text:
2/2003. (I. 14.) BM rendelete a Riasztási és Segítségnyújtási Tervről, a hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok működési területéről, valamint a tűzoltóságok vonulásaival kapcsolatos költségek megtérítéséről.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a
tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 47. §-a (2) bekezdésének i) és k) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a hivatásos katasztrófavédelmi szervekre, a hivatásos önkormányzati, az önkéntes és a létesítményi tűzoltóságokra terjed ki.
A Riasztási és Segítségnyújtási Terv 2. § (1) A Riasztási és Segítségnyújtási Terv (a továbbiakban: RST) az ország területén keletkezett tűzesetek eloltására, műszaki mentést igénylő események felszámolására
és a katasztrófák elleni védekezésre irányuló terv, amely a
hivatásos önkormányzati, az önkéntes és a létesítményi
tűzoltóságok, továbbá az alapszabályukban tűzoltási és
műszaki mentési tevékenységet vállaló tűzoltó egyesületek, a gazdálkodási tevékenységet folytató magánszemélyek, jogi személyek, valamint a magán- és jogi személyek
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetei erői és
eszközei igénybevételének rendjét határozza meg.
(2) Az országos RST kötetet a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Főügyeletén (a továbbiakban:
Főügyelet) kell elhelyezni, amely kötet tartalmazza:
a) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok működési
területét (elsődleges működési körzet, segítségnyújtási
működési körzet), illetve az önkéntes tűzoltóságok működési területét magába foglaló jegyzéket;
b) a településekre vonatkozó RST tervadatlapokat;
c) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknak az or
szág egész területén térítésmentesen igénybe vehető különleges gépjárművei jegyzékét.
3. § (1) A hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok (a továbbiakban: tűzoltóság) működési területét az
1. számú melléklet tartalmazza.
(2) Település szétválása, új település alakítása esetén az
új település ugyanazon tűzoltóság működési területéhez
tartozik, ahová a szétválás, illetőleg a megalakulás előtt
tartozott.
(3) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok elsődleges
működési körzetükre, illetve az önkéntes tűzoltóságok
működési területükre kötelesek RST kötetet készíteni, és
azt a szakmai felügyeletet ellátó megyei katasztrófavédelmi
igazgatóságra (a továbbiakban: igazgatóság) illetve a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság (a továbbiakban: FTP) esetén
a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF) két példányban jóváhagyásra felterjeszteni.
(4) Ha a hivatásos önkormányzati tűzoltóság elsődleges
működési körzete, illetve az önkéntes tűzoltóság működési
területe átnyúlik másik megye közigazgatási területére,
akkor az érintett település RST tervadatlapját a tűzoltóság
felett szakmai felügyeletet gyakorló igazgatóság csak a közigazgatási terület szerint illetékes igazgatóság, illetve az
FTP esetén a BM OKF egyetértésével hagyhatja jóvá. Az
egyetértést a jóváhagyó igazgatóság, illetőleg az FTP esetén a BM OKF köteles beszerezni.
4. § A hivatásos önkormányzati tűzoltóság elsődleges működési körzetére, illetve az önkéntes tűzoltóság működési
területére vonatkozó RST kötetek tartalmi követelményeit a 2. számú melléklet, formáját a 3. számú melléklet
határozza meg.
5. § Az RST kötetbe történő nyilvántartásba vételről tájékoztatni kell:
a) a településen működő létesítményi tűzoltóságokat
és a tűzoltási és műszaki mentési tevékenységre igénybe
vehető tűzoltó egyesületeket,
b) a hivatásos önkormányzati tűzoltóság elsődleges
működési körzetében, illetve az önkéntes tűzoltóság működési területén gazdálkodó tevékenységet folytató magánszemélyeket, jogi személyeket, jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezeteket, amelyektől tűzoltási vagy műszaki mentési célra igénybe vehető járműveket, eszközöket, felszereléseket, anyagokat tervez igénybe venni az RST
kötetet készítő tűzoltóság.
6. § (1) Az RST kötetek adattartalmában bekövetkező változásokat soronkívül át kell vezetni és erről a módosítással
érintetteket 3 munkanapon belül tájékoztatni kell.
(2) Az RST köteteket az RST kötetet készítő tűzoltóság
híradóügyeletén és az RST-ben tervezett tűzoltógépjárművein, valamint az illetékes igazgatóság ügyeletén kell elhelyezni.
(3) A jóváhagyott RST tervadatlapokat az RST kötetet
készítő tűzoltóság megküldi a segítségnyújtásra betervezett tűzoltóságra, ahol azokat a híradóügyeleten kell elhelyezni.
(4) A jóváhagyott tervadatlapokat meg kell küldeni a
Főügyeletre, továbbá azon igazgatóságok számára, amelyek szakmai felügyelete alá tartozó tűzoltóság gépjárműveit betervezték.
7. § (1) A tűzoltáshoz, illetőleg a műszaki mentéshez szükséges erők és eszközök riasztását az RST kötetek alapján
és a jelzést értékelő személy döntése szerint kell végrehajtani.
(2) Az RST szerinti erők, eszközök riasztását a hivatásos
önkormányzati tűzoltóság elsődleges működési körzete,
illetve az önkéntes tűzoltóság működési területe szerinti
helyi híradóügyelet hajtja végre a saját erők, eszközök
részére, és közvetlenül kéri a segítségnyújtásra tervezett
tűzoltóság erőinek, eszközeinek riasztását, amelyet a megkeresett híradóügyelet köteles végrehajtani.
(3) Ha azonos időben több tűzesethez, illetőleg műszaki
mentéshez kell a riasztást végrehajtani, illetve az RST-ben
foglalt erők, eszközök nem megfelelők vagy nem elegendők az események felszámolásához, akkor az FTP ügyelete,
az igazgatóságok ügyeletei a szakmai felügyeletük alá tartozó tűzoltóságok vonatkozásában és a Főügyelet az RST
kötetekben foglaltaktól eltérhetnek.
(4) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok a 4. számú
mellékletben foglalt felszereléseikkel a működési területükön kívülre is kötelesek vonulni, ha azt számukra a Főügyelet elrendeli.
(5) A regionális műszaki mentő bázisok (a továbbiakban: bázisok) technikai eszközei az üzemeltetést végző
hivatásos önkormányzati tűzoltóságok különleges szerállományához tartoznak. Az eszközök olyan tűzoltási,
műszaki mentési, katasztrófaveszélyt megelőző, illetve
katasztrófahelyzetben a védekezési feladatok végrehajtásához vehetők igénybe, ahol a tűzoltóság egyéb eszközei
mennyiségükből vagy teljesítményükből adódóan nem elegendőek az esemény felszámolásához. A bázisok működési
területét, és felszerelését az 5. számú melléklet tartalmazza.
(6) A tűzoltóságok a tartalék gépjárműfecskendők
igénybevételét csak ideiglenes jelleggel, a meghibásodott
gépjárműfecskendők javításának időtartamára rendelhetik el, vagy a másodlagos segítségnyújtási tervben foglaltak
alapján vehetik igénybe.
8. § (1) A létesítményi tűzoltóság a saját működési területén
kívülre csak akkor riasztható, ha az RST kötet alapján
igénybe vehető erők és eszközök nem elegendőek a tűzoltáshoz, műszaki mentéshez, vagy késedelmes kiérkezésük
hátráltatná a tűzoltást, műszaki mentést.
(2) A tűzoltóság (fenntartója engedélyével) megállapodást köthet létesítményi tűzoltósággal annak működési
területén kívüli vonulásaira, ha az abban foglaltak nem
veszélyeztetik a létesítményi tűzoltóság alapfeladatának
ellátását. Ez esetben a megállapodást a tűzoltóság köteles
az igazgatóságra, illetőleg az FTP esetén a BM OKF-re
felterjeszteni. A megállapodásnak tartalmaznia kell a költségek megtérítésének rendjét is.
(3) A tűzoltó egyesület csak akkor vehető igénybe tűzoltási és műszaki mentési feladatokra, amennyiben a tűzoltóságok erői és eszközei nem elegendőek a tűzeset, műszaki mentést igénylő esemény felszámolásához.
A vonulással kapcsolatos költségek megtérítése 9. § (1) A hivatásos önkormányzati tűzoltóság vonulásainak
költségét az alábbi esetekben kell megtéríteni:
a) a működési területén kívül elrendelt vonulás;
b) az RST tervadatlapon nem szereplő erők, eszközök
riasztása esetén, kivéve az országosan vonultatható szerek
működési területen belüli riasztását;
c) az országosan vonultatható szerek esetében a működési területen kívüli vonulás.
(2) Az önkéntes tűzoltóság vonulásainak költségét a
működési területén kívül elrendelt vonulások esetében
kell megtéríteni.
(3) A létesítményi tűzoltóság vonulásainak költségét a
külön jogszabályban meghatározott működési területén
kívül — a 8. § (2) bekezdés szerinti megállapodásban foglaltakon túl — elrendelt vonulások esetében kell megtéríteni.
(4) Az RST-ben szereplő a tűzoltóságon kívüli, illetőleg
a (3) bekezdésbe nem tartozó erők, eszközök igénybevételével felmerült költségeket meg kell téríteni.
A létesítményi tűzoltóságra vonatkozó részletes szabályokról szóló
118/1996. (VII. 24.) Korm. rendelet.
10. § (1) Az e rendeletben meghatározott igénybevétel esetén
a vonulás költségeként számolható el:
a) a 9. § (1) bekezdésének a) és b) pontja, valamint a
(2) és (3) bekezdéseiben foglaltak esetében a kivonulással
és az állomáshelyre történő visszatéréssel, illetőleg a beavatkozással összefüggésben felhasznált hajtóanyag és a
beavatkozás során felhasznált oltóanyag, oltógáz, oltópor,
hab és habképző anyag (a továbbiakban együtt: oltóanyag)
ára;
b) a 9. § (1) bekezdésének c) pontja esetében a felhasznált oltóanyag ára, illetve a cserefelépítményes gépjárművek málhaterében elhelyezett és a beavatkozás során elhasznált anyag ára;
c) a kivonulás, a beavatkozás és az állomáshelyre történő visszatérés során önhibán kívül keletkezett olyan kár,
amely más jogviszonyból nem térül meg.
(2) A tűzoltó gépjárművek elszámolható költségnormáit a működési területen érvényes előírásokkal egyezően
kell alkalmazni.
11. § (1) A 9. § (1) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint
a (2) és (3) bekezdéseiben foglalt esetekben az igénybevétel költségeit a BM OKF — az erre a célra biztosított
költségvetés terhére — téríti meg.
(2) A 9. § (1) bekezdésének b) pontja szerint elszámolható, illetőleg a 9. § (4) bekezdésében foglalt esetben az
igazolt költséget az elrendelő szervezet téríti meg.
12. § (1) Az igénybevétellel kapcsolatos költségtérítést az
igénybe vett hivatásos önkormányzati, önkéntes és létesítményi tűzoltóság parancsnoka az igénybevétel helye szerint a fővárosi tűzoltóparancsnok, illetve a területileg illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgató (a továbbiakban: igazgató) útján igényli a BM OKF-től a 6. számú
mellékletben meghatározott igénybejelentő nyomtatványon és adatlapon.
(2) A költségtérítési igény jogosságát a fővárosi tűzoltóparancsnok, illetve az igazgató megvizsgálja, és véleményével kiegészítve, a kérelem benyújtásától számított 10 napon
belül felterjeszti a BM OKF-re.
(3) A költségtérítési igény jogosságáról és mértékéről a
BM OKF főigazgatója a kérelem benyújtásától számított
30 napon belül dönt.
13. § (1) Ez a rendelet 2003. január 15-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok Riasztási és Segítségnyújtási Tervéről szóló 23/1996.
(IX. 19.) BM rendelet, valamint az azt módosító 71/1997.
(XII. 29.) BM rendelet, az 1/1999. (I. 1.) BM rendelet, a
20/1999. (VII. 13.) BM rendelet, az 50/1999. (XII. 22.) BM
rendelet, a 31/2000. (XI. 22.) BM rendelet, a 36/2000.
(XII. 5.) BM rendelet és a 26/2001. (XI. 29.) BM rendelet,
továbbá a tűzoltóság működési területen kívül elrendelt
igénybevétele költségeinek megtérítéséről szóló 50/1997.
(IX. 19.) BM rendelet és az azt módosító 38/2000. (XII. 5.)
BM rendelet.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
460/2018. (X. 11.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A. § (1) bekezdés a) pontja és 57. § (1) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére, a vezénylés
meghosszabbítására tekintettel – Csombók Jánost a 2018. szeptember 29. napjától 2018. október 9. napjáig terjedő
időtartamra dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2019. (II. 21.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tagjának megbízásáról.
A hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény 21. § (6) bekezdésében és (12) bekezdés d) pontjában foglalt
jogkörömben eljárva – a Központi Statisztikai Hivatal elnökének javaslatára –
Kiss Katalint, a Belügyminisztérium volt főosztályvezetőjét – 2019. február 14-ei hatállyal – az  Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól felmentem,
egyidejűleg
dr. Regős Ferencet, a Belügyminisztérium osztályvezetőjét – a 2019. február 15-étől 2020. április 30-áig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. LXXV. törvény a Románia Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Magyar Köztársaság Országgyűlése a Cseh Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a
Szlovák Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és Románia
között 1997. április 12-én, Bukarestben aláírt, a Románia
Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz
történő csatlakozásáról szóló Megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) e törvénnyel kihirdeti.
(A Megállapodás a Magyar Köztársaság Országgyűlése
általi megerősítéséről szóló okirat letétbe helyezése 1997. év
november hónap 14. napján megtörtént; a Letéteményes értesítése szerint a Megállapodás — annak 14. Cikk 1. bekezdése értelmében — 2002. év június hónap 9. napján hatályba
lépett.)
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
Románia Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz történő csatlakozásáról A Cseh Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság egyik részről, és Románia másik részről (a továbbiakban: Felek)
megerősítve a kapcsolataik alapját képező piacgazdasági elvek melletti elkötelezettségüket,
figyelembe véve a Felek közötti kölcsönös gazdasági
együttműködés pozitív alakulását,
törekedve az európai integrációs folyamat előmozdítására a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás
bővítése révén,
szem előtt tartva a miniszterelnökök 1994. november
25-i poznani, az 1995. szeptember 11-i brnoi és az 1996.
szeptember 13-i jasnai nyilatkozatát,
hivatkozva Románia 1996. április 10-i, a Közép-európai
Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz való csatlakozásra
vonatkozó hivatalos kérelmére,
tekintettel a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás módosításáról Brnoban, 1995. szeptember 11-én
aláírt Megállapodásra,
összhangban a Közép-európai Szabadkereskedelmi
Megállapodás 39a. Cikkének rendelkezéseivel,
a következőkben állapodtak meg: A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 6-i ülésnapján fogadta el.
1. Cikk Románia csatlakozik a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz.
2. Cikk Románia elfogadja a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodást a jelen Megállapodás aláírása előtt aláírt
összes módosításával együtt, és azt a jelen Megállapodás
rendelkezéseivel összhangban maradéktalanul alkalmazza.
3. Cikk A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás
Szerződő Felekre vonatkozó hivatkozásait és azon felsorolásait, ahol valamennyi államot kifejezetten megneveznek,
úgy kell érteni, hogy azok magukban foglalják Romániát is.
4. Cikk A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás
4. Cikke 1. pontjában hivatkozott alapvám alatt, Románia
esetében, az 1993. január 1-jén alkalmazott legnagyobb
kedvezményes vám értendő.
5. Cikk 1. A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás 3. Cikke 2. pontja rendelkezéseinek alkalmazása céljából ezennel elfogadásra és a jelen Megállapodáshoz
csatolásra kerültek a Közép-európai Szabadkereskedelmi
Megállapodás 14., 15., 16. és 17. sz. Jegyzőkönyvei.
2. Az importvámok lebontására vonatkozó rendelkezéseket — egy részről a Cseh Köztársaság és a Szlovák Köztársaság, más részről Románia között a 14. sz. Jegyzőkönyv,
— egy részről a Magyar Köztársaság, más részről
Románia között a 15. sz. Jegyzőkönyv,
— egy részről a Lengyel Köztársaság, más részről
Románia között a 16. sz. Jegyzőkönyv,
— egy részről a Szlovén Köztársaság, más részről
Románia között a 17. sz. Jegyzőkönyv
tartalmazza.
6. Cikk 1. A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás 12. Cikke 1. pontja rendelkezéseinek alkalmazása cél
jából ezennel elfogadásra és a jelen Megállapodáshoz
csatolásra kerültek a Közép-európai Szabadkereskedelmi
Megállapodás 18., 19., 20. és 21. sz. Jegyzőkönyvei.
2. A kölcsönös mezőgazdasági engedmények nyújtására vonatkozó rendelkezéseket
— egy részről a Cseh Köztársaság és a Szlovák Köztársaság, más részről Románia között a 18. sz. Jegyzőkönyv,
— egy részről a Magyar Köztársaság, más részről
Románia között a 19. sz. Jegyzőkönyv,
— egy részről a Lengyel Köztársaság, más részről
Románia között a 20. sz. Jegyzőkönyv,
— egy részről a Szlovén Köztársaság, más részről
Románia között a 21. sz. Jegyzőkönyv
tartalmazza.
7. Cikk A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás
5. Cikke 2. pontjának, valamint 7. Cikke 2. pontjának rendelkezései nem vonatkoznak a Cseh Köztársaságból, a
Magyar Köztársaságból, a Lengyel Köztársaságból, a
Szlovák Köztársaságból és a Szlovén Köztársaságból származó import, valamint az ezen országokba irányuló export
esetében Románia által alkalmazott 0,25%-os ad valorem
vámeljárási illetékre, amely illeték alkalmazása legkésőbb
1997. december 31-én megszűnik.
8. Cikk A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás
8. Cikke 2. pontjában hivatkozott és a Közép-európai
Szabadkereskedelmi Megállapodás III/a., III/b. és
III/c. mellékleteiben részletezett mennyiségi importkorlátozásokat vagy ezekkel egyenértékű hatású intézkedéseket
a Romániából származó termékek importjára is alkalmazzák, a jelen Megállapodás 8. Cikkéhez tartozó mellékletben foglalt rendelkezések szerint.
9. Cikk A Romániából származó, a Cseh Köztársaságba, a
Magyar Köztársaságba, a Lengyel Köztársaságba, a
Szlovák Köztársaságba és a Szlovén Köztársaságba irányuló exportra vonatkozóan, a mennyiségi korlátozások
Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás 9. Cikke
2. pontja szerinti megszüntetése nem vonatkozik a jelen
Megállapodás 9. Cikkéhez tartozó mellékletben felsorolt
termékekre. A hivatkozott korlátozásokat 1997. december
31-ével kell megszüntetni.
10. Cikk A jelen Megállapodás céljából a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás 7. sz. Jegyzőkönyvét, amely a
,,származó termékek’’ fogalmának és az adminisztratív
együttműködés módszereinek meghatározására vonatkozik, a Romániából származó termékekre is alkalmazni
kell a jelen Megállapodás 10. Cikkéhez tartozó mellékletben foglalt rendelkezések szerint.
11. Cikk A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás
16. Cikke 2. pontjában hivatkozott vámszervek adminisztratív együttműködését úgy kell érteni, hogy az egyik részről
a Cseh Köztársaság és Szlovák Köztársaság, másik részről
Románia vámszervei közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtás a jelen Szerződés 11. Cikkéhez tartozó melléklet
rendelkezései szerint fog megvalósulni.
12. Cikk 1. A Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás 24. Cikkében a kormányzati beszerzésekre vonatkozó
hivatkozásokat, egyik részről a Cseh Köztársaság és a Szlovák Köztársaság, másik részről Románia közötti kapcsolatban úgy kell érteni, hogy az a közbeszerzésekre vonatkozik, és a 24. Cikk 2. pontjában említett időszak legkésőbb
1998. december 31-re befejeződik.
2. Megállapodás jött létre arról, hogy a Közép-európai
Szabadkereskedelmi Megállapodás 24. Cikke 3. pontja
szerint konzultációkra kerül sor a Vegyesbizottságban az
1. pontban hivatkozott elbánás más Felekre történő kiterjesztése céljából.
13. Cikk A jelen Megállapodás a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
14. Cikk 1. A jelen Megállapodás attól a naptól számított 30. napon lép hatályba, amikor a Letéteményes kézhez kapta az
utolsó értesítést a Közép-európai Szabadkereskedelmi
Megállapodás Szerződő Feleitől és Romániától az e célból
szükséges eljárások lefolytatásának befejezéséről.
2. A Letéteményes haladéktalanul értesíti a Feleket a
jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások
lefolytatásának befejezéséről.
3. Jelen Megállapodás ezen Cikkének 1. pontja szerinti
hatálybalépéséig, a Cseh Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a
Szlovén Köztársaság, jelen Megállapodást 1997. július
1-jétől ideiglenesen alkalmazza, feltéve, ha Románia 1997.
június 1-jéig értesíti a többi Felet arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi követelmények teljesültek és Románia 1997. július 1-jétől alkalmazza a jelen Megállapodást.
4. A jelen Megállapodás hatálybalépése napjától — a Cseh Köztársaság és Románia között, Prágában,
1994. október 24-én,
— a Szlovák Köztársaság és Románia között, Bukarestben, 1994. november 11-én
kötött szabadkereskedelmi megállapodások az érintett
Felek jelen Megállapodásban kifejezett kölcsönös egyetértésével hatályukat vesztik.
Jelen Megállapodás ideiglenes alkalmazásának napjától, a jelen Cikk 4. pontjában említett szabadkereskedelmi
megállapodásokat Szerződő Feleik nem alkalmazzák.
Fentiek hiteléül alulírott Meghatalmazottak a kellő felhatalmazás birtokában aláírták a jelen Megállapodást.
Készült Bukarestben, 1997. április 12-én, egy angol nyelvű hiteles példányban, amelyet Lengyelország Kormánya
helyez letétbe. A Letéteményes valamennyi Félhez eljuttatja a hitelesített másolatokat.
A Cseh Köztársaság nevében Vladimir Dlouhy s. k.,


text:
63/2015. (III. 24.) Korm. rendelete a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet szirmabesenyői új objektum beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Szirmabesenyő 0124/16 helyrajzi
számú ingatlanon megvalósuló, Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet szirmabesenyői új
objektum beruházási programmal (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott
közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez szükségesek.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint első
fokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
első fokú szakhatóságként jár el.
 (4) A Kormány az (1) bekezdés szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházás hivatalos közbeszerzési tanácsadója és építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is – a megkezdett eljárási cselekmények
kivételével – alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2015. (XII. 30.) NGM rendelete a Nemzeti Akkreditáló Hatóság eljárásaiért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A nemzeti akkreditálásról szóló 2015. évi CXXIV. törvény 14.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. és 9. pontjában foglalt feladatkörömben eljárva,
a 6.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1. és 7.  pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Az akkreditálási eljárás igazgatási szolgáltatási díjai 1. § (1) A  nemzeti akkreditálásról szóló 2015. évi CXXIV. törvény (a  továbbiakban: Natv.) 5.  § (1)  bekezdésében
meghatározott szervezetek és természetes személyek az  akkreditálási eljárásért, az  akkreditált státusz területének
bővítése, illetve a  kérelemre indult felügyeleti vizsgálati eljárásért az  1.  mellékletben meghatározott mértékű
igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: akkreditálási díj) fizetnek.
(2) A külföldi akkreditált státusz elismerésére irányuló eljárás akkreditálási díja 100 000 Ft.
 (3) A  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény szerinti kijelölésre irányuló
akkreditálási eljárás díja a  Natv. 5.  § (1)  bekezdésében megjelölt szervezetek közül a  kijelölés tárgyát képező
jogszabályban megjelölt és kérelmezett megfelelőség-értékelési tevékenységre legjobban illeszkedő szervezettípus
akkreditálási díjának másfélszerese, amelyhez hozzáadódik a kérelmezett megfelelőség-értékelési tevékenységhez
kapcsolódó további szervezettípusok akkreditálási díjának 30%-a.
(4) A  rugalmas területre kérelmezett akkreditálás akkreditálási díjára a szervezettípusra az 1. mellékletben foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy a terület meghatározásánál a kérelemmel benyújtott részletes területet kell figyelembe
venni.
(5) Irányítási rendszereket tanúsító szervezet kettő vagy több rendszerre történő, egyidejű akkreditálása esetében
az 1. melléklet 6.1. pontjában foglalt akkreditálási díjhoz hozzáadódik minden további irányítási rendszer tanúsítás
akkreditálási díjának 50%-a.
(6) A felügyeleti vizsgálati eljárás igazgatási szolgáltatási díja (a továbbiakban: felügyeleti vizsgálati díj) az akkreditálási
díj 40%-a.
(7) Több telephelyre kérelmezett akkreditálási eljárás esetén az  1.  mellékletben meghatározott akkreditálási díjtétel
telephelyenként 10%-kal nő.
2. § A  Nemzeti Akkreditáló Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) az  igazgatási szolgáltatási díjakat egyéb bevételeitől
elkülönítve tartja nyilván és kezeli.
2. Díjfizetési szabályok 3. § (1) Az  akkreditált szervezet és természetes személy (a  továbbiakban együtt: kérelmező) az  akkreditálási eljárás
akkreditálási díját, a  felügyeleti vizsgálati díjat és az  akkreditált státusz területének bővítése iránti eljárás
akkreditálási díját a kérelem benyújtásával egyidejűleg fizeti meg, a Hatóság 10032000-00335962-00000000 számú
fizetési számlájára történő készpénzfizetés (a  továbbiakban: készpénz átutalási megbízás) vagy a  fizetési számlák
közötti átutalásra szóló megbízás (a továbbiakban: átutalási megbízás) útján.
(2) A  kérelmezőnek a  külföldi akkreditált státusz elismerésére irányuló akkreditálási díjat a  kérelem benyújtásával
egyidejűleg kell a  Hatóság (1)  bekezdésben meghatározott fizetési számlájára megfizetni készpénz átutalási
megbízással vagy átutalási megbízással.
4. § Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében
a) a  díjfizetési kötelezettségre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  §
(2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint 28. § (3) bekezdésében,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  Nemzeti Akkreditáló Testület eljárásaiért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 4/2006.
(II. 16.) GKM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
29/2010. (VI. 3.) OGY határozata a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság felállításáról.
1. Az Országgyűlés a Házszabály 34. § (1) bekezdése és 35. §-a alapján, a végrehajtó hatalomnak a törvényhozó hatalom
általi ellenőrzése alkotmányos követelményének érvényesítése érdekében, a műsorterjesztés és a digitális átállás
szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvényben (a továbbiakban: Dtv.) meghatározott pályázati eljárás (a továbbiakban:
pályázati eljárás) országgyűlési ellenőrzésének biztosítására eseti bizottságot hoz létre (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság feladata a pályázati eljárás feletti országgyűlési ellenőrzés biztosítása.
3. A Bizottság tagjai az országgyűlési képviselőcsoportok egy-egy képviselője. A Bizottság munkájában állandó
meghívottként képviselőcsoportonként egy-egy szakértő vesz részt. Szavazati joggal a képviselő rendelkezik – a Hsz.
35. § (3) bekezdésére figyelemmel az állandó bizottságokra vonatkozó szabályoktól eltérően, a Dtv. 40. § (3) bekezdése
alapján – akként, hogy a képviselők között a szavazati arányok a képviselőcsoportot a döntés időpontjában megillető
mandátumok arányában oszlanak meg. A Bizottság állásfoglalásait és Ügyrendjét a jelenlévő tagok által képviselt
mandátumok kétharmados többségével fogadja el, egyéb döntéseit az 5. pont szerinti szavazati aránnyal hozza meg.
4. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást a Dtv. 40. § (2) bekezdése alapján, akként, hogy minden
képviselőcsoport egy tagot ajánlhat. A bizottság elnökére a kormánypárti, alelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok
a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő javaslatot. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak
megválasztására az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, melyről az egy döntéssel, vita
nélkül határoz. A Bizottság akkor is megalakul, ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt az ajánlásban, illetve
jelölésben, az országgyűlési arányoknak megfelelő szavazati arányok azonban ilyenkor is változatlanok maradnak.
A Bizottság megalakulása során tagot nem jelölő képviselőcsoport a Bizottság fennállása alatt bármikor jelölhet tagot,
melyet az eredeti eljárásnak megfelelően választ meg az Országgyűlés.
5. A Bizottság a pályázati eljárás ellenőrzése körében
– a Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH) javaslatát a pályázati kiírás kidolgozása során indokolt állásfoglalásával
visszaküldheti; ennek a kérdésnek a tárgyalása során a határozatképességhez és magához a döntéshez minden
esetben legalább a tagok által képviselt mandátumok egyharmados szavazati aránya szükséges és elegendő;
– a pályázatok érvényességéről és eredményességéről szóló hatósági határozat tervezet jóváhagyásáról
állásfoglalást hoz, az erről szóló döntéshez legalább a jelenlévő tagok által képviselt mandátumok kétharmados
többségű szavazati aránya szükséges, a Bizottság a jóváhagyást csak jogszabálysértés, illetve eljárási szabálysértés
(ideértve a pályázati kiírás szabályainak megsértését is) esetén tagadhatja meg.
6. A Bizottság a pályázati kiírási dokumentáció és a bírálati szempontok ellenőrzése és jóváhagyása során kizárólag
a Dtv.-ben meghatározott feltételek és értékelési szempontok érvényesülését veheti figyelembe.
7. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
8. Nem vehet részt a Bizottság munkájában szakértőként
a) aki, vagy akinek a személyes részvételével működő, illetve gazdasági érdekeltségében álló gazdasági társaság
vagy más szervezet részt vesz a pályázaton;
b) aki, vagy akinek a személyes részvételével működő, illetve gazdasági érdekeltségében álló gazdasági társaság
vagy más szervezet az a) pont szerinti pályázó gazdasági társasággal vagy szervezettel munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
c) az a) pont szerinti pályázó gazdasági társaság vagy szervezet vezető tisztségviselője, vezető testületének vagy
felügyeleti szervének tagja;
A határozatot az Országgyűlés a 2010. június 1-jei ülésnapján fogadta el.
d) az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény hatálya alá tartozó szolgáltató, a műsorszolgáltató,
a műsorterjesztő, valamint a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény hatálya alá tartozó lapkiadó, a lapterjesztő vezetője,
vezető testületének tagja, vezető tisztségviselője, felügyeleti szervének tagja, illetőleg, aki műsorszolgáltatóval,
műsorterjesztővel, lapkiadóval vagy lapterjesztővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll;
e) a műsorszolgáltató, a műsorterjesztő, a lapkiadó, a lapterjesztő, illetőleg, aki ilyen gazdasági társaságban
rendelkezik közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel;
f) központi kormányzati szerv köztisztviselője;
g) az Országos Rádió és Televízió Testület tagja;
h) a Magyar Rádió Közalapítvány, a Magyar Televízió Közalapítvány és a Hungária Televízió Közalapítvány
kuratóriumának tagja vagy a közalapítványok alkalmazottja;
i) az a)–e) pontjai alá eső személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti
közeli hozzátartozója.
9. A Bizottság ügyrendjét – a létrehozásáról szóló határozat szabályainak figyelembevételével – a Dtv. 40. § (1) bekezdése
és a Házszabály vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg. A tagok és az állandó meghívottak
összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tesznek.
10. A Bizottság működésének költségei az Országgyűlés költségvetéséből kerülnek biztosításra.
11. A Bizottság megbízatása a tagok megválasztását követő alakuló üléssel kezdődik és a Dtv. szerinti pályázati eljárás
eredményes befejezéséig tart.
12. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelete a kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés c) és j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes szolgáltatásokkal összefüggő igazgatási szolgáltatási díj
tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések
1. § A rendelet hatálya – a fenntartóra tekintet nélkül – kiterjed
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 7. § (1) bekezdés b)–e), valamint
g) pontjában foglalt köznevelési intézményekre (a továbbiakban együtt: iskola),
b) a pedagógus és a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben alkalmazottakra, az óraadókra,
c) az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetre (a továbbiakban: OFI).
2. A kerettantervek iskolai alkalmazására vonatkozó szabályok 2. § (1) Az iskola az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által a Nemzeti alaptanterv kiadásáról,
bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 110/2012. (VI. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Nat) alapján az Nkt.
5. § (1) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott pedagógiai szakaszokra (a továbbiakban: pedagógiai szakaszok),
iskolatípusra, továbbá az egyes sajátos köznevelési célok teljesítéséhez kiadott kerettanterveket alkalmazhatja az
e rendelet 16. §-ban foglaltakra figyelemmel. (2) Az iskola a miniszter által határozattal jóváhagyott kerettantervet is beépíthet a helyi tantervébe.
(3) Az iskola a kerettanterveket tanév szerinti tagolásban építi be a helyi tantervébe, és kiegészíti az iskola helyi
sajátosságai alapján. A két évfolyamos kerettantervi szakaszokra meghatározott nevelési és fejlesztési feladatokat az
iskola oly módon köteles beépíteni a helyi tantervébe, hogy az adott tanévben az adott kétéves kerettantervi szakasz
fejlesztési feladatainak arányos elvégzését, továbbá az adott kétéves kerettantervi szakaszhoz meghatározott tartalmi
követelmények arányos elsajátítását valósíthatja meg. (4) Az iskola a kerettantervben a tantárgyak két évfolyamos szakaszolása szerint meghatározott követelményeit és
a fejlesztési feladatokat a helyi tantervében az egyes kétéves szakaszok között nem csoportosíthatja át.
(5) Az iskola a helyi tanterve elkészítése során a tantárgyi kerettantervek tematikai egységeiben meghatározott
óraszámokat legfeljebb 10%-kal csökkentheti. (6) Az iskola a helyi tanterve elkészítése során az azonos pedagógiai szakaszra és azonos iskolatípusra kiadott tantárgyi
kerettanterveket egymás között felcserélheti. A kerettantervek felcserélése akkor lehetséges, ha a felcserélésben
érintett kerettantervek alapóraszáma megegyezik, vagy ha a magasabb éves óraszámra épülő kerettanterv többlet
időkeretét az iskola a helyi tantervébe a szabadon felhasználható éves órakerete terhére építi be.
(7) Az iskolában az emelt szintű ének-zene oktatásához szükséges tanórai foglalkozásokba az énekkari vagy a kórus
foglalkozás összesen legfeljebb heti egy óra erejéig beszámítható.
(8) A középiskolának a helyi tantervében kell meghatároznia a 11–12. évfolyamon az emelt szintű érettségire történő
felkészítéshez és az emelt szintű oktatáshoz alkalmazott fejlesztési feladatokat és követelményeket a Nat, továbbá az
érettségi vizsga részletes követelményeiről szóló 40/2002. (V. 24.) OM rendelet alapján.
3. A kerettantervek feladata, felépítése 3. § (1) A kerettanterv feladata a tartalmi szabályozás eszközeként meghatározni a pedagógiai szakaszokra, iskolatípusra
vonatkozó érvényes, közös, átfogó célokat és feladatokat. (2) A kerettanterv meghatározza
a) a fejlesztési célokat, a nevelési-oktatási területek kapcsolódását,
b) a kulcskompetenciák és a kompetenciafejlesztés adott életkori és képzési szakaszban érvényesítendő feladatait,
a személyiségfejlesztés lehetőségeit és értéktartalmát, c) a pedagógiai egységesség és differenciálás elveit,
d) a műveltségi területek vonatkozásában meghatározott tantárgyak óraszámát,
e) az ismeretközlés és a képességfejlesztés közötti összhang megteremtésének módját és összhangjának
biztosítását, f) a kapcsolódási pontokat az egyes tantárgyi tartalmak között,
g) az egységes tantervi szerkezeti elveket a helyi tantervek elkészítésének támogatása céljából.
(3) A kerettanterv az egyes témakörökre összpontosító részletes kidolgozással támogatja a pedagógusok pedagógiai
tervező tevékenységét, segíti a fogalmi gondolkodás fejlesztését, a tanulói teljesítmények folyamatos figyelemmel
kísérését. 4. § (1) Az iskolatípusra, pedagógiai szakaszra, egyes sajátos köznevelési feladathoz készített kerettantervnek alkotóelemét
képezik az iskolatípusra, pedagógiai szakaszra, egyes sajátos köznevelési feladathoz készített tantárgyi kerettantervek.
(2) A tantárgyi kerettanterv meghatározza a) a tantárgyi bevezetőt, amely megjelöli
aa) az adott tantárgy pedagógiai céljait és feladatait,
ab) a tantárgy fejlesztési területeinek nevelési céljait, ac) a tantárgynak a kulcskompetenciák fejlesztésében betöltött szerepét,
ad) az adott pedagógiai szakaszban a tantárgy sajátos fejlesztési céljait,
b) a tantárgyi tartalmakat, azon belül: ba) a tematikai egységeket, amelyek az egyes műveltségterületi tantárgy nagyobb átfogó témaegységeit,
témaköreit nevesítik, és amelyek a tematikai egységek az adott tantárgyi terület sajátosságaitól függően
lehetnek konkrét téma- vagy képességterületek azzal az eltéréssel, hogy a tevékenységre épülő
műveltségterületek tantárgyaiban a tematikai egységek fejlesztési célként jelennek meg,
bb) az előzetes tudást, amely a témakörhöz kapcsolódó tartalmak sikeres elsajátításához szükséges,
kulcsfogalmakat, ismeretelemeket, szabályokat, képességeket foglal össze, bc) a tematikai egység nevelési és fejlesztési céljait, amelyhez illeszkedve az adott tematikai egység
tanítási-tanulási folyamatában hangsúlyos, kiemelt nevelési és fejlesztési feladatok kerülnek megnevezésre
az egy vagy két évfolyamonként meghatározott, a tantárgyra jellemző sajátos pedagógiai és fejlesztési
célok és feladatok alapján, bd) az ismeretek, fejlesztési követelmények rendszerét azzal, hogy a tematikai egység tartalmi elemeinek és
fejlesztési feladatainak megjelenítését a tematikai egység sajátosságainak megfelelően kell meghatározni,
figyelemmel a tantárgy és a tematikai egység sajátosságaira és a tantárgyi, tantárgyközi kapcsolódási
pontok megjelenítésére, be) a kulcsfogalmak, fogalmak rendszerét, amely a kulcsfogalmak, továbbá a fogalmi gondolkodás
fejlesztéséhez szükséges fogalmi műveltség összetevőit tartalmazza, bf) a fejlesztés az egy vagy két évfolyamos szakasz végére elvárt eredményeit, amely az adott tantárgyban
elvárható legfontosabb tudás- és képességelemek határozza meg, c) a kerettantervek tartalmának elsajátításához minimálisan szükséges – a tematikai egységekhez vagy adott
évfolyamhoz kapcsolódó – óraszámot, amelyhez képest az iskola – a 2. § (5) bekezdésben foglalt kivétellel –
kevesebb óraszámban nem építheti be a tantárgyi kerettantervet a helyi tantervébe.
5. § (1) Az Nkt. 7. § (1) bekezdés b)–e) pontjai szerinti iskolatípusokra és pedagógiai szakaszokra készített kerettantervek
a) az Nkt. 6. mellékletében, az osztályok meghatározott heti időkeretig, továbbá a Nat Mellékletében a II. RÉSZ
II.2.2. Ajánlás a Nat műveltségi területek százalékos arányaira alpontban, Nemzetiségi iskolai
neveléshez-oktatáshoz készített kerettanterv esetén a Nat II. RÉSZ II.2.3. Ajánlás a nemzetiségi iskolákban a Nat
műveltségterületi százalékos arányaira alpontban meghatározott összes óraszám kilencven százalékára,
b) alternatív nevelést-oktatást folytató iskola esetén a Nat mellékletében a II. RÉSZ II.2.2. Ajánlás a Nat műveltségi
területek százalékos arányaira alpontban meghatározott óraszám száz százalékára
készülhetnek. (2) A Nat és e rendelet együttes alkalmazásával készített kerettantervek egységes szerkezetet követnek.
(3) Kerettantervet lehet készíteni a) teljes pedagógiai szakaszra,
b) az Nkt. 7. § (1) bekezdés b)–e), valamint g) pontjában meghatározott iskolatípusra,
abban az esetben, ha az tartalmazza a teljes körű tantárgyi rendszert, az érintett pedagógiai szakaszok mindegyik
évfolyamára és az összes tantárgyára kiterjedő teljes tananyagtartalmat.
(4) A miniszter az oktatásirányítási feladatok megvalósítása érdekében, továbbá egyes sajátos köznevelési feladatok
megvalósításához a (3) bekezdésben foglaltaktól eltérő kerettantervet is készíthet.
(5) Az alternatív nevelés-oktatást folytató iskola kerettanterve az Nkt. 9. § (8)–(10) bekezdéseire figyelemmel eltérhet
a 3–5. §-okban meghatározottaktól. 4. A kerettantervek jóváhagyásának szabályai
6. § (1) Kizárólag olyan kerettanterv nyújtható be jóváhagyásra, amely
a) az Nkt. 7. § (1) bekezdés b)–e) pontjaiban meghatározott intézménytípusok valamelyikére készül,
b) az adott intézménytípus vonatkozásában az összes érintett pedagógiai szakasz valamennyi évfolyamára
vonatkozóan tartalmazza a tantárgyi kerettanterveket, c) az érintett pedagógiai szakaszok vonatkozásában a Nat-ban meghatározott összes műveltségterületre kiterjed.
(2) A nevelési és oktatási program (pedagógiai rendszer) kerettanterve (programtanterv) akkor nyújtható be
jóváhagyásra, ha az megfelel az e rendeletben foglaltaknak.
(3) Kerettantervet a) iskola fenntartója, b) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló törvény szerinti, az Országgyűlés által elismert magyarországi egyház, vallásfelekezet és vallási
közösség, c) iskolát fenntartó alternatív iskolát képviselő hálózat, szervezet
nyújthat be jóváhagyásra. (4) A kerettanterv benyújtójának (a továbbiakban: benyújtó) a kerettanterv benyújtásához csatolnia kell
a) az érintett országos nemzetiségi önkormányzat egyetértését, ha a kerettanterv a nemzetiségi nevelés-oktatást
szolgálja, b) a kerettanterv címében a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és
vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerint működő egyház megnevezését tartalmazó kerettanterv
esetén az adott egyház nyilatkozattételre jogosult szervének álláspontját a megnevezés használhatóságáról,
c) a kerettanterv engedélyezési eljárása során az eljárási díj befizetésének igazolását.
(5) A kerettantervet – a (4) bekezdésben meghatározott mellékletekkel együtt – az erre szolgáló elektronikus felületen,
ennek hiányában három példányban papír alapon és egy elektronikus adathordozón elkészített példányban kell
benyújtani a miniszterhez. 7. § (1) A jóváhagyásra benyújtott kerettanterv akkor hagyható jóvá, ha az megfelel
a) az Nkt. 5. § (5) bekezdésében, a Nat-ban, továbbá az e rendeletben, valamint
aa) nemzetiségi nevelés-oktatás esetén a Nemzetiség iskolai oktatásának irányelvében,
ab) a két tanítási nyelvű iskolai nevelés-oktatás esetén a Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvében,
ac) sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelése-oktatása esetén a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai
oktatásának irányelvében, b) alternatív iskola kerettanterve esetében pedig az Nkt. 9. § (8)–(10) bekezdésében foglaltaknak, továbbá
c) a jóváhagyásra benyújtott kerettanterv ca) tantárgyi struktúrája és az egyes tantárgyakra meghatározott óraszámai,
cb) a kerettanterv részét képező tantárgyi kerettantervek tematikai egységeinek címei, az ismeretek és
fejlesztési követelmények tantervi elemek tartalma és az azokhoz rendelt óraszámok vonatkozásában
legalább húsz százalékban eltérnek a miniszter által kiadott vagy jóváhagyott kerettantervtől.
(2) A kérelemben egyértelműen meg kell jelölni azt a pedagógiai szakaszt és azt a célcsoportot, amely indokolja
a miniszter által már kiadott vagy engedélyezett kerettantervek mellett az újabb kerettanterv jóváhagyását.
8. § (1) A miniszter a jóváhagyásra benyújtott kerettantervet annak mellékleteivel együtt öt napon belül megküldi
az OFI részére. (2) Az OFI a szakvéleményének elkészítéséhez a közoktatási szakértői tevékenység, valamint az érettségi vizsgaelnöki
megbízás feltételeiről szóló 38/2009. (XII. 29.) OKM rendelet (a továbbiakban: szakértői rendelet) alapján az Országos
szakértői névjegyzékről két tantervi szakértői szakirány szerinti szakértőt kér fel.
(3) Az OFI harmadik szakértőt akkor kér fel, ha a jóváhagyásra benyújtott kerettanterv
a) nemzetiségi iskolai nevelés-oktatást, b) sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelését-oktatását,
c) két tanítási nyelvű nevelés-oktatást, d) alternatív iskolai nevelés-oktatást
érint. (4) A felkért harmadik szakértőnek a szakértői rendeletben meghatározott feltételek mellett az adott szakterületen
szerzett legalább hároméves pedagógiai gyakorlattal is rendelkeznie kell. Amennyiben nincs az Országos szakértői
névjegyzéken a feltételeknek megfelelő szerinti szakértő, akkor az OFI bármilyen más szakterület szakértőjét is
felkérheti, feltéve, hogy a szakértő pedagógiai gyakorlata szorosan kapcsolódik az érintett szakterülethez.
(5) Az OFI a szakvéleményt az elkészítésére rendelkezésre álló ötven napon belül továbbítja a miniszternek, aki öt napon
belül meghozza a döntését. (6) A miniszter feltételekhez kötheti a kerettanterv jóváhagyására vonatkozó döntését. A feltételek teljesítésére
vonatkozó felhívását meg kell indokolnia. A miniszter a szakértői véleményeket, valamint a szakértői véleményekben
megfogalmazott feltételeket öt napon belül megküldi a kérelem benyújtójának. A feltételek teljesítésére legfeljebb
huszonöt napos határidőt kell biztosítani, amely időtartammal a szakvélemény elkészítésre rendelkezésre álló idő
meghosszabbodik. (7) A kérelem benyújtója a javított kerettantervet a megadott határidőn belül benyújtja a miniszternek, aki azt
a meghatározott feltételek teljesítésének ellenőrzése érdekében haladéktalanul megküldi az OFI részére.
Az OFI a kerettantervről a második szakértői véleményét tizenöt napon belül megküldi a miniszternek.
(8) Ha a benyújtó az e rendeletben foglalt határidőt elmulaszt, a miniszter a kérelmet mérlegelés nélkül elutasítja.
(9) Ha a benyújtó a feltételekkel vagy azok egy részével nem ért egyet, a miniszter további szakértőt kér fel huszonöt
napos határidővel a vitás kérdések tisztázására. A miniszter a rendelkezésére álló dokumentumok alapján dönt.
9. § (1) A miniszter a jóváhagyásra benyújtott kerettantervről, a kerettantervet alkalmazók köréről és az alkalmazás
szabályairól érdemben dönt. A világnézetileg elkötelezett és az alternatív iskolák kerettantervét jóváhagyó
határozatban a kerettanterv pedagógiai célok teljesítéséhez kötődő, az alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket is
fel kell tüntetni. (2) A miniszter az általa jóváhagyott kerettanterveket nyilvántartja és az általa vezetett minisztérium hivatalos honlapján
közzéteszi. 10. § (1) A kerettanterv benyújtójának eljárási díjat kell fizetnie, amely a jelen rendeletben szabályozott eljárással összefüggő
feladatok elvégzésére, elsősorban a személyi és tárgyi feltételek biztosítására használható fel.
(2) Az eljárási díj a kerettanterv által érintett évfolyamonként a mindenkori minimálbér összege.
(3) Az eljárási díjat az OFI Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01744277-0000000 számú fizetési számlájára
történő utalással kell befizetni, a befizetett eljárási díj kezelése és nyilvántartása az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet szerint történik.
11. § A kerettanterv jóváhagyásával összefüggő eljárásban nem működhet közre
a) a kerettanterv készítője és annak a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti
közeli hozzátartozója, b) az, aki a kerettanterv készítőjével, benyújtójával munkaviszonyban, közalkalmazotti, közszolgálati tisztviselői
jogviszonyban áll. 12. § Az e rendeletben szabályozott eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni az Nkt. 96. § (3) bekezdésben megengedett eltéréssel.
5. Záró rendelkezések 13. § A kerettantervek kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 28/2000. (IX. 21.) OM rendelet
a) 1. számú melléklet VI. KERETTANTERV A FELZÁRKÓZTATÁSHOZ SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA fejezet
PÁLYAORIENTÁCIÓ cím 9–10. évfolyam alcím PÁLYAORIENTÁCIÓ MODUL pont Belépő tevékenységformák
alpontot követő táblázat Tartalmak oszlopának 4. sorában az Álláskeresés címszó alatti második gondolatjel után
a „Munkaügyi Központban.” szövegrész helyébe „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalában.” szöveg, b) 1. számú melléklet VI. KERETTANTERV A FELZÁRKÓZTATÁSHOZ SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA fejezet
PÁLYAORIENTÁCIÓ cím 9–10. évfolyam alcím ORIENTÁCIÓS GYAKORLAT MODUL pont Belépő
tevékenységformák alpontot követő táblázat Tartalmak oszlopának 3. sorában lévő felsorolás 2. sorában
a „Munkaügyi Központban.” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalában.” szöveg, c) 1. számú melléklet VI. KERETTANTERV A FELZÁRKÓZTATÁSHOZ SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA fejezet
PÁLYAORIENTÁCIÓ cím 9–10. évfolyam alcím A MUNKA VILÁGA MODUL pont Belépő tevékenységformák alpont
7. sorában a „Munkaügyi Központban” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatalában” szöveg, d) 1. számú melléklet VI. KERETTANTERV A FELZÁRKÓZTATÁSHOZ SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA fejezet
PÁLYAORIENTÁCIÓ cím 9–10. évfolyam alcím A MUNKA VILÁGA MODUL pont Belépő tevékenységformák
alpontot követő táblázat I. Munkaerő-piaci ismeretek pont alatt lévő 3. sor Tartalmak oszlopának 2. sorában az
„A Munkaügyi Központ és kirendeltségei.” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatala és munkaügyi kirendeltségei.” szöveg, e) 1. számú melléklet VI. KERETTANTERV A FELZÁRKÓZTATÁSHOZ SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA fejezet
PÁLYAORIENTÁCIÓ cím 9–10. évfolyam alcím A MUNKA VILÁGA MODUL pont Belépő tevékenységformák
alpontot követő táblázat I. Munkaerő-piaci ismeretek pont alatt lévő 3. sor Tartalmak oszlopának 5. sorában az
„egy munkaügyi központban” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatalában” szöveg, f) 1. számú melléklet VI. KERETTANTERV A FELZÁRKÓZTATÁSHOZ SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA fejezet
PÁLYAORIENTÁCIÓ cím 9–10. évfolyam alcím A MUNKA VILÁGA MODUL pont Belépő tevékenységformák
alpontot követő táblázat I. Munkaerő-piaci ismeretek pont alatt lévő 4. sor Tartalmak oszlopának 2. sorában az
„A munkaügyi központok és a kirendeltségek.” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatala és a munkaügyi kirendeltségek.” szöveg,
g) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím EGÉSZSÉGÜGYI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK 9–10. évfolyam
alcím Fejlesztési követelmények pont Mindennapi teendők gyakorlat: bekezdése alatti mondatban a „munkaügyi
központokban.” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalában.” szöveg, h) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím EGÉSZSÉGÜGYI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK 9–10. évfolyam
alcím 10. évfolyam pont Mindennapi teendők gyakorlat alpont utáni táblázat Tartalmak oszlopának utolsó
sorában a „Munkaügyi központ” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatalának” szöveg, i) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím EGÉSZSÉGÜGYI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK „B” változat
9–10. évfolyam alcím Fejlesztési követelmények pont Mindennapi teendők gyakorlat: bekezdése alatti
mondatban a „munkaügyi központokban.” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatalában.” szöveg, j) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím EGÉSZSÉGÜGYI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK „B” változat
9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi teendők gyakorlat alpont utáni táblázat Tartalmak
oszlopának utolsó sorában a „Munkaügyi központ” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatalának” szöveg, k) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK
„B” változat 9–10. évfolyam alcím Fejlesztési követelmények pont Mindennapi teendők gyakorlat: bekezdése
alatti mondatban a „munkaügyi központokban.” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatalában.” szöveg, l) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK
„B” változat 9–10. évfolyam alcím Fejlesztési követelmények pont Mindennapi teendők gyakorlat alpont utáni
táblázat Tartalmak oszlopának utolsó sorában a „Munkaügyi központ” szövegrész helyébe az „A fővárosi és
megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának” szöveg, m) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím OKTATÁSI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK „A2” változat
9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi teendők gyakorlatok: alpontot követő táblázat első,
Mindennapi teendők elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 16. sorban, az Álláskeresés: alpont
alatti második gondolatjel után a „Munkaügyi Központ.” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei
kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala.” szöveg, n) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím OKTATÁSI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK „A2” változat
9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi teendők gyakorlatok: alpontot követő táblázat első,
Mindennapi teendők elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 19. (utolsó) sorban, a „Munkaügyi
Központban.” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalában.”
szöveg, o) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím OKTATÁSI SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK „B” változat
9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi tudnivalók gyakorlatok: alpontot követő táblázat első,
Mindennapi ismeretek gyakorlata elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 4. (utolsó) sorban,
a „Munkaügyi Központban.” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalában.” szöveg, p) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím MŰVÉSZET, KÖZMŰVELŐDÉS, KOMMUNIKÁCIÓ SZAKMAI ALAPOZÓ
ISMERETEK „A2” változat 9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi ismeretek: alpontot követő táblázat
első, Mindennapi ismeretek elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 16. sorban, az Álláskeresés:
alpont alatti második gondolatjel után a „Munkaügyi Központ.” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei
kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala.” szöveg, q) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím MŰVÉSZET, KÖZMŰVELŐDÉS, KOMMUNIKÁCIÓ SZAKMAI ALAPOZÓ
GYAKORLATOK „A2” változat 9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi teendők gyakorlat alpontot
követő táblázat első, Mindennapi ismeretek elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 6. (utolsó)
sorban, a „Munkaügyi Központban.” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatalában.” szöveg, r) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím MŰVÉSZET, KÖZMŰVELŐDÉS, KOMMUNIKÁCIÓ SZAKMAI ALAPOZÓ
GYAKORLATOK „B” változat 9–10. évfolyam alcím 10. évfolyam pont Mindennapi teendők gyakorlat alpontot
követő táblázat első, Mindennapi ismeretek elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 16. sorban, az
Álláskeresés: alpont alatti második gondolatjel után a „Munkaügyi Központ.” szövegrész helyébe az „A fővárosi és
megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala.” szöveg, s) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím SZAKMAI ALAPOZÁS AZ EGYÉB SZOLGÁLTATÁSOK
SZAKMACSOPORTRA „A2” változat alcímet követő EGYÉB SZOLGÁLTATÁSOK SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK
9–10. évfolyam pont 10. évfolyam alpont Mindennapi teendők gyakorlata szakaszt követő táblázat első,
Mindennapi ismeretek elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 6. (utolsó) sorban, a „Munkaügyi
Központban.” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalában.”
szöveg, t) 2. számú melléklet III. SZAKISKOLÁK SZÁMÁRA PÁLYAORIENTÁCIÓ ÉS SZAKMAI ALAPOZÁS KERETTANTERVI
PROGRAMJAI fejezet PÁLYAORIENTÁCIÓ cím SZAKMAI ALAPOZÁS AZ EGYÉB SZOLGÁLTATÁSOK
SZAKMACSOPORTRA „B” változat alcímet követő EGYÉB SZOLGÁLTATÁSOK SZAKMAI ALAPOZÓ GYAKORLATOK
9–10. évfolyam pont 10. évfolyam alpont Mindennapi teendők gyakorlata szakaszt követő táblázat első,
Mindennapi ismeretek elnevezésű sorának Tartalmak című oszlopában lévő 6. (utolsó) sorban, a „Munkaügyi
Központban.” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalában.”
szöveg lép. 14. § A kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről, valamint egyes oktatási jogszabályok módosításáról szóló
17/2004. (V. 20.) OM rendelet [a továbbiakban: 17/2004. (V. 20.) OM rendelet]
a) 2. számú melléklet HÉTSZÍNTAN TANTERV A SAJÁTOS NEVELÉSI IGÉNYŰ GYERMEKEKNEK cím 1–8. ÉVFOLYAM
alcím ANYANYELV 8. ÉVFOLYAM pont 4.2. ÜGYINTÉZŐI MEGSZÓLALÁSOK alpontban az „Okmányiroda”
szövegrész helyébe „Fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala” szöveg,
b) 3. számú melléklet AZ ELŐREHOZOTT SZAKISKOLAI SZAKKÉPZÉS (9., 10., 11. ÉVFOLYAMOK) közismereti
KERETTANTERVE cím TÖRTÉNELMI, SZOCIÁLIS ÉS ÁLLAMPOLGÁRI KOMPETENCIA alcím 10. évfolyam pontot
követő táblázat 3. Mi a dolgunk? 24 óra témakör c) Az önkormányzatiság elve, ügyintézés 2 óra alpontjában az
„Okmányiroda” szövegrész helyébe „Fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala” szöveg
lép. 15. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a 17/2004. (V. 20.) OM rendelet 2. § (1)–(3) bekezdése, 2/A.–8. §-a, továbbá az 1. számú mellékletében az
5–8. évfolyamra kiadott kerettanterv. 16. § A kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről, valamint egyes oktatási jogszabályok módosításáról szóló
17/2004. (V. 20.) OM rendelet 1. számú mellékletében a 9–13. évfolyamokra kiadott kerettanterveket, továbbá a 2. és
3. számú mellékletében kiadott kerettanterveket 2020. augusztus 31-ig kifutó rendszerben lehet alkalmazni
a nevelési-oktatási intézményekben a Nat és az e rendelet alapján kiadott kerettantervek felmenő rendszerű
bevezetéséhez igazodva. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
47/2004. (IV. 22.) GKM rendelete a közösségi kikötőbe érkező, illetve onnan induló tengeri hajókra vonatkozó nyilatkozattételi kötelezettség teljesítéséről.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. §-a
(2) bekezdésének d) és v) pontjában kapott felhatalmazás
alapján — figyelemmel a nemzetközi tengeri forgalom
könnyítéséről szóló, Londonban, 1965. évi április hó 9.
napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1977. évi
16. törvényerejű rendelet 4. § (2) bekezdésében foglaltakra — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a közösség kikötőkbe érkező és azokat elhagyó, magyar lajstromba bejegyzett tengeri hajóra,
parancsnokára és üzemben tartójára1, illetve annak ügynökére terjed ki.
2. § A rendelet alkalmazásában:
a) FAL Egyezmény: a nemzetközi tengeri forgalom
könnyítéséről szóló, Londonban, 1965. évi április hó 9.
napján kelt, az 1977. évi 16. törvényerejű rendelettel kihirdetett egyezmény;
b) a FAL formanyomtatvány-minta: a FAL egyezményben meghatározott A4 formátumú szabványosított nyomtatvány-minta;
c) nyilatkozattétel: a kikötőbe érkező, illetve onnét induló hajónak a hatósági nyilvántartási, illetve eljárási célú
tájékoztatásadási kötelezettsége;
d) hajó: bármilyen típusú tengeri hajó1;
e) hajó készletei: a hajó felszereléseinek és a tartalék
alkatrészeknek a kivételével a hajón történő felhasználásra
szánt anyagok, eszközök készletei, ideértve a hajón történő
fogyasztásra szánt élelmiszerkészletet és más fogyóanyagokat, továbbá az utasok és a személyzet számára történő
értékesítés céljából a hajón tartott árukészletet, valamint
az üzem- és kenőanyagkészletet;
f) hajó felszerelése: a hajón használat céljából tárolt,
elmozdítható, de nem elfogyasztható tárgyak, beleértve a
kiegészítő felszerelési tárgyakat, mint például a mentőcsónakokat, a mentőeszközöket, a bútorzatot, a hajó felszerelési tárgyait és egyéb hasonló tárgyakat, de kivéve a tartalék
alkatrészeket;
1 2000. évi XLII. törvény a víziközlekedésről, 87. §, 2. pont.
g) tartalék alkatrész: a hajó berendezéseinek, felszerelésének, illetve magának a hajónak alkatrészcserével végzendő javításához szükséges alkatrész, amelyeket abba a hajóba építenek be, amelyen azt tárolják;
h) személyzet ingósága: a személyzet tagjának személyes
használatára szolgáló tárgyak, ruházat, ideértve a hajón
tartott személyes tulajdont képező és bevallott fizetőeszközöket is;
i) személyzet tagja: akit a hajó gazdasági tevékenységének megfelelően valamilyen minőségben a hajó fedélzetén
foglalkoztatnak vagy alkalmaznak és a személyzeti jegyzékbe bejegyezték.
3. § (1) A FAL Egyezmény mellékletében foglalt nyilatkozattételi kötelezettségnek a kikötőbe érkező, illetve onnan
induló hajó parancsnoka, illetve üzemben tartójának ügynöke a mellékletekben foglalt FAL formanyomtatványminták szerinti formanyomtatványokon köteles eleget tenni.
(2) A formanyomtatványok elkészítéséről az üzemben
tartó gondoskodik. A formanyomtatványokat A4 formátumban (210 mm× 297 mm) kell kinyomtatni. A formanyomtatvány hátoldalának legalább egyharmadát az esetleges hatósági megjegyzések részére kell fenntartani.
(3) A hajó kikötőbe történő érkezésekor, illetve onnan
való indulásakor fennálló nyilatkozattételi kötelezettség a
következő formanyomtatványok kitöltésével és a kikötő
szerinti állam hatóságainak való átadásával teljesíthető:
a) az általános nyilatkozat (1. számú melléklet),
b) a hajó készleteire vonatkozó nyilatkozat (2. számú
melléklet),
c) a személyzet ingóságára vonatkozó nyilatkozat (3. számú melléklet),
d) a személyzeti jegyzék (4. számú melléklet);
e) a legfeljebb 12 utas szállítására engedélyezett hajóra
rendszeresített utaslista (5. számú melléklet). (4) A formanyomtatványon a bejegyzéseket tintával, tintaceruzával vagy nyomtató eszközzel, illetve más, a bejegyzés kitörölhetetlenségét biztosító eszközzel jól olvashatóan és értelmezhetően kell megtenni. Amennyiben az
adott kikötőben a nyilatkozattételi kötelezettség teljesítése elektronikus formában engedélyezett, úgy a nyilatkozatokban szereplő információnak a nemzetközi szabványoknak megfelelő feldolgozhatóságát, illetve továbbíthatóságát biztosítani szükséges. Külföldi kikötőben a formanyomtatványokat angol nyelven kell kitölteni.
5. § (1) Az általános nyilatkozatot a parancsnok vagy az
üzemben tartó képviseletében eljáró ügynök, illetve a pa
rancsnok által felhatalmazott személy látja el keltezéssel és
írja alá.
(2) A hajó készletére vonatkozó nyilatkozatot a parancsnok, illetve a parancsnok által felhatalmazott és a hajó
készletét ismerő tiszt látja el keltezéssel és írja alá.
(3) A személyzet ingóságára vonatkozó nyilatkozatot a
parancsnok, illetve a parancsnok által felhatalmazott tiszt
látja el keltezéssel és írja alá. A nyilatkozatot személyzet
valamennyi tagjának alá kell írnia a nyilatkozatnak azon
része hitelesítése céljából, amely a személyzet tagjának
saját ingóságáról tartalmaz adatokat.
(4) A személyzeti jegyzéket a parancsnok, illetve a parancsnok által felhatalmazott tiszt látja el keltezéssel és írja
alá.
(5) A legfeljebb 12 utas szállítására engedélyezett hajóra
rendszeresített utaslistát a hajó vezetője, illetve az üzemben tartó képviseletében eljáró ügynök vagy a hajó vezetőjének az általa felhatalmazott helyettese látja el keltezéssel
és írja alá.
6. § Az Európai Bizottság tengeri közlekedésbiztonsági és a
hajókról történő környezetszennyezés-megelőzési szak
bizottságának 2 magyar tagját a gazdasági és közlekedési
miniszter jelöli ki.
7. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
8. § Ez a rendelet — az 1977. évi 16. törvényerejű rendelettel
együtt — a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező
és/vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki
követelményeiről szóló 2002. február 18-i 2002/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz.
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi


text:
45/2011. (VIII. 25.) NFM rendelete a folyami információs szolgáltatások szakmai és működtetési szabályairól.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (2) bekezdés b) és f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Dunán való
hajózás rendjének szabályozása tárgyában Belgrádban 1948. évi augusztus hó 18. napján kelt nemzetközi Egyezmény
becikkelyezéséről szóló 1949. évi XIII. törvény (Egyezmény) 4. §-ában, valamint az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya a) a folyami információs szolgáltatások (a továbbiakban: RIS) működését és hasznosítását szolgáló üzemeltetési
tevékenységre, a RIS-üzemeltetőre, a hajózási hatóságra, a RIS-felhasználókra,
b) a RIS működését biztosító parti és hajófedélzeti technikai eszközökre, a RIS keretében nyújtott
közlekedésirányítási, rendészeti, vám- és pénzügyőri, meteorológiai, katasztrófavédelmi, vízügyi, környezet- és
természetvédelmi szolgáltatásokra, c) a Duna főágának a folyó 1811. és 1433. folyamkilométere közötti magyarországi szakaszán, valamint
a Szentendrei Duna-ágban tartózkodó ca) hajókra, kompokra és
cb) azokra a kisgéphajókra, amelyek 12 főnél több utas szállítására engedélyezettek, továbbá
cc) az úszó munkagépekre terjed ki. (2) A rendelet hatálya nem terjed ki a kötelékben továbbított úszólétesítményekre, és a nem szabadon közlekedő
kompokra. (3) A rendeletet a Magyar Köztársaság határain kívül tartózkodó magyar hajólajstromban nyilvántartott és az
(1) bekezdésben említett úszólétesítményre is alkalmazni kell, ha az illetékes parti állam jogszabálya eltérően nem
rendelkezik. 2. Értelmező rendelkezések 2. § A rendelet alkalmazásában:
1. AIS-készülék: a hajók helyzetének meghatározására és nyomon követésére szolgáló, műszaki rendszerben működő,
a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott hajóhelyzetmegállapító és nyomon követő
rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2007. március 13-i 415/2007/EK bizottsági rendeletben említett
elektronikus hajóhelyzet-meghatározó és adatközlő készülék, 2. RIS-adat: a folyami információs szolgáltatások körében érintett úszólétesítmény-vezetők, úszólétesítmény-üzemben
tartók, gazdálkodó szervezetek és hatósági szervek, valamint a térképészeti, vízügyi és meteorológiai szervezetek által
szolgáltatott vagy igényelt, az európai uniós jogi aktusokban a RIS-szel összefüggésben említett adat,
3. RIS-adatszolgáltató: az európai uniós jogi aktusokban a folyami információs szolgáltatások körében adatközlőként
említett úszólétesítmény-vezetők, úszólétesítmény-üzemben tartók, gazdálkodó szervezetek és hatósági szervek,
valamint a térképészeti, vízügyi és meteorológiai szervezetek. 3. A RIS-üzemeltető feladatai és a RIS működtetése
3. § (1) A RIS-t működtető hajózási hatóság (a továbbiakban: RIS-működtető):
a) a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályban meghatározott
adatvédelmi felelőst nevez ki a RIS működésével összefüggő információáramlás felügyeletére,
b) felügyeli a RIS alkalmazását és a RIS-üzemeltető folyami információs szolgáltatások során végzett tevékenységét,
c) ellenőrzi a RIS-adatok jogszerű felhasználását a RIS központja és a RIS-felhasználók kapcsolatában,
d) a RIS-üzemeltető tájékoztatása alapján közzéteszi azt a hajósoknak szóló hirdetményt, amelyben a folyami
információs szolgáltatás 24 órát meghaladó kiesése, üzemzavara esetén, a biztonsági és vészhelyzeti szolgáltatás
ideiglenesen rádiós üzemmódra történő átállításról tájékoztatja a RIS-felhasználókat,
e) ellenőrzi a RIS-adatok kezelését, és a RIS-adatokhoz a jogszabályokban meghatározott jogosultság szerinti
hozzáférést, f) engedélyezi a jogosult szervezetek, személyek számára a rendszerben kezelt adatokon alapuló, a nautikai
forgalmi helyzetek rekonstrukciójához, és visszajátszásához szükséges információkhoz való hozzáférést,
g) gondoskodik a hajósoknak szóló hirdetmények több nyelven történő elérhetőségéről a RIS útján,
h) biztosítja az európai uniós tagállamok közötti és a harmadik államokkal létrehozott, kétoldalú nemzetközi
szerződésekben meghatározott feltételekre figyelemmel a nemzetközi adatcsere feltételeit.
(2) A RIS-üzemeltető: a) folyamatosan elérhető módon üzemelteti az általa létrehozott és a folyami információs szolgáltatásokról
a felhasználók számára tájékoztatást adó honlapot, annak elérhetőségét honlapján megjeleníti;
b) gondoskodik a RIS-ről szóló európai uniós és hazai jogszabályokban meghatározott szolgáltatások működéséről;
c) gondoskodik a RIS informatikai rendszerének az illetéktelen behatolás elleni biztonsági védelméről;
d) biztosítja a folyamatos RIS-üzemeltetés műszaki és humán erőforrásait, és folyamatos üzemmódban végzi
a beérkező adatok feldolgozását a RIS-felhasználók számára; e) az informatikai rendszer üzemzavara esetén a biztonsági és vészhelyzeti szolgáltatást ideiglenesen rádiós
üzemmódra állítja át; f) 24 órás rádiós figyelőszolgálatot biztosít a Duna e rendeletben meghatározott szakaszain, ahol fogadja a hajók
bejelentkezését a hajó-hajó közötti kommunikációs csatornán (10) és folyamatosan figyeli a nautikai információs
(22) és a segélykérési csatornát (16); g) végzi a RIS-adatok kezelését, valamint biztosítja az adatokhoz a jogszabályokban meghatározott jogosultság
szerinti hozzáférést; h) a jogosult szervezetek számára biztosítja a RIS-adatokon alapuló, a hajózási forgalmi helyzetek
rekonstrukciójához vagy visszajátszásához szükséges szoftver használatát; i) fogadja és visszaigazolja a RIS-be bekerülő elektronikus üzeneteket, és a fogadott üzenetekhez biztosítja
a címzettek hozzáférését; j) fenntartja a vészhelyzeti és segítségnyújtási információközvetítést;
k) gondoskodik az elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszerhez (ECDIS) kapcsolódóan
meghatározott adatoknak az ECDIS-be történő integrálásáról, és a víziközlekedés szereplői részére biztosítja
a hozzáférést a hajózási térképi anyaghoz; l) gondoskodik a többnyelvű, az európai uniós belvízi közlekedésben bevezetett, harmonizált folyami információs
szolgáltatások részét képező, hajósoknak szóló hirdetmények RIS útján való folyamatos hozzáférhetőségéről.
(3) Az európai uniós vagy hazai szabályozásban meghatározott kötelező szolgáltatásokon túl a RIS-en keresztül nyújtott
további szolgáltatásokból – így különösen a jogszabályban vagy hajósoknak szóló hirdetményben előírt
adatszolgáltatás körébe nem tartozó, gazdálkodást érintő adattal kapcsolatos szolgáltatásból – származó bevételek
a RIS-működtetőt illetik. (4) A nemzetközi adatcsere műszaki feltételeit a RIS-üzemeltető a folyami információs szolgáltatásoknak az európai uniós
tagállamok közötti együttműködése keretében történő végrehajtását szolgáló műszaki együttműködési
megállapodásra, és a harmadik államokkal létrehozott kétoldalú nemzetközi szerződésben meghatározott feltételekre
tekintettel biztosítja. 4. A RIS-ben használható eszközre és szoftverre vonatkozó általános követelmények
4. § (1) A hajózási hatóság a rádió-berendezésekről és az elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük
kölcsönös elismeréséről szóló jogszabályban meghatározott, a gyártótól vagy arra felhatalmazott laboratóriumtól
származó tanúsítvánnyal rendelkező, a RIS működését biztosító parti és hajófedélzeti technikai eszközök és tartozékaik
megfelelőségét elfogadja, és ezek használatát jóváhagyja. (2) A folyami információs szolgáltatások körében használatos ECDIS térképek megjelenítésére alkalmas hajófedélzeti
radarkészülékeknek a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös
elismerésének rendjéről szóló jogszabályban meghatározott frekvencia és funkcionalitási követelményeknek való
megfeleléséről funkcionalitási típusvizsgálatnak való megfelelést tanúsító bizonyítvánnyal és típusengedéllyel kell
rendelkezniük. 5. Az AIS-készülék használata és a készülékkel továbbított adatok köre
5. § (1) A Duna nemzetközi víziútján, a) a 1811 és 1433 folyamkilométer közötti szakaszán, valamint
b) a Szentendrei Duna-ágban üzemképes nagyhajót, úszómunkagépet, kompot és azt a kisgéphajót, amely nagyhajót vagy nagyhajókból
összeállított köteléket továbbíthat, valamint a 12 főnél több utas szállítására engedélyezett kisgéphajót
a hajóhelyzetmegállapító és nyomon követő rendszerekre vonatkozó műszaki előírásoknak megfelelő, üzemképes
AIS-készülékkel kell felszerelni, és azt – az úszólétesítmény kijelölt veszteglőhelyen és kikötőben lehorgonyzott vagy
kikötött állapotban történő veszteglése kivételével – működő állapotban kell tartani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott úszólétesítmény vezetője az alábbi adatokat köteles rögzíteni az AIS-készülékben,
amelyeket az AIS-készülék folyamatosan továbbít: a) a felhasználó mozgószolgálati azonosító számát (MMSI – Maritime Mobile Service Identity);
b) az úszólétesítmény nevét vagy azonosítóját; c) az úszólétesítmény hívójelét;
d) az úszólétesítmény típusát; e) az Egységes Európai Hajószámot (ENI);
f) az úszólétesítmény vagy a kötelék legnagyobb hosszúságát deciméteres pontossággal;
g) az úszólétesítmény vagy a kötelék legnagyobb szélességét deciméteres pontossággal;
h) az úszólétesítmény vagy a kötelék álló helyzetében mért legnagyobb merülését;
i) kötelék esetében a kötelék típusát; j) a szállított veszélyes árura vonatkozóan, az ADN szabályzat 5.4.1.1.1 bekezdése alatt meghatározott tájékoztatást;
k) az úszólétesítmény vagy a kötelék helyzetét (WGS 84);
l) az úszólétesítmény vagy a kötelék mederfenékhez viszonyított sebességét (SOG);
m) az úszólétesítmény vagy a kötelék mederfenékhez viszonyított haladási irányát (COG);
n) az úszólétesítménynek a globális műholdas navigációs rendszer segítségével meghatározott helyzetét
(GNSS/DGNSS); o) a navigációs készülék aktuális dátumnak és zónaidőnek megfelelő rendszeridejét;
p) a hajózási állapotot a hajó vezetője kézzel állítja be az AIS-készüléken, és így közli, hogy a úszólétesítmény
menetben van-e vagy azt, hogy álló helyzetben van-e vagy különös körülmények hátráltatják-e.
(3) Az úszólétesítmény vezetője köteles a) az úszólétesítmény vagy kötelék legnagyobb hosszúságára,
b) az úszólétesítmény vagy kötelék legnagyobb szélességére, c) az úszólétesítmény vagy kötelék álló helyzetében mért legnagyobb merülésére,
d) a kötelék típusára, valamint e) a szállított veszélyes árura vonatkozóan, az ADN szabályzat 5.4.1.1.1 bekezdése alatt meghatározott
információkra vonatkozó adat megváltozása esetén az adatot az aktuális állapotnak megfelelően haladéktalanul frissíteni.
6. Adatkezelés és adattovábbítás szabályai 6. § (1) A RIS-adatok kezelésére a RIS-üzemeltető jogosult. A RIS-adatokhoz úszólétesítmény tulajdonosa, üzemben tartója
vagy vezetője, a hajózási hatóság, a rendőrség, a vámhatóság, a határőrség, a katasztrófavédelem, a környezetvédelmi
és az egészségügyi államigazgatási szerv, továbbá az önálló belügyi szervek és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
a jogszabályoknak megfelelően férhetnek hozzá. (2) A jogszabályban vagy hajósoknak szóló hirdetményben előírt adatszolgáltatás körébe nem tartozó, a RIS-be bekerülő
gazdálkodást érintő adat a) kezelésére kizárólag az adott adatot szolgáltató gazdálkodó szervezet, vagy az általa meghatalmazott jogi vagy
természetes személy jogosult; b) a RIS-üzemeltető által az adat megismerésére és kezelésére jogosult hatóságon túl harmadik szervezetnek,
személynek csak akkor adható át, ha ahhoz az adatszolgáltató írásban hozzájárult, az adatszolgáltatásról
a RIS-üzemeltető tájékoztatja a RIS-működtetőt. (3) A hajózási, térképészeti, hidrológiai és meteorológiai adatok frissítésének rendszerességről, valamint az
adattartalomról a RIS-működtető állapodik meg az érintett RIS-adatszolgáltatóval.
(4) A RIS fejlesztése során a RIS-üzemeltető a jogszabályi rendelkezések figyelembevételével és a RIS-működtető
engedélyével változtathat a RIS-felhasználóknak a RIS-adatokhoz történő hozzáférését meghatározó renden.
(5) A RIS-adatokhoz történő hozzáférés rendjét a RIS-üzemeltető a folyami információs szolgáltatásokról szóló honlapon
teszi közzé. (6) Víziközlekedési balesettel vagy rendkívüli hajózási eseménnyel összefüggő adat megőrzéséről a légi-, a vasúti és
a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló törvény rendelkezései szerint
kell gondoskodni. 7. Internetes adatszolgáltatás módja és felelősségi rendje
7. § (1) A RIS-üzemeltető a felhasználók számára a folyami információs szolgáltatásokról szóló honlapon is biztosítja a RIS-be
bekerülő hajózási, térképészeti, hidrológiai és meteorológiai adatokhoz történő hozzáférés lehetőségét.
(2) A hajózási, térképészeti, hidrológiai és meteorológiai adatok aktualitását és az adat forrásának azonosíthatóságát
biztosítani kell. (3) Az interneten elérhető adat esetében az adattal együtt elérhetővé kell tenni az adatszolgáltatás pontosságára és az
adattal kapcsolatos felelősségvállalásra vonatkozó tájékoztatást. (4) Az adatnak az interneten való közzétételével összefüggésben az úszólétesítmény azonosítására, az adat pontosságára,
az adattal kapcsolatos felelősségre, a közzététel kezdetére, az adat érvényességének határidejére vonatkozó
adatkezelési műveletet és az internetes közzététellel kapcsolatos más tájékoztatást számítógépes eljárás útján
naplózni kell. A napló gondos vezetését és ellenőrizhetőségét a RIS-üzemeltető biztosítja.
(5) Az internetes adatkezelési műveletről vezetett naplónak a naptári év egésze folyamán végzett tevékenységet kell
felölelnie. A naptári év lezárultával a napló archiválásáról, és legfeljebb két éven át történő megőrzéséről gondoskodni
kell. 8. A RIS üzemeltetésének ellenőrzése 8. § (1) A RIS-működtető a RIS-üzemeltető tevékenységét kétéves időszakonként legalább egy alkalommal ellenőrzi.
(2) A RIS-működtető számára a RIS-üzemeltető biztosítja a helyszíni, és informatikai vagy elektronikus hírközlési eszközök
segítségével végrehajtható távoli ellenőrzés lehetőségét. (3) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésről a RIS-működtető értékelő jelentést készít, amelyet a hajózásban érintett szakmai
szervezetekkel és hatósági szervekkel, valamint a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium illetékes
szervezeti egységeivel áttekint és a RIS működtetésének további fejlesztéséhez hasznosít.
9. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) Az 5. § (1)–(2) bekezdésében foglalt rendelkezést
a) az e rendelet hatálya alá tartozó magyar lajstromban nyilvántartott úszólétesítmények számára 2011.
szeptember 1-jét, b) az e rendelet hatálya alá tartozó nem magyar lajstromban nyilvántartott úszólétesítmények számára 2012.
január 1-jét követően kell alkalmazni. (3) Az 5. § (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség 2011. december 31-éig a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél
„A” osztályba sorolt készülék felszerelésével is teljesíthető, amennyiben azt az 5. § (1) bekezdésben említett belvízi
úszólétesítményre 2008. december 31-ét megelőzően szerelték fel vagy amennyiben a készülék tengeri hajóra van
felszerelve. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
222/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Mezei István Gyulát kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2015. február 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2013. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése a KIKÉPZÉSI PROGRAM ÉS MÓDSZERTANI SEGÉDLET AZ EJTŐERNYŐS ÉS KUTATÓ-MENTŐ KATONÁK KÉPZÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁHOZ című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, va
lamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a
„KIKÉPZÉSI PROGRAM ÉS MÓDSZERTANI
SEGÉDLET AZ EJTŐERNYŐS ÉS
KUTATÓ-MENTŐ KATONÁK KÉPZÉSÉNEK
VÉGREHAJTÁSÁHOZ” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. A „KIKÉPZÉSI PROGRAM ÉS
MÓDSZERTANI SEGÉDLET AZ EJTŐERNYŐS ÉS
KUTATÓ-MENTŐ KATONÁK KÉPZÉSÉNEK
VÉGREHAJTÁSÁHOZ” című főnökségi kiadványt
ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadvány az ejtőernyős és kutató-mentő katonák kiképzésének óra – tárgykörelosztását, valamint az elméleti
és gyakorlati képzés végrehajtásához szükséges módszertani elemeket tartalmazza.
4. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza.
6. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
7. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
518/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kiss Árpád Lajost
2014. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Püspök Lászlót kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság algíri nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. november 23. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
331/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Csutora
Zsolt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország minszki nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. február 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2012. (X. 9.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2012. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontja alapján – figyelemmel az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjára és
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdése c) pontjában foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint a
2011. évben megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes
felhasználásáért, a rendelkezési jogosultságok betartásáért, jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben,
szabályzatban meghatározott kezelői feladatok ellátásáért, valamint azok ellenőrzéséért – ha a Kvtv., illetve
kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri rendeletben és az adott előirányzatra
vonatkozó külön utasításban, szabályzatban foglaltak figyelembevételével a jelen utasítás 1. és 2. mellékletében
kijelölt szervezeti egységek (a továbbiakban: szakmai kezelők) vezetői a felelősek.
2. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit jelen utasítás 1. és 2. melléklete szerint jelölöm ki.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2012. évre vonatkozó fejezeti kezelésű
előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló 1/2012. (II. 10.) NGM utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
324/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Timaffy Judit Vilmát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország havannai
nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarországnak a Dominikai Köztársaságban, a Dominikai Közösségben,
Jamaicában és Saint Luciában való képviseletével.
Budapest, 2018. január 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
427/2009. (XI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép
Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. október 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés olyan törvényt alkosson, amely biztosítja, hogy a csupán egy lakóingatlannal
rendelkező magyar állampolgárok lakóingatlanát senki el ne árvereztethesse?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. A testület álláspontja szerint a kezdeményezésben tartott eredményes népszavazás a jogalkotót, a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 13. § (1) bekezdésében foglalt
tulajdonhoz való joggal ellentétes tartalmú jogszabály megalkotására kötelezné. A tulajdonhoz való jog alapvető
eleme a tulajdonnal való rendelkezés joga. A rendelkezési jog magában foglalja a dolog tulajdonjogának másra való
átruházását. Az árverés a hatályos jogszabályok értelmében egy tulajdonszerzési mód.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés a tulajdonhoz való jogot, mint alkotmányos jogot korlátozza, hiszen az abban
tartott eredményes népszavazás esetén senkinek, így magának a tulajdonosnak sem lenne joga ahhoz, hogy ingatlana
tekintetében rendelkezési jogát gyakorolja. Mindezek alapján a kérdés az Alkotmány burkolt módosítására irányul.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata szerint alkotmánymódosítás csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet; az alaptörvény módosítására irányuló
kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB,
28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság továbbá megállapítja, hogy a kezdeményezés az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak sem felel meg, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezésben szereplő „lakóingatlannal rendelkezik” kifejezés számos értelmezési lehetőséget vet fel. Nem
egyértelmű, hogy ez alatt a kezdeményező a lakóingatlan tulajdonjogát érti-e, vagy akkor is „rendelkezik-e” valaki egy
ingatlan fölött, ha azt bérli vagy a fölött haszonélvezeti joggal bír, illetve nem derül ki, hogy a közös tulajdon esetén
a kezdeményezés szerint valamennyi tulajdonostárs „egy lakóingatlannal rendelkező” állampolgár-e.
Az Országos Választási Bizottság a fent leírtak alapján hivatkozva az Nsztv. 10. § b) és c) pontjaiban foglaltakra
megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését. II. A határozat az Alkotmány 13. § (1) bekezdésén, a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontjain, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1172/2017. (IV. 3.) Korm. határozata a Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti ingatlanon bekövetkezett rendkívüli helyzet megoldása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti ingatlanon bekövetkezett rendkívüli helyzet megoldása
érdekében a  természetes személy tulajdonosok (és velük együtt lakó családtagjaik) lakhatási feltételeinek,
elsősorban önkormányzati bérlakás biztosítása által történő megoldásával;
2. a belügyminiszter útján felkéri Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatát, hogy
a) gondoskodjon az érintett családok aktuális helyzetét bemutató tájékoztató elkészítéséről, és
b) tegyen részletes javaslatot az 1. pont szerinti személyek lakhatási feltételeinek biztosítására, ideértve annak
költségvetési kihatásait is.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
212/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Koltai Tibornét 2016. december 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1581/2016. (X. 25.) Korm. határozata a munkavédelem nemzeti politikájáról.
A Kormány a  munkakörülmények fejlesztése, a  munkabalesetek és foglalkozási megbetegedések megelőzése
érdekében a  munkavédelem nemzeti politikáját megtárgyalta és jóváhagyta. Ennek megfelelően a  Kormány
a  munkavédelemre vonatkozó állami feladat ellátásának keretében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a Kormány honlapján tegye közzé a jóváhagyott dokumentumot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
408/2019. (IX. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Tóth Pétert a 2019. október 1. napjától 2022. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. szeptember 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1127/2013. (III. 13.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium aktuális peres ügyeiből eredő fizetési kötelezettségek finanszírozásáról.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
5. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 13. Peres ügyek alcím 467 004 ezer forinttal történő túllépését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
164/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Mihályi Géza rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság ammani nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
171/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Sági Gábor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság tbiliszi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. június 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
58/2014. (II. 7.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Simon
Madjumo Maruta rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Namíbiai Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2014. január 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök