text:
2012. LXXVI. törvény egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról.
I. FEJEZET
A TECHNIKAI DEREGULÁCIÓT BIZTOSÍTÓ SZABÁLYOZÁSI ÁTMENET
1. § (1) Az e törvénnyel hatályon kívül helyezett törvény vagy törvényi rendelkezés hatályon kívül helyezése nem érinti
az annak alapján e törvény hatálybalépése előtt keletkezett, megszüntetett vagy módosított jogviszonyokat, jogokat
és kötelezettségeket. (2) Az e törvény hatálybalépése előtt megkezdett és az e törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokat
az e törvénnyel hatályon kívül helyezett eljárási szabályozási átmenetet megállapító szabályok szerint kell befejezni.
II. FEJEZET
EGYES TÖRVÉNYEK ÉS TÖRVÉNYI RENDELKEZÉSEK TECHNIKAI DEREGULÁCIÓJA
1. A társadalmi rendet és az államszervezetet szabályozó törvények deregulációja
2. § (1) Hatályát veszti 1. a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény 17. §-a,
2. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 1994. évi LXIII. törvény,
3. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény kiegészítéséről szóló 1995. évi LXX. törvény,
4. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról és kiegészítéséről szóló 1996. évi L. törvény,
5. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 1996. évi LXXII. törvény,
6. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 1997. évi CXXXIV. törvény,
7. a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2000. évi XLIV. törvény,
8. a területszervezési eljárásról szóló 1999. évi XLI. törvény módosításáról szóló 2001. évi CXV. törvény,
9. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 2003. évi I. törvény,
10. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény és a területszervezési eljárásról szóló 1999. évi XLI. törvény
módosításáról szóló 2003. évi CXXXII. törvény, 11. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosításáról szóló 2005. évi XCII. törvény,
12. a polgármesterek és a helyi önkormányzati képviselők összeférhetetlenségének megállapítására irányuló
eljárással összefüggő törvénymódosításokról szóló 2007. évi LIX. törvény,
13. az egyes önkormányzatokat érintő törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXXII. törvény,
14. a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény és a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről
és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi
LXVIII. törvény. (2) Hatályát veszti a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény IX. Fejezetének „Módosuló
jogszabályok” és „Hatályon kívül helyező rendelkezések” alcíme, valamint 122–137. §-a.
(3) Hatályát veszti a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 1990. évi LXIV. törvény
módosításáról szóló 1994. évi LXII. törvény. A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 25-i ülésnapján fogadta el.
(4) Hatályát veszti 1. az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény módosításáról
szóló 1997. évi LXXI. törvény, 2. a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény, valamint az ügyészségi szolgálati viszonyról és
az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 2006. évi VII. törvény.
(5) Hatályát veszti a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény és az ügyészségi szolgálati
viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 2000. évi CVI. törvény.
(6) Hatályát veszti 1. a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény, valamint a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény módosításáról szóló 2002. évi XXXVII. törvény,
2. a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény és a Magyar Köztársaság ügyészségéről
szóló 1972. évi V. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 2002. évi XLVI. törvény,
3. a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvénynek, valamint az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvénynek az elektronikus bírósági eljárással összefüggő
módosításáról szóló 2005. évi LXXXVI. törvény, 4. egyes törvényeknek a bíróságok hatékony működését és a bírósági eljárások gyorsítását szolgáló módosításáról
szóló 2010. évi CLXXXIII. törvény. (7) Hatályát veszti az egyes törvények választásokkal összefüggő módosításáról szóló 2004. évi XXXII. törvény.
(8) Hatályát veszti 1. a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 1999. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló 2005. évi
CXIII. törvény, 2. a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 1999. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló 2007. évi
XLIX. törvény. (9) Hatályát veszti a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi XV. törvény.
(10) Hatályát veszti 1. a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló 2007. évi XC. törvény,
2. egyes rendészeti tárgyú és az azokkal összefüggő törvények módosításáról szóló 2010. évi CXLVII. törvény.
(11) Hatályát veszti 1. a köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb
Bíróság elnöke tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény módosításáról szóló 2010. évi
LXXX. törvény, 2. a köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb
Bíróság elnöke tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény módosításáról szóló 2010. évi
CXLI. törvény. 3. § (1) Hatályát veszti 1. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2008. évi XXX. törvény 64. §-a és 66. §-a,
2. a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló 2010. évi
CLVII. törvény 5–28. §-a és 30. §-a. (2) Hatályát veszti
1. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényben és az ehhez kapcsolódó jogszabályokban a felülvizsgálati
eljárás megteremtéséről szóló 1992. évi LXVIII. törvény, 2. a helyi önkormányzatok folyamatban lévő címzett- és céltámogatásáról, továbbá a támogatási célok 1993. évi
rangsoráról szóló 1993. évi L. törvény, 3. a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben,
1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 1994. évi I. törvény,
4. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló, módosított 1992. évi LXXXIX. törvény
módosításáról szóló 1994. évi LXVII. törvény, 5. kerületi bíróság elnevezéséről szóló 1994. évi LXXVII. törvény,
6. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 1995. évi LX. törvény,
7. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló 1996. évi XXVIII. törvény,
8. a helyi önkormányzatok 1996. évi új induló címzett támogatásáról szóló 1996. évi XLVI. törvény,
9. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról
szóló 1997. évi VII. törvény, 10. a helyi önkormányzatok 1997. évi új induló címzett támogatásáról szóló 1997. évi XLV. törvény,
11. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló 1997. évi LVI. törvény,
12. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról
szóló 1997. évi CXXXI. törvény, 13. a helyi önkormányzatok 1998. évi új címzett támogatásáról szóló 1998. évi V. törvény,
14. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról
szóló 1998. évi LVII. törvény, 15. a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény módosításáról szóló 1999. évi XLIV. törvény,
16. a helyi önkormányzatok 1999. évi új címzett támogatásáról, a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény kiegészítéséről, valamint az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény módosításáról szóló 1999. évi LIX. törvény,
17. a helyi önkormányzatok 2000. évi új címzett támogatásáról szóló 2000. évi LXXXVI. törvény,
18. a joghatóságra és külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó egyes jogszabályok
módosításáról szóló 2000. évi CX. törvény, 19. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatással folyamatban lévő egyes beruházásainak befejezése
érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló 2000. évi CXXXI. törvény,
20. a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény és a kapcsolódó jogszabályok módosításáról szóló 2000. évi
CXXXVI. törvény, 21. a cselekvőképességgel, gondnoksággal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2001. évi XV. törvény,
22. a helyi önkormányzatok 2001. évi új címzett támogatásáról, egyes címzett támogatással folyamatban lévő
beruházások eredeti döntéseinek módosításáról, valamint a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról szóló 2001. évi XXV. törvény,
23. a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló
2001. évi XXXVI. törvény, 24. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról
szóló 2001. évi LXXXII. törvény, 25. a helyi önkormányzatok 2002. évi új címzett támogatásáról, valamint egyes címzett támogatással folyamatban
lévő beruházások eredeti döntéseinek módosításáról szóló 2001. évi XCIV. törvény,
26. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 2001. évi CV. törvény,
27. a társadalmi szervezetek és az alapítványok nyilvántartásba vételére vonatkozó rendelkezések módosításáról
szóló 2001. évi CVI. törvény, 28. a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló 2002. évi I. törvény,
29. a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2002. évi XVIII. törvény,
30. a miniszterek feladat- és hatáskörének változásával összefüggésben szükséges törvénymódosításokról szóló
2002. évi XLVII. törvény, 31. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról
szóló 2002. évi LVI. törvény, 32. a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2003. évi
XLV. törvény, 33. a helyi önkormányzatok és a szociális feladatokat ellátó nem állami fenntartók 2003. évi új címzett támogatásáról,
valamint az egyes címzett támogatással folyamatban lévő beruházások eredeti döntéseinek módosításáról szóló
2003. évi LIX. törvény, 34. a helyi önkormányzatok 2004. évi új címzett támogatásáról és az egyes címzett támogatással folyamatban lévő
beruházások eredeti döntéseinek módosításáról, valamint a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról szóló 2004. évi XLII. törvény,
35. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló 2004. évi CXXIV. törvény,
36. a fegyveres és rendvédelmi szervekkel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2005. évi I. törvény,
37. az egyes nemzetközi szerződések kihirdetéséről rendelkező jogszabályok, valamint a Büntető Törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról szóló 2005. évi XXX. törvény,
38. a Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló
1997. évi X. törvény módosításáról szóló 2005. évi XXXI. törvény,
39. a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi XLI. törvény,
40. a helyi önkormányzatok 2005. évi új címzett támogatásáról és az egyes címzett támogatással folyamatban lévő
beruházások eredeti döntéseinek módosításáról, valamint a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról szóló 2005. évi LX. törvény,
41. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2005. évi LXXXIII. törvény,
42. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXX. törvény,
43. a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
módosításáról szóló 2005. évi CLXXIX. törvény, 44. a bírósági eljárás elhúzódása miatti kifogás jogintézményének bevezetéséhez kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2006. évi XIX. törvény, 45. a helyi önkormányzatok 2006. évi új címzett támogatásáról, az egyes címzett támogatással folyamatban lévő
beruházások eredeti döntéseinek módosításáról, valamint a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról szóló 2006. évi XXIV. törvény,
46. a közszférában foglalkoztatottak jogviszonyáról szóló törvények módosításáról szóló 2006. évi LXXII. törvény,
47. a kormányzati szervezetalakítással összefüggő törvénymódosításokról szóló 2006. évi CIX. törvény,
48. a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint az igazságszolgáltatást érintő egyéb törvények
módosításáról szóló 2007. évi XXV. törvény, 49. a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló 2007. évi XXXVIII. törvény,
50. a jogi segítségnyújtással kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi CLI. törvény,
51. a jogügyletek biztonságának erősítése érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló 2007. évi
LXIV. törvény, 52. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXIX. törvény,
53. a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXXXIII. törvény,
54. a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
módosításáról szóló 2007. évi XCVII. törvény, 55. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi C. törvény,
56. a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény módosításáról szóló
2007. évi CVII. törvény, 57. a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosításáról
szóló 2007. évi CL. törvény, 58. a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény módosításáról szóló 2007. évi CLX. törvény,
59. a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény és más törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXXIII. törvény,
60. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról szóló 2008. évi LXXXIV. törvény,
61. az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény módosításáról szóló
2008. évi XCV. törvény, 62. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról
szóló 2008. évi CXI. törvény, 63. egyes törvényeknek az uzsoratevékenységgel szembeni fellépést elősegítő módosításáról szóló 2008. évi
CXV. törvény, 64. a vállalkozások közötti jogviták gyorsabb elbírálása érdekében a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény módosításáról szóló 2009. évi LXVIII. törvény,
65. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
módosításáról szóló 2009. évi LXXXIII. törvény, 66. a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló 2006. évi CXXXIII. törvény
módosításáról szóló 2009. évi CXXIII. törvény, 67. a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény, a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény, valamint
a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXXXVI. törvény,
68. a közterületi parkolás jogi feltételeinek megteremtése érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény módosításáról szóló 2010. évi XLVI. törvény,
69. a 2011. évi népszámlálásról szóló 2009. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló 2010. évi XLIX. törvény,
70. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról szóló 2010. évi LVI. törvény,
71. a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. törvény hatályba nem lépéséről, valamint az ezzel összefüggő
törvénymódosításokról szóló 2010. évi LXXIII. törvény, 72. a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló 2010. évi LXXXI. törvény,
73. az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül
helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény módosításáról
szóló 2010. évi CV. törvény, 74. az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény módosításáról szóló 2010. évi CXXXVI. törvény,
75. a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény módosításáról szóló
2010. évi CXLIX. törvény, 76. egyes törvényeknek a naptári napban való határidő-számítással összefüggésben történő módosításáról szóló
2010. évi CLII. törvény, 77. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló 2010. évi CLXXV. törvény,
78. a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló 2011. évi XVIII. törvény,
79. az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi XX. törvény,
80. egyes közszolgálati tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XXX. törvény,
81. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról szóló 2011. évi XL. törvény,
82. a közterület rendjének fenntartása érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
L. törvény, 83. a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény módosításáról, valamint a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény módosításáról szóló 2011. évi LII. törvény,
84. a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény módosításáról szóló
2011. évi LIII. törvény, 85. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és egyes törvények pénzügyi bűncselekményekkel
összefüggő módosításáról szóló 2011. évi LXIII. törvény, 86. egyes törvényeknek a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának
szabályaival összefüggő módosításáról szóló 2011. évi LXIX. törvény,
87. egyes jogállási törvényeknek az Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi LXXII. törvény,
88. a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény, a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény, a közúti
közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000. évi CXXVIII. törvény, valamint a személy- és vagyonvédelmi,
valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló
2011. évi LXXIII. törvény, 89. a Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló 2005. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2011. évi
LXXXVIII. törvény, 90. az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi LXXXIX. törvény,
91. a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
XC. törvény, 92. az uzsorával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXXIV. törvény,
93. az egyes büntető vonatkozású törvények módosításáról szóló 2011. évi CL. törvény,
94. a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi CLIII. törvény,
95. a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény katonai nemzetbiztonsági szolgálatok
összevonásával kapcsolatos módosításáról, valamint az azzal összefüggő további törvénymódosításokról szóló
2011. évi CLXXI. törvény, 96. az igazságszolgáltatást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CCV. törvény,
97. a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény módosításáról szóló 2012. évi XXIX. törvény,
98. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 2012. évi XXXII. törvény.
4. § (1) Hatályát veszti a közbiztonság javítása érdekében szükséges egyes törvénymódosításokról szóló 2010. évi
LXXXVI. törvény. (2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXLII. törvény.
(3) Hatályát veszti a bírósági végrehajtással kapcsolatos és egyéb igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2011. évi CLXXX. törvény. (4) Hatályát veszti a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény és
egyes kapcsolódó törvények, valamint a miniszteri hatósági hatáskörök felülvizsgálatával összefüggő egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CLXXIV. törvény. (5) Hatályát veszti az egyes rendvédelmi tárgyú törvények módosításáról, valamint az azzal összefüggő további
törvénymódosításokról szóló 2011. évi CCVII. törvény. (6) Hatályát veszti
1. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és más büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló
2007. évi XXVII. törvény, 2. az egyes büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXII. törvény,
3. egyes büntető tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXI. törvény.
(7) Hatályát veszti az igazságügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi
LXXV. törvény. (8) Hatályát veszti a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról
szóló 2008. évi XXXIX. törvény. (9) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvénnyel összefüggésben
szükséges törvénymódosításokról és egyes iparjogvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi
CXLVIII. törvény. 2. A gazdasági rendre vonatkozó törvények deregulációja
5. § Hatályát veszti 1. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény, az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati viszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi
LXVII. törvény, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény módosításáról szóló 1999. évi LVI. törvény,
2. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény, a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló
1997. évi LXVIII. törvény, az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi
LXXX. törvény módosításáról szóló 2000. évi XXXIII. törvény.
6. § (1) Hatályát veszti 1. az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 17–24. §-a,
2. a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 36–47. §-a,
3. az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi
XC. törvény III–XII. Fejezete, 148–154. §-a, valamint 1. és 2. melléklete,
4. a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia
üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 14. § (4) bekezdése, 16. §-a és
17. §-a. (2) Hatályát veszti 1. a gazdálkodó szervezetek és a gazdasági társaságok átalakulásáról szóló 1989. évi XIII. törvény módosításáról
szóló 1990. évi LXXII. törvény, 2. a gazdasági társaságokról szóló 1988. évi VI. törvény, valamint a bírósági cégnyilvántartásról és a cégek
törvényességi felügyeletéről szóló 1989. évi 23. törvényerejű rendelet módosításáról szóló 1991. évi LXV. törvény,
3. a Magyar Köztársaság 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 1993. évi
IX. törvény, 4. a Magyar Köztársaság 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 1993. évi
LI. törvény, 5. a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló
1993. évi LXXXI. törvény, 6. a Magyar Köztársaság 1994. évi költségvetéséről szóló 1993. évi CXI. törvény módosításáról szóló 1994. évi
X. törvény, 7. a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1994. évi költségvetéséről szóló, az 1994. évi L. törvénnyel módosított
1993. évi CXV. törvény módosításáról szóló 1994. évi LXXVI. törvény,
8. a kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény módosításáról szóló 1995. évi
XIV. törvény, 9. a Magyar Köztársaság 1995. évi költségvetéséről szóló 1994. évi CIV. törvény módosításáról szóló 1995. évi
XXXIV. törvény, 10. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény módosításáról szóló 1995. évi LV. törvény,
11. a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény és a gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény módosításáról szóló
1995. évi XCVIII. törvény, 12. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és az ahhoz kapcsolódó egyes törvényi rendelkezések
módosításáról szóló 1995. évi CV. törvény, 13. a Magyar Köztársaság 1995. évi költségvetéséről szóló 1994. évi CIV. törvény módosításáról szóló 1995. évi
CIX. törvény, 14. a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény módosításáról szóló 1995. évi CXII. törvény,
15. a Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetéséről szóló 1995. évi CXXI. törvény módosításáról szóló 1996. évi
XLI. törvény, 16. az egyes köztartozások behajtásával összefüggő törvények módosításáról szóló 1996. évi LX. törvény,
17. a Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetéséről szóló 1995. évi CXXI. törvény módosításáról szóló 1996. évi
LXXVIII. törvény, 18. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 1996. évi LXXXIII. törvény,
19. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosításáról szóló
1996. évi CVII. törvény, 20. a Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetéséről szóló 1995. évi CXXI. törvény módosításáról szóló 1996. évi
CXVII. törvény, 21. a Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetéséről szóló – többször módosított – 1995. évi CXXI. törvény
módosításáról szóló 1996. évi CXVIII. törvény, 22. a Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetéséről szóló 1995. évi CXXI. törvény módosításáról, valamint a helyi
önkormányzatok címzett támogatással folyamatban lévő egyes egészségügyi beruházásainak rendezése
érdekében szükséges egyéb törvénymódosításokról szóló 1996. évi CXIX. törvény,
23. a mezőgazdasági termelők adózási feltételeit meghatározó egyes törvények módosításáról szóló 1997. évi
XVII. törvény, 24. a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló
1997. évi XXVII. törvény, 25. a Magyar Köztársaság 1997. évi költségvetéséről szóló 1996. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló 1997. évi
LXXVII. törvény, 26. a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1997. évi költségvetéséről szóló 1996. évi CXXV. törvény
módosításáról szóló 1997. évi LXXXVII. törvény, 27. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 1997. évi LXXXVIII. törvény,
28. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 1997. évi CV. törvény,
29. a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény módosításáról szóló 1997. évi CXIII. törvény,
30. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény, valamint a Bérgarancia
Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosításáról szóló 1997. évi CXX. törvény,
31. a Magyar Köztársaság 1997. évi költségvetéséről szóló 1996. évi CXXIV. törvény módosításáról, valamint a helyi
önkormányzatok címzett támogatással folyamatban lévő egyes egészségügyi beruházásainak rendezése
érdekében szükséges egyéb törvénymódosításokról szóló 1997. évi CL. törvény,
32. az adótörvények, a számviteli törvény és egyes más törvények módosításáról szóló 1998. évi XXXIII. törvény,
33. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 1998. évi LXV. törvény,
34. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény módosításáról szóló 1999. évi
III. törvény, 35. a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény módosításáról szóló 1999. évi XLIX. törvény,
36. az adókra, járulékokra és egyéb költségvetési befizetésekre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló
1999. évi XCIX. törvény, 37. a társadalmi szervezetek által használt állami tulajdonú ingatlanok jogi helyzetének rendezéséről szóló 1997. évi
CXLII. törvény módosításáról szóló 1999. évi CVII. törvény,
38. a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény módosításáról szóló 2000. évi XXVII. törvény,
39. a koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény módosításáról szóló 2000. évi XXXIV. törvény,
40. a Polgári Törvénykönyv módosításáról szóló 2000. évi LXXXVIII. törvény,
41. az adókra, járulékokra és egyéb költségvetési befizetésekre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló
2000. évi CXIII. törvény, 42. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény módosításáról szóló 2000. évi
CXXIV. törvény, 43. a zálogjoggal kapcsolatos törvényi szabályozás módosításáról szóló 2000. évi CXXXVII. törvény,
44. a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény módosításáról
szóló 2000. évi CXXXVIII. törvény, 45. a gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2001. évi I. törvény,
46. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények
jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2001. évi XVI. törvény,
47. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosításáról szóló
2001. évi XXIV. törvény, 48. pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2001. évi L. törvény,
49. a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény módosításáról szóló 2001. évi LIII. törvény,
50. a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló
2001. évi LXIX. törvény, 51. a pénzügyeket szabályozó egyes jogszabályok módosításáról szóló 2001. évi LXXIV. törvény,
52. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény, a Bérgarancia Alapról
szóló 1994. évi LXVI. törvény, a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény, valamint a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény módosításáról szóló 2001. évi
LXXVIII. törvény, 53. a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló
2002. évi XXIII. törvény, 54. az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2002. évi
XLII. törvény, 55. egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények módosításáról szóló 2002. évi LXIV. törvény,
56. a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény, valamint az állatok védelméről és kíméletéről
szóló 1998. évi XXVIII. törvény módosításáról szóló 2002. évi LXVII. törvény,
57. egyes adótörvények módosításáról szóló 2003. évi XVIII. törvény,
58. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények
jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2003. évi XX. törvény,
59. a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és
ellenőrzésének bővítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2003. évi XXIV. törvény,
60. a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosításáról szóló 2003. évi XL. törvény,
61. a budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal első szakasza
megépítésének állami támogatásáról szóló 2003. évi LV. törvény,
62. a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény módosításáról szóló 2003. évi LXXXV. törvény,
63. az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2003. évi
XCI. törvény, 64. a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló 2003. évi
CXIX. törvény, 65. az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló 2004. évi IX. törvény,
66. a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény módosításáról szóló 2004. évi XI. törvény,
67. a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény módosításáról szóló 2004. évi XII. törvény,
68. a befektetők és a betétesek fokozott védelmével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2004. évi
XXII. törvény, 69. a foglalkoztatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2004. évi XXVIII. törvény,
70. a pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2004. évi XLVIII. törvény,
71. az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény módosításáról szóló 2004. évi LXXIV. törvény,
72. a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, valamint a természet védelméről szóló
1996. évi LIII. törvény módosításáról szóló 2004. évi LXXVI. törvény,
73. a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény
módosításáról szóló 2004. évi LXXXIII. törvény, 74. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, valamint a közbeszerzéssel összefüggésben egyes törvények
módosításáról szóló 2004. évi XCVII. törvény, 75. a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény módosításáról szóló 2004. évi XCIX. törvény,
76. az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2004. évi
CI. törvény, 77. a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény, a Polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint más, kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2004. évi
CXXVII. törvény, 78. a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosításáról szóló 2005. évi XI. törvény,
79. a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi
CXXVIII. törvény és az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2005. évi XII. törvény,
80. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 2005. évi XXIII. törvény,
81. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 2005. évi XXIV. törvény,
82. a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosításáról szóló 2005. évi LXII. törvény,
83. a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény módosításáról
szóló 2005. évi LXVIII. törvény, 84. a cégben fennálló vagyoni hányadát rosszhiszeműen átruházó személy felelősségének megállapítása érdekében
a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény, valamint
a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló
2005. évi LXIX. törvény, 85. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosításáról szóló
2005. évi LXX. törvény, 86. a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag
ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról
szóló 2004. évi CXXIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi LXXIII. törvény,
87. az építőipari kivitelezési tevékenységgel kapcsolatos adatszolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények
módosításáról szóló 2005. évi LXXVI. törvény, 88. egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2005. évi LXXXII. törvény,
89. a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló 2005. évi LXXXIV. törvény,
90. a számvitelről és a könyvvizsgálói tevékenységről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXII. törvény,
91. az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXII. törvény,
92. a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXXII. törvény,
93. a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXXVI. törvény,
94. a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény módosításáról szóló 2005. évi CLV. törvény,
95. egyes agrárágazati törvények módosításáról szóló 2005. évi CLVII. törvény,
96. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2005. évi CLXXII. törvény,
97. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény, valamint a társadalmi szervezetek által használt állami
tulajdonú ingatlanok jogi helyzetének rendezéséről szóló 1997. évi CXLII. törvény módosításáról szóló
2005. évi CLXXVII. törvény, 98. a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosításáról szóló 2005. évi CLXXXVI. törvény,
99. a lakás-takarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi CLXXXVII. törvény,
100. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény módosításáról szóló 2005. évi
CLXXXVIII. törvény, 101. a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról
szóló 2006. évi VI. törvény, 102. a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosításáról szóló 2006. évi XXII. törvény,
103. a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi
XXIII. törvény, 104. a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény
módosításáról szóló 2006. évi XXV. törvény, 105. a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény módosításáról szóló 2006. évi XLV. törvény,
106. a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi
LXIV. törvény, 107. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény, valamint a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi LXVI. törvény,
108. a légi közlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény módosításáról szóló 2006. évi XCIII. törvény,
109. a gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi CV. törvény,
110. a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény módosításáról szóló 2006. évi CVII. törvény,
111. a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2006. évi CX. törvény,
112. a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi
CXI. törvény, 113. a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény módosításáról szóló 2006. évi
CXII. törvény, 114. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosításáról szóló
2006. évi CXIII. törvény, 115. az egyes építésüggyel kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2006. évi CXX. törvény,
116. a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2006. évi
CXXI. törvény, 117. az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló 2006. évi CXXII. törvény,
118. a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi CXXIX. törvény,
119. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2006. évi CXXXV. törvény,
120. a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény módosításáról szóló 2007. évi XI. törvény,
121. a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag
ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas
foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi XIV. törvény,
122. egyes munkaügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2007. évi XIX. törvény,
123. a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok eljárására és együttműködésére
vonatkozó közösségi jogi aktusok végrehajtásához szükséges törvénymódosításokról szóló 2007. évi
XXII. törvény, 124. egyes környezetvédelmi tárgyú törvények környezeti felelősséggel összefüggő módosításáról szóló 2007. évi
XXIX. törvény, 125. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosításáról szóló 2007. évi XXXI. törvény,
126. a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény módosításáról szóló 2007. évi XLI. törvény,
127. a jövedékiadó- és az energiaadó-bevallás elektronikus benyújtásának bevezetésével kapcsolatos egyes
törvények módosításáról szóló 2007. évi XLIII. törvény, 128. a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi XLV. törvény,
129. a Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2006. évi XCIX. törvény módosításáról
szóló 2007. évi XLVII. törvény, 130. a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény módosításáról szóló 2007. évi
L. törvény, 131. a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosításáról szóló 2007. évi LII. törvény,
132. az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LIV. törvény,
133. a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LV. törvény,
134. a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény
módosításáról szóló 2007. évi LVII. törvény, 135. a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény módosításáról szóló 2007. évi
LVIII. törvény, 136. a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény és egyéb
törvények módosításáról szóló 2007. évi LXI. törvény, 137. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXIII. törvény,
138. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXVI. törvény,
139. a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi
CXXVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXVIII. törvény,
140. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXX. törvény,
141. egyes foglalkoztatási jogviszonyokat szabályozó törvények munka- és pihenőidőre vonatkozó
rendelkezéseinek módosításáról szóló 2007. évi LXXIII. törvény, 142. a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló 2007. évi
LXXVI. törvény, 143. a fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi LXXXVII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXXVII. törvény,
144. a vállalkozói körbetartozások mérséklése céljából történő törvénymódosításokról szóló 2007. évi
LXXVIII. törvény, 145. a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXXXI. törvény,
146. az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi XCIV. törvény,
147. a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló 2007. évi XCVIII. törvény,
148. az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény módosításáról szóló 2007. évi CXIV. törvény,
149. a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény módosításáról szóló 2007. évi CXXIV. törvény,
150. a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló
1996. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2007. évi CXXV. törvény,
151. a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi CXXXIII. törvény,
152. a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény módosításáról szóló 2007. évi
CXXXIV. törvény, 153. a pénzügyi szolgáltatásokat érintő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2007. évi
CXXXVII. törvény, 154. a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi
CXLVI. törvény, 155. a Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló
program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi
LXVII. törvény, valamint a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló 2007. évi
CXLIX. törvény, 156. az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló 2007. évi CLXXIV. törvény,
157. egyes munkaügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXIX. törvény,
158. a közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény módosításáról szóló 2008. évi XXXII. törvény,
159. a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény módosításáról szóló 2008. évi XXXVI. törvény,
160. a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló
1996. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2008. évi XXXVII. törvény,
161. a nemzetgazdaságilag kiemelt építési beruházások megvalósításának elősegítése érdekében egyes
törvények módosításáról szóló 2008. évi XLIX. törvény, 162. a közellátás biztonsága szempontjából kiemelkedő jelentőségű vállalkozásokat érintő egyes törvények
módosításáról szóló 2007. évi CXVI. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról
szóló 2008. évi LXV. törvény, 163. a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2008. évi
LXXXII. törvény, 164. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2008. évi CVIII. törvény,
165. a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXIV. törvény,
166. egyes, a vállalkozásokat korlátozó törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. évi
V. törvény, 167. a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi XIII. törvény,
168. a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény módosításáról
szóló 2009. évi XIV. törvény, 169. a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény módosításáról szóló 2009. évi XIX. törvény,
170. a nehéz helyzetbe került, lakáshitellel rendelkező polgárok védelme érdekében szükséges egyes
törvénymódosításokról szóló 2009. évi XLVIII. törvény, 171. a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes
törvények módosításáról szóló 2009. évi LI. törvény, 172. a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény módosításáról szóló 2009. évi
LXIX. törvény, 173. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosításáról szóló 2009. évi LXX. törvény,
174. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2009. évi LXXXII. törvény,
175. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény pénzforgalmi intézményekkel
és pénzforgalmi szolgáltatással összefüggő módosításáról szóló 2009. évi LXXXVI. törvény,
176. az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény módosításáról szóló 2009. évi LXXXVII. törvény,
177. a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény módosításáról szóló 2009. évi CII. törvény,
178. az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2009. évi CXII. törvény, 179. a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény
módosításáról szóló 2009. évi CXIII. törvény, 180. a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, valamint a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és
a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXXI. törvény,
181. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosításáról szóló
2009. évi CXXXIV. törvény, 182. a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXL. törvény,
183. a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletének hatékonyabbá tételéhez szükséges egyes
törvénymódosításokról szóló 2009. évi CXLVIII. törvény, 184. az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CL. törvény,
185. a Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló
program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi
LXVII. törvény módosításáról szóló 2010. évi II. törvény,
186. a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi V. törvény,
187. egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi VII. törvény,
188. a közterületi parkolás jogi feltételeinek megteremtése érdekében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi
I. törvény, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosításáról szóló
2010. évi XLVII. törvény, 189. az állami vagyonnal való felelős gazdálkodás érdekében szükséges törvények módosításáról, valamint egyes
törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2010. évi LII. törvény,
190. az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény módosításáról szóló 2010. évi LIII. törvény,
191. az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX. törvény módosításáról szóló 2010. évi LXX. törvény,
192. a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény módosításáról szóló 2010. évi
LXXIX. törvény, 193. a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló
2010. évi LXXXIV. törvény, 194. az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény módosításáról szóló 2010. évi
CXXXIX. törvény, 195. az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény módosításáról szóló 2010. évi CL. törvény,
196. egyes állami tulajdonú szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvények módosításáról szóló 2010. évi
CLX. törvény, 197. a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosításáról szóló 2010. évi CLXII. törvény,
198. egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXVIII. törvény,
199. egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXXII. törvény,
200. a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló 2010. évi CLXXVII. törvény,
201. a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény, valamint az
épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2011. évi
XXI. törvény, 202. egyes törvényeknek a vízkárelhárítás hatékonyabbá tételével összefüggő módosításáról szóló 2011. évi
XXII. törvény, 203. a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló
2011. évi XXXIII. törvény, 204. az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény módosításáról szóló 2011. évi XXXV. törvény,
205. a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi XLIII. törvény, 206. a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény módosításáról szóló
2011. évi XLVII. törvény, 207. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosításáról szóló 2011. évi LI. törvény,
208. a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény, valamint a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról
és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2011. évi LX. törvény,
209. a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi
LXVIII. törvény, 210. egyes természetvédelmi és agrártárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi LXX. törvény,
211. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi LXXI. törvény,
212. a sport támogatásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi LXXXII. törvény,
213. a lakásszövetkezetekről szóló 2004. évi CXV. törvény, valamint a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény
módosításáról szóló 2011. évi LXXVI. törvény, 214. az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény, valamint a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi
és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi LXXXVII. törvény,
215. az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XCI. törvény,
216. a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosításáról szóló 2011. évi
XCII. törvény, 217. egyes fémek begyűjtésével és értékesítésével összefüggő visszaélések visszaszorításáról szóló 2009. évi
LXI. törvény módosításáról szóló 2011. évi XCIV. törvény,
218. egyes agrár- és környezetvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XCV. törvény,
219. egyes elektronikus hírközlési tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CVII. törvény,
220. a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi
CXIV. törvény, 221. a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és
felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról szóló 2011. évi
CXV. törvény, 222. az államháztartás stabilitását elősegítő egyes adótörvények módosításáról szóló 2011. évi CXXV. törvény,
223. a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2011. évi CXXIX. törvény,
224. a kölcsönök kamatai és a teljes hiteldíj mutató korlátozása, valamint az átlátható árazás biztosítása érdekében
az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CXLVIII. törvény,
225. a Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény módosításáról szóló 2011. évi CLX. törvény,
226. a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény módosításáról szóló 2011. évi CLXIX. törvény,
227. a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló 2011. évi CLXXXV. törvény,
228. a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2012. évi XXVIII. törvény,
229. az államháztartás egyensúlyát javító különadóról és járadékról szóló 2006. évi LIX. törvény módosításáról
szóló 2012. évi VIII. törvény, 230. a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény és egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló
2012. évi XLVII. törvény. 7. § (1) Hatályát veszti az alacsony keresetű munkavállalók bérének emelését ösztönző egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi XCIX. törvény. (2) Hatályát veszti 1. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény módosításáról szóló 2002. évi XIX. törvény,
2. a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint egyéb munkaügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2005. évi CLIV. törvény, 3. egyes szociális és munkaügyi tárgyú törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő
módosításáról szóló 2010. évi XXXIX. törvény. (3) Hatályát veszti
1. az adókról, járulékokról szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi XXVI. törvény,
2. az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosításáról szóló 2005. évi LXXXV. törvény,
3. az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi
CXIX. törvény, 4. az adózás rendjéről szóló törvény egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról és módosításáról, valamint egyes
adótörvények módosításáról szóló 2005. évi CLXIII. törvény, 5. egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi LXI. törvény,
6. egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi CXXXI. törvény,
7. egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény,
8. egyes adótörvények módosításáról szóló 2008. évi VII. törvény,
9. egyes adó- és járuléktörvények módosításáról szóló 2008. évi LXXXI. törvény,
10. a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény, a Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi
XIX. törvény, valamint a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2009. évi
CVIII. törvény, 11. egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2009. évi XXXV. törvény,
12. a közteherviselés rendszerének átalakítását célzó törvénymódosításokról szóló 2009. évi LXXVII. törvény,
13. a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi
CIX. törvény, 14. az európai közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó egyes adótörvények módosításáról
szóló 2009. évi CX. törvény, 15. az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvénnyel és a megtakarítások ösztönzésével
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2009. évi CXVI. törvény, 16. egyes munkaügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CXXVI. törvény,
17. a helyi iparűzési adóval kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi LVII. törvény,
18. az adó- és járuléktörvények, a számviteli törvény és a könyvvizsgálói kamarai törvény, valamint az európai
közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó adó- és vámjogi tárgyú törvények módosításáról
szóló 2010. évi CXXIII. törvény, 19. az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi
XC. törvény módosításáról szóló 2010. évi CXXIV. törvény,
20. a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi
CLIII. törvény, 21. az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi
XC. törvény módosításáról szóló 2011. évi XLVI. törvény,
22. egyes gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XCVI. törvény.
(4) Hatályát veszti a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének
rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény módosításáról szóló 2011. évi CXVI. törvény.
(5) Hatályát veszti a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény, valamint egyes
szakosított hitelintézetekről szóló törvények módosításáról szóló 2007. évi LI. törvény.
3. Az állampolgárok alapvető jogaira és kötelességeire vonatkozó törvények deregulációja
8. § (1) Hatályát veszti egyes rendészeti és migrációs tárgyú törvények módosításáról, valamint egyes törvényeknek
a Vízuminformációs Rendszer bevezetésével összefüggő jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2010. évi
XL. törvény. (2) Hatályát veszti a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény módosításáról szóló 1990. évi XI. törvény.
(3) Hatályát veszti 1. a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról szóló 2001. évi XXXII. törvény,
2. a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény és a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény módosításáról szóló 2005. évi XLVI. törvény,
3. a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról szóló 2010. évi XLIV. törvény.
(4) Hatályát veszti a polgári szolgálatról szóló 1997. évi XXI. törvény módosításáról szóló 2004. évi LXXXVII. törvény.
(5) Hatályát veszti a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény és a kisebbségi önkormányzati
képviselők választásáról, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségekre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló
2005. évi CXIV. törvény módosításáról szóló 2007. évi CLVIII. törvény.
9. § (1) Hatályát veszti 1. egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2007. évi CXXI. törvény I–IV. Fejezete és 82–86. §-a,
2. egyes szociális és foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2008. évi CVII. törvény I–V. Fejezete,
52. §-a, 53. §-a és Melléklete, 3. egyes migrációs tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2010. évi CXXXV. törvény,
4. a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő
egyes törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény 6–12. alcíme és 1. melléklete.
(2) Hatályát veszti 1. a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1994. évi költségvetéséről szóló 1993. évi CXV. törvény módosításáról
és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1994. évi működési költségvetéseiről szóló 1994. évi L. törvény,
2. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosításáról szóló 1999. évi
LXXIII. törvény, 3. a fogyatékos személyeknek adható egyes pénzbeli ellátásokkal összefüggő törvények módosításáról szóló
2001. évi XLI. törvény, 4. a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 2001. évi LII. törvény,
5. a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2001. évi LXXVII. törvény,
6. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosításáról szóló 2002. évi
IX. törvény, 7. a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosításáról szóló 2002. évi XXXIII. törvény,
8. az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. évi 17. törvényerejű rendelet
módosításáról szóló 2002. évi XLV. törvény, 9. az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2003. évi IV. törvény,
10. a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló 2003. évi LXI. törvény,
11. egyes iparjogvédelmi és szerzői jogi törvények módosításáról szóló 2003. évi CII. törvény,
12. a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 2003. évi CIV. törvény,
13. a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény módosításáról szóló 2003. évi CVI. törvény,
14. egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2004. évi CXXXVI. törvény,
15. az Európai Szociális Karta kihirdetéséről szóló 1999. évi C. törvény módosításáról szóló 2005. évi V. törvény,
16. a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény és egyéb, az egészségüggyel összefüggő
törvények módosításáról szóló 2005. évi XLIX. törvény, 17. a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2005. évi CVIII. törvény,
18. a családtámogatási rendszer átalakításáról szóló 2005. évi CXXVI. törvény,
19. a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXLVII. törvény,
20. egyes törvényeknek az iparjogvédelmi és a szerzői jogok érvényesítésével összefüggő módosításáról szóló
2005. évi CLXV. törvény, 21. a szabadalmi ügyvivőkről szóló 1995. évi XXXII. törvény módosításáról szóló 2005. évi CLXVI. törvény,
22. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosításáról szóló 2005. évi
CLXX. törvény, 23. egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2005. évi CLXXXI. törvény,
24. a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény és az egészségügyi szakellátási
kötelezettségről, továbbá egyes egészségügyet érintő törvények módosításáról szóló 2001. évi XXXIV. törvény
módosításáról szóló 2005. évi CLXXXII. törvény, 25. az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény módosításáról
szóló 2006. évi CIV. törvény, 26. egyes szakképzési és felnőttképzési tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi CXIV. törvény,
27. egyes, az egészségügyet érintő törvényeknek az egészségügyi reformmal kapcsolatos módosításáról szóló
2006. évi CXV. törvény, 28. egyes iparjogvédelmi törvények módosításáról szóló 2007. évi XXIV. törvény,
29. egyes, a gyermek- és fiatalkorúak egészségének védelmét szolgáló törvényi rendelkezések módosításáról szóló
2007. évi XLIV. törvény, 30. a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény módosításáról szóló 2007. évi LIII. törvény,
31. egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2007. évi LXXI. törvény,
32. az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény módosításáról szóló
2007. évi LXXII. törvény, 33. a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló 2007. évi LXXXVII. törvény,
34. az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény módosításáról szóló 2007. évi
CXIX. törvény, 35. a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló 2007. évi CLVI. törvény,
36. a 2008. március 9-i országos ügydöntő népszavazásokon hozott döntések végrehajtásáról szóló 2008. évi
IX. törvény, 37. az esélyegyenlőség érvényesülésének közoktatásban történő előmozdítását szolgáló egyes törvények
módosításáról szóló 2008. évi XXXI. törvény, 38. a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosításáról szóló 2008. évi LIX. törvény,
39. az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2008. évi CVI. törvény,
40. a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXII. törvény,
41. a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló 2009. évi XL. törvény,
42. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény, valamint egyes szociális tárgyú
törvények módosításáról szóló 2009. évi LXXIX. törvény, 43. a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvénynek az élethosszig tartó tanulás feltételeinek biztosítása érdekében
történő módosításáról szóló 2009. évi XCVIII. törvény, 44. a Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló 2005. évi
LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2009. évi CLI. törvény,
45. a felnőttképzéshez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi XXXVII. törvény,
46. a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvénynek, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi
igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvénynek a tankötelezettség teljesítésével összefüggő módosításáról szóló
2010. évi LXVI. törvény, 47. a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi LXIX. törvény,
48. a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló 2010. évi LXXI. törvény,
49. sporttal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi LXXXIII. törvény,
50. a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló 2010. évi CXLV. törvény,
51. az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXXIII. törvény,
52. a sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény módosításáról szóló 2010. évi CLXXVIII. törvény,
53. a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény, a magyar
állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény és az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény módosításáról
szóló 2011. évi XIV. törvény, 54. a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény és
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló
2011. évi XIX. törvény, 55. a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló 2011. évi LIV. törvény,
56. a szellemi tulajdonra vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXXIII. törvény,
57. a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló 2012. évi XXXIX. törvény.
10. § (1) Hatályát veszti az egyes szociális, gyermekvédelmi, családtámogatási, fogyatékosságügyi és foglalkoztatási tárgyú
törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXXI. törvény. (2) Hatályát veszti a hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosításáról szóló 2010. évi CXV. törvény.
(3) Hatályát veszti az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXXVI. törvény.
(4) Hatályát veszti a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 1998. évi LXVII. törvény.
(5) Hatályát veszti a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2012. évi XL. törvény.
III. FEJEZET
EGYES TOVÁBBI TÖRVÉNYEK MÓDOSÍTÁSA 4. A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény hatálybaléptetéséről, végrehajtásáról szóló
1952. évi 22. törvényerejű rendelet módosítása 11. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény hatálybaléptetéséről, végrehajtásáról szóló 1952. évi
22. törvényerejű rendelet a következő 23. §-sal egészül ki:
„23. § (1) A Pp.-nek az igazságszolgáltatást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CCV. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit az igazságszolgáltatást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CCV. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
(2) A Pp.-nek a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 2012. évi XXXII. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 2012. évi
XXXII. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.”
5. A Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló
1960. évi 11. törvényerejű rendelet módosítása 12. § A Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet a 14. §-át
követően a következő alcímmel egészül ki: „A cselekvőképesség korlátozása és kizárása gondokság alá helyezéssel
14/A. § Ha a bíróság általános jelleggel vagy az érintett ügycsoportok tekintetében a cselekvőképességet korlátozó
gondnokság alá helyezett személy cselekvőképességét korlátozta és jogszabály a cselekvőképességet korlátozó
gondnokság alá helyezés tényéhez jogkövetkezményeket kapcsol, ezek a jogkövetkezmények a gondnokság alá
helyezésről szóló határozat jogerőre emelkedését követően alkalmazhatóak. 14/B. § A Ptk.-nak a cselekvőképességgel, gondnoksággal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2001. évi
XV. törvénnyel megállapított 14/B. §-át, 15/A–16. §-át, 19–21. §-át a 2001. november 1-jét megelőzően elrendelt
gondnokság alá helyezések tekintetében is alkalmazni kell, ha a jognyilatkozat megtétele vagy az intézkedés
szükségessége 2001. november 1-jét követően következik be.” 6. A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet módosítása
13. § A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet „Záró rendelkezések” alcíme a következő 76. §-sal
egészül ki: „76. § (1) E törvényerejű rendeletnek a joghatóságra és külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó
egyes jogszabályok módosításáról szóló 2000. évi CX. törvénnyel a külföldi határozatok elismerése és végrehajtása
tekintetében megállapított rendelkezéseit azokra a határozatokra kell alkalmazni, amelyek 2001. április 30-át
követően emelkedtek jogerőre azon állam joga szerint, amelyben meghozatalra kerültek.
(2) Magyar állampolgár személyi állapotát érintő olyan külföldi határozatot, amely az e törvényerejű rendeletnek
a joghatóságra és külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó egyes jogszabályok módosításáról
szóló 2000. évi CX. törvénnyel megállapított 70–73. §-ában meghatározott feltételeknek megfelel, akkor is el kell
ismerni, ha a határozat 2001. május 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.
(3) Az e törvényerejű rendeletnek a joghatóságra és külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó
egyes jogszabályok módosításáról szóló 2000. évi CX. törvénnyel megállapított 74. § (2) bekezdésében meghatározott
eljárás lefolytatásának akkor is helye van, ha olyan külföldi határozat belföldi elismerhetőségének megállapítását
kérelmezik, amely 2001. május 1-jét megelőzően emelkedett jogerőre.”
7. Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló
1982. évi 17. törvényerejű rendelet módosítása 14. § Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. évi 17. törvényerejű rendelet VI. Fejezete
a következő 44. §-sal egészül ki: „44. § (1) Ahol jogszabály leánykori nevet említ, azon születési családi és utónevet kell érteni.
(2) Minden olyan adatkezelésben, amelynek adattartalma a családi és utónév, ez alatt a születési családi és utónevet,
illetve a házassági nevet kell érteni. (3) A 2002. december 15-ét követően született gyermek születési családi nevének a születéssel kettőnél több tagúvá
válása esetén a szülőknek nyilatkozniuk kell arról, hogy a gyermek a családi név melyik két tagját viselje.”
8. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása
15. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 2. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) A törvény hatálya kiterjed Magyarország területén a közúti közlekedésben résztvevőkre, a közúti járművekre
(a továbbiakban: jármű), – a 48. § (4) bekezdésében foglalt eltéréssel – az utakra, az utak környezetére és a közúti
közlekedést szolgáló létesítményekre, valamint az állam és a helyi önkormányzat tulajdonában álló utakon, tereken,
parkokban, egyéb közterületeken kialakított várakozási területen járművekkel történő várakozás rendjére.”
(2) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 9/D. § (2)–(5) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánúton, valamint
tereken, parkokban és egyéb közterületeken járművel történő várakozás biztosítását célzó közszolgáltatást
a tulajdonos, illetve a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 9. § (5) bekezdés
szerinti szolgáltató köteles ellátni. (3) A járművek helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánúton,
valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken történő várakozása a tulajdonos, illetve az Ötv. 9. §
(5) bekezdésben meghatározott szolgáltató és a várakozási terület igénybevevője közötti polgári jogi jogviszony.
A várakozási díj és a pótdíj megfizetéséért a jármű üzembentartója felel.
(4) A helyi önkormányzat illetve állami tulajdonban álló terek, parkok és egyéb közterületek vonatkozásában
a vagyonkezelő az Ötv. 9. § (5) bekezdésben meghatározott gazdasági társasággal a (2) bekezdés szerinti
közszolgáltatás ellátására szerződést köthet. A szerződésnek tartalmaznia kell:
a) a szolgáltató által ellátandó közfeladatot és egyéb tevékenységet,
b) a várakozási területet, amely tekintetében a szolgáltató a közfeladat ellátására köteles,
c) a tulajdonos és a szolgáltató közötti kapcsolattartás részletes szabályait,
d) a szolgáltató által ellátott feladatok ellenértékének meghatározását,
e) a nyilvántartási, adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettségek teljesítésének módját és formáját,
f) a ráfordítások és nyereségek meghatározásának szempontjait, g) a szerződés időtartamát.
(5) A (4) bekezdés szerinti szerződést – annak módosításaival egységes szerkezetben – a szerződő felek a hatályba
lépését követő 30. napon a honlapjukon közzéteszik.” (3) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 10. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) A közúti közlekedést a személy- és áruszállítási szükségletek alapján, a nemzetgazdasági, valamint a terület- és
településfejlesztési tervekkel összhangban kell fejleszteni. A fejlesztésnél figyelembe kell venni a közlekedési
alágazatok közötti munkamegosztást is. A közúti közlekedésnek kapcsolódnia kell a nemzetközi közúti közlekedés
rendszeréhez.” (4) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/A. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Az állami tulajdonban álló terek, parkok és egyéb közterületek vonatkozásában a kormány rendeletében, a helyi
önkormányzat (fővárosban: a fővárosi önkormányzat) tulajdonában álló helyi közutak, a helyi önkormányzat
tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutak, valamint terek, parkok és egyéb közterületek
vonatkozásában a helyi önkormányzat (fővárosban: a fővárosi önkormányzat) rendeletében – forgalomszervezési,
valamint a 13. § (2) bekezdésében meghatározott indokok alapján, az e törvényben meghatározott keretek között –
kijelölhet olyan várakozási övezetet, illetve várakozási övezeten kívül eső olyan várakozó helyet (a továbbiakban
együtt: várakozási terület), amelynek a három vagy annál több kerekű járművel történő, várakozási célú használatáért
várakozási díjat kell fizetni (a továbbiakban: díjfizetési kötelezettség).”
(5) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/A. §-a az alábbi (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott, helyi önkormányzat (fővárosban: a fővárosi önkormányzat)
tulajdonában álló, díjfizetési kötelezettséggel terhelt várakozási terület állami tulajdonba kerül, és a díjfizetési
kötelezettséggel terhelt várakozási terület kijelölése tárgyában kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, úgy
a díjfizetési kötelezettséggel terhelt várakozási területnek azt a várakozási területet kell tekinteni, amelyet a helyi
önkormányzat (fővárosban: a fővárosi önkormányzat) a tulajdonosváltozás napján hatályos rendeletében akként
állapít meg.” (6) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/D. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Ha a várakozási díjat és a pótdíjat nem fizették meg a tulajdonos, illetve az Ötv. 9. § (5) bekezdésben
meghatározott szolgáltató a díj- és pótdíjfizetési felszólítást a várakozási terület díjfizetés nélküli használatának
időpontjától számított 60 napos jogvesztő határidőn belül a jármű üzembentartója részére postai küldeményként,
vagy más egyéb igazolható módon megküldi.” (7) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/D. § (3) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(3) A várakozási díj- és pótdíjfizetési kötelezettség nem teljesítése esetén a tulajdonos, illetve az Ötv. 9. §
(5) bekezdésben meghatározott szolgáltató követelését bírósági úton érvényesítheti. A parkolási díjból eredő igények
érvényesítése esetén a kötelezett lakhelye szerinti helyi bíróság kizárólagosan illetékes.”
(8) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/E. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) A várakozási díj, a pótdíj a várakozási terület tekintetében tulajdonosi jogot gyakorló helyi önkormányzatot,
állami tulajdonban álló várakozási terület esetében a vagyonkezelőt illeti meg. A szolgáltató legalább a közszolgáltatás
ellátásához szükséges költségekre jogosult, amelyet az elszámolás jóváhagyását követően a helyi önkormányzat
részére külön térít meg.” (9) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény az alábbi 15/F. §-sal egészül ki:
„15/F. § Az állam tulajdonában álló várakozási terület tekintetében a várakozási díj és pótdíj mértéke, valamint
a díjköteles várakozás megengedett leghosszabb időtartama vonatkozásában annak a helyi önkormányzatnak
(fővárosban a fővárosi önkormányzatnak) a rendeletében foglalt szabályokat kell alkalmazni, amelynek közigazgatási
területén a várakozási terület fekszik.” (10) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 47. § 23. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„23. várakozási terület: a 8. pont szerinti utak közül a helyi közút és a helyi önkormányzat tulajdonában álló
közforgalom elől el nem zárt magánút 11. pont szerinti tartozéka, valamint az állam és a helyi önkormányzat
tulajdonában álló terek, parkok és egyéb közterületek járművel történő várakozásra kijelölt része;”
(11) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 47. § 24. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„24. várakozási terület kezelője: a helyi közút és a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt
magánút tartozékaként a 33. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott szervezet, a közösségi közlekedéssel érintett
közutak kivételével, a helyi önkormányzat tulajdonában álló tereken, parkokban, egyéb közterületen kialakított
várakozási terület tekintetében a tulajdonos helyi önkormányzat, az állam tulajdonában álló tereken, parkokban,
egyéb közterületen kialakított várakozási terület tekintetében a vagyonkezelő; a várakozási területen létesített
parkolóóra, jegykiadó automata az Ötv. 9. § (5) bekezdése szerinti szolgáltató tulajdonában, illetve használatában
állhat;” (12) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdésének a) pontja az alábbi 33. ponttal egészül ki:
„33. az állami tulajdonban álló terek, parkok és egyéb közterületek vonatkozásában díjfizetési kötelezettséggel
érintett várakozási területek kijelölését,” (13) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény „Vegyes és záró rendelkezések” alcíme a következő 48/A. §-sal
egészül ki: „48/A. § (1) A 2010. június 5-ét megelőzően történt várakozási eseményre a 2010. június 4-én hatályos rendelkezéseket
kell alkalmazni. (2) A 9/D. § (2) bekezdésben meghatározott közszolgáltatás ellátására megkötött és 2010. június 5-én hatályban lévő
szerződések esetében a közszolgáltatási tevékenységet az adott szerződésben meghatározott – az Ötv. 9. §
(5) bekezdése szerinti szolgáltatónak nem minősülő – szolgáltató is elláthatja az adott szerződés hatálya alatt.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott olyan szerződéseket, amelyekben az Ötv. 9. § (5) bekezdése szerinti
szolgáltatónak nem minősülő szolgáltató szerepel szerződő félként, a szerződések időtartamának meghosszabbítása
vagy azok határozatlan időtartamúvá alakítása, valamint a közszolgáltatási feladattal érintett várakozási terület
növelése tárgyában módosítani nem lehet.” 16. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény „Vegyes és záró rendelkezések” alcímének címében a „Vegyes és záró”
szövegrész helyébe a „Záró” szöveg lép. 9. Az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény módosítása
17. § Az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény 1. § (7) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(7) A képviselőnek járó alapdíj összege arányosan csökken, ha a képviselő a tárgyhónap napirendben előre
feltüntetett szavazásainak több mint egyharmadán igazolatlanul nem vesz részt.”
10. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosítása
18. § A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
a) 93. § (2) bekezdésében az „Alkotmánnyal ellentétes [Alkotmány 19. § (3) bek. 1. pont]” szövegrész helyébe
az „Alaptörvénnyel ellentétes” szöveg, b) 95. § b) pontjában, 96/A. § a) pontjában az „Alkotmánnyal” szövegrész helyébe az „Alaptörvénnyel” szöveg,
c) 114. §-ában az „alkotmányellenességéről” szövegrész helyébe az „alaptörvény-ellenességéről” szöveg
lép. 11. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosítása
19. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény a következő 59/B. §-sal
egészül ki: „59/B. § (1) Ahol jogszabály munkanélkülit említ, azon álláskeresőt kell érteni.
(2) Ahol jogszabály a) munkanélküli ellátást említ, azon az álláskeresők támogatását is,
b) munkanélküli járadékot említ, azon az álláskeresési járadékot és az álláskeresési segélyt is
érteni kell. (3) A 2005. november 1-jét megelőzően megállapított, és ebben az időpontban folyósított munkanélküli ellátást
a 2005. október 31-én hatályos szabályok szerint tovább kell folyósítani azzal, hogy az ellátás folyósítása során
a 2005. november 1-jétől a munkaügyi központ kirendeltségével való együttműködésre az álláskeresővel kötött
álláskeresési megállapodásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. (4) Annak részére, akinek munkanélküli járadékra, nyugdíj előtti munkanélküli segélyre, álláskeresést ösztönző
juttatásra való jogosultsága 2005. november 1-jét megelőzően keletkezik, és ezen ellátásokra való kérelmét legkésőbb
2005. október 31-én benyújtja, ezen ellátásokat a 2005. október 31-én hatályos szabályok szerint kell megállapítani.
(5) Annak részére, akinek a munkanélküli járadék, nyugdíj előtti munkanélküli segély, álláskeresését ösztönző juttatás
folyósítása 2005. november 1-jén vagy ezt követően szünetel, a szünetelésre okot adó körülmény megszűnését
követően az ellátását a 2005. október 31-én hatályos szabályok szerint kell tovább folyósítani.”
20. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
1. 19/B. § (4) bekezdésében a „ , valamint az egyenlő bánásmód biztosításáért és” szövegrész helyébe
az „és a” szöveg, 2. 52. §-ában az „az egyenlő bánásmód biztosításáért és” szövegrészek helyébe az „a” szöveg
lép. 12. A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény módosítása
21. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 12. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A közjegyzői szolgáltatások zavartalanságának és megfelelő színvonalának biztosítása érdekében a miniszter
a Magyar Országos Közjegyzői Kamara és az Országos Bírósági Hivatal elnöke véleményének beszerzését követően
évente felülvizsgálja a közjegyzői állások számát és székhelyét.”
13. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosítása
22. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 83/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„83/B. § (1) A felszámoló gazdasági társaságnál azokat a felszámolói tevékenységben személyesen közreműködő
tagokat, munkavállalókat, vagy a társasággal kötött tartós polgári jogi szerződés alapján azokat a felszámolói
tevékenységben közreműködő személyeket, akik 2010. július 1-jén megfeleltek a csődeljárásról, a felszámolási
eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról szóló 2006. évi VI. törvény
20. § (4) bekezdése szerinti képesítési feltételeknek, a 27/A. § (3) bekezdése és a 27/C. § (4) bekezdés f) pontja szerinti
szakképesítéssel rendelkezőnek kell tekinteni. (2) A 27/A. § (3) bekezdésének és a 27/C. § (4) bekezdés f) pontjának alkalmazásában 2010. június 30-áig a felszámolók
névjegyzékéről szóló 167/1993. (XI. 30.) Korm. rendelet 2006. június 30-án hatályos 2. § (3) bekezdés b) pontjában
meghatározott végzettségeket, továbbá a felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséget egyaránt
érteni kell szakirányú szakképzettség alatt. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti végzettséggel rendelkező személyek 2012. június 1-jétől legfeljebb öt felszámolói
tevékenységet folytató gazdasági társaságnál foglalkoztathatók. (4) A felszámolók névjegyzékét vezető szerv az (1) és (2) bekezdésben meghatározott jogszabályok szerinti felsőfokú
végzettségre vonatkozó szakhatósági állásfoglalást szerezhet be.” (2) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény a következő 83/E. §-sal egészül ki:
„83/E. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes
törvények módosításáról szóló 2009. évi LI. törvénnyel megállapított 7. § (3) bekezdés b) pontját a 2009.
szeptember 1-jét követően kezdeményezett csődeljárásokat követő újabb csődeljárásoknál kell alkalmazni.
(2) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes
törvények módosításáról szóló 2009. évi LI. törvénnyel megállapított 11. § (3) bekezdését a 2009. szeptember 1-jét
megelőzően kikötött óvadékokra azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a fizetési haladék nem érinti az óvadék
érvényesíthetőségét, ha az óvadéki jogosult a 11. § (3) bekezdés a)–i) pontja szerinti szervezet.”
14. A Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosítása
23. § A Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény a következő 26. §-sal egészül ki:
„26. § (1) E törvénynek a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló
2003. évi CXIX. törvénnyel megállapított 9. § j) pontját és 13. §-át a 2004. január 21-ét követően új szervezet alapítása
vagy új vagyonrész vásárlása során – az újabb ügylet tárgyát képező vagyonrészek tekintetében – kell alkalmazni.
(2) Ha 2004. január 21-jét megelőzően megszűnt részvételi jogviszony e törvénynek a Munkavállalói Résztulajdonosi
Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló 2003. évi CXIX. törvénnyel megállapított rendelkezései
szerint fennmaradhatott volna, a volt résztvevő kérelmére ennek résztvevői jogviszonyát a szervezet köteles – az
alapszabályban meghatározott feltételeknek megfelelően – a jövőre vonatkozó hatállyal helyreállítani. A nyugdíjas
résztvevő számára biztosítandó nyugdíjas részesedési és szavazati jog tekintetében a Munkavállalói Résztulajdonosi
Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló 2003. évi CXIX. törvénnyel megállapított
1. § (4) bekezdése alkalmazása a résztvevő tulajdonába adott vagyonrészeknek a szervezet kezelésébe való
visszabocsátásának feltételéhez köthető. (3) E törvénynek a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló
2003. évi CXIX. törvénnyel megállapított 9. § (2) bekezdése, 19. § (2) bekezdése, valamint 19. § (6) és (7) bekezdése
szerinti rendelkezések 2004. január 21-jén már tulajdonba adott, illetve a résztvevő által megszerzett – elszámolási és
részvényszámlán nyilvántartott – vagyonrészekre vonatkozó jogokat nem érintik.
(4) Ha 2004. január 21-én a szervezet alapszabályának valamely rendelkezése megfelelt e törvénynek a Munkavállalói
Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló 2003. évi CXIX. törvénnyel megállapított
rendelkezéseinek, illetve azokkal összhangban állt, a szervezettel szemben nem alkalmazható törvényességi
intézkedés arra hivatkozással, hogy az alapszabályi rendelkezés az a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló
1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló 2003. évi CXIX. törvény hatálybalépését megelőzően hatályos törvényi
szabályozást sértette.” 15. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
24. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 57. § (3) bekezdésében a „követően
fogyatékos” szövegrész helyébe a „követően – a 2011. január 1-jén jogerős építési engedéllyel rendelkező beruházás
kivételével – fogyatékos” szöveg lép. 16. A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosítása
25. § A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az (1) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén a köztársasági elnök – az
állampolgársági ügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) javaslata alapján – felmentést adhat
a honosítás további feltételei alól, ha a kérelmező honosításához Magyarországnak fontos érdeke fűződik.”
26. § A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (1) bekezdés c) pontjában a „lakóhelye” szövegrész
helyébe a „lakhatása” szöveg lép. 17. A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosítása
27. § (1) A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény „A Független Rendészeti Panasztestület” alcíme a következő 6/D. §-sal
egészül ki: „6/D. § A Testület elhelyezéséről és működésének feltételeiről – az államháztartásért felelős miniszter bevonásával –
az Országgyűlés elnöke gondoskodik.” (2) A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény X. Fejezete a következő 94. §-sal egészül ki:
„94. § A határőrség általános jogutódja a rendőrség.”
28. § A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 62/A. § (4) és (5) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrész
helyébe a „Magyarország” szöveg lép. 18. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
29. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény a következő 303/A. §-sal egészül ki:
„303/A. § A 187. §-nak a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
módosításáról szóló 2009. évi XIV. törvénnyel megállapított (1) bekezdés b) pontját az e rendelkezés hatálybalépését
követően elkövetett jogszabálysértések esetében kell alkalmazni.” 19. A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény módosítása
30. § A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény „Hatálybalépés” alcíme a következő 81/A. §-sal egészül ki:
„81/A. § (1) E törvénynek a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvénnyel megállapított 3. § m) és n) pontját,
10. § (1)–(2) és (5) bekezdését azon termőföld vagy tanya esetében kell alkalmazni, amelyekre a vételi vagy
haszonbérleti ajánlatot a termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes
szabályairól szóló kormányrendelet szerint 2010. szeptember 1-jét követően tették közzé.
(2) Az (1) bekezdés szerinti módon 2010. augusztus 31-éig közzétett
a) vételi ajánlat esetében a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtásakor a beadványt – az
ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 44. § (1) bekezdésétől eltérően – a vételi ajánlat közzétételének
időpontjában hatályos rendelkezések szerint kell elintézni; b) haszonbérleti ajánlat esetében a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtásakor a beadványt
a haszonbérleti ajánlat közzétételének időpontjában hatályos rendelkezések szerint kell elintézni.”
20. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény módosítása
31. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény preambulumában az „a Magyar Köztársaságnak a”
szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép. 21. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosítása
32. § A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. §-a a következő (4) bekezdéssel
egészül ki: „(4) E törvénynek az egyes környezetvédelmi tárgyú törvények környezeti felelősséggel összefüggő módosításáról
szóló 2007. évi XXIX. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a 2007. április 30-át követően megvalósított
környezetkárosításokra és környezetveszélyeztető magatartásokra kell alkalmazni. Mulasztás által megvalósított
környezetkárosítás vagy környezetveszélyeztetés esetén az akkor hatályos szabályokat kell alkalmazni, amikor
a környezethasználó a környezetkárosodást vagy környezetveszélyeztetést megakadályozhatta volna.”
22. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosítása
33. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 87. pontjában a „felhasználható” szövegrész helyébe
a „jogosító” szöveg lép. 23. A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény módosítása
34. § A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
a) 4. § a) pontjában az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
b) 5. § b) pontjában az „a Magyar Köztársaság alkotmányos” szövegrész helyébe a „Magyarország törvényes” szöveg
lép. 24. A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény módosítása
35. § (1) A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény VII. Fejezete a 84. §-t megelőzően a következő
alcímmel egészül ki: „1. Cím Hatályba léptető rendelkezések”
(2) A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény VII. Fejezete a következő alcímmel és 85. §-sal
egészül ki: „2. Cím Az Európai Unió jogának való megfelelés
85. § A 46. § az Európai Unió más tagállamaiban hozott ítéleteknek egy új büntetőeljárásban való figyelembevételéről
szóló 2008/675/IB kerethatározatnak való megfelelést szolgálja.” (3) A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény VII. Fejezetének címében a „Hatálybalépés”
szövegrész helyébe a „Záró rendelkezések” szöveg lép. 25. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény módosítása 36. § A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 95/A. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép: „95/A. § (1) E törvénynek
a) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról
szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv
átültetésével összefüggő törvénymódosításokról szóló 2009. évi LVI. törvénnyel megállapított rendelkezéseit
az e rendelkezések, b) az egyes törvényeknek a naptári napban való határidő-számítással összefüggésben történő módosításáról szóló
2010. évi CLII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit az e rendelkezések,
c) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit
az e rendelkezések hatálybalépése után indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E törvénynek a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
módosításáról szóló 2005. évi. LXVIII. törvénnyel megállapított 67. § (4) bekezdését azon magatartások
vonatkozásában kell alkalmazni, amelyek elkövetése – valamely helyzet vagy állapot fenntartásával megvalósuló
magatartás esetén a helyzet vagy állapot megszűnése – óta 2005. november 1-jén még nem telt el három év.
(3) E törvénynek a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
módosításáról szóló 2009. évi. XIV. törvénnyel megállapított a) 30. § (2) bekezdését és 79. §-át az e rendelkezések hatálybalépését követően megvalósított összefonódások
esetében, b) 79/A. és 79/B. §-át az e rendelkezések hatálybalépését követően előterjesztett kérelmek esetében,
c) 86. § (3) bekezdését, valamint 88. § (5)–(12) bekezdését az e rendelkezések hatálybalépését követően elkövetett
jogszabálysértések esetében, d) 88/C. §-át az e rendelkezés hatálybalépését követően indított polgári perekben,
e) 88/D. §-át az e rendelkezés hatálybalépését követően tanúsított károkozó magatartások esetében
kell alkalmazni. (4) E törvénynek a stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának
különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról szóló 2011. évi CXV. törvénnyel megállapított
rendelkezéseit a hatálybalépésüket követően kezdeményezett eljárásokban kell alkalmazni.”
26. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény módosítása
37. § A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény „Átmeneti rendelkezések” alcíme
a következő 234/I. §-sal és 234/J. §-sal egészül ki:
„234/I. § (1) E törvénynek az egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények módosításáról szóló 2002. évi LXIV. törvénnyel
megállapított 54. §-át a Diákhitel Központ kölcsönszerződései tekintetében a 2003. január 1-jét követően megkötött
kölcsönszerződésekre kell alkalmazni. (2) E törvénynek az egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények módosításáról szóló 2002. évi LXIV. törvénnyel
megállapított 100. § (1) bekezdését nem kell alkalmazni az árutőzsdei szolgáltató és a Pénztárak Garancia Alapja
2003. január 1-jét megelőzően elhelyezett betétjére. (3) E törvénynek az egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények módosításáról szóló 2002. évi LXIV. törvénnyel
megállapított 2. számú melléklet IV. fejezetét nem kell alkalmazni a 2003. január 1-jét megelőzően jelzálog-hitelintézet
által kibocsátott jelzáloglevélre és kiegészítő alárendelt kölcsöntőkére. (4) Ahol jogszabály tőkemegfelelési mutatót említ, azon e törvény szerinti fizetőképességi mutatót (szolvencia rátát)
kell érteni. 234/J. § (1) Ha a fogyasztóval 2010. január 1-jét megelőzően kötött kölcsönszerződésben a pénzügyi intézmény által
biztosítéki céllal kikötött vételi jog alapján 2010. március 1-jét követően megszerzett, a kötelezett által lakott
lakóingatlan szerződés szerinti vételára alacsonyabb a vételi jog gyakorlását megelőző hat hónapon belül készült
szakértői értékbecslés szerinti beköltözhető forgalmi érték hetven százalékának megfelelő összegnél (minimum ár),
a vételi jog jogosultja a vételáron felül – a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint – köteles a vételár és a minimum
ár különbözetének a kötelezett javára történő megtérítésére, illetve ezen összegnek a (2) bekezdés szerinti elszámolás
körében a kötelezett javára történő figyelembevételére. (2) Az (1) bekezdés szerinti vételi jog jogosultja a követelése, annak járulékai és az (1) bekezdés szerint általa térítendő
pénzösszeg közötti különbözet összegével a kötelezettel elszámolni köteles.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha a pénzügyi intézmény
a) a biztosítéki céllal kikötött vételi jog gyakorlását másnak átengedi,
b) a biztosítéki céllal kikötött vételi joggal biztosított követelést másra átruházza (engedményezi).
(4) E törvénynek az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CL. törvénnyel megállapított
199. §-át a pénzügyi intézmény által 2009. december 31-ét követően megkötött hitel- és kölcsönszerződések esetén
kell alkalmazni. (5) E törvénynek az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CL. törvénnyel megállapított
210. §-át – a (6)–(8) bekezdésben meghatározott kivétellel – a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes
törvények módosításáról szóló 2009. évi XIII. törvény hatálya alá tartozott szerződések esetén kell alkalmazni.
(6) E törvénynek az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CL. törvénnyel megállapított
210. § (8) bekezdését 2009. december 26-át megelőzően kötött szerződésekre is alkalmazni kell.
(7) E törvénynek az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CL. törvénnyel megállapított
210. § (10) bekezdésében a kölcsönszerződés tartalmára vonatkozó előírást 2009. december 26-át követően kötött
szerződésekre kell alkalmazni. (8) E törvénynek az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CL. törvénnyel megállapított
210. § (14) bekezdését 2009. december 26-át megelőzően kötött szerződésekre is alkalmazni kell.”
27. A lakástakarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény módosítása
38. § A lakástakarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény a következő 27/B. §-sal és 27/C. §-sal egészül ki:
„27/B. § E törvénynek a lakás-takarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi
CLXXXVII. törvénnyel megállapított a) 11. § (2)–(4) bekezdését, 24. § (5) és (6) bekezdését a 2006. január 1-jét megelőzően megkötött szerződésekre is
alkalmazni kell, b) 21. § (1) és (2) bekezdését a 2004. május 1-jét követően kötött szerződésekre kell alkalmazni azzal, hogy
a 2004. május 1-jét követően kezdődő és a lakás-takarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény módosításáról szóló
2005. évi CLXXXVII. törvény hatálybalépésekor már lezárult megtakarítási évekre az állami támogatás utólag is
igényelhető, c) 22. § (3) bekezdése a 2007. január 1-jét megelőzően kötött szerződéseknél kizárólag az ez időpontot követően
kezdődő megtakarítási évekre igényelt állami támogatásra alkalmazható. 27/C. § (1) E törvénynek az egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények módosításáról szóló 2002. évi LXIV. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a 2003. január 1-jén vagy azt követően megkötött
lakás-előtakarékossági szerződésekre, áthidaló kölcsönszerződésekre és lakáskölcsön szerződésekre kell alkalmazni.
A 2003. január 1-jét megelőzően megkötött lakás-előtakarékossági szerződésekre a szerződés megkötésének
időpontjában hatályos rendelkezések az irányadóak. (2) E törvénynek az egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények módosításáról szóló 2002. évi LXIV. törvénnyel
megállapított 8. § (1) bekezdés a) és d) pontját, 9. § (2)–(4) és (6) bekezdését és 11. § (6) bekezdését a 2003. január 1-jét
megelőzően kötött lakás-előtakarékossági szerződésekre is alkalmazni kell, ha a kiutalási időszak,
a lakás-előtakarékoskodó halála, a kiskorú gyámságát ellátó személy változása, illetve az áthidaló kölcsönre vonatkozó
hitelkérelem benyújtása a törvény hatálybalépése utáni időszakra esik.”
28. A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosítása
39. § A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény a következő 119. §-sal egészül ki:
„119. § (1) A 2004. május 1-jét megelőzően
a) megkezdett védjegyhasználatra a védjegyoltalom tartalma, a védjegyhasználat fogalma, valamint – az oltalom
kimerülésével kapcsolatos kérdések kivételével – a védjegybitorlás tekintetében a használatnak 2004. május 1-jén
meglévő mértékéig, b) megvalósult védjegyhasználatra a védjegyoltalom kimerülése tekintetében
e törvénynek a 2004. április 30-án hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A közösségi védjegy mint korábbi védjegy viszonylagos kizáró okként akkor vehető figyelembe, ha
a védjegybejelentést a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalánál vagy a Magyarországot megjelölő bejelentést
2004. május 1-jét követő bejelentési nappal tették, illetve, ha a védjegyet ilyen bejelentési nappal lajstromozták.
(3) A 2004. május 1-jén hatályban lévő védjegyoltalom, valamint az a védjegyoltalom, amely az ezen időpontot
megelőző bejelentési nappal és az ezen időpontot követő lajstromozással keletkezik, e törvény rendelkezései szerint
újítható meg.” 29. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
40. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény a következő 157. §-sal egészül ki:
„157. § A 2003. január 1-jén fennálló nevelőszülői jogviszony esetében a hivatásos nevelőszülőt megillető díjat nem
lehet alacsonyabb mértékben megállapítani annál, mint amilyen díjazásban a hivatásos nevelőszülő 2003. január 1-jén
részesült.” 30. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosítása
41. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény a következő 102/E. §-sal egészül ki:
„102/E. § Aki 2009. december 31-éig az öregségi teljes, illetve résznyugdíjhoz szükséges életkort betöltötte és az előírt
szolgálati időt megszerezte, e jogosultságát a Tbj. 5. § (1) bekezdés a)–b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszony, illetve a 18. § (4) bekezdése szerinti jogviszony fennállása esetén is érvényesítheti. Ebben az esetben
öregségi nyugdíjkorhatárnak e törvény 2009. december 31-én hatályos rendelkezései szerinti életkort kell tekinteni.”
42. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
1. 39. § (2) bekezdésében a „biztosítási idejének” szövegrész helyébe a „2007. december 31-ét követően szerzett
biztosítási idejének” szöveg, 2. 84. § (3) bekezdésében a „Legfelsőbb Bíróság” szövegrész helyébe a „Kúria” szöveg
lép. 31. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítása
43. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény XI. Fejezet „Átmeneti rendelkezések” alcíme
a következő 82/A. §-sal egészül ki: „82/A. § (1) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény és az egészségügyi szakellátási
kötelezettségről, továbbá egyes egészségügyet érintő törvények módosításáról szóló 2001. évi XXXIV. törvény
módosításáról szóló 2005. évi CLXXXII. törvény hatálybalépése nem érinti az annak hatálybalépése előtt szerv- vagy
szövetátültetésre jogosító várólistára felkerült személyek szerv- vagy szövetátültetésre való jogosultságát.
(2) Azt a személyt, akinek esetében ugyanazon szerv vagy szövet átültetése a Magyarországon elvégzett korábbi
szerv- vagy szövetátültetést követően, a beültetett szerv vagy szövet kilökődése miatt indokolttá vált, arra tekintet
nélkül kell felvenni a várólistára, hogy az érintett személy 2006. január 1-jétől az (1) bekezdésben meghatározott
törvény alapján arra jogosult.” 32. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosítása
44. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 37. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Jogi személynek, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogra ügyleti képességgel bíró jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezetnek a bejegyzési kérelemhez a) képviseleti jogának igazolására
aa) cégkivonat, cégmásolat vagy bírósági nyilvántartási adatokról szóló kivonat 30 napnál nem régebbi eredeti vagy
közjegyző által hitelesített másolati példányát, ab) a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 136. § (1) bekezdés i) pontja szerinti közjegyzői tanúsítványt
a cégbíróság vagy a törvényszék által vezetett közhiteles nyilvántartás tartalmáról, vagy
ac) – külföldi jogi személy, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogra ügyleti képességgel bíró jogi
személyiséggel nem rendelkező külföldi szervezet esetében – a rá irányadó jog szerinti okiratot, és
b) – cég esetében – aláírási címpéldányt kell csatolnia.”
(2) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 37. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A (3) bekezdéstől eltérően az egyháznak és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogra ügyleti képességgel
bíró belső egyházi jogi személynek a bejegyzési kérelemhez csatolnia kell a nyilvántartásba vétel megtörténtét,
valamint a képviseleti jogosultságot igazoló, az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter
által – a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló törvény szerint vezetett nyilvántartásból – kiállított hatósági bizonyítvány 30 napnál nem régebbi
eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolati példányát.” (3) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 37. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha a (3) bekezdés szerinti okirat valamelyike az ingatlanügyi hatósághoz már korábbi ügyben benyújtásra került,
az újabb kérelemben elegendő – az iktatószámra való hivatkozással – a korábbi benyújtásra és arra utalni, hogy
az ingatlanügyi hatóságnál lévő okiratok a bejegyzés, feljegyzés, illetve az adatváltozás átvezetése iránti kérelem
ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtásának időpontjában a képviseleti jogosultság vonatkozásában változást
nem tartalmaznak.” (4) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 91. §-a a következő (9) és (10) bekezdéssel egészül ki:
,,(9) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXII. törvény erejénél
fogva a tartós földhasználók tulajdonába került ingatlanok tulajdonjogát a tartós földhasználó kérelmére kell
az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni. (10) Az e törvénynek az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának
megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvénnyel megállapított
37. § (3) és (5) bekezdését az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának
megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvény hatálybalépésének
időpontjában folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.” 45. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 32. § (1) bekezdés b) pontjában a „számát,” szövegrész
helyébe a „számát, egyház és belső egyházi jogi személy esetében nyilvántartási számát,” szöveg lép.
(2) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 37. § (5) bekezdésében a „(3)” szövegrész helyébe
a „(3) és (4)” szöveg lép. 33. A társadalmi szervezetek által használt állami tulajdonú ingatlanok jogi helyzetének rendezéséről
szóló 1997. évi CXLII. törvény módosítása 46. § A társadalmi szervezetek által használt állami tulajdonú ingatlanok jogi helyzetének rendezéséről szóló 1997. évi
CXLII. törvény 22. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A (2) bekezdés alapján tulajdonba adott ingatlanokon fennálló elidegenítési és terhelési tilalmat az ingatlan
tulajdoni lapjáról az ingatlanügyi hatóság az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonos kérelme alapján törli.”
34. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosítása
47. § (1) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 603/B. §-sal egészül ki:
„603/B. § E törvénynek az igazságszolgáltatást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CCV. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit az igazságszolgáltatást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CCV. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.”
(2) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 608. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A 178/A. § (2) bekezdése, a 178/B. § és a 266. § (1) bekezdés e) pontja az Európai Unió más tagállamaiban hozott
ítéleteknek egy új büntetőeljárásban való figyelembevételéről szóló 2008/675/IB kerethatározatnak való megfelelést
szolgálja.” 48. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 29. § b) pontjában a „rendőrség” szövegrész helyébe a „rendőrség és
az Országgyűlési Őrség” szöveg lép. 35. A szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól
és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény módosítása
49. § A szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez
kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény a 62. §-t követően a következő alcímmel és 63. §-sal
egészül ki: „Az Európai Unió jogának való megfelelés
63. § A 4. § s) pontja az euro-érmékhez hasonló érmékről és zsetonokról szóló, 2004. december 6-i 2182/2004/EK
tanácsi rendelet 6. cikkének, valamint az euro-érmékhez hasonló érmékről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet
hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló 2004. december 6-i 2183/2004/EK tanácsi
rendeletnek való megfelelést szolgálja.” 36. A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosítása
50. § A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény a következő 111–111/C. §-sal egészül ki:
„111. § (1) E törvénynek a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2001. évi LXXVII. törvénnyel
az adatbázis-előállítók védelmére vonatkozóan megállapított rendelkezéseit alkalmazni kell arra az adatbázisra is,
amelyet 1982. december 31. és 2002. január 1. között készítettek el, feltéve, hogy 2002. január 1-jén az adatbázis
megfelelt – a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2001. évi LXXVII. törvénnyel
megállapított – XI/A. fejezetben szabályozott védelem feltételeinek. Az ilyen adatbázis előállítójának jogai
2002. január 1-jétől kezdődően 2013. január 1-jéig részesülnek védelemben.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatbázis felhasználására vonatkozóan az annak előállítójával 2002. január 1-jét
megelőzően megkötött szerződés alapján végzett cselekményre e törvénynek a szerződés megkötésekor hatályos
rendelkezéseit kell alkalmazni 2002. január 1-jét követően is.
(3) E törvénynek a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2001. évi LXXVII. törvénnyel
megállapított 84. § (2) bekezdését nem lehet alkalmazni olyan hangfelvételre, amelynek a korábban hatályos
rendelkezések szerint számított védelmi ideje már lejárt. E rendelkezés nem érinti a 108. § alkalmazását.
111/A. § E törvénynek az egyes iparjogvédelmi és szerzői jogi törvények módosításáról szóló 2003. évi CII. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a 2004. május 1-jét megelőzően elvégzett cselekmények és az így szerzett jogok
kivételével – mindazokra a művekre, szomszédos jogi és adatbázis-előállítói teljesítményekre alkalmazni kell, amelyek
az Európai Unió tagállamainak jogszabályai szerint védelemben részesültek 2002. december 22-én, vagy amelyeket
megilletett a védelem az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak
összehangolásáról szóló 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk (2) bekezdésében
meghatározott feltételek alapján. 111/B. § E törvénynek a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2005. évi CVIII. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló 2001. szeptember 27-i
2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre is figyelemmel – a 2006. január 1-jét követően megkötött
szerződésekre kell alkalmazni. 111/C. § (1) E törvénynek a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXII. törvénnyel
megállapított 19. § (1) bekezdését a 2009. február 1-jét követően adott felhasználási engedélyekre kell alkalmazni.
(2) A szerzőt a 23/A. § alapján megillető díjat a 2010. december 31-ét követően kölcsönzött műpéldányok nyilvános
haszonkölcsönbe adása után kell megfizetni. A szerzőt a 23/A. § alapján megillető díjat 2012-ben kell először felosztani
a 23/A. § (4) bekezdése szerinti, 2011. január 1-jétől szolgáltatott adatok alapján.”
51. § A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 38. § (1) bekezdés e) pontjában a „vallási szertartásain és egyházi”
szövegrész helyébe az „ , alapcélként vallási tevékenységet végző egyesületek vallási szertartásain és vallási” szöveg
lép. 37. Az Európai Szociális Karta kihirdetéséről szóló 1999. évi C. törvény módosítása
52. § Az Európai Szociális Karta kihirdetéséről szóló 1999. évi C. törvény 4. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek az Európai Szociális Karta kihirdetéséről szóló 1999. évi C. törvény módosításáról szóló 2005. évi
V. törvénnyel megállapított 3. § (2) bekezdésében meghatározott cikkeket 2004. július 22-től kell alkalmazni.”
38. A formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi XLVIII. törvény módosítása
53. § (1) A formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi XLVIII. törvény „Módosuló rendelkezések és a kapcsolódó átmeneti
szabályok” alcíme a következő 67/A. §-sal egészül ki:
„67/A. § (1) A 2004. május 1-jét megelőző bejelentési nappal megadott formatervezési mintaoltalom
megsemmisítésének feltételeire a bejelentés napján hatályos szabályok az irányadók.
(2) A 2004. május 1-jét megelőzően a) megkezdett hasznosításra a mintaoltalom tartalma, terjedelme és – az oltalom kimerülésével kapcsolatos kérdések
kivételével – a mintaoltalom bitorlása tekintetében a hasznosításnak a 2004. május 1-jén meglévő mértékéig,
b) megvalósult hasznosításra a mintaoltalom kimerülése tekintetében e törvénynek a 2004. április 30-án hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.”
(2) A formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi XLVIII. törvény „Módosuló rendelkezések és a kapcsolódó átmeneti
szabályok” alcímének címe helyébe a következő szöveg lép:
„Átmeneti rendelkezések” 39. A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosítása
54. § A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 450. §-sal egészül ki:
„450. § E törvénynek a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosításáról szóló 2005. évi LXII. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit annak hatálybalépését megelőzően forgalomba hozott értékpapírok zártkörű vagy
nyilvános minősítésénél nem kell alkalmazni.” 40. A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény módosítása
55. § A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 3. § (1) bekezdés 34. pontjában a „Magyar
Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép. 41. Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló
2003. évi CXXV. törvény módosítása 56. § Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény
1. 31. § (2) bekezdésében és 64/B. § (4) bekezdésében az „az egyenlő bánásmód biztosításáért és” szövegrész
helyébe az „a” szöveg, 2. 34. § (1) bekezdésében az „az egyenlő bánásmód biztosításáért és társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
költségvetési fejezetén belül” szövegrész helyébe az „a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium költségvetési fejezetében” szöveg lép. 42. A pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását,
illetve a családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről,
továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény módosítása
57. § A pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását
követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi
CXXIII. törvény 17. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter, hogy a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős
miniszterrel, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszterrel és az egészségbiztosítási járulék-fizetés
szabályozásáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg a Rehabilitációs kártya igénylésének,
kibocsátásának, felhasználásának, kicserélésének, visszavonásának és a hozzá kapcsolódó kedvezmény
érvényesítésének részletes szabályait.” 43. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény módosítása 58. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 171. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép: „(2) A (3)–(9) bekezdésben foglalt kivétellel
a) e törvény rendelkezéseit a törvény, b) e törvénynek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2005. évi LXXXIII. törvény Tizenkettedik
fejezetével módosított rendelkezéseit az e rendelkezések, c) e törvénynek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvénnyel módosított rendelkezéseit e törvény,
d) e törvénynek a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény
58. alcímével módosított rendelkezéseit az e rendelkezések, e) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény és egyes
kapcsolódó törvények, valamint a miniszteri hatósági hatáskörök felülvizsgálatával összefüggő egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CLXXIV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 45–53. §-ával módosított rendelkezéseit
az e rendelkezések hatálybalépését követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.”
(2) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény „Átmeneti
rendelkezések” alcíme a következő 171/A. §-sal egészül ki:
„171/A. § Ahol jogszabály az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényt említi, ott
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényt, ahol
államigazgatási eljárást említ, ott közigazgatási hatósági eljárást, ahol államigazgatási határozatot, azon közigazgatási
hatósági döntést kell érteni.” 59. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 171/A. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép: „171/A. § (1) Ahol jogszabály az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényt említi, ott
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényt, ahol
államigazgatási eljárást említ, ott közigazgatási hatósági eljárást, ahol államigazgatási határozatot, azon közigazgatási
hatósági döntést kell érteni. (2) Ahol jogszabály a) központi elektronikus szolgáltató rendszert említ, ott a Kormány által kötelezően nyújtott szabályozott
elektronikus ügyintézési szolgáltatások együttesét vagy az adott szövegkörnyezetben hivatkozott szolgáltatást,
b) ügyfélkaput vagy hivatali kaput említ, ott a Kormány által kötelezően nyújtott azonosítási és biztonságos
kézbesítési szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatást, továbbá c) ügyfél tárhelyét, vagy bármely megfogalmazásban tárhelyére történő információelhelyezést említ, ott a Kormány
által kötelezően nyújtott biztonságos kézbesítési szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatással történő
kézbesítést kell érteni.” 60. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §
(2) bekezdésében az „az egyenlő bánásmód biztosításáért és” szövegrész helyébe az „a” szöveg lép.
44. A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvény módosítása
61. § A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvény
1. 11. § (1) bekezdésében a „társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter által vezetett
minisztériumnak (a továbbiakban: Minisztérium)” szövegrész helyébe a „társadalmi és civil kapcsolatok
fejlesztéséért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter)” szöveg, 2. 12. § (1) és (4) bekezdésében és 13. § (2) és (3) bekezdésében a „Minisztérium” szövegrész helyébe a „miniszter”
szöveg, 3. 12. § (2) bekezdésében a „Minisztérium” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg,
4. 12. § (3) bekezdésében a „Minisztérium a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter által
működtetett honlapon” szövegrész helyébe a „miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján” szöveg,
5. 13. § (1) bekezdésében a „Minisztériumot” szövegrész helyébe a „minisztert” szöveg
lép. 45. A gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény módosítása
62. § A gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény „Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések” alcíme a következő
336/E. §-sal egészül ki: „336/E. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes
törvények módosításáról szóló 2009. évi LI. törvénnyel megállapított 23. § (3) és (4) bekezdésében foglaltakat
a 2009. szeptember 1. és 2012. március 1. közötti időszakban indult megszüntetési eljárásokra és felszámolási
eljárásokkal összefüggésben megállapított felelősségre kell alkalmazni.” 46. A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás,
valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény módosítása
63. § A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény a következő 86/B. §-sal egészül ki:
„86/B. § A közforgalmú gyógyszertárak létesítésére, a gyógyszerek forgalomba hozatalára, a gyógyszernek nem
minősülő gyógyhatású készítményekre vonatkozó szabályok gyakorlati megvalósulásáról, a szabályozás elvárt és
tényleges hatásainak összevetése alapján a 2011. január 1. és 2014. július 1. közötti időszakra vonatkozóan a Kormány
2014. október 1. napjáig jelentést terjeszt az Országgyűlés elé.”
47. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi II. törvény módosítása 64. § (1) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 14. § (1) bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum:)
„a) tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum, amely egyszeri, tartózkodási engedély átvétele vagy a 36. §
(1) bekezdése alapján engedélyezett nemzeti letelepedési engedély átvétele céljából történő beutazásra és legfeljebb
harminc napos tartózkodásra jogosít Magyarország területén;” (2) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 15. § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép: „(1) Tartózkodási engedély átvételére jogosító vízumot az a harmadik országbeli állampolgár kaphat, akinek a részére
e törvény alapján tartózkodási engedély, vagy a 36. § (1) bekezdése alapján nemzeti letelepedési engedély kiadását
engedélyezték.” (3) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 36. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép: „(2) Az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti eljárása során különös
méltánylást érdemlő körülményként a kérelmező egyéni körülményeit, családi kapcsolatait és egészségügyi állapotát
értékelheti, valamint Magyarország gazdasági, nemzetpolitikai, tudományos, kulturális és sport érdekét veheti
figyelembe.” 48. Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosítása
65. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény a következő 69/A. §-sal egészül ki:
„69/A. § (1) Az állami vállalatok átalakulásakor a jogutód gazdasági társaság tulajdonába kerülő vagyonelemek jogi
helyzetének rendezése érdekében az MNV Zrt. jogosult az állami vállalat átalakulásával létrejött és 2010.
december 31-én legalább többségi állami tulajdonú gazdasági társasággal (e § alkalmazásában a továbbiakban:
gazdasági társaság) ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas szerződésben megállapítani azon vagyonelemek
körét, amelyek átalakulás, illetve tulajdonjog rendezés jogcímen a gazdasági társaság tulajdonába, illetve az állam
tulajdonába kerülnek, tekintet nélkül arra, hogy a szerződés megkötésének időpontjában az érintett ingatlanok
az ingatlan-nyilvántartás szerint állami tulajdonban vagy a gazdasági társaság tulajdonában vannak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés megkötése és tartalma tekintetében felek az állami vagyonra vonatkozó
jogszabályokban foglaltaktól eltérhetnek. (3) Az (1) bekezdés szerinti szerződés alapján az ingatlanügyi hatóság köteles az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni
a szerződésben meghatározott jogosult tulajdonjogát. (4) Az MNV Zrt. és a gazdasági társaság az (1) bekezdés szerinti szerződésben számolnak el egymással. Az elszámolás
történhet olyan módon, hogy a gazdasági társaság az állami tulajdonba kerülő eszközöket a számvitelről szóló
2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 36. § (2) bekezdés e) pontja alapján a tőketartalék terhére, a gazdasági
társaság tulajdonába kerülő vagyonelemeket pedig az Sztv. 36. § (1) bekezdés f) pontja szerint a tőketartalék javára
számolja el. Ebben az esetben az MNV Zrt.-nél az eszközök nyilvántartásba történő kivezetése vagy bevezetése
az induló tőke módosításaként is elszámolható. (5) Az MNV Zrt. – annak érdekében, hogy a jogügylet számviteli elszámolása a gazdasági társaság vagyonában ne
eredményezzen vagyonvesztést – jogosult a gazdasági társaság visszapótlási kötelezettségét elengedni,
a visszapótlási kötelezettségből származó követelést a gazdasági társaság javára nem pénzbeli hozzájárulásként
rendelkezésre bocsátani vagy az elszámolásáról egyéb módon rendelkezni. A jogügylet és az annak végrehajtására
irányuló eljárások (így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés, telekalakítás, más célú hasznosítási eljárás)
adó-, illeték, díj- és járulékmentesek, a megállapodás esetleges egyéb költségei az MNV Zrt.-vel szerződő gazdasági
társaságot terhelik.” 49. A közellátás biztonsága szempontjából kiemelkedő jelentőségű vállalkozásokat érintő egyes
törvények módosításáról szóló 2007. évi CXVI. törvény módosítása
66. § A közellátás biztonsága szempontjából kiemelkedő jelentőségű vállalkozásokat érintő egyes törvények módosításáról
szóló 2007. évi CXVI. törvény 1. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A közellátás biztonsága szempontjából kiemelkedő jelentőségű vállalkozásokban az alapszabály (társasági
szerződés) rendelkezései alapján az egy részvényes vagy részvényesi csoport által gyakorolható szavazati jogok
maximálását megállapító szabály alól az államot és képviseletében eljáró személyt vagy szervet mentesítő rendelkezés
alkalmazására a 2008. november 20-ától nem kerülhet sor.”
67. § Hatályát veszti a közellátás biztonsága szempontjából kiemelkedő jelentőségű vállalkozásokat érintő egyes törvények
módosításáról szóló 2007. évi CXVI. törvény 3–7. §-a és 8. § (1) és (2) bekezdése.
50. A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló
2008. évi XLVII. törvény módosítása 68. § A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény a következő
54. §-sal egészül ki: „54. § E törvénynek
a) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról
szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv
átültetésével összefüggő törvénymódosításokról szóló 2009. évi LVI. törvénnyel megállapított rendelkezéseit
az e rendelkezések, b) az egyes törvényeknek a naptári napban való határidő-számítással összefüggésben történő módosításáról szóló
2010. évi CLII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit az e rendelkezések,
c) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit
az e rendelkezések hatálybalépése után indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.”
51. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény módosítása 69. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
1. 4. § d) pontjában és 13. § (1) bekezdésében a „nem állami fenntartású” szövegrész helyébe a „nyilvántartott”
szöveg, 2. 10. § d) pontjában és 11. § (2) bekezdés a) pontjában az „a magyar állam” szövegrész helyébe az „az állam” szöveg,
3. 11. § (2) bekezdés a) pontjában és 24. § (3) bekezdés b) pontjában az „a magyar állammal” szövegrész helyébe
az „az állammal” szöveg, 4. 16. § (2) bekezdésében az „az a magyar állammal” szövegrész helyébe az „az állammal” szöveg,
5. 24. § (2) bekezdés nyitó szövegrészében az „A” szövegrész helyébe az „A (3) bekezdésben meghatározott
kivétellel a” szöveg, 6. 24. § (3) bekezdés a) pontjában az „a nyilvántartásba vett állami fenntartású” szövegrész helyébe az „az állam által
fenntartott, nyilvántartásba vett és önkormányzattal kötött közszolgálati szerződéssel nem rendelkező” szöveg,
7. 24. § (3) bekezdés b) pontjában a „rendelkező előadóművészeti” szövegrész helyébe a „rendelkező, nem
önkormányzati fenntartású előadó-művészeti” szöveg, 8. 44. § 41. pontjában az „illetőleg egy” szövegrész helyébe az „egy” szöveg, az „illetőleg az” szövegrész helyébe
az „az” szöveg, 9. 44. § 43. pontjában az „illetőleg” szövegrész helyébe az „illetve” szöveg,
10. 47. § (2) bekezdés c) pontjában a „mértékét” szövegrész helyébe a „mértékét, a beszedésére jogosult személyét,
a fizetési számla megnevezését és számát, az igazgatási szolgáltatási díj kezelésének, nyilvántartásának és
visszatérítésének módját” szöveg lép. 52. A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar
állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény módosítása
70. § A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 98. §-a a következő f) ponttal egészül ki:
(E törvény a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:)
„f) a Tanács 2008/675/IB kerethatározata az Európai Unió más tagállamaiban hozott ítéleteknek egy új
büntetőeljárásban való figyelembevételéről.” 53. A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény módosítása
71. § A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény 31. § (7) bekezdésének nyitó
szövegrészében és (8) bekezdésében az „az egyenlő bánásmód biztosításáért és” szövegrészek helyébe az „a” szöveg
lép. 54. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény módosítása 72. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 35. § (2) bekezdésében a „titkárság” szövegrész helyébe a „kabinet” szöveg lép.
55. A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény módosítása
73. § (1) A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 12. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A kizárólag a) az (1) bekezdés szerint végrehajtottá vált rendelkezést,
b) hatályba léptető rendelkezést, illetve c) az európai uniós követelményekre utaló rendelkezést
tartalmazó jogszabály az (1) bekezdés szerint utoljára végrehajtottá vált rendelkezése végrehajtottá válását követő
napon hatályát veszti.” (2) A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 18. alcíme a következő 35. §-sal egészül ki:
„35. § E törvénynek az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának
megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvénnyel megállapított 12. §
(3) bekezdését a 2012. július 1-jén és az azt követően kihirdetett jogszabályok és közzétett közjogi
szervezetszabályozó eszközök tekintetében kell alkalmazni.” 74. § Hatályát veszti a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 19. és 20. alcímének címe.
56. A Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról szóló 2011. évi XCIII. törvény módosítása
75. § A Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról szóló 2011. évi XCIII. törvény 7. § (3) bekezdésében a „kormányzati
tevékenység összehangolásáért” szövegrész helyébe a „társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért” szöveg lép.
57. A köztársasági elnök jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CX. törvény módosítása
76. § Hatályát veszti a köztársasági elnök jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CX. törvény 25. § (2) bekezdése.
58. A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény módosítása 77. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 5. alcíme a következő 51/A. §-sal egészül ki:
„51/A. § (1) Az Egyetem elhelyezése érdekében települési önkormányzat a tulajdonában lévő önkormányzati vagyon
tulajdonjogát az állam javára versenyeztetés mellőzésével átruházhatja, vagy a tulajdonjog ingyenes átruházására
vonatkozó megállapodást köthet. (2) Ha az (1) bekezdés szerinti átruházáshoz kapcsolódóan a cégbíróságon változás bejelentése szükséges, az mentes
az illeték- és közzétételi költségtérítés megfizetése alól.” 78. § Hatályát veszti a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény 6. alcíme és 7. alcíme.
59. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosítása
79. § (1) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 2. § 14. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(E törvény alkalmazásában:) „14. az 50–72. § alkalmazásában nemzetiségi szervezet: a párt és a szakszervezet kivételével a civil szervezetek bírósági
nyilvántartásában szereplő olyan egyesület, amelynek alapszabályában rögzített célja az e törvény szerinti, konkrétan
megjelölt nemzetiség képviselete;” (2) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 80. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A helyi önkormányzat a helyi nemzetiségi önkormányzat részére – annak székhelyén – biztosítja az
önkormányzati működés személyi és tárgyi feltételeit, továbbá gondoskodik a működéssel kapcsolatos végrehajtási
feladatok ellátásáról. Az önkormányzati működés feltételei és az ezzel kapcsolatos végrehajtási feladatok:
a) a helyi nemzetiségi önkormányzat részére havonta igény szerint, de legalább tizenhat órában, az önkormányzati
feladat ellátásához szükséges tárgyi, technikai eszközökkel felszerelt helyiség ingyenes használata, a helyiséghez,
továbbá a helyiség infrastruktúrájához kapcsolódó rezsiköltségek és fenntartási költségek viselése;
b) a helyi nemzetiségi önkormányzat működéséhez (a testületi, tisztségviselői, képviselői feladatok ellátásához)
szükséges tárgyi és személyi feltételek biztosítása; c) a testületi ülések előkészítése, különösen a meghívók, az előterjesztések, a testületi ülések jegyzőkönyveinek és
valamennyi hivatalos levelezés előkészítése és postázása; d) a testületi döntések és a tisztségviselők döntéseinek előkészítése, a testületi és tisztségviselői döntéshozatalhoz
kapcsolódó nyilvántartási, sokszorosítási, postázási feladatok ellátása; e) a helyi nemzetiségi önkormányzat működésével, gazdálkodásával kapcsolatos nyilvántartási, iratkezelési feladatok
ellátása; f) a jelnyelv és a speciális kommunikációs rendszer használatának biztosítása, és
g) az a)–f) pontban meghatározott feladatellátáshoz kapcsolódó költségek viselése a helyi nemzetiségi
önkormányzat tagja és tisztségviselője telefonhasználata költségeinek kivételével.” (3) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 95. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvet az ülésen használt tárgyalási nyelven vagy
– testületi döntés alapján – magyar nyelven kell elkészíteni. A jegyzőkönyv közokirat.”
(4) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 95. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A jegyzőkönyvet az ülést levezető elnök és a testület által a képviselők közül kijelölt jegyzőkönyv-hitelesítő írja alá.
A települési nemzetiségi önkormányzat elnöke a jegyzőkönyvet az ülést követő tizenöt napon belül megküldi
a fővárosi és megyei kormányhivatalnak, valamint a helyi önkormányzat által a 80. § szerinti megállapodásban
megjelölt személynek.” (5) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 101. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) A nemzetiségi önkormányzati képviselő a testületi üléseken jelnyelvet, illetve az általa választott speciális
kommunikációs rendszert használhat.” (6) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 125. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A fenntartói jog 164. § (4) bekezdése vagy 36. §-a szerinti átadása esetén – a nemzetiségpolitikáért felelős
miniszter előzetes hozzájárulásával – a helyi önkormányzat és az országos nemzetiségi önkormányzat megállapodás
alapján a köznevelési intézmény vagy a kulturális intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon
ingyenesen az országos nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kerül.” (7) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 138. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Ha az általános nemzetiségi önkormányzati választás eredményeképpen nem alakul új helyi nemzetiségi
önkormányzat, a megszűnt helyi nemzetiségi önkormányzat vagyona az adott nemzetiség országos nemzetiségi
önkormányzatának tulajdonába kerül azzal, hogy azt kizárólag nemzetiségi célra lehet felhasználni.”
(8) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 142. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„142. § A nemzetiségi önkormányzati vagyon jogellenes felhasználása esetén – ha a nemzetiségi önkormányzat volt
tisztségviselőjének vagy volt képviselőjének személyes felelőssége nem állapítható meg – a volt elnököt,
elnökhelyettest (elnökhelyetteseket) és a volt képviselő-testületi, közgyűlési tagokat egyetemleges felelősség terheli,
ha egyértelműen igazolható, hogy a tisztségviselő, a képviselő a jogellenes felhasználást eredményező előterjesztést
a döntéshozatal során támogatta.” (9) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 167. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„167. § A megszűnt helyi nemzetiségi önkormányzat vagyona az adott nemzetiség országos nemzetiségi
önkormányzatának ideiglenes kezelésébe kerül.” (10) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 172. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az elnök megbízatása megszűnik a) az elnöki tisztségről történő lemondásával,
b) az összeférhetetlenség kimondásával, c) képviselői megbízatása megszűnésével,
d) az elnöki tisztségnek a bíróság által történő – (3) bekezdés szerinti – megszüntetésével,
e) halálával.” 80. § (1) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 25. § (6) bekezdése az „az átvevő” szövegrész helyett az
„– a 125. § (5) bekezdésében foglalt kivétellel – az átvevő” szöveggel lép hatályba.
(2) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény
1. 39. § (3) bekezdésében és 164. § (7) bekezdésében az „az átvevő” szövegrész helyébe az „– a 125. §
(5) bekezdésében foglalt kivétellel – az átvevő” szöveg,
2. 125. § (2) bekezdés a) pontjában az „önkormányzat tulajdonába adott állami” szövegrész helyébe az „állam vagy
a helyi önkormányzat által a nemzetiségi önkormányzat tulajdonába adott” szöveg, az „önkormányzat
működését” szövegrész helyébe a „nemzetiségi önkormányzat működését” szöveg,
3. 125. § (4) bekezdésében az „a tulajdonába kerülő állami” szövegrész helyébe az „az állam vagy a helyi
önkormányzat által a nemzetiségi önkormányzat tulajdonába adott” szöveg, az „új állami” szövegrész helyébe
az „az államtól vagy a helyi önkormányzattól” szöveg, a „nem kaphat” szövegrész helyébe az „ismételten nem
kaphat” szöveg lép. (3) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 125. § (5) bekezdésében a „164. § (4) bekezdése” szövegrész
helyébe a „24. § (1) bekezdése” szöveg lép.
60. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról
81. § (1) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény a következő 15/A. §-sal egészül ki:
„15/A. § A 2. számú melléklet III. fejezetének 1. alcíme alatt a 31. pontban felsorolt képzőművészeti alkotások
2012. június 30-án önkormányzati tulajdonból nyilvántartási értéken, ingyenesen az állam tulajdonába és
az Országgyűlés Hivatala vagyonkezelésébe kerülnek. A vagyonkezelésre egyebekben a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött vagyonkezelési szerződés szabályait kell alkalmazni.”
(2) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 2. számú melléklet III. fejezetének 1. alcíme az alábbi 31. ponttal
egészül ki: „31. Kossuth Lajos tér, 24893 helyrajzi számú ingatlanon álló szobrok:
– II. Rákóczi Ferenc emlékmű – Kossuth-emlékmű – A forradalom lángja emlékmű
– A Dunánál (József Attila) portrészobor” 61. A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény módosítása
82. § (1) A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet adatkezelésére az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint
az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény
(a továbbiakban: Eksztv.) adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseit az e §-ban foglalt eltéréssel, valamint azzal kell
alkalmazni, hogy az Eksztv. szerinti szolgáltatón a nemzeti mobil fizetési szervezetet, információs társadalommal
összefüggő szolgáltatáson a központosított mobil értékesítésű szolgáltatást, míg igénybe vevőn az ügyfelet, valamint
az e törvény szerinti igénybe vevőt kell érteni.
(2) A nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfél azonosíthatósága, a szolgáltatás díja megfizetésének ellenőrzése,
valamint a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással kapcsolatos mentességek és kedvezmények
igénybevétele jogszerűségének megállapítása céljából az Eksztv. 13/A. §-ában foglaltakon túlmenően jogosult kezelni
a) az ügyfél telefon hívószámát, valamint az érintett szolgáltatással kapcsolatos vagy az annak igénybevétele során
létrejövő azonosítóját, b) a 2. § a) és b) pontja szerinti szolgáltatásnyújtás esetén a gépjármű rendszámát,
c) a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással kapcsolatos mentesség vagy kedvezmény esetén a mentesség
vagy kedvezmény jogcímét, a jogcímet megalapozó okmány azonosítóját, a típusára és érvényességére vonatkozó
adatokat, valamint d) az utazási viszonylathoz kötött kedvezmény esetén az utazási viszonylatra, a meghatározott időponthoz vagy
időszakhoz kötött érvényességű kedvezmény esetén az érvényességi időszakra vagy időpontra, továbbá a jogosult
lakóhelyére vagy tartózkodási helyére vonatkozó adatokat. (3) A központosított mobil értékesítésű szolgáltatás nyújtása céljából a nemzeti mobil fizetési szervezet jogosult
a szolgáltató számára továbbítani, a szolgáltató pedig – e § rendelkezései szerint – kezelni azokat a személyes
adatokat, amelyek a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás nyújtásához elengedhetetlenül szükségesek.
(4) A nemzeti mobil fizetési szervezet az (1) és (2) bekezdés, valamint a szolgáltató a (3) bekezdés alapján kezelt
személyes adatokat az adatkezelés céljának megszűnéséig, de legfeljebb az ügyféllel kötött szerződés megszűnését
követő 5 évig kezelheti. (5) A központosított mobil értékesítésű szolgáltatás igénybevétele nem tehető függővé a (2) vagy a (3) bekezdésben,
valamint az Eksztv. 13/A. § (1)–(3) bekezdésében nem említett célból történő adatkezeléshez való hozzájárulástól.”
(2) A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 7. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: (Felhatalmazást kap a Kormány, hogy) „d) a nemzeti mobil fizetési szervezet és a szolgáltató közötti jogviszony tartalmát, ehhez kapcsolódóan a felek jogait
és kötelezettségeit, a nemzeti mobil fizetési szervezet által a szolgáltatóval szemben alkalmazandó díj mértékét,
valamint az 5. § (1) bekezdése szerinti szolgáltatások körét és alkalmazásának feltételeit,”
(rendeletben állapítsa meg.) (3) A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 9. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép: „(2) A 2–5. §, a 8. § és a 11. § (1) bekezdése 2013. április 1-jén lép hatályba.”
83. § Hatályát veszti a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 1. § c) és e) pontja, 7. § (2) bekezdés
e) pontja, 9. § (3) bekezdése és 10. §-a.
62. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény
módosítása 84. § Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény 45. § (4) bekezdése
a „22. § d) pontja” szövegrész helyett a „22. § (1) bekezdés d) pontja” szöveggel lép hatályba.
85. § (1) Hatályát veszti az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény 1–30. alcíme,
32–257. alcíme és 259–307. alcíme. (2) Hatályát veszti az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény 31. alcíme,
352. §-a és 353. §-a. 63. A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő
szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény módosítása
86. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő szabályokról,
valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény a következő 2/A. alcímmel egészül ki:
„2/A. A közszolgálati joganyagnak az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer
túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló törvénnyel
hatályon kívül helyezett rendelkezéseivel összefüggő szabályozási átmenet
36. § A 2. §-ban meghatározott törvényeknek, a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény
módosításáról, valamint a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény módosításáról szóló 2011. évi
LII. törvénynek és a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló
2009. évi CIX. törvénynek az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának
megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló törvénnyel történő hatályon kívül helyezésére
az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése
érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló törvény 1. §-át a 37–41. §-ra figyelemmel kell alkalmazni, azzal,
hogy annak alkalmazása során köztisztviselőn a kormánytisztviselőt, közszolgálati jogviszonyon a kormányzati
szolgálati jogviszonyt, ügykezelőn a kormányzati ügykezelőt és a közszolgálati ügykezelőt is érteni kell.
37. § (1) A helyi önkormányzattal közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőnek a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2001. évi XXXVI. törvény 103. § (6) bekezdése
alapján megállapított alapilletménye legfeljebb a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett, megelőző évi átlagos
fogyasztói árindex és a bruttó hazai össztermék együttes százalékos növekedésének felével emelhető mindaddig,
amíg a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 132. §-a szerinti illetményalap a helyi önkormányzat
képviselő-testülete által megállapított illetményalapot el nem éri. (2) Az országgyűlési képviselőcsoportnál foglalkoztatásban álló köztisztviselőre a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2001. évi XXXVI. törvényben megállapított
illetménykeretet a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 2001. július 1-jén hatályos szabályai alapján
számított illetmény figyelembevételével kell ettől az időponttól biztosítani.
38. § (1) Ha 2003. július 1-jén a helyi önkormányzat képviselő-testülete által megállapított illetményalap meghaladta
a 33 000 Ft-ot, annak mértéke nem csökkenthető és mindaddig a helyi önkormányzat képviselő-testülete által
megállapított illetményalapot kell alkalmazni, amíg a Kttv. 132. §-a szerinti illetményalap azt el nem éri.
(2) A polgármester illetményének, tiszteletdíjának és az önkormányzati képviselő tiszteletdíjának megállapítása során
mindaddig a helyi önkormányzat képviselő-testülete által megállapított illetményalapot kell alkalmazni, amíg Kttv.
132. §-a szerinti illetményalap azt el nem éri.
39. § A Ktjv. 2011. június 1-jén hatályos 8. § (2) bekezdés a), b) és e) pontjában és a Ktv. 2011. június 1-jén hatályos
17. § (2) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott felmentés csak 2011. június 1-jét követően bekövetkezett okon
alapulhat. 40. § (1) Az, akinek a közszolgálati jogviszonya, kormánytisztviselői jogviszonya 2011. szeptember 1-jét megelőzően és
a közigazgatási versenyvizsga kötelezettség megszűnését követően keletkezett, közigazgatási alapvizsgát köteles
tenni 2012. szeptember 1-jéig, kivéve, ha ezen időpontig az alapvizsga alól jogszabály alapján mentesül. Az alapvizsga
költségeit a munkáltató viseli. Ha ezen kötelezettségét ez idő alatt nem teljesíti, vagy az alól nem mentesül,
közszolgálati jogviszonya megszűnik. A közigazgatási alapvizsga letételére előírt határidőbe nem számít be a 30 napot
meghaladó fizetés nélküli szabadság, a keresőképtelenség és a 30 napot meghaladó hivatalos kiküldetés időtartama.
(2) Annak a köztisztviselőnek, kormánytisztviselőnek, aki az (1) bekezdésben említett időszak alatt közigazgatási
szakvizsgát tett, nem kell közigazgatási alapvizsgát tennie. (3) A sikeres közigazgatási versenyvizsgával rendelkező köztisztviselőnek, kormánytisztviselőnek közigazgatási
alapvizsgát nem kell tennie. (4) Az a köztisztviselő, kormánytisztviselő, aki a kinevezését az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt kapta,
a kinevezésében a közigazgatási szakvizsga teljesítésére megállapított határidő egy évvel meghosszabbodik.
(5) A 2011. szeptember 1-jét megelőzően tett közigazgatási alapvizsgát a 2011. szeptember 1-jét követően tett
közigazgatási alapvizsgának megfelelő vizsgának kell tekinteni. 41. § Mentesül a közigazgatási felsővezetői képzés és vizsga alól az, aki 2012. szeptember 1-jét megelőzően állami
vezetői megbízatással vagy a Ktv. 2009. november 11-én hatályos 31. § (10) bekezdésében meghatározott vezetői
megbízással, kinevezéssel legalább egy évig rendelkezett.” 87. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő
szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény 2. § (1)–(6) bekezdése.
88. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő
szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény 7. §-a, 8. §-a, 10. §-a,
14. §-a, 18. §-a, 19. §-a, 35. §-a, 60. §-a és 61. §-a.
64. Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosítása
89. § (1) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 44. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az Országgyűlés a miniszterelnököt nyílt szavazással, a köztársasági elnököt, az Alkotmánybíróság elnökét és
tagját, a Kúria elnökét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt, az alapvető jogok biztosát és
helyetteseit, valamint az Állami Számvevőszék elnökét titkos szavazással választja meg.”
(2) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 149. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény 6. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(4) A képviselők részére az Országgyűlés hivatali szervezete havonta, képviselőnként – irodahelyiség rendelkezésre
bocsátása nélkül – biztosítja a képviselő alapdíjának 150%-a erejéig az alkalmazott(ak)ra, illetőleg vállalkozó(k)ra
vonatkozó kiadás pénzügyi feltételeit, mely nem tartalmazza a kifizetőt terhelő közterheket vagy az általános forgalmi
adót. A képviselő az alkalmazottját határozott idejű szerződéssel, mandátuma időtartama alatt munkajogi
jogviszonyban vagy polgári jogi jogviszonyban foglalkoztathatja. A feladat ellátására, illetve vállalkozásra vonatkozó
szerződést – az Országgyűlés hivatali szervezete előzetes ellenjegyzésével – a képviselő köti meg az alkalmazottal,
illetőleg a vállalkozóval. Az alkalmazással, illetőleg a vállalkozással járó, jogszabályon alapuló nyilvántartási, bejelentési
és elszámolási kötelezettségeket az Országgyűlés hivatali szervezete teljesíti.” ”
90. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 151. § (7) bekezdése a „Hszt. 254. § (1) bekezdés” szövegrész helyett
a „Hszt. 254. § (2) bekezdés” szöveggel lép hatályba.
91. § Nem lép hatályba az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 148. § (1) bekezdése.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 65. Hatályba léptető rendelkezések
92. § (1) Ez a törvény – a (2)–(22) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba, és
2020. január 2-án hatályát veszti. (2) A 4. § (1) bekezdése 2012. augusztus 19-én lép hatályba.
(3) A 4. § (2) bekezdése 2015. március 3-án lép hatályba.
(4) A 4. § (8) bekezdése 2012. július 3-án lép hatályba.
(5) A 4. § (3) bekezdése 2012. szeptember 3-án lép hatályba.
(6) A 4. § (4) bekezdése, a 7. § (1) bekezdése, a 10. § (3) bekezdése és a 85. § (2) bekezdése 2014. január 3-án lép hatályba.
(7) A 4. § (6) bekezdése a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényt hatályon kívül helyező törvényi rendelkezés
hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba. (8) A 4. § (7) bekezdése 2015. január 3-án lép hatályba.
(9) A 7. § (2) bekezdése 2012. július 1-jén lép hatályba.
(10) A 7. § (3) bekezdés 1. 1., 2. és 4. pontja 2013. január 1-jén,
2. 3. pontja 2015. január 1-jén, 3. 5. és 6. pontja 2014. január 1-jén,
4. 7., 9., 13., 17. és 19. pontja 2018. január 1-jén,
5. 8. pontja 2016. január 1-jén, 6. 10., 11. és 14. pontja 2017. január 1-jén,
7. 12. és 15. pontja 2019. január 1-jén,
8. 16. pontja 2017. január 2-án, 9. 18. és 20–22. pontja 2020. január 1-jén
lép hatályba. (11) A 7. § (4) bekezdése az államháztartásért felelős miniszternek a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről
és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény módosításáról szóló 2011. évi
CXVI. törvény 5. § (3) bekezdése szerinti határozata közzétételét követő napon lép hatályba.
(12) A 7. § (5) bekezdése, a 10. § (4) bekezdése és a 48. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(13) A 10. § (1) bekezdése 2017. szeptember 2-án lép hatályba.
(14) A 10. § (2) és (5) bekezdése 2012. július 2-án lép hatályba.
(15) A 44. § (2) bekezdése és a 45. § az e törvény kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(16) Az 59. § 2014. január 2-án lép hatályba.
(17) A 73. § 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
(18) A 80. § (3) bekezdése 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(19) A 88. § 2013. január 3-án lép hatályba.
(20) A 4. § (5) és (9) bekezdése és a 8. § (1) bekezdése az Európai Unió Tanácsának a vízuminformációs rendszerhez (VIS)
a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények
megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i
2008/633/IB tanácsi határozat alkalmazásának kezdetét megállapító, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett
közleményében meghatározott napot követő napon lép hatályba. (21) A 9. § (1) bekezdés 3. pontja a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra
vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 48. cikk (5) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett utolsó időpontot
követő napon lép hatályba. (22) A 47. alcím az e törvény kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
66. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
93. § A 1. 2. § (1) bekezdése és a 10. alcím az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése,
2. 2. § (2) bekezdése az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése, 31. cikk (3) bekezdése, 41. cikk (5) bekezdése és 46. cikk
(6) bekezdése, 3. 2. § (3) bekezdése az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése és 35. cikk (1) bekezdése,
4. 2. § (4) bekezdése az Alaptörvény 24. cikk (5) bekezdése, 25. cikk (7) bekezdése, 29. cikk (7) bekezdése, 31. cikk
(3) bekezdése, 46. cikk (6) bekezdése, 45. cikk (5) bekezdése,
5. 2. § (5) bekezdése az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése és 29. cikk (7) bekezdése,
6. 2. § (6) bekezdése az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése,
7. 2. § (7) bekezdése az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése, 2. cikk (1) bekezdése és 35. cikk (1) bekezdése,
8. 2. § (8) bekezdése az Alaptörvény 42. cikke,
9. 2. § (9) bekezdése az Alaptörvény 41. cikk (5) bekezdése,
10. 2. § (10) bekezdése, a 4. § (5) bekezdése, a 8. § (1) bekezdése, a 27. § (2) bekezdése, a 28. § és a 23. alcím
az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése, 11. 2. § (11) bekezdése az Alaptörvény 4. cikk (5) bekezdése, 12. cikk (5) bekezdése és 25. cikk (7) bekezdése,
12. 8. § (2) bekezdése az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdése,
13. 8. § (3) bekezdése és a 16. alcím az Alaptörvény G) cikk (4) bekezdése,
14. 8. § (4) bekezdése az Alaptörvény XXXI. cikk (3) bekezdése,
15. 8. § (5) bekezdése és az 59. alcím az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése,
16. 9. alcím az Alaptörvény 4. cikk (5) bekezdése,
17. 85. § (1) bekezdése az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdése, XXIX. cikk (3) bekezdése, XXXI. cikk (3) bekezdése, 12. cikk
(5) bekezdése, 24. cikk (5) bekezdése, 45. cikk (5) bekezdése, 53. cikke és 54. cikke,
18. 89. § (2) bekezdése az Alaptörvény 4. cikk (5) bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül. 94. § A 89. § (1) bekezdése az Alaptörvény 5. cikk (7) bekezdése alapján a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának
szavazatával elfogadandó házszabályi rendelkezésnek minősül. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke