text:
87/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 167/2009. (V. 20.) OVB határozatát – a jelen határozatban
kifejtett indokok alapján – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély 2009. április 21-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven
az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy szabálysértés helyett bűncselekménynek minősüljön a kettőezer forintot meghaladó lopás,
sikkasztás, jogtalan elsajátítás, orgazdaság, a kettőezer forintot meghaladó kárt okozó készpénz-helyettesítő fizetési
eszközzel való visszaélés, csalás, szándékos rongálás és a kettőezer forintot meghaladó vagyoni hátrányt okozó hűtlen
kezelés?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 167/2009. (V. 20.) OVB határozatával megtagadta. Az OVB
határozata indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés ellentétes az alkotmányos büntetőjog
követelményeivel, mert a büntetőjogi szankciók súlyozásában kialakított arányosság megbontására irányul. Az OVB
szerint a kezdeményezés meg valósítása a büntető-igazságszolgáltatás elveinek olyan mértékű megváltoztatását
igényelné, amely az Alkotmány módosítása nélkül nem volna meg valósítható.
2. A kezdeményező 2009. június 2-án benyújtott kifogásában kérte az OVB-határozat megsemmisítését, és az OVB új
eljárásra utasítását. A kifogás alátámasztására a kezdeményező kifejtette, hogy nem tartja a büntetési rendszer
aránytalan megbontásának azt, ha a szabálysértésnek minősülő vagyon elleni cselekmény az értékhatárra tekintettel
„felkerül” a bűncselekmények – vétségek – közé. Szerinte az arányosság-megbontás OVB általi előrevetítése sem
helytálló, mivel a büntetések és az intézkedések létezése kapcsán e módosítás nem keletkeztet zavart.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.), valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint
közvetlenül gyakorolja.”
„28/C. § (1) Országos népszavazást döntéshozatal vagy véleménynyilvánítás céljából lehet tartani, a népszavazás
elrendelésére kötelezően vagy mérlegelés alapján kerül sor.
(2) Országos népszavazást kell tartani legalább 200 000 választópolgár kezdeményezésére.”
2. Az Nsztv. rendelkezése:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
[...]
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
3. A Ve. rendelkezései:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
[...]
(5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
[...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
4. A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: Sztv.) érintett rendelkezése:
„157. § (1) Aki
a) húszezer forintot meg nem haladó értékre lopást, sikkasztást, jogtalan elsajátítást, orgazdaságot,
b) húszezer forintot meg nem haladó kárt okozva készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel visszaélést, csalást,
szándékos rongálást,
c) húszezer forintot meg nem haladó vagyoni hátrányt okozva hűtlen kezelést
követ el, úgyszintén, aki e cselekmények elkövetését megkísérli, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy a kifogás megfelel-e a törvényi feltételeknek.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást a törvényes határidőn belül [Ve. 130. § (1) bekezdés], és
a kifogásra előírt tartalmi követelményeket [Ve. 77. § (2) bekezdés] teljesítve nyújtották be. Ennek megfelelően
a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését alapvetően azért tagadta meg, mert álláspontja szerint
a népszavazási kezdeményezés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte
az egyértelműség követelményét. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség
követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben
az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie.
Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy
a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni
(választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány
19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés
köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének
megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.)
AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat,
ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
A jelen ügyben vizsgált kezdeményezés az Sztv. 157. § (1) bekezdésében foglalt három különböző törvényi tényállást
foglal magában úgy, hogy azokat egységesen kívánja bűncselekménynek minősíteni. A választópolgár tehát nem
tudna külön-külön válaszolni az egyes, egyébként eltérő jellegű felvetésekre, s ez az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint ellentétes az Nsztv. választópolgári egyértelműség követelményét meghatározó 13. § (1) bekezdésében
foglaltakkal.
4. Mindezek alapján – az Nsztv. 10. § b) pontjában foglaltakra figyelemmel – az Alkotmánybíróság megállapította, hogy
az OVB jogszerű döntést hozott, amikor az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés hitelesítését megtagadta. Ezért
az Alkotmánybíróság a kifogást elutasította, s ennek megfelelően a Ve. 130. § (3) bekezdésében foglalt jogkörében
eljárva a 167/2009. (V. 20.) OVB határozatot – a jelen határozatban kifejtett indokolás alapján – helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 31. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
259/2011. (XI. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Konkoly Norbert rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet a Magyar Köztársaság lisszaboni nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett megbízom a Magyar Köztársaság Zöld-foki Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2010. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
72/2014. (III. 13.) Korm. rendelete az örökbefogadást elősegítő és az örökbefogadás utánkövetését végző közhasznú szervezetek tevékenységéről és működésük engedélyezéséről.
A Kormány a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés j) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 13. § tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés g) és
j) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A nyílt örökbefogadást elősegítő és az örökbefogadás utánkövetésére irányuló szolgáltatás
engedélyezése
1. § (1) A  Kormány a  nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenységet, illetve az  örökbefogadás utánkövetését végző
közhasznú szervezetek tekintetében a  szolgáltatást engedélyező szervként a  gyermekek és az  ifjúság védelméért
felelős minisztert (a továbbiakban: szolgáltatást engedélyező szerv) jelöli ki.
(2) A közhasznú szervezet a tevékenységét a szolgáltatást engedélyező szerv által a gyermekek és az ifjúság védelméért
felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett szakmai szabályok figyelembevételével végzi.
2. § (1) A közhasznú szervezet működési engedély iránti kérelme irányulhat
a) kizárólag a nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenységre,
b) kizárólag az örökbefogadás utánkövetésére, vagy
c) az a) és a b) pontban meghatározott típusú szolgáltatások együttes nyújtására.
(2) Az  örökbefogadás utánkövetése esetében a  kérelemben külön meg kell határozni, hogy a  közhasznú szervezet
a szolgáltatást
a) csak a nyílt örökbefogadásokra kiterjedően, vagy
b) a nyílt és a titkos örökbefogadásokra is kiterjedően
kívánja nyújtani.
3. § (1) A működési engedély iránti kérelemhez csatolni kell
a) a szolgáltatás szakmai programját,
b) a  szolgáltatásért felelős szakmai vezető és valamennyi szolgáltatást végző személy 1.  mellékletben
meghatározottak szerinti szakképesítését igazoló okirat másolatát,
c) a szolgáltatásért felelős szakmai vezető és valamennyi szolgáltatást végző személy részére a Nemzeti Család
és Szociálpolitikai Intézet által kiállított, a  működési engedély iránti kérelemben megjelölt tevékenységnek
megfelelő felkészítő tanfolyam elvégzését tanúsító bizonyítvány másolatát,
d) a  szolgáltatásért felelős szakmai vezető és a  szolgáltatást végző személy nyilatkozatát arra vonatkozóan,
hogy vele szemben nem állnak fenn a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 15. § (8) bekezdésében meghatározott kizáró okok,
e) a szolgáltatás adatvédelmi szabályzatát,
f ) a szolgáltatás helyszínéül szolgáló épület, épületrész használati jogát igazoló iratot,
g) a  közhasznú szervezet adószámát, pénzforgalmi számlaszámát, valamint a  számlavezető pénzforgalmi
szolgáltatójának megnevezését és címét igazoló iratot,
h) a szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére kötött felelősségbiztosítási szerződés másolatát, és
i) – ha a  nyílt örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet családok átmeneti otthonát is működtet –
nyilatkozatot arról, hogy az  intézmény szerepel a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók,
intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló kormányrendelet szerinti
szolgáltatói nyilvántartásban (a továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás).
(2) Ha a  kérelmező a  közhasznú szervezet bírósági nyilvántartásba vételét nem igazolja, a  szolgáltatást engedélyező
szerv a bírósági nyilvántartásból szerzi be, illetve ellenőrzi a közhasznú szervezet adatait.
4. § (1) A szolgáltatást engedélyező szerv a működési engedélyt akkor adja ki, ha
a) a közhasznú szervezetet a bíróság nyilvántartásba vette;
b) a  szolgáltatásért felelős szakmai vezető és a  szolgáltatást végző személy megfelel az  1.  mellékletben
meghatározott képesítési feltételeknek, valamint elvégezte a  Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézetnek
a működési engedély iránti kérelemben megjelölt tevékenységnek megfelelő felkészítő tanfolyamát;
c) a közhasznú szervezet rendelkezik
ca) a  Gyvt. 69/A. és 69/B.  §-ában, illetve a  Gyvt. 69/F. és 69/G.  §-ában foglaltaknak megfelelő szakmai
programmal,
cb) a szolgáltatás helyszínéül szolgáló épület, épületrész használati jogával,
cc) a szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére kötött felelősségbiztosítással,
cd) a szolgáltatás tekintetében elkészített adatvédelmi szabályzattal, és
d) a  családok átmeneti otthonát is működtető nyílt örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet által
működtetett intézmény a szolgáltatói nyilvántartás adatai alapján rendelkezik működési engedéllyel.
(2) A működési engedély tartalmazza
a) a közhasznú szervezet
aa) megnevezését és székhelyét,
ab) képviseletére jogosult személy nevét és elérhetőségét (telefonszám, e-mail cím és postacím);
b) a szolgáltatás 2. §-ban foglaltakra figyelemmel meghatározott típusát;
c) a szolgáltatásért felelős szakmai vezető nevét és elérhetőségét (telefonszám, e-mail cím és postacím);
d) a szolgáltatás nyújtásának kezdő időpontját; és
e) annak a területnek a megjelölését, ahol a szolgáltatás az engedély alapján nyújtható.
(3) A közhasznú szervezet az engedélyezés alapjául szolgáló bármelyik körülményben, illetve a működési engedélyben
vagy az 5. § szerinti tanúsítványban foglalt adatokban bekövetkezett változást köteles nyolc napon belül bejelenteni
a szolgáltatást engedélyező szervnek.
(4) A szolgáltatást engedélyező szerv a kiadott működési engedélyekről belső nyilvántartást vezet.
 (5) A  szolgáltatást engedélyező szerv a  6.  §-ban meghatározottak szerint visszavont működési engedélyt
a visszavonásról hozott határozat jogerőre emelkedését követő öt év elteltével törli a nyilvántartásból.
5. § (1) A szolgáltatást engedélyező szerv a működési engedélyt kiadó határozatának jogerőre emelkedését követő tizenöt
napon belül hivatalból – tanúsítvány elnevezéssel – hatósági bizonyítványt állít ki a  közhasznú szervezet részére.
A tanúsítvány a 2. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
(2) Ha a  4.  § (3)  bekezdése szerint bejelentett változás a  tanúsítványban foglalt adatokat érinti, a  szolgáltatást
engedélyező szerv a  változás bejelentésétől számított nyolc napon belül gondoskodik a  korábban kiállított
tanúsítvány bevonásáról és ezzel egyidejűleg új tanúsítványt állít ki.
(3) A tanúsítványt a szolgáltatás nyújtásának helyszínén jól látható módon ki kell függeszteni.
6. § (1) A szolgáltatást engedélyező szerv visszavonja a működési engedélyt, ha a közhasznú szervezet
a) jogutód nélkül megszűnik,
b) felhagy a szolgáltatás nyújtásával,
c) szolgáltatása a Gyvt. 69/B. § (3) bekezdésébe ütközik, illetve a vér szerinti szülő, az örökbe fogadott gyermek
vagy az  örökbe fogadó szülő súlyos, a  szolgáltatás felfüggesztésével nem orvosolható mértékű jog- vagy
érdeksérelmét okozza,
d) szolgáltatását a szolgáltatást engedélyező szerv korábban felfüggesztette és a  jogszerű működés feltételeit
a  felfüggesztésről hozott határozatban megjelölt időpontig, de legfeljebb hatvan napon belül nem
teljesítette, vagy
e) megsértette a Gyvt. 69/E. § (1) bekezdésében meghatározott rendelkezést.
 (2) A  szolgáltatást engedélyező szerv a  működési engedély visszavonása esetén az  5.  § szerinti tanúsítványt
–  legkésőbb a  Gyvt. 69/C.  § (5)  bekezdésében vagy 69/H.  § (5)  bekezdésében meghatározott intézkedéssel
egyidejűleg – bevonja.
2. A nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenység körébe tartozó egyes szolgáltatások
7. § (1) A nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenységet végző közhasznú szervezet
a) a Gyvt. 69/A. § (2) bekezdés a) pontja szerint krízistanácsadást nyújt a hozzá forduló, válsághelyzetben lévő
– különösen a terhességét eltitkolni szándékozó – várandós anya és vér szerinti szülő számára;
b) a  Gyvt. 69/A.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti segítségnyújtás céljából, az  ellátáshoz való hozzájutás
szervezése érdekében együttműködik a családok átmeneti otthonaival;
c) a Gyvt. 69/A. § (2) bekezdés c) pontja szerinti tevékenysége keretében a vér szerinti szülő és a gyermek más
törvényes képviselőjének döntése alapján
ca) a  gyermek nyílt örökbefogadásának elősegítése érdekében a  Gyvt. 141/E.  §-a szerinti egységes
örökbefogadási nyilvántartásban (a  továbbiakban: Nyilvántartás) szereplő és a  közhasznú
szervezettel megállapodást kötött örökbe fogadni szándékozó személyek közül – a  nyilvántartási
sorrend figyelembevételével – a  gyermek számára alkalmas örökbefogadó szülőt javasol a  vér
szerinti szülő számára, és
cb) előkészíti a vér szerinti szülőnek az örökbe fogadni szándékozó személlyel való találkozását.
 (2) A  közhasznú szervezet az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában foglaltak szerinti tevékenységét a  3.  melléklet szerinti
adattartalommal rendelkező adatlapoknak a  szervezet adatvédelmi szabályzatában erre kijelölt személy általi
kitöltése útján dokumentálja.
(3) A  közhasznú szervezetnek az  (1)  bekezdés c)  pont ca)  alpontja szerinti javaslatát a  szervezet legalább kettő,
az  1.  mellékletben meghatározott képesítéssel rendelkező munkatársának kell előkészítenie és egybehangzóan
megtennie.
8. § (1) A  7.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti, a  gyermek nyílt örökbefogadásának elősegítése érdekében történő
kapcsolatfelvétel előkészítése körében végzett tevékenységre a  Gyvt. 69/D.  §-a alapján kötött megállapodás
tartalmazza
a) a  válsághelyzetben lévő várandós anya, a  vér szerinti szülő, illetve – ha rendelkezik ezekkel – a  gyermek
személyazonosító adatait és társadalombiztosítási azonosító jelét,
b) a szolgáltatás pontos leírását,
c) a szolgáltatást igénybe vevő, valamint a szolgáltatást végző személy közötti kapcsolattartás módját,
d) a megállapodás felmondásának a Gyvt. 69/D. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott szabályait, és
e) a szolgáltatást igénybe vevő
ea) hozzájáruló nyilatkozatát a személyes adatai kezeléséhez, és
eb) nyilatkozatát arról, hogy a  személyes adatainak kezelésére vonatkozó tájékoztatást a  közhasznú
szervezet részéről megkapta és azt tudomásul vette.
 (2) Az  örökbe fogadni szándékozó személlyel kötött megállapodás az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl
tartalmazza
a) az örökbe fogadni szándékozó személy személyazonosító adatait és társadalombiztosítási azonosító jelét,
b) azt, hogy a megállapodást a felek legalább évente felülvizsgálják,
c) az örökbefogadás szempontjából jelentőséggel bíró egyéb körülményeket,
d) az  örökbe fogadni szándékozó személy bejelentési kötelezettségét arra vonatkozóan, ha vele szemben
a megállapodás megkötését követően az örökbefogadást kizáró ok keletkezik, és
e) az örökbe fogadni szándékozó személyt terhelő költségek viselésének e rendeletben megállapított szabályait
annak kifejezett megjelölésével, hogy a költségek elszámolása költségátalány vagy tételes költségelszámolás
formájában történik.
9. § (1) A  nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenység körébe tartozó szolgáltatások igénybevételéért a  vér szerinti
szülő, illetve a  várandós anya részére – az  átmeneti gondozásért a  személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti
alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az  igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról
szóló kormányrendelet alapján megállapított térítési díj kivételével – költséget nem lehet felszámítani.
(2) A  nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenység körébe tartozó szolgáltatással összefüggésben a  telefonhasználat,
a postaköltség, a gépjárműhasználat, az utazási költség számolható el költségként.
(3) A  felszámítható költség éves összege nem haladhatja meg az  öregségi nyugdíj legkisebb összegének
háromszorosát.
(4) A  költségek elszámolása a  megállapodásban foglaltaktól függően költségátalány vagy tételes költségelszámolás
formájában történhet. A költség összegéről az örökbe fogadni szándékozó személyt írásban kell értesíteni.
(5) Tételes költségelszámolás alkalmazása esetén a  költségek megtérítésére csak számla vagy más költségigazolás
ellenében kerülhet sor.
(6) Az  örökbe fogadni szándékozó személy a  költséget – az  annak összegéről szóló írásbeli értesítést követő nyolc
napon belül – a közhasznú szervezet pénzforgalmi számlájára köteles befizetni.
3. Az örökbefogadás utánkövetése 10. § (1) Az  örökbefogadás utánkövetésére működési engedéllyel rendelkező közhasznú szervezet az  örökbefogadást
engedélyező gyámhivatalnak az örökbefogadás engedélyezésére irányuló eljárása során megküldött megkeresésére
három munkanapon belül nyilatkozik arról, hogy
a) az általa elősegített nyílt örökbefogadás esetén annak utánkövetését biztosítja,
b) a nem általa elősegített nyílt örökbefogadás esetén annak utánkövetését vállalja-e.
(2) Az örökbefogadás utánkövetésével kapcsolatos feladatait a közhasznú szervezet
a) az 1. mellékletben meghatározott képesítési feltételeknek megfelelő és legalább három éves örökbefogadási
gyakorlattal rendelkező szakmai vezető irányításával, és
b) a  szakmai vezetőt is beleértve legalább két olyan – a  rájuk vonatkozó képesítési feltételeknek megfelelő –
személy közreműködésével látja el, akik közül az  egyik pszichológus vagy mentálhigiénés szakember
végzettségű.
(3) A  szolgáltatást engedélyező szerv a  működési engedélyezésre irányuló eljárásban a  (2)  bekezdés b)  pontjában
foglalt, a  pszichológusi, illetve mentálhigiénés végzettségre vonatkozó feltételtől eltekinthet, ha a  közhasznú
szervezet valamely másik utánkövetést végző szervezet pszichológus, illetve mentálhigiénés szakember
végzettségű munkatársával megállapodást köt.
11. § (1) A  közhasznú szervezet az  örökbefogadás utánkövetése tekintetében – a  Gyvt. 62/C.  § (4)  bekezdésében
meghatározott feladatok körében – személyes tanácsadással segíti
a) a gyermek családjába történő beilleszkedését, a családdá válás folyamatát,
b) az örökbefogadással kapcsolatos kommunikációt,
c) a gyermek identitásának egészséges fejlődését,
d) a  gyermek óvodai, iskolai beilleszkedését, illetve a  beilleszkedés során a  problémák megelőzését vagy
az esetlegesen felmerült problémák megoldását.
 (2) A  közhasznú szervezet a  Gyvt. 62/C.  § (5)  bekezdése alapján az  utánkövetés megtörténtéről és annak
tapasztalatairól tizenöt napon belül utánkövetési jelentést küld az  örökbefogadást engedélyező gyámhivatal
számára.
12. § (1) Az  örökbefogadás utánkövetésének az  örökbefogadást engedélyező gyámhivatal által a  Gyvt. 62/C.  §
(3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel meghatározott kötelező időtartamát követően – az  örökbefogadó
szülő kérelmére, és abban az  esetben is, ha a  kötelező utánkövetést más szervezet végezte – a  közhasznú
szervezet vállalhatja az  örökbefogadás önkéntes utánkövetését. Az  önkéntes utánkövetést vállaló szervezet erről
– ha a  kötelező utánkövetést más szervezet végezte – egyidejűleg tájékoztatja a  kötelező utánkövetést végző
szervezetet.
(2) Az önkéntes utánkövetést a közhasznú szervezet az örökbefogadó szülővel kötött megállapodás alapján biztosítja.
A közhasznú szervezet az önkéntes utánkövetés megtörténtéről és annak tapasztalatairól feljegyzést készít, amely
tartalmazza annak időpontját és eredményét.
4. A közhasznú szervezet tevékenységével összefüggő adatkezelés 13. § (1) A  közhasznú szervezet a  Gyvt. 135/A.  § (4)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségét
a  tárgyévben a  3.  melléklet szerint kitöltött adatlapoknak a  tárgyévet követő év január 31-éig a  működést
engedélyező szerv részére történő megküldésével teljesíti.
(2) A nyílt örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet az általa közvetített örökbefogadás esetén a vér szerinti szülő
– a Gyvt. 135/A. § (1) bekezdés a) pontja szerinti – adatait rögzíti a Nyilvántartásban.
(3) A  nyílt örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet az  örökbefogadás elősegítése érdekében hozzáfér
a  Nyilvántartásban az  örökbefogadás elősegítésében érintett gyermeknek és a  közhasznú szervezettel
megállapodást kötött örökbefogadni szándékozó személynek a Gyvt. 135/A. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti
adataihoz.
(4) Az utánkövetést végző közhasznú szervezet a Nyilvántartásban rögzíti
a) az utánkövetést elrendelő gyámhivatali határozatot,
b) az utánkövetési jelentést, valamint
c) az örökbefogadás önkéntes utánkövetését megalapozó megállapodást és az annak megtörténtéről, valamint
eredményéről készített feljegyzést.
 (5) A  közhasznú szervezet munkatársai közül a  Nyilvántartás adataihoz való hozzáférésre jogosult személyek köréről
a közhasznú szervezet az adatvédelmi szabályzatában rendelkezik. A (2) és a (4) bekezdés szerinti adatok rögzítését
a közhasznú szervezet adatvédelmi szabályzatában erre kijelölt személy végzi.
5. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2014. március 15-én lép hatályba.
15. § Az e  rendelet hatálybalépésekor érvényes működési engedéllyel rendelkező közhasznú szervezet számára
az  örökbefogadást elősegítő magánszervezetek tevékenységéről és működésük engedélyezéséről szóló
127/2002. (V. 21.) Korm. rendelet alapján kiadott működési engedély és tanúsítvány érvényességét e rendelet nem
érinti.
16. § Hatályát veszti az  örökbefogadást elősegítő magánszervezetek tevékenységéről és működésük engedélyezéséről
szóló 127/2002. (V. 21.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2009. (HK 13.) HM HVKF–HM VTI SZÁT e g y ü t t e s intézkedése.  az alapkiképzésre vezényelt szerződéses katonák
utaztatásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (3) bekezdése, valamint
101. §-ának (4) bekezdése alapján az alapkiképzésre vezényelt szerződéses katonák utaztatásáról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya az MH Központi Kiképző Bázisra és a szerződéses katonák alapkiképzésére
ideiglenesen kijelölt katonai szervezetekre (a továbbiakban együtt: Kiképző Bázis), a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban: HM KPÜ), a HM Személyzeti Főosztályra (a továbbiakban: HM SZEF) és az
MH Logisztikai Ellátó Központra (a továbbiakban: MH
LEK) terjed ki.
2. Az együttes intézkedést a Kiképző Bázishoz alapkiképzésre vezényelt szerződéses katona Kiképző Bázis és
lakóhelye, vagy szolgálati helye közötti, a MÁV-START
Vasúti Személyszállító Zrt. és a Győr–Sopron–Ebenfurti
Vasút Zrt. vonalain, a személyszállító vonatok II. kocsi
osztályán történő utazására kell alkalmazni.
3. A Kiképző Bázis, a szerződéses katona 2. pont szerinti utazására – a HM KPÜ, a HM SZEF és a 2. pont szerinti közlekedési vállalatok közötti szolgáltatási szerződés
alapján – a melléklet szerinti „Felhívás” nyomtatvány kiadásával intézkedik. A „Felhívás”-sal történő utazás, térítés nélkül vehető igénybe. A „Felhívás” hazautazás céljából legfeljebb heti egy alkalommal adható ki.
4. Ha a szerződéses katona a „Felhívás” által biztosított
kedvezményt nem veszi igénybe, a 2. pont szerinti utazási
költségét a hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák,
valamint a honvédségi közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről szóló 21/2002. (IV. 10.) HM rendelet szabályai
szerinti kell megtéríteni.
5. A Kiképző Bázist az MH LEK látja el „Felhívás”
nyomtatvánnyal.
6. A „Felhívás” szigorú számadás köteles nyomtatvány,
melyet a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 438/2007. (HK 1.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedésben meghatározottak szerint kell nyilvántartani,
kezelni és tárolni.
7. Az utazást parancsban kell engedélyezni. A „Felhívás” kiadásával, elszámolásával (leadásával), tárolásával,
megsemmisítésével és felhasználása jogszerűségének belső ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat – a Honvédelmi
Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 102/2007. (HK 18.) HM utasítás
16. §-a szerinti – gazdálkodási intézkedésben kell szabályozni.
8. A 3. pont szerinti szolgáltatási szerződés költségvetési fedezetét a HM KPÜ központi költségvetésében tervezi.
9. A „Felhívás”-sal történő utazások számáról az MH
Központi Kiképző Bázis évente két alkalommal, július
15-ig és december 15-ig, az ideiglenesen kijelölt katonai
szervezetek pedig a kiképzés befejezését követő 10 napon
belül tájékoztatják a HM SZEF-t.
10. Amennyiben a 3. pont szerinti szolgáltatási szerződésben a Kiképző Bázisra bevonuláshoz tervezett létszámot – a 9. pont szerinti adatszolgáltatás alapján – a ténylegesen bevonult létszám 10%-kal meghaladja, a HM SZEF
tájékoztatást küld a HM KPÜ részére.
11. Ez az együttes intézkedés a közzétételét követő 5.
napon lép hatályba. Egyidejűleg a Magyar Honvédség
Központi Kiképző Bázishoz alapkiképzésre vezényelt
szerződéses katonák utaztatásáról szóló 58/2008. (HK 5.)
HM HVKF – HM VTI SZÁT együttes intézkedés hatályát
veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
1076/2011. (III. 25.) Korm. határozata a Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér hivatalos földrajzi nevének megváltoztatásáról.
A Kormány a magyarországi hivatalos földrajzi nevek megállapításáról és nyilvántartásáról szóló 303/2007. (XI. 14.) Korm. rendelet
4. § (1a) bekezdésében foglaltak szerint a Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér hivatalos földrajzi nevét Budapest Liszt Ferenc
Nemzetközi Repülőtér elnevezésben állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
62/2015. (HK 12.) HVK HDMCSF szakutasítása a Magyar Honvédség különleges műveleti képesség átalakításával kapcsolatos hadműveleti szakfeladatokról.
A szakutasítást az érintettek külön kapják meg. SZERVEZETI HÍREK
A MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
tájékoztatása
érvénytelenített honvédségi igazolványokról Igazolvány szám S 045846 N 029246
Sztojanov Nikolett főhadnagy s. k.,
Katonai Okmánykezelő Iroda


text:
1392/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az indítványt elutasítom.
I. Az indítványozó – a 2007. december 1-jétől hatálytalan
– a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló
1999. évi CXXIV. törvény 4. § (6) bekezdése, valamint az
illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 46. § (3) bekezdése megsemmisítését kérte. Az
Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel az indítványozót, aki utóiratában az Alkotmány 50. § (1) bekezdésének sérelmére hivatkozással kérte a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: PSZÁFtv.) 36. §-ának és az Itv. fent
megjelölt rendelkezésének a felülvizsgálatát. Az indítványozó továbbá annak megállapítását is kérte, hogy
PSZÁFtv.-nek a Felügyelettel szembeni kártérítési igény
érvényesítésére vonatkozó rendelkezése nem felel meg az
1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi jogok és
az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában,
1950. november 4-én kelt Egyezmény 13. Cikkben foglaltaknak. Az indítványozó az Alkotmány a nemzetközi jogi
kötelezettségek és a belső jog összhangjára vonatkozó előírásának [7. § (1) bekezdés] sérelmére hivatkozva kérte a
PSZÁFtv. támadott rendelkezésének a megsemmisítését.
Az indítványozó sérelmezte azt is, hogy a PSZÁFtv.
36. §-a ellentétes a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény több rendelkezésével.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. 1. Ami a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog
összhangjára vonatkozó előírást [Alkotmány 7. § (1) bekezdés] illeti, rá kell mutatni arra, hogy az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 21. § (3) bekezdése szerint jogszabály nemzetközi
szerződésbe ütközésének vizsgálatát csak a törvényben
meghatározottak kezdeményezhetik. Az indítványozó
azonban nem tartozik az Abtv. 21. § (3) bekezdése szerinti
személyi körbe, ezért a PSZÁFtv. kifogásolt rendelkezésének nemzetközi szerződésbe (Egyezménybe) ütközésének
vizsgálatára irányuló eljárás kezdeményezésére nem jogosult.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmány
7. § (1) bekezdése nem önálló, hanem utaló alkotmányi
szabály, így utólagos normakontroll alapjául csak az indítványok által érintett nemzetközi szerződés szolgálhat. Az
Alkotmánybíróság álláspontja szerint éppen ezért ezzel az
alkotmányi rendelkezéssel nem kerülhető meg az Abtv.
21. § (3) bekezdésének korlátozása, amely a nemzetközi
szerződésbe ütközés vizsgálatát meghatározott személyek
és szervek indítványához köti [26/1992. (IV. 30.) AB határozat, ABH 1992, 135, 148.].
2. Az Alkotmánybíróság már több határozatában vizsgálta az azonos szintű jogszabályok közötti ellentmondás
(kollízió) kérdésének alkotmányosságát. E határozatok
szerint két (vagy több) jogszabályi rendelkezés esetleges
kollíziója folytán előálló értelmezési nehézség magában
véve nem elegendő feltétele az alkotmányellenesség megállapításának. Ezzel kapcsolatban az Alkotmánybíróság
megjegyzi, hogy a jogszabályok célszerűségéről való döntés nem az Alkotmánybíróság feladata. A célszerűség hiánya a szabályozásban, illetve a rossz jogi szabályozás önmagában nem alkotmányossági kérdés, így az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre e kérdések érdemi vizsgálatára
[35/1991. (VI. 20.) AB határozat, ABH 1991, 175, 176.;
26/1993. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1993, 196, 203.].
3. Végezetül a PSZÁFtv. 36. §-a, valamint az Itv. 46. §
(3) bekezdése és a bíróságok alkotmányos feladatát rögzítő Alkotmány 50. § (1) bekezdése között alkotmányjogi
szempontból értékelhető összefüggés nem állapítható
meg. Az alkotmányjogilag értékelhető összefüggés hiányában az indítványozó által kezdeményezett alkotmánysértés sem állapítható meg.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
168/2010. (IX. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogások alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 420/2009. (X. 29.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokolással – helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 420/2009. (X. 29.) számú határozatában a magánszemélyek
által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadta az alábbi kérdésben: „[e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy
az Alkotmánybíróság határozatában, végzésében – az indítványozó kérelmére – fel kell tüntetni az indítványozó
nevét?” 2. Az OVB a határozat indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai
követelményeknek megfelel ugyan, de a népszavazásra feltett kérdés összeegyeztethetetlen a népszavazás
alkotmányos szerepével és szabályaival, mert az indítványozók nevének feltüntetése nem érint alkotmányos jogot,
valamint kívül esik az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén.
3. Három kifogást tevő kérte az OVB határozat megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását.
3.1. Két kifogást tevő túlnyomórészt az OVB eljárását és jogalkalmazását sérelmezte. Álláspontjuk szerint téves az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) preambulumának olyan
értelmet tulajdonítani, mely szerint csak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyekben lehet népszavazást tartani,
hiszen az Alkotmány 2. § (2) bekezdése és 28/B. §-a ilyen szűkítő feltételt nem tartalmaz. Az Nsztv. preambuluma nem
minősül normatív tartalmú rendelkezésnek. Az országos népszavazás tárgya valamennyi az Országgyűlés határkörébe
tartozó kérdés lehet. 3.2. Egy másik kifogást tevő ugyancsak az OVB 420/2009. (IX. 29.) OVB határozata ellen élt kifogással, melyben az OVB
megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését,
amelyen a fent idézett kérdés szerepelt. A kifogást tevő hangsúlyozta, hogy népszavazást tartani valóban csak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyekben
lehet, de véleménye szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldány-hitelesítő szakaszában még nem lehet eldönteni, hogy
az adott kérdés a választópolgárok számára „legfontosabb ügy” vagy nem. A kifogást tevő kéri az OVB határozat
megsemmisítését és a testület új eljárásra utasítását. II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezése:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.” 2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„Alkotmányos alapelv, hogy a hatalom birtokosa a nép. Hatalmát az Alkotmány keretei között, elsősorban választott
képviselői útján gyakorolja. A demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek
eldöntésében, illetőleg a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás
útján is részt vehessen.” (...) „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) alkalmazott szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait, [...] (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat, miután a támadott OVB határozat a Magyar
Közlöny 2009. évi 152. számában 2009. október 29-én jelent meg, a törvényes határidőn belül [Ve. 130. § (1) bekezdés],
és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően, 2009. november 10-én nyújtották
be, míg a másik kifogást pedig 2009. november 9-én – szintén határidőben – terjesztette elő az OVB-nél a kifogást tevő.
Ebből következően a kifogások érdemi elbírálásra alkalmasak. 3. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat – tárgyi azonosságukra tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009, január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdésének megfelelően egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
4. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlés Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen
milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB
határozat, ABH 2008, 695, 703.]. A fentiekben kifejtett indokok alapján a hitelesíteni kért kérdés nem egyértelmű, ezért az Alkotmánybíróság
a kifogásolt OVB határozatot helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
133/2013. (V. 9.) Korm. rendelete a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, továbbá a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Lakitelek Népfőiskola
épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése keretében Lakitelken a 040/4, 040/6, 040/7, 043, 044/28, 044/29, 044/30,
044/31, 044/32, 044/33, 044/34, 044/62, 044/63, 044/64, 044/65, 044/66, 044/67, 044/68, 045, 046/3, 046/4 helyrajzi
számokon megvalósuló beruházással összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként
az 1. mellékeltben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az  adott
ügyben szakhatósági közreműködést rendel el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható, előzetes szakhatósági hozzájárulást
ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1259/2011. (VII. 27.) Korm. határozata a Fogyasztóvédelmi Tanácsról.
1. A Kormány a fogyasztóvédelmet érintő javaslatok kormányzati munkába való becsatornázása céljából, a kormányzati
fogyasztóvédelmi politika, a fogyasztói érdekek és a szakmai teljesíthetőség összehangolására, továbbá a speciális
szakmai szempontok hatékonyabb érvényesítésére – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése szerinti javaslattevő, véleményező
és tanácsadó testületként – Fogyasztóvédelmi Tanácsot hoz létre és működtet.
2. A Fogyasztóvédelmi Tanács (a továbbiakban: Tanács) a Kormány fogyasztóvédelemmel összefüggő döntéseit
előkészítő konzultatív, véleményező, javaslattevő, érdekegyeztető fórum.
3. A Tanács feladatkörében
a) évente megvitatja a fogyasztóvédelmi hatáskörrel rendelkező hatóságok ellenőrzési és egyéb fogyasztóvédelmi
tevékenységét;
b) jogszabályalkotást, jogszabály-módosításokat kezdeményezhet a feladatkörrel rendelkező miniszternél
a fogyasztói jogok, fogyasztói érdekek érvényesítése, illetve védelme érdekében;
c) javaslatot tehet a Kormány fogyasztóvédelmi politikájának, illetve cselekvési programjának tartalmára, egyes
országos ellenőrzési és vizsgálati programok lefolytatására, továbbá a fogyasztókat érintő egyéb döntésekre,
programokra;
d) véleményt nyilvánít a Kormány fogyasztóvédelmi politikájára, illetve cselekvési programjára vonatkozó
javaslatokról, a fogyasztókat érintő jelentősebb szabályozási javaslatokról, jelentésekről, a fogyasztói
tájékoztatással, oktatással, képzéssel összefüggő koncepciókról, valamint a fogyasztói vitarendezés alapvető
kérdéseiről;
e) figyelemmel kíséri a Kormány fogyasztóvédelmi politikájának és cselekvési programjának végrehajtását.
4. A Tanács elnöke a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak a miniszter
fogyasztóvédelemért való felelősségével kapcsolatos feladatokat ellátó államtitkára. A Tanács titkára az elnök által
kijelölt vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő.
5. A Tanács további tagjai:
a) a Gazdasági Versenyhivatal, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság és a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyeletének egy-egy képviselője, valamint
b) az elnök felkérése alapján:
ba) a Magyar Agrárkamara képviselője,
bb) a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara képviselője,
bc) 8 fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet elnöke,
bd) 6 országos gazdasági érdekképviseleti szervezet egy-egy képviselője,
be) a békéltető testületek 2 képviselője és
bf) a Pénzügyi Békéltető Testület képviselője.
6. A Tanács állandó meghívottja a Kormány egészségügyért, elektronikus hírközlésért, energiapolitikáért,
élelmiszerlánc-felügyeletért, pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért, szociál- és nyugdíjpolitikáért, valamint
turizmusért felelős tagja által az adott feladatkörért való felelősségére tekintettel kijelölt vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselő.
7. A Tanács ülésén az elnök meghívására részt vehet azon államigazgatási szerv, társadalmi, szakmai szervezet
képviselője, amelynek feladat- és hatáskörét, vagy tevékenységét a Tanács által tárgyalt kérdés érinti.
8. A Tanács üléseit az elnök vezeti, ezen jogkörét átruházhatja a fogyasztóvédelmi terület szakmai munkáját irányító
állami vezetőre.
9. A Tanács felkért tagjainak megbízatása 3 évre szól. A delegált tagok megbízatása határozatlan időre szól.
10. A felkért tagok tagsága megszűnik:
a) megbízatási idő lejártával,
b) lemondással vagy
c) a megbízatás visszavonásával.
11. A felkért tag megbízatását az elnök visszavonja, ha a tag 2 egymást követő ülésen nem vesz részt, és helyettesítésről
nem gondoskodik. A megbízatás visszavonásától számított 30 napon belül az elnök gondoskodik új tag felkéréséről.
12. A Tanács tagjait és az ülésen részt vevőket díjazás, költségtérítés nem illeti meg.
13. A Tanács szükség szerint, de legalább évente két alkalommal ülésezik.
14. A Tanács működésének részletes szabályait, valamint az elnök, a titkár és a tagok helyettesítésének rendjét az ügyrend
tartalmazza. A Tanács ügyrendjét a tagok véleményének kikérését követően a fogyasztóvédelemért felelős miniszter
állapítja meg.
15. A Tanács tagjainak névsorát, ügyrendjét, valamint az ülésekről készült emlékeztetőt a fogyasztóvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
16. Ez a határozat a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, hatálybalépésével egyidejűleg a Fogyasztóvédelmi Tanács
létrehozásáról szóló 1023/2008. (IV. 17.) Korm. határozat hatályát veszti, és egyidejűleg a tagok megbízatása
megszűnik. Az új tagok felkéréséről az elnök a határozat hatálybalépését követő 30 napon belül gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
35/2012. (II. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme és Magyarország Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel
kitüntetések alapításáról szóló 23/2012. (I. 16.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
több mint három évtizedes élsportolói munkásságáért, a sakk népszerűsítéséért és az ifjúság körében végzett
önzetlen, áldozatos tevékenysége elismeréseként Sinka Brigitta sakkmesternek a
MAGYARORSZÁG KÖZTÁRSASÁGI ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. február 2.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1526/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a nyugat-magyarországi utánpótlás-nevelési centrum megvalósítási koncepciójáról és a szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról, valamint a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  nyugat-magyarországi utánpótlás-nevelési centrum megvalósítási koncepciójával (a  továbbiakban:
Program), amely szerint a Program
a) építtetője a Nemzeti Sportközpontok (a továbbiakban: NSK),
b) Szombathely közigazgatási területén fekvő, 0975/5 és 4066 helyrajzi számú ingatlanokon valósul meg,
c) keretében fejlesztésre kerülő b)  pont szerinti ingatlanok – a  Szombathely 4066 helyrajzi számú ingatlan
esetében az állam tulajdonszerzését követően – az NSK vagyonkezelésébe kerülnek,
d) beruházás-lebonyolítója, hivatalos közbeszerzési tanácsadója, és építési műszaki ellenőre a BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján tegye meg a  szükséges
intézkedéseket a  Szombathely közigazgatási területén fekvő, 0975/5 és 4066 helyrajzi számú ingatlanok
NSK vagyonkezelésébe kerülése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
3. egyetért azzal, hogy a Program megvalósítására a 2014. és 2015. években összesen 2571,4 millió forint összegben
kerüljön sor, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy gondoskodjanak a források ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos a 2015. évi központi költségvetés tervezésével összhangban
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Programhoz kapcsolódó 2014. évben szükséges 135,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
5. visszavonja a  nyugat-magyarországi utánpótlás-nevelési centrum megvalósításával összefüggő feladatokról szóló
1100/2014. (III. 4.) Korm. határozat 2. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1462/2012. (X. 26.) Korm. határozata a TÁMOP-1.3.1-12-2012-0001 azonosító számú („A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat fejlesztése II.” című) projekt kiemelt projektként történő nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-1.3.1-12-2012-0001 azonosító számú, „A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat
fejlesztése II.” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
364/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/961/3/2019. számú előterjesztésére – Matyóka Eugén
(névmódosítás előtti neve: Matyóka Eugén Volodimirovics; születési hely, idő: Nagyrát [Ukrajna], 1996. augusztus 4.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1159/2015. (III. 17.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.B-12/1-2013-0001 azonosító számú projekt közbeszerzési eljárása megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul a TIOP-1.2.1.B-12/1-2013-0001 azonosító számú, „Kulturális GPS–Kulturális Oktatási Központ
Nemzeti Kulturális Térinformációs Rendszer Szolgáltató és Tanácsadó Multifunkcionális Módszertani Központ”
elnevezésű kiemelt projekt keretében az  építési beruházás megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás
2015. február 1-jét követő megindításához az 1. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1302/2013. (VI. 5.) Korm. határozata az árvíz- és a belvízvédekezési, a vízkárelhárítási, a helyreállítási, valamint a márciusi rendkívüli időjárással összefüggő kiadások finanszírozásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja, hogy az  árvíz- és a  belvízvédekezés, a  vízkárelhárítás, a  helyreállítás költségeire, valamint a  márciusi
rendkívüli időjárással összefüggő kiadások finanszírozására a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4.  §-a és 5.  melléklet 2.  pontja alapján a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás fejezeti kezelésű előirányzat
(20. cím, 1. alcím, 50. jogcímcsoport) legfeljebb 15 000,0 millió forint összeggel túlléphető;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti keretösszeg felhasználása során
a  belügyminiszter által előterjesztett előirányzat-módosítás nélküli keretnövelési igényeket felülvizsgálja, és
a felülvizsgálat eredményének függvényében intézkedjen a keretnyitás érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2009. (HK 6.) HM HVKF intézkedése.  a Magyar Honvédség katonai szervezetei parancsnokainak és törzseinek hadműveleti, harcászati felkészítésének, kiképzésének
rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján az
alábbi
intézkedést adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar Főnök
(a továbbiakban: HVKF) alárendeltségébe tartozó szervezetekre terjed ki. A stratégiai szintű válságkezelési gya
korlatok előkészítését és végrehajtását külön intézkedés
szabályozza. 2. Az intézkedés hatálya alá tartozó szervezetek hadműveleti-, harcászati felkészítését, kiképzését (a továbbiakban együtt: felkészítés) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) hadműveleti és kiképzési főosztályvezetője koordinálja.
3. A felkészítés anyagi-technikai szükségletének tervezését, biztosítását a tárca 10 éves tervében rögzített források alapján a HM Tárca Védelmi Tervező Rendszerrel
(a továbbiakban: HM TVTR) összhangban kell végrehajtani.
A felkészítéssel szemben támasztott
általános követelmények 4. A felkészítés részét képezik
a) az önképzési foglalkozások,
b) a parancsnoki és szakkiképzési foglalkozások,
c) a törzsgyakorlások,
d) a parancsnoki és törzsvezetési, valamint harcászati,
szakharcászati és rendszer gyakorlatok. 5. A felkészítés során figyelmet kell fordítani a műveletek és a harctevékenységek előkészítésének végrehajtási
rendjének, feladatainak megismerésére és begyakorlására,
a válságreagálás katonai rendszabályai bevezetésével kapcsolatos feladatok begyakorlására.
6. A felkészítésnek alkalmasnak kell lenni arra, hogy
biztosítsa:
a) már békeállapotban a készenlét meghatározott szintjének fenntartását,
b) a válságreagálás katonai feladatai végrehajtásához,
valamint a nemzetközi szerződésekben foglalt kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kiképzett állomány és katonai szervezetek rendelkezésre állását.
7. A felkészítést, a katonai szervezetek rendeltetését figyelembe véve, differenciált és feladatorientált eljárási
rendben hajtják végre.
8. A foglalkozások, gyakorlások, valamint a gyakorlatok során tervezni kell a szimulációs rendszerek igénybevételét.
9. A felkészítésnek biztosítania kell:
a) a parancsnokok és a törzsekbe beosztott tábornokok,
tisztek, zászlósok és tiszthelyettesek ( a továbbiakban
együtt: állomány) általános katonai és szakmai ismereteinek, a hadműveleti, harcászati gondolkodásának, alkotó és
kezdeményezőkészségének, és a feladatok ellátásához
szükséges jártasságának fejlődését;
b) az állomány megfelelő ismeretét a honvédelem alapelveit és követelményeit, az országvédelmi elveket és ké
pességeket, a NATO és hazai védelmi tervezés rendszerét,
az erők, eszközök alkalmazásának elveit illetően;
c) az állomány képességét arra, hogy – önállóan vagy
együttműködve más szövetséges haderővel – kollektív védelmi műveleteket, harcokat előkészítsen, vezessen, valamint műveleti területre telepítve, szövetséges parancsnokságokkal, törzsekkel együttműködve a részükre meghatározott feladatokat végrehajtson.
10. A felkészítésnek igazodnia kell:
a) a Magyar Honvédség ( a továbbiakban: MH) szerve
zeti korszerűsítésével összhangban lévő alkalmazási elvekhez és módokhoz,
b) a felkészítésnek meg kell felelnie a hadtudomány és a
technika fejlettségi színvonalának,
c) lehetővé kell tenni a kiképzés-technikai eszközök alkalmazásán alapuló feladatok begyakorlását.
11. A felkészítésnek az állomány számára biztosítani
kell az időszerű témák feldolgozását, az új ismeretek elsajátítását, a gyakorlati végrehajtást lehetővé tevő jártasságok és készségek kialakítását és szinten tartását, az alkotó
tevékenység hatékonyságának fokozását.
12. A felkészítési rendszer biztosítja a különböző vezetési szintek összekapcsolódását és együttes tevékenységét.
13. A felkészítés megfelel a hatályos NATO STANAG-eknek, a haderő fejlesztési célok által generált perspektivikus követelményeknek, feladatoknak, biztosítja az
alap és az újonnan kialakított képességek megőrzését, fejlesztését.
14. A felkészítés során az ismeretek elsajátítását az
„egyszerűtől a bonyolult felé haladni” elv érvényre juttatásával, valamint az elmélet és a gyakorlat egységének szem
előtt tartásával kell biztosítani.
15. A felkészítést a katonai szervezet jellegének és tevékenységeknek megfelelően hierarhizált – hadműveleti,
harcászati – szinteknek megfelelően kell végrehajtani.
A felkészítés különböző formák és módszerek alkalmazásával, a haderőnemeknek, a fegyvernemeknek és szakcsapatoknak megfelelően tovább bonthatók.
A foglalkozások végrehajtási rendje 16. A foglalkozásokat a foglalkozás jellegének megfelelő időtartamban kell végrehajtani.
17. A foglalkozás során biztosítani kell, hogy az állomány az időszerű elméleti és gyakorlati ismereteket, a
szükséges tájékozottságot megszerezze.
18. A foglalkozás fajtái: az önképzési foglalkozások,
valamint a parancsnoki és szakkiképzési foglalkozások.
19. Az önképzési foglalkozásokon az illetékes parancsnok döntésének megfelelő gyakorisággal és összetételben
az aktuális általános katonai és szakmai kérdések kerülnek
feldolgozásra.
20. A parancsnoki és szakkiképzési foglalkozások rendeltetése: az állomány hadműveleti, harcászati, valamint
szakismereteinek állandó gyarapítása, tervező-, szervező-,
vezető- és irányító készségének fejlesztése, ezzel párhuzamosan az elvi és elméleti alapok megszilárdítása.
21. A parancsnoki és szakkiképzési foglalkozásokat
összevonások keretében a parancsnokok, főnökök vezetik.
22. A HM HVKF évenként egy alkalommal 1-2 nap időtartamban MH szintű parancsnoki foglalkozást vezet le az
alárendeltségében lévő szervezetek vezető állománya részére.
23. A HM HVKF 1. sz. hadműveleti-, harcászati kérdéseket tanulmányozó csoportjába tartoznak: a HM HVKF
helyettes, a HM HVKF alárendeltségébe lévő főosztályvezetők és helyetteseik, valamint a HM HVKF alárendeltségébe tartozó szervezetek parancsnokai (szolgálatfőnök) és
helyetteseik.
24. A HM HVKF 2. sz. hadműveleti, harcászati kérdéseket tanulmányozó csoportjába tartoznak: a HM HVKF
alárendeltségében tartozó főosztályok osztályvezetői és
helyettesei.
25. A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) hadműveleti-, harcászati kérdéseket tanulmányozó csoportjába tartoznak: a HM HVKF alárendeltségébe tartozó főosztályok szervezetében lévő, a
fenti két csoportba be nem osztott tiszti állomány.
26. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) a parancsnoki és szakkiképzési foglalkozásokat a HM HVKF által meghatározott
téma alapján, évente 3-4 nap időtartamban hajtják végre.
Ezeket a foglakozásokat az MH ÖHP parancsnok által
meghatározott összetételű szakmai csoportosításban kell
végrehajtani.
27. A HM HVKF alárendeltségébe tartozó többi szervezet parancsnokai évente 2-3 nap időtartamban vezetnek le
parancsnoki foglalkozásokat saját alárendelt szervezetük
állománya, valamint a közvetlen alárendelt, illetve szakirányítása alá tartozó katonai szervezetek vezető beosztású
állománya részére. A parancsnoki foglalkozásokon a HM
HVKF által meghatározott témák kerülnek feldolgozásra.
28. Minden katonai szervezetnél meg kell határozni a
szakkiképzésben részt vevők körét. Részükre a szakkiképzést lehetőség szerint szakcsoportonként összevontan hajtják végre.
29. A parancsnoki és szakkiképzési foglalkozások
anyagainak előkészítése, a foglalkozások levezetése az
elöljáró parancsnok (főnök) szakmai irányítása mellett kerül sor.
A gyakorlások végrehajtási rendje 30. A gyakorlások célja, hogy a meglévő elméleti ismeretek bázisán kialakítson, megszilárdítson és továbbfejlesszen a funkcionális kötelmek ellátásához szükséges jártasságokat és készségeket.
31. A gyakorlások formája a törzsgyakorlás, amely lehet részleges vagy teljes.
32. A törzsgyakorlás a törzsek felkészítésének önálló
eleme, melyet a törzsek előtt álló feladatok figyelembevételével terveznek és vezetnek.
33. A törzsgyakorlások a törzsekben szolgálatot teljesítő személyi állománynak a közös cél érdekében történő
együttes felkészítésének alapvető formáját képezik.
34. A törzsgyakorlásnak biztosítania kell:
a) a parancsnokok és törzsek gyakoroltatását a műveleti
vezetési rendszerben,
b) a szükséges jártasságok, készségek kialakítását és be
gyakorlását,
c) tervek és okmányok elkészítésének begyakorlását,
d) a törzsmunka új módszereinek bevezetését,
e) az alárendeltek harctevékenysége tervezésének, szer
vezésének és vezetésének gyakorlását és ezáltal a törzs
összekovácsolását.
35. Részleges törzsgyakorlást az illetékes parancsnokok
(főnökök) saját hatáskörükben kijelölt katonai szervezetek, alrendszerek bevonásával tervezik, szervezik és hajtják végre a vezetési elem egy részének, alrendszerének
(melyek lehetnek: irányítási és vezetési, tervező, felderítő,
légvédelmi, híradó, logisztikai) számára.
36. A teljes törzsgyakorlás a vezetési elem teljes állományának – esetenként az alárendelt parancsnokság(ok) teljes
vagy részleges – bevonásával végrehajtott gyakorlás.
37. Teljes törzsgyakorlásokat kell levezetni a parancsnoki és törzsvezetési, valamint harcászati, szakharcászati
gyakorlatok előtt. Ezeket gyakorlásokat személyesen a parancsnok főnökök vezetik le.
38. Törzsgyakorlást az állományilletékes parancsnokok
a HM HVKF alárendelt szervezetei részére évente egy alkalommal 3-4 nap időtartamban, az MH ÖHP alárendeltségében lévő katonai szervezetei részére évente egy alkalommal, 2-3 nap időtartamban vezetik le.
39. A törzsgyakorlásokon a résztvevők a saját beosztásukból adódó feladatokon kívül, eggyel magasabb szintű
beosztásban is gyakorolhatnak.
A gyakorlatok végrehajtási rendje 40. A gyakorlatok a parancsnokok és törzsek, valamint
a csapatok felkészítésének, kiképzésének legmagasabb
szintű formái. A gyakorlatok biztosítják a hadműveleti,
harcászati felkészítés és a kiképzés során elért részeredmények összehangolását, az együttes gyakorlást, a személyi
állomány összekovácsolását, és az elért eredmények objektív mérését.
41. A gyakorlatok adnak lehetőséget arra, hogy a harctevékenységek térben és időben, a valóságot legjobban
megközelítő módon és formában kerüljenek kialakításra
és végrehajtásra.
42. A gyakorlat végrehajtását a gyakorlatot elrendelő
parancsnok rendeli el, előkészítéséért és végrehajtásáért a
gyakorlat levezető parancsnok a felelős.
43. A gyakorlatok formái: parancsnoki és törzsvezetési
gyakorlatok, valamint a harcászati, szakharcászati és rendszergyakorlatok.
44. A parancsnoki és törzsvezetési gyakorlatok a parancsnokok és törzsek együttes felkészítésének legmagasabb formája, a csapatok teljes állományú, tényleges bevonása nélkül.
45. A HM HVKF alárendelt katonai szervezetei
3-4 évente egy alkalommal 3-5 nap időtartamban, az MH
ÖHP alárendeltségébe lévő katonai szervezetek 2-3 évente
egy alkalommal, 2-3 nap időtartamban hajtanak végre parancsnoki és törzsvezetési gyakorlatot, amelyet az elöljáró
parancsnok rendel el, és melyet az állományilletékes parancsnok (főnök) tervez, szervez és vezet le.
46. A parancsnoki és törzsvezetési gyakorlatokat lehetőség szerint kétfokozatúként tervezik és vezetik le.
47. A dandár szintű parancsnoki és törzsvezetési gyakorlatok 50%-a zászlóalj harcászati gyakorlatra ráépítve,
illetve számítógéppel támogatott parancsnoki és törzsvezetési gyakorlat keretében kerül végrehajtásra.
48. Harcászati, szakharcászati és a rendszergyakorlatokon a megoldandó feladatot egységes elgondolás alapján
kell levezetni. A gyakorlatok a fegyvernemi és szakcsapatok törzseinek, valamint alegységeinek, egységeinek
összekovácsolását szolgálják és fontos részét képezik a
harcászati kiképzés magas színvonalra emelésének.
49. A harcászati gyakorlatokon az összes résztvevő a saját beosztásával összefüggő kötelmeit gyakorolja.
50. Harcászati, szakharcászati és rendszergyakorlatokat
az elöljáró parancsnok elrendelése alapján, az állományilletékes parancsnokok, főnökök saját hatáskörükben az általuk kijelölt katonai szervezetek bevonásával tervezik,
szervezik és hajtják végre. A rendszergyakorlatok lehetnek: légvédelmi, felderítő, híradó, logisztikai, légi irányítási, vezetési rendszergyakorlatok.
51. Az MH által végrehajtásra tervezett valamennyi hazai és nemzetközi gyakorlatot és kiképzési rendezvényt a
HM HKF által összeállított és a honvédelmi miniszter által
jóváhagyott MH Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények
Programja tartalmazza.
52. A válságkezelési gyakorlatok előkészítése és végrehajtása az általános gyakorlattervezési rendtől eltérően, a
válságkezelési gyakorlatok tervezésének, szervezésének
és végrehajtásának szabályairól szóló 27/2006. (HK 8.)
HM utasítás alapján történik.
53. A válságkezelési gyakorlatokon a gyakorló állomány tevékenységét az MH Műveleti Központ vezeti.
A gyakorló állomány tagjait a válságkezelési feladatok
végrehajtására kijelölt állományból kell biztosítani.
A felkészítés előkészítése és végrehajtása 54. A HM HVKF által kiadott 1+3 éves kiképzési intézkedése tartalmazza:
a) az elmúlt évben végrehajtott felkészítés értékelését,
b) a felkészítés konkrét feladatait; különösen az ország
védelemből és a nemzetközi kötelezettségből adódó feladatokat, c) a végrehajtásra kerülő felkészítési rendezvényeket,
d) a felkészítés előkészítésével és végrehajtásával kap
csolatos feladatokat, 55. A HM HVKF alárendeltségében lévő kiképzést
folytató katonai szervezetek parancsnokai (főnök) által kiadott az 1+3 éves kiképzési intézkedés tartalmazza:
a) az elmúlt évben végrehajtott felkészítés értékelését,
b) az önképzési foglalkozások témáit,
c) a parancsnoki és szakkiképzési foglalkozások témáit,
a feldolgozás módszerét, idejét, a foglalkozáson résztvevők összetételét és vezetőjét,
d) a törzsgyakorlások, a parancsnoki és törzsvezetési
gyakorlatok, harcászati, szakharcászati és rendszer gyakorlatok témáit, idejét, résztvevőit és vezetőjét.
56. A foglalkozásokat minden esetben a parancsnokok,
főnökök vezetik, azok eredményes végrehajtását biztosítják.
57. A törzsgyakorlásokat a parancsnoki és törzsvezetési, valamint harcászati, szakharcászati és a rendszer gyakorlatok előtt vezetik le.
58. Ha a kiképzési időszakban az elöljáró által tervezett
és vezetett azonos tartalmú vagy magasabb kategóriájú
gyakorlás vagy gyakorlat kerül végrehajtásra, az alárendelt parancsnok által tervezett, illetve az alacsonyabb kategóriájú gyakorlást, gyakorlatot nem kell végrehajtani.
59. A gyakorlások, valamint gyakorlatok előkészítése
és végrehajtása során a különböző vezető szervek és a
fegyvernemi- és szakcsapatok közötti együttműködés kérdéseinek komplex feldolgozására és hatékony begyakorlására kell törekedni, szükség esetén az egyes beállított oktatási kérdések megismétlésével.
60. A gyakorlatok végrehajtása során figyelmet kell fordítani a terep célszerű berendezésére, az ellenség tevékenységének, tüzének és a saját csapatok tüzének szakszerű jelzésére, a felderítő szervek reális körülmények közötti
működtetésére, a vezetési pontok őrzés-védelmére.
61. A MH ÖHP, illetve dandár (ezred, repülő-, helikopter bázis) szintű gyakorlások és gyakorlatok levezetési terveit 45 nappal, a zászlóalj (osztály) szintű levezetési terveket 30 nappal a végrehajtás előtt az illetékes elöljáró parancsnok hagyja jóvá.
62. A foglalkozások, gyakorlások megtartásának dokumentálására, illetve a végrehajtás utólagos ellenőrizhetősége érdekében minden érintett parancsnokságon nyilvántartást kell vezetni.
Az ideiglenesen létrehozott katonai szervezetek
parancsnokai és törzsei felkészítése
63. A szövetségi rendszerben, illetve a különböző nemzetközi szervezetek alárendeltségében a béketámogató és
válságreagáló műveletekben résztvevő ideiglenes katonai
szervezetek parancsnokainak és törzseinek a felkészítését
a várható feladat, illetve a tervezett műveleti terület sajátosságaira figyelemmel kell végrehajtani.
64. A MH ÖHP parancsnoka – a HM HVKF követelményei alapján – meghatározza a különböző műveletekben
résztvevő, nemzetközi feladatokra felajánlott alegységek
számára a parancsnokok és törzsek felkészítésének követelményeit. A felkészítés végrehajtására intézkedést ad ki
és irányítja – a kijelölt erők, alegységek, kontingensek alkalmazása feltételeinek megteremtésével és felkészítésével párhuzamosan – parancsnokok és törzsek felkészítését,
műveleti, alkalmazási képességeinek kialakítását.
65. A műveletekre kijelölt ideiglenes katonai szervezetek parancsnoki és törzsállománya a várható feladatnak
megfelelően a felkészítés időszakában önképzést, és törzsgyakorlást hajt végre. A felkészítés lehetőség szerint tartalmazza a hazai és nemzetközi tanfolyamokat, célfelkészítési rendezvényeket.
66. A felkészítés zárásaként harcászati, szakharcászati
gyakorlat kerül végrehajtásra, melyet a felkészítés végrehajtásáért felelős parancsnok szervez és vezet le.
67. A felkészítés során a számítástechnikai rendszereken – MARS, MARCUS és MILES rendszerek – alapuló
feladatok begyakorlását alkalmazzák.
68. A MH ÖHP parancsnoka – a HM HVKF követelményei alapján – szervezi és tervezi a TACEVAL/CREVAL
NATO értékelési és minősítési rendszer szerint a műveletekre tervezett erők hadműveleti, harcászati értékelésének
és minősítésének végrehajtását.
A felkészítés támogatása és erőforrás szükségletének
tervezése 69. A parancsnoki és törzskiképzés gyakorlati foglalkozásait a központi és helyőrségi kiképzési bázisokon és lőtereken kell végrehajtani.
70. A felkészítés során alkalmazni kell a felkészítést támogató szimulációs rendszereket, eszközöket.
71. A parancsnoki és törzsfelkészítés erőforrás szükségleteit a katonai szervezetek parancsnokai /főnök/ az MH
2009–2018. közötti időszak 10 éves stratégiai tervének kidolgozásáról, valamint a NATO védelmi tervezési és áttekintési eljárás nemzeti feladatainak végrehatásáról szóló
58/2007. (HK 12.) HM utasítás alapján tervezik.
A felkészítés ellenőrzése, értékelése 72. A parancsnoki és törzskiképzés MH szintű feladatai
ellenőrzését a HM HKF tervezi és szervezi.
73. A katonai szervezetek parancsnokai a saját alárendeltjeiknél a parancsnoki és törzskiképzés ellenőrzését – a
honvédelmi tárca ellenőrzési rendjéről szóló 52/2007.
(HK 11.) HM utasításban meghatározottak szerint – célellenőrzés formájában saját tervük szerint hajtják végre.
74. A parancsnoki és törzskiképzés feladatainak végrehajtását – a katonai szervezetek parancsnokai által a kiképzési feladatok végrehajtásáról szóló jelentések alapján, a
HM HKF koordinálásával elkészített – éves összefoglaló
jelentésben kell értékelni.
Záró rendelkezések 75. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főbnöke


text:
1077/2014. (II. 19.) Korm. határozata a Magyarország német megszállása áldozatainak emléket állító, Budapest V. kerületben felállításra kerülő emlékmű megvalósításával összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. társadalompolitikai szempontból fontos célnak tartja, hogy Magyarország német megszállásának 70. évfordulója
alkalmából megvalósuljon a megszállás áldozatainak emléket állító emlékmű;
 2. az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos feladatkörébe utalja az  emlékmű
megvalósítására irányuló beruházás előkészítését és a beruházás megvalósításának irányítását;
 3. egyetért azzal, hogy az emlékmű Budapest V. kerület 24747/1 és 24747/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon,
természetben a  Budapest V. kerület Szabadság téren kerüljön felállításra, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkárt, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával,
az  emlékmű Szabadság téren történő elhelyezése érdekében kössön megállapodást az  ingatlan tulajdonosával,
Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzatával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
4. úgy dönt, hogy az  emlékmű megvalósítására irányuló beruházást a  Miniszterelnökség valósítsa meg, és felhívja
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  beruházás határidőre történő megvalósításához szükséges
intézkedéseket tegye meg azzal, hogy a  beruházással kapcsolatban biztosítani szükséges az  egyes kiemelt
jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1743/2013. (X. 16.)
Korm. határozat 3. pontjában foglaltak érvényesülését;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. május 31.
5. felkéri Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzatát, hogy az  emlékmű Budapest V. kerület
Szabadság téren történő elhelyezése érdekében a szükséges önkormányzati döntéseket hozza meg.
6. Hatályát veszti a  Magyarország német megszállásának emléket állító, Budapest V. kerületben felállításra kerülő
emlékmű megvalósításával összefüggő egyes kérdésekről szóló 2056/2013. (XII. 31.) Korm. határozat.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök