text:
14/2016. (V. 10.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti, kényszerítőeszköz- és világítástechnikai felszereléséről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 341.  §
(1) bekezdés 3. pontjában és 341. § (1) bekezdés 21. pont f ) és g) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
az V. Fejezet tekintetében a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény 44. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv igényjogosult állományára,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv igényjogosult állományára,
c) a  terrorizmust elhárító szerv igényjogosult állományára [az a)–c)  pontban meghatározott szervek
a továbbiakban együtt: rendőrség],
d) a büntetés-végrehajtási szervezet igényjogosult állományára,
e) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv igényjogosult állományára,
f ) az  Alkotmányvédelmi Hivatal (a  továbbiakban: AH) és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat (a  továbbiakban:
NBSZ) igényjogosult állományára,
g) a rendvédelmi oktatási intézmény nem hivatásos állományának ösztöndíjas hallgatóira, tanulóira, továbbá
h) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 2. § 29. pontja szerinti szolgálati nyugdíjasokra.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. állományilletékes parancsnok: a Hszt. szerinti állományilletékes parancsnok, valamint a vezényeltek esetében
a munkáltatói jogkört gyakorló vezető;
 2. beszerzési és ellátási terv: a  középfokú szakirányító szerv, valamint a  Központi Ellátó Szerv által összeállított
tervezési dokumentum, ami tartalmazza az  éves ellátás tervezéséhez szükséges bontásban az  ellátandó
állományi létszámadatokat, valamint a  szükséges ruházati termékek megnevezését, mennyiségét, valamint
az ellátás tervezett ütemezését;
3. egyenruha: a Hszt. 2. § 9. pontjában ekként meghatározott fogalom;
 4. egyenruházati bolt: az igényjogosult állomány ruházati ellátását biztosító, a Bv. Holding Kft. által működtetett,
ruházati termékek és felszerelési cikkek forgalmazására kijelölt bolt;
 5. helyi szerv: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015.  évi XLII.  törvény végrehajtásáról szóló 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet 1.  mellékletében
meghatározott, a Hszt. alkalmazásában helyi szervnek minősülő szerv;
6. igényjogosult: az  1.  §-ban meghatározott rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állománya,
valamint a rendvédelmi oktatási intézmények tanulói és hallgatói állománya;
7. középfokú szakirányító szerv: a  központi szerv, az  AH, az  NBSZ, a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat ellátó szerv, továbbá – a  hallgatók vonatkozásában – a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Rendészettudományi Kar (a  továbbiakban: NKE-RTK), valamint – az  ezen szervekhez vezényelt hivatásos
állomány vonatkozásában – a  Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ és a  Közszolgálati
Személyzetfejlesztési Főigazgatóság;
8. Központi Ellátó Szerv: a központosított ellátásba vont termékek beszerzését végző szerv;
 9. központi szerv: az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, a  terrorizmust elhárító
szerv, a  büntetés-végrehajtási szervezet, valamint a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv vonatkozásában
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi
XLII. törvény végrehajtásáról szóló 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet 1. mellékletében meghatározott, a Hszt.
alkalmazásában központi szervnek minősülő szerv, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv központi szerve a rendészeti szakközépiskolák vonatkozásában is ellátja a központi szerv feladatait;
10. központosított beszerzésű termék: a miniszter által meghatározott termékkör, amelynek az önálló szerv részére
történő biztosítása a Központi Ellátó Szerv feladata;
11. miniszter: a rendvédelmi feladatokat ellátó szervet irányító miniszter;
12. önálló szerv: a  rendőrség, a  büntetés-végrehajtási szervezet, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
az  AH, az  NBSZ, a  rendvédelmi oktatási intézmények, valamint – az  ezen szervhez vezényelt hivatásos
állomány vonatkozásában – a  Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ és a  Közszolgálati
Személyzetfejlesztési Főigazgatóság;
13. ruházati szakszolgálat: az  AH és az  NBSZ hivatásos állománya kivételével a  ruházati ellátással kapcsolatos
feladatokat ellátó személyek, szervezetek és szervezeti elemek rendszere;
14. ruházati termék és felszerelési cikk:
a) a hivatásos állomány egyenruházati termékei – felsőruházat, alsóruházat, lábbeli, sapka, ékítmények,
ruházati kiegészítők, valamint személyi felszerelés –, ezek alap- és kellékanyagai,
b) a speciális szolgálati egyenruházat,
c) a formaruházat,
d) a munka- és védőruházat, illetve a védőeszközök, védőfelszerelések,
e) a ruházati egységfelszerelési anyagok,
f ) a hivatásos állománykategóriát kifejező jelvény, a karjelvény, a testületi jelvény, a hímzett névkitűző,
a rendfokozati jelzések, a kitüntetések és tartozékaik, valamint
g) a javító- és karbantartóanyagok;
15. szolgálati célú utazás: az  igényjogosultnak az  egyenruha beszerzése céljából szükség esetén a  szolgálati
helyéről a szolgálati hely szerint illetékes ruházati szakszolgálat által kijelölt ellátási helyre történő utazása és
onnan való visszautazása;
16. területi szerv: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015.  évi XLII.  törvény végrehajtásáról szóló 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet 1.  mellékletében
meghatározott, a Hszt. alkalmazásában területi szervnek minősülő szerv;
17. végrehajtó szervezeti egység: a  területi szerv, a  büntetés-végrehajtási szervezet esetében a  területi és helyi
szerv, valamint a rendészeti szakközépiskolák.
3. § (1) Az  igényjogosult – a  rendszeresítésre tervezett termékeknek, valamint cikkeknek csapatpróba keretében történő
próbahasználatát kivéve – csak rendszeresített, a  szolgálati feladataihoz igazodó egyenruházati terméket és
felszerelési cikket viselhet. A  külföldre vezényelt állomány a  részére elrendelt – a  fogadó vagy a  küldő szerv által
meghatározott – ruházat viselésére kötelezett.
(2) A  más szervhez vezényelt, a  miniszter által vezetett minisztériumba vagy a  miniszter által irányított szervhez
vezényelt, az ügyészi szervezethez vezényelt vagy a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre vezényelt hivatásos állomány
az  e  rendeletben meghatározott kivétellel a  vezénylő rendvédelmi feladatokat ellátó szervnél rendszeresített
egyenruházati terméket és felszerelési cikket viselhet. A  terrorizmust elhárító szervhez és a  belső bűnmegelőzési
és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervhez vezényelt rendőri állomány a  fogadó rendvédelmi feladatokat ellátó
szervnél rendszeresített egyenruházati terméket és felszerelési cikket viselhet.
(3) A megengedett öltözet kivételével a rendszerből kivont vagy a rendszeresítettől eltérő ruházati termékeknek vagy
felszerelési cikkeknek egyenruhaként, valamint egyenruhán való viselése, továbbá a  ruházati termékeknek és
felszerelési cikkeknek a rendszeresítettől bármilyen eltérést okozó megváltoztatása és átalakítása tilos.
(4) A  ruházati termékek és a  felszerelési cikkek a  hivatásos használatból történő kivonásukat követően polgári célra
a továbbiakban nem használhatók fel.
(5) A ruházati termékeknek és a felszerelési cikkeknek, vagy ezek utánzatának polgári személy, valamint az e rendelet
hatálya alá nem tartozó szervezet vagy oktatási intézmény, illetve személy általi felhasználását a  középfokú
szakirányító szerv vezetője engedélyezheti.
4. § Az önálló szerv vezetője
a) biztosítja a feltételeket a ruházati feladattal kapcsolatos feladatok végrehajtásához,
b) gondoskodik arról, hogy az  igényjogosult hivatásos szolgálati jogviszonyában a  ruházati ellátást érintő
változásról – a  hivatásos szolgálati jogviszony létesítése, szünetelése vagy megszüntetése, a  hivatásos
állomány tagjának kinevezése, előléptetése, áthelyezése, átrendelése, vezénylése vagy szolgálati beosztásból
történő felfüggesztése esetén – a szolgálati hely szerint illetékes ruházati szakszolgálat állományparancs vagy
határozat útján értesüljön,
c) felelős azért, hogy az igényjogosult a ruházati ellátás alapvető szabályait, valamint az ezzel kapcsolatos jogait
és kötelezettségeit megismerje, továbbá
d) felelős az igényjogosultak öltözködésének irányításáért és az öltözködés megfelelő színvonalon tartásáért.
5. § (1) A ruházati termékek és a felszerelési cikkek meglétét, valamint az öltözködési előírások betartását az igényjogosult
szolgálati elöljárója, valamint a  végrehajtó szervezeti egység – az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szervnél, a  terrorizmust elhárító szervnél, a  büntetés-végrehajtási szervezetnél, a  hivatásos
katasztrófavédelmi szervnél és a  rendvédelmi oktatási intézményekben – rendszeresen ellenőrzi. A  ruházati
termékek és a  felszerelési cikkek folyamatos utánpótlását – az  e  rendeletben meghatározottak szerint  –
az igényjogosult és a ruházati szakszolgálat végzi.
(2) A  szolgálati elöljáró felelős a  szolgálatban lévő, valamint a  közös rendezvényen részt vevő egyenruha-viselésre
jogosultak egységes és kulturált öltözködéséért. Az  egyenruházati termékek és a  felszerelési cikkek összetételét
a  szolgálati követelményekre, a  rendezvények jellegére – a  viselési alkalomra –, továbbá az  öltözködési előírások
betartására tekintettel kell meghatározni.
(3) A  szolgálati elöljáró gondoskodik arról, hogy az  igényjogosult a  ruházati ellátás alapvető szabályait, valamint
az ezzel kapcsolatos jogait és kötelezettségeit megismerje.
(4) A  szolgálati elöljáró ellenőrzi, hogy beosztottainak ruházata megfelel-e az  adott szolgálati követelményeknek
és a  szervezeti egység jellegének. A  szolgálati elöljáró megköveteli, hogy a  ruházat mindig jó állapotú, tiszta és
kulturált legyen.
(5) A szolgálati elöljáró folyamatosan ellenőrzi a beosztott ruházatát, és mindazon ruházati termékeket és felszerelési
cikkeket pótoltatja, amely a ruházat ellátási normában előírt mennyiséghez képest hiányzik, amelynek utánpótlása
elhasználtság miatt szükséges, vagy amelynek beszerzését központilag elrendelték.
6. § (1) Az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerveknél ruházati szemlét évente legalább két alkalommal – első
ízben a  tárgyév első félévében, legkésőbb április 15.  napjáig, másodízben az  év második félévében, legkésőbb
a tárgyév október 15. napjáig – kell tartani az igényjogosult személyi állomány öltözetének ellenőrzése érdekében.
A  ruházati szemle időpontjában a szemlére kijelölt állomány az elrendelésnek megfelelő egységes szolgálati vagy
gyakorlóöltözetben köteles megjelenni. A ruházati szemle megtartására és a szemle során tapasztalt hiányosságok
megszüntetéséről az  állományilletékes parancsnok intézkedik. A  ruházati pótlás elrendelésekor figyelembe kell
venni a  termékek állapotát és szolgálati feladatellátásra való alkalmasságát, valamint a  termékek 1.  mellékletben
meghatározott viselési idejét. A pótlás megtörténtét követően az elhasználódott ruházati terméket be kell vonni.
(2) A  ruházati szemle kiterjed az  igényjogosultak ruházati termékeire és felszerelési cikkeire – beleértve azokat
a  ruházati termékeket és felszerelési cikkeket is, amelyeket az  ellenőrzéskor nem visel –, különös tekintettel
a  szolgálati, a  gyakorló-, valamint a  speciális szolgálati egyenruházat, illetve a  munka- és a  védőruházat,
a  formaruházat és a  riadócsomag hiánytalan meglétére, állagmegóvására, megfelelő tárolására, rendeltetésszerű
használatára, minőségére, viselési tapasztalataira, a  korábbi ruházati szemlén elrendelt termékek pótlására,
a ruházat egységes, az évszaknak megfelelő viseletére, továbbá az igényjogosultak ápoltságára.
(3) A  ruházati szemléről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a  szemle lefolytatását és eredményét.
A  jegyzőkönyvről készült összefoglaló jelentést a  végrehajtó szervezeti egység a  szemle lefolytatásától számított
15 napon belül megküldi a középfokú szakirányító szerv részére.
(4) Az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott szervek vonatkozásában a  végrehajtott ruházati szemlékről és
a hiányosságok megszüntetésére tett intézkedésekről, valamint a ruházati termékek és a felszerelési cikkek ellátási
tapasztalatairól szóló jelentést a  középfokú szakirányító szerv és a  rendvédelmi oktatási intézmény vezetője
november 30. napjáig felterjeszti a miniszter részére.
II. FEJEZET
RUHÁZATI SZABÁLYZAT 1. A ruházati szakszolgálat feladatai
7. § (1) A  ruházati szakszolgálat biztosítja – az  AH és az  NBSZ kivételével – az  önálló szerv folyamatos működéséhez
szükséges ruházati termékeket és felszerelési cikkeket, továbbá a ruházati ellátással összefüggő szolgáltatásokat.
(2) A ruházati szakszolgálat gazdálkodási körébe tartozó ruházati termékek és felszerelési cikkek felsorolását részletes
ruházati cikkjegyzék tartalmazza.
8. § (1) A miniszter
 1. ellenőrzi a ruházati szakszolgálat tevékenységét,
 2. kidolgozza és rendszeresen felülvizsgálja a ruházati szakszolgálat szabályzatait, szakmai utasításait, ezen belül
a ruházati ellátási normákat,
 3. intézkedik a  bevezetésre tervezett ruházati cikkek rendszeresítési eljárásának lefolytatásáról, valamint
a rendszeresítési jegyzőkönyvek beszerzéséről, 4. szakmai véleményt ad az ellátás, gazdálkodás során felmerülő vitás ügyekben,
 5. figyelemmel kíséri a szabályzatok, szakmai utasítások végrehajtását,
 6. nyilvántartja a ruházati öltözékek és a felszerelési cikkek műszaki leírásait,
 7. feldolgozza és értékeli a  ruházati szemle eredményét, tapasztalatait, valamint az  ezek alapján megtett
intézkedéseket,
 8. figyelemmel kíséri és értékeli a  ruházat viselési tapasztalatait, valamint a  középfokú szakirányító szervek és
a Központi Ellátó Szerv fejlesztési javaslatait,
 9. összeállítja a ruházati termékek éves központi fejlesztési javaslatát a fejlesztés előkészítése érdekében,
10. a középfokú szakirányító szervek és a Központi Ellátó Szerv bevonásával meghatározza a ruházati fejlesztés
irányát és kijelöli a ruházati fejlesztések lebonyolítóját,
11. koordinálja és ellenőrzi a fejlesztéseket,
12. ellenőrzi a természetbeni ruházati ellátáshoz kapcsolódó határidők betartását,
13. ellenőrzi a ruházati nyilvántartó program működését, a szakterületi alapadatok karbantartását,
14. szakmailag ellenjegyzi az ellátási megállapodásokat, továbbá intézkedik a szükséges költségvetési feladatok
ellátásáról,
15. a  központi szervek bevonásával, szakmai egyeztetést követően jóváhagyja a  központosított beszerzésű
termékek bolti árjegyzékét,
16. ellenőrzi a  központosított ellátás tervezéséhez és biztosításához szükséges ruházati igénybejelentések
megküldését, a  ruházati ellátás biztosítását, valamint a  középfokú szakirányító szervek és a  Központi Ellátó
Szerv közötti folyamatos havi elszámolást, továbbá
17. meghatározza a központosított beszerzésű termékek körét.
 (2) A középfokú szakirányító szerv
1. ellenőrzi a  központi szerv alárendeltségébe tartozó szervek végrehajtó szervezeti egységeinek ruházati
ellátással kapcsolatos munkáját,
2. összehangolja a  ruházati szükségletek felmérését, valamint szervezi és felügyeli az  önálló szerv zavartalan
működéséhez szükséges ellátást,
3. a  tárgyévet megelőző év május 31.  napjáig az  igényjogosultak ruházati normabesorolása és szolgálati
feladatai függvényében javaslatot tesz a  miniszter részére a  tárgyévi természetbeni ruházati ellátás
cikkösszetételére, mértékére,
4. megtervezi az  igényjogosult állomány ellátási szükségleteit, elkészíti a  ruházati termékek és a  felszerelési
cikkek éves beszerzési és ellátási tervét, ami magában foglalja a  hivatásos szolgálati jogviszonyt létesítő
(a továbbiakban: felszerelő) állomány alapfelszerelését, a hivatásos állomány alapellátás-kiegészítését, az éves
ruházati utánpótlási ellátmány terhére megvalósuló természetbeni ellátást, a hallgatói és a tanulói állomány
ruházati ellátását, az  egyéb ruházati igényeket, valamint a  létszámadatokat és az  igényelt ruházati cikkek
mennyiségét,
5. gondoskodik az  igényjogosultak ruházati termékeinek és felszerelési cikkeinek folyamatos biztosításáról,
ennek érdekében éves igénybejelentését – amely tartalmazza a  részletes beszerzési és ellátási tervet  –
a  tárgyévet megelőző év október 31.  napjáig a  miniszter tájékoztatása mellett megküldi a  Központi Ellátó
Szerv részére,
6. az  igénybejelentés alapján a  tárgyévet megelőző év november 30.  napjáig ellátási megállapodást köt
a Központi Ellátó Szervvel,
7. a Központi Ellátó Szerv előzetes értesítését követően, döntésének megfelelően részt vehet a természetbeni
ellátás termékeinek gyártásközi ellenőrzésében és a kiszállítás előtti központi minőségellenőrzésben,
8. összeállítja a  ruházati termékek fejlesztési javaslatait és piackutatást folytat a  fejlesztés előkészítése
érdekében,
9. a miniszter kijelölése esetén intézkedik a fejlesztési feladat végrehajtására,
10. meghatározza a  központosított beszerzésű termékeken kívüli termékek körét, méretmegoszlását, ellátja
a termékfejlesztéssel kapcsolatos feladatokat,
11. ellátja a  központosított beszerzésű termékeken kívüli, a  közbeszerzésekről szóló törvényben, valamint
az  irányadó jogszabályokban, illetve közjogi szervezetszabályozó eszközökben foglaltak szerint a  ruházati
termékek és felszerelési cikkek beszerzését, valamint tájékoztatja a végrehajtó szervezeti egységeket az általa
beszerzett ruházati termékek és felszerelési cikkek aktuális nyilvántartási árairól,
12. elkészíti a – beszerzési körébe tartozó – ruházati termékek és felszerelési cikkek részletes cikkjegyzékét,
13. összefogja és koordinálja a – beszerzési körébe tartozó – ruházati termékek és felszerelési cikkek reklamációs
ügyintézését,
14. a szolgálati követelmények változásainak megfelelően kezdeményezi a ruházati ellátási, szolgáltatási, illetve
készletezési normák módosítását,
15. ellenőrzi a ruházati nyilvántartó program használatát, karbantartja a hatáskörébe utalt szakmai normákat,
16. intézkedik a  ruházati szemle lebonyolítására, elemzi és értékeli annak eredményét, amiről összefoglaló
jelentést készít a miniszter számára,
17. javaslatot tesz a  miniszter számára a  korszerűtlen ruházati termékek rendszerből való kivonására, valamint
az új ruházati termékek rendszeresítésére,
18. összehangolja a  végrehajtó szervezeti egységek ruházati feladatellátásban közreműködő állományának
szakmai továbbképzését,
19. meghatározza a  végrehajtó szervezeti egységek – e  rendeletben nem szabályozott – ruházati ellátással
kapcsolatos feladatait
20. a  középfokú szakirányító szervnél szolgálatot teljesítő hivatásos állomány vonatkozásában ellátja
a végrehajtó szervezeti egység részére meghatározott feladatokat.
 (3) A végrehajtó szervezeti egység
a) folyamatosan vezeti az  állomány ruházati ellátását érintő változásokat és  naprakészen könyveli a  ruházati
nyilvántartó programban,
b) gondoskodik az  igényjogosultak alapfelszereléséről, valamint az alapellátás-kiegészítéséről szóló felszerelési
lap kiállításáról,
c) intézkedik a  Központi Ellátó Szerv által az  alapfelszerelés, alapellátás-kiegészítés, valamint a  természetbeni
ellátás keretén belül leszállított ruházati termékek mennyiségi átvételére és ellenőrzésére, a szakmai teljesítés
igazolására és az igényjogosult részére történő kiosztására,
d) intézkedik a  Központi Ellátó Szerv által az  alapfelszerelés, alapellátás-kiegészítés, valamint a  természetbeni
ellátás keretén belül leszállított ruházat átvételéről szóló dokumentumok havi összesítésére és a középfokú
szakirányító szerv részére történő megküldésére,
e) gondoskodik az alegységek megfelelő színvonalú ellátottságáról, illetve a raktári készletek állagmegóvásáról,
f ) végrehajtja a ruházati nyilvántartó programban a számára előírt feladatokat,
g) gondoskodik a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnésekor az  igényjogosult ruházattal kapcsolatos
elszámoltatásáról, a  leadott ruházat osztályba sorolásáról, szükség esetén tisztításáról, az  igényjogosult
állomány körében történő ismételt felhasználásáról,
h) ruházati feladatokat ellátó állománya az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerveknél – a  6.  §
(1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – évente legalább két alkalommal ellenőrzi a személyi állomány
ruházatának meglétét és állapotát, az illetékes szolgálati elöljáróval együttműködve bejelentett vagy be nem
jelentett ruhaszemlét tart és szükség esetén javaslatot tesz az állományilletékes parancsnoki intézkedésekre,
i) ruházati feladatokat ellátó állománya a  ruházati szemléről jegyzőkönyvet készít, amelyben rögzíti a  szemle
lefolytatását, eredményét és az igényjogosultak észrevételeit, valamint a szemle eredménye alapján megtett
intézkedéseket, és amelyet a végrehajtó szervezeti egység felterjeszt a középfokú szakirányító szerv részére,
j) ruházati feladatokat ellátó állománya ellenőrzi az  igényjogosult állomány ruházati nyilvántartó programmal
kapcsolatos feladatainak végrehajtását, az igényjogosultak ruházati méreteinek rögzítését, a ruházati szemle
során feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében elrendelt ruházati termékek megrendelését, a ruházati
adatok aktualizálását, valamint az igényjogosult állomány számára meghatározott határidők betartását,
k) ellátja a ruházati anyaggazdálkodással összefüggő adminisztratív és ellenőrzési teendőket,
l) ellátja a ruházati termékek és a felszerelési cikkek reklamációs ügyintézését, valamint
m) ellenőrzi a ruházati utánpótlási ellátmány rendeltetésszerű felhasználását.
(4) A Központi Ellátó Szerv
 1. a  miniszterrel és a  középfokú szakirányító szervvel egyeztetve elkészíti a  – beszerzési körébe tartozó  –
ruházati termékek és felszerelési cikkek részletes cikkjegyzékét,
 2. szervezi és végzi az önálló szervek központosított beszerzésű termékekkel való ellátását,
 3. a  középfokú szakirányító szerv éves igénybejelentése alapján elkészíti az  ellátási megállapodás tervezetét,
amelyet – a miniszter egyidejű tájékoztatásával – a  tárgyévet megelőző év november 10. napjáig megküld
a középfokú szakirányító szerv részére,
4. az  igénybejelentés alapján a  tárgyévet megelőző év november 30.  napjáig éves ellátási megállapodást köt
a középfokú szakirányító szervvel, amelyet szakmai ellenjegyzésre megküld a miniszter részére,
5. az  éves ellátási megállapodás alapján megtervezi a  hivatásos, valamint a  hallgatói és a  tanulói állomány
ellátási szükségleteit, elkészíti a  ruházati termékek és a  felszerelési cikkek központi beszerzési és ellátási
tervét, amelyet tájékoztatás céljából megküld a miniszter részére,
6. keretszerződést köt a  gyártókkal, forgalmazókkal és készletgazdálkodást folytat a  ruházati igények
folyamatos biztosítása érdekében,
7. a  központi beszerzési és ellátási terv alapján ellátja a  közbeszerzésekről szóló törvényben, valamint
az  irányadó jogszabályokban, illetve közjogi szervezetszabályozó eszközökben foglaltak szerint a  ruházati
termékek és a felszerelési cikkek beszerzését, valamint tárolását, kiadását,
8. a beszerzések során érvényesíti a középfokú szakirányító szervek érdekeit,
 9. ellátja a  gyártásközi ellenőrzés, valamint a  természetbeni ellátás cikkeinek kiszállítás előtti központi
minőségellenőrzésének feladatát, amiről előzetesen értesíti a középfokú szakirányító szervet,
10. a  beszerzési eljárás során gondoskodik a  megrendelt termékek átvételéig a  ruházati anyagok tárolásáról,
raktározásáról,
11. intézkedik a  beszerzési eljárás keretében a  középfokú szakirányító szervek által megadott költségvetési
szervek részére történő kiszállításra,
12. a  beszerzések lebonyolítását követően tájékoztatja az  érintett középfokú szakirányító szervet
az egyenruházati termékek és a felszerelési cikkek egységárairól,
13. folyamatos kapcsolatot tart a középfokú szakirányító szervvel és a végrehajtó szervezeti egységgel az ellátás
folyamatos és zökkenőmentes biztosítása érdekében,
14. figyelemmel kíséri a középfokú szakirányító szerv megrendeléseinek teljesítését, a teljesítésről havi pénzügyi
elszámolást készít, amelyet – a  miniszter tájékoztatásával egyidejűleg – megküld a  középfokú szakirányító
szerv részére,
15. záróelszámolást készít a  tárgyévi teljesítésről, amelyet a  középfokú szakirányító szervvel való előzetes
egyeztetést követően november 30. napjáig megküld a miniszter részére,
16. meghatározza a  központosított beszerzésű termékek minőségi átvételének szabályait, módszereit, ellátja
az ezzel összefüggő feladatokat,
17. ellátja a központosított beszerzésű termékek reklamációs ügyintézését,
18. összeállítja a ruházati termékek fejlesztési javaslatait.
(5) Az egyenruházati bolt
a) évenként tájékoztatót küld a  miniszter és a  középfokú szakirányító szerv részére az  általa beszerzett és
forgalmazott ruházati termékek és felszerelési cikkek tárgyévi, jóváhagyott eladási árairól,
b) készletgazdálkodást folytat a hivatásos állomány egyéni ruházati igényeinek biztosítása érdekében,
c) a vásárlási jogosultság szolgálati igazolvány alapján történő ellenőrzését, igazolását követően készpénzes és
bankkártyás fizetési módozattal biztosítja az  igényjogosultak számára a  ruházati termékek és a  felszerelési
cikkek megvásárlását,
d) egyedi esetekben biztosítja az igényjogosult állomány ruházati boltban történő egyéni méretfelvételét,
e) egyéni igény esetén – ellenszolgáltatás fejében – biztosítja a ruházati termékek méretre igazítását,
f ) biztosítja a készlethiányos termékek utánrendelését,
g) a helyszínen megrendelt ruházat biztosítása érdekében csomagküldő szolgáltatást üzemeltet, aminek során
biztosítja a működési szabályzatában meghatározott kiszállítást,
h) a  központosított beszerzésű termékek tekintetében webáruházat működtet, aminek során biztosítja
a működési szabályzatában meghatározott szintig történő kiszállítást,
i) az értékesített ruházati termékekről számlát és szállítólevelet állít ki,
j) szervezi és biztosítja az állomány társasági ruházattal történő ellátását, valamint
k) ellátja az általa biztosított ruházati termékek és felszerelési cikkek reklamációs ügyintézését.
2. Az igényjogosult általános kötelezettségei és felelőssége 9. § Az igényjogosult
a) felelős a  részére kiadott, valamint az  általa vásárolt ruházati termékek és felszerelési cikkek megőrzéséért,
rendeltetésszerű használatáért, állagmegóvásáért, karbantartásáért, a  ruházat megvásárlására és
utánpótlására kifizetett összegek előírásoknak megfelelő felhasználásáért, valamint a  természetbeni ellátás
biztosítása érdekében elrendelt feladatok végrehajtásáért, különösen a ruházati öltözékek, cikkek, termékek
átvételéért,
b) felelős az  alapfelszerelési, az  alapellátás-kiegészítési és a  ruházati utánpótlási ellátmány célirányos
felhasználásáért,
c) köteles a  ruházatát mindenkor olyan állapotban tartani és úgy öltözködni, hogy a  szolgálati
követelményeknek megfeleljen, valamint a rendvédelmi feladatokat ellátó szerv tekintélyét ne sértse,
d) felelős a részére előírt ruházati termékek méretállásának besorolásáért,
e) köteles a  ruházati nyilvántartó programban a  ruházati méretállását és az  abban bekövetkező változást
haladéktalanul rögzíteni,
f ) köteles a  ruházati szemlén feltárt hiányosságok, nem megfelelőségek megszüntetése érdekében a  részére
meghatározott ruházati termékeket az egyenruházati boltban megvásárolni vagy megrendelni,
g) köteles az  átvett ruházat – megrendelésnek megfelelő – mérethelyességét leellenőrizni és az  esetleges
méretproblémát az  átvételtől számított 15  napon belül a  szolgálati hely szerint illetékes ruházati
szakszolgálat felé jelezni,
h) köteles az átvett új ruházatot minőségi kifogás esetén, valamint nem önhibájából eredő méreteltérés esetén
– állagmegóvása érdekében – összehajtva és visszacsomagolva visszaadni,
i) köteles az általa használt ruházat minőségi vagy garanciális ügyintézése során a ruházatot tiszta állapotban
visszaadni,
j) a  ruházati termékeket és a  felszerelési cikkeket egyenruhajellegüktől megfosztva – a  karjelvényt,
az  állományjelzést, a  gombot, a  vállszalagot, a  váll-lapot, a  parolit, a  feliratot, valamint a  paszpólozást
(a továbbiakban együtt: kiegészítők) eltávolítva – sem viselheti polgári öltözetként,
k) polgári személy részére sem az  egyenruhát, sem a  kiegészítőket nem adhatja át, nem adhatja tulajdonba
vagy használatba semmilyen jogcímen,
l) a  használatra kiadott, valamint a  részére biztosított ruházati termékeket és felszerelési cikkeket – a  testhez
igazítást kivéve – nem alakíthatja át, valamint
m) a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnése esetén köteles a  ruházatát tiszta állapotban – az  51.  §-ban
foglaltak figyelembevételével – a szolgálati hely szerint illetékes ruházati szakszolgálat részére leadni.
3. A ruházati termékek és a felszerelési cikkek kezelése, átadás-átvétele
10. § (1) A  ruházati termékek és a  felszerelési cikkek felsorolását a  miniszter és a  középfokú szakirányító szerv által
meghatározott cikkjegyzék részletezi.
(2) A ruházati termékeket a számvitelről szóló törvény szabályai szerint kell értékelni.
 (3) A ruházati termékek szolgálati feladatra való alkalmasságának értékelése során
a) I. osztályúnak kell minősíteni az új és a kiadott, de még nem viselt, kifogástalan terméket,
b) II. osztályúnak kell minősíteni a  használt, de külképi megjelenése alapján szolgálati használatra alkalmas,
továbbá a  karbahelyezés, illetve a  kismértékű javítás után a  szolgálati öltözetként még viselhető terméket,
valamint
c) III. osztályúnak kell minősíteni azt a  terméket, amely külképi megjelenése alapján szolgálati használatra
alkalmatlan.
(4) A ruházati termékeket és felszerelési cikkeket bizonylatok alapján kell átadni és átvenni.
III. FEJEZET
ELLÁTÁSI ALAPELVEK 4. Az igényjogosult állomány ruházati ellátásának rendszere és szabályai
11. § (1) Az igényjogosultat a szolgálati beosztásához és a munkaköri feladatainak végrehajtásához igazodó ruházati ellátás
illeti meg.
(2) Az  alapfelszerelési és a  ruházati utánpótlási ellátmánynak az  igényjogosult részére történő megállapítását és
kiadását az  igényjogosult szolgálati helye szerint illetékes gazdasági szervezeti elem, az  NKE-RTK-ra vezényelt
hivatásos állomány esetében a  vezénylő rendvédelmi feladatokat ellátó szerv végzi. Az  önálló szerv csak a  saját
állományába tartozó vagy az ellátás tekintetében hatáskörébe tartozó igényjogosult részére adhat ruházati ellátást.
(3) A tábornoki rendfokozati állománycsoport tagjának vezénylése esetén a ruházati ellátás biztosítása – ha jogszabály
alapján ezt a  vezénylési határozat vagy az  állományparancs másként nem rögzíti – a  vezénylő rendvédelmi
feladatokat ellátó szerv költségvetése terhére történik.
(4) Az  ellátásban részesült személy az  előírt ruházati ellátási normában meghatározott ruházati termékekkel és
felszerelési cikkekkel, valamint a beszerzésükre kifizetett vagy a felszerelési lapon jóváírt alapfelszerelési ellátmány
és a ruházati utánpótlási ellátmány összegével köteles elszámolni.
5. Az alapfelszerelés és az alapellátás-kiegészítés általános szabályai
12. § (1) Az  alapfelszerelési ellátmány egyszeri ellátmány, amelynek rendeltetése, hogy az  igényjogosult a  szolgálata
megkezdésekor rendelkezzen azon ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel, amelyek a szolgálati feladatainak
ellátásához szükségesek.
(2) A  ruházati ellátási norma a  hivatásos állomány tagja szolgálati beosztásához igazodó, a  szolgálati feladatainak
ellátásához szükséges ruházati termékek és felszerelési cikkek körét, valamint mennyiségét határozza meg.
A ruházati ellátási normában előírt ruházati termékeket és felszerelési cikkeket minden igényjogosult részére be kell
szerezni.
(3) A szolgálati feladatokhoz igazodó ruházati ellátási norma lehet:
a) egyenruhás alapellátási norma, amely a  szolgálati feladatokat egyenruhában ellátó állomány ruházati
termékeit és felszerelési cikkeit tartalmazza,
b) vegyes ruhás alapellátási norma, amely azon állomány ruházati és felszerelési cikkeit tartalmazza, akik
szolgálati feladataik során egyenruhát és polgári ruházatot is viselhetnek,
c) tábornoki alapellátási norma, amely a  tábornoki rendfokozatot viselők ruházati és felszerelési cikkeket
tartalmazza, akik szolgálati feladataik során egyenruhát és polgári ruházatot is viselhetnek,
d) polgári ruhás alapellátási norma, amely a  hivatásos állomány esetében gyakorlóruházatot és polgári
ruhapénzt vagy csak polgári ruhapénzt tartalmaz azok számára, akik alapvetően polgári ruházatban
teljesítenek szolgálatot,
e) szenior alapellátási norma, amely a különleges foglalkoztatási állomány (a  továbbiakban: szenior állomány)
számára tartalmazza a ruházati és felszerelési cikkek összetételét.
(4) A (3) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott ruházati ellátási normákon belül a szolgálati feladatokhoz igazodóan,
szolgálati áganként, nemenként részletezett különböző normákat a  2–7.  melléklet tartalmazza. Az  egyenruhás és
a vegyes ruhás alapellátási normán belül csökkentett és teljes alapellátási norma is szerepel. Csökkentett alapellátási
normába legfeljebb a  hivatásos szolgálati jogviszony létesítésétől számított egy évig sorolható be a  hivatásos
állomány tagja.
(5) Az  igényjogosult az  egyes speciális felszereltséget igénylő szolgálati feladatai ellátásához szükséges kiegészítő
szakmai normában részesülhet.
(6) Az  alapfelszerelést a  kinevezési állományparancsban meghatározott, a  (3)  bekezdés szerinti ruházati
normabesorolás alapján kell kiadni. Ettől eltérni csak az  állományilletékes parancsnok írásbeli engedélye alapján
lehet.
(7) A  ruházati ellátási normába való besorolás a  szolgálati beosztás alapján történik. Eltérő szolgálati beosztásban
történő foglalkoztatás esetében a ruházati normabesorolásról az állományilletékes parancsnok határoz. A ruházati
ellátási normába történő besorolásról, illetve a más normába történő átsorolásról az állományilletékes parancsnok
a gazdasági vezető ellenjegyzésével állományparancsban intézkedik.
13. § (1) Az alapfelszerelés kiadásának terhelési időpontja az igényjogosultság kezdeti hónapjának első napja.
 (2) Az  alapfelszerelésre jogosult, egyenruhás alapellátási normába vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt
igényjogosult a  kinevezés időpontjától számított 12 hónapon belül a  12.  § (4)  bekezdése szerinti csökkentett
alapellátási normában részesül, ezt követően alapellátás-kiegészítésre a  13. hónap első  napjától jogosult. Ettől
az állományilletékes parancsok írásos engedélyben eltérhet.
(3) Az  alapfelszerelésre jogosult, polgári ruhás alapellátási normába sorolt igényjogosult alapfelszerelése keretében
kifizetésre kerülő polgári ruhapénz összege megegyezik a  tárgyévi ruházati utánpótlási ellátmány időarányos
összegével.
14. § (1) Az alapfelszerelést és az alapellátás-kiegészítést a hatályos ruházati normatáblázat alapján kell biztosítani.
 (2) A  felszerelők alapfelszerelési ellátmányának, valamint az  alapellátás-kiegészítési ellátmány összegét a  Központi
Ellátó Szerv által kiadott árjegyzék egységárait alapul véve kell kiszámítani.
 (3) Az igényjogosult alapfelszerelését, valamint alapellátás-kiegészítését a végrehajtó szervezeti egység és a középfokú
szakirányító szerv – a központosított beszerzésű termékek esetében a Központi Ellátó Szerven keresztül – biztosítja.
Az  igényjogosultnak egyenruha beszerzése céljából szükség esetén a  szolgálati helyéről a  kijelölt ellátási helyre
történő utazása és onnan való visszautazása – az ellátási jogosultság kezdetét követően egy alkalommal – szolgálati
célú utazásnak minősül.
(4) Alapfelszereléskor és alapellátás-kiegészítés során az igényjogosult részére konfekcionált vagy – indokolt esetben –
méretes ruházati termékeket kell biztosítani. A  társasági ruházat, valamint a  méretes ruházatok, illetve lábbelik
beszerzési ára csak azokra a  ruházati termékekre és felszerelési cikkekre fizethető ki, amelyekből az  igényjogosult
méretére konfekcionált kivitelű nem áll rendelkezésre.
(5) A méretes és konfekcionált ár közötti különbözetet, valamint a méretre igazítás költségét az alapfelszerelésben és
az  alapellátás-kiegészítésben részesülő igényjogosultak javára – az  önálló szerv részére kiállított számla alapján  –
jóvá kell írni.
(6) Az  alapfelszerelés és az  alapellátás-kiegészítés keretében az  igényjogosult részére – megfelelő méret esetén  –
az önálló szerv raktári készletében lévő I. osztályú új vagy II. osztályú használt ruházati termék egyaránt biztosítható.
Használt ruházati termék kiadása esetén az  osztályozási értékkülönbözetet – a  ruházati termék beszerzési árának
50%-át – az igényjogosult javára jóvá kell írni. Az így jóváírt összeget a ruházati utánpótlási ellátmány kifizetésével
együtt kell megfizetni, elszámolását a 21. §-ban foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani.
(7) Ha a  ruházati ellátási normában szereplő egyenruházati termékeket és felszerelési cikkeket az  igényjogosult
az  alapfelszerelés, illetve alapellátás-kiegészítés jogcímen készpénzben kifizetett összegnél – az  alsóruházati
költségtérítést ide nem értve –
a) olcsóbban szerzi be, úgy a fennmaradó összeget részére túlellátásként kell előjegyezni, vagy
b) drágábban szerzi be, úgy az árváltozás összegét a ruházati nyilvántartó programban a javára jóvá kell írni.
(8) Ha az igényjogosult a kifizetett forintösszeg felhasználásáról a szolgálati hely szerint illetékes ruházati szakszolgálat
felé – az erre kijelölt időn belül a vásárlást, anyagkiadást bizonyító dokumentum bemutatásával – nem számol el,
az  el nem számolt összeg forintértékét túlellátásként kell számára előjegyezni, amit az  esedékessé váló ruházati
utánpótlási ellátmányból le kell vonni.
15. § (1) Alapellátás-kiegészítési ellátmányra jogosult
a) az egyenruhás alapellátási normába vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt, csökkentett alapellátási
normában részesült igényjogosult, az alapfelszerelés igényjogosultságát követő 13. hónap első napjától,
b) az  igényjogosult, ha a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerven belül a  ruházati ellátási normák közötti
átsorolására került sor, és ha a  korábbi besorolásának megfelelő ruházati ellátási norma cikkösszetétele,
illetve a ruházati cikkek darabszáma emelkedik,
c) a rendfokozati állománycsoport megváltozására tekintettel a tiszthelyettesi rendfokozati állománycsoportból
más rendfokozati állománycsoportba tartozó rendfokozatba kinevezett, továbbá a  tábornokká kinevezett
igényjogosult,
d) az  az áthelyezett vagy vezényelt igényjogosult, aki további használatra alkalmas – a  fogadó szervnél
rendszeresített – ruházati termékkel vagy felszerelési cikkel előzőleg részben ellátásra került és részére
a kiegészítés indokolt, valamint
e) az az igényjogosult, akinek a 12 hónapot meghaladó tartamú rendelkezési állományba helyezése megszűnt,
és a  besorolásának megfelelő ruházati ellátási norma cikkösszetétele, illetve tartalma a  rendelkezési
állományban töltött időtartam alatt megváltozott.
(2) Az  alapellátás-kiegészítésben részesülő igényjogosult a  tárgyévben kifizetett ruházati utánpótlási ellátmány teljes
összegére jogosult.
(3) A  polgári ruhás alapellátási normába átsorolt igényjogosult részére a  ruházati ellátási normában szereplő polgári
ruhapénzt nem lehet kifizetni.
(4) Az  alapellátás-kiegészítési ellátmány kiszámítása során a  ruházati termékek és a  felszerelési cikkek tekintetében
a  Központi Ellátó Szerv érvényben lévő árjegyzékében az  I. osztályú szériagyártású termékekre és cikkekre
meghatározott árakat kell alapul venni.
(5) Az alapellátás-kiegészítési ellátmánnyal való elszámolást a 21. §-ban foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani.
6. Az utánpótlás általános szabályai 16. § (1) A  ruházati utánpótlási ellátmány rendeltetése a  szolgálati feladatok ellátásához szükséges ruházati termékek és
felszerelési cikkek beszerzése.
(2) A ruházati utánpótlási ellátmány terhére kell biztosítani
a) a  központilag, valamint az  önálló szerv vezetője, továbbá az  állományilletékes parancsnok által elrendelt
egyenruha megvásárlását,
b) a fejlesztés eredményeként újonnan rendszeresített, a ruházati ellátási normába bekerült ruházati terméknek
és felszerelési cikknek a beszerzését, valamint
c) az elhasználódott ruházati termékek és felszerelési cikkek utánpótlását.
(3) Az  igényjogosult állomány az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott beszerzési kötelezettségének teljesítését
követően a ruházati utánpótlási ellátmány terhére polgári ruházati termékeket is vásárolhat.
(4) Az  egyenruhás és a  vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állomány részére az  alapfelszerelés terhelési
időpontjától számított 12 hónapig ruházati utánpótlási ellátmány nem jár. Az  egyenruhás alapellátási normába
és a  vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állomány javára az  alapfelszerelés terhelési időpontjától számított
13. hónap első napján a tárgyévre vonatkozó ruházati utánpótlási ellátmány december 31. napjáig járó időarányos
részét, majd a továbbiakban évente január 1. napjával az ellátmány teljes összegét kell jóváírni.
(5) A polgári ruhás alapellátási normába sorolt állomány javára a kinevezést követő naptári év első napjától a ruházati
utánpótlási ellátmány teljes összegét kell jóváírni.
17. § (1) A  miniszter a  tárgyévi ruházati utánpótlási ellátmány kiadásának rendjét a  tárgyévet megelőző év szeptember
15.  napjáig határozza meg, amelyről az  önálló szerv értesíti az  igényjogosultat. A  tárgyévi természetbeni ellátás
mértéke, az  éves ruházati utánpótlási ellátmány összegének 80%-át nem haladhatja meg. A  ruházati utánpótlási
ellátmánynak a természetbeni ellátással nem terhelt, pénzben kifizethető részét a tárgyév szeptember 15. napjáig
kell kifizetni. Az ellátmány természetbeni részét a tárgyév december 31. napjáig kell kiadni.
(2) Ha a ruházati utánpótlási ellátmány természetbeni ellátás része a tárgyév december 31. napjáig előreláthatóan nem
vagy csak részben valósul meg, a  természetbeni ellátmány fedezetéül visszatartott összeg fel nem használt részét
a tárgyévben ki kell fizetni.
(3) Ha a ruházati utánpótlási ellátmány természetbeni ellátásra visszatartott része meghaladja az igényjogosult részére
kiadásra kerülő termékek összárát, a különbözetet a tárgyévben ki kell fizetni.
(4) A  (2) és a  (3) bekezdés szerinti kifizetés elszámolását a 21. §-ban foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani azzal,
hogy a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott feltételek fennállását a miniszter állapítja meg.
(5) Ha a  tárgyévi ruházati utánpótlási ellátmány forintösszegének 80%-át a  természetbeni ellátásként meghatározott
ruházati termékek és felszerelési cikkek beszerzési ára meghaladja, a  különbözetet a  következő évi ruházati
utánpótlási ellátmány terhére túlellátásként kell előjegyezni.
(6) A túlellátásként előjegyzett összeget a ruházati utánpótlási ellátmányt terhelő teljes kiegyenlítésig kell göngyölíteni.
18. § (1) Ha a tárgyévben a hivatásos állomány tagja a ruházati utánpótlási ellátmányra időarányosan jogosult, az időarányos
ruházati utánpótlási ellátmány összegét a ruházati utánpótlási ellátmányra jogosult részére ki kell fizetni, ha az nem
haladja meg az éves ruházati utánpótlási ellátmány összegének 20%-át. Ebben az esetben a természetben kiadásra
kerülő ruházat ellenértékét a következő évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére túlellátásként kell előjegyezni.
(2) Ha az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összege az éves ruházati utánpótlási ellátmány összegének 20%-át
meghaladja, a  természetben kiadásra kerülő ruházat ellenértékét az  éves ruházati utánpótlási ellátmány 20%-át
meghaladó összegből kell kiegyenlíteni. Ha ez  a  természetben kiadásra kerülő ruházat ellenértékét nem fedezi,
a maradványt a következő évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére túlellátásként kell előjegyezni.
(3) Ha a  természetbeni ellátásra való jogosultság a  tárgyév során megváltozik, és az  igényjogosult a  természetbeni
ellátásra kötelezetté válik, részére a  ruházati termékeket ki kell adni, és a  ruházati termékek ellenértékét
–  az  alapellátás-kiegészítésre jogosultak kivételével – az  éves ruházati utánpótlási ellátmány pénzben kifizetendő
részéből vissza kell tartani. Ha az  éves ruházati utánpótlási ellátmány már kifizetésre került, a  kiadott ruházati
termékek ellenértékét túlellátásba kell helyezni.
(4) Ha az igényjogosult természetbeni ellátásra való jogosultsága a tárgyév során megszűnik, részére a természetbeni
ellátás visszatartott ellenértékét ki kell fizetni, továbbá a kiadott ruházati termékeket be kell vonni.
(5) A hivatásos szolgálati jogviszony tárgyévben történő megszűnése esetén, ha az érintett a tárgyévben természetbeni
ellátásban részesült, a  biztosított ruházati termékeket be kell vonni és részére az  éves ruházati utánpótlási
ellátmányt a visszatartott összeggel együtt a 23. §-ban foglaltak figyelembevételével kell biztosítani.
(6) Nem köteles egyenruhát beszerezni
a) a  tárgyévben hat hónapot elérő vagy azt meghaladó időtartamú illetmény nélküli szabadságon lévő
igényjogosult,
b) a szolgálati elöljáró eltérő rendelkezésének hiányában a rendelkezési állományban lévő igényjogosult,
c) a  szülési szabadságon lévő igényjogosult, valamint a  várandós igényjogosult, ha a  várandósságot orvos
igazolta,
d) a felmentési idejét töltő igényjogosult, valamint
e) az  az igényjogosult, akinek a  nyugdíjazására tekintettel a  tárgyévben a  hivatásos szolgálati jogviszonya
megszűnik.
 (7) A rendvédelmi feladatokat ellátó szerven belüli áthelyezés esetén, ha a természetbeni ellátás még nem történt meg,
a  megrendelt termékeket tovább kell küldeni a  fogadó szervhez, feltéve, hogy az  igényjogosult ruházati ellátási
normája nem változott, vagy az új ruházati ellátási norma a ruházati cikkeket tartalmazza.
(8) Ha a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv más szervezeti egységéhez történő áthelyezés esetén az  igényjogosult
részére a  ruházati utánpótlási ellátmány már folyósításra került, az  átadó szerv által kiadott igazolás
figyelembevételével a fogadó szerv a ruházati utánpótlási ellátmányt már nem biztosítja.
7. Az ellátás különös szabályai 19. § (1) E  rendelet eltérő rendelkezésének hiányában a  ruházati ellátási normájában nem szerepelő, a  2–7.  mellékletben
meghatározott megengedett öltözeti cikkeket az igényjogosult a szolgálati feladatok ellátása során – az öltözködési
előírások betartása mellett – viselheti (a továbbiakban: megengedett öltözet). A megengedett öltözet megvásárlása
a  ruházati utánpótlási ellátmány terhére történik. Ahol az  állományilletékes parancsnok a  megengedett öltözet
cikkeit kötelező viseletként rendeli el, ott az ellátás költségét az illetékes gazdasági szervezeti elem átvállalhatja.
(2) Az  igényjogosult rendfokozati előléptetésével, illetve a  15.  § (1)  bekezdés c)  pontja kivételével a  rendfokozati
kinevezésével kapcsolatos átszerelési költség az  igényjogosult ruházati utánpótlási ellátmányát terheli.
Rendfokozati előléptetés, kinevezés esetén az önálló szerv költségvetése terhére – az állományilletékes parancsnok
jóváhagyásával – egy darab hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés és egy pár hímzett váll-lap az  igényjogosult
részére kiadható.
(3) A központi szerv ruházati feladatokat ellátó szervezeti eleme vezetőjének állásfoglalását kell kérni
a) ugyanazon igényjogosultnak a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti vagy a  szervezeti egységek
közötti áthelyezése miatti vagy a  szervezeti egységén belüli, két éven belül történt ismételt – többszöri  –
ruházati norma-váltása esetén,
b) a hivatásos szolgálati jogviszony megszűnését követő ismételt állományba vételkor, valamint
c) –  a  ruházati elszámolás egyidejű felterjesztésével – az  utánpótlás egy évet elérő átmeneti szüneteltetését
követően az igényjogosult újbóli ellátásához.
 (4) A  (3)  bekezdésben meghatározott esetekben az  állományilletékes parancsnok a  ruházati szakszolgálat
állásfoglalásának figyelembevételével dönt az igényjogosult újbóli ellátásáról.
 (5) Azok a  szolgálati nyugdíjasok, akik a  nyugdíjas vagy a  szolgálati járandóságra jogosultságot igazoló
igazolványukban szereplő bejegyzés szerint egyenruha viselésére jogosultak, az  51.  § (1) és (2)  bekezdésében
foglaltaknak megfelelő ruházatot az egyenruházati boltban vásárolhatják meg. A jogosultságot igazoló igazolványt
a vásárláskor – a jogosultság ellenőrzése érdekében – fel kell mutatni.
(6) Ha a  szolgálati nyugdíjas tábornoki kinevezésben részesül, 1-1  db tábornoki társasági zubbonnyal, nadrággal és
tányérsapkával történő ellátása az  őt legutoljára, a  hivatásos szolgálati jogviszonya megszűnésekor foglalkoztató
szervezeti egység költségvetésének terhére történik.
8. Az utánpótlás átmeneti szüneteltetésének szabályai 20. § (1) A  harminc  napot meghaladó időtartamú illetmény nélküli szabadságon lévő személy ruházati utánpótlási
ellátmányra a  távolléte időtartamára nem jogosult. A  távollét időtartamát – összevontan – egész hónapokban
kell számítani, a töredékhónap nem vehető figyelembe. Az előre kifizetett ruházati utánpótlási ellátmánynak azon
részét, amelyre vonatkozóan a jogosultság nem áll fenn, túlellátásként kell előjegyezni és a következő évi ruházati
utánpótlási ellátmányból le kell vonni, illetve a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnése esetén vissza kell
téríttetni.
(2) A  szolgálati beosztásából felfüggesztett, az  előzetes letartóztatásba, házi őrizetbe vagy lakhelyelhagyási tilalom
alá helyezett, illetve a katonai fogdában letöltendő szabadságvesztésre ítélt igényjogosult részére – az  intézkedés
időtartamától függetlenül – esedékessé váló ruházati utánpótlási ellátmányt az  intézkedés elrendelését követő
hónap első napjától vissza kell tartani.
(3) Az  igényjogosult – a  23.  §-ban meghatározottak szerint – a  fegyelmi vagy büntetőeljárás megindításának
első naptári hónapja utolsó napjától visszamenőleges hatállyal köteles elszámolni, ha
a) a szolgálati beosztásból történő felfüggesztésére okot adó fegyelmi vagy büntetőeljárásban jogerősen olyan
döntést hoztak, amelynek alapján hivatásos szolgálati jogviszonyát meg kell szüntetni, vagy
b) hivatásos szolgálati jogviszonya a  szolgálati beosztásból történő felfüggesztésére okot adó fegyelmi vagy
büntetőeljárás jogerős befejezését megelőzően egyéb okból szűnik meg.
 (4) Ha az  igényjogosult a  szolgálati beosztásból történő felfüggesztésére okot adó fegyelmi vagy büntetőeljárás
jogerős befejezését követően továbbra is hivatásos szolgálati jogviszonyban marad, a  visszatartott és esedékessé
vált ruházati utánpótlási ellátmányt részére visszamenőlegesen ki kell adni. A  kifizetett ellátmánnyal a  21.  §-ban
meghatározott módon kell elszámolni.
(5) Nem szünetel az ellátás azon igényjogosult részére,
a) akit a Hszt. 51. § (2) vagy (3) bekezdése szerinti szervhez vezényeltek,
b) aki szülési szabadságát tölti, vagy
c) aki egészségügyi szabadságon van.
9. A kifizetett ellátmánnyal való elszámolás szabályai 21. § (1) Az  alapfelszerelési, alapellátás-kiegészítési és ruházati utánpótlási ellátmány készpénzben kifizetett részének
felhasználását igazoló számlával az igényjogosult a tárgyév november 15. napjáig köteles elszámolni.
(2) Ha az  időarányos ruházati utánpótlási ellátmány kifizetésére a  tárgyév november 1.  napja és december 1.  napja
között kerül sor, az  igényjogosult a  kifizetett összeggel a  kifizetés  napjától számított 30  napon belül köteles
elszámolni. Az igényjogosult elhalálozása esetén a 23. § (9) bekezdése szerint kell eljárni.
(3) Ha az  igényjogosult részére történő kifizetés dátuma december hónapra esik, a  tárgyévben történő elszámolási
kötelezettségéről az igényjogosultat tájékoztatni kell.
(4) Az adott naptári évre szóló számlát – a (8) bekezdésben meghatározott szervek kivételével – a ruházati ellátmányt
biztosító szervezeti egység nevére és címére kell kiállíttatni.
(5) A  ruházati utánpótlási ellátmány terhére – számla ellenében – a  8.  mellékletben meghatározott, rendszeresített
egyenruházati termék, illetve polgári ruházati termék számolható el.
(6) A számlát elszámolás céljából a ruházati ellátmányt biztosító szervezeti egység anyagi-pénzügyi szolgálatához kell
benyújtani.
(7) Ha az  igényjogosult a  ruházati utánpótlási ellátmánnyal nem, vagy csak részben számol el, a  ruházati utánpótlási
ellátmányt biztosító szervezeti egység a  számla benyújtására nyitva álló határidő elteltét követő 30  napon belül
értesíti az  illetményt folyósító szervet az  igényjogosultnak az  elszámolás után fennálló adó- és járulékfizetési
kötelezettségéről. Adó- és járulékfizetési kötelezettség fennmaradása esetén az  illetményfolyósító szerv
gondoskodik a megfizetendő adó és járulék következő havi illetményből történő levonásáról.
(8) Az  AH, az  NBSZ és a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv hivatásos állománya tagjának
vagy a  hivatásos állomány oda vezényelt tagjának a  ruházati ellátmány jogszerű felhasználását az  igényjogosult
nevére és lakóhelyének címére kiállított számlával kell igazolnia. A számlát elszámolás céljából a ruházati utánpótlási
ellátmányt biztosító szervezeti egységhez kell benyújtani.
10. A megrongálódott, elveszett vagy megsemmisült ruházati termékek és felszerelési cikkek pótlása
22. § A ruházati termékek és a  felszerelési cikkek megrongálódását, megsemmisülését, elvesztését az  igényjogosult
haladéktalanul köteles írásban jelenteni a  szolgálati elöljárójánál. A  kártérítési felelősség megállapításától
függetlenül haladéktalanul intézkedni kell a ruházati termékek és a felszerelési cikkek javításáról, pótlásáról, aminek
a költségét az illetékes gazdasági szervezeti elem előlegezi meg.
11. A hivatásos szolgálati jogviszony megszűnése esetén követendő eljárás
23. § (1) Attól, akinek a  hivatásos szolgálati jogviszonya megszűnt, a  ruházati termékeket és a  felszerelési cikkeket
–  a  névkitűzők, sapkák, ingek, blúzok, téli ingek, téli alsók, lábbelik, kesztyűk és zoknik kivételével –, valamint
a  speciális szolgálati egyenruházatot azonnali hatállyal be kell vonni, és azt az  állomány további ellátására
kell felhasználni. A  ruházati elszámolást a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnésekor hatályos ruházati
normatáblázat, valamint a  ruházati ellátási norma két éven belüli változásainak figyelembevételével kell
végrehajtani.
(2) A  hivatásos szolgálati jogviszony létesítésétől számított egy éven belül a  hivatásos szolgálati jogviszonyát
megszüntető igényjogosult az  átvett teljes ruházati cikkösszetétellel köteles elszámolni, továbbá visszafizetni
a ruházati termékek és a felszerelési cikkek vásárlására kifizetett összegből a még meg nem vásárolt termékekre és
cikkekre eső teljes összeget.
(3) A  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnése esetén az  igényjogosult a  tárgyévben jóváírt ruházati utánpótlási
ellátmányból csak a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnéséig, ha a  jogviszony megszűnésekor szolgálati
beosztásából történő felfüggesztés hatálya alatt áll, a  szolgálati beosztásból történő felfüggesztés elrendelése
szerinti naptári hónap végéig esedékes összegre jogosult.
(4) Kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, igazságügyi alkalmazotti jogviszonyba történő áthelyezés
esetén a  nem hivatásos szolgálati jogviszonyban továbbfoglalkoztatott igényjogosult a  tárgyévben kifizetett
ruházati utánpótlási ellátmányból csak a hivatásos állományban töltött hónap végéig esedékes összegre jogosult.
(5) A  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnésekor még ki nem fizetett ruházati utánpótlási ellátmányt a  20.  §-ban
foglaltak figyelembevételével a szolgálatban töltött időre pótlólag időarányosan biztosítani kell.
(6) A  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnését, illetve a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti, valamint
a szervezeti egységek közötti áthelyezést követően a  tulajdonban meghagyott ruházati termékeket és felszerelési
cikkeket két évig meg kell őrizni. Két éven belül történt újbóli áthelyezés vagy a  hivatásos szolgálati jogviszony
megszűnését követő ismételt állományba vétel esetén a tulajdonban meghagyott ruházati termékek és felszerelési
cikkek helyett az  önálló szerv költségvetését terhelően másik nem adható ki. Erről az  érintettet írásban kell
tájékozatni.
(7) Az  az  igényjogosult, aki a  leadásra kötelezett ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel nem tud elszámolni,
vagy a  ruházati termékek és felszerelési cikkek állapota szolgálati feladatellátásra alkalmatlan, ezek tárgyévi
forintértékének 50%-át köteles visszafizetni.
(8) Ha a hivatásos szolgálati jogviszony megszűnésére az igényjogosult nyugdíjazására tekintettel kerül sor, a ruházati
termékekkel és felszerelési cikkekkel történő elszámoltatása során figyelembe kell venni az 51. §-ban foglaltakat.
(9) A  hivatásos állomány elhunyt tagjának ruházati termékeire és felszerelési cikkeire – a  rohamsisak és a  speciális
szolgálati egyenruházat kivételével – a  szolgálati időre való tekintet nélkül az  öröklési jog szabályai az  irányadók.
Az utolsó szolgálati évre jóváírt egész évi ruházati utánpótlási ellátmányt – ha még nem került kifizetésre – az örökös
részére ki kell fizetni, az  azt terhelő adó megfizetése a  ruházati utánpótlási ellátmányt folyósító szervet terheli.
A kifizetett ruházati utánpótlási ellátmánynak azon részét, amelyre a jogosultság megszűnt, nem kell visszatéríttetni.
12. Az elszámolás rendje és a nyilvántartás okmányai
24. § (1) Az  igényjogosult alapfelszerelési ellátmányát, alapkiegészítési ellátmányát, ruházati utánpótlási ellátmányát,
ruházati normabesorolását, továbbá a  ruházati jogosultságával, az  ellátásával és az  elszámolásával kapcsolatos
eseményeket a  ruházati nyilvántartó programban – a  ruházati nyilvántartó program működésének megkezdéséig
az igényjogosult személyére kiállított ruházati elszámolási könyvben (a ruházati nyilvántartó program és a ruházati
elszámolási könyv a továbbiakban együtt: ruházati személyi nyilvántartás) – kell személyenként rögzíteni.
(2) A ruházati nyilvántartó program alkalmazását a miniszter rendeli el az önálló szervek részére.
 (3) A ruházati személyi nyilvántartásban kell megőrizni a Hszt. 175. § (7) bekezdésében meghatározott adatokat.
 (4) A tábornokká kinevezett igényjogosultak ruházati személyi nyilvántartását könyvét az eredeti szolgálati hely szerint
illetékes ruházati szakszolgálat – az  AH-nál és az  NBSZ-nél az  arra kijelölt szervezeti elem – vezeti, valamint végzi
a ruházattal kapcsolatos elszámolást.
(5) Az  alapfelszerelés, az  alapellátás-kiegészítés és a  természetbeni ellátás kiadásának dokumentumait a  hivatásos
szolgálati jogviszony időtartama alatt meg kell őrizni és rögzíteni kell a ruházati személyi nyilvántartásban.
25. § (1) A  ruházati személyi nyilvántartást minden év december 31.  napjáig le kell zárni (a  továbbiakban: rendszeres évi
zárás).
(2) A  ruházati személyi nyilvántartásnak a  ruházati ellátmány nyilvántartására szolgáló részét – a  rendszeres évi
záráson túlmenően – le kell zárni az  igényjogosult hivatásos szolgálati jogviszonyának megszűnésekor, továbbá
a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti vagy a szervezeti egységek közötti áthelyezése esetén.
(3) A  rendszeres évi záráskor az  elszámolás időpontjáig jóváírt és ki nem fizetett összegeket jóváírásként, míg
az esetleges túlellátást terhelésként kell a következő évre átvinni.
(4) Az elszámolást a hivatásos szolgálati jogviszony megszűnésekor, a 23. § előírásai szerint kell végrehajtani.
 (5) Az  igényjogosult más rendvédelmi feladatokat ellátó szervhez vagy más szervezeti egységhez történő
áthelyezésekor a  ruházati személyi nyilvántartását az  átvevő szerv részére 8  napon belül át kell adni. Áthelyezés
esetén a fogadó szervnél használatban lévő ruházati termékeket nem kell bevonni.
IV. FEJEZET
A MUNKARUHÁZATI, A VÉDŐRUHÁZATI, A VÉDŐESZKÖZ- ÉS VÉDŐFELSZERELÉSI,
ILLETVE A RUHÁZATI EGYSÉGFELSZERELÉS-ELLÁTÁS RENDSZERE ÉS SZABÁLYAI
13. Az ellátás alapelvei 26. § (1) Az igényjogosultat
a) munkaruházat,
b) a  munkakörhöz kapcsolódó kockázatelemzés alapján védőruházat, védőeszköz és védőfelszerelés
(a továbbiakban együtt: egyéni védőfelszerelés), továbbá
c) – szükség esetén – ruházati egységfelszerelés
illeti meg.
(2) Az  igényjogosultat nagyfokú szennyeződéssel vagy a  ruházat jelentős mértékű kopásával járó munkakörökben
munkaruházat illeti meg.
(3) Az  igényjogosultat az  egészséget, testi épséget veszélyeztető munkakörökben vagy közegészségügyi, illetve
szolgálati érdekből egyéni védőfelszerelés illeti meg.
(4) Az egyéni védőfelszerelés kiválasztása munkavédelmi – munkabiztonsági és munkaegészségügyi – szaktevékenységnek
minősül. A  védőeszközök körének meghatározása és biztosítása érdekében –  a  munkafeladatok, valamint a  használt
eszközök figyelembevételével – kockázatértékelést kell készíteni.
(5) Az  igényjogosultnak speciális szolgálati feladat ellátásakor a  feladat ellátását segítő vagy annak ellátását szolgáló
– a fogyasztási egységekre meghatározott – ruházati egységfelszerelés biztosítható.
(6) Ruházati ellátási normában szereplő termék munkaruházatként nem adható ki.
14. Az ellátási normák 27. § Az ellátási norma meghatározza, illetve tartalmazza
a) az igényjogosultság alapját képező munkaköröket vagy fogyasztási egységeket,
b) az  egyes munkakörökre vagy fogyasztási egységekre felszámítható ruházati termékek, egyéni
védőfelszerelések cikkösszetételét, a cikkek mennyiségi egységét, mennyiségét,
c) a juttatás jellegét – munkaruha, egyéni védőfelszerelés, ruházati egységfelszerelés –, valamint
d) a kiadott cikkek egy-egy darabra vagy párra vetített viselési – használati vagy tervezési – idejét.
28. § (1) Az  ellátási normákat és készleteket a  különféle károsító hatásokat és közegészségügyi érdekeket meghatározó
jogszabály alapján kell kialakítani. Az  e  rendelet hatálya alá tartozó szerveknél kizárólag olyan egyéni
védőfelszerelést lehet használni, amely a  jogszabályban meghatározott megfelelőségi tanúsítvánnyal vagy
tanúsítással, EK típustanúsítvánnyal, EK megfelelőségi nyilatkozattal vagy homologizációs típusbizonyítvánnyal
rendelkezik.
(2) Az  igényjogosult részére kiadásra kerülő munkaruházatok viselési idejének meghatározásakor mérlegelni kell
a ruházat viselésének rendszerességét, átlagos időtartamát.
(3) Több munkakör ellátása esetén a  munkaruha-ellátást arra a  munkakörre kell biztosítani, amelynek végzésével
az  igényjogosult a  szolgálatteljesítési idejének nagyobb részét tölti. A  munkaruha kihordási idejének
meghatározásakor a  szolgálatteljesítési idő kisebb részét kitevő munkakör ellátásával járó szennyeződés, kopás
mértékét is mérlegelni kell.
(4) Az egyéni védőfelszerelést a munkavégzés vagy más tevékenység egész időtartamára – a tevékenység formájától és
a szolgálatteljesítési időtől függetlenül – a munka végzése során előforduló valamennyi ártalomra biztosítani kell.
(5) Ha az  igényjogosult egészségének, testi épségének megóvása vagy a  közegészségügyi érdek indokolttá teszi,
a szolgálati hely szerint illetékes végrehajtó szervezeti egység a normában meghatározott eseteken kívül is köteles
a megfelelő egyéni védőfelszerelést biztosítani.
29. § (1) A tervezett viselési, használati időt a teljes szolgálatteljesítési idő, illetve – a ruházati egységfelszerelések körében –
a  tényleges használati idő figyelembevételével, teljes hónapokra kell meghatározni. A  terhelés időpontja
az igényjogosultság kezdeti hónapjának első napja.
(2) Az egyéni védőfelszerelések viselési, valamint a ruházati egységfelszerelések használati idejének számítási, tervezési
alapjául az ellátási norma szolgál.
15. A szükségletek kielégítése, a járandóságok rendelkezésre bocsátása
30. § Az önálló szervek ellátási szükségleteik fedezetét a hatályos ellátási normák és a tervezési előírások alapján, az éves
költségvetés keretében tervezik és biztosítják.
31. § (1) Az igényjogosult akkor válik jogosulttá a 26. § (1) bekezdésében meghatározott ellátásra, ha kinevezés, áthelyezés,
átrendelés vagy vezénylés folytán juttatásra jogosító munkakörbe lép.
(2) Az  igényjogosult ellátását a  szolgálati hely szerint illetékes ruházati szakszolgálat – a  hatályos ellátási normák
figyelembevételével – a ruházat természetbeni kiadása útján teljesíti.
(3) Az  egyéni védőfelszereléssel történő ellátást és utánpótlást elsősorban a  raktári készletben tárolt használt,
ugyanakkor kellő védőképességű ruházati termékekből és felszerelési cikkekből kell biztosítani. Új minőségű
ruházat védőfelszerelési célra csak akkor adható ki, ha a  raktári készletben megfelelő jellegű, méretű használt
ruházat nincs. Az  egyéni védőfelszerelések javítási, mosatási, tisztítási költségei az  rendvédelmi feladatokat ellátó
szervet, illetve a rendvédelmi oktatási intézményt terhelik.
(4) Az  igényjogosult részére kiadott egyéni védőfelszerelés az  önálló szerv tulajdonát képezi. Az  egyéni
védőfelszerelésnek kihordási ideje nincs, azt mindaddig viselni kell, amíg rendeltetésszerű használatra alkalmas.
Ha annak gyártója vagy a gyártó művi bizonylata szavatossági időt határoz meg, a biztonságos és rendeltetésszerű
használatra alkalmas egyéni védőfelszerelést az  ebben meghatározott időtartam lejártáig kell viselni.
A  védőképességet az  állományilletékes parancsnok megbízottja rendszeresen ellenőrzi, az  egyéni védőfelszerelés
cseréje iránt szükség szerint, soron kívül intézkedik. Az  egyéni védőfelszerelést használó személy köteles azonnal
jelenteni, ha a  felszerelés már nem javítható, illetve, ha nagyfokú károsodása vagy védőképességének az  előírt
mértéket meghaladó csökkenése következik be.
(5) Az  ellátási norma alapján biztosított lejárt viselési idejű munkaruházatot, valamint az  elhasználódott, szolgálati
célra alkalmatlan egyéni védőfelszerelést az igényjogosultság további fennállása esetén pótolni kell. A munkaruhautánpótlás kiadásának késedelme esetén az  igényjogosult részére a  késedelmes kifizetéskor az  összes elmaradt
kifizetést teljesíteni kell. Az  igényjogosult hibájából eredő késedelem esetén a  viselési idő a  kiadás időpontjával
veszi kezdetét.
(6) A  munkaruha kiadásakor az  igényjogosulttal közölni kell a  ruházat viselési idejét, illetve az  utánpótlás várható
időpontját, továbbá azt, hogy a  munkaruházat mosatása, karbantartása az  igényjogosult kötelessége. A  ruházat
a viselési idő lejártáig az önálló szerv, ezt követően a használó tulajdonát képezi.
16. Az ellátás szüneteltetése és a viselési idő módosítása
32. § (1) A  munkaruházat viselési idejébe nem számítható be a  tanfolyam – ha a  munkaruházatot nem használják  –,
a szolgálati beosztásból történő felfüggesztés, az egészségügyi szabadság, az illetmény nélküli szabadság, valamint
a szülési szabadság időtartama, ha azok megszakítás nélküli időtartama a 30 napot meghaladja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetekben a  viselési időt a  távollét időtartamának arányában meg kell hosszabbítani.
A  meghosszabbítás időtartamát egész hónapokban kell számolni azzal, hogy minden megkezdett hónap egész
hónapnak számít.
17. Az elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült egyéni védőfelszerelés, illetve munkaruházat
pótlása
33. § (1) Az elveszett, továbbá a szolgálat ellátása közben vagy elemi csapás következtében megrongálódott, megsemmisült
egyéni védőfelszerelést, valamint a le nem járt viselési idejű munkaruházatot – a megrongálódott ruházat bevonása
mellett – pótolni kell.
(2) Az  elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült egyéni védőfelszerelést, illetve munkaruházat pótlását akkor
is biztosítani kell, ha a  kár az  igényjogosult hibájából keletkezett. Ilyen esetben a  pótlásként kiadott egyéni
védőfelszerelésre, illetve munkaruhára a kiadás napjával kezdődő teljes viselési időt kell számítani.
18. Az igényjogosultság megszűnésekor követendő eljárás 34. § (1) Az  igényjogosult a  használatra kiadott valamennyi egyéni védőfelszerelést, valamint a  viselési idő 50%-ánál
rövidebb ideig használt munkaruházatot vagy ellenértékét – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel –
köteles visszaszolgáltatni
a) a hivatásos szolgálati jogviszonya megszűnésekor,
b) a más rendvédelmi feladatokat ellátó szervhez, vagy más szervezeti egységhez történő áthelyezésekor vagy
a három hónapot meghaladó tartamú átrendeléskor vagy vezénylésekor,
c) a három hónapnál hosszabb ideig tartó illetmény nélküli szabadság megkezdésekor, valamint
d) az olyan munkakörbe kerülésekor, amelyben az ellátás már nem illeti meg.
(2) A  térítési összeg megállapításánál a  munkaruházat mindenkor érvényes árát osztani kell a  normában megjelölt
viselési idő hónapjának számával, majd az  így kapott eredményt annyival kell megszorozni, ahány teljes hónap
a  viselési idő 50%-ából még hátravan. Érvényes ár alatt a  hatályos elszámoló árat kell érteni. A  védőfelszerelés
térítési díjának megállapítása során a 23. §-ban meghatározott módon kell eljárni.
(3) A hivatásos szolgálati jogviszonynak a nyugdíjazásra tekintettel történő megszűnése esetén a szolgálati nyugdíjas
a használatban lévő, le nem járt viselési idejű munkaruházatot térítésmentesen megtarthatja.
(4) Az  elhalálozott igényjogosult használatában volt egyéni védőfelszerelést be kell vonni, hiánya esetén – az  önálló
szerv kárviselését kimondva – jegyzőkönyvet kell felvenni. Az  elhalálozott igényjogosult munkaruházatát
térítésmentesen a közeli hozzátartozó tulajdonába kell adni, ennek hiányában be kell vonni.
19. Nyilvántartási előírások 35. § A használatra – természetben vagy készpénzben – kiadott munkaruházatot, továbbá a természetben kiadott egyéni
védőeszközt vagy védőruházatot mennyiségben és értékben kell nyilvántartani. A  nyilvántartás nyilvántartó lap,
felszerelési lap vagy elektronikus nyilvántartás alkalmazásával vezethető.
V. FEJEZET
AZ NKE-RTK HALLGATÓINAK, VALAMINT A RENDÉSZETI SZAKKÖZÉPISKOLÁK TANULÓINAK
RUHÁZATI ELLÁTÁSA
20. Az NKE-RTK nappali munkarendű képzésben részt vevő hallgatóinak ruházati ellátása
36. § (1) Az  NKE-RTK rendőr- és katasztrófavédelmi szakirányaira felvételt nyert hallgató (a  továbbiakban: hallgató) részére
a ruházati ellátási normát a 7. melléklet tartalmazza.
(2) A hallgató formaruházati ellátását természetbeni ellátásként a rendvédelmi feladatokat ellátó szerv végzi a Központi
Ellátó Szerv útján.
(3) A hallgató egyetemi évfolyamjelzést és karjelvényt visel.
 (4) Az egyetemi formaruházati termékek karbantartását a hallgató maga végzi.
37. § (1) A  hivatásos állománynak az  NKE-RTK-ra hallgatóként vezényelt vagy átrendelt tagját a  ruházati ellátási normák
között átsorolni nem kell. Abban az  esetben, ha a  hivatásos állományú hallgató a  7.  mellékletben előírt cikkekkel
nem rendelkezik, egységesen, a  küldő rendvédelmi feladatokat ellátó szervnél rendszerben lévő ruházatot kell
viselnie. A ruházat pótlása, cseréje a ruházati utánpótlási ellátmány terhére történik.
(2) A  hivatásos állományú hallgató hivatásos szolgálati jogviszonyának az  egyetemi képzés ideje alatt történő
megszűnésekor a ruházati elszámolás tekintetében e rendelet előírásait kell alkalmazni.
38. § (1) A  hallgatói jogviszony megszűnésekor, ennek okától függetlenül a  hallgató – a  pólók, továbbá a  hat hónapnál
hosszabb jogviszony megszűnése esetén a  lábbeli kivételével – köteles elszámolni a  7.  melléklet alapján
biztosított ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel. A visszavételezett ruházati termékek és felszerelési cikkek
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv tulajdonát képezik, amelyek – a  megfelelő higiéniai tisztítást követően –
a következő évfolyamok hallgatóinak ruházati ellátására felhasználhatók.
(2) A  hallgatói jogviszony megszűnését követően az  igényjogosult részére a  ruházati ellátási normában szereplő
cikkeket – a  kinevezési állományparancs alapján – a  szolgálati beosztásba történő kinevezéskor a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szerv biztosítja.
(3) Az  egyenruhás alapellátási normába és a  vegyes ruhás alapellátási normába sorolt igényjogosult a  ruházati
utánpótlási ellátmányra a  hallgatói jogviszony megszűnését és a  szolgálati beosztásba történő kinevezést követő
tizenharmadik hónap első napjától jogosult.
21. A rendészeti szakközépiskolák tanulóinak ruházati ellátása 39. § (1) A  rendészeti szakközépiskolák tanulóit az  első tanév első hónapjában a  szakközépiskolai, valamint a  gyakorlati
képzéshez szükséges, a  7.  melléklet szerinti ruházattal kell ellátni. Az  ellátást a  Központi Ellátó Szerv biztosítja
az Országos Rendőr-főkapitányság költségvetése terhére.
(2) A tanuló részére használatra kiadott ruházati ellátmány az Országos Rendőr-főkapitányság tulajdonát képezi, amíg
a tanuló kinevezésével a hivatásos szolgálati jogviszony létre nem jön.
(3) A  hivatásos szolgálati jogviszonyba történő egy éven belüli kinevezés esetén az  (1)  bekezdés alapján biztosított
azon ruházati termékeket és felszerelési cikkeket, amelyek megegyeznek a  csökkentett alapellátási normában
szereplő termékekkel, az  alapfelszerelési ellátmány részének kell tekinteni. A  csökkentett alapellátási normában
nem szereplő ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel, illetve egy éven túli kinevezés esetén a részére kiadott
valamennyi kiadott ruházati termékkel a tanulónak el kell számolnia.
(4) A kiadott ruházati termékek és felszerelési cikkek tisztántartása és karbantartása a tanuló kötelessége.
 (5) Ha a tanulói jogviszony az iskola befejezését megelőzően nem a hivatásos állományba történő kinevezéssel szűnik
meg, a tanulónak a ruházati termékekkel és a felszerelési cikkekkel el kell számolni.
 (6) A tanuló hivatásos állományba vételét követően az állomány részére a ruházati ellátási normában szereplő ruházati
termékeket és felszerelési cikkeket alapellátás-kiegészítés keretében – a kinevezési parancs alapján – a rendvédelmi
feladatokat ellátó szerv biztosítja. Az ellátmány kiadása az általános szabályok alapján történik.
(7) Az  igényjogosult a  ruházati utánpótlási ellátmányra, a  tanulói jogviszonyba történő kinevezést követő
tizenharmadik hónap első napjától jogosult, feltéve, hogy ez idő alatt a szolgálati beosztásba történő kinevezésére
sor kerül.
VI. FEJEZET
A RIADÓCSOMAGGAL VALÓ ELLÁTÁS RENDSZERE, SZABÁLYAI
40. § (1) A Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet állománya kivételével az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv, a terrorizmust elhárító szerv, a büntetés-végrehajtási szervezet, valamint a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
szenior állományba nem tartozó igényjogosultját kinevezésekor a  riadócsomag összetételének megfelelő ellátás
illeti meg.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti ellátás egyszeri ellátás, amit az  igényjogosult részére a szolgálati hely szerinti gazdálkodó
szervezeti elem készpénzben biztosít. A kifizetett összeg elszámolás-köteles; az elszámolást a  ruházati utánpótlási
ellátmánnyal megegyező módon kell végrehajtani.
(3) A riadócsomag értéke 6800 Ft, amely összeg kiadását a ruházati személyi nyilvántartásban kell rögzíteni.
 (4) A felszerelő a riadócsomagot a kinevezését követő 30 napon belül köteles összeállítani.
 (5) A riadócsomag
a) tisztálkodó felszerelésként törölközőt, szappant, fogkefét, fogkrémet, WC-papírt, fésűt és férfiak esetében
borotválkozó-felszerelést, nők esetében intim higiénés csomagot,
b) kétnapi hidegélelem gyanánt legalább 2  db és legalább 400 gr-os melegíthető készételkonzervet,
2  db, legalább 60 gr-os és 2  db, legalább 130 gr-os hús- vagy zöldségkészítmény-konzervet, valamint
konzervnyitót és evőeszközt,
c) tisztító- és karbantartó-felszerelés gyanánt lábbelitisztító- és varrókészletet, valamint
d) A/5-ös füzetet és íróeszközt
tartalmaz.
(6) A riadócsomagot az igényjogosultnak a szolgálati helyén kell tárolnia. A riadócsomagban tárolt cikkek, felszerelések
és eszközök karbantartását, pótlását – a szavatossági idővel rendelkező tételek szavatossági frissítését is beleértve –
az igényjogosult a saját költségére hajtja végre.
(7) Riadó elrendelése esetén az  igényjogosult köteles a  rendkívüli feladat elrendelésére felkészülni, valamint
a  riadócsomagot és az  esővédő-öltözetet is tartalmazó málhazsákot, továbbá – ha azt a  ruházati ellátási norma
tartalmazza – az évszaknak megfelelő gyakorlóöltözetet magához venni.
(8) Az  elrendelt rendkívüli feladatok végrehajtása során, ha az  igényjogosult élelmezési ellátásban nem részesül,
a  felhasznált hidegélelem –  napi 1400 Ft értékben – a  szolgálati hely szerinti gazdálkodó szervezeti elem által
visszapótlásra kerül (reggeli 25%, ebéd 45%, vacsora 30%).
41. § (1) A hivatásos szolgálati jogviszonynak a létesítésétől számított egy éven belül történő megszűnése esetén a kifizetett
összeget az  igényjogosult köteles visszatéríteni. Az  egy évet elérő vagy meghaladó tartamú hivatásos szolgálati
jogviszony megszűnése esetén az igényjogosultat visszatérítési kötelezettség nem terheli.
(2) Ugyanazon igényjogosultnak a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek közötti vagy a  rendvédelmi feladatokat
ellátó szerven belüli, két éven belül történt ismételt áthelyezésekor, vagy a  hivatásos szolgálati jogviszonyának
megszűnését követő ismételt állományba vételekor az igényjogosultat újbóli ellátás nem illeti meg.
(3) A riadócsomag ellenőrzését a ruházati szemle során kell végrehajtani. Az ellenőrzésnek ki kell térnie a riadócsomag
összetételére, minőségére és a szavatossági időre. A tapasztalt hiányosságok megszüntetésére az állományilletékes
parancsnoknak azonnal intézkednie kell.
VII. FEJEZET
ÖLTÖZKÖDÉSI SZABÁLYZAT 22. Az egyenruha, illetve az egyenruházati termékek viselésének általános szabályai
42. § (1) Az  egyenruhás alapellátási normába sorolt igényjogosult szolgálatban egyenruhát köteles viselni, kivéve, ha
szolgálati elöljárója – szolgálati érdekből – polgári ruha viselését rendeli el számára.
(2) A  vegyes ruhás alapellátási normába, illetve a  tábornoki alapellátási normába sorolt igényjogosult szolgálatban
polgári ruhát viselhet. A  szolgálat ellátásának érdekében, a  szervezeti hovatartozás kinyilvánítása és az  egyöntetű
megjelenés biztosítása céljából a szolgálati elöljáró egyenruha viselését is elrendelheti.
(3) A  polgári ruhás alapellátási normába sorolt igényjogosult ruházatának mindenkor az  adott szolgálati feladat
követelményeihez kell igazodnia. A szolgálati feladatát titkos információgyűjtés keretében végző, illetve a szervezeti
hovatartozás leplezését megkövetelő szolgálati feladatot ellátó igényjogosult kizárólag polgári eredetű és jellegű
ruházati terméket viselhet, valamint nem viselhet – átalakított formában sem – olyan egyenruházati eredetű
ruházati terméket és felszerelési cikket, amelyből szervezeti hovatartozására lehet következtetni.
(4) A hivatásos állomány tagja szolgálati célú külföldi tartózkodása esetén az egyenruházati termékek és a felszerelési
cikkek viselését a  középfokú szakirányító szerv vezetője hagyja jóvá. A  középfokú szakirányító szerv vezetőjének
szolgálati célú külföldi tartózkodása esetén az egyenruházati termékek és a felszerelési cikkek viselését a miniszter
engedélyezi.
(5) A  hivatásos állománynak az  NKE-RTK-ra vezényelt oktatói vagy nevelői feladatokat ellátó tagja az  egyetemi
munkavégzésének időtartama alatt, azzal összefüggésben – a  feladat jellegétől függően – szolgálati vagy
gyakorlóruházat viselésére köteles. A  vezényelt igényjogosult szolgálati ruházatként a  vegyes ruhás alapellátási
normában felsorolt ruházati termékek és felszerelések beszerzésére köteles. Ha azzal nem rendelkezik, a beszerzés
a vezényelt saját költségére történik.
43. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati helyére polgári ruhában vagy egyenruhában mehet, valamint onnan polgári
ruhában vagy egyenruhában távozhat.
(2) A hivatásos szolgálattal össze nem függő, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony folytatása során egyenruházat
nem viselhető.
(3) A  közterületen és a  hivatali helyiségben a  szolgálati követelményeknek és a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv
jellegének, tekintélyének megfelelő tiszta és kulturált ruházat viselhető.
(4) Az  öltözködési könnyítés a  szolgálati elöljáró engedélyével – a  szolgálati követelmények figyelembevételével  –
hajtható végre.
44. § (1) A  rendszeresített egyenruhának, ruházati termékeknek és felszerelési cikkeknek a viselési alkalomhoz és a viselési
időszakhoz alkalmazkodó öltözködési lehetőséget kell biztosítaniuk.
(2) Viselési alkalom szerint az egyenruha
a) társasági (dísz-, ünnepi),
b) szolgálati (köznapi), vagy
c) gyakorlóöltözet.
(3) Viselési időszak szerint az egyenruha
a) nyári,
b) téli, vagy
c) átmeneti
öltözet.
(4) Az egyenruha viselése szempontjából
a) a nyári időszak június 1. napjától szeptember 15. napjáig,
b) a téli időszak december 1. napjától március 15. napjáig, vagy
c) az átmeneti időszak március 16. napjától május 31. napjáig és szeptember 16. napjától november 30. napjáig
tart.
(5) E  rendelet eltérő rendelkezésének, illetve az  e  rendelet rendelkezésein alapuló eltérő intézkedés hiányában
a  (4)  bekezdésben meghatározott viselési időszakokban az  adott viselési időszakra előírt rendszeresített
egyenruházatot kell viselni. Az  adott viselési időszakra előírttól különböző ruházatnak a  szélsőséges időjárási
viszonyok vagy hőmérsékleti értékek következtében szükséges viselésére a szolgálati elöljáró adhat utasítást.
45. § (1) A szolgálati öltözet a hivatásos állomány ruházata
a) a napi irodai szolgálati tevékenység végrehajtása, valamint
b) a közterületen járőrszolgálatban és a fogvatartottak napi tevékenységének irányítása
során, ha más öltözet nincs elrendelve.
(2) A gyakorlóöltözet a hivatásos állomány ruházata
a) a közterületen végzendő járőrszolgálati,
b) az oktatási és a kiképzési,
c) a  fogvatartottak  napi tevékenységének közvetlen irányításával kapcsolatos, valamint a  biztonsági és
a munkáltatási,
d) az irodai, továbbá
e) a tűzoltási, a műszaki mentési és a katasztrófa-elhárítási
feladatok ellátása során.
(3) A társasági öltözet a hivatásos állomány alkalmi ruházata
a) állami és nemzeti ünnepeken,
b) rendvédelmi és társadalmi rendezvényeken,
c) díszőrségben, valamint
d) egyéb ünnepi alkalmakkor.
(4) A társasági öltözet jelentősebb családi események – különösen házasságkötés, keresztelő – alkalmával is viselhető.
A  társasági öltözettel nem rendelkező igényjogosult ünnepi alkalmakkor a  szolgálati öltözethez fehér hosszúvagy rövid ujjú inget köteles viselni. A  szolgálati öltözettel sem rendelkező igényjogosult ünnepi alkalmakkor
az állományparancsnok által elrendelt gyakorló, illetve civil öltözetet köteles viselni.
46. § (1) Az egyenruha viselésére jogosultak öltözetének egységességét az állományilletékes parancsnok biztosítja.
 (2) Az egységes öltözködés elrendelésére
a) az  önálló szervek állományára, valamint a  rendvédelmi oktatási intézményekbe vezényelt, átrendelt
igényjogosultakra vonatkozóan országosan a miniszter,
b) a saját szervre vonatkozóan országosan az országos parancsnok, vagy
c) az  adott szervezeti egység működési területére vonatkozóan a  területi, helyi szerv, illetve a  rendvédelmi
oktatási intézmény vezetője jogosult.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározott vezető az ott meghatározott hatáskörét szervezetszerű helyettesére átruházhatja.
A  közös szolgálati feladat teljesítése során az  egységes öltözködésről az  a  vezető jogosult határozni, akinek
utasításadási jogköre valamennyi vezetőre kiterjed.
23. Az egyenruha, illetve az egyenruházati termékek viselésének különös szabályai
47. § (1) A  kitüntetési szalagsáv elhelyezése a  társasági zubbonyon, illetve a  társasági kosztümkabáton, a  baloldalon lévő
zsebfedő vagy ennek megfelelő hely felett közvetlenül, annak szélével párhuzamosan megengedett úgy, hogy
a szalagsáv és a zseb középvonala egybeessen. Egy sorban legfeljebb négy kitüntetés viselhető.
(2) A hivatásos állománykategóriát kifejező hímzett jelvényt a társasági zubbony, illetve a női társasági kosztümkabát
jobb oldali mellrészén lévő zsebfedő felső szélének tűzése felett középen, vagy ennek megfelelő helyen kell
elhelyezni.
(3) A  köztársasági elnök, a  Kormány, a  miniszter, továbbá a  jogszabályban feljogosított más szerv által alapított
kitüntetéseket – az  egyes kitüntetések viselésére kiadott szabályozókban meghatározottaknak megfelelően  –
eredeti formában a  társasági zubbonyon, illetve a  női társasági kosztümkabáton a  bal zsebfedő alatt, vagy ennek
megfelelő helyen elhelyezve kell viselni.
(4) A hivatásos állomány felsőfokú iskolai végzettséget tanúsító jelvényét a társasági zubbonyon, illetve a női társasági
kosztümkabáton a jobb zsebfedő alatt, vagy ennek megfelelő helyen kell elhelyezni.
48. § (1) Az igényjogosult a 44. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott társasági, valamint – a (2) bekezdésben felsorolt
cikkek, illetve a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állománya kivételével – a 44. § (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott szolgálati (köznapi) öltözetén névkitűzőt visel.
(2) A  névkitűzőt az  egyenruházat jobb oldali mellrészén lévő zsebfedő felső szélének tűzésén, középen – a  hivatásos
állománykategóriát kifejező hímzett jelvény alatt –, vagy az ennek megfelelő helyen kell elhelyezni.
(3) A  fém névkitűző ballonkabáton, posztóköpenyen, felöltőn, valamint a  hímzett névkitűző elhelyezését biztosító,
tépőzárral ellátott termékeken nem viselhető.
(4) A névkitűzővel történő első ellátás az igényjogosult részére térítésmentes, az ezzel kapcsolatos költségek az önálló
szervet terhelik.
(5) A polgári ruhás alapellátási normába sorolt, valamint nem egyenruhában történő szolgálatteljesítése során a vegyes
ruhás alapellátási normába sorolt igényjogosult a  névkitűzőt szolgálati helyén az  állományilletékes parancsnok
intézkedésének megfelelően viseli.
(6) Az igényjogosult az elhelyezését biztosító tépőzárral ellátott termékeken hímzett névkitűzőt visel.
49. § (1) A szolgálati jelvényt a szolgálati, a gyakorló-, valamint a speciális ruházaton és a láthatósági átvetőn kell viselni.
 (2) A  hivatásos állomány a  szolgálati jelvényt – a  (3) és (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  egyenruházati
felsőruházatok mellzsebén, bal oldalt a zsebfedő alatt, a rögzítő gombjára gombolva, annak hiányában képzeletbeli
helyére tűzve viseli. A  szolgálati jelvényt a  zsebtakaró alsó széle alá úgy kell feltűzni, hogy az  a  zseb függőleges
középvonalával egybeessen.
(3) Kizárólag a  testvédő készlet használatakor a  rendőrség igényjogosulti állománya a szolgálati jelvényt a  testpáncél
alatt, a legkülső ruházat bal karjának tasakjában köteles hordani.
(4) Az  ideiglenes csapatszolgálati századok vagy a  mélységi ellenőrzési és közterületi támogató alegységek
feladatkörébe tartozó speciális feladatok ellátása során a 10M egységes rendészeti gyakorlóruházat viselése esetén
–  az  erre kialakított tépőzár-részen – szolgálati jelvény helyett a  szolgálati elöljáró engedélye alapján hímzett
azonosító viselhető.
(5) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző beavatkozó állományának
a  szolgálati feladatok végrehajtása során a  10M egységes rendészeti gyakorlóruhán a  szolgálati jelvényt nem kell
viselnie.
(6) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv hivatásos állománya számára – speciális ellenőrzési feladatainak ellátása
során  – a  szolgálati jelvény használata nem kötelező. Helyette a  szolgálati jelvény azonosítószámával megegyező
hímzett azonosító használható, amely megegyezik a hímzett névkitűző külalakjával.
50. § (1) A  hímzett azonosító a  szolgálati jelvény számát tartalmazó ruházati felszerelés, amely a  gyakorlóöltözetet viselő
állomány részére, valamint a  szolgálati azonosító jelvény láthatóságát nem biztosító felszerelés viselése esetén
biztosítja az egyenruhát viselő állomány azonosíthatóságát.
(2) A hímzett azonosítót
a) a 10M egységes rendészeti gyakorló zubbonyon jobb oldalt, a zseben, középen a húzózár fölött,
b) a  10M egységes rendészeti gyakorló dzsekin jobb oldalt, a „szervezeti megnevezés” felirattal egyvonalban,
középen, vagy
c) a testvédőn jobb oldalt a mellvonal magasságában, középen kell viselni.
51. § (1) A  szolgálati nyugdíjas egyenruha-viselésének jogosultságáról a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnéséről
rendelkező állományparancs intézkedik.
(2) A  szolgálati nyugdíjas csak társasági egyenruházat viselésére jogosult, a  hivatásos állománykategóriát kifejező
jelvény nélkül. A  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Fenntartói Testületében szolgálatot ellátó, illetve a  Nemzeti
Közszolgálati Egyetemen oktatói, kutatói és tudományos tevékenységet végzők – a  hivatásos állománykategóriát
kifejező jelvény nélkül – egyetemi munkavégzésük időtartama alatt, illetve azzal összefüggésben jogosultak
szolgálati és gyakorlóruházat viselésére is. Ennek beszerzési költsége a szolgálati nyugdíjast terheli.
(3) A társasági egyenruhát az öltözködési előírások figyelembevételével kell viselni.
24. Az egyenruha-viselés eltérő szabályai az egyes rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél
52. § (1) A teljes egészében hímzett kivitel kivételével a rendőrség testületi jelvényét a rendfokozati jelzések középvonalán,
azok felső szélétől a váll-lap esetében 12 mm távolságra, a paroli esetében 20 mm távolságra kell elhelyezni.
(2) A  rendőrségi felöltőn, az  ujja-rendfokozati jelzést a  ruházat mindkét ujjának alsó részére oly módon kell felvarrni,
hogy az  ujja-rendfokozati jelzés középvonala a  felöltő ujjának középvonalától 20 mm-rel előrébb, míg a  felső
díszítőcsíkja a felöltő ujjának aljától 140 mm távolságra legyen.
(3) A büntetés-végrehajtási szervezetnél rendszerben lévő felöltő gallérján parolit kell viselni.
VIII. FEJEZET
A SZENIOR ÁLLOMÁNY FEGYVERZETI, KÉNYSZERÍTŐESZKÖZ- ÉS VILÁGÍTÁSTECHNIKAI FELSZERELÉSE
53. § (1) A  szenior állomány ellátása a  szolgálati feladatok függvényében az  alábbi fegyverzeti, kényszerítő- és
világítástechnikai eszközökkel történhet:
a) maroklőfegyver, tartóval és rendszeresített lőszerrel,
b) rendőrbot, tartóval,
c) kézi bilincs, tartóval,
d) könnygázszóró palack, tartóval, valamint
e) rúdlámpa, tartóval.
(2) A  szenior állomány (1)  bekezdésben meghatározott eszközökkel történő ellátásáról – a  végrehajtandó feladatok
függvényében – az állományilletékes parancsnok gondoskodik.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 54. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
55. § A ruházati termékek és a  felszerelési cikkek viselési változatairól a  központi szerv vezetője az  e  rendelet kiadását
követő 90 napon belül intézkedik.
56. § Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának
ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a  különleges foglalkoztatási állomány ruházati-, fegyverzeti-,
kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
352/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bikki Felíciát
2013. szeptember 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
514/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szentpáli Juditot
2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
347/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rák Nikolettet
2013. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
328/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Hellebrandt
László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
koppenhágai nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. február 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1496/2012. (XI. 13.) Korm. határozata a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság létrehozásáról és egyes szociális, gyermekvédelmi intézmények átvételéről.
A Kormány a megyei szociális, gyermekvédelmi feladatok megfelelő ellátása, illetve a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság
létrehozása érdekében úgy határoz, hogy 1. a megyei intézményfenntartó központok által ellátott szociális és gyermekvédelmi feladatokat 2013. január 1-jétől
az emberi erőforrások minisztere általi irányított Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban:
Főigazgatóság) látja el. 2. a Főigazgatóság személyi feltételeinek megteremtése érdekében meg kell tenni
a) a megyei intézményfenntartó központok szociális, gyermekvédelmi feladatokat ellátó kormánytisztviselői,
kormányzati ügykezelői, valamint munkavállalói közül 257 fő központi szintre, 76 fő kirendeltségekhez, 600 fő
intézményekhez történő, b) a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet közalkalmazottai közül 16 fő központi szintre történő,
c) a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal kormánytisztviselő közül 25 fő központi szintre történő,
d) az emberi erőforrások minisztere által fenntartott szociális intézmények közalkalmazottai közül 46 fő központi
szintre történő, e) a Gyermekvédelmi Szolgáltató Központ közalkalmazottai közül
ea) 5 fő központi szintre történő, eb) 35 fő központi szintre történő
átvételének érdekében szükséges intézkedéseket. Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a c) pont és az e) pont ea) alpontja tekintetében: 2012. november 15-e,
a további intézkedésekre: 2013. január 1. 3. felhívja az érintett minisztereket, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás
jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.)
Korm. határozat 2. pontnak megfelelő módosítását készítsék elő.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. november 15. 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben, a 25. Szociális és
Gyermekvédelmi Főigazgatóság cím létrehozását. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Szociális és Gyermekvédelmi
Főigazgatóság létrehozása érdekében 150,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási,
a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 25. Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. február 15.
6. mentesíti a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságot a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához
szükséges további intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.) Korm. határozat 6. pontjában foglaltak alól a 4. pont
szerinti előirányzat tekintetében. 7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az intézmények átvételének előkészítése érdekében tegye meg
a szükséges intézkedéseket a) a megyei intézményfenntartó központok és az általuk fenntartott szociális és gyermekvédelmi intézmények
átvilágítása érdekében, b) a megyei jogú városi önkormányzatokkal és a Fővárosi Önkormányzattal együttműködve a szakosított szociális és
gyermekvédelmi szakellátási intézmények felmérése érdekében, ide értve azok személyi állományát, vagyonát,
szerződési- és kötelezettségállományát, c) a megyei kirendeltségek vezetői közreműködésével kezdje meg az egyeztetést az átvételre kerülő intézmény
szakmai fenntartói feladatainak ellátásában közvetlenül közreműködő, a települési önkormányzatnál
foglalkoztatott köztisztviselők és munkavállalók átvételéről. Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter belügyminiszter Határidő: 2012. december 31.
8. felhívja az érintett minisztereket, hogy a 7. c) ponttal összefüggésben 30 fő foglakoztatásának költségeit
a Főigazgatóság 2013. évi költségvetésében átcsoportosítással biztosítsák. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere belügyminiszter Határidő: 2013. január 1.
9. a megyei kormányhivatalok a Főigazgatósággal kötendő megállapodás alapján biztosítják a megyei
intézményfenntartó központoktól a Főigazgatóság állományába kerülő létszámnak megfelelő szociális, illetve
gyermekvédelmi feladatokat ellátó munkatársak elhelyezését. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. január 1. Orbán Viktor s. k.
miniszterelnök


text:
53/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Komáromy Andrea
Eleonórát kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2015. (VIII. 25.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között az ITU Telecom World 2015 konferencia megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. LXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi LXVIII. törvénnyel, a Magyar Közlöny 2015. június 5-i, 78. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között az ITU Telecom World 2015 konferencia megrendezéséről,
megszervezéséről és finanszírozásáról szóló Megállapodás 17. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„17.1 A jelen Megállapodás a harmincadik (30.) napon lép hatályba attól az időponttól számítva, amikor Magyarország
Kormánya értesíti az ITU-t, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárás megfelelően lezárult.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2015. július 14.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. augusztus 13.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi LXVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között az ITU Telecom World 2015 konferencia
megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi
LXVIII.  törvény 2. és 3. §-a 2015. augusztus 13-án, azaz kettőezer-tizenöt augusztus tizenharmadik napján lépett
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter