text:
30/2011. (VI. 28.) NFM rendelete a motorhajtóanyagok minőségi követelményeiről.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (3) bekezdés b) pontjában, valamint a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi
CLV. törvény 56. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet – a gépjármű-motorok műszaki követelményeire figyelemmel, az egészség- és a környezetvédelmi érdekek
érvényesülése, valamint a teljes életciklusra számított üvegházhatású gázkibocsátás csökkentése céljából –
meghatározza a közúti gépjárművek, a nem közúti mozgó gépek, a mezőgazdasági és erdészeti traktorok, a belvízi
hajók és a kedvtelési célú vízi járművek motorhajtóanyagainak minőségi követelményeit.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. forgalmazó: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) tartalma szerint
a) motorhajtóanyagot szabad forgalomba bocsátó személy, ideértve a motorhajtóanyagot a Jöt. tartalma
szerinti szabad forgalomba bocsátással importáló személyt, és
b) az Európai Unió más tagállamában szabad forgalomba bocsátott motorhajtóanyagot tagállamból
beszerző, közösségi kereskedelmi tevékenység folytatására jogosult jövedéki engedélyes kereskedő;
2. forgalomba hozatal: az 1. pont a) alpontjában meghatározott forgalmazó esetében a szabad forgalomba
bocsátás, ideértve az importálással szabad forgalomba bocsátást is, az 1. pont b) alpontjában meghatározott
forgalmazó esetében az Európai Unió más tagállamából történő beszerzés;
3. gyártó: a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és
a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 765/2008/EK rendelet) 2. cikk 3. pontja szerinti gyártó;
4. határérték: az egyes motorhajtóanyagok adott műszaki paraméterének, fizikai vagy kémiai jellemzőjének
mérőszámmal és mértékegységgel meghatározott – minőségileg megfelelő – értéke, amely alsó vagy felső
határérték lehet;
5. meghatalmazott képviselő: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti meghatalmazott képviselő;
6. motorhajtóanyag: a motorbenzin, a dízelgázolaj, a biodízel, az E85;
7. dízelgázolaj: minden olyan ásványolajtermék, amelynek rendeltetése kompressziós gyújtású belső égésű
motorok működtetése (vámtarifaszám: 2710 19 41), beleértve a nem közúti mozgó gépekben és belvízi hajókban,
valamint a mezőgazdasági és erdészeti traktorokban és a kedvtelési célú vízi járművekben történő felhasználásra
szánt gázolajat is.
(2) A motorbenzin, az üzemanyag, valamint a bioüzemanyag fogalmát a megújuló energia közlekedési célú
felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának
csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvényben, az E85 fogalmát a Jöt.-ben, továbbá a biodízel fogalmát
a fenntartható bioüzemanyag-termelés követelményeiről és igazolásáról szóló 343/2010. (XII. 28.) Korm. rendeletben
meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. Minőségi követelmények 3. § (1) Motorhajtóanyagot akkor lehet forgalomba hozni, ha minősége megfelel
a) motorbenzin esetében az 1. melléklet,
b) dízelgázolaj esetében a 2. melléklet,
c) biodízel esetében a 3. melléklet,
d) E85 esetében a 4. melléklet
szerinti követelményeknek.
(2) A mellékletekben meghatározott minőségi követelményeknek történő megfelelés vizsgálata során az egyes mérési
eredményeket az MSZ EN ISO 4259 szabványban meghatározott kritériumok vagy ezzel egyenértékű más kritériumok
alapján kell értelmezni.
(3) Azt a hajtóanyagot, amely a mindenkor érvényes nemzeti szabvány vagy az azzal egyenértékű európai szabvány
– a mellékletekben foglalt határértékekkel összhangban álló – követelményeinek megfelel, úgy kell tekinteni, mint
amely megfelel e rendelet követelményeinek.
(4) A motorhajtóanyag metilciklopentadienil-mangán-trikarbonil adalékának mangántartalma nem haladhatja meg
a 6 mg/liter értéket.
(5) Ha a kőolaj-finomítók esetében a behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 1993. évi
XLIX. törvény 41. § (3) bekezdésében meghatározott ellátási válsághelyzet az (1) és (4) bekezdésben foglalt minőségi
követelmények betartását megnehezíti, a minőségi követelmények teljesüléséről az energiapolitikáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) tájékoztatja az Európai Bizottságot.
3. Vizsgálat és tanúsítás 4. § (1) A minőségi követelményeknek való megfelelés ellenőrzését és tanúsítását
a) motorbenzin esetében az MSZ EN 228,
b) dízelgázolaj esetében az MSZ EN 590,
c) biodízel esetében az MSZ EN 14214,
d) E85 esetében az MSZ CWA 15293
legkésőbbi évjelzetű termékszabványban megadott analitikai módszerrel, vagy más egyenértékű pontosságú
analitikai módszer alkalmazásával kell elvégezni.
(2) Az a gyártó, amely tanúsított minőségirányítási rendszert alkalmaz, a motorhajtóanyag minőségi követelményeknek
való megfelelését minőségbiztosítási rendszerének keretében biztosítja és bizonylatolja.
(3) Az EGT-n belüli olyan gyártótól származó motorhajtóanyag tekintetében, ahol a gyártó nem alkalmaz tanúsított
minőségirányítási rendszert, a (4) bekezdés szerint kell eljárni.
(4) EGT-n kívüli harmadik országban előállított motorhajtóanyag esetében a motorhajtóanyag minőségi
követelményeknek való megfelelését a miniszter által a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről szóló
rendeletnek megfelelően kijelölt szervezet (a továbbiakban: tanúsító szervezet) tanúsítja.
(5) A megfelelőség tanúsítására tanúsító szervezetet kell igénybe venni, ha a tanúsítást kérő nem bizonyítja, hogy
a) a vizsgálati eredményeket kiállító laboratórium rendelkezik az adott vizsgálati módszerekre történő
akkreditációval, vagy
b) a vizsgálati jegyzőkönyv a tanúsítási kérelem tárgyát képező motorhajtóanyag vonatkozásában tanúsítja az e
jogszabályban meghatározott követelményeknek való megfelelést.
(6) A tanúsítást kérő az (5) bekezdés szerinti kötelezettségének az a) pont esetében az akkreditált laboratórium
azonosításához szükséges adatok, a b) pont esetében a szállítási dokumentáció (fuvarokmány és minőségi
bizonyítvány) rendelkezésre bocsátásával tesz eleget.
5. § (1) A tanúsító szervezet a motorhajtóanyag 4. § (4) és (5) bekezdés szerinti vizsgálatáért és a megfelelőség tanúsításáért
jogosult díjat szedni.
(2) A tanúsító szervezet a vizsgálat során
a) ellenőrzi a tanúsítást kérő által a motorhajtóanyag minőségére vonatkozóan benyújtott dokumentumokat,
valamint
b) vizsgálatokkal ellenőrzi, hogy a motorhajtóanyag megfelel-e az e jogszabályban meghatározott
követelményeknek.
(3) A tanúsító szervezet az Európai Unió valamelyik tagállamában a szakterületre akkreditált laboratórium vizsgálati
eredménye alapján vizsgálat nélkül tanúsítja a motorhajtóanyag megfelelőségét.
6. § A tanúsítvány tartalmazza
a) a tanúsító szervezet nevét, illetve kijelölési okiratának számát és címét,
b) a gyártó vagy meghatalmazott képviselője nevét és címét,
c) a vizsgált motorhajtóanyag megnevezését és típusát,
d) a motorhajtóanyag biokomponens tartalmát és a fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésére
vonatkozó nyilatkozatot,
e) a vizsgálat során alkalmazott szabványokat, illetve ha nem teljesen a szabványok szerint történt a vizsgálat, az
attól eltérő feltételeket annak bizonyítására, hogy az alkalmazott analitikai módszer legalább ugyanakkora
pontosságú, mint az az analitikai módszer, amelynek helyébe lépett,
f) azon szabvány megnevezését, amelynek a motorhajtóanyag megfelel,
g) a vizsgálat eredményeit,
h) egyedi motorhajtóanyag-tételek tanúsítása esetén a tanúsított motorhajtóanyag mennyiségét.
4. Jelentés a minőségi adatokról 7. § A benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998.
október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott jelentést
a miniszter készíti el és küldi meg az Európai Bizottság részére.
8. § (1) A miniszter a 7. § szerinti kötelezettség teljesítése érdekében közreműködő szervezetet bíz meg.
(2) A közreműködő szervezet a forgalmazótól a jelentéshez a motorbenzin, valamint a dízelgázolaj esetében mintát vesz.
(3) A közreműködő szervezet
a) a mintavételezést az MSZ EN 14275 szabvány,
b) a minőségi jellemzők vizsgálatát
ba) motorbenzin esetében az MSZ EN 228 termékszabvány,
bb) dízelgázolaj esetében az MSZ EN 590 termékszabvány,
c) a jelentés összeállítását az MSZ EN 14274 szabvány
szerint vagy azzal egyenértékű módszerrel végzi.
(4) A jelentést az üzemanyagok minőségére vonatkozó nemzeti adatokat összefoglaló beadvány egységes formájáról
szóló, 2002. február 18-i 2002/159/EK bizottsági határozat mellékletének megfelelően kell elkészíteni.
(5) Ha a közreműködő szervezet a mintavételezés vagy a vizsgálat során jogsértést észlel, erre – a hatósági eljárás
lefolytatásához szükséges adatok megküldésével – felhívja a fogyasztóvédelmi hatóságot és a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalt.
5. A fogyasztók tájékoztatása 9. § (1) A motorhajtóanyagot kiszolgáló kútoszlopot
a) 5 térfogatszázaléknál több etanolt tartalmazó, 2,7 tömegszázaléknál magasabb oxigéntartalmú motorbenzin
esetében az „E10”, „E10 motorbenzin” vagy „magas etanol tartalmú motorbenzin”,
b) 100%-os biodízel esetében „Biodízel”,
c) E85 esetében „E85”,
d) fémtartalmú adalékot tartalmazó motorhajtóanyag esetében „Fémtartalmú adalékot tartalmaz”
jelöléssel kell ellátni és fel kell hívni a figyelmet a motorhajtóanyagok rendeltetésszerű használatára.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelölésnek jól láthatónak és könnyen olvashatónak kell lennie.
10. § (1) Ha az üzemanyag-forgalmazó töltőállomásán a 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti motorbenzint, bioüzemanyagot
vagy olyan üzemanyagot forgalmaz, amelyben a hozzákevert bioüzemanyag a 10 térfogatszázalékot meghaladja,
akkor köteles tájékoztatást adni a töltőállomás adott kútoszlopán a motorhajtóanyag megnevezéséről és
bioüzemanyag-tartalmáról, különös tekintettel a zsírsav-metil-észter (FAME) tartalomra.
(2) Az üzemanyag-forgalmazó gépjárműtípusonként – szükség esetén évjáratonként – tájékoztatást ad arról, hogy az
(1) bekezdés szerinti motorhajtóanyag melyik gépjárművekben alkalmazható és melyek annak a környezetre,
valamint a gépjármű üzemeltetésére gyakorolt hatásai.
11. § A 9. § és 10. §-ban foglalt rendelkezések megsértése esetén az eljárás lefolytatására a fogyasztókkal szembeni
tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvényben meghatározott hatóság jogosult az ott
meghatározott szabályok szerint.
6. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2011. július 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet 16. §-a 2014. január 1. napján lép hatályba.
(3) E rendelet 13. §-a 2013. december 31-én hatályát veszti.
13. § A forgalmazó 2,7 tömegszázalék maximális oxigéntartalmú és 5 térfogatszázalék maximális etanol tartalmú
motorbenzint is köteles forgalmazni.
14. § A gépjármű-hajtóanyagok minőségi követelményeiről szóló 5/2000. (II. 16.) GM rendelet, valamint
a gépjármű-hajtóanyagok időszakos mintavételezéséről szóló 59/2004. (IV. 24.) GKM rendelet alapján kijelölt tanúsító
szervezetet a kijelölési okirat visszavonásáig a 3. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti motorhajtóanyagok vizsgálatára
és tanúsítására kijelölt tanúsító szervezetnek kell tekinteni.
15. § (1) Ez a rendelet
a) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998.
október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., II., III. és IV. mellékletében meghatározott mérési
módszereknek a műszaki haladáshoz való – az irányelv 10. cikkének megfelelő – hozzáigazításáról szóló, 2000.
november 7-i 2000/71/EK bizottsági irányelvnek,
c) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. március 3-i
2003/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
d) a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok
mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK
irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében
az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 1–4., 7–8. és 13. pontjának, valamint
3. cikkének
való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet az üzemanyagok minőségére vonatkozó nemzeti adatokat összefoglaló beadvány egységes formájáról
szóló, 2002. február 18-i 2002/159/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
16. § E rendelet 3. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A motorhajtóanyag metilciklopentadienil-mangán-trikarbonil adalékának mangántartalma nem haladhatja meg
a 2 mg/liter értéket.”
17. § Hatályát veszti a motorhajtóanyagok minőségi követelményeiről szóló 20/2008. (VIII. 22.) KHEM rendelet.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2013. (XII. 31.) MBFH utasítása a számviteli politikáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva az alábbi
utasítást adom ki:
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalnak (a továbbiakban: Hivatal) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Szt.), az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.), valamint az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.), a Nemzetgazdasági Minisztérium
és Magyar Államkincstár e témában kiadott szabályzatának és tájékoztató előírásainak megfelelően összeállított
számviteli politikáját (a továbbiakban: Politika) az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § A Politika főbb irányainak meghatározásáért, elkészítéséért és az elkészült számviteli politika jóváhagyásáért, valamint
annak végrehajtásáért a Hivatal elnöke a felelős. Feladatát a Gazdasági Főosztály vezetője szakmai koordinálása
mellett látja el.
3. § A Politika hatálya kiterjed a Hivatal és a hozzá rendelt, önállóan működő Magyar Földtani és Geofizikai Intézet
(a továbbiakban: Intézet) teljes körű vagyongazdálkodására.
4. § A Hivatal elnöke, illetve az Intézet igazgatója köteles gondoskodni a szabályzat rendelkezéseinek megismertetéséről
az annak alkalmazására köteles személyekkel és a megismerés tényének hitelt érdemlő dokumentálásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének
a számviteli politikáról szóló 1/15/2010. számú utasítása.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1236/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-3.2.1-12/1-2012-0001 számú („Az integrált rendszer kereteinek megteremtése a foglalkoztatási szolgálat infrastruktúrájának fejlesztésével” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-3.2.1-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Az integrált rendszer kereteinek megteremtése
a  foglalkoztatási szolgálat infrastruktúrájának fejlesztésével” című projekt Építés tárgyú közbeszerzési eljárásának
(a  továbbiakban: közbeszerzési eljárás) megindításához a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2003. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet utólagos felülvizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Csongrád Város Önkormányzata Képviselő-testületének az ,,Önkormányzati és intézményi pályázatokat előkészítő önkormányzati alkalmazottak érdekeltségi javadalmazásáról’’
szóló 47/2001. (XII. 18.) Ökt. számú rendelete alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője törvényességi észrevételt tett Csongrád Város Önkormányzata Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) az ,,Önkormányzati és intézményi pályázatokat előkészítő önkormányzati alkalmazottak érdekeltségi javadalmazásáról’’ szóló 47/2001. (XII. 18.) Ökt. számú rendeletére (a továbbiakban: Ör.), amelyet a Képviselő-testület
nem fogadott el. A hivatalvezető az Alkotmánybírósághoz
előterjesztett beadványában rámutatott arra, hogy az Ör.
megalkotására nincs felhatalmazása a Képviselő-testületnek. A hivatalvezető kifejtette, hogy az Ör.-nek az érdekeltségi javadalmazásra vonatkozó rendelkezései munkaviszonnyal összefüggő kérdések, melyeket külön törvények
szabályoznak és azok nem adnak felhatalmazást ilyen tartalmú önkormányzati szabályozásra, továbbá az Ör. sérti a
munkáltatói jogokat.
II. Az Alkotmánybíróság a döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta:
1. Az Alkotmány rendelkezései:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’
,,8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.’’
,,44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ö tv.) rendelkezései:
,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
,,36. § (2) A jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát.
A jegyző
a) gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról;
b) a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét; gyakorolja a munkáltatói jogokat a képviselő-testület hivatalának köztisztviselői tekintetében. A
kinevezéshez, vezetői megbízáshoz, felmentéshez, a vezetői megbízás visszavonásához, jutalmazáshoz — a polgármester által meghatározott körben — a polgármester
egyetértése szükséges.
(...)’’ 3. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) rendelkezései:
,,13. § (1) A munkaviszonnyal összefüggő kérdéseket
törvény, illetőleg törvényi felhatalmazás alapján egyéb jogszabály szabályozza.
(2) Kollektív szerződés a munkaviszonyra vonatkozó
bármelyik kérdésről rendelkezhet, de — a (3) bekezdésben
foglalt kivétellel — jogszabállyal ellentétes nem lehet.
(3) Kollektív szerződés, illetve a felek megállapodása
e törvény harmadik részében meghatározott szabályoktól
— ha e törvény másképp nem rendelkezik — eltérhet.
Ennek feltétele, hogy a munkavállalóra kedvezőbb feltételt
állapítson meg.
(4) A kollektív szerződés, illetve a felek megállapodása
semmis, ha az a (2)—(3) bekezdésbe ütközik.
(5) Ha e törvény munkaviszonyra vonatkozó szabályt
említ, ezen az (1)—(2) bekezdésben foglaltakat kell
érteni.’’
,,30. § Kollektív szerződés szabályozhatja:
a) a munkaviszonyból származó jogokat és kötelezett
ségeket, ezek gyakorlásának, illetve teljesítésének módját,
az ezzel kapcsolatos eljárás rendjét;
b) a kollektív szerződést kötő felek közötti kapcsolatrendszert.’’
,,193/V. § A munkavállaló minden naptári évben — külön juttatásként — az adott közigazgatási szervnél a tárgyévi munkavégzési kötelezettsége időtartamának arányában legalább egyhavi személyi alapbérének megfelelő díjazásra jogosult. Ezt az összeget legkésőbb a tárgyév utolsó
hónapjában kell kifizetni. Ha a munkaviszony év közben
megszűnik, a legalább egyhavi személyi alapbérének idő
arányos részét az utolsó munkában töltött napon ki kell
fizetni. A juttatás kifizetését a munkáltatói igazolásra rá
kell vezetni. A juttatás mértékének alapja a kifizetés esedékességekor irányadó személyi alapbér.’’
4. A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) rendelkezései:
,,1. § (1) E törvény hatálya a Miniszterelnöki Hivatal, a
minisztériumok és országos hatáskörű szervek, központi
hivatalok, minisztériumi hivatalok (a továbbiakban együtt:
központi közigazgatási szerv) és területi, helyi szerve, a
megyei, fővárosi közigazgatási hivatal, valamint a helyi
önkormányzat képviselő-testületének hivatala és hatósági
igazgatási társulása, közterület-felügyelete, a körjegyzőség
(a továbbiakban együtt: képviselő-testület hivatala) köztisztviselőinek közszolgálati jogviszonyára terjed ki.’’
,,4. § Az önkormányzati képviselő-testület a juttatásokkal és támogatásokkal összefüggésben e törvény keretei
között rendeletben szabályozza a szociális, jóléti, kulturális, egészségügyi juttatásokat, szociális és kegyeleti támogatásokat.’’
,,6. § (1) A munkáltatói jogokat, ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a közigazgatási
szerv hivatali szervezetének (a továbbiakban: hivatali szervezet) vezetője, illetve a testület gyakorolja. Törvény eltérő
rendelkezése hiányában a munkáltatói jogkör gyakorlása
vezető megbízású köztisztviselőre írásban átruházható. Az
átruházott munkáltatói jogkör nem ruházható tovább.
(2) Ha a köztisztviselő kinevezése testület hatáskörébe
tartozik, a kinevezést, a felmentést és az összeférhetetlenség megállapítását, továbbá a fegyelmi eljárás megindítását
és a fegyelmi büntetés kiszabását — kivéve az 51. § (2) bekezdését — a testület nem ruházhatja át.’’
,,49/N. § (1) A köztisztviselő az adott közszolgálati feladat kiemelkedő teljesítéséért, illetve feladatainak hoszszabb időn át történő eredményes végzéséért a következő
elismerésekben részesíthető:
a) pénz- vagy tárgyjutalom,
b) hazai vagy külföldi jutalomüdülés,
c) a miniszter által adományozott, névre szóló emlék
tárgy,
d) a miniszter által alapított kitüntető cím, díj, plakett,
oklevél, emléklap stb.,
e) kitüntetés.
(2) Az (1) bekezdés c)—d) pontjai alkalmazása szem
pontjából a miniszteren saját hivatal tekintetében a köztársasági elnököt, az Országgyűlés elnökét, az Alkotmánybíróság elnökét, az országgyűlési biztost, a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, a közgyűlés elnökét, a főpolgármestert, a polgármestert és a közigazgatási szerv vezetőjét is érteni kell.’’
5. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) rendelkezései:
,,2. § (1) A közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő
kérdéseket törvény, kormányrendelet, miniszteri rendelet,
továbbá kollektív szerződés és közalkalmazotti szabályzat
rendezi. (2) A kollektív szerződés és a közalkalmazotti szabályzat
nem lehet jogszabállyal ellentétes. Az a rendelkezés, amely
e tilalomba ütközik semmis.
(3) A közalkalmazotti jogviszonyra a Munka Törvénykönyve szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.’’
,,77. § (1) A közalkalmazottat a munkáltató — meghatározott munkateljesítmény elérésének, illetve átmeneti
többletfeladatok (ide nem értve a helyettesítést) teljesítésének ösztönzésére — meghatározott időre szóló, havi rendszerességgel fizetett keresetkiegészítésben részesítheti.
(2) A kiemelkedő, illetőleg tartósan jó munkát végző
közalkalmazottat a munkáltató jutalomban részesítheti.’’
6. A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Szt.) rendelkezései:
,,1. § (1) E törvény hatálya a Határőrség, a rendvédelmi
szervek (a rendőrség, a polgári védelem, a vám- és pénzügyőrség, a büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és
hivatásos önkormányzati tűzoltóság), valamint a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok (e törvény alkalmazásában
a továbbiakban együtt: fegyveres szervek) hivatásos állományú tagjainak szolgálati jogviszonyára (a továbbiakban:
szolgálati viszony) és társadalombiztosítási ellátására terjed ki.
(2) E törvény rendelkezéseit a fegyveres szervek szerződéses állományú tagjaira, továbbá — a rájuk vonatkozó
mértékben — a hivatásos állományból nyugállományba
helyezett személyekre, valamint a törvényben meghatározott esetben és körben a fegyveres szervek hivatásos, szerződéses és nyugállományú tagjainak hozzátartozóira is alkalmazni kell.’’
,,36. § (1) A szolgálati viszony alanya az állam képviseletében a fegyveres szerv, illetve a szolgálatában álló hivatásos állomány tagja.
(2) A szolgálati viszonnyal kapcsolatos munkáltatói jogokat — a (3) bekezdésben foglalt kivétellel — az
állományilletékes parancsnok gyakorolja.
(3) Jogszabályban meghatározott rész munkáltatói jogokat az állományilletékes parancsnok alárendeltségébe
tartozó parancsnok, kiemelt munkáltatói jogokat a törvény
2. számú melléklete alapján az országos parancsnok és a
miniszter gyakorol.’’
7. Az Ör. rendelkezései:
,,Csongrád Város Önkormányzatának Képviselő-testü
lete az önkormányzati gazdálkodás fontos lehetőségének
tartja a pályázatokat, ezért fontos, hogy az önkormányzat
és intézményei a meghirdetett pályázatokon részt vegyenek, és minél eredményesebben. Az előkészítő munka elismerése és ösztönzése érdekében a képviselő-testület a
következő rendeletet alkotja:
1. § (1) Ezen rendelet hatálya kiterjed Csongrád Város
Önkormányzata és intézményei — ideértve a polgármesteri hivatalt is — által benyújtott pályázatokat előkészítő
önkormányzati köztisztviselőkre, közalkalmazottakra,
munkaviszonyban lévő alkalmazottaira, szolgálati jogviszonyban alkalmazottakra, közhasznú és közcélú foglalkoztatottakra (továbbiakban: önkormányzati alkalmazottak).
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya a Széchenyi terv
címzett és céltámogatás, a fejezeti kezelésű központi alapok, a megyei és regionális területfejlesztési tanács pályázataira. Önhibáján kívül hátrányos helyzetű önkormányzatok kiegészítő állami támogatása igénylésére.
2. § (1) Támogatást nyert önkormányzati vagy intézményi pályázatot előkészítő önkormányzati alkalmazott(ak)
részére a következő mértékű és összegű javadalmazás állapítható meg:
Ha a pályázattal nyert összeg:
0—50 E Ft közötti a javadalmazás összege 5 E Ft
50—1000 E Ft között 6%, a javadalmazás
maximális, halmozott összege 8 E Ft
100—500 E Ft között 3%, a javadalmazás
maximális, halmozott összege 20 E Ft
500—1000 E Ft között 2%, a javadalmazás
maximális, halmozott összege 30 E Ft
1000—18 000 E Ft között 1%, a javadalmazás
maximális, halmozott összege 200 E Ft
18 000—36 000 E Ft között 0,5%, a javadalma
zás maximális, halmozott összege 290 E Ft
36 000 E Ft-nál magasabb összegnél 0,3%.
(2) A javadalmazást az (1) bekezdés szerinti táblázat
alapján sávosan, halmozottan lehet megállapítani.
(3) A pályázat után fizethető javadalmazás felső határa
a pályázat elbírálásáról szóló értesítés időpontjában aktuális köztisztviselői illetményalap tízszerese.
3. § (1) Támogatásban nem részesült pályázat előkészítéséért is megállapítható elismerés, ha a pályázat időben
benyújtásra került, a kiírás szerinti tartalmi és formai követelményeknek megfelelt, az elutasítás indoka kizárólag a
pénzügyi keret hiánya.
Ha a pályázott összeg:
100—1000 E Ft között 4 E Ft
1000 E Ft-nál magasabb összeg 0,5%
(2) A javadalmazást az (1) bek. szerinti táblázat alapján
sávosan és halmozottan lehet megállapítani, melynek maximális összege a pályázat elbírálásáról szóló értesítés évében aktuális köztisztviselői illetményalap.
4. § (1) Amennyiben a pályázat előkészítésében több
alkalmazott vett részt, a javadalmazás összegének felosztásáról legkésőbb a pályázat elbírálásáig, írásban meg kell
állapodni. Ha a megállapodásban az intézmény vezetője is
érintett, a megállapodást a polgármesterrel láttamoztatni
kell.
(2) Ha a pályázat előkészítésében díjazásért külső közreműködő is részt vett, a 2. § (1) bekezdés szerint figye
lembe vett pályázati összeget a külső közreműködés arányában csökkenteni kell.
5. § (1) A javadalmazás megállapítására a polgármester
egyetértésével az intézmény vezetője, az önkormányzat
pályázata, 2 vagy több intézmény közös pályázata, illetve az
intézményvezető érintettsége esetén pedig a polgármester
jogosult.
(2) A kifizetésről az intézmény, illetve a Polgármesteri
Hivatal Városgazdasági Irodája gondoskodik a pályázat
elbírálásáról kapott hivatalos értesítést követő június és
december hónapban.
(3) A képviselő-testület a javadalmazás pénzügyi fedezetét járulékaival együtt az éves költségvetésben a pályázati
alap részeként biztosítja. A kifizetett javadalmazás és járulékai összegét az intézmény részére pótelőirányzatként biztosítja.’’
III. Az indítvány megalapozott. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Képviselőtestület nem rendelkezik hatáskörrel az Ör. megalkotására
ilyen tartalommal. A Képviselő-testület az Ö tv. 16. §-a
alapján, a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi
viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása
alapján annak végrehajtására alkothat önkormányzati rendeletet. A pályázatokat előkészítő — az Ör. szerinti —
önkormányzati alkalmazottak munkájának anyagi elismerése, ,,javadalmazása’’ nem minősül olyan helyi társadalmi
viszonynak, amely önkormányzati rendeletben szabályozható.
Az önkormányzati alkalmazottak munkájának elismerése a munkavégzésre irányadó szabályok szerint történhet. Megállapította az Alkotmánybíróság, hogy az önkormányzati alkalmazottak munkaviszonyára, közszolgálati
jogviszonyára, közalkalmazotti jogviszonyára, szolgálati
jogviszonyára vonatkozó szabályokat külön törvények határozzák meg. Ezen törvények egyike sem ad a Képviselőtestületnek felhatalmazást az Ör. tartalma szerinti szabályozásra, tehát a Képviselő-testületnek törvényi felhatalmazása sincs az Ör. megalkotására. A hivatkozott törvények meghatározzák a munkáltatói jogok gyakorlóját, ezzel szemben az Ör. munkáltatói jogokról, a pályázatok
előkészítésében részt vevő önkormányzati alkalmazottak
javadalmazásáról, azok mértékéről döntött, elvonva a
munkáltatók egyes hatásköreit. Ez viszont ellentétes azokkal a törvényi rendelkezésekkel, amelyek a munkáltatói
jogok gyakorlását szabályozzák. A Képviselő-testület jó cél
— a pályázatokat előkészítő munka elismerése és ösztönzése — érdekében törvénysértő megoldást választott. Ha a
képviselő-testület megfelelő pénzügyi fedezetet biztosít, a
munkáltatók azonos elvek szerint elismerhetik és ösztönözhetik a pályázatok elkészítésében résztvevőket.
Az önkormányzati köztisztviselők tekintetében a munkáltatói jogokat — meghatározott körben a polgármester
egyetértésével — a jegyző gyakorolja az Ö tv. 36. § (2) bekezdés b) pontja alapján. Következésképen a jutalmazás
— az Ör. szerinti tisztázatlan tartalmú ,,javadalmazás’’ —
a jegyző hatáskörébe tartozik. A jegyzőnek ezt a hatáskörét
az Ör. törvénysértő módon elvonta, a köztisztviselők tekintetében törvénysértő rendelet az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésébe ütközés miatt alkotmányellenes.
A Kjt. 2. § (1) bekezdése szerint a közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő kérdéseket törvény, kormányrendelet, miniszteri rendelet, továbbá kollektív szerződés és közalkalmazotti szabályzat rendezi. Következésképpen közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő kérdéseket — hatáskör hiányában — önkormányzati rendelet nem szabályozhat, emiatt az Ör. a közalkalmazottak tekintetében is törvényellenes.
Az Mt. 13. § (1) bekezdése szerint a munkaviszonnyal
összefüggő kérdéseket törvény, illetőleg törvényi felhatalmazás alapján egyéb jogszabály szabályozza. Törvény nem
ad felhatalmazást az önkormányzati képviselő-testületeknek az Ör. szerinti tartalommal való szabályozásra, e tekintetben sincs felhatalmazása az önkormányzatnak a rendelet megalkotására, így az Ör. az Mt. szerint alkalmazottak
tekintetében ugyancsak törvénysértő.
A szolgálati jogviszonyban állók tekintetében is sérti az
Ör. a munkáltatói jogok gyakorlását, mert azokat az Szt.
36. § (2) bekezdés alapján az állományilletékes parancsnok gyakorolja.
Az idézett törvények a munka elismerésére — többek
között — a jutalmat intézményesítik. Az Ör. az önkormányzati alkalmazottaknak javadalmazás megállapítását
teszi lehetővé, de nem határozza meg a ,,javadalmazás’’
tartalmát, fogalmát. Az Alkotmánybíróság számos határozatában — először a 11/1992. (III. 5.) AB határozatában —
rámutatott arra, hogy ,,a jogbiztonság — az Alkotmánybíróság értelmezésében — az államtól és elsősorban a
jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze, egyes részterületei, és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára
előre ... láthatóak legyenek... A jogbiztonság megköveteli
a jogszabályok olyan világos és egyértelmű megfogalmazását, hogy mindenki, akit érint, tisztában lehessen a jogi
helyzettel, ahhoz igazíthassa döntését és magatartását, s
számolni tudjon a jogkövetkezményekkel. Ideértendő az is,
hogy ki lehessen számítani a jogszabály szerint eljáró más
jogalanyok és állami szervek magatartását’’. (ABH 1992,
77, 84, 91—92.) Az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör. által használt ,,javadalmazás’’ fogalma nem tesz
eleget az előzőekben megfogalmazott, a jogbiztonság érvényesülését szolgáló követelményeknek.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a Képviselő-testület törvényi felhatalmazás nélkül, a
vonatkozó törvényi rendelkezésekkel ellentétesen, tehát
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközés miatt
alkotmányellenesen alkotta meg az Ör.-t, ezért azt megsemmisítette.
A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele
az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
2014. V. törvény a Fegyverkereskedelmi Szerződés kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Fegyverkereskedelmi Szerződés kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Fegyverkereskedelmi Szerződést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Fegyverkereskedelmi Szerződés hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása
a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2014. február 6-i ülésnapján fogadta el.
A Fegyverkereskedelmi Szerződés Preambulum A jelen Szerződés Részes Államai,
Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljai és alapelvei által vezérelve,
emlékeztetve az  Egyesült Nemzetek Alapokmányának 26. Cikkére, mely a  nemzetközi béke és biztonság
megalapozását és fenntartását a  világ emberi és gazdasági erőforrásainak a  fegyverkezés céljára történő minél
csekélyebb felhasználásával kívánja előmozdítani,
hangsúlyozva a  hagyományos fegyverek illegális kereskedelme megelőzésének és felszámolásának, továbbá
illegális piacokra, végfelhasználásra és végfelhasználókhoz, ide értve a  terrorcselekmények elkövetését is, történő
eljuttatásuk megelőzésének szükségességét,
felismerve az  Államok legitim politikai, biztonsági, gazdasági és kereskedelmi érdekeit a  hagyományos fegyverek
nemzetközi kereskedelmére vonatkozóan,
megerősítve bármely Állam szuverén jogát a hagyományos fegyverek kizárólagos szabályozására és ellenőrzésére
a saját területén, saját törvényes vagy alkotmányos rendszerét szem előtt tartva,
elfogadva, hogy a  béke és biztonság, a  fejlődés és az  emberi jogok az  Egyesült Nemzetek rendszerének pillérei
és a  kollektív biztonság alapjai, továbbá elismerve, hogy a  béke és biztonság, a  fejlődés és az  emberi jogok
kapcsolódnak egymáshoz és kölcsönösen erősítik egymást,
felidézve az  Egyesült Nemzetek Leszerelési Bizottságának nemzetközi fegyverkereskedelemmel kapcsolatos
Irányelveit a Közgyűlés 1991. december 6 án elfogadott, 46/36H számú határozatának kontextusában,
rámutatva az  Egyesült Nemzetek Kézi Lőfegyverek és Könnyű Fegyverek Illegális Kereskedelmének Teljes
Megelőzésére, Leküzdésére és Megszüntetésére Irányuló Akciótervének, az  Egyesült Nemzetek Nemzetközi
Szervezett Bűnözés Elleni Egyezményét Kiegészítő, a  Tűzfegyverek, Részeik, Alkotóelemeik és a  Lőszerek Tiltott
Gyártásáról és Kereskedelméről Szóló Jegyzőkönyvének, továbbá az Államok számára az  Illegális Kézi Lőfegyverek
és Könnyű Fegyverek Időben Történő Azonosítását és Nyomon Követését Lehetővé Tevő Nemzetközi Okmányának
a szerepére,
felismerve a hagyományos fegyverek illegális, szabályozatlan kereskedelmének biztonsági, társadalmi, gazdasági és
humanitárius következményeit,
szem előtt tartva, hogy a fegyveres konfliktusok és a fegyveres erőszak áldozatainak meghatározó többségét civilek,
különösen nők és gyermekek teszik ki,
felismerve továbbá azokat a  kihívásokat, melyekkel a  fegyveres konfliktusok áldozatainak kell szembenézniük,
illetve az áldozatokról történő gondoskodás, rehabilitációjuk, társadalmi és gazdasági felzárkóztatásuk szükségét,
hangsúlyozva, hogy e  Szerződés egyetlen eleme sem akadályozza meg az  Államokat abban, hogy további
kiegészítő intézkedéseket fogadjanak el és foganatosítsanak e  Szerződés tárgyának és céljainak előbbre vitele
érdekében,
tudatában bizonyos hagyományos fegyverek rekreációs, kulturális, történelmi és sporttevékenységek céljára való
törvényes kereskedelmének, birtoklásának, illetve használatának, amennyiben az  ilyen kereskedelem, birtoklás és
használat a törvény által engedélyezett vagy védett,
tudatában továbbá annak a  szerepnek, melyet – felkérés esetén – regionális szervezetek játszhatnak a  Részes
Államoknak a jelen Szerződés végrehajtásához nyújtott támogatásban,
felismerve azt az önkéntes és aktív szerepet, amelyet a civil társadalom, beleértve a nem kormányzati szervezeteket
is, illetve az  iparág játszhat jelen Szerződés tárgyának és céljainak fokozottabb tudatosításában, végrehajtásának
támogatásában,
elfogadva, hogy a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozása és azok illetéktelen kezekbe
jutásának megakadályozása nem hátráltathatja a  nemzetközi együttműködést és az  eszközök, berendezések és
technológiák békés célokat szolgáló törvényes kereskedelmét,
hangsúlyozva e Szerződés egyetemes érvényesülésének kívánatosságát,
elkötelezetten az alábbi elvek alapján történő cselekvés mellett:
Elvek
– Minden állam természetes joga az  egyéni vagy kollektív önvédelemhez, ahogy azt az  Egyesült Nemzetek
Alapokmányának 51. Cikke meghatározza;
– Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 2.(3) Cikke értelmében a nemzetközi viszályok békés eszközökkel és
oly módon történő rendezése, hogy a nemzetközi béke és biztonság, valamint az  igazságosság ne kerüljön
veszélybe;
– Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 2.(4) Cikke értelmében tartózkodás a  nemzetközi érintkezések
során más Állam területi épsége, vagy politikai függetlensége ellen irányuló vagy az  Egyesült Nemzetek
céljaival összeférhetetlen, bármely más módon megnyilvánuló erőszakkal való fenyegetéstől vagy erőszak
alkalmazásától;
– Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 2.(7) Cikke értelmében be nem avatkozás olyan ügyekbe, amelyek
lényegileg valamely Állam belső joghatóságának körébe tartoznak;
– A nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása és tartatása, összhangban, többek között, az  1949. évi
Genfi Egyezménnyel, továbbá az emberi jogok tiszteletben tartása és tartatása, összhangban, többek között,
az Egyesült Nemzetek Alapokmányával és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával;
– Minden Állam felelőssége, saját nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban, a  hagyományos
fegyverek nemzetközi kereskedelmének hatékony szabályozása, illetve azok illetéktelen kezekbe jutásának
megakadályozása, továbbá minden Állam elsődleges felelőssége saját nemzeti ellenőrző rendszerének
létrehozása és gyakorlati megvalósítása;
– Az Államok azon legitim érdekeinek tiszteletben tartása, hogy az  önvédelemre való joguk gyakorlása vagy
békefenntartó műveletekben való részvétel céljából hagyományos fegyvereket szerezzenek be; továbbá,
hogy hagyományos fegyvereket gyártsanak, exportáljanak, importáljanak és másoknak átadjanak;
– A jelen Megállapodás következetes, objektív és diszkriminációtól mentes végrehajtása,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
Tárgy és cél
A jelen Szerződés tárgya:
– A lehető legmagasabb közös, nemzetközi követelmények megállapítása a  hagyományos fegyverek
nemzetközi kereskedelmének szabályozása vagy szabályozásának javítása céljából;
– A hagyományos fegyverek illegális kereskedelmének megakadályozása és felszámolása, továbbá azok
illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozása;
az alábbi célokból:
– Hozzájárulás a nemzetközi és regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz;
– Az emberek szenvedésének csökkentése;
– A Részes Államok közötti együttműködés, az átláthatóság és a felelős cselekvés elősegítése a hagyományos
fegyverek nemzetközi kereskedelmében, ezáltal a Részes Államok közötti bizalom építése.
2. Cikk
Hatály 1. A jelen Szerződés hatálya minden, az alábbi kategóriákba tartozó hagyományos fegyverre kiterjed:
(a) Harckocsik;
(b) Páncélozott harcjárművek;
(c) Nagy kaliberű tüzérségi rendszerek;
(d) Harci repülőgépek;
(e) Harci helikopterek;
(f ) Hadihajók;
(g) Rakéták és rakétakilövők; továbbá
(h) Kézi- és könnyű fegyverek.
2. A jelen Szerződés szempontjából a  nemzetközi kereskedelem export, import, tranzit, átrakodás és bróker
tevékenységet jelent (a továbbiakban „külkereskedelem”).
3. A jelen Szerződés nem alkalmazandó a hagyományos fegyverek Részes Állam általi vagy megbízásából saját célra
történő nemzetközi szállítására, feltéve, hogy a hagyományos fegyverek a Részes Állam tulajdonában maradnak.
3. Cikk
Lőszerek/Hadianyagok
Minden Részes Állam köteles egy nemzeti ellenőrző rendszert létrehozni és fenntartani a  2.1. Cikkben
meghatározott hagyományos fegyverek által kilőtt, indított vagy célba juttatott lőszerek/hadianyagok exportjának
szabályozása érdekében, továbbá a  6. és 7. Cikkek rendelkezéseit alkalmazni az  ilyen lőszerek/hadianyagok
exportjának engedélyezését megelőzően.
4. Cikk
Alkatrészek és részegységek
Minden Részes Állam köteles egy nemzeti ellenőrző rendszert létrehozni és fenntartani az  olyan alkatrészek és
részegységek exportjának szabályozása érdekében, melyek a 2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek
összeszerelését lehetővé tévő formában kerülnek exportálásra, továbbá a 6. és 7. Cikkek rendelkezéseit alkalmazni
az ilyen alkatrészek és részegységek exportjának engedélyezését megelőzően.
5. Cikk
Általános végrehajtás 1. Minden Részes Állam köteles a  jelen Szerződést következetes, objektív és diszkriminációtól mentes módon
végrehajtani, szem előtt tartva a jelen Szerződés által hivatkozott elveket.
2. A jelen Szerződés rendelkezéseinek végrehajtása érdekében minden Részes Állam nemzeti ellenőrző rendszert hoz
létre és tart fenn, beleértve egy nemzeti ellenőrző listát is.
3. Minden Részes Állam számára javasolt a jelen Szerződés rendelkezéseinek a hagyományos fegyverek legszélesebb
körére történő alkalmazása. A  2.1. Cikk (a)–(g)  pontjaiban megadott kategóriák bármelyikének nemzeti
meghatározása nem lehet szűkebb, mint a Hagyományos Fegyverek ENSZ-nyilvántartásában használt meghatározás
a  jelen Szerződés hatálybalépésének pillanatában. A  2.1. Cikk (h)  pontjában megadott kategória nemzeti
meghatározása nem lehet szűkebb, mint az  Egyesült Nemzetek vonatkozó okmányaiban használt meghatározás
a jelen Szerződés hatálybalépésének pillanatában.
4. Minden Részes Állam, saját törvényeit tiszteletben tartva, a  Titkárság rendelkezésére bocsátja saját ellenőrzési
listáját, amelyet az  hozzáférhetővé tesz az  összes Részes Állam számára. A  Részes Államok számára javasolt
az ellenőrzési listáik nyilvánosan hozzáférhetővé tétele.
5. Minden Részes Állam megteszi a  szükséges intézkedéseket jelen Szerződés rendelkezéseinek végrehajtása
érdekében, továbbá kijelöli az  illetékes nemzeti hatóságot a  2.1. Cikkben megadott hagyományos fegyverek,
továbbá a 3. Cikkben és a 4. Cikkben megadott egyéb tételek külkereskedelmét szabályozó, hatékony és átlátható
nemzeti ellenőrző rendszer működtetése céljából.
6. Minden Részes Állam kijelöl egy vagy több nemzeti kapcsolattartót a  jelen Szerződés végrehajtásával kapcsolatos
ügyekre vonatkozó információk cseréje érdekében. Minden Részes Állam tájékoztatja a  18. Cikkel összhangban
létrehozott Titkárságot a saját nemzeti kapcsolattartóiról, és naprakészen tartja a vonatkozó információkat.
6. Cikk
Tiltó rendelkezések 1. A Részes Államok nem engedélyezik a  2.1. Cikkben megadott hagyományos fegyverek, továbbá a  3. Cikkben és
a  4. Cikkben megadott egyéb tételek külkereskedelmét, amennyiben a  külkereskedelmi tevékenység az  Egyesült
Nemzetek Biztonsági Tanácsa által az  Egyesült Nemzetek Alapokmánya VII. Fejezetével összhangban elfogadott
intézkedésekből fakadó, különösen a fegyverembargókkal kapcsolatos kötelezettségeik megszegését jelentené.
2. A Részes Államok nem engedélyezik a 2.1. Cikkben megadott hagyományos fegyverek, továbbá a 3. Cikkben és a 4.
Cikkben megadott egyéb tételek külkereskedelmét, amennyiben a külkereskedelmi tevékenység olyan nemzetközi
szerződésekből fakadó, különösen a hagyományos fegyverek külkereskedelmével, illetve az azokkal történő illegális
kereskedelemmel kapcsolatos kötelezettségeik megszegését jelentené, melyeknek részeseik.
3. A Részes Államok nem engedélyezik a  2.1. Cikkben megadott hagyományos fegyverek, továbbá a  3. Cikkben
és a  4. Cikkben megadott tételek külkereskedelmét, amennyiben az  engedélyezés pillanatában tudomásuk van
arról, hogy a fegyvereket vagy a 3. Cikkben és a 4. Cikkben megadott tételeket népirtás, emberiség elleni bűntett
végrehajtására, az  1949. évi Genfi Egyezmények súlyos megsértésére, polgári objektumok vagy e  minőségükben
védett polgárok elleni támadásra, illetve bármilyen más, a Részes Államok által is aláírt nemzetközi szerződés által
meghatározott háborús bűntett végrehajtására kívánják felhasználni.
7. Cikk
Export és exportelbírálás 1. Amennyiben a  6. Cikk nem tiltja az  exportot, minden exportáló Részes Állam köteles a  2.1. Cikkben megadott
hagyományos fegyverek, továbbá a  3. Cikkben és a  4. Cikkben megadott tételek exportjának engedélyezését
megelőzően, saját hatáskörében és nemzeti ellenőrzési rendszerével összhangban, objektív és diszkriminációtól
mentes módon, minden releváns tényező figyelembe vételével, beleértve az  importáló Állam által a  8.1. Cikkel
összhangban megadott információkat is, megvizsgálni annak lehetőségét, hogy az adott hagyományos fegyverek
vagy egyéb tételek:
(a) hozzájárulnának a békéhez és biztonsághoz vagy aláásnák azokat;
(b) felhasználhatók-e:
(i) a nemzetközi humanitárius jog komoly megsértésének elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére;
(ii) a nemzetközi emberi jogi normák komoly megsértésének elkövetésére vagy az  elkövetés
elősegítésére;
(iii) az exportáló Állam által aláírt, terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi egyezmények és
jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmények elkövetésére vagy az  elkövetés
elősegítésére;
(iv) az exportáló Állam által aláírt, nemzetközi szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi
egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmények elkövetésére vagy
az elkövetés elősegítésére.
2. Az exportáló Részes Állam köteles azt is megvizsgálni, hogy vannak-e olyan intézkedések, melyeket az 1. bekezdés
(a) és (b)  pontjaiban meghatározott kockázatok csökkentése érdekében lehetne foganatosítani, mint például
a  bizalomerősítő intézkedések vagy az  exportáló és importáló Államok által közösen kialakított és egyeztetett
programok.
3. Amennyiben az  ilyen elbírálást és a  rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedések áttekintését követően
az  exportáló Részes Állam arra a  következtetésre jut, hogy az  1. bekezdésben felsorolt negatív következmények
bármelyikének fennáll a fokozott kockázata, az exportáló Részes Állam nem engedélyezi az exportot.
4. Az elbírálás során az  exportáló Részes Államnak számításba kell vennie annak kockázatát, hogy a  2.1. Cikkben
megadott hagyományos fegyvereket, illetve a 3. Cikkben és a 4. Cikkben megadott tételeket nemi alapon elkövetett
súlyos erőszakos cselekedetek, vagy nők és gyermekek elleni súlyos erőszakos cselekedetek elkövetésére, vagy
az elkövetés elősegítésére használják.
5. Minden exportáló Részes Állam köteles intézkedéseket foganatosítani annak biztosítása érdekében, hogy
a 2.1. Cikkben megadott hagyományos fegyverek, illetve a 3. Cikkben és a 4. Cikkben megadott tételek exportjának
engedélye részletes legyen, és annak kiadására az export megtörténtét megelőzően sor kerüljön.
6. Minden exportáló Részes Állam, kérésre, a  saját nemzeti törvényeivel, gyakorlatával és előírásaival összhangban
hozzáférhetővé teszi a  kérdéses engedéllyel kapcsolatos megfelelő információt az  importáló Részes Állam, illetve
a tranzitban érintett vagy átrakodó Részes Állam számára.
7. Amennyiben az  engedély kiadását követően új, releváns információ jut az  exportáló Részes Állam tudomására,
javasolt, amennyiben szükséges, az importáló Állammal folytatott konzultációt követően újólag elbírálni az exportot.
8. Cikk
Import 1. Minden importáló Részes Állam intézkedéseket foganatosít annak biztosítása érdekében, hogy kérésre,
saját nemzeti törvényeivel összhangban az  exportáló Részes Állam rendelkezésére tudjon bocsátani minden
releváns és szükséges információt, ezáltal segítve az  exportáló Részes Államot, hogy a  7. Cikk által előírt nemzeti
exportengedélyezési eljárást le tudja folytatni. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a végfelhasználási vagy
végfelhasználói dokumentációt.
2. Minden importáló Részes Állam intézkedéseket hoz, melyek lehetővé teszik számára, amennyiben szükséges,
a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek importjának saját joghatósága alatti szabályozását. Ezek
az intézkedések magukban foglalhatják az import rendszereket.
3. Minden importáló Részes Állam tájékoztatást kérhet az  exportáló Részes Államtól bármely függőben vagy
folyamatban lévő exportengedélyről, amennyiben az importáló Részes Állam a rendeltetési ország.
9. Cikk
Tranzit vagy átrakodás
Minden Részes Állam megfelelő intézkedéseket tesz, amennyiben szükséges és megvalósítható, a  2.1. Cikkben
meghatározott hagyományos fegyverek joghatósága alá eső területen, a vonatkozó nemzetközi joggal összhangban
történő tranzitjának vagy átrakodásának szabályozása érdekében.
10. Cikk
Bróker tevékenység
Minden Részes Állam, saját nemzeti jogával összhangban, intézkedéseket tesz a  2.1. Cikkben meghatározott
hagyományos fegyverekre vonatkozóan a saját joghatósága alatt folyó bróker tevékenység szabályozása érdekében.
Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a brókerek regisztrációs kötelezettségét, illetve bróker tevékenységük
megkezdését megelőzően írásos engedély beszerzését.
11. Cikk
Eltérítés 1. Minden, a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek külkereskedelmével foglalkozó Részes Állam
intézkedéseket foganatosít annak megelőzése érdekében, hogy azok illetéktelen kezekbe kerüljenek.
2. Az exportáló Részes Államnak arra kell törekednie, hogy az  5.2. Cikkben megadottak szerint létrehozott nemzeti
ellenőrző rendszerén keresztül megelőzze a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek illetéktelen
kezekbe jutását, elemezve az  export eltérítésének kockázatát és olyan kockázatcsökkentő intézkedéseket
foganatosítva, mint a bizalomerősítő intézkedések vagy az exportáló és importáló Államok által közösen kialakított
és egyeztetett programok. A  további megelőző intézkedések, ahol lehet, magukban foglalhatják a  következőket:
az  exportban részt vevő felek vizsgálata; kiegészítő dokumentáció, igazolások és biztosítékok előírása; az  export
engedélyezésének megtagadása, illetve egyéb megfelelő intézkedések tétele.
3. Az importáló, tranzitban érintett, átrakodó és exportáló Részes Államok, saját nemzeti törvényeikkel összhangban,
és amennyiben szükséges és megvalósítható, kötelesek együttműködni és információt cserélni annak érdekében,
hogy csökkentsék az  illetéktelen kezekbe jutás kockázatát a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek
külkereskedelme során.
4. Amennyiben egy Részes Állam tudomást szerez a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek
illetéktelen kezekbe jutásáról a  külkereskedelmi tevékenység során, az  adott Részes Állam a  saját törvényeivel és
a  nemzetközi joggal összhangban köteles megtenni a  megfelelő lépéseket az  ilyen eltérítés kezelése érdekében.
Az  ilyen intézkedések kiterjedhetnek a  potenciálisan érintett Részes Államok figyelmeztetésére, a  2.1. Cikkben
meghatározott hagyományos fegyverek eltérített szállítmányainak megvizsgálására, illetve további nyomozati és
jogérvényesítő intézkedések foganatosítására.
5. A 2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek illetéktelen kezekbe jutásának jobb megértése és
megelőzése érdekében ajánlott, hogy a  Részes Államok osszák meg egymással az  eltérítés megelőzését célzó
hatékony intézkedéseikre vonatkozó releváns információkat. Az  ilyen jellegű tájékoztatás magában foglalhatja
az  illegális tevékenységekre, pl. a  korrupcióra, a  nemzetközi kereskedelmi útvonalakra, az  illegális brókerekre,
az illegális utánpótlásforrásokra, az elrejtés módszereire, a szokásos elosztópontokra vagy az eltérítéssel foglalkozó
szervezett csoportok által használt célállomásokra vonatkozó információkat.
6. Javasolt, hogy a  Részes Államok a  Titkárságon keresztül tájékoztassák a  többi Részes Államot a  2.1. Cikkben
meghatározott hagyományos fegyverek illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozása érdekében foganatosított
intézkedéseikről.
12. Cikk
Nyilvántartások vezetése 1. Minden Részes Állam köteles a  saját törvényeivel és szabályozásával összhangban nemzeti nyilvántartást vezetni
a kiadott exportengedélyekről vagy a 2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek tényleges exportjáról.
2. Javasolt, hogy minden Részes Állam vezessen nyilvántartást azokról a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos
fegyverekről, melyeknek végső célállomása az  adott Állam területe, illetve amelyek engedéllyel rendelkeznek
a joghatósága alá eső területen történő tranzitálásra vagy átrakodásra.
3. Javasolt, hogy minden Részes Állam szerepeltesse ezekben a  nyilvántartásokban: a  2.1. Cikkben meghatározott
hagyományos fegyverek mennyiségét, értékét, modelljét és típusát, engedélyezett külkereskedelmi ügyleteit,
a  ténylegesen leszállított hagyományos fegyvereket, az  exportáló Állam(ok), az  importáló Állam(ok), a  tranzitban
érintett és átrakodó Állam(ok), továbbá végfelhasználók adatait, ahogy szükséges.
4. A nyilvántartásokat legalább tíz évig meg kell őrizni.
13. Cikk
Jelentéstétel 1. A jelen Szerződés hatálybalépését követő egy éven belül, a  22. Cikkben foglaltakkal összhangban minden Részes
Állam köteles kezdeti jelentést benyújtani a  Titkárságnak a  Szerződés végrehajtása érdekében foganatosított
intézkedéseiről, beleértve a  nemzeti törvényeket, a  nemzeti ellenőrző listákat, továbbá az  egyéb rendelkezéseket
és adminisztratív intézkedéseket. Minden Részes Állam köteles, szükség szerint, jelenteni a Titkárságnak bármilyen
új intézkedését, melyet a Szerződés végrehajtása érdekében tett. A Titkárság köteles a jelentéseket hozzáférhetővé
tenni és szétküldeni a Részes Államoknak.
2. Javasolt, hogy a  Részes Államok a  Titkárságon keresztül jelentsenek egymásnak a  2.1. Cikkben meghatározott,
transzferált hagyományos fegyverek idegen kézbe jutásának kezelése során hatékonynak bizonyult intézkedéseikről.
3. Minden Részes Állam köteles évente, május 31 ig bezárólag benyújtani az előző naptári évre vonatkozó jelentését
a  Titkárságnak a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek engedélyezett vagy tényleges exportjára
és importjára vonatkozóan. A  Titkárság köteles a  jelentéseket hozzáférhetővé tenni és szétküldeni a  Részes
Államoknak. A Titkárságnak benyújtott jelentés tartalmazhatja ugyanazokat az  információkat, amelyeket a  Részes
Állam a  vonatkozó ENSZ keretekben benyújtott, beleértve a  Hagyományos Fegyverek ENSZ-nyilvántartását.
A jelentésekből kihagyhatók a kereskedelmileg érzékeny vagy nemzetbiztonságot érintő információk.
14. Cikk
Érvényre juttatás
Minden Részes Állam köteles megtenni a  megfelelő intézkedéseket a  jelen Szerződés rendelkezéseit végrehajtó
nemzeti törvények és rendelkezések érvényre juttatása érdekében.
15. Cikk
Nemzetközi együttműködés 1. A Részes Államok saját biztonsági érdekeikkel és nemzeti jogszabályaikkal összhangban együttműködnek
egymással, jelen Szerződés sikeres végrehajtása érdekében.
2. Jelen Szerződés arra bátorítja a Részes Államokat, hogy segítsék elő a nemzetközi együttműködést, beleértve a jelen
Szerződés – saját biztonsági érdekeikkel és nemzeti jogszabályaikkal összhangban történő – végrehajtásával és
alkalmazásával kapcsolatos, kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk cseréjét.
3. Jelen Szerződés arra bátorítja a  Részes Államokat, hogy konzultáljanak a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
ügyekről, továbbá, hogy – szükség szerint – osszák meg egymással a  jelen Szerződés végrehajtását elősegítő
információkat.
4. Jelen Szerződés arra bátorítja Részes Államokat, hogy nemzeti jogszabályaikkal összhangban működjenek
együtt jelen Szerződés rendelkezései nemzeti szintű végrehajtásának segítése céljából, beleértve az  illegális
tevékenységekre és szereplőkre vonatkozó információk megosztását, a  2.1. Cikkben meghatározott hagyományos
fegyverek illetéktelen kézbe jutásának megelőzése és felszámolása érdekében.
5. A Részes Államok, amennyiben erről kölcsönösen megállapodnak, illetve ez  összhangban áll saját nemzeti
jogszabályaikkal, a  legnagyobb mértékben segítik egymást a  jelen Szerződésből kifolyólag foganatosított nemzeti
intézkedések megsértésével kapcsolatos vizsgálatok, nyomozások és bírósági eljárások során.
6. Jelen Szerződés arra bátorítja Részes Államokat, hogy hozzanak nemzeti szintű intézkedéseket és működjenek
együtt egymással annak megakadályozása érdekében, hogy a 2.1. Cikkben meghatározott hagyományos fegyverek
külkereskedelme korrupció tárgyává váljon.
7. Jelen Szerződés arra bátorítja a  Részes Államokat, hogy osszák meg tapasztalataikat és információikat a  jelen
Szerződés bármely aspektusa kapcsán levont tanulságokról.
16. Cikk
Nemzetközi segítségnyújtás 1. Jelen Szerződés végrehajtása során minden Részes Államnak jogában áll segítséget kérni, beleértve a  jogi és
jogalkotási segítséget, az  intézményi kapacitásépítést, továbbá a  műszaki, materiális vagy pénzügyi segítséget.
Az  ilyen segítségnyújtás magában foglalhatja a  készletkezelést, a  leszerelési, demobilizációs és reintegrációs
programokat, a  jogalkotási modelleket és a  hatékony végrehajtási gyakorlatot. Minden Részes Állam, melynek
módjában áll, felkérés esetén segítséget nyújt.
2. Minden Részes Állam segítséget kérhet, felajánlhat vagy kaphat, egyebek között, az  Egyesült Nemzetek,
a  nemzetközi, regionális, szubregionális vagy nemzeti szervezetek, nem kormányzati szervezetek csatornáin
keresztül, illetve kétoldalú alapon.
3. A Részes Államok egy önkéntes alapot létesítenek a  jelen Szerződés végrehajtásához nemzetközi segítséget kérő
Részes Államok megsegítésére. Javasolt, hogy ehhez az alaphoz minden Részes Állam járuljon hozzá.
17. Cikk
A Részes Államok Konferenciája 1. A 18. Cikk alapján létrehozott ideiglenes Titkárság a jelen Szerződés hatálybalépését követően legkésőbb egy éven
belül összehívja a Részes Államok Konferenciáját, s azt követően a Részes Államok Konferenciája által meghatározott
rendszerességgel.
2. A Részes Államok Konferenciája első ülésén konszenzussal fogadja el saját eljárási szabályait.
3. A Részes Államok Konferenciája elfogadja saját pénzügyi szabályait, csakúgy, mint az általa esetlegesen felállítandó
alárendelt testületek finanszírozását irányító szabályokat, illetve a  Titkárság működését meghatározó pénzügyi
szabályokat. Minden rendes ülésszak során elfogadja a  következő rendes ülésszakig terjedő időszakra vonatkozó
költségvetést.
4. A Részes Államok Konferenciája:
(a) Áttekinti jelen Szerződés végrehajtását, beleértve a  hagyományos fegyverek terén bekövetkezett
fejleményeket;
(b) Megfontolás tárgyává teszi és elfogadja a  jelen Szerződés végrehajtására és működésére vonatkozó
ajánlásokat, különösen a Szerződés egyetemes érvényesülésének előmozdítása terén;
(c) Megfontolás tárgyává teszi a jelen Szerződés 20. Cikk szerinti módosításait;
(d) Megfontolás tárgyává teszi a jelen Szerződés értelmezése során felmerülő problémákat;
(e) Megfontolás tárgyává teszi és meghatározza a Titkárság feladatait és költségvetését;
(f ) Megfontolás tárgyává teszi az  alárendelt testületek létrehozását annak mértékében, ahogy az  a  jelen
Szerződés működésének javításához szükséges lehet;
(g) Ellát továbbá bármilyen olyan funkciót, amely összhangban áll a jelen Szerződéssel.
5. A Részes Államok Konferenciájának rendkívüli ülésszakait olyan időközönként kell megtartani, amilyet a  Részes
Államok Konferenciája szükségesnek tart, illetve azokban az  esetekben, ha azt bármely Részes Állam írásban kéri,
feltéve, hogy ezt a kérést a Részes Államok legalább kétharmada támogatja.
18. Cikk
Titkárság 1. Jelen Szerződés létrehoz egy Titkárságot jelen Szerződésnek a  Részes Államok általi hatékony végrehajtása
támogatására. A  Részes Államok Konferenciájának első üléséig a  jelen Szerződésből fakadó adminisztratív
funkciókat egy ideiglenes Titkárság látja el.
2. A Titkárságot megfelelő személyzettel kell ellátni. A  személyzetnek rendelkeznie kell a  3. bekezdésben megadott
feladatok eredményes ellátásához szükséges szakértelemmel.
3. A Titkárság a Részes Államoknak tartozik felelősséggel. Egy minimális szervezeti kereten belül a Tikárság az alábbi
feladatokat látja el:
(a) Jelentések átvétele, elérhetővé tétele és terjesztése a jelen Szerződés által előírtak szerint;
(b) A nemzeti kapcsolattartók névjegyzékének vezetése és elérhetővé tétele a Részes Államok számára;
(c) A Szerződés végrehajtásával kapcsolatos segítségkérések és felajánlások összeegyeztetésének elősegítése,
a nemzetközi együttműködés előmozdítása igény szerint;
(d) A Részes Államok Konferenciája munkájának elősegítése, beleértve a  jelen Szerződéssel kapcsolatos
találkozók megszervezését és a szükséges szolgáltatások biztosítását; továbbá
(e) A Részes Államok Konferenciája által meghatározott egyéb feladatok ellátása.
19. Cikk
A viták rendezése 1. A Részes Államok kötelesek konzultálni és, kölcsönös egyetértés esetén, együttműködni bármely vita rendezése
érdekében, amely a  jelen Szerződés alkalmazása vagy értelmezése kapcsán keletkezik, ide értve a  tárgyalások,
közvetítés, békéltetés, bírósági egyezség útján vagy bármely más békés módon történő rendezést.
2. A jelen Szerződés értelmezése vagy alkalmazása kapcsán egymás között felmerülő bármilyen vita rendezése
érdekében a Részes Államoknak, kölcsönös egyetértés esetén, jogukban áll választott bírósághoz fordulni.
20. Cikk
Módosítások 1. A jelen Szerződés hatálybalépését követő hat év elteltével bármely Részes Államnak jogában áll javasolni jelen
Szerződés módosítását. Ezt követően a  Részes Államok Konferenciája a  javasolt módosításokat csak háromévente
tárgyalhatja meg.
2. A jelen Szerződés módosítására vonatkozó bármely javaslatot írásban kell benyújtani a  Titkárságnak, amely
a  javaslatot a  Részes Államok között körözteti legalább 180 nappal a  Részes Államok Konferenciájának következő
ülése előtt, mely az  1. bekezdés szerinti módosításokat megtárgyalja. A  módosítást abban az  esetben kell
megtárgyalni a Részes Államok Konferenciájának soron következő ülésén, melyen az 1. bekezdés szerint lehetőség
van a  módosításokkal foglalkozni, ha nem később, mint 120 nappal annak Titkárság általi köröztetését követően
a Részes Államok többsége a javaslat megvitatásának támogatásáról tájékoztatja a Titkárságot.
3. A Részes Államok mindent megtesznek annak érdekében, hogy minden módosítás ügyében konszenzus szülessen.
Ha nem született megállapodás, noha minden erőfeszítést megtettek a  konszenzus elérésére, a  módosítást,
legvégső esetben, a  Részes Államok Konferenciáján megjelent és szavazó Részes Államok szavazatainak
háromnegyedes többségével kell elfogadni. E  Cikk szempontjából a  megjelent és szavazó Részes Államok azokat
a  Részes Államokat jelölik, amelyek jelen vannak és igennel vagy nemmel szavaznak. A  Letéteményes köteles
minden Részes Államot tájékoztatni bármely elfogadott módosításról.
4. A 3. bekezdéssel összhangban elfogadott módosítás kilencven nappal azt követően lép hatályba minden Részes
Állam számára, mely benyújtotta elfogadó okiratát az  adott módosítás vonatkozásában, amikor a  módosítás
elfogadásakor meglévő Részes Államok többsége letétbe helyezte elfogadó okiratát a  Letéteményesnél. Ezt
követően minden további Részes Állam vonatkozásában kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy
az benyújtotta az adott módosításra vonatkozó elfogadó okiratát.
21. Cikk
Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás
1. Jelen Szerződés 2013. június 3-tól kezdődően annak hatálybalépéséig aláírásra nyitva áll az  Egyesült Nemzetek
Szervezetének székhelyén New York-ban.
2. Jelen Szerződést minden aláíró Államnak meg kell erősítenie, el kell fogadnia vagy jóvá kell hagynia.
 3. Jelen Szerződés a hatálybalépését követően nyitva áll a csatlakozásra minden olyan Állam számára, amely nem írta
alá a Szerződést.
 4. A ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot a Letéteményesnél kell letétbe helyezni.
22. Cikk
Hatálybalépés 1. Jelen Szerződés kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy a  Letéteményesnél letétbe helyezték
az ötvenedik ratifikációs, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot.
2. Minden olyan Állam esetében, mely a  jelen Szerződés hatálybalépését követően helyezi letétbe ratifikációs,
elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát, a jelen Szerződés az adott Állam vonatkozásában kilencven nappal
azt követően lép hatályba, hogy letétbe helyezte ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát.
23. Cikk
Ideiglenes alkalmazás
Az aláíráskor, illetve ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor bármely
Államnak jogában áll nyilatkozni arról, hogy a jelen Szerződésnek az adott Állam számára történő hatálybalépéséig
ideiglenesen alkalmazni kívánja a 6. Cikket és a 7. Cikket.
24. Cikk
Időtartam és kilépés 1. Jelen Szerződés határozatlan időtartamra szól.
 2. Nemzeti szuverenitását gyakorolva minden Részes Államnak jogában áll kilépni a  Szerződésből. A  kilépésről
értesítenie kell a  Letéteményest, aki értesíti a  többi Részes Államot. A  kilépési értesítés tartalmazhatja a  kilépés
okainak ismertetését. A  kilépés kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy a  Letéteményes kézhez vette
a kilépési értesítést, kivéve, ha a kilépési értesítés ennél későbbi időpontot jelöl meg.
3. A kilépés következtében az Állam nem mentesül azon szerződéses kötelezettségei alól, amelyek addig keletkeztek,
amíg a Szerződés Részese volt, beleértve az általa esetlegesen vállalt bármely pénzügyi kötelezettségeket.
25. Cikk
Fenntartások 1. Minden Államnak jogában áll megfogalmazni fenntartásait az  aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy
csatlakozás során, kivéve, ha e fenntartások ellentétesek a jelen Szerződés tárgyával és céljával.
2. A Részes Államoknak bármikor jogukban áll visszavonni fenntartásaikat oly módon, hogy erről értesítik
a Letéteményest.
26. Cikk
Más nemzetközi megállapodásokhoz fűződő viszony 1. Jelen Szerződés végrehajtása nem jelentheti a  Részes Államok által vállalt kötelezettségek sérelmét azoknak
a  meglévő vagy jövendőbeli nemzetközi megállapodások vonatkozásában, melyeknek részesei, amennyiben azok
a kötelezettségvállalások összhangban vannak a jelen Szerződéssel.
2. Jelen Szerződés nem szolgálhat hivatkozási alapul a  jelen Szerződés Részes Államai között megkötött védelmi
együttműködési megállapodások érvénytelenítéséhez.
27. Cikk
Letéteményes
Jelen Szerződés Letéteményese az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkára.
28. Cikk
Eredeti szövegek
Jelen Szerződés eredeti szövegét, melynek arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű szövegei egyformán
hitelesek, az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
Készült New York-ban, a mai napon, kétezer tizenhárom áprilisának második napján.”
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a  Fegyverkereskedelmi Szerződés 6. és 7. Cikkének a  Fegyverkereskedelmi Szerződés
23. Cikkében meghatározott, a  ratifikációs okirat letétbe helyezésére vonatkozó időponttól kezdődően történő
ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2.  § és a  3.  § a  Fegyverkereskedelmi Szerződés 23. Cikkében meghatározott, a  ratifikációs okirat letétbe
helyezésére vonatkozó időpontban lép hatályba.
 (3) A 4. § a Fegyverkereskedelmi Szerződés 22. cikkében meghatározott időpontban hatályát veszti.
 (4) A Fegyverkereskedelmi Szerződés hatálybalépésének naptári napját, valamint a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott időpontok naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar
Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(5) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter, az  igazságügyért felelős
miniszter, valamint a kereskedelemért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1135/2016. (III. 11.) Korm. határozata a Terrorelhárítási Központ által ellátandó, a Karmelita kolostorhoz kapcsolódó személyvédelmi kiadások biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva:
 1. a Karmelita kolostorhoz kapcsolódó személyvédelmi feladatok ellátásának biztosítása érdekében
a) 85,7 millió forint egyszeri jellegű átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet, és
b) 271,4 millió forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli el a 2. melléklet
szerint, elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016.  évi
központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
4. Terrorelhárítási Központ cím javára;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. január 30.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2017.  évi központi költségvetés
tervezése során az 1. pontban foglalt feladat költségének fedezetét biztosítsa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1099/2015. (III. 5.) Korm. határozata az „LNG infrastruktúra magyarországi kiépítésének előkészítése és az első töltőpontok megvalósítása a PANNON-LNG Projekt keretében” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  „LNG infrastruktúra magyarországi kiépítésének előkészítése és az  első töltőpontok megvalósítása
a PANNON-LNG Projekt keretében” című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és a  680/2007/EK és
67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami egyetértő nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
422/2019. (X. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/1071/3/2019. számú előterjesztésére – Komonyi Larisza,
született: Sevcsuk Larisza (névmódosítás előtti neve: Komonyi Larisza Ivánovna, született: Sevcsuk Larisza Ivánovna;
születési hely, idő: Őrdarma [Szovjetunió], 1966. január 26.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2014. (IX. 3.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján dr. Baranyai Gábort – a 2014. szeptember 16.
napjától 2015. március 15. napjáig terjedő időtartamra – a  határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható
használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységét az  igazságügyi miniszter az  európai uniós és nemzetközi igazságügyi
együttműködésért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (10) bekezdése szerint 2014. december 15-ig 350 000 Ft illetmény összegű díjazásra
és helyettes államtitkári juttatásokra jogosult; 2014. december 16-tól 2015. március 15-ig helyettes államtitkári
illetménynek megfelelő összegű díjazásra és juttatásokra jogosult.
(3) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
291/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Tóth Józsefnek, nyugalmazott belgyógyász szakorvosnak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 6.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
299/2018. (XII. 27.) Korm. rendelete az állami magasépítési beruházásokról.
A Kormány az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 12. § a)–c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. A Beruházási Ügynökség kijelölése
1. § A Kormány Beruházási Ügynökségként a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési
Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelöli ki.
2. A Beruházási Ügynökség feladatai az állami magasépítési beruházások megvalósítása során
2. § (1) A Beruházási Ügynökség a megvalósítója azoknak a kormányzati magasépítési beruházásoknak, amelyek kivitelezési
becsült értéke meghaladja a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 113.  §
(5) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárt.
(2) A  becsült kivitelezési értéktől függetlenül a  Beruházási Ügynökség a  megvalósítója a  Kormány által elfogadott,
programszerűen megvalósítandó kormányzati magasépítési beruházásoknak.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti kormányzati magasépítési beruházások esetén a  4.  § e), j), l)–n) és p)  pontja
szerinti dokumentumok elkészítésére irányuló, illetve e dokumentumok elkészítését magába foglaló beszerzési és
közbeszerzési eljárások járulékos közbeszerzési szolgáltatója kizárólagos joggal a Beruházási Ügynökség.
(4) A  központi költségvetési támogatás felhasználásával megvalósuló önkormányzati magasépítési beruházások
esetén, amelyek kivitelezési becsült értéke meghaladja a  Kbt. 113.  § (5)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
értékhatárt, a  beruházás tervellenőre, beruházás-lebonyolítója és építési műszaki ellenőre, valamint járulékos
közbeszerzési szolgáltatója kizárólagos joggal a Beruházási Ügynökség.
(5) Az (1) bekezdésben foglaltak alól kivételt képeznek:
a) azok az  állami magasépítési beruházások, amelyek előkészítésének és megvalósításának részletszabályait
külön törvény határozza meg, ideértve a  kapcsolódó térségfejlesztéssel összefüggő magasépítési
beruházásokat,
b) a honvédelmi, katonai, valamint nemzetbiztonsági célú és rendeltetésű építményeket érintő beruházások,
azaz a sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekre vonatkozó építésügyi
hatósági engedélyezési eljárások szabályairól szóló 40/2002. (III. 21.) Korm. rendelet 2.  § 2.  pontjában,
valamint az  építésügyi és az  építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló
343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 3/B.  § (1a)  bekezdésében meghatározott építmény létrehozására,
felújítására vagy átalakítására irányuló beruházások,
c) a külképviseleteken, illetve a diplomáciai célú építményeken megvalósuló állami magasépítési beruházások,
d) az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018.  évi CXXXVIII.  törvény 5.  § (2)  bekezdése
szerinti beruházások.
 (6) A  Beruházási Ügynökség az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt feladatai ellátása során együttműködik a  kormányzati
magasépítési beruházás előkészítőjével, illetve a  központi költségvetési támogatás felhasználásával megvalósuló
önkormányzati magasépítési beruházással érintett helyi önkormányzattal.
(7) Abban az esetben, ha a Beruházási Ügynökség a kormányzati magasépítési beruházás előkészítője és megvalósítója
is egyben, a Beruházási Ügynökség együttműködik a beruházás tárgya szerint érintett miniszterrel.
3. Az állami magasépítési beruházások szakaszai 3. § Az állami magasépítési beruházás előkészítési és megvalósítási szakaszból áll.
4. § Az állami magasépítési beruházás előkészítésének fázisai:
a) megvalósíthatósági tanulmány készítése,
b) fenntartási és üzemeltetési modell kidolgozása,
c) hatástanulmány, szakvélemények, szakértői tanulmányok készítése,
d) beruházási terv készítése,
e) tervezési program elkészítése,
f ) költség- és időkalkuláció elkészítése,
g) helyszínvizsgálat lefolytatása,
h) beruházási program elkészítése,
i) beruházási alapokmány és program elfogadása,
j) tervpályázat lebonyolítása,
k) településrendezési eszközök elkészítése, a beruházással érintett ingatlan jogi helyzetének rendezése,
l) vázlatterv készítése,
m) jóváhagyási terv készítése,
n) engedélyezési dokumentáció készítése,
o) engedélyeztetés lefolytatása,
p) kivitelezési dokumentáció elkészítése.
5. § Az állami magasépítési beruházás megvalósításának fázisai:
a) az állami magasépítési beruházás megvalósítására vonatkozó közbeszerzési eljárások előkészítése és
lefolytatása,
b) az állami magasépítési beruházás megvalósítására vonatkozó szerződések előkészítése és megkötése,
c) az építési műszaki ellenőri tevékenység ellátása,
d) az üzempróbák lefolytatása, üzembe helyezés,
e) megvalósulási dokumentáció készíttetése,
f ) a műszaki átadás-átvétel lebonyolítása,
g) a használatbavételi engedélyezési, illetve tudomásulvételi eljárásban való közreműködés,
h) a szavatossági és jótállási jogok érvényesítése.
II. FEJEZET
A KORMÁNYZATI MAGASÉPÍTÉSI BERUHÁZÁSOK KORMÁNYZATI DÖNTÉS-ELŐKÉSZÍTÉSI RENDJE
4. Eljárási szabályok 6. § A Kormány a  megfelelően előkészített, kivitelezési dokumentációval rendelkező kormányzati magasépítési
beruházások megvalósítását hagyja jóvá.
7. § A kormányzati magasépítési beruházás előkészítőjének személyére, az előkészítésére irányuló kormány-előterjesztés
tartalmára, az  előkészítéséről szóló kormánydöntésre a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló
kormányrendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
8. § A Kormány a  kormányzati magasépítési beruházás előkészítéséről szóló döntése szerinti határozatában
rendelkezhet arról, hogy a  kormányzati magasépítési beruházás előkészítési fázisának befejezését követően
a kivitelezési dokumentációt jóvá kívánja hagyni.
9. § (1) A  kormányzati magasépítési beruházás előkészítője (előkészítő, építtető) együttműködik a  kormányzati
magasépítési beruházás előkészítése során a  Beruházási Ügynökséggel, valamint a  Kormány határozatában
megjelölt, a  beruházás eredményeként megvalósuló létesítmény leendő vagyonkezelőjével, üzemeltetőjével
(a továbbiakban együtt: vagyonkezelő).
(2) Az  együttműködés keretében a  Beruházási Ügynökség, a  leendő vagyonkezelő és üzemeltető véleményezi
a beruházás előkészítési dokumentációit, illetve a Beruházási Ügynökség jóváhagyja az engedélyes dokumentációt,
valamint a kivitelezési dokumentációt.
(3) A  kormányzati magasépítési beruházás tervellenőre kizárólagos joggal a  Beruházási Ügynökség. A  Beruházási
Ügynökség a  tervellenőri tevékenység során ellenőrzi a  beruházás terveinek, dokumentációjának tartalmát
az  építés minőségének, a  szakszerű kivitelezés biztosításának, valamint az  egyéb jogszabályokban meghatározott
követelményeknek az érvényre juttatása érdekében.
10. § Ha a kormányzati magasépítési beruházás előkészítése során állapítható meg, hogy a beruházás becsült kivitelezési
értéke meghaladja a  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott értéket, a  kormányzati magasépítési beruházás
előkészítője haladéktalanul bevonja a Beruházási Ügynökséget az előkészítésbe.
11. § (1) A kormányzati magasépítési beruházás előkészítője
a) az engedélyes dokumentációt, valamint
b) a kivitelezési dokumentációt
azok elkészültét követő 3 napon belül véleményezés és jóváhagyás céljából megküldi a  Beruházási Ügynökség
részére.
(2) A Beruházási Ügynökség 15 napon belül
a) jóváhagyja az (1) bekezdés szerinti dokumentumokat, vagy
b) egyet nem értése esetén kéri a megküldött dokumentáció átdolgozását vagy kiegészítését a dokumentáció
vitatott pontjainak és indokainak megjelölésével.
 (3) Ha a kormányzati magasépítési beruházás előkészítője a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben
a) egyetért a  Beruházási Ügynökség véleményével, átdolgozza a  (1)  bekezdés szerinti dokumentációt és
ismételt jóváhagyásra megküldi a Beruházási Ügynökség részére,
b) nem ért egyet a  Beruházási Ügynökség véleményével, kezdeményezheti a  Kormány döntését a  beruházás
érintett dokumentációjának jóváhagyása érdekében, azzal, hogy a  Kormány döntését kezdeményező
előterjesztésben a beruházással érintett miniszter bemutatja a Beruházási Ügynökség álláspontját.
(4) A  kivitelezési dokumentációhoz szükséges költségvetést a  Beruházási Ügynökség költségszakértő útján
véleményezteti, és azt a kivitelezési dokumentáció keretében hagyja jóvá.
12. § Ha a kormányzati magasépítési beruházás kivitelezési dokumentációjához készült költségvetés alapján haladja meg
a kivitelezés becsült értéke a 2. § (1) bekezdésében meghatározott értéket, a kormányzati magasépítési beruházás
előkészítője haladéktalanul tájékoztatja a  Beruházási Ügynökséget, és a  11.  § alapján jóváhagyásra megküldi
az előkészítés dokumentációját a Beruházási Ügynökség részére.
13. § (1) A  kormányzati magasépítési beruházás előkészítője által elkészített és a  Beruházási Ügynökség által jóváhagyott
kivitelezési dokumentációja alapján a  Beruházási Ügynökség a  Kbt. 53.  § (5)  bekezdése szerint – külön
kormánydöntés nélkül – feltételes közbeszerzési eljárást folytat le a beruházás megvalósítására.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint lefolytatott feltételes közbeszerzési eljárás alapján az  állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter a  Kormány döntését kezdeményezi a  kormányzati magasépítési beruházás megvalósítása érdekében.
A Kormány egyedi határozatban dönt a kormányzati magasépítési beruházás megvalósításáról, az ahhoz szükséges
kötelezettségvállalás összegéről, továbbá minden olyan kérdésről, amely a  kormányzati magasépítési beruházás
megvalósítása érdekében szükséges.
14. § (1) A  8.  § szerinti kormányzati magasépítési beruházás esetén, ha a  Beruházási Ügynökség egyetért a  beruházás
előkészítési dokumentációjával, az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  kivitelezési dokumentációt
jóváhagyás céljából a Kormány elé terjeszti.
(2) A  Kormány (1)  bekezdés szerinti jóváhagyása esetén a  Beruházási Ügynökség és az  állami vagyon felügyeletéért
felelős miniszter a 13. § szerint jár el.
15. § A Beruházási Ügynökség az  általa megvalósított kormányzati magasépítési beruházás műszaki átadás-átvételét
követően gondoskodik a beruházás átadásáról.
16. § (1) A  Kormány tagjainak feladat és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 17.  § (3)  bekezdésében
meghatározott beruházások előkészítése tekintetében a 2. § (3) bekezdését, a 9. § (2) és (3) bekezdését, a 10. §-t,
a 11. §-t és a 12. §-t nem kell alkalmazni.
(2) Az  (1) bekezdés hatálya alá tartozó beruházások tekintetében a beruházás előkészítője által elkészített kivitelezési
dokumentációt az előkészítő a Beruházási Ügynökség jóváhagyása nélkül terjesztheti a Kormány elé a 8. § szerinti
esetben.
(3) Az  (1)  bekezdés hatálya alá tartozó beruházások tekintetében az  előkészítésért felelős személy és a  Beruházási
Ügynökség köteles együttműködni. Ennek keretében az  előkészítésért felelős személy az  előkészítést elrendelő
kormánydöntést követően negyedévente tájékoztató jelentést készít a  Beruházási Ügynökség számára
az  előkészítés helyzetéről, továbbá tájékoztatás céljából megküldi a  Beruházási Ügynökség részére a  tervezési
programot, az engedélyezési dokumentációt, a kivitelezési dokumentációt, továbbá a végleges építési engedélyt.
(4) Az együttműködés keretében a Beruházási Ügynökség a kivitelezés során negyedévente tájékoztató jelentést készít
az előkészítésért felelős személy részére, illetve külön is tájékoztatja, ha a teljesítési határidőt befolyásoló körülmény
merül fel. A Beruházási Ügynökség továbbá a döntéshozatal előtt kikéri az előkészítésért felelős személy véleményét
a műszaki tartalom változására, illetve a szerződés módosítására vonatkozó döntés meghozatalát megelőzően.
17. § A Kormány e rendelete szerinti eljárásrend alkalmazása alól egyedi határozatában felmentést adhat.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 2. § (4) bekezdése 2020. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2017. (VI. 28.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. VI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi VI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. március 10-i 34. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  a Koszovói Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló
Megállapodás 17. Cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek értesítik egymást, hogy a hatálybalépéshez szükséges nemzeti jogi előírásokat teljesítették.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi értesítés
kézhezvételének napja: 2017. május 31.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. június 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi VI. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról
szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi VI. törvény 2. és 3. §-a 2017. június 30-án, azaz kettőezer-tizenhét
június harmincadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
2051/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a Pest Megyei Topház Egyesített Szociális Intézmény kiváltásával és a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményrendszer ellenőrzésének megerősítésével kapcsolatos feladatokról.
1. A  Kormány – a  fogyatékos személyek életminőségének javítása, jogainak érvényesítése, a  szükségletalapú
megközelítés és a  közösségi alapú szolgáltatások megerősítése érdekében – egyetért a  Pest Megyei Topház
Egyesített Szociális Intézménynek a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület fenntartásába történő átadásával, és
férőhelyeinek a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület által biztosított kiváltásával.
2. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával
gondoskodjon a Pest Megyei Topház Egyesített Szociális Intézmény férőhelyeinek a Magyar Máltai Szeretetszolgálat
Egyesület által megvalósítandó kiváltásához szükséges legfeljebb 1 891 400 000 forint összegű hazai forrás
biztosításáról a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális
célú humánszolgáltatások alcím, 10. Egyes szociális és gyermekvédelmi szolgáltatások fejlesztési támogatása
jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. és 2019. évben a felmerülés ütemében
3. A  Kormány – a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményrendszer jogszabályoknak és szakmai
elvárásoknak megfelelő működésének biztosítása érdekében – egyetért az  ellenőrzések megerősítésével, ennek
keretében az  emberi erőforrások minisztere ellenőrzési jogkörének biztosításával, melynek érdekében felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
a) az új ellenőrzési jogkör kialakítása keretében a 2018. évben
aa) az  eljáró kormánytisztviselők bérének fedezetére, valamint a  hozzá kapcsolódó dologi kiadáshoz
szükséges 11 havi forrás biztosításáról 86 292 985 forint összegben, a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára, valamint
a  szakértői költségek biztosításáról 15 000 000 forint összegben a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 16. Szociális szolgáltatások és egyéb
szociális feladatok támogatása alcím, 1. Szociális és gyermekjóléti szolgáltatások fejlesztése, szakmai
feladatok támogatása jogcímcsoport javára,
ab) a  gépjárművek üzemeltetéséhez szükséges 12 havi forrás 9 525 000 forint összegben történő
biztosításáról a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság cím javára, továbbá
ac) az egyéb tárgyi eszközök beszerzéséhez szükséges forrás biztosításáról 7 000 000 forint összegben
a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok
alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során
b) az ellenőrzési jogkör folyamatos ellátásához szükséges
ba) 12 havi bérfedezet, valamint a  hozzá kapcsolódó dologi kiadás beépülő jelleggel történő
biztosításáról 94 137 801 forint összegben a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi
Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára, szakértői költségek biztosításáról 15 000 000
forint összegben a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 16. Szociális szolgáltatások és egyéb szociális feladatok támogatása alcím, 1. Szociális és
gyermekjóléti szolgáltatások fejlesztése, szakmai feladatok támogatása jogcímcsoport javára,
továbbá
bb) beépülő jelleggel a  gépjárművek üzemeltetéséhez szükséges 12 havi forrás 9 525 000 forint
összegben a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
cím javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. A  Kormány jóváhagyja, hogy a  3.  pontban szereplő feladat ellátásához szükséges beszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2009. (XI. 23.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 6,50%. 2. § (1) Ez a rendelet 2009. november 24-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 28/2009. (X. 19.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1559/2016. (X. 13.) Korm. határozata az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program tapasztalatainak érvényesítéséről.
A Kormány egyetért azzal, hogy az  Elektronikus Közigazgatás Operatív Program végrehajtásának tapasztalatait
a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Program végrehajtása során érvényesítsék.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2013. (VI. 12.) OGY határozata dr. Szél Bernadett országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Szél Bernadett országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 15. B. XX.1550/2012. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
78/2012. (VI. 26.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára Kumin Ferencet a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
– 2012. június 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
49/2014. (VI. 11.) ME határozata az Egyesült Nemzetek által elfogadott emberi jogi tárgyú nemzetközi egyezmények részes államainak rendszeres találkozóin, illetőleg konferenciáin történő részvételre adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva
a külpolitikáért és az igazságügyért felelős miniszterek előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a  Mellékletben felsorolt, az  Egyesült Nemzetek által elfogadott emberi jogi tárgyú
nemzetközi egyezmények részes államainak rendszeres találkozóin, illetőleg konferenciáin Magyarország Kormányát
képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a  külpolitikáért felelős minisztert, szükség esetén az  érintett miniszterekkel egyetértésben,
a küldöttség tagjait kijelölje;
3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot az esedékes találkozó, illetőleg konferencia előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2016. (V. 11.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezeti kezelésű előirányzatának felhasználási szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 15.  alpontjában meghatározott hatáskörömben eljárva,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 30. §-a értelmében – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 90. § 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal fejezeti kezelésű előirányzatának felhasználását az alábbiak szerint szabályozom:
1. § A  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XVI. Nemzeti Adó- és
Vámhivatal fejezet, 4. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Fejezeti stabilitási tartalék alcím kiadási előirányzat
felhasználási szabályait a Melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Tállai András s. k.,
 a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
 vezetője


text:
1713/2014. (XII. 5.) Korm. határozata a Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
 2. felhatalmazza az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az  igazságügyi minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert a  Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormány-előterjesztés előkészítésére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1198/2011. (VI. 17.) Korm. határozata a szakképzési rendszer átalakítására, a gazdasági igényekkel való összehangolására vonatkozó koncepcióról.
A Kormány 1. a Nemzeti Együttműködés Programjában vállalt célkitűzéseivel összhangban, a szakképzési feladat- és
intézményrendszer, továbbá a szakképzés szerkezetének átalakítása, a gazdasági igényekkel összehangolt,
versenyképes iskolai rendszerű szakképzés biztosítása, az intézményi finanszírozás hatékonyabb elosztása és az állami
vagyonnal való felelős gazdálkodás érdekében a szakképzési rendszer átalakítására, gazdasági igényekkel való
összehangolására vonatkozó koncepcióról (a továbbiakban: Koncepció) szóló előterjesztést elfogadja;
2. felhívja az érintett minisztereket a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény átfogó módosítását célzó
törvénytervezet Koncepció alapján történő kidolgozására és a Kormány elé terjesztésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2011. szeptember 30. (a közoktatásról szóló törvény benyújtásával egy időben)
3. felhívja az érintett minisztereket a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi
LXXXVI. törvény módosítását célzó törvénytervezet kidolgozására és a Kormány elé terjesztésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2011. október 31.
4. felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg a térségi integrált szakképző központ rendszer (TISZK-rendszer)
átalakításának költségeit és lehetőségeit az átalakítás optimális időpontjának meghatározása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök