text:
3/2016. (II. 25.) BM utasítása a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított szervek készenlétbe helyezésének, különleges jogrendi feladatokra való felkészülésének és ellenőrzésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontja alapján, figyelemmel a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 23. § (1) bekezdésében
és (2) bekezdés a) pontjában, valamint a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXXVIII. törvény 43. §-ában foglaltakra, az alábbi utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya kiterjed
a) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) hivatali szervezeteire (a továbbiakban: hivatali egységek);
b) a BM Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás (a továbbiakban: BM SZMSZ)
1.  melléklet 4. függelékében meghatározott, a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) által irányított
önálló belügyi szervekre; továbbá
c) azon gazdasági társaságokra, amelyek felett a belügyminiszter vagy a belügyminiszter irányítása alatt álló
állami vezető szakmai irányítást vagy felügyeletet gyakorol [a továbbiakban az a)–c) pontban meghatározottak
együttesen: BM szerv].
2. § Az önálló belügyi szerv az Alaptörvényben meghatározott különleges jogrendi helyzetekben vagy az azokra való
felkészülés során, valamint a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló
törvényben meghatározott katasztrófa vagy katasztrófaveszély, terrorfenyegetettség, továbbá a tömeges bevándorlás
okozta válsághelyzet esetén a készenlétbe helyezést, valamint a készenlétbe helyezéshez szükséges feladatainak
tervezését, szervezését és végrehajtását az utasításban foglaltak szerint teljesíti.
3. § Az önálló belügyi szervek az utasítás előírásait
a) az Alaptörvényben meghatározott különleges jogrendben, illetve annak bevezetésére történő felkészülés,
b) a NATO Válság-reagálási Rendszerében végrehajtott polgári válsághelyzetek kezelése során elrendelt
készenlétbe helyezéshez szükséges feladatok tervezése, szervezése és végrehajtása során, valamint
c) katasztrófaveszély esetén
a külön jogszabályokban, valamint a központi veszélyelhárítási tervben foglalt eltérésekkel alkalmazzák.
2. A készenlétbe helyezés elrendelése, az egyes készenléti fokozatok
4. § Az önálló belügyi szerv készenlétbe helyezése esetén elrendelhető készenléti fokozatok:
a) MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT,
b) FOKOZOTT KÉSZENLÉT,
c) TELJES KÉSZENLÉT.
5. § Az önálló belügyi szerv
a) készenlétbe helyezését,
b) magasabb készenléti fokozatba helyezését,
c) az elhelyezési objektumából történő kitelepülését,
d) a készenléti fokozatokhoz tartozó egyes feladatok önálló végrehajtását
a miniszter rendeli el.
6. § A BM hivatali egységei vonatkozásában a miniszter a BM honvédelmi intézkedési tervében az utasítástól eltérő
szabályokat állapíthat meg.
7. § Az önálló belügyi szerv jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatával
összefüggésben már végrehajtott készenléti feladathoz a miniszter utólagos jóváhagyása nem szükséges. A feladat
végrehajtásáról a minisztert a 19. §-ban meghatározott jelentésben kell tájékoztatni, ha a miniszter az utasítás szerinti
készenléti fokozatot rendelt el.
8. § Az önálló belügyi szerv készenlétbe helyezése a veszélyeztetettség szintje alapján, azzal arányosan történik.
9. § Az önálló belügyi szerv készenléti fokozatba helyezése a fokozatok sorrendjében vagy azok közül egyes fokozatok
elhagyásával is történhet. A készenléti fokozat nem sorrendben történő elrendelése esetén az elrendelt fokozatot
megelőző fokozat feladatait is végre kell hajtani.
10. § Az országot ért légitámadás vagy annak közvetlen veszélye esetén, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 80. §-ában meghatározott, a Médiaszolgáltatás-támogató és
Vagyonkezelő Alap által légiriasztásra önállóan vagy a kijelölt országos vagy helyi műsorszolgáltatók révén közzétett
közlemények átvételével elrendelt légiriadó az önálló belügyi szerv vonatkozásában a TELJES KÉSZENLÉT elrendelését
jelenti.
11. § A készenléti fokozat elrendelését követően a BM Ügyelet értesíti az önálló belügyi szervek ügyeleti szolgálatait
és azok útján az értesítési megbízottakat a bevezetett készenléti fokozatról, szabályokról és értesítési feladatokról.
3. A készenlétbe helyezésre való felkészülés, valamint végrehajtásának általános szabályai,
a készenléti fokozatok normaideje
12. § Bármely készenléti fokozat elrendelése esetén fel kell készülni az esetleges fegyveres konfliktus következményeinek
csökkentésével kapcsolatos intézkedések alkalmazására, illetve azok bevezetésére.
13. § A készenléti fokozat feladatainak végrehajtása során az önálló belügyi szervnek biztosítani kell
a) személyi állománya és
b) elhelyezési objektuma(i)
fokozott védelmét,
c) a vezetési pontok (tartalékvezetési pontok) működési helyének előkészítését és – szükség szerinti – működési
feltételeinek aktivizálását,
d) az ügyeleti és hírközlési feladatok végrehajtásában részt vevő személyi állomány fokozott készenlétét és
a helyzet kezeléséhez szükséges technikai berendezések előkészítését és szükség szerinti használatát,
e) a vezetést biztosító, a híradó és informatikai, valamint a logisztikai szervek működését biztosító szervezetek/
csoportok megalakítását.
14. § Az önálló belügyi szerv vezetője részletesen szabályozza a vezetése és az irányítása alá tartozó szerv, szervezeti egység
készenlétbe helyezésével és értesítésével összefüggő feladatokat.
15. § A készenléti fokozatok végrehajtásához szükséges pénzügyi, anyagi-technikai, egészségügyi, híradó és informatikai
eszközök biztosítására az önálló belügyi szerv vezetője intézkedik.
16. § Az önálló belügyi szerv készenlétbe helyezési feladatait békeidőszaki rendeltetésének megfelelően,
állománytáblázatában meghatározott személyi állománnyal és rendszeresített, valamint rendszeresítésre nem
kötelezett, rendelkezésre álló eszközparkjával hajtja végre.
17. § Az önálló belügyi szerv személyi állománya és eszközparkja a 2. § vagy a 3. § szerinti helyzet hatékony kezelése
érdekében – a miniszter döntése alapján – átrendelhető vagy átirányítható, az érintett belügyi szervnél új, ideiglenes
szervezeti egységek létesíthetők.
18. § (1) A készenlétbe helyezés feltételeinek megteremtésére békeidőszakban kell felkészülni.
 (2) A készenlétbe helyezés feladatainak végrehajtását gyakoroltatni kell.
19. § Az önálló belügyi szerv vezetője a készenlétbe helyezési feladatok végrehajtásáról a BM jelentéstételi rendjének
megfelelően, illetve az egyedileg meghatározottak szerint, az adott készenléti időszakban folyamatosan beszámol.
A jelentést a rendészeti államtitkár útján felterjeszti a miniszternek.
20. § A hivatásos állomány egyéni védőeszközeinek folyamatos rendelkezésre állását biztosítani kell.
21. § A készenléti feladatok végrehajtásának határideje
a) MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT elrendelése esetén 4 nap;
b) FOKOZOTT KÉSZENLÉT elrendelése esetén 5 nap. Ha a FOKOZOTT KÉSZENLÉT elrendelésére a MEGELŐZŐ
KÉSZENLÉT fokozatból kerül sor, akkor 1 nap;
c) TELJES KÉSZENLÉT elrendelése esetén 8 nap. Ha a TELJES KÉSZENLÉT elrendelésére a MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT
fokozatból kerül sor, akkor 4 nap, ha a FOKOZOTT KÉSZENLÉT fokozatból, akkor 3 nap.
22. § A készenléti fokozatokra előírt szabályok bevezetésének időpontja az elrendeléssel kezdődik.
23. § A 21. § szerinti határidőkön belül a végrehajtás rendjét – a helyi sajátosságok figyelembevételével – az önálló belügyi
szerv vezetője is meghatározhatja.
4. A megelőző készenlét 24. § A MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT elrendelése esetén az önálló belügyi szerv békeidőszaki tevékenysége ellátásának
fokozásával párhuzamosan külön szabályok és intézkedések kerülnek bevezetésre a 2. § vagy a 3. § szerinti helyzet
kezelése érdekében. Egyúttal az önálló belügyi szerv felkészül a FOKOZOTT KÉSZENLÉT-i fokozatra előírt feladatok
végrehajtására.
25. § A MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT-i fokozat feladatainak végrehajtása érdekében az önálló belügyi szervnél
a) felül kell vizsgálni az ügyeleti rendszert:
aa) ahol ügyeleti szolgálat működik, intézkedni kell a szolgálat megerősítésére,
ab) ahol nem működik, de a végrehajtandó feladatok indokolják, ügyeleti szolgálatot kell létrehozni,
b) meg kell szervezni a szolgálatteljesítési időn és munkaidőn túli időszakra, valamint a munkaszüneti napokra
a vezetők készenléti szolgálatát,
c) pontosítani kell az értesítési névjegyzéket,
d) alap- és pótszabadság, illetmény nélküli szabadság csak különösen indokolt esetben engedélyezhető,
e) a szolgálati utakat a lehetőségekhez képest a minimálisra kell korlátozni,
f ) intézkedni kell a folyamatban lévő ellenőrzések gyorsított befejezésére,
g) fel kell készülni a tanintézetekben tanulók és a szabadságon lévők, illetve az egyéb okból távol lévők
visszarendelésére,
h) intézkedni kell a 2. § vagy a 3. § szerinti helyzet kezelésében érintett személyi állomány tartózkodási helyének
és elérhetőségének pontos nyilvántartására,
i) pontosítani kell a készenlét esetleges további fokozásának feladatait, valamint végrehajtásának terveit,
okmányait, és
j) elő kell készíteni a jóváhagyott tervek alapján együtt-tartásra kötelezett személyi állomány elhelyezését és
élelmezését. 26. § (1) A MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT-i fokozat elrendelése esetén az együtt-tartásra kötelezett személyi állomány kijelölésekor
mentesíteni kell
a) a várandós nőket várandósságuk orvosi megállapításának idejétől,
b) azokat az egyedülálló szülőket, akiknek 18 éven aluli gyermekük van, ha annak felügyeletét más nem tudja
ellátni, továbbá
c) a személyi állomány azon tagjait, akiknek gondozásra szoruló közeli hozzátartozójuk van, és annak
felügyeletéről más módon gondoskodni nem tudnak.
 (2) Az olyan szülők esetében, akik mindketten önálló belügyi szervnél dolgoznak, és 18 éven aluli gyermekük vagy
gondozásra szoruló közeli hozzátartozójuk van, és a felügyeletről más módon nem tudnak gondoskodni, az érintett
szervek vagy szervezeti egységek vezetői – egyeztetést követően a szolgálati érdek figyelembevételével – rendelkeznek
arról, hogy melyik fél kötelezett a bevonulásra.
5. A fokozott készenlét 27. § A FOKOZOTT KÉSZENLÉT elrendelése esetén az önálló belügyi szerv békeidőszaki tevékenysége ellátását tovább
fokozza, és a MEGELŐZŐ KÉSZENLÉT-i fokozat feladatainak végrehajtásán túlmenően további külön szabályok és
intézkedések kerülnek bevezetésre a 2. § vagy a 3. § szerinti helyzet kezelése érdekében. Egyúttal az önálló belügyi
szerv felkészül a TELJES KÉSZENLÉT-i fokozatra előírt feladatok végrehajtására.
28. § A FOKOZOTT KÉSZENLÉT elrendelése esetén az önálló belügyi szerv 2. vagy 3. § szerinti helyzet kezelésében
közvetlenül érintett állománycsoportja – a szolgálati helyre való bevonulás alól, a Belügyminisztérium és
a belügyminiszter által irányított szervek értesítési rendjéről szóló BM utasítás alapján mentesítettek (a továbbiakban:
a szolgálati helyre való bevonulás alól mentesítettek) kivételével – teljes létszámmal berendelhető.
29. § A FOKOZOTT KÉSZENLÉT feladatainak végrehajtása érdekében az önálló belügyi szervnél az érintett állománycsoport
esetében
a) fel kell függeszteni a szabadnapok kiadását, be kell szüntetni az alap- és pótszabadságok engedélyezését,
b) az alap- és pótszabadságon lévő személyi állományt vissza kell rendelni szolgálatteljesítési vagy munkahelyére,
c) a személyi állomány részére tartott valamennyi összevont jellegű képzést be kell szüntetni, és az oktatáson
lévők vezénylését meg kell szüntetni,
d) kötelezni kell az együtt-tartásra kijelölt személyi állományt – a szolgálatteljesítés vagy munkaidő után – a lakó
vagy tartózkodási helyének közigazgatási határán belül való tartózkodásra,
e) meg kell teremteni a tartalék vezetési pontokon a folyamatos működéshez szükséges élet- és munkakörülmények
feltételeit. 30. § A FOKOZOTT KÉSZENLÉT elrendelése esetén a szolgálatteljesítési és munkaidő után és munkaszüneti napokon
a) az önálló belügyi szerv objektumaiban – szükség szerint – el kell helyezni és együtt kell tartani
aa) az érintett vezetői állományt, ab) a védelmi igazgatási szakterületen dolgozókat,
ac) a különleges és speciális feladatokra kijelölt személyi állományt,
ad) a gépjárművezetőket,
ae) a személyi körülményei alapján távol lakókat és a nehezen értesíthetőket, valamint
b) gondoskodni kell az együtt-tartott személyi állomány elhelyezéséről és élelmezéséről.
6. A teljes készenlét 31. § A TELJES KÉSZENLÉT elrendelése esetén az önálló belügyi szerv békeidőszaki tevékenységének fokozását befejezi,
feladatait teljes körűen és intenzitással látja el, és emellett a FOKOZOTT KÉSZENLÉT-i fokozat feladatainak végrehajtásán
túlmenően további külön szabályok és intézkedések kerülnek bevezetésre a 2. § vagy a 3. § szerinti helyzet kezelése
érdekében, amelyek már biztosítják a különleges jogrend esetén jelentkező feladatok azonnali megkezdését is.
32. § A TELJES KÉSZENLÉT során
a) a szolgálati helyre való bevonulás alól mentesítettek kivételével a teljes személyi állomány berendelhető és
együtt-tartható,
b) a tartalék vezetési pontok működéséhez szükséges élet- és munkafeltételeket folyamatosan biztosítani kell,
c) a személyi állomány szükséges feltöltését végre kell hajtani az új, ideiglenes szervezeti egységek létesítéséhez.
33. § Az önálló belügyi szerv különleges jogrendi feladatait – a miniszter eltérő rendelkezésének hiányában – TELJES
KÉSZENLÉT-i fokozatban hajtja végre.
7. A kitelepülés szabályai 34. § Az önálló belügyi szerv működésének központi helyéről vagy objektumaiból történő kitelepülését a készenlétbe
helyezési tervében foglaltak szerint hajtja végre.
35. § Az önálló belügyi szerv vezetője a 2. § vagy a 3. § szerinti helyzet kezelésének függvényében – törvényes feladatai
végrehajtása vagy szolgálati érdekből, szükség szerint – részleges kitelepülést rendelhet el.
36. § Kitelepülés esetén névre szólóan kell meghatározni a kitelepült szolgálati beosztásokat vagy munkaköröket,
a szolgálatteljesítés vagy a munkavégzés helyét és a szolgálati vagy munkahelytől eltérő helyen folyamatosan végzett
tevékenységi kört.
37. § A kitelepülés kapcsán az egyes készenléti fokozatokban előírt együtt-tartási szabályok az adott objektumra vonatkozó
speciális előírásokra tekintettel alkalmazhatók.
8. A gazdasági társaságokra vonatkozó speciális szabályok 38. § A miniszter szakmai tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság az utasításban előírt feladatait
a  gazdaságbiztonságra, valamint a nemzetgazdaság védelmi felkészítésére, illetve a védelmi célú tartalékolásra
vonatkozó jogszabályokban foglalt eltérésekkel hajtja végre.
39. § A gazdasági társaság köteles biztosítani az önálló belügyi szerv (követelménytámasztó) békeidőszaki és különleges
jogrendi igényének kielégítését.
40. § A gazdasági társaság vezetője köteles gondoskodni a gazdaság felkészítésével összefüggésben a gazdasági társaságot
érintő szabályok előírásáról, az esetlegesen eltérő szervezeti struktúrának megfelelő működéshez szükséges személyi
és tárgyi feltételek megteremtéséről. Mindezek biztosítására a gazdasági társaság békeidőszaki tevékenysége során
kell felkészülni.
9. A különleges jogrendi feladatokra történő felkészülés szabályai
41. § Az önálló belügyi szerv a különleges jogrendi feladatai ellátására való felkészülés érdekében a békeidőszaki feladatai
ellátása mellett
a) felkészíti az ügyeleti szolgálatokat és a személyi állományt az értesítési, illetve a készenlétbe helyezési feladatok
gyors, pontos végrehajtására,
b) tervezi a készenlétbe helyezéssel és a különleges jogrenddel összefüggő feladatokat,
c) felkészül az állam, a lakosság élete és anyagi javai fokozottabb védelme, valamint a közbiztonság fenntartása
érdekében a honvédelmi felkészítési feladatok, valamint a rendkívüli közrendi, közbiztonsági intézkedések
végrehajtására,
d) kiemelt figyelmet fordít a személyi állomány képzésére, továbbképzésére, valamint a különleges jogrendi
feladatok gyakoroltatására és ellenőrzésére,
e) biztosítja a különleges jogrendi működéshez szükséges személyi és anyagi-technikai feltételeket.
42. § Az önálló belügyi szerv köteles naprakész állapotban tartani a készenlétbe helyezés és a különleges jogrendi működés
biztosítása érdekében elkészített terveket, továbbá felkészülni az adott készenléti fokozat elrendelése esetén
a meghatározott feladatok végrehajtására.
43. § Az önálló belügyi szerv vezetője saját hatáskörében kijelöli, illetve működteti azt a szervezeti egységet, amely
–  a  rendészeti államtitkár koordinációja és ellenőrzése mellett – tervezi, szervezi, ellátja a különleges jogrendre
történő felkészülés feladatait.
44. § Az önálló belügyi szerv vezetője saját hatáskörében szabályozza a területi és helyi szervek különleges jogrendi
feladatait, az ezekre való felkészítés módját és feltételrendszerét.
45. § A rendkívüli állapot idején történő folyamatos vezetés biztosítása érdekében a békeidőszaki feladatok ellátásának
időszakában fel kell készülni a Honvédelmi Tanács feladataiban történő közreműködésre.
46. § Az önálló belügyi szerv a készenlétbe helyezése, illetve a különleges jogrendre való felkészülése érdekében
folyamatosan aktualizálja a szakterületére vonatkozó különleges jogrendi intézkedéseket.
47. § Az önálló belügyi szerv vezetője a különleges jogrendre való felkészülés során a személyi állománnyal ismerteti
feladatait, amelyek végrehajtását éves ütemtervek alapján tartandó gyakorlatok keretében ellenőrzi.
48. § Az önálló belügyi szerv vezetője – a rendészeti államtitkár előzetes tájékoztatása mellett – engedélyezheti az általa
irányított szerv személyi állományának egy részére kiterjedő gyakorlatok végrehajtását.
49. § Az önálló belügyi szervek területi szervei készenlétbe helyezését érintő gyakorlatait a fővárosi és megyei védelmi
bizottságokkal együttműködve kell tervezni.
50. § Az önálló belügyi szerv vezetője a saját hatáskörben tervezett – a központi és a területi szerveket érintő – készenlétbe
helyezési és értesítési gyakorlatokról a tárgyévet megelőző év december 15-éig a rendészeti államtitkár útján
tájékoztatja a minisztert.
10. A különleges jogrendi feladatokra történő felkészülés ellenőrzése
51. § Az önálló belügyi szerv esetében a különleges jogrendi felkészülés ellenőrzésére a miniszter megbízásából a rendészeti
államtitkár jogosult.
52. § Az ellenőrzés történhet
a) a miniszter utasítására a rendészeti államtitkár útján, a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) főigazgatójának a katasztrófavédelmi szempontok
figyelembevételével tett javaslata alapján,
b) a kormányhivatalok éves átfogó ellenőrzése keretében, valamint
c) a honvédelmi, illetve a nemzetgazdasági miniszter által elrendelt felügyeleti vagy célellenőrzésben való
közreműködés során. 53. § Az önálló belügyi szervek védelmi bizottságokat érintő honvédelmi feladatai végrehajtásának koordinációjáért helyi
szinten a BM OKF a felelős. A védelmi bizottságok munkaszervezetének ellenőrzésébe a BM OKF által kijelölt személyek
minden esetben bevonásra kerülnek.
54. § Az ellenőrzésben az önálló belügyi szervek helyi, területi és központi szervei, szervezeti egységei a rendészeti
államtitkár utasítása alapján vesznek részt.
55. § Az ellenőrzéseket az arra kijelölt személyek megbízólevéllel látják el.
56. § Az ellenőrzés iratellenőrzés, technikai szemle és szóbeli beszámoltatás alapján történik.
57. § Az ellenőrzéshez az ellenőrzött szerv, szervezeti egység írásbeli beszámolót köteles felterjeszteni a rendészeti
államtitkárnak.
58. § Az ellenőrzésről a BM Rendészeti Államtitkárság – a Miniszterelnökség által kidolgozott Módszertan
figyelembevételével  – jelentést készít, amelyet megküld a BM Közigazgatási Államtitkárságnak. A jelentéshez az
érintett katasztrófavédelmi szerv – szükség szerint – véleményt fűzhet, illetve észrevételeket tehet.
59. § Az önálló belügyi szerv vezetője évente ellenőrzi és értékeli az irányítása alá tartozó szervnél a különleges jogrendi
felkészüléssel kapcsolatos feladatok végrehajtását.
60. § Az önálló belügyi szerv vezetője évente, az éves védelmi igazgatási feladatok végrehajtásáról szóló beszámolójában
január 31-ig a rendészeti államtitkár útján tájékoztatja a minisztert az ellenőrzési, valamint a védelmi felkészítés éves,
illetve a különleges jogrendi feladatok végrehajtásáról.
61. § Az önálló belügyi szerv vezetője beszámolójában egyidejűleg az adott évben rendelkezésére álló védelmi igazgatási
célú forrás felhasználásáról és a következő év forrásigényére vonatkozó javaslatot is köteles felterjeszteni.
11. Záró rendelkezések 62. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított szervek készenlétbe helyezéséről,
a  különleges jogrend bevezetésére történő felkészülés szabályairól, valamint személyi állományának értesítéséről
szóló 26/2012. (VI. 15.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2012. (VI. 8.) NFM rendelete a Közlekedés Operatív Program 4. prioritásának első konstrukciójára vonatkozó részletes szabályokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 50. § (6) bekezdésében és az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a Közlekedési Operatív Program 4. Közlekedési módok összekapcsolása, gazdasági központok
intermodalitásának és közlekedési infrastruktúrájának fejlesztése című prioritásának első, „Közlekedési módok
összekapcsolása, gazdasági központok intermodalitásának és közlekedési infrastruktúrájának fejlesztése” című
konstrukciójában (a továbbiakban: első konstrukció) meghatározott előirányzat felhasználására terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdése
szerinti támogatás és az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
2. cikke szerinti csekély összegű támogatás,
2. áruforgalmat bonyolító kikötő: az úszólétesítmények kikötésére kijelölt legalább 2 hektáros partterület, amely
alkalmas a vízi közlekedéssel, árukezeléssel, áruátrakással és -elosztással kapcsolatos tevékenység végzésére,
3. beruházási támogatás: az e rendelet szerinti induló beruházáshoz nyújtott, európai uniós forrásból finanszírozott
támogatás,
4. bérköltség: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő
alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet 2. cikkének i) pontja szerinti
bérköltség,
5. elszámolható költség: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 6. pontja
szerinti költség,
6. fenntartási időszak: a beruházás üzembe helyezésének időpontjától számított 5 év, kis- és középvállalkozás
esetében 3 év,
7. induló beruházás: közlekedési infrastruktúra elemek építése, felújítása, pótlásnak, helyettesítő beruházásnak nem
minősülő korszerűsítése,
8. intermodális logisztikai központ: olyan árutovábbítási célú létesítmény, amely a pályázat benyújtását megelőző
üzleti évben megfelel az a) és a b) alpontban foglalt feltételeknek, vagy kizárólag az a) alpontban foglalt
feltételnek felel meg azzal, hogy a fejlesztés eredményeként a b) alpontban foglalt feltétel is teljesül:
a) a terület összes fedett raktározási kapacitása legalább 10 ezer m2,
b) a létesítmény tevékenységében a közlekedési módot váltó árumennyiség legalább 10 ezer TEU/évet (vagy
125 ezer tonna/évet) ér el,
 9. ipari park: az ipari parkokról szóló 297/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerint „Ipari Park” címet elnyert szervezet,
10. jövedelemtermelő projekt: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 55. cikk (1) bekezdése szerinti projekt,
11. kapcsolódó vállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény
4. § (3)–(6) bekezdése szerinti vállalkozások,
12. kereskedelmi repülőtér: rendszeres utas-, poggyász-, áru- és postatovábbítást végző légi forgalom céljaira létesített
nyilvános repülőtér,
13. közlekedési infrastruktúra elemek: közúti kapcsolatok, vasúti összekötések és csatlakozások, iparvágányok,
valamint a vízi áruszállítás kikötői infrastruktúrájának a 3. § c) pontjában meghatározott elemei,
14. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-a szerinti vállalkozás,
15. regionális logisztikai központ: árutovábbítási célú létesítmény, amely területének összes fedett raktári kapacitása a
pályázat benyújtását megelőző üzleti évben legalább 5 ezer m2,
16. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett állami támogatásnak nem minősülő forrás,
17. szinten tartást szolgáló eszköz: a kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt, immateriális javakat anélkül
kiváltó eszköz, hogy a kiváltás a nyújtott szolgáltatás, illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását
eredményezné,
18. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
19. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
20. TEU (twenty-foot equivalent unit): a nemzetközi szabványügyi szervezet ISO IC(C) típusú konténeregysége.
3. A támogatások előirányzatok szerinti jogcímei 3. § Az első konstrukció forrásai a következő jogcímeken használhatók fel:
a) intermodális és regionális logisztikai központok, regionális kereskedelmi repülőterek külső közlekedési
infrastruktúrájának (közúti kapcsolatok, vasúti összekötések és csatlakozások) fejlesztése,
b) ipari parkok intermodálissá fejlesztése a vasúti kapcsolat kiépítésével, illetve fejlesztésével,
c) áruforgalmat bonyolító kikötők külső közlekedési infrastruktúrájának fejlesztése [különösen partfalak; rakpart a
hajózást kiszolgáló infrastruktúrával (lépcsők, kikötőbakok, kikötőpontonok); a kikötő megközelítésére szolgáló
hajóút és medencekotrás; a közlekedési infrastruktúra fejlesztés védelmét biztosító árvízvédelmi töltés, illetve
partvédelmi mű építése, áthelyezése, megerősítése; folyótorkolat-elzárás; közúti kapcsolatok, vasúti
összekötések és csatlakozások; csatlakozó közúti-vasúti csomópont külön szintű kereszteződésének kialakítása;
alagutak, átjárók építése, bővítése, felújítása].
4. A támogatásban részesíthetők köre 4. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatás – a pályázati konstrukció tartalmától függően – a
Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam területén
székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező gazdasági társaságok, helyi önkormányzatok, helyi
önkormányzatok társulásai, valamint állami költségvetési szervek részére nyújtható.
(2) A tulajdonoson kívül támogatásban részesíthető a bérlő, az üzemeltető, a vagyonkezelő és a használatbavételi
engedéllyel rendelkező (a továbbiakban: engedélyes), ha határozatlan idejű vagy legalább a fenntartási időszak
végéig érvényes, határozott idejű bérleti, üzemeltetői vagy vagyonkezelői jogot biztosító bérleti, üzemeltetői vagy
vagyonkezelői szerződéssel vagy használatba vételi engedéllyel rendelkezik. A bérlő, az üzemeltető, a vagyonkezelő
és az engedélyes kedvezményezettként való megjelenésének részletes feltételeit a pályázati kiírás tartalmazza.
Határozatlan idejű szerződés esetén a fenntartási időszak alatt a kedvezményezetti kötelezettségek biztosítása
érdekében a pályázati kiírás további feltételeket állapít meg.
5. A támogatások formái 5. § (1) Az előirányzat forrásaiból a 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére a
pályázó működési támogatásának nem minősülő visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás nyújtható.
(2) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján kizárólag átlátható formában nyújtott támogatás nyújtható.
6. Támogatási kategóriák 6. § A 3. §
a) a)–c) pontja alapján beruházási támogatás nyújtható,
b) a)–c) pontja alapján csekély összegű támogatás nyújtható.
7. A beruházási támogatásra vonatkozó szabályok 7. § (1) E rendelet alapján beruházási támogatás induló beruházáshoz nyújtható.
(2) E rendelet alapján beruházási támogatás csak akkor ítélhető oda, ha a kedvezményezett még a beruházás megkezdése
előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a támogatási programot kezelő szervezet írásban megerősíti, hogy a
– további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt megfelel az e rendeletben meghatározott jogosultsági
feltételeknek.
8. § (1) A (2) bekezdésben foglalt kivételtől eltekintve az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez
nyújtható, bármely forrásból származó összes támogatás – beleértve a projekthez nyújtott csekély összegű
támogatásokat is – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az 1. mellékletben meghatározott mértékeket.
(2) Közforgalmú nemzetközi és országos jelentőségű kikötők közúti kapcsolatainak, vasúti összekötéseinek és kikötői
infrastruktúrájának fejlesztése esetén, ha a projekt jövedelemtermelőnek minősül, a támogatás mértéke a
támogatható tevékenységek alapján meghatározott elszámolható költségek költség-haszon elemzés alapján
számított meg nem térülő része, de legfeljebb a támogatható tevékenységek alapján meghatározott elszámolható
költségek 85%-a. Jövedelemtermelőnek nem minősülő projekt esetén a támogatás mértéke a támogatható
tevékenységek alapján meghatározott elszámolható költségek 85%-a.
9. § (1) A támogatást a beruházási költségeken belül a tárgyi eszközök és az azokhoz kapcsolódó immateriális javak költségei
alapján kell kiszámítani.
(2) Ha a támogatott projekt kapcsán eszközbeszerzésre kerül sor, a beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve azt az
esetet, ha a kedvezményezett kis- és középvállalkozás.
(3) A kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz ára nem haladhatja meg a piaci értéket, és annak
alacsonyabbnak kell lennie a hasonló új eszköz áránál.
(4) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett az elszámolható költségeknek a mellékletben
meghatározott maximálisan adható támogatáson felüli részét saját forrásból biztosítja.
(5) Ha a támogatott projekt kapcsán ingatlanvásárlásra kerül sor, az kizárólag piaci értéken történhet. Az elszámolható
költségek legfeljebb 10%-a fordítható ingatlanvásárlásra, ha az a fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlen.
(6) Fejlesztési (beruházási) célú állami támogatás akkor vehető igénybe és tartható meg, ha a kedvezményezett a
beruházást annak befejezésétől (az üzembe helyezés időpontjától) számítva a fenntartási időszak végéig fenntartja és
működteti. A fenntartási időszak alatt a kedvezményezettnek a támogatás visszafizetésének terhe mellett biztosítania
kell, hogy a beruházás eredményeképpen létrejött közlekedési infrastruktúra elemek, illetve a beruházással érintett
ingatlan és beszerzett eszközök rendeltetésében és tulajdonviszonyaiban változás nem történik, használatukból
bármely szervezetnek jogtalan előnye nem származik. A kedvezményezett nyilatkozattal vállalja, hogy azokat ez idő
alatt nem szünteti meg, és a projekt céljaira használja.
(7) Ha a beruházást, illetve fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánják megvalósítani, a pályázat
befogadásának feltétele a tulajdonostársak között közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt
használati megállapodás és az ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajz benyújtása.
(8) Ha a beruházást tartósan bérelt területen kívánják megvalósítani, a pályázat befogadásának feltétele a
kedvezményezett és a tulajdonos vagy a vagyonkezelő között közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt bérleti vagy használati megállapodás és az ahhoz tartozó vázrajz benyújtása.
(9) A támogatás immateriális javakhoz akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett azokat piaci feltételek mellett
harmadik féltől vásárolta, azok kizárólag a beruházási támogatásból megvalósuló projekt célját szolgálják, azokat a
kedvezményezett eszközei közé sorolják, továbbá legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén legalább három
évig a beruházási támogatásban részesülő létesítményben maradnak.
(10) Pályázati felhívás az (1)–(9) bekezdésben foglaltakhoz képest további feltételt is előírhat.
10. § (1) A pályázat benyújtása előtt felmerült költségek – a projekt-előkészítés költségei kivételével – nem támogathatóak.
(2) Elszámolható költség a beruházás célját szolgáló tárgyi eszköznek és immateriális javaknak a számvitelről szóló
törvény szerinti bekerülési értéke.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott elszámolható költség részletes felsorolását a pályázati felhívás tartalmazza. A
pályázati felhívás az elszámolható költségek körét a (2) bekezdésben meghatározottaktól szűkebben is
meghatározhatja.
11. § Az elszámolható költséget a szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
12. § Nem ítélhető meg támogatás a következő költségekre:
a) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett, más
gazdasági társaság vagy egyéni vállalkozó közösségi vagy állami támogatást vett igénybe,
b) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolási eljárás alatt álló
társaságtól szerzett be,
c) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő eszközök) bekerülési értéke,
d) személygépkocsi bekerülési értéke,
e) azon immateriális javak bekerülési értéke, amelyeket a kedvezményezett nem kizárólag a támogatásban
részesülő közlekedési infrastruktúra elemeken használ. 8. A csekély összegű támogatásra vonatkozó szabályok
13. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik, hogy az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
(4) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(5) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást.
9. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 14. § A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
15. § Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett
eleget,
b) a nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a pályázati felhívás által meghatározott kizáró ok fennállása esetén.
16. § Az egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást.
17. § (1) A támogatások támogatási intenzitásának kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy
illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában
nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni az Atr. 2. § 3. pontja
szerinti diszkont kamatláb alkalmazásával.
18. § (1) Támogatás megkezdett projektekhez nem igényelhető.
(2) A támogatott projekt megkezdése időpontjának építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén a következő időpont
minősül:
a) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja (építési naplóval igazolva),
b) olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési napló vezetése nem kötelező, a kivitelezői szerződés alapján a
kivitelező nyilatkozata a munkálatok megkezdésére vonatkozóan. (3) Az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok, tervezési, engedélyeztetési dokumentumok és az ehhez szükséges
ingatlanvásárlás megrendelése, elkészítése nem minősül a fejlesztés, beruházás (1) bekezdés szerinti megkezdésének.
19. § E rendelet alapján támogatási döntést 2013. december 31-ig lehet hozni.
10. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően meghirdetett felhívások tekintetében kell
alkalmazni. 21. § E rendelet
a) 6. § a) pontja a közlekedési módok összekapcsolása, gazdasági központok intermodalitásának és közlekedési
infrastruktúrájának fejlesztése című, N 199/2010. számú bizottsági határozattal módosított N 316/2008. számú
bizottsági határozat,
b) 6. § b) pontja a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006.
december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 22. § Hatályát veszti a Közlekedés Operatív Program 4. prioritásának első konstrukciójára vonatkozó részletes szabályokról
szóló 10/2008. (VIII. 1.) NFGM rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre alkalmazni kell.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1945/2015. (XII. 15.) Korm. határozata a 2016. Antalyai Botanikai Világkiállításon történő magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kiállítóként részt vegyen a  2016. évi Antalyai Botanikai Világkiállításon
(a továbbiakban: Világkiállítás) és felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy jelezze Magyarország részvételi
szándékát Törökország felé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy nevezze ki a Világkiállításon való magyar részvétel felelősét;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. december 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Világkiállításon történő részvételhez kapcsolódó
feladatok finanszírozásához szükséges fedezet biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. és 2016. évben folyamatosan, a kiadások várható felmerülésének ütemében;
4. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy gondoskodjon tárcaközi munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport)
létrehozásáról a  külgazdasági és külügyminiszter, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  nemzeti fejlesztési
miniszter, az  emberi erőforrások minisztere, valamint a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  részvétel
előkészítéséhez szükséges tárcaközi koordináció biztosítására.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Munkacsoport létrehozására: 2015. december 31.
 a Munkacsoport működtetésére: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1081/2016. (II. 29.) Korm. határozata a Nemzetközi Energia Ügynökség Kormányzótanácsa 2017. miniszteri szintű ülése Budapesten történő megrendezésének felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzetközi Energia Ügynökség Kormányzótanácsa 2017. évi miniszteri szintű ülésének Budapesten
történő megrendezésével;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon
a miniszteri ülés megrendezésére vonatkozó magyar ajánlat előkészítéséről és határidőben történő benyújtásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, valamint a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Magyarország OECD és
UNESCO melletti állandó képviselete bevonásával gondoskodjon a magyar ajánlat nemzetközi támogatottságának
növeléséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  miniszteri ülés előkészítése
érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg azzal, hogy a rendezvényszervezési, koordinációs és felügyeleti,
valamint protokolláris feladatok ellátásáért a  külgazdasági és külügyminiszter, a  szakmai tartalomért pedig
a nemzeti fejlesztési miniszter felel;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  4.  pontban meghatározott feladat teljesítése érdekében
gondoskodjon a  központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetében a  megrendezéshez
szükséges 500 millió forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1222/2010. (XI. 4.) Korm. határozata a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet során nem lakóépületekben keletkezett további károk enyhítéséről.
A Kormány 1.1. a vörösiszap-katasztrófával összefüggésben a XIV. Belügyminisztérium fejezet Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok
(20. cím, 1. alcím, 34. jogcímcsoport) terhére további kiadások elszámolhatósága körében – a károkozó felelősségét
nem érintve – támogatja
a) a gazdálkodó szervezetek, egyéni vállalkozók tulajdonában lévő ingatlanokban, a gyártott, vagy a gyártáshoz
szükséges termékekben esett károk enyhítését;
b) a konyhakertekből be nem takarított terményekben keletkezett károk, valamint a természetes személyek tulajdo
nában lévő károsodott ingatlanokon tartott, elhullott haszonállat-állomány károk enyhítését;
c) a természetes személy tulajdonában lévő egy darab gépjárműben esett károk enyhítését, a gépjármű életkorát
figyelembe véve, a gépjármű amortizációval csökkentett értékéig;
d) a természetes személy tulajdonában lévő károsodott lakóépületben lévő háztartási ingóságok (bútor, a háztartás
viteléhez elengedhetetlenül szükséges háztartási eszközök) pótlását károsodott ingatlanonként legfeljebb
500 000 forint értékhatárig;
e) készpénzben, a károsodott lakóépületbe bejelentett személyek ruhaneműjének pótlását és élelem vásárlását,
személyenként összesen 200 000 forint értékhatárig;
f) a katasztrófával közvetlenül érintett településeken a károsultak lakhatását biztosító ingatlanok építésére szolgáló
új településrész kialakításához szükséges közműhálózat fejlesztését és az ehhez kapcsolódó szakértői közreműködés költségeit.
1.2. Az 1.1. a) és c) pontokban említett esetekben a károk enyhítésének feltétele, hogy a károsult a kárt és annak mértékét
hitelt érdemlő módon igazolja. Az 1.1. b) pontban említett károk, illetve a d) pontban említett ingóságok vonatkozásában, amennyiben a kár más módon hitelt érdemlő módon nem igazolható, a károsult nyilatkozata elfogadható.
1.3. A támogatás feltétele, hogy a károsult vállalja, hogy a más forrásból megtérülő kárösszeget az állam javára visszafizeti,
továbbá hozzájárul ahhoz, hogy a számára jutatott támogatásról a nyilvánosság számára hozzáférhető nyilvántartás
készüljön.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a védekezésben és kárelhárításban résztvevő állami szerveknél foglalkoztatott,
érintett személyek 2011. február 28-ig meg valósuló egészségügyi szűrésére intézkedjenek, az egészségügyi
szűrésben a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ működjön közre.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2011. február 28. 3. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az ÁNTSZ útján a háziorvosi ellátás közreműködésével szervezze meg
az egészségügyi szűrést igénylő érintett lakosság szűrését.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. február 28.
4. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a 3. pontban elvégzett szűrések eredményének függvényében az érintett
személyek, továbbá a vörösiszap-ömlés miatt egészségügyi ellátásban részesült személyek közép- és hosszú távú
rendszeres szűrővizsgálatát és egészségügyi ellátását szervezze meg.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a szennyeződött földterületek kezeléséhez szükséges intézkedéseket kezdje
meg.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. egyetért azzal, hogy a 2.–5. pontban foglalt feladatok ellátásának forrása a XIV. Belügyminisztérium fejezet Katasztrófa
elhárítási célelőirányzatok (20. cím, 1. alcím, 34. jogcímcsoport).
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatos 7. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a vörösiszappal szennyezett mezőgazdasági földterületek tekintetében
vizsgálja meg az állami tulajdonú ingatlanok károsultak javára történő biztosításának lehetőségét.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján vizsgálja meg a vörösiszappal szennyezett, 7. pontban
nem említett ingatlanok tekintetében az állami tulajdonú ingatlanok károsultak javára történő biztosításának
lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 9. A Kolontár települést övező, a védekezés során épített körgát és a szennyező anyag szállítását biztosító elkerülő út
építésének költségeit a központi költségvetés előfinanszírozza.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1035/2010. (II. 12.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2010. évben fizetendő eseti kereset-kiegészítésének finanszírozásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 6. §-ának (4) bekezdésében foglaltak
alapján
1. a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2010. évi eseti kereset-kiegészítése finanszírozása céljából
elrendeli 22 988 909 ezer forint 1. számú melléklet szerinti átcsoportosítását a X. Miniszterelnökség fejezet,
20. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok alcím, 1. Különféle kifizetések jogcímcsoport terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
az érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
2. a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2009. évi havi kereset-kiegészítése decemberi részletének
finanszírozása céljából elrendeli 893 397 ezer forint 2. számú melléklet szerinti átcsoportosítását a X. Miniszterelnökség
fejezet, 20. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok alcím, 1. Különféle kifizetések jogcímcsoport terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
az érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2003. (II. 19.) GKM rendelete a szállítható nyomástartó berendezések biztonsági követelményeiről és megfelelőség-tanúsításáról.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ának a) pontja, valamint a kazánok és nyomástartó
berendezések hatósági felügyelet alá helyezéséről szóló
29/1960. (VI. 7.) Korm. rendelet 3. §-ának (1) bekezdése
alapján — a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a veszélyes áruk közúton és vasúton történő szállítására használt szállítható nyomástartó
berendezések közül kiterjed:
a) a forgalomba hozatal tekintetében az új szállítható
nyomástartó berendezésre;
b)  a megfelelőség újraértékelése tekintetében az 1979.
évi 19. törvényerejű rendelettel kihirdetett ADR Megállapodás (a továbbiakban: ADR) és az 1986. évi 2. törvényerejű rendelettel kihirdetett RID Szabályzat (a továbbiakban: RID) műszaki követelményeinek megfelelő, meglévő
szállítható nyomástartó berendezésre;
c) az ismételt felhasználás és az időszakos ellenőrzés
tekintetében
ca) az a) és b) pontban említett szállítható nyomástartó berendezésekre,
cb) a meglévő gázpalackra, amelyen a Gázpalack Biztonsági Szabályzatról szóló 14/1998. (XI. 27.) GM rendelet
(a továbbiakban: GBSZ) szerinti megfelelőségi jelölés van.
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya arra a szállítható
nyomástartó berendezésre
a) amely e rendelet hatálybalépését megelőzően került
forgalomba, és amelynek az ADR és a RID követelményeinek való megfelelőség-újraértékelése nem történt meg,
b) amelyet kizárólag az Európai Közösség (a továbbiakban: Közösség) területe és a Közösségen kívüli ország
területe között
ba) olyan veszélyes áruk közúti vagy vasúti szállítására
használnak, amelyeket a tengeri és légi szállítás nemzetközi előírásainak megfelelően osztályoztak, csomagoltak és
jelöltek meg, ha a szállítás részben tengeri vagy légi úton
történik, vagy
bb) veszélyes áruk közúti szállítására használnak, olyan
esetben, ha a jármű forgalmi engedélyét a Közösségen
kívüli országban állították ki, és a szállítás az ADR előírásainak megfelel, vagy
bc) a veszélyes áruk vasúti szállítására használnak, és
ez a szállítás a RID előírásainak megfelel.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) szállítható nyomástartó berendezés: az ADR és a RID
mellékletei szerint a 2. osztályba tartozó gázok szállítására
és a rendelet 6. számú mellékletében felsorolt, egyéb osztályba tartozó veszélyes anyagok szállítására használt
aa) minden tartály (az ADR ,,A’’ mellékletében meghatározott palack, nagypalack, gázhordó, mélyhűtő tartály,
palackköteg),
ab) minden tartány, beleértve a leszerelhető tartányt, a
tankkonténert a MEG-konténert, a mobil tartányt, a vasúti
tartálykocsi tartányát, a battériás jármű vagy battériás kocsi tartányát vagy tartályát, a tartányjármű tartányát is,
beleértve annak szelepeit és szállításhoz használt egyéb
tartozékait.
Nem minősülnek szállítható nyomástartó berendezésnek az ADR mellékletében és a RID mellékletében általános kivételként meghatározott, a kis mennyiségek és a
különleges esetek berendezései, valamint az aeroszolok
(UN szám 1950) és a lélegeztetés céljaira használt gázpalackok;
b) új szállítható nyomástartó berendezés: e rendelet hatálybalépését követően gyártott szállítható nyomástartó
berendezés;
c) meglévő szállítható nyomástartó berendezés: e rendelet hatálybalépését megelőzően gyártott szállítható nyomástartó berendezés;
d) bejelentett szervezet: a gazdasági és közlekedési
miniszter (a továbbiakban: miniszter) által külön jogszabály alapján kijelölt és a 7. § (4) bekezdés szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 2. számú mellékletben
foglalt feltételeket;
e) jóváhagyott szervezet: a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által külön jogszabály
alapján kijelölt és a 8. § (3) bekezdés szerint bejelentett
szervezet, amely kielégíti az 1. és 3. számú mellékletben
foglalt feltételeket;
f) megfelelőség újraértékelése: az e rendelet hatálybalépését megelőzően gyártott és üzembe helyezett szállítható nyomástartó berendezésnek a 4. számú melléklet
II. részében rögzített, az ADR és RID vonatkozó előírásai
szerint a tulajdonos, annak a Közösségben letelepedett
meghatalmazott képviselője vagy az üzemeltető kérelmére
elvégzett utólagos ellenőrzési eljárása.
Új szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőség-értékelése a Közösségen belüli forgalmazás
esetén 3. § (1) Az új tartálynak és tartánynak meg kell felelnie az
ADR és a RID vonatkozó előírásainak. A bejelentett szervezet megállapítja és igazolja — az 5. számú mellékletben
meghatározott és a 4. számú melléklet I. részében ismertetett megfelelőség-értékelési eljárások szerint —, hogy
e szállítható nyomástartó berendezések az előírásoknak
megfelelnek.
(2) Az új szelepnek és a szállításhoz használt egyéb
tartozéknak meg kell felelnie az ADR és a RID mellékletei
vonatkozó előírásainak.
(3) A szállítható nyomástartó berendezés közvetlen biztonsági feladatot ellátó szelepét és egyéb tartozékát, külö
nösen a biztonsági szelepet, a töltő- és ürítőszelepet, továbbá a palackszelepet legalább olyan szigorú megfelelőségértékelési eljárás alá kell vonni, mint azt a tartályt vagy
tartányt, amelyre felszerelik. A szelepet és a szállításhoz
használt egyéb tartozékot a tartály vagy tartány megfelelőség-értékelési eljárásától független, külön megfelelőségértékelési eljárás alá kell vonni.
(4) Ha az ADR és a RID nem tartalmaz részletes műszaki előírást a (3) bekezdés szerinti szelepre és tartozékra,
e szelepnek és tartozéknak ki kell elégíteni a nyomástartó
berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről
és megfelelőség tanúsításáról szóló 9/2001. (IV. 5.)
GM rendelet műszaki-biztonsági követelményeit és annak
18. §-a szerint a II., III. vagy IV. kategóriához rendelt megfelelőség-értékelést kell végezni aszerint, hogy a tartály
vagy a tartány az 1., 2. vagy 3. kategóriába tartozik az
e rendelet 5. számú melléklete szerint.
(5) A külön jogszabály alapján eljáró hatóság nem tilthatja, korlátozhatja vagy akadályozhatja meg az új szállítható
nyomástartó berendezés forgalomba hozatalát vagy üzembe
helyezését, ha az kielégíti a rendelet követelményeit és ellátták a 9. § (1) és (2) bekezdése szerinti jelöléssel.
Új szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőség-értékelése belföldi forgalmazás esetén
4. § (1) Új szállítható nyomástartó berendezés (beleértve
annak szelepeit és a szállításhoz használt egyéb tartozékait) a Magyar Köztársaság területén forgalomba hozható,
szállítható és üzembe helyezhető, ha megfelelőség-értékelését jóváhagyott szervezet végezte.
(2) Ha a megfelelőség-értékelést jóváhagyott szervezet
végzi, a berendezésen nem tüntethető fel a 9. § (1) bekezdése szerinti megfelelőségi jelölés.
(3) A jóváhagyott szervezet csak az anyaszervezete által
gyártott új szállítható nyomástartó berendezés megfelelőség-értékelését végezheti.
(4) A jóváhagyott szervezet a megfelelőségi értékelés
során a 4. számú melléklet I. részének 2. fejezetében ismertetett A1, C1 és G modul eljárásait alkalmazhatja.
Meglévő szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőség-újraértékelése 5. § (1) Bejelentett szervezet állapítja meg az ADR és a RID
mellékleteiben rögzített vonatkozó előírásoknak való
megfelelőséget az 1. § (1) bekezdésének b) pontjában
meghatározott szállítható nyomástartó berendezés esetében, alkalmazva a rendelet 4. számú mellékletének II. része
szerinti megfelelőség-újraértékelési eljárást. Ha e beren
dezéseket sorozatban gyártották, a meglévő tartály — beleértve annak szelepeit és a szállításhoz használt egyéb
tartozékait — megfelelőség-újraértékelését jóváhagyott
szervezet végezheti, amennyiben a típus megfelelőségének
újraértékelését bejelentett szervezet végezte.
(2) A külön jogszabály alapján eljáró hatóság nem tilthatja, korlátozhatja vagy akadályozhatja meg a meglevő
szállítható nyomástartó berendezés forgalomba hozatalát
vagy üzembe helyezését, ha az kielégíti a rendelet követelményeit és ellátták a 9. § (1) bekezdése szerinti jelöléssel.
Időszakos ellenőrzés 6. § (1) A tartály — és szelepeinek, valamint a szállításhoz
használt egyéb tartozékának — időszakos ellenőrzését
csak bejelentett vagy jóváhagyott szervezet végezheti, a
4. számú melléklet III. részének eljárása szerint. Csak bejelentett szervezet végezheti a tartány — és szelepeinek,
valamint a szállításhoz használt egyéb tartozékának —
időszakos ellenőrzését, a 4. számú melléklet III. részében
foglalt 1. modul eljárás szerint. A miniszter azonban a
tartányok időszakos ellenőrzésének elvégzésére kijelölhet
olyan jóváhagyott szervezetet, amely bejelentett szervezet
felügyeletével, — a 4. számú melléklet III. részében foglalt
2. modul eljárás szerint — minőségbiztosítás keretében
végzi az időszakos ellenőrzést.
(2) Az időszakos ellenőrzés a Közösség bármely tagállamában elvégezhető.
(3) A külön jogszabály alapján eljáró hatóság nem tilthatja, korlátozhatja vagy akadályozhatja meg az alábbi
szállítható nyomástartó berendezések használatát (beleértve a töltést, a tárolást, az ürítést és az újratöltést):
a) az 1. § (1) bekezdésének a), b) és ca) pontjában meghatározott berendezések, ha kielégítik a rendelet előírásait
és ellátták a megfelelő jelöléssel,
b) meglévő gázpalack, amelyet elláttak a GBSZ szerinti
megfelelőségi jelöléssel és a rendelet 9. §-a (5) bekezdésében
hivatkozott jelöléssel és azonosító számmal, valamint annak
feltüntetésével, hogy az időszakos ellenőrzés megtörtént.
(4) A szállítható nyomástartó berendezés tárolására és
használatára vonatkozó előírásokat — e rendelet előírásaival
összhangban — külön jogszabályok határozzák meg.
Bejelentett szervezetek 7. § (1) A miniszter jelöli ki a szervezeteket
a) az új szállítható nyomástartó berendezések megfele
lőség-értékelési eljárásának elvégzésére a 4. számú melléklet I. része szerint,
b) a meglévő szállítható nyomástartó berendezések
vagy típusok ADR és a RID mellékletei szerinti követelményeknek való megfelelőség-újraértékelésére a 4. számú
melléklet II. része szerint,
c) az időszakos ellenőrzések elvégzésére a 4. számú
melléklet III. részében foglalt 1. modul eljárás szerint,
d) a felügyeleti feladatok elvégzésére a 4. számú melléklet III. részében foglalt 2. modul eljárás szerint.
(2) Egy szervezet a felsorolás több pontja alapján is
kijelölhető.
(3) A bejelentett szervezetek kijelölése az 1. és 2. mellékletben előírt feltételek alapján történik. A szervezet
köteles e feltételek teljesítését a miniszternek teljes körű
tájékoztatással és megfelelő dokumentumokkal igazolni.
(4) A miniszter bejelenti az Európai Bizottságnak
(a továbbiakban: Bizottság) és a tagállamoknak az (1) bekezdés szerinti eljárások lefolytatására kijelölt szervezeteket, e szervezetek feladatainak rögzítésével, valamint a
Bizottság által adott azonosító számaikkal együtt.
(5) A miniszter visszavonja a kijelölést, ha megállapítja,
hogy a szervezet már nem felel meg a (3) bekezdésben
meghatározott követelményeknek. A kijelölés visszavonásáról értesíti a Bizottságot és a tagállamokat.
Jóváhagyott szervezetek 8. § (1) A miniszter jelöli ki a szervezeteket
a) a 2. § aa) pontja szerinti tartályok — beleértve azok
szelepeit és a szállításhoz használt egyéb tartozékát —
időszakos ellenőrzésének elvégzésére,
b) bejelentett szervezet megfelelőség-újraértékelésének alávetett típusmintának megfelelő meglévő tartályok
— beleértve azok szelepeit és a szállításhoz használt egyéb
tartozékát — megfelelőség-újraértékelésére, a 4. számú
melléklet III. részében foglalt 1. modul szerinti eljárással,
így biztosítva az ADR és a RID vonatkozó előírásainak
folyamatos betartását,
c) tartányok időszakos vizsgálatára a 4. számú melléklet
III. részében foglalt 2. modul szerinti eljárással, a 6. §
(1) bekezdése szerinti feltétel betartásával.
(2) Az jóváhagyott szervezet kijelölése az 1. és 3. számú
mellékletben meghatározott feltételek alapján történik.
A szervezet köteles e feltételek teljesítését a miniszternek
teljes körű tájékoztatással és megfelelő dokumentumokkal
igazolni.
(3) A miniszter bejelenti a Bizottságnak és a tagállamoknak az (1) bekezdés szerinti eljárások lefolytatására kijelölt jóváhagyott szervezeteket, e szervezetek feladatainak
rögzítésével, valamint a Bizottság által adott azonosító
számaikkal együtt.
(4) A miniszter visszavonja a kijelölést, ha megállapítja,
hogy a szervezet már nem felel a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek. A kijelölés visszavonásáról
értesíti a Bizottságot és a tagállamokat.
Megfelelőségi jelölés 9. § (1) Az ADR és a RID tartály és tartány jelölésére vonatkozó követelményeinek érintése nélkül, azt a tartályt, illetve tartányt, amely kielégíti a 3. § (1) bekezdésében és az 5. §
(1) bekezdésében meghatározott követelményeket, a
4. számú melléklet I. részével összhangban a 7. számú melléklet szerinti megfelelőségi jelöléssel kell ellátni.
(2) A megfelelőségi jelölést ki kell egészíteni a megfelelőség-értékelést végző bejelentett szervezet, illetve a megfelelőség-újraértékelést végző bejelentett vagy jóváhagyott
szervezet azonosító számával.
(3) Az ADR és a RID tartály és tartány jelölésre vonatkozó követelményeinek érintése nélkül, a szállítható nyomástartó berendezésen fel kell tüntetni az időszakos ellenőrzését végző szervezet azonosító számát, így jelezve, hogy
a berendezés tovább használható. A GBSZ hatálya alá
tartozó gázpalack e rendelet szerinti első időszakos ellenőrzésekor az azonosító számot a 7. számú melléklet szerinti
jelölés előtt kell feltüntetni.
(4) Ha a környezeti hőmérséklet rendszeresen kisebb,
mint mínusz 20 ˚C, a belföldi forgalomban használt szállítható nyomástartó berendezésen a bejelentett vagy jóváhagyott szervezet azonosító száma után a ,,mínusz 40 ˚C’’
jelölést fel kell tüntetni.
(5) A megfelelőség-értékelés, a megfelelőség-újraértékelés és az időszakos ellenőrzés alkalmával a bejelentett
vagy jóváhagyott szervezet azonosító számát maga a szervezet, a gyártó, annak a Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője, a tulajdonos, annak a Közösségben
letelepedett meghatalmazott képviselője, vagy az üzemeltető köteles rögzíteni.
(6) A közvetlen biztonsági feladatot ellátó új szelepet és
egyéb tartozékot a 7. számú melléklet szerinti vagy a nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló 9/2001.
(IV. 5.) GM rendelet 4. számú melléklete szerinti jelöléssel
kell ellátni. E jelölés mellett nem kell feltüntetni a szelep és
a szállításhoz használt egyéb tartozék megfelelőség-értékelését végző bejelentett szervezet azonosító számát.
(7) A megfelelőségi jelölést jól láthatóan, egyértelműen
és maradandóan kell rögzíteni.
(8) Nem alkalmazható a rendelet hatálya alá tartozó
szállítható nyomástartó berendezésen olyan jelölés, amely
a megfelelőségi jelölés jelentésével vagy formájával összetéveszthető. Minden egyéb jelölés, amely nem akadályozza
a megfelelőségi jelölés olvashatóságát, feltüntethető a szállítható nyomástartó berendezésen.
Piacfelügyelet 10. § (1) Ha a külön jogszabály alapján eljáró hatóság megállapítja, hogy a rendelet hatálya alá tartozó, megfelelőségi
jelöléssel ellátott szállítható nyomástartó berendezés előírás szerint karbantartva és rendeltetésszerűen használva
veszélyeztetheti személyek, háziállatok vagy anyagi javak
biztonságát, szükség szerint megteszi a 12. § szerinti intézkedéseket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedésről — megfelelő
indoklással együtt — tájékoztatni kell a Bizottságot.
11. § (1) Ha a külön jogszabály alapján eljáró hatóság megállapítja, hogy a megfelelőségi jelölést jogosulatlanul vagy
nem-megfelelő szállítható nyomástartó berendezésen tüntették fel, kötelezi a jelölést feltüntető személyt, a berendezés tulajdonosát vagy annak a Közösségben letelepedett
meghatalmazott képviselőjét a jogsértés megszüntetésére
és a szállítható nyomástartó berendezés megfelelőségének
biztosítására.
(2) Ha a jelölést jogosulatlanul feltüntető személy, a
berendezés tulajdonosa, illetve annak meghatalmazott
képviselője határidőben nem tesz eleget a kötelezésnek, a
hatóság megteszi a 12. § szerinti intézkedéseket.
12. § A rendelet előírásainak megszegése esetén a külön jogszabály alapján eljáró hatóság — az eset körülményeitől
függően — megtiltja vagy korlátozza a szállítható nyomástartó berendezés forgalomba hozatalát, szállítását, üzembe
helyezését vagy használatát, illetve intézkedik a forgalomból történő kivonás iránt.
A Bizottság és a tagállamok tájékoztatása 13. §
A rendeletben meghatározott, a Bizottság és a tagállamok felé történő bejelentés és tájékoztatás eljárásának
szabályait külön jogszabály állapítja meg.
Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
15. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Tanács
2002/50/EK irányelvével módosított, a szállítható nyomástartó berendezésekre vonatkozó jogszabályok összehangolásáról szóló 99/36/EK irányelvével összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
71/2013. (XI. 20.) EMMI rendelete az élelmiszerekben lévő transz-zsírsavak megengedhető legnagyobb mennyiségéről, a transz-zsírsav tartalmú élelmiszerek forgalmazásának feltételeiről és hatósági ellenőrzéséről, valamint a lakosság transz-zsírsav bevitelének nyomon követésére vonatkozó szabályokról.
Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991.  évi XI.  törvény 15.  § (11)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/ 2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § c)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya azokra az  olajokra, zsírokra, zsíremulziókra terjed ki, amelyeket önmagukban vagy valamely
élelmiszer összetevőjeként a végső fogyasztónak szánnak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően az e rendeletben előírtak nem alkalmazandóak az állati eredetű zsírokban
természetesen előforduló transz-zsírsavakra.
(3) E rendelet hatálya a Magyarországon forgalomba hozott élelmiszerekre terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) élelmiszer: az  élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság
létrehozásáról és az  élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 2002. január 28-i
178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 178/2002/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet) 2. cikkében meghatározott fogalom,
b) transz-zsírsav: a legalább egy nem konjugált transz konfigurációjú szén-szén kettőskötést tartalmazó zsírsav,
c) forgalomba hozatal: a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk 8. pontjában meghatározott
fogalom,
d) végső fogyasztó: a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk 18. pontjában meghatározott
fogalom. 3. § (1) Tilos olyan élelmiszert forgalomba hozni – ide nem értve a nem magyarországi forgalomba hozatal céljából történő
készentartást –, amelyben a  végső fogyasztó számára átadott vagy értékesített élelmiszer összes zsírtartalmának
100 grammjában a transz-zsírsavak mennyisége meghaladja a 2 grammot.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a feldolgozott, több összetevőből álló élelmiszerek esetében ha
a) az élelmiszer összes zsírtartalma kevesebb mint 20%, az élelmiszer összes zsírtartalmának 100 grammjában
a transz-zsírsavak mennyisége nem haladhatja meg a 4 grammot, vagy
b) az  élelmiszer összes zsírtartalma kevesebb mint 3%, az  élelmiszer összes zsírtartalmának 100 grammjában
a transz-zsírsavak mennyisége nem haladhatja meg a 10 grammot.
 (3) Az  élelmiszer előállítója, illetve import élelmiszer esetében az  első magyarországi forgalmazó által vezetett
nyilvántartásban szerepelnie kell a  transz-zsírsav tartalmú alapanyagok transz-zsírsav tartalmának, különös
tekintettel az  olajokra, zsírokra, zsíremulziókra, amelyeket az  előállító a  végső fogyasztó számára átadott vagy
értékesített élelmiszer előállítása során összetevőként felhasznál vagy az előállítási technológia során alkalmaz.
4. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatalok élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságai az élelmiszerek
transz-zsírsav tartalmára vonatkozó ellenőrzések eredményéről negyedévente jelentést tesznek a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalnak (a továbbiakban: NÉBiH), amely az adatokat összesítve továbbítja az Országos
Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH) részére a következő adatok megadásával:
a) az ellenőrzött élelmiszer-vállalkozások megnevezése, a hatósági ellenőrzés helye,
b) az  ellenőrzött élelmiszer megnevezése, előállítója, forgalmazója vagy első magyarországi forgalmazója,
a  kiszerelés nagysága, továbbá a  felhasználási utasítás, elkészítési javaslat, ha ez  az adott élelmiszernél
rendelkezésre áll,
c) a  NÉBiH által végzett hatósági laboratóriumi vizsgálatok eredménye élelmiszerenként, 100 gramm átadott
vagy értékesített élelmiszerre és az ezen élelmiszerben lévő zsírtartalom 100 grammjára vonatkoztatva.
(2) Az OTH az (1) bekezdés szerinti adatokat az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézet (a továbbiakban:
OÉTI) számára átadja.
(3) Az OÉTI az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 4. § (5) bekezdés b) pont
ba) alpontja alapján
a) a  végső fogyasztó számára értékesített élelmiszer transz-zsírsav tartalmára vonatkozó mérési adatokból
adatbázist alakít ki,
b) felmérést készít a lakosság transz-zsírsav beviteléről,
c) figyelemmel kíséri a  végső fogyasztó számára értékesített élelmiszerek összetételének az  e  rendeletben
foglalt követelményekkel összefüggő változását,
d) felmérő jelleggel laboratóriumi vizsgálatokat végez az élelmiszerek transz-zsírsav tartalmára vonatkozóan.
(4) Ha a (3) bekezdés d) pontja szerinti vizsgálatok alapján annak megállapítására kerül sor, hogy a vizsgált élelmiszer
nem felel meg e  rendelet előírásainak, az  OÉTI a  vizsgálat elvégzését követően értesíti az  OTH-t az  (1)  bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott adatok megadásával.
(5) Az OTH a (4) bekezdés szerinti adatokat a beérkezésüket követő 8 napon belül megküldi a NÉBiH részére.
 (6) Az (1) bekezdés c) pontja és a (3) bekezdés d) pontja szerinti laboratóriumi vizsgálatok során a 14, 16, 18, 20 vagy
22 szénatom számú transz-zsírsavak mennyiségi meghatározását kell elvégezni.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba.
 (2) Az  e  rendelet hatálybalépésekor forgalomban lévő, e  rendelet előírásainak nem megfelelő élelmiszerek
a  fogyaszthatósági, illetve minőségmegőrzési idejük végéig, de legfeljebb az  e  rendelet hatálybalépését követő
12 hónapig forgalmazhatóak.
6. § (1) A  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló
1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
(2) E rendelet előírásainak nem kell megfelelnie a végső fogyasztó számára előállított, illetve forgalomba hozott azon
élelmiszernek, amelyet az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak
forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak
elő az  ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az  irányadó előírások a  fogyasztók egészségvédelme
tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1025/2016. (II. 9.) Korm. határozata a nagy tüzelőberendezések légszennyezőanyag kibocsátásának csökkentésére szolgáló Átmeneti Nemzeti Terv elfogadásáról.
A Kormány
 1. az ipari kibocsátásokról szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv és
az 50 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések működési feltételeiről
és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről szóló 110/2013. (XII. 4.) VM rendelet 8. alcímében, valamint
6.  mellékletében foglaltak végrehajtása érdekében elfogadja a  nagy tüzelőberendezések légszennyezőanyag
kibocsátásának csökkentésére szolgáló Átmeneti Nemzeti Tervet (a  továbbiakban: Átmeneti Nemzeti Terv) és
a hozzá tartozó környezeti értékelést;
2. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy gondoskodjon az Átmeneti Nemzeti Terv és a hozzá tartozó környezeti
értékelés Kormány honlapján történő közzétételéről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2003. (I. 25.) GKM rendelete a gazdasági és közlekedési miniszter irányítása alatt álló szervek közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételéről.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 20. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a Kjt. 20. §-a
(3) bekezdésének és a 41/A. §-ának rendelkezéseire is
figyelemmel — a gazdasági és közlekedési miniszter irányítása alatt álló központi költségvetési szervek közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételével kapcsolatban a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a gazdasági és közlekedési
miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervekre, valamint e szervek közalkalmazotti állományára, illetve a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottakra.
2. § (1) A rendelet mellékletében meghatározott, közalkalmazotti jogviszony alapján betöltött munkakörben, illetve
beosztásban dolgozók, illetve akikkel e munkaköröket,
beosztásokat kívánják betölteni, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.)
22/A—22/B. §-aiban meghatározottak szerint és a Ktv.
6. számú melléklete szerinti adattartalommal vagyonnyilatkozatot kötelesek tenni. A vagyonnyilatkozat megújítására a Ktv. 41/A. § rendelkezését kell alkalmazni.
(2) A közalkalmazottak vagyonnyilatkozatának nyilvántartását és ellenőrzését — külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően — a Közigazgatásszervezési és Közszolgálati Hivatal végzi.
(3) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítésére az érintett közalkalmazott feletti munkáltatói jogkört
gyakorló vezető intézkedik.
(4) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget első alkalommal 2003. március 31-ig kell teljesíteni, a 2002. december 31-i állapotnak megfelelően.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1032/2007. (V. 15.) Korm. határozata az egységes digitális rádió-távközlő rendszer (EDR) folyamatos működtetéséhez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány az Egységes Digitális Rádió-távközlő
Rendszerről szóló rendeletével összefüggésben a következő határozatot hozta:
1. a) A 2008–2015. évi költségvetések tervezése során
az EDR szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódó központi, a rendszer alapszolgáltatásai fenntartásához kapcsolódó díjakat, illetve a központosított közbeszerzésből központilag biztosított bérelt készülékek bérleti díját egy
összegben, a Miniszterelnökség fejezetben kell megtervezni.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
közigazgatási informatikáért felelős
kormánybiztos
pénzügyminiszter Határidő: évente a költségvetési törvény
előkészítéséhez igazodóan
b) A többletkészülékek beszerzésére, a nem standard,
azaz a szolgáltatói szerződésben nem szereplő szolgáltatások biztosítására a szolgáltatási díjak fedezetét a felhasználó szervezetek költségvetésében kell megtervezni.
Felelős: érintett miniszterek
pénzügyminiszter Határidő: évente a költségvetési törvény
előkészítéséhez igazodóan
2. A jelenleg még működő hálózatokat felügyelő
miniszterek a közigazgatási informatikáért felelős kormánybiztossal együttműködve gondoskodjanak az EDR
kiépítésével párhuzamosan felszabaduló, az EDR-ben
nem felhasználható infrastruktúra hasznosításáról. A felszabaduló frekvenciatartományok hasznosításáról a nem
polgári célú frekvenciagazdálkodásért felelős miniszter
az elektronikus hírközlésért felelős miniszterekkel egyetértésben gondoskodik.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
hálózatokat felügyelő miniszterek
Határidő: 2008. július 1. 3. A Kormány felhívja a közigazgatási informatikáért
felelős kormánybiztost, hogy biztosítsa az EDR és az
Elektronikus Kormányzati Gerinchálózat együttműködését, illetve a szükséges fejlesztéseket, megvalósítva ezáltal
a készenléti szervek hozzáférését a szükséges adatbázisokhoz és szolgáltatásokhoz.
Felelős: közigazgatási informatikáért felelős
kormánybiztos érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
4. Fel kell mérni az EDR által kiváltott rendszerek
megszüntetése, illetve más célú hasznosítása útján elérhető megtakarításokat, és erről a Kormányt tájékoztatni
kell.
Felelős: közigazgatási informatikáért felelős
kormánybiztos Határidő: 2008. december 31.
5. Egyeztetni kell a szomszédos országok felelős távközlési igazgatásaival a TETRA szabvány szerinti készenléti rendszerek határ menti együttműködéséről, valamint
a levegő-föld-levegő (AGA) frekvenciák határövezeti légtérben való felhasználásáról, esetleges bővítéséről és
a szomszédos országok közötti szétosztásáról.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: folyamatos 6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti az 1044/2006. (IV. 20.) Korm.
határozat, az 1053/2005. (V. 26.) Korm. határozat és
az 1014/2005. (II. 25.) Korm. határozat.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2011. (II. 18.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát az Esztergomi Városi
Bíróság 7.B.612/2010/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1467/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a Duna Makro-regionális Stratégiához kapcsolódó kormányzati szervezeti felépítésről és feladatokról.
1. A Kormány az Európai Unió Duna Makro-regionális Stratégiával (a továbbiakban: DRMS) összefüggő kormányzati
tevékenység irányítására kinevezett Barsiné Pataky Etelka kormánybiztos megbízatásának a 2011-es Európai Unió
Tanácsának magyar elnökségével kapcsolatos feladatok elvégzését követően történő megszűnését – a kormánybiztos
érdemei elismerésével – tudomásul veszi. 2. A DMRS-hez kapcsolódó kormányzati szervezeti felépítés része a Külügyminisztériumban működő, az EU Duna Régió
Stratégiáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1149/2010. (VII. 9.) Korm. határozat
módosításáról, valamint az 1150/2010. (VII. 9.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1233/2011. (VII. 7.)
Korm. határozattal létrehozott, az Európai Beruházási Bankkal kötött megállapodáson alapuló, budapesti székhelyű,
Duna Kontakt Pont. A „Budapest Duna Kontakt Pont” személyügyi költségeit a Nemzetgazdasági Minisztérium, dologi
költségeit a Külügyminisztérium biztosítja. 3. Az EU Duna Régió stratégiáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1149/2010. (VII. 9.) Korm.
határozat 1. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„A Kormány az EU Duna Régió Stratégiával (a továbbiakban: Stratégia) összefüggő kormányzati tevékenység
irányítására – a 2012. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra – Medgyesy Balázst kormánybiztossá
nevezi ki. A Kormánybiztos ellátja a DMRS-sel kapcsolatos valamennyi magas szintű külső képviseleti feladatot.”
4. Ez a határozat 2012. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
194/2011. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Farkas Edit Erzsébetnek, Kaposvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala aljegyzőjének,
Herkely György Endrének, Mezőkövesd Város nyugalmazott polgármesterének,
Huszár János nyugalmazott pedagógusnak, helytörténésznek,
dr. Magyariné dr. Nagy Editnek, a Belügyminisztérium szabályozási és koordinációs helyettes államtitkárának,
Szlovák Sándor nyugalmazott középiskolai tanárnak,
dr. Tarján Gábornak, a történelemtudomány kandidátusának, a Rendőrtiszti Főiskola főiskolai docensének,
Vass Ferencné dr.-nak, a Büntetés-végrehajtási Szervezet Továbbképzési és Rehabilitációs Központja
igazgató-helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Andor László rend őr alezredesnek, a Körmendi Rendészeti Szakközépiskola titkárságvezetőjének,
Bajkán Ibolya Katalin rend őr alezredesnek, a Készenléti Rendőrség Ellenőrzési Szolgálat szolgálatvezetőjének,
Csanádiné Vörös Judit rend őr alezredesnek, a Nemzeti Nyomozó Iroda Általános és Gazdasági Szervek,
Gazdaságvédelmi Főosztály Gazdasági Bűnözés Elleni Osztály osztályvezetőjének,
dr. Csendes László Mihály nyugalmazott rend őr alezredesnek, a Belügyminisztérium Rendészeti Vezetőképző és
Kutatóintézet, Vezetőképzési és Továbbképzési Osztály csoportvezetőjének, kiemelt főelőadójának,
dr. Góra Zoltán tűzoltó ezredesnek, a Baranya Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának,
dr. Kalapos István Gyula rend őr alezredesnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság Tiszaújvárosi
Rendőrkapitányság vezetőjének,
Kiss Ferenc rend őr alezredesnek, az Országos Rendőr-főkapitányság Köztársasági Őrezred Személyvédelmi Főosztály,
Személy- és Rendezvénybiztosító Szolgálat főosztályvezető-helyettesének,
dr. Klamár István nyugalmazott rend őr ezredesnek, a Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság Hivatala hivatalvezetőjének,
dr. Kovács Endre nyugalmazott rend őr alezredesnek, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság nyugalmazott
főosztályvezetőjének,
Kovács Ferenc tűzoltó ezredesnek, a Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának,
Kovács István rend őr ezredesnek, az Országos Rendőr-főkapitányság Gazdasági Főigazgatóság Közgazdasági
Főosztály főosztályvezetőjének,
dr. Papp Antal Zoltán nyugalmazott polgári védelmi alezredesnek, a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság Hivatala Igazgatási Főosztály főosztályvezetőjének,
dr. Takács Árpád polgári védelmi ezredesnek, a Békés Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést, Batai Tibornénak, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság Hivatala gazdasági főelőadójának,
Baloghné Rostás Györgyi Liliannak, Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal
anyakönyvvezetőjének,
Bükiné Mándli Mária Magdolnának, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Önkormányzati Osztály
osztályvezető-helyettesének,
Füsti Molnár Józsefnek, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Igazgatási és Ügyeleti Főosztály rejtjelkezelőjének,
dr. Katona Katalin Máriának, a Belügyminisztérium Építésügyi Igazgatási Osztály ügyintézőjének,
Kormos Csabánénak, Mátészalka Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala anyakönyvvezetőjének,
Molnár Gyula Lászlónak, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal okmányszakértőjének,
Szőkéné Komenczi Anikónak, Eger Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala szakmai tanácsadójának,
Törökné Kovács Juditnak, Berettyóújfalu Önkormányzat Polgármesteri Hivatala anyakönyvvezetőjének,
dr. Vargáné Bodor Katalinnak, Szolnok Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Adóügyi Osztály vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Gachályi Béla rend őr alezredesnek, a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Hivatala hivatalvezetőjének,
Győri Beata Izabella büntetés-végrehajtási alezredesnek, a Fővárosi Büntetés-végrehajtási Intézet osztályvezetőjének,
Kossa György Géza polgári védelmi alezredesnek, a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
Polgári Védelmi Főfelügyelőség kiemelt főreferensének,
Makra Géza rend őr őrnagynak, a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Monori Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály
alosztályvezetőjének,
Pap János rend őr őrnagynak, a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság Egri Rendőrkapitányság, Pétervásárai Rendőrőrs
őrsparancsnokának,
dr. Pataki Éva rend őr alezredesnek, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Rendészeti Igazgatóság
Közlekedésrendészeti Osztály osztályvezetőjének,
Rigó János rend őr alezredesnek, a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság Rendészeti Igazgatóság Közrendvédelmi
Osztály osztályvezetőjének,
dr. Szomor Sándor rend őr alezredesnek, az Országos Rendőr-főkapitányság Ellenőrzési Szolgálat Központi Panasziroda
irodavezetőjének,
Tóth János rend őr alezredesnek, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság Körmendi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály
osztályvezetőjének,
Váginé dr. Nagy Zsuzsanna rend őrorvos alezredesnek, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Humánigazgatási
Szolgálat, Egészségügyi és Pszichológiai Alosztály alosztályvezetőjének,
Vietórisz Ágnes tűzoltó alezredesnek, a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Humán
Szolgálat főosztályvezető-helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést, Baráth Ilona büntetés-végrehajtási századosnak, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet
Informatikai Osztály osztályvezetőjének,
Dákai Csaba tűzoltó főtörzszászlósnak, Tatabánya Város Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóság különlegesszer
kezelőjének, gépjárművezetőnek,
Őrlős Tibor rend őr főtörzszászlósnak, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Karcagi
Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály nyomozójának,
Rácz Béla büntetés-végrehajtási főtörzsőrmesternek, a Budapesti Fegyház és Börtön biztonsági felügyelőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. augusztus 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
386/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az S. M. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után
járhat választókerületi pótlék és lakhatási támogatás?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke