text:
40/2010. (II. 26.) Korm. rendelete a közigazgatási felsővezetői képzésről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
valamint az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A képzés szervezetrendszere 1. § (1) Az állami közigazgatási felsővezetői képzés kialakításáért, működtetéséért, valamint fejlesztéséért a közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) felel.
(2) A miniszternek az (1) bekezdés szerinti tevékenységét segítő, tanácsadó, véleményező, javaslattevő szakértői testülete
az állami közigazgatási felsővezetői képzési szakmai kollégium (a továb biak ban: szakmai kollégium). A szakmai
kollégium titkársági feladatait a miniszter által vezetett központi államigazgatási szerv köztisztviselői közül kijelölt
titkár látja el.
(3) A szakmai kollégium legfeljebb hét tagból áll. A szakmai kollégium tagja a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és
Közigazgatási Képzési Központ (a továb biak ban: KSZK) vezetője, a többi tagot – a KSZK vezetőjének javaslata alapján –
a miniszter kéri fel öt éves időtartamra. A miniszter valamely tag helyett bármikor új tagot kérhet fel.
2. § (1) A KSZK
a) javaslatot tesz
aa) a felvételi vizsga követelményeire, a képzés kimeneti követelményeire, a vizsgakövetelményekre,
ab) a képzés tananyagára, valamint
ac) a tanulmányi- és vizsgaszabályzatra,
b) javaslatot tesz a képzés díjára és annak felhasználására,
c) kifejleszti a képzési programot,
d) végzi a képzéssel kapcsolatos monitoring feladatokat, hallgatói elégedettségi felmérést végez,
e) vezeti a képzéssel összefüggő nyilvántartást,
f) évente beszámolót készít a miniszter részére,
g) a miniszter által meghatározottak szerint közreműködik a képzési rendszer koncepciójának kidolgozásában,
továbbá
h) lefolytatja a képzést. (2) A KSZK a miniszter jóváhagyásával az (1) bekezdés a), c) és h) pontokban meghatározott feladatai ellátásához
közbeszerzési vagy nyílt pályázati eljárásban kiválasztott, magyar vagy külföldi, felnőttképzési vagy felsőoktatási
intézmény közreműködését veheti igénybe.
3. § A szakmai kollégium
a) véleményezi aa) a képzési rendszer koncepciójára,
ab) a felvételi vizsga követelményeire, a képzés kimeneti követelményeire, a vizsgakövetelményekre,
ac) a képzés tananyagára, a képzési programra, továbbá a képzés díjának megállapítására,
ad) a tanulmányi és vizsgaszabályzatra és
ae) a közreműködő intézmény igénybevételére
tett javaslatot,
b) véleményezi a KSZK éves beszámolóját,
c) lefolytatja a felvételi eljárást, dönt a felvételről, valamint
d) tevékenységéről tájékoztatja a Közigazgatási Továbbképzési Kollégiumot.
4. § A miniszter
a) megállapítja aa) a képzési rendszer koncepcióját,
ab) a felvételi vizsga követelményeit, a képzés kimeneti követelményeit, a vizsgakövetelményeket,
ac) a képzés tananyagát,
ad) a képzés díját, valamint
ae) a tanulmányi és vizsgaszabályzatot,
b) kinevezi a szakmai kollégium tagjait,
c) hatósági jogkörében engedélyezi a képzési programot,
d) dönt a képzési díj felhasználásáról,
e) dönt felvételi pályázat kiírásáról, az adott évben felvehető hallgatók számáról, továbbá
f) felügyeli és ellenőrzi a képzés szervezését, működését.
5. § (1) Ha a KSZK felsőoktatási intézmény közreműködését veszi igénybe, a 2. § (2) bekezdésben foglalt tevékenység
ellátására, akkor együttműködési megállapodást kötnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodásban a felsőoktatási intézménynek vállalnia kell, hogy elfogadja a miniszter által
megállapított
a) felvételi vizsgakövetelményeket, a képzés kimeneti követelményeit, a vizsgakövetelményeket,
b) képzési tananyagot,
c) képzési programot,
d) képzési díjat, valamint
e) tanulmányi és vizsgaszabályzatot.
(3) Ha a KSZK magyar felsőoktatási intézmény közreműködését veszi igénybe, a (2) bekezdésben meghatározottakon túl
a felsőoktatási intézménynek az (1) bekezdés szerinti megállapodásban azt is vállalnia kell, hogy
a) a képzést szakirányú továbbképzési szakként biztosítja,
b) gondoskodik a szaknak az azzal megegyező tartalmú szakképzésben elsajátított ismeretek beszámításának
lehetőségéről, továbbá a szak kreditjeinek elismeréséről, és
c) gondoskodik a minőségbiztosításról.
(4) Ha a KSZK külföldi felsőoktatási intézmény közreműködését veszi igénybe, a (2) bekezdésben meghatározottakon túl
a felsőoktatási intézménynek az (1) bekezdés szerinti megállapodásban azt is vállalnia kell, hogy a képzés sikeres
befejezését köve tően tanúsítványt állít ki.
2. A felvételi vizsga 6. § (1) A képzésre történő jelentkezés feltételei:
a) felsőfokú iskolai végzettség,
b) az angol, francia vagy német nyelv legalább középszintű ismerete,
c) közigazgatási szakvizsga vagy közigazgatási versenyvizsga, kivéve, ha a jelentkező valamelyik alól jogszabály
alapján mentesül, továbbá
d) legalább három év szakmai gyakorlat.
(2) A jelentkezők írásbeli vizsgából és szóbeli meghallgatásból álló felvételi vizsgát tesznek. Az írásbeli vizsga a jelentkező
közpolitikai kérdésekben való általános tájékozottságát értékeli, míg a szóbeli meghallgatáson a jelentkező
a nyelvismeretéről, vezetői készségeiről, képességeiről ad számot.
(3) A felvételi vizsgára való felhívást és a vizsga követelményeit közzé kell tenni a Hivatalos Értesítőben és a KSZK
honlapján.
3. A képzés 7. § (1) A képzés időtartama négy szemeszter.
(2) A képzés gyakorlatorientált, moduláris szerkezetű, elméleti alap és vezetői modulból áll. Az egyes modulok
a tanulmányi- és vizsgaszabályzatban meghatározott kreditpontot érnek.
(3) Az alapmodul teljesítése alól a szakmai kollégium mentesítheti azt a személyt, aki a közigazgatással összefüggő
tárgykörben tudományos fokozattal rendelkezik.
(4) A vezetői modul teljesítése alól a szakmai kollégium mentesítheti azt a személyt, aki egybeszámítva legalább
négyéves, állami vezetőként, központi államigazgatási szerv vezetőjeként, annak helyetteseként vagy főosztályvezetőjeként szerzett gyakorlattal rendelkezik.
(5) A képzés tartalmát képező általános témaköröket e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
8. § (1) A képzésen részt vevő minden szemesztert köve tően vizsgát tesz.
(2) A vizsgáztató nem vizsgáztathat, ha tőle valamely okból az elfogulatlan vizsgáztatás nem várható el. E tényt
a vizsgáztató és a vizsgázó is bejelentheti.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti bejelentést a vizsgáztató teszi meg, akkor a vizsgáztató helyett mást kell kijelölni.
(4) A vizsgázónak a vizsgáztató elfogultságára vonatkozó bejelentését a vizsga megkezdését megelőzően kell megtennie
a vizsgaszervezőnél, aki – ha a bejelentést alaposnak találja – a vizsgáztató helyett más vizsgáztatót jelöl ki. Ha
a vizsgaszervező elutasítja a vizsgázó bejelentését, akkor a vizsgázó a vizsgaszervező döntésével szemben a KSZK
vezetőjéhez fordulhat. Ha a KSZK vezetője a bejelentésnek helyt ad, akkor a vizsga eredményét megsemmisíti, mely
esetben a vizsgát meg kell ismételni.
(5) Végbizonyítványt az kaphat, aki az eredményes vizsgákat köve tően sikeres záróvizsgát tett.
9. § (1) A képzés során oktatott tantárgyak esetében, a tanulmányi- és vizsgaszabályzatban meghatározott értéket
figye lembe véve, a szakmai kollégium – a képző intézmény javaslatának figye lembe véte lével – eseti jelleggel állapítja
meg, hogy a jelentkező által korábban folytatott tanulmányok során elvégzettek közül mely tantárgyat fogadja el
egyenértékűnek a képzésben oktatott tantárgyakkal, és azt milyen értéken számítja be.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem érintik a felsőoktatási intézmény kredit-elismerési eljárását, rendjét.
10. § (1) Oktató az lehet, aki
a) a képzést folytató intézménynél oktatói tevékenységet végez,
b) felsőfokú végzettséggel, valamint a központi államigazgatásban legalább hétéves közigazgatási gyakorlattal és
a felsőoktatásban legalább egy év oktatói gyakorlattal rendelkezik,
c) közigazgatási területen tudományos fokozattal, vagy legalább hétéves, kutatóintézetben szerzett tapasztalattal
rendelkezik, vagy
d) egyéb különleges tudományos vagy szakmai tapasztalatára tekintettel felkérésére a szakmai kollégium javaslatot
tesz.
(2) Az oktatókat a képzést folytató intézmény oktatói kivételével a miniszter kéri fel.
(3) Az oktatók jegyzékét a KSZK a honlapján közzéteszi.
4. A képzés finanszírozása 11. § (1) A képzés díját – a KSZK javaslata alapján – a miniszter állapítja meg. A képzés díját szemeszterenként kell megfizetni
a KSZK-nak a Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára.
(2) A vezető köztisztviselő a képzésért nem fizet képzési díjat, ha vezetői megbízásának, kinevezésének feltétele a képzés
teljesítése.
(3) A közigazgatási szerv a képzési díj megfizetésének átvállalására tanulmányi szerződést köthet a köztisztviselővel,
ha a köztisztviselő legalább három év közigazgatási gyakorlattal és közigazgatási szakvizsgával rendelkezik.
12. § A képzés, valamint a Magyary Zoltán Közigazgatási Ösztöndíj pénzügyi fedezetét a Miniszterelnöki Hivatal
költségvetésében kell tervezni.
5. A Magyary Zoltán Közigazgatási Ösztöndíj 13. § (1) A képzés díjának megfizetésére Magyary Zoltán Közigazgatási Ösztöndíjra lehet pályázni. Az ösztöndíj összege
legfeljebb a képzés díjával megegyező mértékű lehet.
(2) Az ösztöndíj odaítélésének feltételeit és a benyújtás határidejét – a szakmai kollégium javaslatára – a miniszter állapítja
meg
(3) Az ösztöndíjat a miniszter nyílt pályázatban hirdeti meg. Az ösztöndíjra pályázatot csak a felvételt nyert vagy
a képzésen tanulmányokat folytató, a díj megfizetésére köteles hallgató adhat be.
(4) Az ösztöndíj-pályázatokat a szakmai kollégium bírálja el.
(5) A pályázatot (ideértve az ösztöndíj odaítélésének feltételeit és a benyújtás határidejét) és az ösztöndíjasok névsorát
a Hivatalos Értesítőben és a KSZK honlapján közzé kell tenni.
(6) Az ösztöndíjat a szakmai kollégium visszavonja, ha a pályázó a képzést nem kezdi meg, nem folytatja, vagy az ösztöndíj
odaítélése feltételeinek már nem felel meg. Ha a hallgató a tanulmányi félév során szakítja meg a tanulmányait, akkor
az ösztöndíjat időarányosan kell tőle visszavonni.
6. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A képzés programjának kidolgozását, és a 2010 szeptemberében, valamint 2011 februárjában induló képzések
költségeit az ÁROP 3.2.1. számú kiemelt projektből kell finanszírozni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
250/2012. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Xiao Qian
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Kínai Népköztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. augusztus 30.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1260/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a megélhetési bevándorlás és a terrorizmus kérdésében folytatandó nemzeti konzultáció keretében felmerülő aktuális feladatokról.
A Kormány a  megélhetési bevándorlás és a  terrorizmus kérdésében folytatandó nemzeti konzultáció sikeres lebonyolítása
érdekében – figyelemmel a  kormányzati lakossági tájékoztató levelek küldésével kapcsolatos feladatokról szóló 1848/2014.
(XII. 30.) Korm. határozatban foglaltakra – felhívja:
 1. a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  4.  pont szerinti feladatok ellátásához szükséges adatfeldolgozási
tevékenységek ellátására adatfeldolgozási szerződést kössön a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalával (a továbbiakban: KEK KH) és a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  3. és 4.  pont szerinti feladatok ellátásához szükséges forrásokat
az érintett minisztériumoknál biztosítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. az  igazságügyi minisztert a  kormányzati lakossági tájékoztató levelek küldésével kapcsolatos feladatokról szóló
1848/2014. (XII. 30.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) 2.  pontjában meghatározott feladatnak,
ideértve a  konzultációs kérdőívek előállításával kapcsolatos feladatokat is, a  vonatkozó jogszabályi rendelkezések
figyelembe vételével – a  Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság (1085 Budapest,
Somogyi Béla u. 6.) bevonásával – történő ellátására;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 4. a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Korm. határozat 3.  pontjában meghatározott feladatoknak, ideértve
a visszaérkezett konzultációs kérdőívek feldolgozásával kapcsolatos feladatokat is, a KEK KH útján történő ellátásáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2017. (I. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Juan Fernando Javier Rojas Samanez rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Perui Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2016. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1059/2012. (III. 12.) Korm. határozata Integrált Közigazgatási Központ létrehozásáról a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal egységes elhelyezése céljából.
A Kormány kiemelten kezeli az állampolgárok közszolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítását, azok könnyebb elérésének
megteremtését, valamint szükségesnek tartja a hatékony és költségtakarékos államigazgatás megteremtését és hosszú távú
működtetését. Az Ereky-terv alapján kiemelt jelentőségűnek tartja a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal törzshivatala és
tatabányai szakigazgatási szervei egységes, integrált elhelyezésének mihamarabbi megoldását.
A Kormány 1. egyetért a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal törzshivatala és tatabányai szakigazgatási szervei egységes
elhelyezésének koncepciójával, az Integrált Közigazgatási Központ kialakításával.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. elvi egyetértését adja, hogy az Integrált Közigazgatási Központ kialakítása a kiemelt költségtakarékossági szempontok
alapján, megfelelő állami tulajdonú ingatlan hiányában hosszú távú bérleti jogviszony létesítésével is biztosítható
legyen.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal bevonásával
intézkedjék a kormányhivatal elhelyezési igénye és a szükséges dokumentáció jogszabályszerű benyújtásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon az Integrált
Közigazgatási Központ elhelyezéséhez szükséges elhelyezési eljárás jogszerű lefolytatásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. március 14.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2017. (IV. 28.) HM utasítása a „Szakutasítás a rakétacsapatok és tüzérség harci alkalmazására III. rész Hadműveleti-harcászati rakétadandár, -osztály, -üteg” című szolgálati könyv kiadásáról szóló 034/1987. HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a „Szakutasítás a rakétacsapatok és tüzérség harci alkalmazására III. rész Hadműveleti-harcászati
rakétadandár, -osztály, -üteg” című szolgálati könyv kiadásáról szóló 034/1987. HM utasítás.
2. § A hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyvet a Magyar Honvédség katonai szervezetei a Magyar Honvédség
Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás szerint saját hatáskörben
semmisítik meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1558/2014. (X. 2.) Korm. határozata a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság XIV. ülésén elfogadott és fenntartott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság 2013. október 2-án Szentgotthárdon
megtartott XIV. ülésén kidolgozott és elfogadott, valamint a  Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság előző
ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott,
az 1. mellékletben közzétett ajánlásokat;
2. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét mint a nemzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a Magyar–Szlovén
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket;
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: e határozat közzétételét követő 15 nap
3. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 1.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások 1. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
b) az ajánlások 2. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
 államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
c) az ajánlások 4. pontja tekintetében:
Felelős: az agrárágazat oktatási feladatainak ellátásáért felelős miniszter
Határidő: 2015. május 30.
4. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 2.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások 1. pontja tekintetében:
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
b) az ajánlások 5. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2014. október 31.
c) az ajánlások 6. pontja tekintetében:
Felelős: oktatásért felelős miniszter
 államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
d) az ajánlások 7. pontja tekintetében:
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
e) az ajánlások 8. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
 nemzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2014-ben folyamatos
f ) az ajánlások 10. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
 nemzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
g) az ajánlások 11. pontja tekintetében:
Felelős: oktatásért felelős miniszter
 kultúráért felelős miniszter
Határidő: 2014-ben folyamatos
h) az ajánlások 13. pontja tekintetében:
Felelős: kultúráért felelős miniszter
 nemzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2014. október 31.
i) az ajánlások 14. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
 kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
j) az ajánlások 16. pontja tekintetében:
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
k) az ajánlások 17. pontja tekintetében:
Felelős: kulturális örökség védelméért felelős miniszter
Határidő: 2015. december 31.
l) az ajánlások 19. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
 kultúráért felelős miniszter
Határidő: 2015. december 31.
m) az ajánlások 21. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
 államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2014-ben folyamatos
n) az ajánlások 24. pontja tekintetében:
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: 2014-ben folyamatos
o) az ajánlások 27. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
 kultúráért felelős miniszter
Határidő: 2014. október 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
150/2014. (XII. 16.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
Marczinkó Zoltán Istvánt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. december 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
222/2012. (IX. 7.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 100. §
b) pontja alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára –
dr. Balázs Mihályt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Balázs Zoltánt, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bánhidy Ferencet, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bauer Andrást, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Biró Sándort, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bodnár Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Boncz Imrét, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Bozó Lászlót, a Budapesti Corvinus Egyetem kutatóprofesszorát,
dr. Csibra Gergelyt, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Csörgő Piroskát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Derényi Imrét, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Dévényi Sándort, a Pécsi Tudományegyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Do Van Tient, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Dombi Józsefet, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Eisemann Györgyöt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Farkas Henriettet, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Farkas Katalint, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Földesi Pétert, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Gángó Gábort, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Greskovits Bélát, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hajdu Lajost, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hartung Ferencet, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hegyi Pétert, a Szegedi Tudományegyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Herdon Miklóst, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Jakovác Antalt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Károlyi György Zoltánt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Károlyi Gyulát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Katz Sándort, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi adjunktusát,
dr. Kázmér Miklóst, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kelemen Dezsőt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Keményfi Róbertet, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kiss Istvánt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kóbori Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Komlósi Istvánt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kónya Zoltánt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kovách Imrét, a Magyar Tudományos Akadémia Szociológiai Kutatóintézet igazgatóját, a Debreceni Egyetem
további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Kuczmann Miklóst, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Ladányi Máriát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
A Magyar Közlöny 2012. évi 116. számában a 216/2012. (IX. 4.) KE határozat közzététele tárgytalan.
dr. Lendvay Györgyöt, a Magyar Tudományos Akadémia Kémiai Kutatóközpont tudományos tanácsadóját, a Pannon
Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Majtényi Lászlót, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Marschalkó Mártát, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nádasdy Ádámot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Nagy Zoltánt, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nyirády Pétert, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nyitray Lászlót, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Ormos Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Pongrácz Judit Erzsébetet, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Prohászka Zoltánt, a Semmelweis Egyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Rábai Józsefet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Reglődi Dórát, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Rovó Lászlót, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Ruppert Istvánt, a Széchenyi István Egyetem főiskolai tanárát,
dr. Schanda Balázs Tibort, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Sisa Józsefet, a Magyar Tudományos Akadémia Művészettörténeti Kutatóintézet osztályvezetőjét, a Pécsi
Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját, dr. Smeller Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Surányi László Balázst, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szabados Sándort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szegedi Andreát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szilasi Máriát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szkárosi Endrét, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szolnoki Attilát, a Magyar Tudományos Akadémia Anyagtudományi Kutatóintézet tudományos főmunkatársát,
a Nyíregyházi Főiskola további jogviszonyban alkalmazott főiskolai docensét,
dr. Szőke Györgyöt, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Takács Erzsébetet, a Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpont laborvezetőjét, az Óbudai
Egyetem további jogviszonyban alkalmazott kutatóprofesszorát, dr. Telegdi Lászlóné dr. Putankó Juditot, az Óbudai Egyetem kutatóprofesszorát,
dr. Túri Lászlót, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Varga Zs. Andrást, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Vásárhelyi Barnát, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Vereczkei Andrást, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Windisch Pétert, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Wölfling Jánost, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Zsoldos Ibolyát, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét,
Erdősné dr. Pusztai Gabriellát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kepes András Jánost, a Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskola főiskolai tanárát,
Simonné dr. Sarkadi Liviát, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét
2012. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2012. július 26.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
335/2009. (XII. 29.) Korm. rendelete az összevont adóalap adóját csökkentő kedvezmény igénybevétele szempontjából súlyos fogyatékosságnak minősülő betegségekről.
A Kormány a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az összevont adóalap adóját csökkentő kedvezmény igénybevétele szempontjából – a személyi jövedelemadóról
 szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 26. pontja alapján – súlyos egészségkárosodással összefüggő jogosultságról szóló
jogszabályban említett betegségben szenvedőnek kell tekinteni azt a személyt, aki – a 2. §-ban meghatározott
feltételek alkalmazásával – a Mellékletben meghatározott betegségek valamelyikében szenved vagy a Mellékletben
meghatározott valamely fogyatékossággal él, és ez a külön jogszabályban foglaltak szerint megállapításra került.
(2) Az összevont adóalap adóját csökkentő kedvezmény igénybevételére – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – jogosult
az a személy is, akinek a fogyatékossági támogatásra való jogosultságát külön jogszabály szerint megállapították.
2. § (1) A Melléklet 1. pontjában meghatározott fogyatékosság annál állapítható meg, akinek hallásküszöbértéke
a beszédfrekvenciákon mindkét fülön 60 dB felett van.
(2) A Melléklet 2. pontjában meghatározott fogyatékosság annál állapítható meg, akinek intelligencia kvóciense a 70-es
értéket nem éri el olyan teszttel, amelynek átlaga 100-nál van, és standard deviációja 15.
(3) A Melléklet 3. pontjában meghatározott fogyatékosság annál állapítható meg,
a) akinek látóélessége megfelelő korrekcióval
aa) mindkét szemén legfeljebb 5/70,
ab) az egyik szemén legfeljebb 5/50, a másik szemén három méterről olvas ujjakat, vagy
ac) az egyik szemén legfeljebb 5/40, a másik szemén fényérzékelés nincs, vagy a másik szeme hiányzik,
b) akinek közeli látásélessége rövidlátás esetén Csapody V., vagy annál rosszabb, vagy
c) akinek látótere mindkét oldalon körkörösen húsz foknál szűkebb.
A szürkehályog műtéttel való gyógyíthatósága kérdésében a megyei, fővárosi vezető szemész szakorvos állásfoglalása
az irányadó. Az adókedvezményre az a személy jogosult, akinek műtéti gyógyítását a szakorvos nem tartja
indokoltnak, mivel a műtéti beavatkozástól állapotjavulás nem várható.
(4) A Melléklet 4. pontjában meghatározott fogyatékosság annál állapítható meg, aki önerőből tömegközlekedési eszközt
igénybe venni nem képes, mert a tömegközlekedési eszközök megállóhelyének megközelítése, a járműre történő felés leszállás, a szokásos méretű kézipoggyász vitele, a lépcsőn szokásos módon történő fel- és lelépkedés számára
rendkívüli nehézséget vagy megoldhatatlan feladatot jelent, és/vagy
a) tartós állásra, fogódzkodásra, kapaszkodásra nem képes, illetve
b) testközeli és testtávoli segédeszközök (például kerekesszék, lépcsőlift, lépcsőmászó szerkezet, személyemelő, kádbeemelő,
művégtag, járógép, két mankó vagy bot, gördülő járóka vagy járókeret) állandó, szükségszerű használatára rászorul.
(5) A Melléklet 4. pontja alkalmazásában:
a) végtaghiány: a kézfej, illetve a lábfej vagy a feletti részek elvesztése, valamint betegség, fejlődési rendellenesség következtében fennálló hiánya;
b) végtag részleges vagy teljes bénulása: az izomfunkciók olyan mértékű csökkenése, amely legalább 50%-os
mértékű tartós funkciókiesést, használati zavart okoz;
c) végtag deformitása, mozgásfunkciók beszűkülése: olyan mértékű deformitások, merevségek, ízületi elváltozások,
amelyek az adott végtag használatát legalább 50%-os mértékben korlátozzák;
d) a gerincoszlop elváltozásai: olyan mértékű elváltozások, amelyek a járást, a teherhordást legalább 50%-os mértékben tartósan nehezítik;
e) vázizomzat elváltozásai: olyan mértékű elváltozások, amelyeknek a járást, a helyzetváltoztatási képességet
legalább 50%-os mértékben korlátozó hatásuk van;
f) a központi idegrendszer károsodásai: olyan károsodások, amelyek legalább 50%-os mértékű
mozgásfunkció-kiesést okoznak valamely végtagon. 3. § (1) Ez a rendelet - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1-2. §-a, valamint 3. § (3) bekezdése 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az e rendelet 1-2. §-ában foglaltakat a 2010. január 1-jétől keletkezett jövedelmek tekintetében kell alkalmazni.
(4) A krízishelyzetbe került személyek támogatásáról szóló 136/2009. (VI. 24.) Korm. rendelet 5. §-a a következő új (5)
bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az előirányzat terhére teljesített kifizetésnek kell tekinteni a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
szerinti engedélyesnek az egyetemes szolgáltatási árrésen elért, a külön jogszabályban meghatározott szinthez
képesti többlet terhére a rászoruló lakossági villamosenergia-fogyasztókat támogató alapítvány, illetve kiemelkedően
közhasznú szervezet javára teljesített befizetéseit.”
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2010. (I. 19.) KE határozata soron kívüli ülnökválasztásról.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 125. § (2) bekezdése alapján az Országos Igazságszolgáltatási
Tanács Elnökének elő ter jesz tésére a
Budai Központi Kerületi Bíróság,
Komlói Városi Bíróság,
Szarvasi Városi Bíróság,
Gyulai Munkaügyi Bíróság,
Kazincbarcikai Városi Bíróság,
Szikszói Városi Bíróság,
Püspökladányi Városi Bíróság és a
Budaörsi Városi Bíróság ülnökeinek megválasztását 2010. február 15. napja és 2010. március 31. napja közé eső
időtartamra tűzöm ki.
Budapest, 2010. január 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
16/2016. (IX. 14.) OGY határozata dr. Mengyi Roland országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Mengyi Roland országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  legfőbb ügyész KSB. 1229/2016/17-I.
számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2003. LXXXVI. törvény a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról.
A nemzetgazdaság és a munkaerőpiac követelményeihez, a társadalmi folyamatokhoz és az információs társadalom igényeihez igazodó rugalmas és differenciált, a gazdaság dinamikus fejlődését segítő szakképzési rendszer fejlesztési forrásainak biztosítása, továbbá az Európai Unió
által nyújtott támogatások strukturált tervezése és finanszírozási kereteinek kialakítása céljából az Országgyűlés a
szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének
támogatásáról a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ A szakképzési hozzájárulás 1. § (1) A szakképzés költségeihez való hozzájárulás
(a továbbiakban: szakképzési hozzájárulás) célja
a) a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szt.) hatálya alá tartozó, az Országos
Képzési Jegyzékben (a továbbiakban: OKJ) szereplő állam
által elismert szakképesítés, továbbá munkakör betöltéséhez, foglalkozás, tevékenység gyakorlásához szükséges képesítés megszerzését, a szakmai tevékenység magasabb
szintű gyakorlásához szükséges ismeretek elsajátítását biztosító iskolai és iskolarendszeren kívüli gyakorlati képzés,
b) a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény
(a továbbiakban: Ftv.) hatálya alá tartozó gyakorlati
képzés,
c) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: Kt.) által szabályozott és a szakképzési
tanulmányokba az Szt. 11. §-a alapján történő beszámítás
tekintetében a szakiskolai pályaorientáció, szakmai előkészítő ismeretek és szakmai alapozó oktatás, a szakközépiskolai szakmai orientáció, gyakorlati szakmacsoportos
alapozó oktatás, továbbá
d) a gimnáziumban folyó informatikai, számítástechnikai oktatás [a továbbiakban az a)—d) pont alattiak együtt:
gyakorlati képzés]
támogatása, valamint a gyakorlati képzés fejlesztésének
támogatása. (2) A szakképzési hozzájárulás célja az iskolarendszeren
kívüli felnőttképzésnek a foglalkoztatás elősegítéséről és a
munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Flt.) alapján történő támogatása, valamint a foglalkoztatottak szakmai tudásának továbbfejlesztéséhez képzési források biztosítása.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. november 10-i ülésnapján fogadta el.
2. § (1) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett — a
(3)—(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével —
a belföldi székhelyű
a) gazdasági társaság, b) szövetkezet, kivéve a lakásszövetkezetet, az iskolai
szövetkezetet és az iskolai szövetkezeti csoportot,
c) állami vállalat, tröszt, tröszti vállalat, erdőbirtokossági társulat, vízgazdálkodási társulat — a víziközműtársulat kivételével —, egyes jogi személyek vállalata és a
leányvállalat,
d) ügyvédi iroda, végrehajtó iroda és szabadalmi ügyvivő iroda,
e) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott egyéni vállalkozó, az átalányadót fizető egyéni
vállalkozó kivételével [a továbbiakban az a)—e) pont
alattiak együtt: hozzájárulásra kötelezett].
(2) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett a belföldön
vállalkozási tevékenységet folytató, külföldi székhelyű jogi
személy, jogi személyiséggel nem rendelkező társas cég,
személyi egyesülés, egyéb szervezet is, ha belföldön telephellyel, fiókteleppel rendelkezik.
(3) Annak a hozzájárulásra kötelezettnek, aki adófizetési kötelezettségének átalányadó megfizetésével tesz eleget (a továbbiakban: átalányadózó), szakképzési hozzájárulás tekintetében e törvény alapján nem keletkezik bevallási és elszámolási kötelezettsége, fizetési kötelezettségét az átalányadó megfizetésével teljesíti.
(4) Az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó
adóalany a külön törvényben meghatározott módon teljesíti a szakképzési hozzájárulási fizetési kötelezettségét.
(5) Nem köteles szakképzési hozzájárulásra a) a büntetés-végrehajtásnál a fogva tartottak kötelező
foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezet, valamint
b) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral szerződést kötött nem költségvetési szervként működő egészségügyi szolgáltató a közfeladat ellátása során kifizetett bérköltsége tekintetében.
3. § (1) A szakképzési hozzájárulás alapja
a) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továb
biakban: számvitelről szóló törvény) 79. §-ának (2) bekezdése által meghatározott bérköltség,
b) az egyszeres könyvvitelt vezető hozzájárulásra kötelezettnél a számvitelről szóló törvény 111. §-ának (3) bekezdése szerint meghatározott (a pénzforgalmi könyvvitelben elszámolt) bérköltség.
(2) A szakképzési hozzájárulás alapja a számvitelről
szóló törvény hatálya alá nem tartozó, hozzájárulás fizetésére kötelezett egyéni vállalkozó esetében a munkaviszony
keretében foglalkoztatott magánszemély számára kifizetett bérköltség.
(3) A szakképzési hozzájárulás mértéke — a (4) bekezdés figyelembevételével — a bérköltség 1,5 százaléka
(a továbbiakban: bruttó kötelezettség).
(4) A számvitelről szóló törvény hatálya alá tartozó
hozzájárulásra kötelezett a szakképzési hozzájárulást az
üzleti évre, az egyéb hozzájárulásra kötelezett a naptári
évre (tárgyév) állapítja meg. A naptári évtől eltérő üzleti
évet választó hozzájárulásra kötelezett az üzleti év első
napján hatályos jogszabályok szerint állapítja meg, vallja be,
fizeti meg hozzájárulási kötelezettségét, és fizet előleget.
(5) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a fizetendő
szakképzési hozzájárulás alapjának az üzleti évet követő év
ötödik hónap utolsó napjáig bekövetkezett — az üzleti
évről készült bevallásában figyelembe nem vett — változása esetén a szakképzési hozzájárulás különbözetét az üzleti
évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig vallja be, és
fizeti meg.
4. § (1) A szakképzési hozzájárulás teljesíthető
a) az Szt. 19. §-a és 27. §-a alapján kötött együttműkö
dési megállapodás, illetőleg tanulószerződés alapján szakközépiskolai és szakiskolai (a továbbiakban: szakképző iskola) tanuló gyakorlati képzésének — ideértve a szorgalmi
idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlatot
is — megszervezésével,
b) az Ftv. hatálya alá tartozó gyakorlati képzésnek
e törvény végrehajtási rendeletében meghatározott módon
történő megszervezésével, amennyiben a gyakorlati képzésre a felsőoktatási intézmény és a gyakorlati képzésben
közreműködő hozzájárulásra kötelezett együttműködési
megállapodást kötött.
(2) A szakképzési hozzájárulást az (1) bekezdés szerinti
gyakorlati képzés megszervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett a bruttó kötelezettségét legfeljebb annak
mértékéig
a) a tárgyévben elszámolt (kifizetett) — a mellékletben
meghatározott — költségek (kiadások) összegével,
b) a csoportos gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló
tárgyi eszköz beszerzésére, bérleti díjára, karbantartására,
felújítására, pótlására, illetőleg bővítésére, valamint ezen
eszközök működését biztosító szoftverek beszerzésére a
tárgyévben fordított, az Flt.-ben meghatározott Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészéből (a továbbiakban: alaprész) nyújtott támogatás értékével csökkentett összeggel,
c) a szakmai alapképzés céljait is szolgáló, az Szt.
54/B. §-ának 22. pontja szerinti tanműhely (a továbbiakban: tanműhely) bérleti, munkavédelmi, tűzbiztonsági és
közüzemi szolgáltatásai díjára a tárgyévben fordított ellenőrizhető és arányos költségek összegével, továbbá
d) a tanulószerződés alapján foglalkoztatott tanuló
gyakorlati képzése során felhasznált anyagköltségre
— tanulónként és évenként — legfeljebb a kötelező legkisebb munkabér 20 százalékának megfelelő ellenőrizhető
összeggel
csökkentheti. (3) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki a szakképzési
hozzájárulási kötelezettségének részben a (2) bekezdés
alapján tett eleget, a még fennmaradó kötelezettségét a
hozzájárulásra kötelezett saját munkavállalói számára a
felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény (a továbbiakban: Fktv.) 20. §-ában meghatározott felnőttképzési szerződés, illetőleg a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény (a továbbiakban: Munka Törvénykönyve)
szerinti tanulmányi szerződés alapján megszervezett képzés külön jogszabályban meghatározott költségei elszámolásával teljesítheti. Az elszámolt költségek összege nem
haladhatja meg a hozzájárulásra kötelezett bruttó kötelezettségének 33 százalékát. Az OKJ-ben nem szereplő képzések szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolhatóságáról a megyei (fővárosi) munkaügyi tanács
(a továbbiakban: munkaügyi tanács) dönt.
(4) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki a szakképzési
hozzájárulási kötelezettségének részben a (2)—(3) bekezdések alapján tett eleget, a fennmaradó kötelezettsége még
nem teljesített részének, azonban a bruttó kötelezettsége
legfeljebb 20 százalékának az Flt.-ben meghatározott
Munkaerő-piaci Alap (a továbbiakban: Alap) Magyar
Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett
számlájára történő befizetéssel teljesíti.
(5) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki a szakképzési
hozzájárulási kötelezettségének a (2)—(4) bekezdések
alapján nem teljes egészében tett eleget, a még fennmaradó
kötelezettségét — fejlesztési megállapodás alapján —
szakképző iskola számára a szakmai alapképzés, valamint
felsőoktatási intézmény számára az Ftv. hatálya alá tartozó
gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek fejlesztését közvetlenül szolgáló felhalmozási támogatás (a továbbiakban:
fejlesztési támogatás) nyújtásával is teljesítheti. A fejlesztési támogatást szakképzési hozzájárulásként a bérjárulékok között kell elszámolni. A fejlesztési támogatás összege
csak a hozzájárulásra kötelezettnél képződött bruttó kötelezettség 75 százalékának megfelelő mértékig vehető figyelembe kötelezettségcsökkentő tételként. A felsőoktatási
intézmények számára nyújtott fejlesztési támogatás a bruttó
kötelezettség legfeljebb 37,5 százaléka lehet.
(6) Az (5) bekezdés alapján nyújtott fejlesztési támogatásból megvalósított, a szakképző iskolában szervezett
szakmai alapképzést, valamint az Ftv. hatálya alá tartozó
gyakorlati képzést szolgáló tárgyi eszköz működtetési költségeinek finanszírozására a fejlesztési támogatásnak legfeljebb 15 százaléka használható fel.
(7) A gyakorlati képzésnek több hozzájárulásra kötelezett által közösen működtetett, közös tulajdonukban lévő,
vagy általuk közösen bérelt gyakorlati képzési célú létesítményben (üzemközi tanműhelyben) történő megszervezése esetén a hozzájárulásra kötelezett a (2) bekezdésben
meghatározott tételekkel — közös megállapodás alapján a
saját tanulója arányában — csökkentheti a bruttó kötelezettségét.
(8) Gyakorlati képzés megszervezésének kell tekinteni
azt is, ha a hozzájárulásra kötelezett megállapodás alapján
egy másik, gyakorlati képzéssel teljesítő hozzájárulásra
kötelezett számára (a továbbiakban: költség-hozzájárulásban részesített) — az általa végzett kiegészítő gyakorlati
képzésnek — a (2) bekezdés szerint elszámolható költségeihez (kiadásaihoz) hozzájárulást ad át, melyet a költséghozzájárulásban részesített a (2) bekezdés a)—c) pontjaiban feltüntetett tételek fedezetére használhat fel. Ebben az
esetben a hozzájárulásra kötelezett — amennyiben a bruttó
kötelezettségének az átadott összeggel csökkentett része
még fedezetet nyújt — a (3)—(5) bekezdésekben meghatározott tételekkel csökkenti a bruttó kötelezettségét.
A költség-hozzájárulásban részesített nem veheti figyelembe kötelezettségcsökkentő tételként azt a költséget (kiadást), amelyet részére a másik hozzájárulásra kötelezett a
megállapodás alapján megtérített.
(9) Ha a (2)—(5) bekezdésekben meghatározott kötelezettségcsökkentő tételek éves szinten együttesen sem érik
el a bruttó kötelezettséget, akkor a különbségnek megfelelő összeget (a továbbiakban: nettó kötelezettség)
a tárgyévet követő év második hónapjának 15. napjáig kell
befizetni az Alap Kincstárnál vezetett számlájára.
(10) A szakképzési hozzájárulást az (1), a (7) és a (8) bekezdések alapján gyakorlati képzés megszervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezettnek az e törvény végrehajtási rendeletében előírtak szerint bejelentkezési, bevallási
és elszámolási kötelezettsége van az Oktatási Minisztérium Alapkezelő Igazgatóságával (a továbbiakban: OM
Alapkezelő) szemben. A hozzájárulásra kötelezett elszámolása alapján a szakképzési hozzájárulási kötelezettség teljesítését az oktatási miniszter megbízásából az OM
Alapkezelő ellenőrizheti.
(11) A szakképzési hozzájárulást az (1), a (7) és a (8) bekezdések alapján gyakorlati képzés megszervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezettnek az állami adóhatósággal szemben nem keletkezik bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettsége, azonban az állami adóhatóság a
helyszíni ellenőrzés során a szakképzési hozzájárulási kötelezettség teljesítését az adózás rendjéről szóló törvény
(a továbbiakban: Art.) szabályai szerint ellenőrzi.
(12) Amennyiben a hozzájárulásra kötelezett hozzájárulási kötelezettségét kizárólag az (1) bekezdés alapján
gyakorlati képzés megszervezésével teljesíti, és a tárgyévben kifizetett melléklet szerinti elszámolható költségei (kiadásai) önmagukban meghaladják a bruttó kötelezettséget, akkor az azt meghaladó részt az alaprészből visszaigényelheti, amelyet az alaprészből a rendelkezésre álló
összeg, illetőleg a költségvetési törvényben jóváhagyott
éves előirányzat erejéig ki kell elégíteni. A kapott visszatérítést egyéb bevételként kell elszámolni.
(13) A visszatérítési igény negyedévenként is benyújtható, ha a (12) bekezdésben megfogalmazott feltétel várhatóan éves szinten teljesül, és e törvény végrehajtási ren
deletében előírt mértéket eléri. Amennyiben a visszatérítési igény mértéke kettő egymást követő negyedévben eléri
az 1 millió forintot, akkor a visszatérítési igény e feltétel
fennállásáig havonta is benyújtható.
(14) A gyakorlati képzést szervező átalányadózó hozzájárulásra kötelezettet nem illeti meg a (12) bekezdés szerinti visszatérítés.
(15) Ha a hozzájárulásra kötelezett utólagos ellenőrzéssel feltárja, hogy éves elszámolását, illetőleg a
(12)—(13) bekezdés szerinti visszaigénylését helytelenül
állapította meg, akkor a különbözetet közvetlenül az Alap
Kincstárnál vezetett számlájára kell befizetnie, illetőleg
onnan visszaigényelnie, az OM Alapkezelő részére az
e törvény végrehajtási rendeletében meghatározott elszámolásnak, illetőleg iratoknak az egyidejű benyújtásával.
5. § (1) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki hozzájárulási
kötelezettségét nem a 4. §-ban meghatározott gyakorlati
képzés szervezésével teljesíti, köteles bruttó kötelezettségét — a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével —
az állami adóhatóságnál vezetett szakképzési hozzájárulás
számlára befizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hozzájárulásra kötelezett a
bruttó kötelezettségét annak legfeljebb 80 százalékos mértékéig az alábbiakkal csökkentheti:
a) szakképző iskola, valamint felsőoktatási intézmény
számára nyújtott fejlesztési támogatás összegével, amely
azonban csak a hozzájárulásra kötelezettnél képződött
bruttó kötelezettség 75 százalékának megfelelő mértékig
vehető figyelembe kötelezettségcsökkentő tételként. A felsőoktatási intézmény számára nyújtott fejlesztési támogatás a bruttó kötelezettség legfeljebb 37,5 százaléka lehet;
b) a hozzájárulásra kötelezett saját munkavállalói számára az Fktv. 20. §-ában meghatározott felnőttképzési
szerződés, illetőleg a Munka Törvénykönyve szerinti tanulmányi szerződés alapján megszervezett képzés külön jogszabályban meghatározott költségeivel a bruttó kötelezettség 33 százaléka mértékéig. Az OKJ-ben nem szereplő
képzések hozzájárulási kötelezettség terhére történő elszámolhatóságáról a munkaügyi tanács dönt.
(3) Ha a (2) bekezdés a) pontja szerint nyújtott fejlesztési támogatás és a (2) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettségcsökkentő tételek összege nem éri el a szakképzési
hozzájárulási kötelezettség 80 százalékát, akkor ennek a
különbözetével növelt 20 százalékot kell befizetni az állami adóhatóságnál vezetett szakképzési hozzájárulási számlára.
(4) Az állami adóhatóság a befizetett szakképzési hozzájárulást — az Alapot megillető járulékok és hozzájárulások átutalásáról szóló — megállapodás alapján utalja át
az Alap Kincstárnál vezetett számlájára.
6. § (1) Az 5. §-ban meghatározott hozzájárulásra kötelezett
a) a szakképzési hozzájárulás alapját és az éves bruttó
kötelezettségét,
b) az 5. § (2) bekezdése szerint elszámolható módon és
mértékben felmerült kötelezettségcsökkentő tételek éves
összegét,
c) az éves bruttó kötelezettség és a b) pont szerinti
összegek különbözeteként megállapított éves nettó kötelezettségét
maga állapítja meg és vallja be az adóévet követő év második hónap 15. napjáig az állami adóhatóságnak.
(2) A tárgyévben gyakorlati képzést nem szervező
hozzájárulásra kötelezett az első félévre vonatkozóan
szakképzési hozzájárulási előleget fizet.
(3) Az előleg mértéke a tárgyfélévi bruttó kötelezettség
azzal, hogy az 5. § (2) bekezdése szerinti kötelezettségcsökkentő tételek időarányosan kifizetett része az előleg
befizetésénél figyelembe vehető.
(4) Az előleg összegét a hozzájárulásra kötelezett maga
állapítja meg és vallja be az Art.-ben a rá vonatkozóan
előírt időpontban elkészített havi, évközi bevallásban. Az
előleget az állami adóhatóságnál vezetett szakképzési hozzájárulás beszedési számlára a tárgyév hetedik hónapja
20. napjáig kell befizetni.
(5) A befizetett előleg és az éves nettó kötelezettség
különbözetét a tárgyévet követő év második hónapja
15. napjáig kell befizetni, illetőleg többletbefizetést ettől
az időponttól lehet visszaigényelni.
(6) A gyakorlati képzést nem szervező hozzájárulásra
kötelezettnek a szakképzési hozzájárulás bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettsége e törvény által nem szabályozott kérdéseiben, valamint a kötelezettség teljesítésének ellenőrzése tekintetében az Art. rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(7) Az állami adóhatósággal elszámoló gyakorlati képzést nem szervező hozzájárulásra kötelezett 3. § szerinti
hozzájárulási alapjáról és mértékéről, valamint az 5. §
(2) bekezdés szerinti levonásokról — a bevallási időszakot
követően — az állami adóhatóság külön megállapodás
alapján adatot szolgáltat az OM Alapkezelőnek.
7. § (1) A szakképzési hozzájárulási kötelezettség teljesítésének módját — e törvény keretei között — a hozzájárulásra kötelezett választja meg.
(2) A törvényben előírt módon teljesített szakképzési
hozzájárulást a bérjárulékok között kell elszámolni.
(3) Fejlesztési támogatásként a gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszköz is átadható. A fejlesztési
támogatásként átadott tárgyi eszköz — a 4. § (5) bekezdés,
valamint az 5. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott
mértékig — jogszabályon alapuló eszközátadásnak minősül. A fejlesztési támogatásként átadott tárgyi eszköznek
legfeljebb az átadáskori könyv szerinti értékét lehet a bérjárulékok közötti elszámolással, a szakképzési hozzájáru
lás miatti bruttó kötelezettséget csökkentő tételként számításba venni.
(4) A szakképzési hozzájárulás fizetésére kötelezett
egyéni vállalkozó esetében a fejlesztési támogatásként átadott tárgyi eszköz — személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény szerint — számított nettó értékét
lehet a bérköltségek közötti elszámolással, a szakképzési
hozzájárulás miatti bruttó kötelezettséget csökkentő tételként számításba venni.
(5) A fejlesztési támogatás nyújtásának a tárgyév utolsó
napjáig lehet eleget tenni.
(6) A gyakorlati képzés szervezését év közben kezdő
hozzájárulásra kötelezettnek a gyakorlati képzés megkezdése időpontjától számított időszakra vonatkozóan a 4. §
szerint kell eljárnia.
(7) A gyakorlati képzés szervezését év közben megszüntető hozzájárulásra kötelezett éves hozzájárulási kötelezettségének elszámolásánál és pénzügyi rendezésénél a 4. §
szerint jár el az egész évre vonatkozóan.
(8) Gyakorlati képzés szervezésének teljes megszűnése
vagy egy oktatási évnél hosszabb szünetelése esetén a szakképzési hozzájárulási kötelezettség terhére és az e törvény
szerint nyújtott támogatással korábban beszerzett, a megszűnés (szünetelés) által érintett tárgyi eszköz és beruházás
— a megszűnés időpontjában fennálló — könyv szerinti
értéke a szakképzési hozzájárulási kötelezettség mértékét
növeli, és legkésőbb a megszűnéssel egyidejűleg — szüneteltetés esetén a tanítási év letelte előtt — be kell fizetni az
Alap Kincstárnál vezetett számlájára. A 4. § szerinti gyakorlati képzést szervező hozzájárulásra kötelezett megszűnése minden esetben a gyakorlati képzés szervezésének
megszűnését jelenti.
MÁSODIK RÉSZ A képzési rendszer fejlesztésének támogatása 8. § (1) A Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészének
(a továbbiakban: alaprész) célja a nemzetgazdaság által
igényelt korszerűen képzett gyakorlati szakemberek számának növelése, a szakképzettségük és a gazdaság fejlődése, a hatékony foglalkoztatás érdekében tudásuk továbbfejlesztése, valamint az ezzel kapcsolatos társadalmi érdekek érvényre juttatása, továbbá az Európai Unió által a
jövőben nyújtható támogatások strukturált tervezése és
finanszírozási kereteinek kialakítása.
(2) Az alaprészen belül a 11. § (2) bekezdésében meghatározott feladatokat ellátó szervezet működtetésére és
fejlesztésére működtetési keretet kell elkülöníteni.
9. § (1) Az alaprész eredeti előirányzatának az éves költségvetési törvény által előírt kötelezettségek előirányzataival, a visszatérítési igények kielégítésére biztosított keret
összeggel, valamint a határon túli magyarok szakképzése
és felsőoktatása támogatásának összegével történő csökkentése után fennmaradó részének és a többletbevételének
egyharmada használható fel iskolarendszeren kívüli felnőttképzési célra, amelyet évente — az oktatási miniszter
és a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter közötti
megállapodásban meghatározott feltételek alapján — kell
átcsoportosítani az Flt. 39. §-ának (3) bekezdés c) pontjában szabályozott Munkaerő-piaci Alap foglalkoztatási
alaprész iskolarendszeren kívüli felnőttképzési célú keretének javára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott aránytól az oktatási miniszter és a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi
miniszter együttes döntésével el lehet térni.
(3) A Nemzeti Fejlesztési Terv céljaira a költségvetési
törvény által előírt Európai Uniós társfinanszírozási kötelezettség keretében a foglalkoztatási alaprész iskolarendszeren kívüli felnőttképzési célú keretéből a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter által felügyelt intézkedésekre biztosított forrásokat, az alaprészből az oktatási
miniszter által felügyelt intézkedésekre biztosított forrásokat kell elszámolni.
10. § Az alaprész e törvény 8. §-ának (2) bekezdése,
9. §-ának (1) bekezdése által előírt kötelezettségek, valamint a szakképzés fejlesztését célzó, Kormány által elrendelt központi program teljesítését szolgáló előirányzat elkülönítését követően fennmaradó részének legalább
66 százalékát decentralizált keretként a régiók számára
kell biztosítani.
11. § (1) Az alaprész feletti rendelkezési jogot az Flt.
39/A. §-ának (1) bekezdés b) pontja alapján a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter az oktatási miniszterrel megosztva gyakorolja.
(2) Az oktatási miniszter felelős a szakképzési hozzájárulás nyilvántartásáért, hatékony felhasználásáért, beszedéséért, ellenőrzéséért, a pénzügyi garanciák érvényesítéséért.
(3) Az oktatási miniszter az alaprész tekintetében
a) meghatározza a szakképzési hozzájárulás elszámolá
sának, valamint az alaprész kezelésének és felhasználásának szabályait;
b) felelős az alaprész
ba) pénzeszközei felhasználásának jogszerűségéért és
ellenőrzéséért,
bb) bevételei beszedésének elrendeléséért,
bc) követeléseinek behajtásáért, a pénzügyi garanciák
érvényesítéséért;
c) dönt a 8. § (2) bekezdésében meghatározott működ
tetési keret mértékéről, a 10. §-ban foglaltak figyelembevételével az alaprész központi és decentralizált keretre történő felosztásáról, a központi keret elosztásáról,
valamint a támogatások odaítéléséről;
d) határoz az alaprész felhasználására vonatkozó döntések nyilvánosságra hozatalának módjáról;
e) kezdeményezi az alaprész pénzeszközeinek felhasználásával kapcsolatos szakértői vizsgálatokat.
12. § (1) Az alaprész felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő feladatokat az Országos Szakképzési Tanács
(a továbbiakban: OSZT) látja el.
(2) Az OSZT az alaprésszel kapcsolatban szakmai döntés-előkészítő, véleményező és javaslattevő országos testületként működik.
(3) Az OSZT a döntés-előkészítés keretében a) javaslatot tesz a 8. § (2) bekezdésében meghatározott működtetési keret mértékére, a 10. §-ban foglaltak
figyelembevételével az alaprész központi, valamint a decentralizált pénzügyi kereteinek elkülönítésére, a decentralizált résznek a régiók közötti felosztására, és ajánlást
tesz a felhasználási prioritásokra,
b) javaslatot tesz az alaprész éves támogatási kerete
központi részének felhasználására,
c) értékeli a központi támogatásokra irányuló pályázatokat, és indokolással együtt javaslatot tesz a támogatás
odaítélésére.
(4) Az OSZT tagjait hároméves időtartamra az oktatási
miniszter kéri fel a szakképesítésért felelős minisztériumok képviselői (minisztériumonként legfeljebb egy fő), az
Országos Érdekegyeztető Tanácsban (a továbbiakban:
OÉT) képviselettel rendelkező országos munkaadói és
munkavállalói szövetségek (kilenc-hat fő), a gazdasági kamarák (egy-egy fő), az iskolafenntartók (egy fő az önkormányzati, egy fő az alapítványi és egy fő az iskolafenntartó
egyházak képviseletében) képviselői közül, a szervezetekkel történő egyeztetést követően.
(5) Az OSZT ügyrendjét egyszerű szótöbbséggel maga
határozza meg.
(6) Az OSZT működéséhez szükséges feltételek biztosításáról az oktatási miniszter gondoskodik.
13. § (1) A régiók számára jóváhagyott decentralizált
keret elosztásáról, a pályázat útján nyert támogatásokról
— a (2)—(4) bekezdésekben foglaltak figyelembevételével — az oktatási miniszter dönt.
(2) Az alaprész decentralizált keretével, illetőleg a régiók szakképzés-fejlesztési feladataira fordítható központi
forrásokkal kapcsolatos pályázatok kiírását és értékelését,
a támogatásokkal kapcsolatos döntés-előkészítő feladatokat a Regionális Fejlesztési és Képzési Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) végzi.
(3) A Bizottság a szakképzés fejlesztése szempontjából
szakmai döntés-előkészítő, véleményező és javaslattevő
regionális testületként működik.
(4) A Bizottság a döntés-előkészítés keretében
a) javaslatot tesz az alaprész decentralizált pénzügyi
kerete felhasználásával elérendő fejlesztési célra és a szükséges forrásokra, a forrás felhasználás hatékonyságának
vizsgálatára,
b) javaslatot tesz a szakképzés fejlesztésére fordítható
központi források regionális felhasználási céljaira, a fejlesztésekben részesülő intézményekre,
c) értékeli a támogatásokra irányuló pályázatokat, és
indokolással együtt javaslatot tesz a támogatás odaítélésére,
d) figyelemmel kíséri a szakképzési hozzájárulás régióban történt felhasználását, ellenőrzi és értékeli a felhasználás hatékonyságát.
(5) A Bizottság 50 százaléka az OÉT-ben képviselettel
rendelkező országos munkaadói, munkavállalói szövetségek regionális szervezetei és a területi gazdasági kamarák
által delegált tagokból, további 50 százaléka a szakképző
iskolát fenntartók, a közoktatás-fejlesztési közalapítványok kuratóriumai, a munkaügyi központok, a felsőoktatási intézmények, az Országos Közoktatási Értékelési és
Vizsgaközpont regionális igazgatóságai és az oktatási
miniszter által delegált képviselőkből áll. Tagjait a testület
munkájában részt vevő szervezetek által delegáltakból az
oktatási miniszter kéri fel hároméves időtartamra.
(6) A Bizottság létszáma 28 fő, működésével, a delegálással kapcsolatos részletes szabályokat végrehajtási rendelet határozza meg.
(7) A megyék és a főváros regionális besorolása a területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi
XXI. törvény alapján meghatározott régiók szerint történik.
(8) A Bizottság működéséhez szükséges feltételek biztosításáról az oktatási miniszter az Országos Közoktatási
Értékelési és Vizsgaközpont útján gondoskodik.
14. § (1) Az alaprész pénzeszközeiből támogatható a
hozzájárulásra kötelezettnél, a szakképző iskolában, az
Szt. 53. §-ának (1) bekezdés e) pontja alapján a munkaerőfejlesztő és -képző központban, illetve a felsőoktatási
intézményben — szakképesítést nyújtó képzés, valamint a
szakképzési tanulmányokba az Szt. 11. §-a alapján beszámítható szakmai alapozás keretében — folytatott gyakorlati képzés, továbbá a gimnáziumban folyó informatikai,
számítástechnikai oktatás korszerű ellátásához szükséges
tárgyi feltételeinek a fejlesztésére irányuló beruházás
(a továbbiakban: beruházási célú támogatás).
(2) Az alaprész pénzeszközeiből a beruházási célú támogatás odaítélése nyilvános pályázat alapján történik.
(3) Az alaprész pénzeszközeiből támogatás nyújtható a
szakképesítésért felelős miniszter által az Szt. 5. §-ának
(3) bekezdése alapján működtetett kutató és fejlesztőszolgáltató intézetnek a szakképzés korszerűsítéséhez
szükséges tananyag- és taneszköz-fejlesztéshez és központi
programok kidolgozásához, valamint az általa szervezett
szakmai elméleti és gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók továbbképzéséhez, az
országos szakmai tanulmányi versenyek szervezéséhez. Az
intézet a szakképzés fejlesztése érdekében nyilvános pályázatot írhat ki.
(4) Az alaprész pénzeszközeiből beruházási célú támogatás nyújtható a Nemzeti Szakképzési Intézetnek.
(5) Az alaprész pénzeszközeiből támogatni kell a Kt.
119. §-ának (2) bekezdése alapján a Kormány által létrehozott országos közalapítvány szakképzést támogató tevékenységét, továbbá a határon túli magyarok szakképzését
és felsőoktatását, valamint a határon túli magyarok szakképzését támogató, a Kormány által létrehozott közalapítványt, figyelemmel a határon túli szakképzés sajátosságaira.
(6) Az alaprészből — kérelemre — támogatás nyújtható
a főtevékenységként gyakorlati képzést végző hozzájárulásra kötelezett tanműhelyében az Szt. 27. §-ának (1) bekezdésében meghatározott tanulószerződés alapján gyakorlati képzésben részesülő szakképző iskolai tanuló szakmai alapképzése költségeinek részbeni megtérítésére, valamint a tanulót az Szt. alapján kötelezően megillető pénzbeli juttatásra, amelyet a támogatott visszaigénylés esetén
nem érvényesíthet. Az alaprészből nyújtható támogatás
felhasználásának célját és mértékét az OSZT javaslatára az
oktatási miniszter határozza meg.
(7) Az alaprész pénzeszközeiből támogatás nyújtható a
gazdasági kamaráknak — a gazdasági kamaráknak nyújtott
támogatási kereten belül, a gazdasági kamarák szakképzési
feladatellátásában megállapodás alapján együttműködő
országos gazdasági érdekképviseleti szervezeteknek —
a szakképző iskolai tanuló gyakorlati képzésével összefüggő, az Szt.-ben meghatározott feladataik ellátásához, ha
azokat az Szt. 7. §-ának (1) bekezdése, 15. §-ának (5) bekezdése, 19/A. §-ának (1)—(2) bekezdése, valamint
30. §-ának (2)—(4) bekezdése szerint látják el.
(8) Az alaprészből hozzájárulást kell biztosítani az
Európai Unió szakképzési programjaihoz való csatlakozás
hazai pénzügyi forrásaihoz, illetve a PHARE, a SAPARD,
az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program (AVOP)
és az Európai Strukturális Alapok társfinanszírozásával
megvalósuló, a versenyképességet elősegítő szakképzési és
szakképzés-fejlesztési programokhoz.
(9) A gimnáziumban folyó informatikai, számítástechnikai oktatás tárgyi feltételeinek a fejlesztésére az alaprész
központi keretének legfeljebb négy százaléka használható
fel. A határon túli magyarok szakképzése és felsőoktatása
feltételeinek fejlesztése az alaprész központi keretének
legfeljebb három százaléka, a Kt. 119. §-ának (2) bekezdése szerinti országos közalapítvány pedig legfeljebb két
százaléka mértékéig támogatható.
(10) A (3)—(7) bekezdés alapján kapott támogatásokat
bevételként kell elszámolni.
15. § (1) Az alaprészből a támogatás nyújtásának részletes feltételeiről szerződésben kell megállapodni. A szerződést az OM Alapkezelő köti meg.
(2) Az alaprész felhasználásának ellenőrzését az OM
Alapkezelő, az Állami Számvevőszék, valamint a
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal végzi.
16. § (1) Az alaprész működtetési költségeinek finanszírozására a 8. § (2) bekezdésében meghatározott működtetési kereten túl az alaprész kiadási előirányzatának legfeljebb 5 százaléka használható fel.
(2) A szakképzési hozzájárulás beszedése érdekében
igénybe vett szolgáltatás díja az alaprészt terheli.
(3) Az alaprész központi pénzügyi kerete által finanszírozott program esetében a programhoz közvetlenül kapcsolódó igazolt költségek az érintett támogatás terhére
elszámolhatók, illetőleg abból megtéríthetők.
(4) Az alaprészből kifizetések az adott naptári évben, a
szakképzési hozzájárulási kötelezettség jogszabályban
meghatározott időpontját követően csak a ténylegesen befolyt bevételek erejéig teljesíthetők.
(5) Az alaprész terhére tárgyéven túli fizetési kötelezettség csak az oktatási miniszter és a foglalkoztatáspolitikai
és munkaügyi miniszter együttes döntése alapján meghatározott mértékig vállalható.
17. § (1) A hozzájárulásra kötelezett az alaprészből a
14. § (1) bekezdés alapján pályázat útján kapott beruházási
célú támogatást a tőketartalékba helyezi, majd azt lekötött
tartalékként mutatja ki. A lekötött tartalékba helyezés
időtartamáról a támogatási szerződésben kell rendelkezni.
(2) Az alaprészből kapott beruházási célú támogatásból
vásárolt nagy értékű ingó(k)ra és a támogatással létrehozott ingatlanra jelzálogjogot kell bejegyezni a támogatást nyújtó szerv javára a támogatás mértékéig. A jelzálogjog megszűnésének feltételeiről a támogatási szerződésben
kell rendelkezni.
(3) Ha a támogatásban részesülő a támogatást nem a
támogatási szerződésben meghatározott célra fordítja,
vagy a kapott támogatással megvalósított létesítményt a
szerződésben meghatározott idő előtt megszünteti, illetőleg azt nem a támogatási szerződésben meghatározott rendeltetésének megfelelően használja, a kapott összeget
visszafizetendő kölcsönként kell kezelni, és azt a támogatás
folyósításától a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegben az Alap Kincstárnál vezetett számlájára az alaprész javára vissza kell fizetni. A visszafizetett
támogatás összegével a tőketartalékot — a lekötött tartalék megszüntetése után — kell csökkenteni.
18. § (1) A Szakmunkásképzési Alapból, illetőleg a
Szakképzési Alapból, a Munkaerő-piaci Alap szakképzési,
valamint fejlesztési és képzési alaprészéből, továbbá képzési alaprészéből kapott beruházási célú támogatással
megvalósított gyakorlati képzést szolgáló létesítményt, ha
annak ilyen célú további működtetése nélkülözhetetlen, és
az önállóan működtethető, akkor azt az eredeti rendeltetéstől eltérő céllal működtetni nem lehet.
(2) Amennyiben a gyakorlati képzést szolgáló létesítmény további működtetésére az (1) bekezdés szerinti lehetőség nem biztosítható, a létesítmény szükségessé váló elidegenítése esetén elővásárlási jog illeti az érintett szakképző iskola fenntartóját, feltéve, hogy a létesítményt szakképző iskolai tanulók gyakorlati képzésére kívánja továbbműködtetni. Amennyiben az elővásárlási joggal nem élnek,
akkor az azt a hozzájárulásra kötelezettet illeti meg, aki a
legelőnyösebb vételi ajánlatot teszi, feltéve, hogy a létesítményt szakképző iskolai tanulók gyakorlati képzésére kívánja továbbműködtetni. A vételi ajánlatok elbírálásáról a
Bizottság javaslata alapján az oktatási miniszter dönt. Ha
az elővásárlási joggal nem élnek, akkor az ingatlan vételárából a 17. §-ának (3) bekezdésében meghatározottak
szerint az ingatlanhoz nyújtott támogatást vissza kell fizetni, ha a támogatási szerződésben meghatározott időtartam
nem telt le. Az ingatlanra tízéves elidegenítési és terhelési
tilalmat kell bejegyezni.
19. § E törvény alkalmazásában: 1. gyakorlati képzés:
a) az Szt. hatálya alá tartozó, a gyakorlati ismeretek
nyújtása és alkalmazása, készségek kialakítása és fejlesztése érdekében végzett, pedagógiailag tervezett képzési tevékenység, amelynek tartalmát, időkeretét, a szükséges eszközök minimumát az iskolai rendszerű szakképzésben a
központi program (tanterv) tartalmazza,
b) az Ftv. hatálya alá tartozó képzés részeként szervezett minden olyan oktatási forma, amely a hallgatókat
munkakör ellátásához szükséges készségek, képességek és
ismeretek megszerzésére készíti fel, és amelyeket a hallgatók az intézményben vagy azon kívül a munkavégzéshez
hasonló feltételek között a szükséges eszközökön sajátítanak el. A képzés az ehhez szükséges tantervek (tantárgyi
programok), képzési programok alapján az ehhez szükséges speciális helyszíneken folyik;
2. régió: több megye (a főváros) területére kiterjedő, az
érintett megyék (főváros) közigazgatási határával határolt
egybefüggő területi egység;
3. szakmai alapképzés: a szakképesítés megszerzésére
felkészítő képzési folyamatnak az a része, amely azonos
szakmacsoportba tartozó szakképesítések közös szakmai
ismeretei megszerzésére irányul;
4. tárgyi eszköz: a számvitelről szóló törvény 26. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott tárgyi eszköz — a tárgyi
eszközök értékhelyesbítése kivételével —, valamint az
agrártevékenység tekintetében a biológiai alapok, tenyészállatok és szaporítóanyagok is.
HARMADIK RÉSZ Záró rendelkezések 20. § Ez a törvény 2004. január 1-jén lép hatályba.
21. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti
a) a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer
fejlesztésének támogatásáról szóló 2001. évi LI. törvény,
b) a miniszterek feladat- és hatáskörének változásaival
összefüggésben szükséges törvénymódosításokról szóló
2002. évi XLVII. törvény 18—22. §-a, valamint 56. §-ának
(3) bekezdése, továbbá
c) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény, a munkavédelemről
szóló 1993. évi XCIII. törvény, a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról
szóló 2001. évi LI. törvény, a felnőttképzésről szóló
2001. évi CI. törvény, a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint egyes
más törvények módosításáról szóló 2002. évi LIII. törvény
32—34. §-a.
22. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az Flt.
a) 39/A. §-ának (1) bekezdés b) pontjában,
b) 39/A. §-ának (2) bekezdés b) pont 1. alpontjában,
c) 39/A. §-ának (3) bekezdés c) pontjában,
d) 39/A. §-ának (4) bekezdés a) pontjában,
e) 39/A. §-ának (9) bekezdésében,
f) 39/B. §-ának (1) bekezdésében
a ,,fejlesztési és képzési’’ szövegrész helyébe a ,,képzési’’
szövegrész lép.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az Flt.
39. §-ának (3) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Munkaerőpiaci alapon belül — a pénzeszközök felhasználásának célja szerint — a következő alaprészeket kell
elkülöníteni:]
,,e) képzési alaprészt, a szakképzési hozzájárulásról és a
képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben meghatározott feladatok, programok finanszírozására;’’
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az Flt.
43/A. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,43/A. § (1) A képzési alaprész forrása a szakképzési
hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben előírt szakképzési hozzájárulás,
valamint az alaprész javára teljesített visszafizetések, önkéntes befizetések, támogatások, továbbá működésével
összefüggő bevételek.’’
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az Flt.
a) 39/B. §-ának (1) bekezdés második mondata,
b) 39/B. §-ának (2) és (3) bekezdése.
23. § (1) E törvény kihirdetésével egyidejűleg hatályát
veszti az Szt.
a) 3. §-ának (2) bekezdés f) pontja,
b) 9. §-ának (4)—(5) bekezdése,
c) 28. §-ának (1) bekezdésében az ,,a képzés teljes idő
tartama alatt’’ szövegrész. (2) E törvény kihirdetésével egyidejűleg az Szt.
19/A. §-ának (1) bekezdésében ,,a 14. § (1) bekezdése’’
szövegrész helyébe ,,a 15. § (1) bekezdése’’ szövegrész lép.
(3) E törvény kihirdetésével egyidejűleg az Szt.
29. §-ának (1) bekezdése a következő második mondattal
egészül ki:
,,Az első szakképzési évfolyam eredményes elvégzését
követően a tanulószerződés kötési szándékot a tanítási év
megkezdése előtti május hó 15. napjáig kell bejelenteni az
illetékes területi gazdasági kamarának és a tanuló szakmai
elméleti képzését ellátó szakképző iskolának.’’
24. § E törvény kihirdetésével egyidejűleg hatályát veszti
a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2003. évi XXIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdés b) pontja.
25. § (1) E törvény hatálybalépésének napján a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban:
Kt.) 12. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A nevelési-oktatási intézmény és a tanuló közötti
eltérő megállapodás hiányában a tanuló jogutódjaként az
iskola, kollégium szerzi meg a vagyoni jogokat minden
olyan, a birtokába került dolog felett, amelyet a tanuló
állított elő a tanulói jogviszonyából, kollégiumi tagsági
viszonyából eredő kötelezettségének teljesítésével összefüggésben, illetve a tanulói jogviszonyhoz, kollégiumi tagsági viszonyhoz kapcsolódó, azonban az abból származó
kötelezettségekhez nem kötődő feladatok teljesítésekor.
A tanulót — a (4) bekezdésben meghatározottak szerint — díjazás illeti meg, ha az iskola, kollégium a vagyoni
jogokat másra ruházza át.’’
(2) E törvény hatálybalépésének napján a Kt. 33. §-ának
(12) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(12) Egységes gyógypedagógiai módszertani intézmény, egységes konduktív pedagógiai módszertani intézmény hozható létre a sajátos nevelési igényű gyermekek,
tanulók többi gyermekkel, tanulóval együtt történő nevelésének, oktatásának segítése céljából. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmény, az egységes konduktív
pedagógiai módszertani intézmény — céljaival összhangban — elláthatja az e törvény 34. §-a a)—b), e), g) és
h) pontjában felsorolt pedagógiai szakszolgálat feladatait,
az utazó szakember hálózat működtetését, az e törvény
36. §-a (2) bekezdésének b)—e) és g) pontjában felsorolt
pedagógiai szakmai szolgáltatás feladatait, továbbá az intézmény keretén belül óvodai, általános iskolai feladatot
ellátó intézményegység működhet.’’
(3) E törvény hatálybalépésének napján a Kt.
129. §-ának (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(10) Az e törvény 52. §-ának (11) bekezdése c) pontjában található, az egyéni foglalkozásra felhasználható időkeret növelésére vonatkozó rendelkezések alkalmazása a
2004/2005. tanévtől kötelező oly módon, hogy addig az
időpontig a heti kötelező tanórai foglalkozások öt százalékát kell biztosítani, ettől az időponttól kezdődően ezt az
időkeretet tanévenként egy-egy százalékkal meg kell emelni.’’
(4) E törvény hatálybalépésének napján a Kt.
129. §-ának (18) bekezdése a következő második mondattal egészül ki:
,,Az e törvény 78. §-ának (3) bekezdésében foglaltakat
első alkalommal a 2006/2007. tanítási évben a kilencedik
évfolyamra lépő tanulóknál kell alkalmazni.’’
(5) E törvény hatálybalépésének napján
a) a Kt. 33. §-ának (4) bekezdése harmadik mondatá
ban az ,,e törvény 34. §-ának a), d)—f) pontjában meghatározott’’ szöveg helyébe az ,,e törvény 34. §-ának a),
e)—g) pontjában meghatározott’’ szöveg,
b) a Kt. 52. §-ának (6) bekezdése utolsó mondatában a
,,(3)—(5)’’ bekezdésre történő hivatkozás helyébe a
,,(3)—(6)’’ bekezdésre történő hivatkozás,
c) a Kt. 84. §-ának (4) bekezdése első mondatában a
,,83. § (7) bekezdésében’’ utalás helyébe a ,,83. § (8) bekezdésében’’ utalás,
d) a Kt. 84. §-ának (8) bekezdése első mondatában
,,A semmisség megállapítását a (4) bekezdésben szabályozott eljárás keretében’’ szöveg helyébe ,,A semmisség megállapítását a 83. § (4) és (8) bekezdésében szabályozott
eljárás keretében’’ szöveg,
e) a Kt. 89. §-ának f) pontjában a ,,beszédjavító intézet’’
szöveg helyébe a ,,logopédiai intézet’’ szöveg,
f) a Kt. 110. §-ának (3) bekezdésében az ,,iskolai nevelést és oktatást, a pedagógiai szakszolgálatokat’’ szöveg
helyébe az ,,iskolai nevelést és oktatást, a kollégiumi nevelést, a pedagógiai szakszolgálatokat’’ szöveg,
g) a Kt. 118. §-ának (5) bekezdése negyedik mondatában ,,az iskolafenntartó’’ szöveg helyébe ,,a fenntartó’’
szöveg,
h) a Kt. 121. §-ának (1) bekezdése 23. pontjában a ,,minőségpolitika’’ szöveg helyébe a ,,minőségirányítás’’ szöveg, a 35. pontjában az ,,alapfeladatának’’ szöveg helyébe
az ,,alaptevékenységének’’ szöveg,
i) a Kt. 129. §-ának (7) bekezdése nyolcadik mondatában a ,,Ha a pedagógiai felügyelői munkakörben történő
foglalkoztatás bevezetését a nevelőtestület nem támogatja’’ szöveg helyébe a ,,A pedagógiai felügyelői munkakörben történő foglalkoztatás bevezetéséig’’ szöveg; (14) bekezdésében pedig a ,,halmozottan fogyatékosok iskoláiban, kollégiumaiban történő foglalkoztatására’’ szöveg
helyébe a ,,halmozottan fogyatékosok kollégiumaiban történő foglalkoztatására’’ szöveg,
j) a Kt. 1. számú melléklet Első rész ,,Pedagógusok’’
cím ,,Iskolában és kollégiumban’’ alcím 3. pontjában az
,,integrációs oktatásban részt vevő’’ szöveg helyébe az
,,integrációs felkészítésben részt vevő’’ szöveg,
k) a Kt. 1. számú melléklet Első rész ,,További foglalkoztatás a nevelési-oktatási intézményekben’’ cím 4. pontjában az ,,ellátott feladatoknak megfelelő intézményre
meghatározott százalékok összegét’’ szöveg helyébe az
,,ellátott feladatoknak megfelelő intézményre meghatározott pedagógus létszámok összegét’’ szöveg,
l) a Kt. 2. számú melléklete ,,Adatkezelés a közoktatási
intézményekben’’ cím 3. pontjában az ,,iskola igazgatója
útján’’ szöveg helyébe ,,az iskola, kollégium igazgatója
(vezetője) útján’’ szöveg,
m) a Kt. 3. számú melléklete II/8. pontjában ,,az esti,
levelező’’ szöveg helyébe ,,a levelező’’ szöveg
lép. 26. § E törvény hatálybalépésének napján a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló
2003. évi LXI. törvény 90. §-a (2) bekezdésének a) pontja
a következő harmadik, negyedik és ötödik mondattal egészül ki:
,,A Kt. 17. §-a (1) bekezdésének a) pontja 2004. szeptember 1-jétől az óvodai nevelésben, az e) és k) pontja
2004. szeptember 1-jétől az iskola valamennyi évfolyamán
alkalmazható. A Kt. 71. §-ának (1) bekezdése alapján
tanuló az első szakképzési évfolyamra, első alkalommal a
2004/2005. tanévben léphet. A Kt. 78. §-ának (3) bekezdését azoknál a tanulóknál kell alkalmazni, akik a tanulmányaikat az 1998/99. tanévben vagy azt követően kezdték
meg az általános iskola első évfolyamán.’’
27. § E törvény hatálybalépésének napján a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 35. §-a a következő
i) ponttal egészül ki:
[A jogszabályban hatáskörükbe utalt szabálysértési ügyekben a szabálysértési hatóság jogkörét gyakorolják]
,,i) az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont.’’ 28. § (1) Ahol jogszabály a Munkaerő-piaci Alap fejlesztési és képzési alaprészét említi, ott e törvény hatálybalépését követően a Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészét
kell érteni.
(2) A Munkaerő-piaci Alap fejlesztési és képzési alaprészét terhelő jogok és kötelességek a Munkaerő-piaci
Alap képzési alaprészét illetik meg és terhelik, ideértve az
aktív és passzív elszámolásokat is.
(3) Az oktatási miniszter felhatalmazást kap arra, hogy
a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterrel együtt
— a pénzügyminiszterrel egyetértésben, a szakképesítésért
felelős miniszter véleményének kikérésével — rendeletben
határozza meg az e törvény 4. §-ának (3) bekezdésében,
valamint 5. §-ának (2) bekezdés b) pontjában szereplő,
a saját munkavállalók képzésére vonatkozó költségei elszámolásának szabályait.
(4) Az oktatási miniszter felhatalmazást kap arra, hogy
— a szakképesítésért felelős miniszter, valamint a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter véleményének
kikérésével, továbbá a pénzügyminiszterrel egyetértésben — rendeletben határozza meg:
a) a szakképzési hozzájárulási kötelezettség elszámolásának, a fejlesztési támogatás nyújtásának, a visszatérítés
igénylésének feltételeit, mértékét és eljárási szabályait,
valamint az ellenőrzés rendszerét,
b) az alaprészből támogatható beruházási célú támogatásra irányuló pályázatok kiírására és elbírálására, a támogathatóság feltételeire, a támogatás folyósítására, valamint
a felhasználással történő elszámolásra vonatkozó szabályokat,
c) a Bizottság működésének, tagjai delegálásának szabályait. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke