type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
220/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Zalai Csabát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. február 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
404/2016. (XII. 8.) Korm. rendelete a nyugellátásokban és egyes más ellátásokban részesülő személyek egyszeri juttatásáról.
A Kormány elkötelezett, hogy az  idősebb nemzedék és a  nyugellátásban részesülők is megbecsülést kapjanak, hiszen
évtizedeken át azért dolgoztak, hogy az ország talpra álljon és gyarapodjon.
Ennek érdekében – kiemelten fontosnak tartva, hogy a nyugdíjasok is részesülhessenek a Kormány és a magyar állampolgárok
közös erőfeszítésének köszönhetően erősödő magyar gazdaság eredményeiből – a  Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk
(3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény 62.  § (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Egyszeri juttatásként, egy alkalommal személyenként 10 000 forint értékű Étkezési Erzsébet-utalványban kell
részesíteni azt a személyt, akinek 2016 decemberére
 1. öregségi nyugdíjat,
 2. özvegyi nyugdíjat,
 3. szülői nyugdíjat,
 4. árvaellátást,
 5. baleseti hozzátartozói nyugellátást,
 6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
 7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
 8. korhatár előtti ellátást,
 9. szolgálati járandóságot,
10. átmeneti bányászjáradékot,
11. balettművészeti életjáradékot,
12. rokkantsági ellátást,
13. rehabilitációs ellátást,
14. baleseti járadékot,
15. rokkantsági járadékot,
16. bányászok egészségkárosodási járadékát,
17. fogyatékossági támogatást,
18. vakok személyi járadékát,
19. a  Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
20. polgármesterek közszolgálati járadékát,
21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
22. a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást,
23. kormányrendelet alapján a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62.  §-ában
foglaltak szerint emelendő, az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé
nyilvánított elítéléssel összefüggésben járó emelést, vagy
24. nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot
folyósítanak. (2) Az  egyszeri juttatás akkor is egyszer jár, ha a  jogosult több, az  (1)  bekezdés 1–24.  pontjában meghatározott
ellátásban részesül.
(3) A  postai kézbesítés eredménytelensége esetén az  ismételt kiküldés iránti kérelmet az  Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság Nyugdíjfolyósító Igazgatóságánál kell előterjeszteni. A  kérelem benyújtásának jogvesztő határideje
2017. február 28.
2. § Az egyszeri juttatás jogosultak részére történő kézbesítésére postai szolgáltatás keretében kerül sor. E  kézbesítési
feladat ellátása, továbbá az  egyszeri juttatással egy időben kézbesítendő miniszterelnöki tájékoztatók jogosultak
részére való eljuttatása a Magyar Posta Zrt. kizárólagos joga.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2015. (V. 14.) Korm. rendelete a Nemzeti Hauszmann-terv keretében a Budavári Palota épületegyütteshez kapcsolódó egykori lovarda, főőrségi épület, valamint a Stöckl-lépcső újjáépítésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában, valamint a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában,
az 5. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 4. pontjában,
az 5. § b)–d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest I. kerület
6452/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott ingatlanon megvalósuló,
a) a Budavári Palotához kapcsolódó egykori lovarda rekonstrukciójára és az  ahhoz tartozó kiszolgáló épület
megépítésére,
b) a Budavári Palota épületegyütteshez kapcsolódó főőrségi épület újjáépítésére, valamint
c) a lovardát a Budavári Palota udvarával összekötő Stöckl-lépcső újjáépítésére
irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházások) összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott
közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a  Beruházások megvalósításához, működéséhez és használatbavételéhez
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) A  Beruházásokkal összefüggésben az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére és a  szükséges megelőző
feltárás, próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
(2) A  Beruházásokkal érintett műemlék épületrészre bontási engedély és örökségvédelmi engedély iránti kérelem
együtt és külön is előterjeszthető.
5. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1566/2013. (VIII. 21.) Korm. határozata a 2014. Budapesti Tavaszi Fesztivál előkészítésének támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  2014. évi Budapesti Tavaszi Fesztivál lebonyolítása előkészítésének támogatásához 700,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek
alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2014. (IV. 18.) NFM rendelete a közlekedési és energetikai szervek honvédelmi feladatairól.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésében,
az 5.  §, a  7.  §, valamint a  2. és a  3.  melléklet tekintetében a  honvédségi adatkezelésről, az  egyes honvédelmi kötelezettségek
teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény 68.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. ágazathoz tartozó szervek: a nemzeti fejlesztési miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása, felügyelete,
alapítói joggyakorlása vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó közlekedési és energetikai szervek;
2. honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak: az  Alaptörvény szerinti rendkívüli állapot, megelőző
védelmi helyzet, váratlan támadás és szükségállapot. 2. A honvédelmi feladatok végrehajtásának egységes rendje
2. § A miniszter
a) összehangolja az ágazathoz tartozó szervek honvédelmi intézkedési terveinek összeállítását, felülvizsgálatát,
módosítását; jóváhagyja a honvédelmi intézkedési terveket;
b) koordinálja a NATO civil képességekkel és a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos ágazati feladatokat;
c) közreműködik a  NATO Válságreagálási Rendszerével összhangban álló Nemzeti Intézkedési Rendszerben
elrendelt – közlekedési és energetikai ágazatokat érintő – intézkedések végrehajtásában;
d) gondoskodik a  honvédelmi feladatai ellátásához szükséges mértékű személyi- és eszközállomány
rendelkezésre állásáról. 3. A honvédelmi intézkedési terv 3. § (1) Az  1.  mellékletben megjelölt, ágazathoz tartozó szervek honvédelmi intézkedési tervet készítenek, amelyet
a miniszter hagy jóvá.
(2) A  honvédelmi intézkedési terv tartalmazza az  (1)  bekezdés szerinti szervek honvédelmi vonatkozású különleges
jogrendi időszakban végrehajtandó, valamint az arra való felkészülésre vonatkozó, továbbá a lakosság létfenntartása
szempontjából nélkülözhetetlen termelési és szolgáltatási feladatainak ellátását rendkívüli körülmények között is
biztosító, a személyi és anyagi erőforrásokra is kiterjedő működési szabályait.
(3) A honvédelmi intézkedési terv az (1) bekezdés szerinti szervek sajátosságainak megfelelő, a működési szabályokról
rendelkező szöveges részből, továbbá a személyi és anyagi erőforrásokat bemutató mellékletekből áll.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy
a) a honvédelmi intézkedési terv rendszeres felülvizsgálatra, és szükség szerint módosítására kerüljön, valamint
a módosítás jóváhagyásra felterjesztésre kerüljön;
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány a tervet megismerje, valamint
begyakorolja és felkészüljön annak végrehajtására; továbbá
c) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erők és eszközök rendelkezésre álljanak.
4. Az ágazathoz tartozó szervek honvédelmi feladatai 4. § A miniszter az ágazathoz tartozó szervek honvédelmi feladataként a következőket határozza meg:
a) adatszolgáltatás a polgári szállító eszközökről és szállítási útvonalakról;
b) katonai és segélyszállítmányok szállítási feladatainak polgári támogatása;
c) közreműködés a lakosság válságterületről történő kitelepítésének szállítási feladataiban;
d) a polgári szállítóeszközök védelme, vegyi, biológiai és radiológiai mentesítésük kezdeményezése;
e) közreműködés az Atom, Biológiai, Vegyi Riasztási és Értesítési Rendszer aktiválásában;
f ) közreműködés a közúti, vasúti, vízi és légi járművek forgalmának korlátozásában vagy megtiltásában;
g) közreműködés a  közúti, vasúti, vízi és légi szállítások biztosítása érdekében a  javítókapacitások, valamint
az állomások, kikötők, repülőterek, raktárak igénybevételében vagy használatának korlátozásában;
h) közreműködés a  vasúti, közúti, vízi és légi járművek fényeinek, valamint a  forgalmuk irányítására szolgáló
fényforrásoknak az elsötétítésére vonatkozó eljárási követelmények kidolgozásában;
i) közreműködés az  ország védelmi szempontjából fontos energiahordozók készletezésében, forgalmuk
szabályozásában vagy korlátozásában honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak esetében;
j) közreműködés a  polgári légtérben működő légiforgalmi irányítás katonai felügyeletre történő átállásában
honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak esetében. 5. A meghagyással kapcsolatos ágazati feladatok
5. § (1) A miniszter a 2. és a 3. mellékletben felsorolt szerveket meghagyásba bevonja.
 (2) A  meghagyásba be nem vont ágazathoz tartozó szervek – megfelelő indokolás alapján – kezdeményezhetik
a miniszternél a meghagyásba történő bevonásukat.
 (3) Minden olyan változásról, ami jelentős mértékben befolyásolja a  rendkívüli állapot vagy a  megelőző védelmi
helyzet idején ellátandó feladatok végrehajtását, a meghagyásba bevont szervek vezetői soron kívül tájékoztatják
a minisztert.
6. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a  rendkívüli állapot feladatainak ellátásához nélkülözhetetlen hadkötelesek meghagyásával
kapcsolatos követelmények meghatározásáról szóló 37/2003. (VI. 7.) GKM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1014/2019. (I. 25.) Korm. határozata a Sopron rendezvényterületének kialakításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a magyar állam tulajdonában álló, Sopron külterület 0503/4, 0504/5 és a 0492/4 helyrajzi számú
ingatlanokon, illetve a  Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) tulajdonában
álló, Sopron külterület 0504/3 helyrajzi számú ingatlanon, valamint az ezen ingatlanokból a telekalakítási eljárások
végleges befejezését követően kialakított ingatlanokon (a továbbiakban együtt: Ingatlanok) zenei fesztiválok és
egyéb városi rendezvények megrendezéséhez szükséges közműfejlesztés (a továbbiakban: Beruházás) költségvetési
forrásból nyújtott támogatásból valósuljon meg;
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás megvalósítását követően az Önkormányzat az állami tulajdonú Ingatlanokat zenei
fesztiválok és egyéb városi rendezvények megrendezéséhez használhassa;
3. az 1. és 2.  pontban foglalt célok elérése érdekében az  Ingatlanokat a  termőföld védelméről szóló 2007. évi
CXXIX. törvény 11. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja;
4. egyetért azzal, hogy az  Ingatlanokon zenei fesztiválok és egyéb városi rendezvények megtartása céljából
a Beruházást az Önkormányzat valósítsa meg, ennek biztosítása érdekében felhívja az agrárminisztert – a nemzeti
vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával –, hogy az állami tulajdonú Ingatlanok tekintetében,
a  Beruházás kivitelezése és a  2.  pont szerinti rendezvények tartása érdekében az  Önkormányzat által történő
használathoz szükséges intézkedéseket tegye meg;
Felelős: agrárminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 5. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a  miniszterelnök kabinetfőnöke az  Önkormányzat támogatási
kérelme alapján a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XXI.  Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
11. Turisztikai fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport (a továbbiakban: TFC) terhére legfeljebb 990 000 000 forint
költségvetési támogatást biztosítson az Önkormányzat részére;
6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
a 2019. költségvetési évre vonatkozóan a Beruházás megvalósítása érdekében – a kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékkel és a kincstári díjakkal együtt – legfeljebb 993 465 000 forint forrás biztosításáról a TFC javára.
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2013. (VI. 25.) OBH utasítása a 2013. fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználási rendjéről szóló szabályzatról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló
2011. évi CLXI. törvény 76. § (3) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Bíróságok fejezet 2013. évi fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználási rendjéről – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a következő utasítást
adom ki.
A szabályzat személyi hatálya 1. § A szabályzat személyi hatálya a Kúriára, az ítélőtáblákra, a törvényszékekre (a továbbiakban: intézmény), valamint az
Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
A szabályzat tárgyi hatálya
A szabályzat tárgyi hatálya 2. § A szabályzat tárgyi hatálya
a) Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 1. melléklete VI. Bíróságok fejezet 3. címébe sorolt
aa) Pest megyei bíróság épület rekonstrukció,
ab) Igazságszolgáltatás beruházásai,
ac) Új kerületi bíróság kialakítása
fejezeti kezelésű, az 5–7. §-ban rögzített előirányzatokra,
b) az előző évekről áthúzódó, az a) pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása alá
tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok, a 8. §-ban rögzített költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak
eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján az a) pont
szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben megállapított új fejezeti kezelésű, a 9. §-ban rögzített
előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 3. § (1) A Bíróságok fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználása a költségvetési törvényben meghatározott célokra
történik.
(2) Az előirányzat-módosítási jogkört az OBH elnöke gyakorolja [költségvetési törvény 25. § (11) bekezdése].
 (3) Az előirányzatok tekintetében
a) kötelezettségvállalásra az intézmény vezetője, illetve az általa írásban kijelölt, a kötelezettséget vállaló szerv
alkalmazásában álló személy,
b) érvényesítésre az intézmény vezetője által írásban kijelölt, a szerv alkalmazásában álló pénzügyi-számviteli
szakképesítésű személy,
c) utalványozásra az intézmény vezetője által írásban kijelölt, a szerv alkalmazásában álló személy,
d) pénzügyi ellenjegyzésre a gazdasági vezető, illetve a fejezeti kezelésű előirányzat gazdálkodási feladatait
ellátó külön szervezeti egység vezetője vagy az általuk írásban kijelölt, a szerv alkalmazásában álló, pénzügyiszámviteli szakképesítésű személy,
e) szakmai teljesítésigazolásra az intézmény vezetője által írásban kijelölt személy
jogosult.
(4) A (3) bekezdésben felsorolt jogkörökre kijelölt személyek körét és aláírásmintáját a 2013. évi fejezeti kezelésű
előirányzatok számviteli politikájának részét képező Pénzkezelési Szabályzat (a továbbiakban: Pénzkezelési Szabályzat)
tartalmazza.
(5) Az előirányzatok tartalmazzák a kezelésükkel és működtetésükkel járó költségeket.
4. § (1) Az előirányzatokról történő beszámolási kötelezettség teljesítéséért az OBH Gazdálkodási Főosztálya (a továbbiakban:
Gazdálkodási Főosztály) felelős.
(2) Az előirányzatok teljesítéséről készített összefoglaló jelentést az intézmények a költségvetési beszámoló elkészítésekor
megküldik a Gazdálkodási Főosztálynak. A számszaki felülvizsgálatot követően a Gazdálkodási Főosztály az
előirányzatok felhasználásáról az éves zárszámadás keretében számol be.
(3) A költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat költségvetési évi kiadási előirányzat terhére abban az esetben
vállalható kötelezettség, ha az abból származó valamennyi kifizetés a költségvetési évet követő év június 30-áig
megtörténik.
(4) A költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat előirányzatai terhére határozatlan idejű vagy a költségvetési évet
követő év június 30-át követő időpontra is fizetési kötelezettséget tartalmazó határozott idejű fizetési kötelezettség
(a továbbiakban: több év előirányzatait terhelő kötelezettségvállalás) esetén
a) a december 31-éig esedékes fizetési kötelezettségek mértékéig a költségvetési év,
b) a december 31-ét követően esedékes fizetési kötelezettségek az esedékesség szerinti év
kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettség.
(5) Az előirányzatoknak az éves beszámolóban kimutatott maradványa a következő évben – előirányzat-módosítás
után –, változatlan rendeltetéssel, elsősorban az előző évben keletkezett, az államháztartásért felelős miniszter által
jóváhagyott összeg erejéig használható fel. Az előirányzat-maradvány felhasználására vonatkozó eljárási szabályok
megegyeznek az eredetileg megállapított előirányzat felhasználására előírtakkal.
A Pest megyei bíróság (Budapest Környéki Törvényszék) épület rekonstrukció
[2. § aa) pontja szerinti] előirányzat (más épületben történő elhelyezése és annak rekonstrukciója)
felhasználásának részletes szabályai
5. § (1) A költségvetési törvényben a Pest megyei bíróság épület rekonstrukció előirányzat a bíróságok elnevezéséről,
székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról 2010. évi CLXXXIV. törvény 2. § (3) bekezdése és az
1. melléklet 14. pontja szerint a Budapest Környéki Törvényszékre, illetve annak más épületben való elhelyezésére,
rekonstrukciójára vonatkozik.
(2) A Budapest Környéki Törvényszék (a továbbiakban: törvényszék) más épületben történő elhelyezés beruházási
költségeinek felhasználására, a műszaki tervek alapján az OBH elnökének engedélyével a Gazdálkodási Főosztály
intézkedik. A beruházás megvalósításáért, az elvégzett munkálatok finanszírozásáért az OBH vezetője felelős.
(3) A más épületben történő elhelyezés során a pénzügyi teljesítést megelőzően, a számlákhoz tartozó teljesítésigazoláson
az OBH Műszaki Osztály (a továbbiakban: Műszaki Osztály) vezetője igazolja a műszaki tartalom elvégzését.
(4) Az előirányzat felhasználásával megvalósuló kiadások teljesítése az OBH-nál jelenik meg, befejezetlen beruházásként
könyv szerinti értéken tárgynegyedévenként a törvényszék részére átvezetésre kerül.
(5) Az előirányzat felhasználására (érvényesítésre, utalványozásra és annak ellenjegyzésére) az OBH Pénzkezelési
Szabályzatának megfelelően kerül sor.
Az Igazságszolgáltatás beruházásai [2. § ab) pontja szerinti] előirányzat felhasználásának
részletes szabályai
6. § (1) Megvalósító intézmények a Miskolci Törvényszék, a Debreceni Törvényszék és a Szegedi Törvényszék. A beruházások
megvalósításának műszaki tervei alapján az előirányzat-átcsoportosításról a megvalósító intézmény javára az OBH
elnökének engedélyével a Gazdálkodási Főosztály intézkedik.
(2) Az előirányzat felhasználásával megvalósuló kiadások teljesítésekor a teljesítésarányos finanszírozás szabályait kell
alkalmazni. Az átcsoportosítással az előirányzat feletti rendelkezési jog átadásra kerül az elsődlegesen elszámolásra
kötelezett megvalósító intézmény részére. A beruházások megvalósításáért, finanszírozásáért a beruházást
megvalósító intézmény vezetője felelős.
(3) Épületberuházás esetén, a pénzügyi teljesítést megelőzően, a számlákat a Műszaki Osztály vezetője kézjegyével látja el.
 (4) Az előirányzat felhasználására (érvényesítésre, utalványozásra és annak ellenjegyzésére) az intézmény Pénzkezelési
Szabályzatának megfelelően kerül sor.
 (5) Az előirányzat felhasználásával megvalósuló kiadások teljesítése a megvalósító intézmény költségvetési
beszámolójában jelenik meg. Új kerületi bíróság kialakítása (a budapesti X., XIV., XVI., XVII. kerületi új bíróság) [2. § ac) pontja szerinti]
előirányzat felhasználásának részletes szabályai
7. § (1) A költségvetési törvényben az új kerületi bíróság kialakítása előirányzat a budapesti X., XIV., XVI. és XVII. kerületi új
bíróságra vonatkozik.
(2) A megvalósító intézmény a Fővárosi Törvényszék. A beruházás megvalósításának műszaki tervei alapján az előirányzat
átcsoportosításról a megvalósító intézmény javára az OBH elnökének engedélyével a Gazdálkodási Főosztály
intézkedik.
(3) A beruházás során, a pénzügyi teljesítést megelőzően, a számlákhoz tartozó teljesítésigazoláson a Műszaki Osztály
vezetője igazolja a műszaki tartalom elvégzését. Az átcsoportosítással az előirányzat feletti rendelkezési jog átadásra
kerül az elsődlegesen elszámolásra kötelezett megvalósító intézmény részére. A beruházás megvalósításáért,
finanszírozásáért a beruházást megvalósító intézmény vezetője felelős.
(4) Az előirányzat felhasználásával megvalósuló kiadások teljesítése a megvalósító intézmény költségvetési
beszámolójában jelenik meg.
(5) Az előirányzat felhasználására (érvényesítésre, utalványozásra és annak ellenjegyzésére) az intézmény Pénzkezelési
Szabályzatának megfelelően kerül sor.
Fejezeti egyensúlybiztosítási tartalék előirányzat felhasználásának
részletes szabályai 8. § (1) A 2. § b) pontjában nevesített előirányzat az erre vonatkozó kormányhatározatban meghatározott célra és ütemezés
szerint használható fel.
A Kúria Néprajzi Múzeum épületébe való átköltözésének előkészítése előirányzat felhasználásának
részletes szabályai
9. § (1) Az előirányzat a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról
szóló 1480/2012. (XI. 6.) Korm. határozatban meghatározott célra használható fel a 2. § c) pont szerint, elszámolási,
illetve a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel.
(2) A Kúria Néprajzi Múzeum épületébe való átköltözésének előkészítése beruházási költségeinek felhasználásáról
a műszaki tervek alapján az OBH elnökének engedélyével a Gazdálkodási Főosztály intézkedik. A beruházás
megvalósításáért, az elvégzett munkálatok finanszírozásáért az OBH vezetője felelős.
(3) A beruházás során a pénzügyi teljesítést megelőzően, a számlákhoz tartozó teljesítésigazoláson a Műszaki Osztály
vezetője igazolja a műszaki tartalom elvégzését.
(4) Az előirányzat felhasználásával megvalósuló kiadások teljesítése az OBH-nál jelenik meg, befejezetlen beruházásként
könyv szerinti értéken tárgynegyedévenként a Kúria részére átvezetésre kerül.
(5) Az előirányzat felhasználásával megvalósuló kiadások teljesítése a megvalósító intézmény költségvetési
beszámolójában jelenik meg.
(5) Az előző évi kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványok tárgyévi igénybevételének feltétele az
előirányzat-módosítás. A fel nem használt, kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványt önrevízió
keretében az előirányzat-maradvány elszámolás során az OBH befizeti a fejezeti maradvány elszámolási számlára,
amelyet a fejezet tovább utal a központi költségvetés megadott számlájára.
(6) Az előirányzat felhasználására (érvényesítésre, utalványozásra és annak ellenjegyzésére) az OBH Pénzkezelési
Szabályzatának megfelelően kerül sor.
Kincstári számlavezetési díj kiadásai 10. § (1) A kincstári számlavezetési díj a fejezeti kezelésű előirányzatok forint számláival összefüggő szolgáltatások után a
Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által felszámított díj. A MÁK terheli meg a fejezeti kezelésű célelőirányzat
felhasználási keretszámlát a felszámított számlavezetési díj összegével, melyről utólag számlát küld az OBH részére.
(2) Az előirányzat felhasználására (az érvényesítésre, az utalványozásra és annak ellenjegyzésére) a fejezeti kezelésű
előirányzatok Pénzkezelési Szabályzatának megfelelően kerül sor.
Az előirányzatok ellenőrzése 11. § Az előirányzatok felhasználását, elszámolását az OBH Pénzügyi Ellenőrzési Önálló Főosztálya a munkatervében és a
költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben
meghatározottak szerint ellenőrzi.
Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a 2012. évi fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználási rendjéről szóló szabályzatról szóló 5/2012.
(III. 22.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
6/2010. (I. 29.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa elnökének kinevezéséről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továb biak ban: Eht.) 14. § (3) bekezdésében meghatározott hatáskörömben
eljárva
dr. Rozgonyi Krisztinát 2010. február 1-jei hatállyal, a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa elnökének kinevezéséről szóló 77/2008. (XII. 20.) ME
határozattal kinevezett volt elnök ott megjelölt megbízatási idejének végéig terjedő időre
a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa elnökévé kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
403/2017. (X. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar és osztrák alkotmánybíróságok közötti bilaterális kapcsolatok fenntartása és megerősítése, valamint
a magyar álláspont nemzetközi szintű képviselete érdekében, továbbá oktatási és tudományos területen folytatott
kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
SC. i.R. Univ.-Prof. dr. Gerhart Holzinger, az Osztrák Köztársaság Alkotmánybíróságának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata; a magyar–japán kapcsolatok elmélyítését aktívan szolgáló tevékenysége elismeréseként
Kosuge Junichi, Japán budapesti nagykövete részére,
a magyar–vietnami kapcsolatok ápolását és bővítését, valamint a két nemzet közötti barátság elmélyítését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Nguyen Thanh Tuan, a Vietnami Szocialista Köztársaság budapesti nagykövete részére,
a magyar–jordán tudományos kapcsolatok elmélyítésében vállalt jelentős szerepe, valamint a  Tudomány
Világfóruma munkáját és nemzetközi népszerűsítését támogató tevékenysége elismeréseként
Ő Királyi Fensége Sumaya Bint El Hassan Hercegnő, a Jordán Királyi Tudományos Társaság elnöke részére,
a kétoldalú politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztésében, valamint a  magyarországi oszmán kori
emlékhelyek felújításában vállalt jelentős szerepe elismeréseként
Şakir Fakili, a Török Köztársaság budapesti nagykövete részére,
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
a magyar–koreai kapcsolatok elmélyítése és fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Yim Geun-Hyeong, a Koreai Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a magyar–bajor kapcsolatok fejlesztését szolgáló értékes munkája, valamint a  kárpátaljai magyarok megsegítése
érdekében végzett pártfogói és karitatív tevékenysége elismeréseként
dr. dr. Franz Szabad címzetes orvosprofesszor, a  rhöni klinika Bad Neustadt körzeti egészségellátó központjának
ortopéd és baleseti sebésze részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. október 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2026/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a tiszadobi Andrássy-kastély éves üzemeltetési költségeit fedező forrás biztosításáról.
A Kormány a tiszadobi Andrássy-kastély üzemeltetési költségeinek biztosítása érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 85,0 millió forint forrásnak a  Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Forster Gyula
Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ címen történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 31. 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. évtől évente beépülő jelleggel 85,0 millió forint előirányzat
biztosításáról gondoskodjon a központi költségvetés Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási
Központ cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1209/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a TOP-3.1.1-15-KO1-2016-00004 azonosító számú [„Tavaink Által – Oroszlány (Majk)–Kecskéd–Környe– Tatabánya közötti kerékpáros mobilitás feltételeinek megteremtése csatlakozva az Által-ér menti kerékpárúthoz” című], egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TOP-3.1.1-15-KO1-2016-00004 azonosító számú, „Tavaink Által – Oroszlány (Majk)–Kecskéd–Környe–
Tatabánya közötti kerékpáros mobilitás feltételeinek megteremtése csatlakozva az  Által-ér menti kerékpárúthoz”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat (a továbbiakban: projektjavaslat)
támogatásához az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projektjavaslat támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
493/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet módosításáról szóló 8/2010. (II. 18.) KHEM rendelet 2. §
(1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
Az indítványozó az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll hatáskörben a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet módosításáról szóló 8/2010. (II. 18.) KHEM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § (1) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését, illetve a 2. § (1) bekezdésében „Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép
hatályba” szöveggel meghatározott hatálybalépési időpont
2010. január 1. napjára történő változtatását kérte. Az indítványozó álláspontja szerint az R. támadott hatályba léptető rendelkezése sérti az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésének és a 70/I. §-ának rendelkezéseit.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az R. 2010.
február 19-én lépett hatályba, és az R. 2. § (6) bekezdése
rendelkezése szerint 2010. június 30-án hatályát vesztette.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg mó
dosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor
terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés. (335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.) A konkrét
normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a szerint előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján az Alkotmánybíróság
már nem hatályos rendelkezés alkotmányellenességét is
vizsgálja. Az R. 2. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványként terjesztették elő. Az Alkotmánybíróság ezért
– az ismertetett gyakorlatának megfelelően az Ügyrend
31. § a) pontja alkalmazásával (az Alkotmánybíróság az
eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása után a
vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette, és ezzel az
indítvány tárgytalanná vált) – az R. 2. § (1) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálatára irányuló indítvány
ügyében az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. október 18. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
22/2012. (II. 16.) ME határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Kormánybizottság Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központja vezetőjének kinevezéséről.
Az 1515/2011. (XII. 30.) Korm. határozat 14. pontjában foglalt jogkörömben, a belügyminiszter javaslatára
dr. Tóth Ferenc tűzoltó dandártábornokot a Katasztrófavédelmi Koordinációs Kormánybizottság Veszélyhelyzet
kezelési Központja vezetőjévé – 2012. február 10-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
231/2013. (V. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – dr. Bodor Tibor Orbánt 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
184/2016. (VI. 8.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/8172-2/2016. számú előterjesztésére – Rudinski Damir (születési hely, idő: Szabadka
[Jugoszlávia], 1977. április 23.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2003. (VII. 22.) FVM rendelete a 2003. évben fagykárt és aszálykárt szenvedett mezőgazdasági termelők kárenyhítő támogatásáról.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. CXIV. törvény 10. §-a (2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) mezőgazdasági tevékenység: az agrárgazdasági és
vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról szóló 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § (1) bekezdés h) pontjában részletezett tevékenység;
b) mezőgazdasági termelő: mezőgazdasági tevékenységet folytató a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény szerint mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal rendelkező magánszemély (illetve külön törvényben meghatározott családi gazdálkodó), természetes személy, egyéni vállalkozó, valamint belföldi székhelyű jogi
személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
amennyiben eleget tett a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról
és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Nyilvántartási r.) szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségének és nettó árbevételében/bevételében a mezőgazdasági tevékenységből származó nettó árbevétel/bevétel aránya eléri az 50 százalékot.
Ezen arányszámot a R. 1. számú melléklet B) pontja szerinti számítás alapján kell megállapítani;
c) nyári betakarítású termékek: e rendelet 2. számú mellékletében foglaltak szerint;
d) az integrátor: az R. 5. és 6. számú mellékleteiben
foglalt feltételeknek megfelelő szervezet.
2. § (1) E rendelet alapján a Nyilvántartási r. szerint regisztrált, a földadóról szóló 1991. évi LXXIX. törvény 7. §-ában
meghatározottak szerint 2003. évben elemi csapással sújtottnak minősülő, e rendelet szerint meghatározott mértékű fagykárt és/vagy aszálykárt szenvedett mezőgazdasági
termelő (a továbbiakban: elemi kárt szenvedett termelő)
végleges kárenyhítő támogatásban és az e rendelet szerint
igénybe vett kedvezményes forint hitel után kamattámogatásban részesülhet.
(2) A végleges kárenyhítő támogatásra és a kedvezményes hitelre vonatkozó jogosultság szempontjából figyelembe vehető fagykár és/vagy aszálykár mértékét és összegét az elemi kárt szenvedett termelő e rendelet 1. és 3. számú mellékletében foglaltak szerint állapíthatja meg.
(3) A fagykár és/vagy aszálykár miatti hozamkiesés és
kárösszeg kiszámításánál az étkezési búza és a takarmánykukorica esetében a 2003. évi termésre vonatkozó intervenciós árat, a többi növénynél a 2003. évi tényleges értékesítési árat, ennek hiányában a 2003. évi szerződéses árat,
ennek hiányában a 4. számú melléklet szerinti árat kell
figyelembe venni.
(4) A végleges kárenyhítő támogatásra a 4. §-ban, az
előlegre az 5. §-ban, a kedvezményes hitelre vonatkozó
kérelem benyújtására pedig a 8. §-ban megállapított határidő jogvesztő.
(5) A támogatások igénybevételének további feltétele az
agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 3. § (1) bekezdésben
foglalt feltételeknek való megfelelés.
3. § A támogatások igénybevételének, elszámolásának rendjét a Korm. r., az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény (a továbbiakban: Art.), valamint a Nyilvántartási r.
és az e rendeletben foglaltak szabályozzák.
Végleges kárenyhítő támogatás 4. § (1) Végleges kárenyhítő támogatásra az elemi kárt szenvedett termelő abban az esetben jogosult, ha a szántóföldi
növényeknél (a zöldségféléket is beleértve), a szőlő- és
gyümölcskultúrákban, az erdősítésekben, valamint a halastavakban megállapított fagykár és/vagy aszálykár mértéke
együttesen az említett kultúrák átlagában 30 százalék, vagy
azt meghaladó mértékű.
(2) A végleges kárenyhítő támogatás mértéke a 30 százalék feletti kárösszeg 30 százaléka.
(3) A végleges kárenyhítő támogatás összegét e rendelet
3. számú mellékleteiben foglaltak szerint kell megállapítani, amelyet felülvizsgálatra 2003. november 30-ig a területileg illetékes megyei földművelésügyi hivatalhoz
(a továbbiakban: Hivatal) kell benyújtani.
(4) A Hivatal a támogatási igényjogosultságról a
Korm. r. 1. számú melléklete szerinti igazolást (a továbbiakban: igazolás) állít ki és azt az elemi kárt szenvedett
termelőhöz 2003. december 5-ig eljuttatja.
(5) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti támogatási
igény összege a rendelkezésre álló forrást meghaladja, a
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter külön rendeletben és közleményben 2003. december 10-ig intézkedik
a támogatás fajlagos mértékének arányos csökkentéséről.
(6) Az elemi kárt szenvedett termelőt megillető kárenyhítő támogatás összegét az (5) bekezdés intézkedés figyelembevételével kell megállapítani. Az így kiszámított
támogatási összeget csökkenteni kell az igénybe vett
előleggel.
(7) Az elemi kárt szenvedett termelőt a (6) bekezdés
szerint megillető támogatási összeg a 0311. számú ,,Bevallás az államháztartással szembeni egyes juttatások igényléséről’’ nyomtatvány felhasználásával az ,,Elemi kárt szenvedett termelők támogatása’’ című előirányzat terhére, az
APEH 10032000-01905654 számú folyósítási számláról az
illetékes adóhatóságtól 2003. december 11-től december
15-ig igényelhető.
5. § (1) Azon elemi kárt szenvedett termelő, akinél a nyári
betakarítású termékek összességében a kár mértéke eléri,
vagy meghaladja a 30 százalékot, támogatási előleg
(a továbbiakban: előleg) igénylésére jogosult. Az előleg
mértéke hektáronként 3 ezer Ft, zöldség-, gyümölcs termékek esetében 6 ezer Ft, amely előleget a 30 százalék, vagy
e feletti kárt szenvedett kultúrák területe után lehet igénybe venni.
(2) Az előleg összegét e rendelet 2. számú mellékletében
foglaltak szerint kell megállapítani és felülvizsgálatra 2003.
augusztus 20-ig a Hivatalhoz kell benyújtani.
(3) A Hivatal a támogatási előlegről igazolást állít ki, és
azt az elemi kárt szenvedett termelőhöz 15 napon belül, de
legkésőbb 2003. augusztus 31-ig eljuttatja.
(4) A Hivatal által igazolt támogatási előleg a 0311. számú ,,Bevallás az államháztartással szembeni egyes juttatások igényléséről’’ nyomtatvány felhasználásával az ,,Elemi
kárt szenvedett termelők támogatása’’ előirányzat terhére
az APEH 10032000-01905654 számú folyósítási számláról
az illetékes adóhatóságtól igényelhető.
(5) Amennyiben az igénybe vett előleg meghaladja az elemi
kárt szenvedett termelőt a 4. § (6) bekezdés szerint megillető
összeget, a különbözetet a 4. § (7) bekezdésben megjelölt számlára vissza kell fizetni. Ebben az esetben a többlet igénybevétel
nem minősül jogosulatlan támogatásnak.
Kedvezményes középlejáratú hitel 6. § (1) E rendelet alapján kedvezményes hitel igénybevételére jogosult az elemi kárt szenvedett mezőgazdasági termelő abban az esetben, ha a szántóföldi növényeknél
(a zöldségféléket is beleértve), a szőlő- és gyümölcskultúrákban, az erdősítésekben, valamint a halastavakban a
3. számú melléklet szerint megállapított fagykár és/vagy
aszálykár mértéke az említett kultúrák átlagában 20 százalék, vagy azt meghaladó mértékű.
(2) A hitelt az elemi kárt szenvedett termelő gazdálkodása anyag- és eszközszükségletének fedezetére és egyéb
kötelezettségeire (beleértve munkabért és a bankhitelek
adott évben esedékes részletének törlesztését is) használhatja fel.
(3) Az integrációban részt vevő elemi kárt szenvedett
termelők az integrációban termelt és az (1) bekezdés szerinti kárt szenvedett növényi kultúrák esetében a kedvezményes hitelt a 7—10. §-okban foglaltak megfelelő alkalmazásával az integrátor útján is igénybe vehetik. Az ilyen
esetekben az integrátor a saját nevében felvett hitel és a
felvett kamattámogatás összegét az integrált termelőkkel
kötött szerződéses kapcsolatok keretében a termelők felé
köteles továbbadni. Továbbadásnak minősül az is, ha a
termelő a hitelt az integrátorral szemben fennálló esedékes
tartozásának lecserélésére fordítja.
7. § (1) Az igénybe vehető hitel összege a 3. számú melléklet
szerint megállapított hozamérték kiesés 20 százalékot meghaladó összege, de termelőnként legfeljebb 250 millió Ft lehet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hitel futamideje 5 év, tőkeösszegéhez legfeljebb 60 százalékos mértékű készfizető
állami kezességvállalás kapcsolódhat, és a jegybanki alapkamattal számított kamat összege 70 százalékának megfelelő mértékű kamattámogatás vehető igénybe.
8. § (1) A hitelkérelmeket az agrárhitelezésben részt vevő
— külön közleményben közzétett — pénzügyi intézményekhez folyamatosan, de legkésőbb 2003. december 15-ig
lehet benyújtani az intézmények által előírt példányban és
tartalommal. A pénzügyi intézmények csak olyan hitelkérelmeket fogadhatnak be, amelyeket előzetesen a Hivatal
nyilvántartásba vett és záradékolt. A hitelkérelem egy példányára rávezetett záradék tartalmazza a felvehető kedvezményes hitel összegét, valamint, hogy a hitel megfelel az
e rendeletben meghatározott feltételeknek.
(2) A pénzügyi intézmény a hitelkérelmet a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvény előírásainak megfelelően kialakított hitelbírálati rend szerint bírálja el, és a pénzügyminiszterrel
kötött kezességvállalási szerződés szerinti összeghatár
figyelembevételével a hitel(kölcsön-)szerződéseket megköti. Amennyiben a kezességvállalással érintett hitelhez
kapcsolódó kezességvállalás összege eléri az adott pénzügyi intézménynél vállalható keretet, a pénzügyi intézmény
a hitelkérelmek befogadását felfüggeszti.
(3) Állami kezességvállalás és kamattámogatás csak
olyan hitelszerződéshez kapcsolódhat, amelyben
a) az R. 259. § (3) bekezdés b) pontja szerinti teljes
hiteldíj a (2) bekezdés szerinti szerződésben meghatározott mértékben, de legfeljebb 3 százalékponttal haladja
meg a mindenkori jegybanki alapkamatot. Amennyiben a
hitel futamideje alatt bármelyik kamatfizetési periódusban
ez a feltétel nem teljesül, az adott kamatfizetési periódusban kamattámogatás nem vehető igénybe,
b) a pénzügyi intézmény egyéves tőketörlesztési haladékot engedélyez.
(4) A pénzügyi intézmények a megkötött hitelszerződések összesített adatairól havonta tájékoztatást adnak
a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium és a
Pénzügyminisztérium részére.
(5) A (3) bekezdés szerinti hitel utáni kamattámogatás
összegét az R. 1. számú mellékletének A) pontjában foglaltak szerint a kamattámogatás igénylésének időpontjában érvényes jegybanki alapkamat alapulvételével kell
megállapítani.
(6) A kamattámogatás a pénzügyi intézményi kamatterhelés gyakoriságának megfelelően az esedékes kamat meg
fizetéséről szóló igazolás egyidejű csatolásával igényelhető
az ,,Agrártermelés költségeit csökkentő támogatás’’ előirányzat terhére a 10032000-01905616 számú APEH
,,Agrárfinanszírozás támogatása’’ folyósítási számláról az
illetékes adóhatóságtól. Az igénylő nyomtatványhoz csatolni kell a pénzügyi intézmény kamat megfizetéséről szóló
igazolását, valamint az első igényléskor a záradékolt hitelkérelmet. Integrátor igénylő esetén az előzőeken túlmenően csatolni kell az integrációs szerződésekről készített
összesítő kimutatást is. Az integrátor az általa felvett hitel
és a kamattámogatás termelőkkel történő elszámolásáról
köteles elkülönített nyilvántartást vezetni, és az erre vonatkozó dokumentumokat az Art. által előírt időpontig megőrizni.
9. § (1) Azon elemi kárt szenvedett termelő, akinél a nyári
betakarítású termékek esetében a fagykár és/vagy aszálykár
mértéke átlagosan eléri vagy meghaladja a 20 százalékot, a
kedvezményes hitelt e kultúrák hozamkiesése alapján számítva is igénybe veheti.
(2) Amennyiben az elemi kárt szenvedett termelő a 6. §
(1) bekezdése szerint elvégzett számítás alapján az (1) bekezdés szerint igénybe vett összegnél nagyobb összegű hitel
igénybevételére jogosult, a különbözetre legkésőbb 2003.
december 15-ig újabb hitelszerződést köthet.
(3) Nem érinti az (1) bekezdés szerinti hitelre és az
ahhoz kapcsolódó kamattámogatásra való jogosultságot,
ha a kármérték a 6. § (1) bekezdése szerint meghatározott
kultúrák átlagában nem éri el a 20 százalékot.
10. § (1) Amennyiben az elemi kárt szenvedett termelő a
hitelt nem a hitelkérelemben feltüntetett célokra használja
fel, a kamattámogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás
visszafizetését az illetékes adóhatóság rendeli el.
(2) A jogosulatlanul igénybe vett végleges kárenyhítő
támogatást a 5. § (5) bekezdése szerinti, a jogosulatlanul
igénybe vett kamattámogatást pedig a 8. § (6) bekezdése
szerinti folyósítási számlára kell visszafizetni, a Korm. r.
szerinti büntetőkamattal növelt összegben.
(3) A 8. § (2) bekezdés szerinti állami kezességvállalás
beváltása esetén az agrárkezességekre vonatkozó, a beváltás időszakában érvényes eljárási szabályokat kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
64/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 35/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 35/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy a bíróságok tekintetében a minden év július 15-étől augusztus 20-áig terjedő időszakra szóló
„Törvénykezési szünet” elnevezést az Országgyűlés törvény ben „Ítélkezési szünet” elnevezésre módosítsa?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi a módosítás célja,
 illetve milyen változást eredményezne az elnevezés módosítása. Az OVB álláspontja szerint a kezdeményezők
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyára és jelentőségére tekintettel nem a népszavazás alkotmányos
rendeltetésének meg fele lően jártak el. Az OVB ezért a Nsztv. 10. § b) és c) pontjai alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert az Nsztv. 10. §-ában és 13. §-ában megjelölt
elutasítási indokok alaptalanok. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés érthető, egyértelmű
mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind a „választópolgári megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 35/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,