text:
1/2006. (II. 17.) ICSSZEM rendelete az ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi miniszter felügyelete alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (9) bekezdésében és
49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a
pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről
szóló 2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. számú melléklete XXIV. Ifjúsági, Családügyi, Szociális
és Esélyegyenlőségi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezetének 9. címe alatti fejezeti kezelésű előirányzatokból nyújtott támogatásokra és egyéb kifizetések
kezdeményezésére,
b) az előző évekről áthúzódó, a Magyar Köztársaság
2005. évi költségvetéséről szóló 2004. évi CXXXV. törvény által az ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi miniszter (a továbbiakban: miniszter) felügyelete
alá rendelt, kötelezettségvállalással terhelt fejezeti kezelésű előirányzatok – ide nem értve a „Gyermek és Ifjúsági
Alapprogram támogatása”, valamint a „Nemzeti Civil
Alapprogram” előirányzatokat – maradványára [az a) és
b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: előirányzat].
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) kötelezettségvállalás: az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 134. §-ának (1), (5)–(8), illetve
(14) bekezdéseiben szabályozott tevékenység;
b) a kötelezettségvállalás dokumentuma: az Ámr.
2. §-ának 67. pontjában meghatározott dokumentumok;
c) a kötelezettségvállalás ellenjegyzése: az Ámr.
134. §-ának (9)–(12) bekezdéseiben szabályozott tevékenység;
d) a kötelezettségvállalás ellenjegyzője: a minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: SZMSZ) szerint kijelölt szervezeti egység vezetője
vagy helyettese;
e) kötelezettségvállaló: jogszabály vagy nemzetközi
szerződés eltérő rendelkezésének hiányában a miniszter, a
közigazgatási államtitkár és a szakterület felügyeletét ellátó helyettes államtitkár;
f) szakmai teljesítés-igazolás: az Ámr. 135. §-ának
(1) bekezdésében előírt és a (3) bekezdésében szabályozott
tevékenység;
g) szakmai teljesítés-igazoló: az SZMSZ szerint illetékes szakmai szervezeti egység vezetője;
h) érvényesítés: az Ámr. 135. §-ának (2) bekezdésében
előírt, és a (4) bekezdésben alkalmazott tevékenység;
i) érvényesítő: az SZMSZ szerint illetékes szervezeti
egység vezetője által írásban megbízott, az Ámr.
135. §-ának (2) bekezdésében előírt végzettséggel rendelkező személy;
j) kedvezményezett: az előirányzatból részesülő kérelmező, pályázó, vagy egyéb – a kötelezettségvállalás alapján – jogosult természetes és jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság;
k) szakmai szervezeti egység: a minisztériumnak az a
hivatali egysége, amely az SZMSZ szerint az adott költségvetési előirányzat felhasználásának vagy azzal összefüggő társadalmi cél működtetésének feladatát szakmai felelősként ellátja;
l) szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás: a támogatási szerződésben vállalt feladat teljesítésével kapcsolatos szöveges értékelést és a kapott támogatás felhasználására vonatkozó pénzügyi teljesítési adatokat tartalmazó
beszámolási kötelezettség;
m) pályázati bizottság: a pályázatok bírálatára, a benyújtott pályázatokkal kapcsolatos előzetes állásfoglalás
kialakítására létrehozott bizottság, illetőleg a pályázatokat
elbíráló kuratórium, kollégium.
A kötelezettségvállalás általános szabályai 3. § Az előirányzat tartalmazza a működtetéssel járó kezelési költségeket. A kezelési költség mértéke – ha jogszabály
eltérően nem rendelkezik – nem haladhatja meg az előirányzat 10%-át.
4. § (1) Kötelezettség írásban benyújtott kérelem, pályázat,
ajánlat, illetve jogszabály rendelkezése alapján vállalható.
(2) Visszatérítendő támogatás legfeljebb 5 éves futamidőre, kamat és kezelési költség felszámolása nélkül – ide
nem értve a jogosulatlanul igénybe vett támogatást –,
évenként egyenlő részletekben történő visszafizetési kötelezettség előírásával adható.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatás visszafizetésének
megkezdésére legfeljebb egy év türelmi idő adható. A
visszafizetés megkezdésének időpontját a szerződésben
úgy kell meghatározni, hogy az ne legyen akadálya a
visszafizetés korábbi teljesítésének, és a visszafizetést a
szerződésben meghatározott számlára kell teljesíteni.
5. § (1) Kötelezettség – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a tárgyévi előirányzat mértékéig vállalható.
(2) Kötelezettség legkésőbb a tárgyévet követő év június 30-ai pénzügyi teljesítéssel akkor vállalható, ha a feladat ellátása a tárgyévben nem oldható meg.
(3) Éven túli kötelezettség a tárgyévet követő év(ek)
előirányzata terhére az Ámr. 134. §-a (5) bekezdésének
b) pontja szerint vállalható.
6. § (1) A kötelezettségvállalásokról a szakmai szervezeti
egység, valamint a feladatra kijelölt szervezeti egység folyamatos nyilvántartást vezet.
(2) Amennyiben azt a fejezeti kezelésű előirányzat
összetettsége, nagyságrendje indokolja, az előirányzat kezelésével összefüggő feladatok, így különösen pályáztatási, pénzügyi, ügyviteli, könyvvezetési, ellenőrzési feladatok lebonyolításával, külső szervezet (a továbbiakban:
közreműködő szervezet) bízható meg. Az 1. számú mellékletben meghatározott szervezetek, az ott felsorolt előirányzatok tekintetében közreműködő szervezetnek minősülnek.
A pályázatokra, támogatási kérelmekre vonatkozó
szabályok 7. §
(1) Pályázat alapján igényelhető támogatás esetén pályázati hirdetmény tehető közzé azzal, hogy a teljes pályázati felhívást a minisztérium honlapján és a minisztérium
hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(2) A pályázati hirdetmény tartalmazza különösen:
a) a pályázat címét vagy megnevezését és a pályázat ki
írójának megnevezését,
b) a pályázat célját,
c) a támogatásban részesíthetők körét,
d) a pályázat benyújtásának határidejét,
e) a regisztrációs vagy pályázati díjat,
f) a teljes pályázati dokumentáció hozzáférésének he
lyét és módját. (3) A pályázati felhívás – a (2) bekezdésben meghatározottakon túl – tartalmazza
a) a pályázat elbírálásának határidejét, és a bírálat eredményéről történő tájékoztatás határidejét és módját,
b) a támogatás alapjául szolgáló jogcímet,
c) a pályázattal elnyerhető támogatás és a pályázótól
megkívánt önrész összegét, illetve mértékét,
d) a pályázat benyújtásának feltételeit, elbírálásának
szakmai szempontrendszerét, speciális bírálati szempontjait, e) a pályázat elbírálásának és a támogatás igénybevételének eljárási rendjét,
f) a pályázat szerint támogatásra kerülő feladat megvalósításának, valamint az éves és évközi szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás benyújtásának határidejét és a
szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás elkészítésének
szempontjait,
g) a pályázattal benyújtandó okiratokat, igazolásokat,
dokumentumokat, nyilatkozatokat és egyéb feltételek felsorolását,
h) arra az esetre vonatkozó eljárást, ha a támogatási
igény meghaladja a pályázati támogatási keretet, illetve,
ha a keret nem kerül teljes mértékben felhasználásra,
i) minden olyan információt, amely ismerteti a pályázóval azt, hogy a pályázata elfogadása esetén milyen feltételekkel köthető meg a szerződés, azzal milyen jogosultságokat szerez és kötelezettségeket vállal, beleértve az ellenőrzés tűrésének kötelezettségét és a támogatás jogosulatlan igénybevételének következményeit is.
(4) A pályázati felhívásban – megfelelő határnap tűzésével – egyszeri hiánypótlás lehetősége biztosítható.
(5) A pályázati felhívásban a pályázat, illetőleg a hiánypótlás benyújtására meghatározott határidő elmulasztása
esetén a pályázatot el kell utasítani.
(6) A regisztrációs vagy pályázati díj összege pályázatonként nem haladhatja meg a 10 ezer forintot.
8. § (1) A pályázatban csak egy támogatási cél jelölhető
meg. A pályázati rendszerben támogatható programokhoz
egyéb központi költségvetési forrásokból is igényelhető
támogatás, azonban ezt a pályázatban jelezni kell, illetve
annak elnyeréséről a kedvezményezett értesíteni köteles a
kötelezettségvállalót.
(2) A pályázati felhívásban kiköthető, hogy a pályázatokat elektronikus úton kell benyújtani, a pályázati felhívásban meghatározottak szerint.
9. § A pályázati feltételek teljesítése nem jelent jogosultságot a pályázatban megjelölt összegű költségvetési támogatás igénybevételére. A pályázatot szerződéskötési ajánlatnak kell tekinteni.
10. § (1) A pályázat elbírálása pályázati bizottság javaslatára,
a jogszabályokban rögzített, valamint a pályázati felhívásban közzétett szempontrendszer alapján történik. A támogatási rendszer közreműködő szervezettel történő működtetése esetén a beérkezett pályázatokat a döntési javaslat
megtétele céljából a pályázati bizottság részére a közreműködő szervezet készíti elő, a pályázat benyújtási határidejét – hiánypótlás esetén a hiánypótlásra megállapított határidő leteltét – követő 15 munkanapon belül.
(2) A pályázati bizottság köteles a pályázatokkal kapcsolatos szakmai álláspontját kialakítani és döntési javaslatát a pályázat benyújtási határidejétől – hiánypótlás esetén a hiánypótlásra megállapított határidő lejártának napjától – számított 45 napon belül elkészíteni.
(3) A pályázat elbírálása során az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is megítélhető.
(4) A feltételeknek nem megfelelő – egyszeri hiánypótlással megfelelővé nem tehető – pályázatot, valamint azt,
amelyiknek a megvalósítására készített költségvetés megalapozottsága nem kielégítő, el kell utasítani.
11. § (1) A pályázat elbírálásának eredményéről a pályázót a
döntés meghozatala napjától számított 15 napon belül írásban értesíteni kell.
(2) A támogatásról szóló értesítésben a támogatási szerződés megkötésére határidőt kell tűzni.
(3) Érvényét veszti a támogatási döntés, ha a támogatásról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül a pályázó
mulasztásából, vagy neki felróható egyéb okból nem jön
létre a szerződés.
(4) A pályázatot elutasító döntést indokolni kell, a döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
12. § (1) A támogatási rendszer közreműködő szervezettel
történő működtetése esetén a közreműködő szervezet, a
kötelezettségvállaló által kiadott engedélyező okirat alapján megköti a támogatási szerződést, és értesíti az engedélyező okiraton nem szereplő pályázót a pályázata elutasításáról.
(2) Az engedélyező okirat kiállítása céljából a közreműködő szervezet a pályázati bizottság javaslatát annak megtételétől számított 15 napon belül felterjeszti aláírásra a
kötelezettségvállalónak, aki a kézhezvételtől számított
8 napon belül dönt az engedélyező okirat kiadásáról.
(3) A közreműködő szervezetnek a pályázati rendszer
működtetésével, a pályázatok kezelésével kapcsolatos
költségeire a pályázati keret összegének – ha jogszabály
másként nem rendelkezik – legfeljebb 6%-a, valamint az
esetleges regisztrációs (pályázati) díjból befolyt összeg
fordítható.
13. § (1) Ha a támogatási igény meghaladja az előirányzati
keretet
a) a pályázat befogadása felfüggeszthető, illetve a pályáztatás a megadott határnap előtt lezárható, vagy
b) a pályázati felhívásnak megfelelő pályázatok – valamennyi pályázatra nézve azonos módon – versenyeztethetők, rangsorolhatók, elbírálásuk felfüggeszthető, kiegészítő adatszolgáltatás rendelhető el, továbbá a versenyeztetés,
rangsorolás eredményeként a forráshiány miatt már nem
finanszírozható pályázatok elutasíthatók, vagy
c) a befogadott, de még el nem bírált pályázatok arányosan is teljesíthetők.
(2) Ha nem pályázat alapján igényelnek az előirányzati
keretet meghaladó támogatást, a kérelmek teljesítését meg
kell tagadni.
14. § A támogatási kérelmek elbírálására a 9–13. §-okban
foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy az elemi csapás, természeti katasztrófa által okozott kár elhárítására, illetve részbeni megtérítésére vonatkozó kérelmeket
soron kívül kell elbírálni.
A támogatási szerződés 15. § (1) A támogatási szerződés aláírására és módosítására
– a közreműködő szervezettel történő pályáztatás kivételé
vel – a kötelezettségvállaló jogosult. A közreműködő szervezettel történő pályáztatás esetén a szerződést és a szerződésmódosítást – a 12. § (1) bekezdés szerinti engedélyező
okirat birtokában – a közreműködő szervezet vezetője a
miniszter megbízásából írja alá.
(2) A szerződés megkötését követően a nem normatív,
programjellegű fejlesztési támogatások kedvezményezettjeinek nevére, a támogatás céljára, összegére, továbbá a támogatási program megvalósítási helyére vonatkozó adatokat a minisztérium honlapján, valamint közreműködő
szervezet által működtetett támogatás esetén a közreműködő szervezet honlapján, a döntés meghozatalát követő
60 napon belül közzé kell tenni. Honlapon történő közzététel esetén a közzétételtől számított legalább 5 évig biztosítani kell az adatok hozzáférhetőségét. A közzétételre
nem kerül sor, ha a közzétételi határidő letelte előtt a támogatás visszavonásra kerül, vagy arról a kedvezményezett
írásban lemond.
(3) Ugyanazon kedvezményezettnek egy előirányzatból
ugyanazon célra a tárgyéven belül csak egy kötelezettségvállalással nyújtható támogatás. Ugyanazon célra a tárgyévet követő évben támogatás csak akkor nyújtható, ha a
kedvezményezett az előző évi támogatással elszámolt és
azt a minisztérium elfogadta.
(4) Használt eszköz vásárlásához támogatás nem nyújtható. (5) A támogatással megvásárolt, létrehozott vagy felújított vagyon a működtetési kötelezettség időtartama alatt
csak a minisztérium előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható
bérbe, illetve terhelhető meg. A működtetési kötelezettség
időtartama
a) két év, ha a támogatás összege nem éri el az 1 millió
forintot,
b) három év, ha a támogatás összege eléri az 1 millió
forintot, de nem éri el az 5 millió forintot,
c) öt év, ha a támogatás összege eléri az 5 millió forintot, de nem éri el a 15 millió forintot,
d) tíz év, ha a támogatás összege 15 millió forint vagy
azt meghaladó összeg.
(6) Az (5) bekezdés szerinti működtetési kötelezettség
időtartama alatt a támogatási célnak megfelelő működtetést a minisztérium ellenőrzi.
16. § (1) A támogatási szerződéshez csatolni kell:
a) a kedvezményezettnek az Áht 13/A. §-ának
(4)–(5) bekezdése szerinti írásbeli nyilatkozatait, illetőleg
– az Áht. 13/A. § (5) bekezdése szerinti nyilatkozat hiányában – az állami adóhatóság, vámhatóság, a székhely,
illetőleg lakóhely szerinti önkormányzati adóhatóság és il
letékhivatal 30 napnál nem régebbi igazolását arról, hogy a
kedvezményezettnek nála nyilvántartott adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozása nincsen;
b) egyéni vállalkozó esetén a vállalkozói igazolványnak a kiadó hatóság vagy közjegyző által hitelesített másolatát;
c) szellemi szabadfoglalkozású természetes személy
esetén a szakmai szervezet által kiállított szakképesítést
igazoló okiratot;
d) a b) és c) pontok alá nem tartozó természetes személy esetén a támogatásra való jogosultságot igazoló
egyéb okiratot;
e) gazdasági társaság esetén 30 napnál nem régebbi
cégkivonatot, továbbá eredeti vagy hitelesített másolatban
aláírási címpéldányt;
f) társadalmi szervezet, alapítvány esetén 30 napnál
nem régebbi, a bíróság által kiadott, hatályos adatokat tartalmazó kivonatot, továbbá eredeti vagy hitelesített másolatban aláírási címpéldányt (határon túli társadalmi szervezet, alapítvány esetében a banki aláírás-bejelentő hitelesített másolatát);
g) települési önkormányzat, illetőleg önkormányzati
fenntartású intézmény esetén a szerződés megkötésére jogosult személy eredeti aláírási címpéldányát vagy annak
hitelesített másolatát;
h) megbízott aláíró esetén a szerződés aláírására feljogosító, közjegyző által hitelesített vagy ügyvéd által ellenjegyzett meghatalmazást;
i) támogatási kérelem esetén a feladat megvalósításának részletes – tételes, darabszámmal, egységárral kidolgozott – költségtervét és felhasználási ütemtervét;
j) építési beruházás támogatása esetén a jogerős elvi
építési engedélyt az ingatlan tulajdoni lapon bejegyzett tulajdonosától származó hitelesített hozzájáruló nyilatkozatával, vagy végleges építési engedélyt, vagy az illetékes
hatóság igazolását arról, hogy a pályázatban, kérelemben
jelzett beruházási tevékenység nem építési engedély-köteles;
k) egyéb engedélyköteles tevékenységek esetén a jogerős hatósági engedélyeket, igazolásokat;
l) tanfolyam, előadássorozat, felkészítő és oktatási jellegű rendezvény (a továbbiakban együtt: rendezvény)
megszervezésének támogatására irányuló szerződés esetén azt a leírást, amely tartalmazza a rendezvény helyét, a
rendezvény tematikáját, programleírását, műsortervét, az
előadások, illetve órák számát és az óradíjat;
m) a kedvezményezett szervezet nyilatkozatát arról,
hogy nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, és nincs ellene folyamatban a működését ellehetetlenítő végrehajtási eljárás, valamint arról, hogy a
szerződéskötést követően indult ilyen eljárásról a 21. §
(2) bekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatja a kötelezettségvállalót;
n) a természetes személy kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy nem áll végrehajtási eljárás alatt,
o) az Áht. 15. §-a (2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó esetekben a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolására az 1/2006. (II. 2.) FMM rendeletben
meghatározottak szerint alkalmas iratot,
p) a kedvezményezett nyilatkozatát, amelyben felsorolja, hogy mely szervezetektől kért a pályázatában, illetve
kérelmében megjelölt programhoz támogatást, és nyilatkozatot arról, hogy az elnyert támogatás összegéről, az arról szóló értesítés átvételétől számított 8 napon belül, tájékoztatja kötelezettségvállalót;
q) a szerződés tartalma és célja szerint a 2. számú melléklet alapján összeállított segédletet a szakmai és pénzügyi beszámoló elkészítéséhez;
r) a szakmai szervezeti egység által meghatározott csatolandó mellékleteket;
s) a kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmet, pályázatot.
(2) Az előfinanszírozás keretében nyújtott támogatások
esetén a kötelezettségvállaló előírhatja, hogy az (1) bekezdésben foglaltakon túl a támogatási szerződéshez csatolni
kell a kedvezményezett nyilatkozatát a számlavezető
bankjairól, továbbá azonnali beszedési megbízásra vonatkozó felhatalmazást a bankok igazolásával, hogy a kedvezményezettől befogadták a pénz- és elszámolásforgalom, valamint a pénzfeldolgozás szabályairól szóló
9/2001. (MK 147.) MNB rendelkezésben foglaltaknak
megfelelő hozzájáruló nyilatkozatot, amelyben a kedvezményezett elismeri, hogy a minisztérium vagy a minisztérium által felhatalmazott szervezet jogosult a bankszámlája terhére azonnali beszedési megbízást benyújtani, és az
csak a minisztérium vagy a minisztérium által felhatalmazott szervezet beleegyezésével vonható vissza.
Pénzügyi teljesítés 17. § (1) Pénzügyi teljesítésre kizárólag pénzügyi intézménynél nyitott számlára, banki átutalással, valamint előirányzat-átcsoportosítással kerülhet sor. A pénzügyi teljesítés
további feltétele – a támogatási előleg és az előfinanszírozás kivételével – a támogatási cél teljesülését igazoló hiteles bizonylatok, valamint a szerződésben meghatározott
egyéb teljesítésigazolás bemutatása.
(2) A támogatás elő- és utófinaszírozásként nyújtható.
Utófinanszírozás esetén a támogatás forrás- és teljesítésarányosan, az alábbiak szerint vehető igénybe:
a) előleg igénybevétele esetén a támogatás fennmaradó
része csak akkor folyósítható, ha a kedvezményezett a saját forrás adott évi ütemezés szerinti összegét igazoltan felhasználta, és elszámolt az előleggel;
b) a szerződésben meghatározott ütemezés szerint, a
benyújtott részszámlák, illetve a végelszámolás elfogadását követően.
(3) Támogatási előleg folyósítására, illetőleg előfinanszírozásra – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – csak részletes indokolással és csak abban az esetben
kerülhet sor, ha az utófinanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé, és erről a pályázati felhívásban vagy a kötelezettségvállalás dokumentumában külön rendelkezés történt.
(4) A támogatási előleg mértéke nem haladhatja meg a
támogatás 50%-át, kutatási pályázatok esetében a 75%-át.
(5) A kedvezményezett a szerződésben meghatározott
teljesítési határidőt követő harminc napon belül köteles a
2. számú melléklet szerinti segédlet alapulvételével elszámolni. Tárgyéven túli megvalósítás esetén a szerződésben
a teljesítési határidőt az 5. § (2) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével kell meghatározni.
(6) Az elszámolás maradványösszegét előfinanszírozás
esetén a kedvezményezett köteles az elszámolás benyújtásával egyidejűleg visszautalni az előirányzat javára, a támogatási szerződésben meghatározott számlára.
(7) A Kvtv.-ben kiemelten nevesített társadalmi szervezetek és alapítványok működési támogatásának folyósítása negyedévenként egyenlő részletekben, a negyedév első
hónapjában történik. Az első utalásra legkésőbb az első
negyedév utolsó hónapjában kerül sor.
(8) A (7) bekezdés szerinti szervezetek a támogatás felhasználásáról a minisztérium részére július 10-éig évközi,
a tárgyévet követő év február 10-éig éves szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást nyújtanak be. Az évközi
szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás benyújtásának
elmulasztása esetén annak pótlásáig a támogatás további
részének folyósítása felfüggesztésre kerül.
(9) Amennyiben a kedvezményezett a tárgyévet megelőző évben is részesült támogatásban, a tárgyévi kifizetések megkezdésére az előző évi szakmai beszámoló és
pénzügyi elszámolás benyújtása, és annak elfogadása után
kerülhet sor.
(10) Utófinanszírozás esetén a részszámlák benyújtásának ütemezését és összegét a szerződésben kell meghatározni.
Szakmai teljesítés igazolása 18. § (1) A szakmai teljesítés igazolására – a PHARE-programok és az átmeneti támogatás programjai kivételével – az
előirányzat, illetve az előirányzaton belül jóváhagyott támogatási cél vagy program működtetéséért felelős szakmai teljesítés-igazoló jogosult.
(2) A PHARE-programok és az átmeneti támogatás
programjai szakmai felügyeletét és a szakmai teljesítés
igazolását a miniszter által az Európai Uniós előcsatlako
zási eszközök és az Átmeneti Támogatás felhasználásának
pénzügyi tervezési, lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési
rendjéről szóló 119/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet alapján
kijelölt Szakmai Programfelelős Tisztségviselő (a továbbiakban: SPO) látja el.
(3) A szakmai teljesítés abban az esetben igazolható, ha
a teljesítés megfelelő szakmai színvonalú és kielégíti a
szerződésben foglaltakat.
(4) A szakmai teljesítés igazolása a kedvezményezett által a 2. számú melléklet alapján készített szakmai beszámolón és pénzügyi elszámoláson, továbbá a teljesítés eredményeként létrehozott tárgyi eszköz, szellemi termék,
egyéb alkotás, valamint a megvalósított program hasznosíthatóságának, működéshez nyújtott támogatás esetén a
működés eredményességének szakmai vizsgálatán, megítélésén alapul.
(5) A szakmai teljesítésről szóló igazolás tartalmazza a
(3) és (4) bekezdés szerinti vizsgálatok eredményét.
Jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítése 19. § (1) Jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül
– a 20. §-ban foglaltakra is tekintettel – különösen, ha
a) a (4) bekezdés vagy a 21. § (3) bekezdése alapján a
támogatás visszavonásra került;
b) a kedvezményezett a támogatást a szerződéstől eltérően rendeltetésellenesen vagy nem jogszerűen használta
fel;
c) a kedvezményezett – neki felróható okból – a kitűzött határidőket elmulasztotta;
d) a szerződés teljesítése a kedvezményezettnek felróható okból a szerződésben tűzött határidőn belül nem kezdődött meg;
e) a szerződésben rögzített kötelezettségek teljesítése
nem vagy nem a támogatási célnak megfelelő mértékben,
illetve minőségben valósult meg;
f) a kedvezményezett a támogatás igénylésekor lényeges körülményt elhallgatott, illetve lényeges körülményről, tényről valótlan vagy hamis adatot szolgáltatott, vagy
a szükséges nyilatkozatok bármelyikét visszavonta;
g) a kedvezményezett a bejelentési és elszámolási kötelezettségének a támogatási szerződésben meghatározott
határidőben nem tesz eleget;
h) a kedvezményezett nem biztosította a támogatási
összeg felhasználása ellenőrzésének feltételeit, vagy akadályozta az ellenőrzést;
i) a kedvezményezett a 20. § (3) bekezdés szerint többlettámogatást vett igénybe, és a többlet arányos visszafizetését elmulasztotta;
j) a támogatással létrehozott létesítményt vagy a megvásárolt eszközt a 15. § (5) bekezdésében meghatározott
idő előtt – a kötelezettségvállaló hozzájárulása nélkül – elidegenítette, megterhelte vagy bérbe adta.
(2) Jogosulatlanul igénybe vett támogatás esetén a támogatás folyósítását azonnali hatállyal fel kell függeszteni, és a szerződés elállással történő megszüntetésével egyidejűleg intézkedni kell a már kiutalt támogatás kamattal
növelt összegének visszafizetése iránt. Az elállást tartalmazó jognyilatkozatot tértivevényes küldeményként kell
postára adni.
(3) A szerződéstől történő elállásról szóló értesítésben a
kedvezményezettet tájékoztatni kell arról, hogy ha a jogosulatlanul igénybe vett támogatás nem vagy csak részben
kerül visszafizetésre, illetve az értesítés kézbesítését követő 30 napon belül a visszafizetési kötelezettségének nem
tesz eleget,
a) a 16. § (2) bekezdése szerinti esetben azonnali beszedési megbízás alkalmazásának,
b) egyéb esetekben, illetőleg az a) pont szerinti eljárás
eredménytelensége esetén a támogatás kamattal növelt
összegének polgári peres eljárásban való visszakövetelésének
van helye. Az értesítésben meg kell határozni annak a
számlának a nevét és számát, amelyre a kedvezményezett
a jogosulatlanul igénybe vett támogatást visszafizetni köteles.
(4) A miniszter a visszafizetésre kötelezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes
indokolást tartalmazó kérelmére részletfizetési kedvezményt adhat.
20. § (1) Amennyiben a kedvezményezett által vállalt feladat
a) teljesítése a kedvezményezettnek fel nem róható ok
ból meghiúsul vagy tartós akadályba ütközik, a bejelentési
kötelezettség teljesítése mellett az igénybe nem vett támogatásról le kell mondania, a felvett támogatással el kell
számolnia. Támogatási előleg vagy előfinanszírozás esetén a támogatásnak a teljesítéssel arányban nem álló részét
vissza kell fizetni;
b) teljesítésével járó összköltség a tervezetthez képest
csökken, a támogatási összeget megfelelő arányban csökkenteni kell.
(2) Fejlesztési támogatás esetén, amennyiben a kedvezményezett a szerződésben vállalt kötelezettségét
a) neki fel nem róható okból, határidőre csak részben,
de legalább 75%-ot meghaladó arányban teljesíti, az
igénybe nem vett támogatás annak zárolásával, törlésével
visszavonásra kerül, a beruházást üzembe kell helyezni, a
létesítményt a támogatási célnak megfelelően használatba
kell venni. Ellenkező esetben intézkedni kell a támogatás
teljes összegének a 19. § (5) bekezdésben meghatározott
mértékű kamattal történő visszafizetése iránt;
b) neki felróható okból határidőre nem teljesíti, az
igénybe vett támogatás egészét a 19. § (5) bekezdésben
meghatározott mértékű kamattal növelt összeggel kell
visszafizetni;
c) határidőre teljesítette, azonban a használati, üzemeltetési kötelezettségét csak részben teljesítette, az igénybe
vett támogatás időarányos részét a 19. § (5) bekezdésben
meghatározott mértékű kamattal növelt összeggel kell
visszafizetni.
(3) Amennyiben az igénylő a támogatásban részesített
cél megvalósítása érdekében több központi költségvetési
forrásból vesz igénybe támogatást és ennek következtében
az állami támogatások együttes összege – figyelemmel az
előírt saját forrásra – meghaladja a cél megvalósításához
megengedett mértéket, az igénybe vett többlettámogatást a
támogatóknak az általuk nyújtott támogatás arányában köteles visszafizetni. A visszafizetés elmulasztása esetén a
többlettámogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
21. § (1) A szerződéskötést követően keletkezett köztartozásra az Áht. 13/A. §-ának (6) és (7) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A szerződéskötést követően meginduló csőd-, felszámolási, végelszámolási és végrehajtási eljárásról a kedvezményezett legkésőbb 15 napon belül köteles tájékoztatni a kötelezettségvállalót.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetekben a már folyósított
támogatást vissza kell vonni, ha
a) a csődegyezség jóváhagyására nem kerül sor,
b) a felszámolási vagy végelszámolási eljárás, termé
szetes személynél a végrehajtási eljárás eredményeként
megszűnik a támogatott tevékenység,
c) a (2) bekezdés szerinti esemény miatt a szerződés
teljesítése lehetetlenné vált.
A kifizetés ellenőrzése, a jogosulatlanul igénybe vett,
illetve visszavont támogatás behajtása
22. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatokból teljesített kifizetések ellenőrzését az Ámr. 145/A–145/C. §-ában előírtak figyelembevételével a végrehajtásért felelős szakmai
szervezeti egység vezetője a folyamatba épített előzetes és
utólagos vezetői ellenőrzéssel, valamint az erre a feladatra
kijelölt szervezeti egység a felhasználás utólagos ellenőrzésével látja el.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellen
őrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni.
(3) Az ellenőrzésre a program megvalósításával egyidejűleg, vagy azt követően annak helyszínén, továbbá fejlesztési támogatás esetén a használatbavételi engedély
jogerőre emelkedését követően kerül sor. A helyszíni ellenőrzés során különösen vizsgálni kell a támogatás hasznosulását. A helyszíni ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell
készíteni, szerződésszegés esetén a kötelezettségvállalót
írásban kell értesíteni.
(4) A pályázat elbírálásában, illetve a döntés-előkészítésben és a döntéshozatalban részt vevő személyek nem
vonhatók be ugyanazon pályázat alapján megkötött támogatási szerződések megvalósításának ellenőrzésébe.
(5) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetése elrendelésének és behajtásának kezdeményezése során a kötelezettségvállalás rendjére vonatkozó előírásokat,
valamint a 19. és 20. §-okban foglaltakat kell megfelelően
alkalmazni.
EGYES ELŐIRÁNYZATOKRA VONATKOZÓ
KÜLÖN RENDELKEZÉSEK PHARE-programok és az átmeneti támogatás
programjai
23. § (1) A „PHARE támogatással megvalósuló programok
és az átmeneti támogatás programjai” előirányzat esetében
a 3–22. § rendelkezéseit a „Gyakorlati útmutató az Európai Bizottság központi költségvetéséből finanszírozott
külső szerződésekkel kapcsolatos eljárásrendjéhez”, az
„Útmutató az előcsatlakozási eszközökből támogatott
közbeszerzési eljárások és támogatási alapok lebonyolításához” című dokumentumokban, a vonatkozó magyar jogszabályokban, valamint a (3)–(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A PHARE-programokkal, valamint az átmeneti támogatással kapcsolatos kötelezettségvállalás és a támogatások pénzügyi folyósítása – az (1) bekezdésre is tekintettel – az általános feltételek, valamint az Ámr. VIII. fejezetében foglalt szabályozás szerint történik.
(3) A PHARE-programok és az átmeneti támogatás
programjai több évre áthúzódó kötelezettségvállalást jelentenek.
(4) A PHARE-programok és az átmeneti támogatás
programjai alapdokumentumát az Európai Bizottság és a
Magyar Kormány által megkötött Pénzügyi Megállapodás
(a továbbiakban: Pénzügyi Megállapodás) jelenti, amely
részletesen tartalmazza az adott programon belüli részprogramokat, a támogatások összegét, valamint a támogatások magyar és PHARE-forrás közötti megoszlását.
(5) A „PHARE támogatással megvalósuló programok
és az átmeneti támogatás programjai” előirányzatból a
Pénzügyi Megállapodásban és az ahhoz kapcsolódó, az
adott programra vonatkozó összefoglaló programdokumentumban meghatározott tevékenységek ellátása finanszírozható.
(6) Az előirányzatokból finanszírozott PHARE-programok és az átmeneti támogatás programjainak programengedélyezője (a továbbiakban: PAO) a Központi Pénzügyi
és Szerződéskötő Egység (a továbbiakban: KPSZE) igazgatója. A KPSZE igazgatója felelős a programok adminisztratív és pénzügyi lebonyolításáért. A teljesítésigazolásra az SPO, illetve helyettese jogosult. A köztük lévő feladatmegosztás a PAO-SPO megállapodásban foglaltak
szerint történik.
Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása 24. § (1) A „Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása” előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezetek működéséhez, tevékenységének fejlesztéséhez.
(2) A pályázatot szakmai bizottság értékeli a pályázat
beérkezésétől számított 60 napon belül. A szakmai bizottság tagjai:
a) a minisztérium,
b) a Pénzügyminisztérium,
c) a Belügyminisztérium,
d) a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium,
e) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszté
rium,
f) az Egészségügyi Minisztérium,
g) az Oktatási Minisztérium
egy-egy képviselője. A szakmai bizottság elnöke a minisztérium képviseletét ellátó személy.
Békéltető testületek támogatása 25. § (1) A „Békéltető testületek támogatása” előirányzat célja a területi gazdasági kamarák által működtetett békéltető
testületek működési kiadásainak finanszírozásához, valamint a testületi tagok tiszteletdíjaihoz vissza nem térítendő
támogatás nyújtása.
(2) A támogatást a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara
a minisztériummal kötött megállapodásban foglalt feltételek figyelembevételével osztja fel a testületeket működtető
kamarák között, és szerződést köt velük a támogatás ren
deltetésszerű felhasználásának, elszámolásának követelményeiről. Világbanki segély romaügyi intézményfejlesztésekhez
26. § (1) A „Világbanki segély romaügyi intézményfejlesztésekhez” előirányzat célja a 2003. szeptember 30-án kelt,
TF052240 IDF támogatási számú nemzetközi szerződésben (a továbbiakban: levélegyezmény) meghatározott célok, így a romaügyi projektek és a romaügyi politika hatékonyságának növelése, részletes megvalósítása, a Világbankkal történő folyamatos egyeztetés mellett, a Világbanktól kapott támogatás igénybevételével.
(2) Az előirányzatból támogatás nem adható. Az előirányzatot az erre a feladatra kijelölt szervezeti egység által meghatározott szakmai feladatok ellátásának finanszírozására kell felhasználni.
(3) Az előirányzat felhasználásával és ellenőrzésével
kapcsolatos részletszabályokat a levélegyezmény tartalmazza.
Nemzetközi kapcsolatokból eredő kötelezettségek 27. § (1) A „Nemzetközi szervezetek tagdíjai és egyéb támogatásai” előirányzat célja a Bécsi Szociálpolitikai Központ
tevékenységében való magyar – a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet általi – részvételhez kötődő éves tagsági díj finanszírozása.
(2) Az „EU tagságból és nemzetközi együttműködésekből eredő kötelezettségek teljesítése” előirányzat célja az
EU tagállami működés és egyéb nemzetközi együttműködés, koordinációs tevékenységek keretében meghatározott
feladatok és kötelezettségek ellátásának biztosítása.
Nemzeti Civil Alapprogram 28. § (1) A „Nemzeti Civil Alapprogram” (a továbbiakban:
NCA) előirányzat felhasználására a 3–22. § rendelkezéseit
csak abban az esetben kell alkalmazni, ha az esetkörre vonatkozóan a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003.
évi L. törvény (a továbbiakban: NCA törvény), valamint
az annak végrehajtására kiadott 160/2003. (X. 7.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Vhr.) és e § rendelkezést nem
tartalmaz.
(2) Az előirányzat működtetésében a Magyar Államkincstár közreműködő szervezetként jár el. A Magyar
Államkincstár (e § alkalmazásában a továbbiakban: közreműködő szervezet) feladatait, valamint a feladat végrehajtásának módját és határidejét a Vhr. 12. §-a szerinti megállapodás, valamint a feladatleírás szabályozza.
(3) A pályázati felhívás, valamint az egységes támogatási elvek alapján igényelhető támogatásokról szóló tájékoztatások tartalmát az NCA törvény és a Vhr. keretei között a kollégium határozza meg, és a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
(4) A kollégium döntése szerint a támogatás iránti kérelemben több támogatási cél is megjelölhető.
(5) A kollégiumok a pályázati felhívásban, valamint az
egységes támogatási elvek alapján igényelhető támogatásokról szóló tájékoztatásban a pályázat, illetve támogatási
kérelem benyújtásának feltételeként díj megfizetését írhatják elő. A díj mértékét, illetve megfizetésének módját és
szabályait a pályázati kiírásnak tartalmaznia kell azzal,
hogy a díj összege pályázatonként nem haladhatja meg a
10 ezer forintot.
(6) A támogatás iránti kérelmek elbírálását követően az
érintett kollégium támogatási döntését tartalmazó jegyzőkönyve alapján a szakmai szervezeti egység kezdeményezi a kötelezettségvállalást engedélyező okirat kiadását a
kötelezettségvállalás általános rendjének megfelelően.
(7) A kollégium döntését a kötelezettségvállalónak – a
(8) bekezdésben meghatározott kivétellel – jóvá kell hagynia.
(8) A kötelezettségvállaló a jóváhagyást jogszabálysértés esetén megtagadja. A kötelezettségvállaló erről a támogatási kérelem elbírálásával érintett kollégium elnökét
írásban értesíti. A szakmai szervezeti egység az aláírt engedélyező okirat birtokában, írásban kezdeményezi a döntéssel nem érintett támogatási keretösszeg lekötésének felszabadítását.
(9) A közreműködő szervezet, valamint a támogatási
kérelmek elbírálásáról rendelkező kollégium a kötelezettségvállaló által jóváhagyott engedélyező okiratban foglaltak felülbírálatát, csak jogszabálysértés esetén, a kötelezettségvállalóhoz címzett indokolt nyilatkozatban kezdeményezheti. A felülbírálattal érintett összeg az elbírálásról
rendelkező kollégium eredetileg rendelkezésére álló keretösszegét nem haladhatja meg.
(10) A kötelezettségvállaló által jóváhagyott engedélyező okirat alapján, a döntés indokának feltüntetésével a
közreműködő szervezet 15 napon belül írásban értesíti a
támogatást igénylő szervezeteket. A döntés ellen a támogatást igénylő szervezet jogorvoslatot nem kezdeményezhet. A jóváhagyott engedélyező okirat alapján a támogatási jegyzőkönyv szerinti tartalmú támogatási szerződéseket
a kötelezettségvállaló által kiadott engedélyező okirat birtokában a közreműködő szervezet köti meg.
(11) A közreműködő szervezet a támogatási szerződéseket a szakmai szervezeti egység által előzetesen jóváha
gyott és jogilag ellenjegyzett szerződésminta szerint köti
meg a kedvezményezettekkel. A szerződésmintát a közreműködő szervezet készíti elő. Az ellenjegyzett szerződésmintának megfelelő szerződések ismételt jogi ellenjegyzésére nem kerül sor. Az ellenjegyzett szerződésmintától eltérő tartalmú szerződések alkalmazásához a minisztérium
engedélye szükséges.
(12) A szerződés módosításának engedélyezéséről a
kedvezményezett írásban benyújtott kérelmére a támogatás odaítéléséről rendelkező kollégium dönt. Az elfogadott
szerződésmódosítási kérelmekről a közreműködő szervezet kollégiumonkénti bontásban nyilvántartást vezet,
amelyről havonta, az adott hónapot követő 5-éig, illetve
kérés esetén tájékoztatja a szakmai szervezeti egységet.
Amennyiben a kollégium jogszabályellenes szerződésmódosítási kérelmet hagy jóvá, a közreműködő szervezet az
erről szóló kollégiumi döntést tartalmazó jegyzőkönyvet
az észrevételeivel együtt felterjeszti a szakmai szervezeti
egység részére, amely a kapcsolódó szakmai javaslatának
egyidejű megküldésével a kötelezettségvállaló elé terjeszti
azt döntéshozatal érdekében. A jogszabályoknak megfelelő, és a kollégium által engedélyezett szerződésmódosítást
a közreműködő szervezet készíti elő, melyet a közreműködő szervezet ezzel megbízott képviselője ír alá. A kedvezményezett nyilvántartási adataiban bekövetkező változás
esetén alakszerű szerződésmódosítás nem szükséges. A
kedvezményezett ez irányú értesítése alapján a pályázati
nyilvántartó rendszerben a megváltozott adatokat rögzíteni kell.
(13) Azonos támogatási céllal kiírt pályázatok, valamint
egységes támogatási elvek alapján igényelhető támogatásokról szóló tájékoztatások alapján több ízben is támogatásban részesülhet a támogatást igénylő szervezet, de a támogatás csak abban az esetben folyósítható, ha a szervezet
az előző, azonos célú támogatással szerződésszerűen elszámolt, és elszámolását az illetékes kollégium elfogadta.
(14) Amennyiben a szervezet (13) bekezdés szerinti elszámolása szerződésszerű, a közreműködő szervezet az elszámolás beérkezését követő 30 napon belül javaslatot
tesz az illetékes Kollégium felé annak elfogadására.
(15) Amennyiben a szervezet (13) bekezdés szerinti elszámolása hibás vagy hiányos, a közreműködő szervezet
saját hatáskörben legfeljebb két alkalommal 15-15 napos
határidővel hiánypótlásra szólítja fel a pályázót. A közreműködő szervezet a hiánypótlás beérkezésétől számított
15 napon belül terjeszti az illetékes Kollégium elé az elszámolást és a beszámolót, amelynek elfogadásáról vagy
elutasításáról a Kollégium dönt.
(16) A támogatások felhasználását a minisztérium illetékes szervezeti egységei, továbbá a külön jogszabályokban, illetve a szerződésben meghatározott szervezetek ellenőrzik. A minisztérium megbízásából az ellenőrzést a
közreműködő szervezet, valamint szükség esetén külső
szakértő vagy szakértő szervezet is végezheti.
(17) Az ellenőrzésre a támogatás folyósításakor, a támogatás felhasználása során, valamint – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a szerződésben megállapított elszámolási határidőt követő 5 éven belül kerülhet sor.
(18) A támogatás nem rendeltetésszerű, a szerződéssel
ellentétes vagy attól eltérő felhasználását az ellenőrzést
végző személy jegyzőkönyvben rögzíti, és haladéktalanul
javaslatot tesz a szükséges intézkedések megtételére. A
kedvezményezett képviselője a jegyzőkönyvet aláírásával
látja el. Az aláírás megtagadásának tényét az ellenőrzést
végző személy a jegyzőkönyvben rögzíti.
(19) A jogosulatlanul igénybe vett pénzeszköz visszafizetése iránt a közreműködő szervezet a rendelkezésére álló
dokumentumok alapján intézkedik, amennyiben az általa
tett javaslat és a döntésre jogosult kollégium határozata
megegyezik, és az csak a támogatási összeg egy részére
vonatkozik. Amennyiben azonban a jogosulatlan igénybevétel a támogatás teljes összegére kiterjed, úgy a visszafizetés elrendelését és behajtását a szakmai szervezeti egység vezetője a közreműködő szervezet jelzése alapján kezdeményezi.
(20) A Vhr. 12. § (6) bekezdése alapján az Alapprogram
testületei melletti titkársági feladatot ellátó személyek
szakmai teljesítését a szakmai szervezeti egység vezetője
az érintett testület elnökének kezdeményezése alapján igazolja.
Gyermek és Ifjúsági Alapprogram 29. § A „Gyermek és Ifjúsági Alapprogram” előirányzat felhasználására a Gyermek és Ifjúsági Alapról, a Nemzeti
Gyermek és Ifjúsági Közalapítványról, valamint az ifjúsággal összefüggő egyes állami feladatok ellátásának szervezeti rendjéről szóló 1995. évi LXIV. törvény (a továb
biakban: GYIA törvény), valamint a Gyermek és Ifjúsági
Alapprogram és a Regionális Ifjúsági Irodák működéséről
szóló 2/1999. (IX. 24.) ISM rendeletet (a továbbiakban:
GYIA rendelet) kell alkalmazni. A GYIA törvényben és a
GYIA rendeletben nem szabályozott kérdésekben e rendeletet megfelelően alkalmazni kell.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Áht.
és az Ámr. rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
31. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet előírásait a hatálybalépését követően indított előzetes kötelezettségvállalások, illetőleg kötelezettségvállalások tekintetében kell alkalmazni.
(3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően kötött
szerződések érvényességét, továbbá az abból fakadó kötelezettségeket és intézkedéseket ez a rendelet nem érinti.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg – figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra – hatályát veszti az
ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi miniszter felügyelete alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásáról szóló 2/2005. (III. 4.) ICSSZEM rendelet
azzal, hogy a folyamatban lévő ügyekben annak előírásait
kell alkalmazni.
Korózs Lajos s. k.,
ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi minisztériumi


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2014. (VI. 6.) ME rendelete a miniszterelnök-helyettes kijelöléséről.
Magyarország Alaptörvénye 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § Miniszterelnök-helyettesnek dr. semjén zsolt tárca nélküli minisztert jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 22 órakor lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a miniszterelnök-helyettes kijelöléséről szóló 2/2010. (VI. 1.) ME rendelet.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2019. (III. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kovács Klaudiát 2019. április 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. február 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
300/2012. (HK 12.) HVKF intézkedése az MH rejtjelszabályzatának kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. p) pontja alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség
szabályzatfejlesztési tevékenységének kialakításáról és
működéséről szóló 136/2011. (XII. 20.) HM utasításban
foglaltakra a rejtjelzés szakmai szabályainak kidolgozása
érdekében a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a
továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
HM szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A tartalmában az MH hadrendben lévő rejtjelző eszközeihez illeszkedő, a korszerű követelményeknek megfelelő és a szövetségi eljárásokat is tartalmazó szakmai szabályok (a továbbiakban: Kiadvány) kidolgozása érdekében kidolgozó csoportot hozok létre.
3. A Kiadvány kidolgozását az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) parancsnoka
irányítja.
4. A kidolgozó csoport vezetője a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) Elektronikus Információvédelmi
Osztály osztályvezetője. A kidolgozó csoportvezető helyettese a HVK HIICSF Elektronikus Információvédelmi
Osztály osztályvezető helyettese.
5. A kidolgozó csoport tagjai:
a) MH Vezetési és Doktrinális Központ;
b) MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
c) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár
állományából kijelölt személyek. 6. A kidolgozó csoport munkájában az intézkedés hatálya alá nem tartozó HM és polgári szervek, illetve szervezetek képviselői az MH VDK parancsnokának felkérése
alapján vesznek részt.
7. A Kiadvány kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő, rejtjelzésre vonatkozó szabályzókkal;
b) biztosítsa a rejtjeltevékenység és a kiképzési feladatok tevékenységének tervezését, szervezését, irányítását,
vezetését, végrehajtását,
c) biztosítsa a rejtjelző technika állandó üzemkész állapotban tartását, a javítások megszervezését és magas minőségű feladat végrehajtását, a rejtjelző technika műszaki
állapotának megóvását, állandó ellenőrzését,
d) biztosítsa a személyi állomány állandó, magas szintű
oktatását, képzését,
e) biztosítsa a rejtjelzés biztonságának növelését,
f) feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó
NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek. 8. A Kiadvány kidolgozásának rendje:
a) Az MH VDK parancsnoka a Kiadvány kidolgozási
ütemtervét a HVKF részére 2012. október 30-ig terjessze
fel jóváhagyás céljából.
b) A Kiadvány véglegesítése érdekében az MH VDK
parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai részére a szolgálati
út betartásával alkalmankénti egynapos szakmai összevonást kezdeményezhet.
c) A Kiadvány hatálybalépésének tervezett időpontja
2013. július 1.
9. A feladat végrehajtásában érintett szervek, szervezetek vezetői, parancsnokai a kidolgozó csoportba kijelölt
személyek és azok helyetteseinek nevét az MH VDK parancsnokának az intézkedés hatályba lépését követő 8. napig küldjék meg.
10. A kidolgozó csoport ezen intézkedés hatályba lépését követő 30 napon belül kezdje meg munkáját.
11. Az intézkedés az aláírás napját követő napon lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
478/2018. (X. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az orvosszövetség magyar, illetve amerikai orvostanhallgatók szakmai tapasztalatainak bővítését szolgáló
cserediákprogramjának kidolgozásában és elindításában vállalt jelentős szerepe, valamint a  radiológia területén
folytatott orvosi pályafutása elismeréseként
dr. Krisztinicz-Lévay Irén, az Amerikai Magyar Orvosszövetség tagja és volt elnöke, nyugalmazott klinikai professzor
részére,
az orvosszövetség cserediákprogramjának megvalósításához nyújtott nagyvonalú támogatása, valamint a szervezet
sikeres működtetésében és közkapcsolatainak ápolásában vállalt aktív szerepe elismeréseként
dr. Matolcsy Sándor, az Amerikai Magyar Orvosszövetség tagja és volt elnöke, a University of Massachusetts Medical
School klinikai professzora részére,
az orvosszövetségben végzett, a fiatal orvosgenerációk szakmai fejlődését önzetlenül segítő és támogató, több mint
két évtizedes munkája, valamint sikeres orvosi pályafutása elismeréseként
dr. Mechtler László, az  Amerikai Magyar Orvosszövetség tagja és volt elnöke, a  Dent Neurologic Institute orvos
igazgatója részére,
az orvosszövetségben végzett kiemelkedő szervező- és irányítómunkája, valamint a  sebészeti lézerorvoslás
területén elért szakmai sikerei elismeréseként
dr. Stadler István, az  Amerikai Magyar Orvosszövetség tagja, a  Rochester General Hospital kutatóprofesszora
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. október 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2009. (XI. 13.) SZMM rendelete az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről és az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékről.
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 162. § (2) bekezdés d) és
f) pontjában, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 132. §
(2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) és e) pontjában foglalt feladatkörömben a következőket rendelem el:
Szakterületek 1. § (1) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék és az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzék a Gyvt.
103/A. § (1) bekezdése szerinti szakértők adatait tartalmazza.
(2) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék szakterületei: a) gyermekjóléti szolgáltatás,
b) bölcsődei ellátás, csecsemő- és kisgyermekgondozás, nevelés, c) gyermekek napközbeni ellátása,
d) gyermekek átmeneti gondozása, e) nevelőszülői, helyettes szülői ellátás,
f) gyermekotthoni ellátás, g) területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás, h) javítóintézeti nevelés,
i) fogyatékos gyermekek gondozása, nevelése, j) speciális szükségletű gyermekek ellátása,
k) gyermekek, illetve a gyámhatósági eljárásban érintett személyek személyiségvizsgálata,
l) konfliktuskezelés, gyermekvédelmi közvetítés, mediáció, m) gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátórendszerek kialakítása, értékelése,
n) nyilvántartás, o) az egyéni gondozás, nevelés szakmai-módszertani tervezése,
p) gyermekek vagyoni érdekvédelme, q) gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatás.
(3) Az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzék szakterületei: a) időskorúak szociális ellátása,
b) fogyatékos személyek szociális ellátása, c) pszichiátriai betegek szociális ellátása,
d) szenvedélybetegek szociális ellátása, e) hajléktalan személyek szociális ellátása,
f) családsegítés, g) szociális igazgatás, h) szociális foglalkoztatás,
i) rehabilitációs utógondozás, j) szociális szolgáltatások tervezése, fejlesztése, szervezése, ideértve a csoportmunkát, valamint
a szolgáltatástervezési koncepcióval kapcsolatos tanácsadás, k) szociális minőségfejlesztési tanácsadás,
l) szakértői közreműködés a személyes gondoskodás igénybevételével kapcsolatos eljárásokban,
m) szakértői közreműködés a fogyatékos személyek alapvizsgálatában, a rehabilitációs alkalmassági vizsgálatban,
a szociális intézményekben ellátott személyek állapotának felülvizsgálatában, n) szakértői közreműködés a komplex minősítési eljárásban.
(4) A (3) bekezdés a) h) pontja szerinti szakterület körébe
aa) az aktív korúak ellátásával összefüggő, Szt.-ben szabályozott közfoglalkoztatással,
ab) a szocioterápiás foglalkozások megszervezésével, ac) a szociális intézményen belüli szociális foglalkoztatás megszervezésével,
ad) a (6) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységgel,
ae) a helyi, kistérségi, regionális foglalkoztatási program elkészítésével
kapcsolatos; b) l) pontja szerinti szakterület körébe a gondozási szükséglet megállapítása során a személyes gondoskodás
igénybevételével kapcsolatos eljárásokban közreműködő szakértőkre, szakértői szervekre vonatkozó részletes
szabályokról szóló 340/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet szerinti;
c) m) pontja szerinti szakterület körébe a fogyatékos személyek alapvizsgálata, a rehabilitációs alkalmassági
vizsgálat és az ellátottak állapotának felülvizsgálata során a fogyatékos személyek alapvizsgálatáról,
a rehabilitációs alkalmassági vizsgálatról, továbbá a szociális intézményekben ellátott személyek állapotának
felülvizsgálatáról szóló 92/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet szerinti;
d) n) pontja szerinti szakterület körébe a komplex minősítési eljárás során az Országos Rehabilitációs és Szociális
Szakértői Intézetről, valamint eljárásának részletes szabályairól szóló 213/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelet szerinti
szociális szakértői feladatok ellátása tartozik. (5) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértő tevékenysége kiterjedhet különösen
a) a (2) bekezdés a)–j) pontja szerinti szakterület esetében a Gyvt. hatálya alá tartozó gyermekjóléti, gyermekvédelmi
ellátásokkal kapcsolatos pályázat értékelésére, a pályázatot elbíráló bizottság érdemi munkájában történő
részvételre, az elbírált pályázat megvalósításának figyelemmel kísérésére, monitorozására, a pályázatban vállaltak
végrehajtásának ellenőrzésére, b) a (2) bekezdés m) pontja szerinti szakterület esetében a gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatások,
intézmények minőségügyi rendszerével, illetve minőségbiztosításával kapcsolatos feladatok ellátására, illetve
a gyermekvédelmi szolgáltatásokkal összefüggő elemzési, tervezési, fejlesztési feladatok ellátására, ennek
keretében tanácsadásra, valamint a megyei gyermekvédelmi koncepció elkészítésében, felülvizsgálatában,
véleményezésében történő részvételre, c) a (2) bekezdés q) pontja szerinti szakterület esetében a gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátást érintő
közigazgatási hatósági eljárásban történő szakértői közreműködésre. (6) Az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértő tevékenysége kiterjedhet különösen
a) a (3) bekezdés a)–f) és i) pontja szerinti szakterület esetében az Szt. hatálya alá tartozó szociális ellátásokkal
kapcsolatos pályázat értékelésére, a pályázatot elbíráló bizottság érdemi munkájában történő részvételre, az
elbírált pályázat megvalósításának figyelemmel kísérésére, monitorozására, a pályázatban vállaltak
végrehajtásának ellenőrzésére, a szociális szolgáltatási tevékenységet végzők szakmai ellenőrzésére,
a szolgáltatás működésének ellenőrzésére, b) a (3) bekezdés g) pontja szerinti szakterület esetében a szociális ellátást érintő közigazgatási hatósági eljárásban
történő szakértői közreműködésre, c) a (3) bekezdés j) pontja szerinti szakterület esetében a szociális szolgáltatásokkal összefüggő elemzési, tervezési,
fejlesztési feladatok ellátására, ennek keretében tanácsadásra, a munkafolyamatok szakmai vizsgálatára, illetve
szolgáltatástervezési koncepció, valamint szociálpolitikai koncepció elkészítésében, felülvizsgálatában történő
részvételre, d) a (3) bekezdés k) pontja szerinti szakterület esetében a szociális szolgáltatások, szociális intézmények
minőségügyi rendszerével, illetve minőségbiztosításával kapcsolatos feladatok ellátására. A szakértői tevékenység megkezdésének és folytatásának feltételei
2. § (1) A kérelmezőnek rendelkeznie kell a választott szakterület tekintetében az 1. számú mellékletben előírt
szakképesítéssel, valamint – a (2)–(4) bekezdés szerinti kivétellel – az 1. számú mellékletben a szakterülethez előírt
szakvizsgával. (2) A szakvizsgával egyenértékű, ha a kérelmező szakirányú tudományos fokozattal rendelkezik, ideértve – az egyetemi
végzettséget igazoló doktori címek kivételével – a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 149. §-a szerinti
doktori címeket. (3) Az 1. § (2) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott szakterületek esetén, ha a kérelmező felsőfokú
szakképesítéssel rendelkezik, szakvizsga vagy tudományos fokozat megléte nem szükséges.
(4) Az 1. § (3) bekezdésének k) pontjában meghatározott szakterület esetén szakvizsga megléte nem szükséges.
3. § (1) A kérelmezőnek a kérelem benyújtását megelőző hét évben szerzett legalább öt év, az 1. számú melléklet szerint az
adott szakterület tekintetében elfogadható szakmai gyakorlatot kell igazolnia.
(2) A szakmai gyakorlat időtartamába az 1. számú melléklet szerinti szakképesítés megszerzését megelőző időszak nem
számítható be. (3) A szakmai gyakorlat és a kérelemben megjelölt szakterület között közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia. Közvetlen
kapcsolatnak minősül a) a fenntartói, igazgatási feladatok, illetve a gyermekjóléti, gyermekvédelmi, szociális szolgáltatás körében
felmerülő feladatok – ha a választott szakterület adott ellátotti csoportot érint, akkor az érintett ellátotti csoporttal
összefüggésben történő – ellátása, b) a választott szakterületre vonatkozó szakmai, tudományos tevékenység.
(4) A szakmai gyakorlatot az igazolja, aki vagy akinek a jogelődje a kérelmezőt foglalkoztatja vagy foglalkoztatta. Egyéb
esetben a kérelmező nyilatkozik a szakmai gyakorlatról. 4. § (1) A kérelemhez szakterületenként legalább kettő, a szakmai tevékenységet értékelő szakmai ajánlást kell csatolni.
A szakmai ajánlás tartalmi és formai követelményeit a 2. számú melléklet tartalmazza.
(2) Szakmai ajánlást az adhat, aki a) azon a szakterületen, amelyet a kérelemben megjelöltek, az 1. számú melléklet szerinti, összesen legalább nyolc
éves szakmai gyakorlattal rendelkezik, és b) a kérelmező felett nem gyakorol munkáltatói jogokat, illetve a kérelmező nem gyakorol felette munkáltatói
jogokat, továbbá c) nem minősül a kérelmező hozzátartozójának a Polgári Törvénykönyv szerint.
(3) Az 1. § (2) bekezdésének l) pontjában meghatározott szakterület esetében az egyik szakmai ajánlásnak az 1. számú
melléklet I. részének l) pontjában megjelölt programot minősíttető személytől vagy szervezet képviselőjétől kell
származnia. A szakértői tevékenység megkezdésének, folytatásának engedélyezése 5. § (1) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék és az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzék
(a továbbiakban együtt: névjegyzék) szerinti szakértői tevékenység megkezdését a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) engedélyezi. (2) Az engedély iránti kérelmet a 3. számú melléklet szerinti nyomtatványon kell benyújtani. A kérelem letölthető és
kitölthető változatát a Hivatal a honlapján közzéteszi. (3) A Hivatal a kérelemben megjelölt szakterületek vonatkozásában külön-külön vizsgálja a feltételek teljesülését.
A kérelmező névjegyzékenként legfeljebb két-két szakterületen végezhet szakértői tevékenységet.
(4) A kérelemhez mellékelni kell a) a szakképesítési és a szakvizsgára vonatkozó feltételek teljesítését tanúsító okiratok másolatát, külföldi
felsőoktatási intézmény által kiállított oklevél esetén annak hiteles magyar fordítását, valamint a honosításáról
szóló iratot, b) a szakmai gyakorlat meglétét tanúsító igazolást, nyilatkozatot,
c) a szakmai ajánlásokat, d) a bűnügyi nyilvántartásokban szereplő adatokkal igazolható, a szakértői működést kizáró feltételek fenn nem
állásának igazolását, e) az 1. § (2) bekezdésének l) pontja szerinti szakterület esetében az 1. számú melléklet I. részének l) pontjában
meghatározott igazolást. A névjegyzék vezetése 6. § (1) A Hivatal a névjegyzéken folyamatosan átvezeti a változásokat, és a törvényben meghatározott közzététel során az
aktuális adatokat teszi közzé. (2) A szakértő a névjegyzékben szereplő adataiban bekövetkezett változást, valamint azt, ha a törvényben meghatározott
feltételeket nem teljesíti, továbbá a felkészítő képzés, továbbképzés teljesítését haladéktalanul köteles bejelenteni
a Hivatalnak. (3) A Hivatal a névjegyzék módosulását követő tíz munkanapon belül intézkedik közlemény megjelentetéséről saját honlapján,
valamint a gyermekek és az ifjúság védelméért és a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) hivatalos lapjában és honlapján a
a) szakértői tevékenység szüneteltetéséről, b) szakértői tevékenység felfüggesztéséről,
c) névjegyzékből való törlésről. A szakértő képzése és működése
7. § (1) Az újonnan engedélyezett szakértő az engedély megadását követően egy alkalommal – a szakértői tevékenységre
való felkészítés érdekében szervezett – felkészítő képzésen köteles részt venni.
(2) A szakértő ötévenként legalább két alkalommal – a szakértők szakmai konzultációja, tapasztalatcseréje, illetve
továbbképzése érdekében szervezett – továbbképzésen köteles részt venni.
(3) A felkészítő képzés és a továbbképzés képzőhelyeit a miniszter jelöli ki.
8. § A szakértő nem járhat el olyan ügyben, amelyben – az adott ügy összes körülményére tekintettel – nem várható el tőle
az ügy tárgyilagos megítélése. A szakértői tevékenység szüneteltetése
9. § (1) A szakértő a Hivatalnál kérheti szakértői tevékenységének szüneteltetését a kezdőnap és az időtartam megjelölésével.
Visszamenőleges szüneteltetésnek nincs helye. (2) A szüneteltetés idejére a szakértő adatainak feltüntetését mellőzni kell a 6. § (1) bekezdése szerinti közzététel során.
(3) A szüneteltetés időtartama alatt a szakértő köteles részt venni a felkészítő képzésen és a továbbképzésen.
A szakértővel szembeni panaszeljárás 10. § (1) A Hivatal kérelemre vagy hivatalból a szakértő tevékenységével kapcsolatos panasz felmerülése esetén a szakértővel
szemben panaszeljárást folytat le. (2) A Hivatal a panasz megalapozottsága esetén – az ügy összes körülményének figyelembevételével – a panasz súlyától
függően dönt a) a szakértő írásbeli figyelmeztetéséről, b) a szakértői tevékenység határozott időre, de legfeljebb három évre történő felfüggesztéséről,
c) a szakértő engedélyének visszavonásáról. (3) A szakértői tevékenység felfüggesztése esetén a szakértői tevékenység szüneteltetésére vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. 11. § (1) A Hivatal a panaszeljárásban a szakértő eljárásának vizsgálatára – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól
szóló törvénynek a szakértőre vonatkozó rendelkezései szerint – hatósági ellenőrzés keretében szakértői bizottságot
rendelhet ki. (2) A szakértői bizottság megvizsgálja a panaszeljárás megindításának alapjául szolgáló körülményt (panaszt). A szakértői
bizottság szakvéleménye indokolással ellátva tartalmazza, hogy milyen mértékben tartja megalapozottnak a panaszt,
valamint azt, hogy – legalább részbeni megalapozottság esetén – a 10. § (2) bekezdése szerinti jogkövetkezmények
közül melyik alkalmazását javasolja a Hivatal számára. (3) A névjegyzékkel kapcsolatos panaszeljárásban eljáró szakértői bizottság
a) egy tagját elsőfokú eljárásban a Hivatal főigazgatója, másodfokú eljárásban a miniszter a panaszeljárással érintett
névjegyzékben szereplő szakértők közül, b) egy tagját a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet főigazgatója,
c) egy tagját az Országos Szociálpolitikai Tanács – a megkereséstől számított öt munkanapon belül – jelöli ki.
(4) Ha a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet főigazgatója, az Országos Szociálpolitikai Tanács vagy másodfokú
eljárásban a Hivatal főigazgatója a (3) bekezdés szerinti határidőn belül nem jelöl tagot, a hiányzó tagot öt
munkanapon belül a miniszter jelöli ki. (5) A szakértői bizottság működésének szabályait maga határozza meg.
(6) A szakértői bizottság működésével kapcsolatos szervezési, adminisztratív feladatok ellátásáról a Hivatal gondoskodik.
(7) A szakértői bizottság szakértői díja panaszügyenként a minimálbér húsz százaléka.
Törlés a névjegyzékből 12. § (1) A szakértői engedélyt vissza kell vonni és a szakértőt törölni kell a névjegyzékből, ha
a) bejelenti a szakértői tevékenység megszüntetését, b) a felkészítő képzésen vagy továbbképzésen történő részvételi kötelezettségének nem tett eleget,
c) elhunyt, d) a szakértő a törvényben meghatározott feltételeket utóbb nem teljesíti,
e) a Hivatal a szakértővel szembeni panaszeljárásban a szakértő engedélyének visszavonásáról dönt.
(2) Ha az engedély visszavonására és a névjegyzékből történő törlésre
a) az (1) bekezdés b) pontja alapján kerül sor, a szakértő a törlés időpontjától számított egy évig,
b) az (1) bekezdés e) pontja alapján kerül sor, a szakértő a törlés időpontjától számított öt évig
nem kaphat újra engedélyt. (3) A szakértő kérelmére az általa megjelölt szakterületét a névjegyzékből törölni kell.
Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba. A rendeletet a hatálybalépését követően indult és
megismételt eljárásokban kell alkalmazni. (2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről szóló
10/2003. (III. 27.) ESZCSM rendelet. (3) Az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékről szóló 211/2003. (XII. 10.) Korm. rendelet, valamint az Országos
Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről szóló 10/2003. (III. 27.) ESZCSM rendelet alapján kiadott, az e rendelet
hatálybalépését megelőző napon érvényes szakértői igazolványok az igazolványban meghatározott időpontig
érvényesek. A Hivatal a szakértői igazolványt érvényességének lejártát követően bevonja és a szakértőt – amennyiben
nem rendelkezik a jelen rendelet alapján engedéllyel – törli a névjegyzékből.
(4) Az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékről szóló 211/2003. (XII. 10.) Korm. rendelet 9. §-a és az Országos
Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről szóló 10/2003. (III. 27.) ESZCSM rendelet 3. §-a szerinti bizottságok tagjainak
megbízatása e rendelet hatálybalépésének napján megszűnik. (5) Az e rendelet hatálybalépése előtt az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe, illetve az Országos
Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékbe való felvétel és a névjegyzéken tartás meghosszabbítása iránt benyújtott és el
nem bírált kérelmet e rendelet rendelkezései szerint kell elbírálni azzal, hogy az engedély a korábbi névjegyzéken
tartás lejártát követő naptól kezdődő hatállyal adható ki.
(6) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 27-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
39/2012. (IV. 11.) ME határozata a Felsőoktatási Tervezési Testület tagjainak és elnökének megbízásáról.
A felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdésében
foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára –
dr. Székely Mózest, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara tudományos főmunkatársát
a Felsőoktatási Tervezési Testület elnöki teendőinek ellátásával;
dr. Banai János egyetemi tanárt, az MH Honvédkórház osztályvezető főorvosát, a Magyar Orvosi Kamara alelnökét,
Bihall Tamást, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi és Iparkamara elnökét, a Magyar Kereskedelmi és
Iparkamara alelnökét,
Csizmadia Norbertet, a Nemzetgazdasági Minisztérium tervezéskoordinációért felelős államtitkárát,
dr. Jávor András egyetemi tanárt, a Debreceni Egyetem rektorhelyettesét,
Körösparti Pétert, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája elnökhelyettesét,
dr. Pokol Györgyöt, az MTA doktorát, egyetemi tanárt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Vegyészmérnöki és Biomérnöki Kara dékánját,
dr. Rédey Ákos egyetemi tanárt, a Pannon Egyetem Környezetmérnöki Intézete intézetigazgatóját,
Schőberl Mártont, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Felsőoktatási Vagyonfelügyeleti Osztálya vezetőjét,
dr. Tóth Tamást, a Nyugat-magyarországi Egyetem Állattudományi Intézet tanszékvezető egyetemi docensét és
dr. Villányi Lászlót, a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kara egyetemi tanárát
a Felsőoktatási Tervezési Testület tagsági teendőinek ellátásával
– 2012. április 10-ei hatállyal, háromévi időtartamra –
megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2017. (I. 11.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. január 1. napjától 2017. június 30. napjáig
dr. Maruzsa Zoltán Viktort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja az  új felsőoktatási képzési szerkezet bevezetésével kapcsolatos
koordinációs feladatokat. A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja különösen a következő tevékenységeket:
a) együttműködik a felsőoktatás-, illetve a kormányzati tudománypolitikai döntések meghozatala szempontjából
hatáskörrel rendelkező testületekkel;
b) részt vesz a minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában;
c) közreműködik a  szakmai, politikai és fejlesztéspolitikai elvek és stratégiák meghatározásában, az  ágazati
informatikai rendszerek kialakításával, működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában;
d) részt vesz a feladatkörébe tartozó jogszabályok, döntések szakmai előkészítésében, végrehajtásában;
e) részt vesz a  fejezeti költségvetés tervezésével, költségvetési beszámoló készítésével és végrehajtásával,
valamint az  igazgatási költségvetés készítésével és beszámolójának végrehajtásával kapcsolatos feladatok
ellátásában, a  költségvetési tervjavaslatok szakmai tartalmának meghatározásában, az  egyes szakmai
programok számszaki megalapozásában;
f ) közreműködik a  határon túli magyarok szülőföldi, valamint anyaországi oktatásával összefüggő feladatok
ellátásában;
g) közreműködik a  szakos képzési kapacitások, a  felsőoktatási intézményekben folytatott képzés költségének
jóváhagyásában;
h) képviseli a  minisztériumot a  társadalmi és állami szervek előtt, tárcaközi bizottságokban, hazai és – külön
felkérés alapján – nemzetközi szervezetekben;
i) működteti a tárcaközi kapcsolatokat;
j) ellátja az Emlékezet és Szolidaritás Európai Hálózatával kapcsolatos szakmai feladatokat;
k) ellátja az  a)–j)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A  miniszteri biztos a  tevékenységéért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint bruttó 350  000 Ft/hó összegű
díjazásra és az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 30/2016. (VI. 24.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
321/2016. (X. 27.) Korm. rendelete az állami tisztviselők képzéséről és továbbképzéséről.
A Kormány
az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény 28. § (1) bekezdés d) és e) pontjában,
a 8. alcím tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21/A. § c) pontjában,
a 15–17. § tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 17. pont c) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a  továbbképzésben a  munkáltató döntése vagy önkéntes vállalása alapján részt vevő állami
ügykezelőre is kiterjed.
2. § Az állami tisztviselők továbbképzésére a  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szabályait az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
3. § E rendelet alkalmazásában
1. képzési díj: a  közigazgatási tanulmányok szakirányú továbbképzés, a  kormányzati tanulmányok szakirányú
továbbképzés, valamint az  államtudományi és közigazgatási felsőfokú képzés szervezéséért felelős
intézmény által megállapított költség;
2. szállásköltség: az állami tisztviselők részére, az oktatási esemény ideje alatt biztosított szállás ellenértéke;
3. tananyagköltség: a  képesítéshez, szakképzettséghez kapcsolódó jegyzetek, tankönyvek, egyéb tanulási
segédletek beszerzési ára;
4. utazási költség: az állami tisztviselő lakóhelye vagy tartózkodási helye, valamint az oktatási esemény helyszíne
között – a képzésen, vizsgán történő részvétel céljából – helyközi (távolsági) utazással az oktatási eseményre
utazás és hazautazás díja.
2. Az állami tisztviselők képzésének és továbbképzésének ágazati irányítása
4. § (1) Az  állami tisztviselők képzésének és továbbképzésének ágazati irányítása a  közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) feladata.
(2) A  miniszter a  továbbképzéssel összefüggő irányítási és felügyeleti jogkörében eljárva az  állami tisztviselői
továbbképzés vonatkozásában különösen
a) irányítja a továbbképzés intézményrendszerét;
b) felügyeli a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a  továbbiakban: NKE) továbbképzési tervezéssel összefüggő
tevékenységét;
c) felügyeli – az  NKE bevonásával – az  állami tisztviselőket foglalkoztató közigazgatási szervek éves
továbbképzési tervezési tevékenységét, a tervek végrehajtását;
d) jóváhagyja a megvalósított továbbképzésekről és az éves továbbképzési tervek végrehajtásáról szóló, az NKE
által elkészített jelentést;
e) a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszterrel közösen kiadja az  állami tisztviselői
továbbképzés és a  közszolgálati továbbképzés egységes minőségirányítási szabályzatát az  NKE
–  az  Állami Tisztviselői Továbbképzési Kollégium (a  továbbiakban: ÁTTK) és a  Közigazgatási Továbbképzési
Kollégium (a  továbbiakban: KTK) által véleményezett – javaslata alapján, és az  NKE bevonásával ellenőrzi
a továbbképzési programok minőségét, valamint
f ) tizenöt napon belül elbírálja a programminősítési eljárással kapcsolatban benyújtott panaszt.
5. § (1) Az  ÁTTK a  miniszter állami tisztviselői továbbképzéssel összefüggő feladatait segítő szakmai tanácsadó és
véleményező testülete.
(2) Az  ÁTTK elnöke az  NKE mindenkori rektora, az  ÁTTK tagjait – az  NKE rektorának javaslatára – a  miniszter kéri fel.
Az ÁTTK tagjainak megbízatását a miniszter – az NKE rektorának javaslatára – indokolás nélkül visszavonhatja.
(3) Az ÁTTK működési rendjének szabályait ügyrendjében állapítja meg.
 (4) Az ÁTTK feladatai az állami tisztviselői továbbképzés vonatkozásában:
a) meghatározza a minősített továbbképzési programok tartalmával kapcsolatos szakmai követelményeket, és
dönt a továbbképzési programok minősítéséről, felfüggesztéséről vagy törléséről;
b) meghatározza az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény (a továbbiakban: Áttv.) 5. § (6) bekezdése,
11.  § (6)  bekezdése, valamint 14.  § (3)  bekezdése szerinti szakképzettségekkel és fokozatokkal
egyenértékűnek minősülő szakképzettségeket és fokozatokat;
c) véleményezi a  megvalósított továbbképzésekről és az  éves továbbképzési tervek végrehajtásáról szóló,
az NKE által elkészített jelentést;
d) dönt a  programminősítési szakértői névjegyzékbe és az  oktatói névjegyzékbe történő felvételről, illetve
a névjegyzékből való törlésről;
e) dönt a  belső továbbképzési program egyszerűsített nyilvántartásba vételét elutasító döntéssel szemben
benyújtott panaszról.
(5) A  (4) bekezdés b) pontja szerinti egyenértékűség megállapítására a munkáltató vagy az állami tisztviselő kérésére
kerül sor.
(6) Ha a (4) bekezdésben meghatározott feladatok az állami tisztviselői továbbképzést és a közszolgálati továbbképzést
egyaránt érintik, az ÁTTK és a KTK döntésének összehangolásáért az NKE mindenkori rektora felel.
(7) Az  ÁTTK – a  miniszter, az  ágazati irányítást, felügyeletet ellátó intézmények, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok által meghatározott képzési igények alapján – képzésfejlesztési feladatot határoz meg az  NKE
számára.
(8) Az  ÁTTK feladatainak ellátását az  ÁTTK Titkársága segíti. Az  ÁTTK Titkársága az  ÁTTK ügyrendje alapján az  ÁTTK
üléseinek előkészítésével, lebonyolításával, valamint dokumentálásával kapcsolatos döntés-előkészítési és
adminisztratív feladatokat látja el.
(9) Az ÁTTK Titkárságának feladatait – az NKE bevonásával – a miniszter által vezetett minisztérium látja el.
3. A fogyatékossággal élő állami tisztviselők védelme 6. § (1) A  közigazgatási tanulmányok szakirányú továbbképzésben és a  kormányzati tanulmányok szakirányú
továbbképzésben részt vevő fogyatékossággal élő állami tisztviselőre a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi
CCIV.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 20. alcímének
rendelkezéseit az e paragrafusban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  képzés, továbbképzés szervezéséért felelős intézmény a  fogyatékossággal élő állami tisztviselő kérelmére,
a fogyatékosságot igazoló szakvélemény megállapításai alapján köteles az alábbi kedvezmények biztosítására
a) a fogyatékossághoz igazodó, egyenlő esélyű hozzáférést biztosító tananyagok rendelkezésre bocsátása;
b) a nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél legalább 30%-kal hosszabb
felkészülési idő megállapítása;
c) az írásbeli vizsga szóbelivel, a  szóbeli vizsga írásbelivel történő helyettesítése, mely a  fogyatékosság
típusához igazodva kiegészülhet hallgatói igény esetén
ca) hallássérült (siket, nagyothalló) hallgató esetében szóbeli vizsgáztatás során jelnyelvi vagy orális
tolmács biztosításával,
cb) látássérült (vak, aliglátó, gyengénlátó) hallgató esetében az  írásbeli számonkérés esetén speciális
technikai eszközök használatával,
cc) beszédfogyatékos (diszfázia, diszlália, diszfónia, dadogás, hadarás, afázia, orrhangzós beszéd,
dizartria, mutizmus, súlyos beszédészlelési és beszédmegértési zavar, centrális pöszeség,
megkésett beszédfejlődés) hallgató esetében a  számonkérések során speciális technikai eszközök
használatával.
(3) A hallgató kérelmére – indokolt esetben a fogyatékosságot igazoló szakvélemény alapján – a képzés szervezéséért
felelős intézmény a  (2)  bekezdésben szabályozott kedvezményektől eltérő, további vagy más kedvezményt is
biztosíthat a hallgató részére.
4. A továbbképzési időszak 7. § (1) Az állami tisztviselő továbbképzési kötelezettsége a próbaidő leteltét követő napon kezdődik.
 (2) Ha az állami szolgálati jogviszony jogviszonyváltással keletkezik és az állami tisztviselő továbbképzési kötelezettsége
már megkezdődött, a  továbbképzési időszak kezdete a  jogviszonyváltást megelőzően a munkáltató közigazgatási
szervnél jogszabály alapján megállapított időpont.
(3) A  továbbképzési kötelezettségek teljesítésébe – a  Korm. rendelet 9.  § (5)  bekezdésében foglaltaktól eltérően –
legfeljebb az előírt kötelezettség 50%-áig beszámíthatóak az állami tisztviselő által teljesített belső továbbképzési
programok.
5. A továbbképzési időszak szünetelése és a továbbképzési kötelezettség teljesítésének finanszírozása
8. § (1) Ha az állami tisztviselő
a) közigazgatási tanulmányok szakirányú továbbképzésen,
b) kormányzati tanulmányok szakirányú továbbképzésen,
c) a munkáltató által az Áttv. 5. § (3) bekezdése alapján meghatározott képzésen,
d) a miniszter által az Áttv. 5. § (7) bekezdése alapján meghatározott képzésen, vagy
e) az állami tisztviselő által vállalt államtudományi, közigazgatási felsőfokú képzésben
vesz részt, a  képzés megkezdése hónapjának első napjától a  képzés befejezése naptári évének végéig
a továbbképzési időszak szünetel.
(2) A továbbképzési időszak szünetelése alatt az állami tisztviselő tanulmányi pontokat nem szerez, így a közigazgatási
szervet nem terheli a továbbképzési időszak szünetelése alatt normatív hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége
az állami tisztviselő tekintetében.
(3) A továbbképzési időszak szünetelése alatt a Korm. rendelet 9. § (3) bekezdésében előírt tanulmányi pontok száma
évente 25%-kal csökken.
(4) Ha az  állami tisztviselő az  (1)  bekezdésben meghatározott, NKE-n folytatott tanulmányok során passzív félévvel
rendelkezik, passzív félévenként 12,5%-kal nő a továbbképzési időszak alatt teljesítendő tanulmányi pontok száma.
6. A képzés, továbbképzés, átképzés költségtípusai 9. § (1) Az  állami tisztviselő számára az  Áttv. alapján kötelező vagy a  munkáltató által kötelezően előírt képzés,
továbbképzés, átképzés elismert költségtípusai
a) a képzési díj,
b) a tananyagköltség,
c) az utazási költség,
d) a szállásköltség.
(2) A  képzési díjat és a  tananyagköltséget a  képzés szervezéséért felelős intézmény határozza meg és a  képzés első
oktatási napját megelőző kilencven nappal honlapján közzéteszi.
7. Képzési megállapodás 10. § (1) Az  állami tisztviselő a  közigazgatási tanulmányok szakirányú továbbképzés, valamint a  kormányzati tanulmányok
szakirányú továbbképzés megszerzésére irányuló hallgatói jogviszony létesítésével egyidejűleg a munkáltatójával és
a képzés szervezéséért felelős intézménnyel háromoldalú képzési megállapodást köt.
(2) Az állami tisztviselő a képzési megállapodás keretében vállalja különösen, hogy
a) a képzésben folyamatosan részt vesz és teljesíti az előírt képzési követelményeket,
b) képzési kötelezettségeit munkarendjével összehangoltan, a munkáltatóval egyeztetett módon teljesíti.
(3) A  munkáltató a  képzési megállapodás keretében a  képzés sikeres elvégzése érdekében vállalja különösen, hogy
az állami tisztviselőt mentesíti a munkavégzési kötelezettség alól
a) a kötelező konzultációs napokon és a jelenléti képzési napokon,
b) vizsgánként – ha egy vizsganapon az  állami tisztviselőnek több vizsgatárgyból kell vizsgáznia,
vizsgatárgyanként – egy munkanapra,
c) a szakdolgozat elkészítéséhez és a záróvizsgára történő felkészüléshez három-három munkanapra.
(4) A képzés szervezéséért felelős intézmény a képzési megállapodás keretében vállalja különösen, hogy
a) a konzultációs napokat a munkáltató munkarendjének figyelembevételével határozza meg,
b) a vizsgaalkalmak számát a  képzésben részt vevő állami tisztviselők számának megfelelően határozza meg,
a  munkáltató érdekét figyelembe véve, olyan módon, hogy a  folyamatos feladatellátás a  munkáltatónál
biztosított legyen.
(5) A  munkáltatót és a  képzésért felelős intézményt tájékoztatási kötelezettség terheli egymás irányában az  állami
tisztviselő állami tisztviselői jogviszonyában és hallgatói jogviszonyában bekövetkezett lényeges változással
kapcsolatban.
8. A kormányablak ügyintézői képzés és vizsga 11. § (1) A  kormányablak ügyintézői képzésre és a  kormányablak ügyintézői vizsgára az  állami tisztviselők továbbképzési
rendszerén belül kerül sor.
(2) A kormányablak ügyintézői képzés
a) a Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott közszolgálati továbbképzési részből, valamint
b) a Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott belső továbbképzésből (a  továbbiakban:
Munkába Illesztő Képzés)
áll. (3) A  kormányablak ügyintézői képzés és a  kormányablak ügyintézői vizsga tekintetében a  miniszter által vezetett
minisztérium szakmai iránymutatást nyújt és koordinál, különösen
a) a tananyagfejlesztés,
b) a képzésszervezés,
c) a vizsgalebonyolítás
tekintetében.
(4) A kormányablak ügyintézői képzés
a) közszolgálati továbbképzési részének megszervezéséért az NKE,
b) Munkába Illesztő Képzés részének lebonyolításáért a fővárosi és megyei kormányhivatal
felel.
(5) A  közszolgálati továbbképzési rész, valamint a  Munkába Illesztő Képzés sikeres teljesítését követően a  miniszter
az 1. melléklet szerinti bizonyítványt állít ki.
(6) A kormányablak ügyintézői képzés és vizsga részletes követelmény- és szabályrendszerét a miniszter adja ki.
12. § (1) Az  újonnan kinevezett és a  kormányablakban kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak ügyintézői
munkakörben foglalkoztatott állami tisztviselőnek a  kinevezésétől számított egy éven belül – ha a  kormányablak
ügyintézői vizsga megszerzésére irányuló képzés az állami szolgálati jogviszony létesítésének időpontjához képest
később indul, a képzés indulásától számított egy éven belül – kormányablak ügyintézői vizsgát kell tennie.
(2) Az  állami szolgálati jogviszony jogviszonyváltással történő keletkezése esetén a  kormányablakban
kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak ügyintézői munkakörben foglalkoztatott állami tisztviselőnek
a  jogviszonyváltástól számított egy éven belül – ha a  kormányablak ügyintézői vizsga megszerzésére irányuló
képzés az  állami szolgálati jogviszony létesítésének időpontjához képest később indul, a  képzés indulásától
számított egy éven belül – kormányablak ügyintézői vizsgát kell tennie.
(3) Kormányablakban kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak ügyintézői munkakörbe történő sorolás
esetén az állami tisztviselőnek egy éven belül – ha a kormányablak ügyintézői vizsga megszerzésére irányuló képzés
a  kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak ügyintézői munkakörbe történő sorolás időpontjához képest
később indul, a képzés indulásától számított egy éven belül – kormányablak ügyintézői vizsgát kell tennie.
(4) Ha kormányablak ügyintézői vizsgakötelezettségét az  állami tisztviselő az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott
határidőn belül számára felróható okból nem teljesíti, másik munkakörbe kell áthelyezni.
(5) A  kormányablak ügyintézői vizsga letételére nyitva álló határidőbe nem számít bele a  harminc napot meghaladó
fizetés nélküli szabadság vagy keresőképtelenség, továbbá a harminc napot meghaladó kiküldetés időtartama.
(6) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti képzési kötelezettség alól mentesül a  Kormányablakkal összefüggő feladatokat ellátó
személyek kiválasztásának és képzésének szabályairól szóló 148/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet alapján kormányablak
ügyintézői képesítést szerzett állami tisztviselő.
9. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § E rendeletet a  fővárosi és megyei kormányhivatalok tekintetében – ide nem értve a  járási (kerületi) hivatalt –
2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
15. § A Korm. rendelet 3. § (3) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter irányítási és felügyeleti jogkörében különösen)
„g) a  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszterrel közösen kiadja az  állami
tisztviselői továbbképzés és a  közszolgálati továbbképzés egységes minőségirányítási szabályzatát az  NKE
– az Állami Tisztviselői Továbbképzési Kollégium és a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium (a továbbiakban: KTK)
által véleményezett – javaslata alapján, és az NKE bevonásával ellenőrzi a továbbképzési programok minőségét;”
16. § A Korm. rendelet „A Nemzeti Közszolgálati Egyetem” alcíme a következő 6/A. §-sal egészül ki:
„6/A. § Az NKE által szervezett továbbképzésen kizárólag olyan természetes személy lehet továbbképzési oktató, aki
a NKE által kiírt pályázat alapján a 4. § (4) bekezdés d) pontjában szereplő oktatói névjegyzékbe felvételt nyert, és
a 6. § e) pontjában megjelölt továbbképzésen részt vett.”
17. § A Korm. rendelet 10. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  egységes államigazgatási telefonos és elektronikus ügyfélszolgálatnál ügyfélszolgálati munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselő továbbképzési kötelezettsége a próbaidő leteltét követő napon kezdődik.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
454/2017. (XI. 30.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81. §-a alapján – a belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy dr. Lukács János György rendőr vezérőrnagy
hivatásos szolgálati viszonya 2017. november 30-ai hatállyal, a szolgálat felső korhatárának elérésével megszűnik.
Budapest, 2017. november 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1677/2017. (IX. 21.) Korm. határozata a minimálbér-emelésnek és garantált bérminimum-emelésnek a honvédelmi miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokra gyakorolt hatásairól, valamint a bérfejlesztéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 2017. évtől a minimálbér- és garantált bérminimum-emeléseknek a gazdálkodásra gyakorolt
közvetlen és közvetett hatásait a  honvédelmi miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló egyes gazdasági
társaságai esetében ellentételezni szükséges;
2. egyetért azzal, hogy a  honvédelmi miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló egyes gazdasági társaságok
vonatkozásában a  piaci viszonyokhoz igazodó jövedelemszint biztosítása érdekében az  1.  pontban foglaltakon
túlmenően bérfejlesztést szükséges végrehajtani a 2017. évtől kezdődően;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  honvédelmi miniszterrel együttműködve – gondoskodjon
a honvédelmi miniszter tulajdonosi és tagsági joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok részére az 1–2. pontokban
megfogalmazottak végrehajtása érdekében 2017. évben 2 563 900 000 forint forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök