlesztőrészletek közötti
különbség összegének számára ismertté válását követően a pénzügyi intézmény
a) ha a fogyasztó fizetési számlájának számát ismeri, a különbözet összegét haladéktalanul átutalja a fogyasztó
fizetési számlájára, és a  törlesztőrészlet-változásról szóló soron következő értesítésben erről a  fogyasztót
tájékoztatja,
b) ha a  fogyasztó fizetési számlájának számát nem ismeri, akkor a  fogyasztót haladéktalanul tájékoztatja arról,
hogy fizetési számlája számának bejelentését követően a  különbözet összegét fizetési számlájára átutalja,
és arról, hogy ilyen bejelentés hiányában a különbözetet a fogyasztó a pénzügyi intézménynél készpénzben
veheti fel.
7. § (1) Az e törvény szerint módosuló fogyasztói kölcsönszerződések esetén a kamatperiódusok – referencia-kamatlábhoz
kötött kamat esetén a  kamatfelár-periódusok – időtartama, ha a  fordulónaptól számított hátralévő futamidő
meghaladja
a) a 16 évet, akkor öt év,
b) a 9 évet, de legfeljebb 16 év, akkor négy év,
c) a 3 évet, de legfeljebb 9 év, akkor három év.
(2) Az  e  § hatálybalépését követő első új kamatperiódus, kamatfelár-periódus kezdőnapja a  2015. május 1. és
2016. április 30. közötti időtartamban az  eredeti fogyasztói kölcsönszerződésben meghatározott ügyleti év
fordulónapjának hónapjával és naptári napjával megegyező hónap, nap.
(3) Ha a  kamatperiódus, kamatfelár-periódus kezdőnapja az  év adott hónapjában hiányzik, akkor a  kamatperiódus,
kamatfelár-periódus kezdőnapja a hónap utolsó napja.
(4) Az  utolsó kamatperiódus, kamatfelár-periódus időtartama az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartamnál
rövidebb is lehet.
8. § (1) Az  e  törvény szerint módosuló fogyasztói kölcsönszerződés fordulónapot követő módosítására – ha e  törvény
eltérően nem rendelkezik – az Fhtv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Ha az e törvény szerint módosuló fogyasztói kölcsönszerződés kamata
a) a kamatperiódusok alatt rögzített kamat, akkor a kamat,
b) referencia-kamatlábhoz kötött kamat, akkor a kamatfelár
mértékének Fhtv. szerinti, a  fogyasztó hátrányára történő módosítására első ízben csak az  e  § hatálybalépését
követő második kamatperiódus kezdőnapjával kerülhet sor.
9. § (1) Az  a  díj, jutalék és költség, amely e  § hatálybalépése előtt érvényesen került a  fogyasztói kölcsönszerződésben
megállapításra, a szerződés része marad.
(2) A  tételesen meghatározott díjat, jutalékot és költséget a  pénzügyi intézmény jogosult évente egy alkalommal,
április 1-jei hatállyal – első alkalommal 2016. április 1. napjával –, legfeljebb a  Központi Statisztikai Hivatal által
közzétett előző évi éves fogyasztói árindex mértékével megemelni.
(3) Az e törvény szerinti szerződésmódosulással összefüggésben a pénzügyi intézmény a  fogyasztóval szemben díjat,
költséget, jutalékot nem számíthat fel.
4. Deviza és devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződések 10. § A deviza vagy devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés tekintetében jogosult pénzügyi intézmény
az  elszámolási törvény szerinti elszámolási kötelezettsége teljesítésének határidejéig köteles a  deviza vagy
devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés alapján fennálló vagy az abból eredő teljes, az elszámolási törvény
alapján teljesített elszámolás alapján megállapított tartozást – ideértve a  devizában felszámított kamatot, díjat,
jutalékot és költséget is – a fordulónappal az adott devizanem
a) 2014. június 16. napja és 2014. november 7. napja közötti időszakban az  MNB által hivatalosan jegyzett
devizaárfolyamainak átlaga vagy
b) 2014. november 7. napján az MNB által hivatalosan jegyzett devizaárfolyama
közül a  fogyasztó számára kedvezőbb devizaárfolyamon forintkövetelésre átváltani (a  továbbiakban: forintra
átváltás).
11. § (1) A deviza vagy devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés módosulásakor forintra átváltás esetén a pénzügyi
intézmény csak referencia-kamatlábhoz kötött kamatot alkalmazhat.
(2) Az alkalmazható referencia-kamatláb a három hónapos BUBOR.
 (3) A referencia-kamatláb második kamatperiódusának első napja
a) ha az első új kamatfelárperiódus kezdete 2015. május 1. napja és 2015. augusztus 1. napja közé esik, ez a nap,
b) minden más esetben a  2015. április 30-át követő azon hónap azon napja, amely az  első új kamatfelár
periódus kezdő napjából háromhónapos visszaszámítással határozható meg.
 (4) A kamatfelár az eredeti kamatfelár, azzal, hogy
a) nem lehet kevesebb, mint 1 százalék, és
b) nem haladhatja meg
ba) lakáscélú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a 4,5 százalékot vagy
bb) nem lakás célú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a 6,5 százalékot.
(5) Ha a  fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés százalékban meghatározott eredeti induló kezelési költséget is
tartalmaz, a  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott kamatfelárak mértékét az  eredeti induló kezelési költség
százalékpontjával csökkentett mértékben kell figyelembe venni.
(6) Az  e  törvény szerinti szerződésmódosulással megállapított induló kamat nem haladhatja meg az  eredetileg
számítható kamatot, kivéve, ha ez  a  kamat alacsonyabb, mint az  e  § alapján meghatározható legkisebb induló
kamat.
12. § (1) A  fogyasztó a  fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés módosuló rendelkezéseinek kézhezvételét követő harminc
napon belül a  pénzügyi intézménynél írásban – az  MNB elnökének rendeletében meghatározott tartalommal
és formában – kezdeményezheti a  10.  §-ban meghatározott forintra átváltás és a  11.  §-ban meghatározott
kamatszabályok alkalmazásának mellőzését.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kezdeményezésre adóstársak esetén az  adóstársak együttes, egybehangzó
nyilatkozatával van mód.
(3) A fogyasztó az (1) bekezdés szerinti lehetőséggel akkor élhet, ha
a) igazolja, hogy a  várható törlesztőrészletet meghaladó összegű rendszeres jövedelme van az  MNB által
hivatalos árfolyamként jegyzett devizanemben – amely jövedelem adóstársak esetében összesítve értendő –,
vagy
b) a  JTM alapján jogosult lenne az  adott devizaalapú kölcsönt felvenni, valamint mellékeli az  ennek
igazolásához szükséges, a  pénzügyi intézmény által az  5.  § (2)  bekezdés d)  pont da)  alpontja alapján
megjelölt iratokat, vagy
c) a fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés hátralévő futamideje legkésőbb 2020. december 31. napján lejár, vagy
d) az e  törvény alapján a  forintra átváltás esetén számítható induló kamat meghaladja a  (7) bekezdés alapján
eredetileg számítható kamatot, kamatfelárat,
és árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződés esetén a  fogyasztó a  pénzügyi intézménynek írásban
nyilatkozik annak tudomásulvételéről, hogy a  pénzügyi intézmény a  fordulónaptól kezdődően nem biztosítja
az  általa alkalmazott törlesztési árfolyam és az  árfolyamgát törvényben meghatározott rögzített árfolyam közötti
különbség forintösszegét az árfolyamgát törvény szerinti gyűjtőszámlahitelből történő folyósítással.
(4) A  pénzügyi intézmény a  (3)  bekezdésben foglalt feltételek fennállását az  (1)  bekezdés szerinti kezdeményezés
kézhezvételétől számított harminc napon belül bírálja el, és erről tértivevényes levélben haladéktalanul értesíti
a fogyasztót.
(5) Ha a  fogyasztó megfelel valamely, a  (3)  bekezdésben foglalt feltételnek, a  pénzügyi intézmény a  deviza, valamint
devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés módosuló rendelkezéseit és az  5.  § (2)  bekezdés a) és
b)  pontjában foglalt, a  módosuló deviza, valamint devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződésre vonatkozó
mellékleteket az elbírálástól számított hatvan napon belül megküldi részére.
(6) Ha a  fogyasztó megfelel valamely, a  (3)  bekezdésben foglalt feltételnek, a  deviza vagy devizaalapú fogyasztói
jelzálogkölcsön-szerződés havonta esedékessé váló törlesztőrészletének, valamint a  devizában megállapított
bármilyen költség, díj vagy jutalék forintban meghatározott összegének megállapítása a  fordulónaptól az  Fhtv.
21/B. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott devizaárfolyam alapján történik.
(7) Ha a fogyasztó megfelel valamely, a  (3) bekezdésben foglalt feltételnek és az eredeti deviza, valamint devizaalapú
fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés kamata
a) kamatperiódusok alatt rögzített, a  deviza, valamint devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés
fordulónaptól alkalmazható induló kamata nem haladhatja meg az eredetileg számítható kamatot;
b) referencia-kamatlábhoz kötött kamat, a fordulónaptól alkalmazható induló kamatfelár nem haladhatja meg
az eredetileg számítható kamatfelárat.
 (8) Ha a  fogyasztó nem felel meg a  (3)  bekezdésben foglalt egyik feltételnek sem, a  fogyasztói jelzálogkölcsön
szerződés a 10. és 11. §-ban foglalt feltételeknek megfelelően módosul.
13. § (1) Ha a  deviza vagy devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés e  törvény szerint forintalapú fogyasztói
jelzálogkölcsön-szerződésre módosul, a fogyasztó a módosulást követő 60 napon belül a fogyasztói jelzálogkölcsönszerződést felmondhatja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felmondás esetén a  fogyasztónak a  felmondást követő 90 napon belül meg kell fizetnie
a pénzügyi intézmény részére a felmondott szerződés alapján fennálló valamennyi tartozását.
(3) Ha a  fogyasztó a  (2)  bekezdés szerinti fizetési kötelezettség teljesítése érdekében a  pénzügyi intézménnyel vagy
másik pénzügyi intézménnyel új fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződést köt,
a) a fizetési kötelezettség teljesítésével összefüggésben a felmondással érintett pénzügyi intézmény a fogyasztó
terhére semmilyen díjat, költséget, jutalékot nem számíthat fel,
b) az  új fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés biztosítékául szolgáló jelzálogjog – az  új fogyasztói
jelzálogkölcsön-szerződésből legfeljebb a (2) bekezdésben meghatározott fizetési kötelezettség teljesítésére
fordított összeg erejéig – az  eredeti fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés alapján bejegyzett jelzálogjog
ranghelyén áll fenn, és
c) az  új fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződésnek nem kell megfelelnie a  jövedelemarányos törlesztőrészlet és
a hitelfedezeti arányok szabályozásáról szóló jogszabályban foglalt feltételeknek, ha
ca) az új fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés forintalapú,
cb) az  új fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés hitelcélja megegyezik az  eredeti fogyasztói
jelzálogkölcsön-szerződés hitelcéljával, és
cc) az új fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződés kölcsönösszege nem haladja meg a (2) bekezdés szerinti
fizetési kötelezettség összegét.
 (4) A  közvetítő a  (2)  bekezdés szerinti tartozás egészben vagy részben történő teljesítése érdekében nyújtott
forintalapú fogyasztói kölcsönre vonatkozó pénzügyi szolgáltatás közvetítéséért díjazást nem jogosult érvényesíteni
megbízójával szemben.
5. A forintalapú fogyasztói kölcsönszerződések és a nem jelzálog fedezete mellett nyújtott deviza és
devizaalapú fogyasztói kölcsönszerződések
14. § A forintalapú fogyasztói kölcsönszerződés és a  nem jelzálog fedezete mellett nyújtott deviza és devizaalapú
fogyasztói kölcsönszerződés esetében a fordulónaptól alkalmazható induló kamat, kamatfelár nem haladhatja meg
az eredetileg számítható kamatot, kamatfelárat.
6. Egyes tartozások forintban meghatározott követelésre váltása 15. § (1) A  fogyasztónak a  pénzügyi intézmény által felmondott – de a  pénzügyi intézmény vagy a  vele összevont alapú
felügyelet hatálya alá tartozó pénzügyi intézmény által késedelmes követelésként még nyilvántartott, az elszámolási
törvény alapján teljesített elszámolás szerint megállapított – deviza vagy devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsönszerződésből eredő tartozása összegét a pénzügyi intézmény 2015. február 1. napjával
a) a  2014. június 16. napja és 2014. november 7. napja közötti időszakban az  MNB által hivatalosan jegyzett
devizaárfolyamainak átlaga vagy
b) a 2014. november 7. napján az MNB által hivatalosan jegyzett devizaárfolyama
közül a fogyasztó számára kedvezőbb devizaárfolyamon forintban meghatározott követelésre váltja át.
(2) A  pénzügyi intézmény az  (1)  bekezdésben meghatározott átváltásról és a  tartozás annak megfelelően forintban
fennálló összegéről – a (3) bekezdésben meghatározott lehetőségre történő figyelemfelhívás mellett – a fogyasztót
az elszámolási törvény szerinti elszámolás közlésével együtt tértivevényes levélben tájékoztatja.
(3) Ha a  fogyasztó a  (2)  bekezdésben meghatározott tájékoztatás kézhezvételét követő 30 napon belül
a  pénzügyi intézménynél írásban kezdeményezi, a  pénzügyi intézmény köteles a  forintra átváltott követelést
az (1) bekezdésben meghatározott árfolyamon az eredeti devizanemben meghatározott követelésre visszaváltani.
7. Felülvizsgálat 16. § (1) Ha a fogyasztó
a) határidőben nem kapta meg az e törvény szerinti szerződésmódosulásról szóló, valamint az azzal összefüggő
dokumentumokat, vagy a 15. § (2) bekezdésében foglalt tájékoztatást, vagy
b) vitatja a  10.  § és 15.  § szerinti forintban kifejezett követelésre való átváltás számítását, a  kamat számítását
vagy az  új törlesztőrészleteket tartalmazó törlesztési táblázatban foglalt adatok és számítások
megfelelőségét,
az elszámolási törvény 11. alcímében foglalt szabályok szerint – a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt eltérésekkel –
felülvizsgálatot kérhet.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazása során az  elszámolási törvény 18.  § (4)  bekezdésében foglalt rendelkezés nem
alkalmazható.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában foglalt esetben a  fogyasztó az  elszámolási törvény 18.  § (1)  bekezdésében foglalt
határidőn belül fordulhat panasszal a pénzügyi intézményhez.
(4) Ahol az  elszámolási törvény 11. alcíme elszámolást említ, azon az  5.  § (1) és (2)  bekezdésében, a  12.  §
(5) bekezdésében és a 15. § (2) bekezdésében meghatározott dokumentumokat is érteni kell azzal, hogy a fogyasztó
annak megállapítását is kérheti, hogy azokat a pénzügyi intézménynek e törvény szerint meg kellett volna küldenie.
8. Kézbesítési szabályok 17. § Ha e  törvény tértivevényes levélben történő értesítést ír elő, akkor a  kézhezvétel napja az  elszámolási törvény
szerinti kézbesítési szabályok alapján megállapítható nap azzal az  eltéréssel, hogy ha „cím nem azonosítható”,
„címzett ismeretlen”, „elköltözött”, „kézbesítés akadályozott” vagy „bejelentve: meghalt” jelzéssel érkezik vissza,
a visszakézbesítés napja.
9. A devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítésével érintett fogyasztói kölcsönszerződésekre
vonatkozó eltérő szabályok
18. § (1) A  fogyasztói kölcsönszerződésre vonatkozó e  törvényben meghatározott szabályokat, valamint az  árfolyamgát
törvénynek a devizakölcsön törlesztési árfolyamának rögzítésére és a gyűjtőszámla hitelkeret-szerződésre, valamint
a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó szabályait az ezen alcím szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  árfolyamgáttal és az  e  törvény alapján a  forintra átváltással egyaránt érintett fogyasztói kölcsönszerződés
esetében a 2015. február hónapban esedékes törlesztőrészlettől kezdve az árfolyamgát törvényben meghatározott,
a  rögzített árfolyam alkalmazási időszakának kezdő időpontjától számított hatvanadik hónapban esedékes
törlesztőrészletig, a  törlesztőrészlet – az  e  törvény alapján számítható kamatváltozásból eredő törlesztőrészletnövekedés kivételével – nem haladhatja meg a 2015. januárjában esedékes törlesztőrészletet.
(3) Az  árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződés esetében, ha az  elszámolási törvény 12.  §-ában
meghatározott elszámolást követően forintban kifejezett gyűjtőszámlahitel-tartozás marad fenn, a  gyűjtőszámla
hitelkeret-szerződésekre és a  gyűjtőszámlahitelre az  e  törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos
szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a  fordulónaptól a  gyűjtőszámlahitel – az  árfolyamgát törvényben
meghatározott, a gyűjtőszámlahitel terhére felszámolható kamat kivételével – nem növekedhet.
(4) A pénzügyi intézménynek a (2) bekezdésben meghatározott fogyasztói kölcsönszerződés esetében a fordulónaptól
hátralévő futamidőt úgy kell megállapítania, hogy az árfolyamgát törvényben meghatározott, a rögzített árfolyam
alkalmazási időszakának kezdő időpontjától számított hatvanadik hónapot követően esedékes törlesztőrészletek
nem haladhatják meg az  árfolyamgát törvényben meghatározott, a  rögzített árfolyam alkalmazási időszakának
kezdő időpontjától számított hatvanadik hónapban esedékes törlesztőrészlet 115 százalékát, vagy ha ez a mérték
nem biztosítható, akkor a fogyasztó számára legkedvezőbb mértékű törlesztőrészletet.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott futamidő-számítás részletes szabályait a  pénz-, tőke- és biztosítási piac
szabályozásáért felelős miniszter rendeletben határozza meg.
(6) A  fogyasztó a  (2)  bekezdésben meghatározott fogyasztói kölcsönszerződések esetében – az  árfolyamgát
törvényben meghatározott rögzített árfolyam alkalmazási időszak kezdő időpontjától számított hatvanadik
hónapig  – bármikor kezdeményezheti a  fogyasztói kölcsönszerződés olyan módosítását, amely alapján
a  (2)  bekezdésben meghatározott időszak alatt is az  ott meghatározott törlesztőrészletnél magasabb
törlesztőrészletet fizet. A  felek a  kezdeményezés kézhezvételét követő harminc nap utáni első törlesztőrészlet
esedékességétől a szerződést a kezdeményezésnek megfelelően módosítják.
10. Záró rendelkezések 19. § (1) Felhatalmazást kap az  MNB elnöke, hogy a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  §
(9) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva rendeletben állapítsa meg
a) a szerződésmódosulás lényegi elemeiről szóló összefoglaló és
b) a 12. § (1) bekezdésében meghatározott kezdeményezés
tartalmi és formai követelményeit.
(2) Felhatalmazást kap a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa
meg a 18. § (4) bekezdésében meghatározott futamidő-számítás részletes szabályait.
20. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. §, a 4. § (1) bekezdése, az 5–14. §, a 18. § (4) és (5) bekezdése, a 21. § (2) bekezdése és a 22. § 2015. február 1-jén
lép hatályba. 21. § (1) 2015. január 1-jét követően – az  e  törvény szerinti szerződésmódosulás alapján fizetendő törlesztőrészlet első
alkalommal történő teljesítéséig is – a  pénzügyi intézmény a  deviza vagy devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsönszerződés esedékes törlesztőrészletének, valamint a  devizában megállapított bármilyen költség, díj vagy jutalék
forintban meghatározott összegének megállapítása során a
a) 2014. június 16. napja és 2014. november 7. napja közötti időszakban az  MNB által hivatalosan jegyzett
devizaárfolyamainak átlaga vagy
b) 2014. november 7. napján az MNB által hivatalosan jegyzett devizaárfolyama
közül a fogyasztó számára kedvezőbb árfolyamot alkalmazza.
(2) Ha a  fogyasztó megfelel valamelyik, a  12.  § (3)  bekezdésében foglalt feltételnek, akkor az  (1)  bekezdésben
meghatározott árfolyam és a  módosult szerződés szerint alkalmazható árfolyam eltéréséből eredő különbséget
a pénzügyi intézmény a fogyasztóval legkésőbb a szerződés módosulásától számított 30 napon belül, a legközelebb
esedékes törlesztőrészlet terhére vagy javára számolja el.
(3) A  forintalapúra módosult deviza vagy devizaalapú fogyasztói jelzálogkölcsön-szerződések esetében a  pénzügyi
intézmény az e  törvény és az elszámolási törvény szerinti elszámolásokat az ügyféllel szemben 2015. február 1-jei
nappal teljesíti azzal, hogy az  elszámolások hatásait az  ügyfélre vonatkozó belső nyilvántartásaiban, valamint
a számviteli nyilvántartásaiban 2015. március 31-ig vezeti át, illetve rögzíti.
(4) A pénzügyi intézmény 2015. január 1. napja és az elszámolási törvény 13. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott,
az  elszámolás megküldésére nyitva álló határidő utolsó napja között a  fogyasztási kölcsönszerződésekkel
kapcsolatos, a  Hpt. és az  Fhtv. szerint teljesítendő tájékoztatási kötelezettségét az  elszámolási törvény szerinti
elszámolással együtt teljesíti.
(5) Az  árfolyamgáttal érintett fogyasztói kölcsönszerződések esetében az  árfolyamgát törvény szerinti
gyűjtőszámlahitelből történő folyósításkor 2015. januárjában az  (1)  bekezdésben meghatározott árfolyamot kell
a pénzügyi intézmény által alkalmazott törlesztési árfolyamnak tekinteni.
22. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a  hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény 32/C. § (1) bekezdése a következő q) ponttal egészül ki:
(Tárgyánál fogva díjmentes:)
„q) az  egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a  kamatszabályokkal kapcsolatos
kérdések rendezéséről szóló 2014. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: 2014. évi LXXVII. törvény) 13. § (3) bekezdése
szerinti új fogyasztói kölcsönszerződést biztosító jelzálogjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése, illetve a  2014. évi
LXXVII. törvény 13. § (1) bekezdése alapján felmondott fogyasztói jelzálogkölcsön szerződést biztosító jelzálogjog
törlése.”
23. § Az árfolyamgát törvény a következő 18/A. §-sal egészül ki:
„18/A.  § Gyűjtőszámlahitelre vonatkozó új hitelkeretszerződés az  egyes fogyasztói kölcsönszerződések
devizanemének módosulásával és a  kamatszabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló 2014. évi
LXXVII. törvény hatálybalépésének napját követően nem kezdeményezhető.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke