type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelete az építésügyi és az építésüggyel összefüggő szakmagyakorlási tevékenységekről.
A Kormány
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 3., 4., 7., 9., 19. és 32. pontjában,
62. § (1b) bekezdésében,
a 48.  § és az  55.  § a)  pontja tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 5. pontjában,
a 49. § és az 55. § b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. §
(1) bekezdés 3. pontjában,
az 50. § és az 55. § f ) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. §
(1) bekezdés 11. pontjában,
az 51. § és az 55. § c), g) és h) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 4. és 7. pontjában,
az 52.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában,
az 53. § és az 55. § k) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. §
(1) bekezdés 3., 12.4. és 17. pontjában,
az 54. § és az 55. § l) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. §
(1) bekezdés 22., 23. és 24. pontjában,
az 55.  § d) és e)  pontja tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 4. pontjában,
az 55. § i) pontja tekintetében a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (3) bekezdés a) pontjában,
az 55. § j) pontja tekintetében a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (3) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEjEZET
ÁlTAlÁNoS rENDElKEZÉSEK 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a településrendezési tervezési, az építészeti-műszaki tervezési, a  településrendezési szakértői, az építésügyi
műszaki szakértői, az  építési műszaki ellenőri, a  felelős műszaki vezetői és az  energetikai tanúsítói
tevékenységre (a  továbbiakban együtt: szakmagyakorlási tevékenység), a  szakmagyakorlási tevékenységet
folytatók körére, a  tevékenységük folytatásának részletes feltételeire, az  eljáró hatóság kijelölésére,
a jogosultság megállapítására és a névjegyzék vezetésére vonatkozó előírásokra,
b) a szakmagyakorlási tevékenységre vonatkozó szerződések tartalmi követelményeire, a  szerződést biztosító
mellékkötelezettségre és a szerződés teljesítésére vonatkozó szabályokra,
c) a szakmagyakorlási tevékenységet folytatókra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályokra,
d) az építmények építészeti-műszaki tervezése során végezhető feladatok körére, valamint az  építészeti
műszaki tervezési tevékenység ellátásáért felszámítható tervezési díj tartalmára,
e) az építészeti-műszaki tervezés során a  tervezési díjfizetési kötelezettség nem teljesítése tárgyában hozott,
az  építészeti-műszaki tervezőt marasztaló jogerős bírósági ítéletről szóló értesítést vagy a  nemfizetési
jelzést követően lefolytatandó vizsgálat és az  ennek alapján megállapítható jogkövetkezmények részletes
szabályaira,
f ) a szakmai kamarák által a  szakmagyakorló tevékenységére vonatkozó szabályok be nem tartása esetén
kiszabható bírság mértékére és a szabálytalan tevékenység jogkövetkezménye megállapítására.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. bejelentés: a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti bejelentés;
 2. cég: gazdasági társaság, költségvetési szerv, egyéni vállalkozó, egyéni cég;
 3. EGT-állam: a Szolgtv. szerinti állam;
 4. engedélyezés: a Szolgtv. szerinti engedélyezés;
 5. határon átnyúló szolgáltatásnyújtás: a Szolgtv. szerinti határon átnyúló szolgáltatásnyújtás;
 6. jogosultság: a  névjegyzéket vezető szerv által engedélyezett és névjegyzékbe vett szakmagyakorlási
tevékenység végzésének igazolt lehetősége, vagy a bejelentéshez előírt feltételeknek való megfelelés;
 7. letelepedés: a Szolgtv. szerinti letelepedés;
 8. szakmagyakorló: szakmagyakorlási tevékenységet folytató, jogosultsággal rendelkező személy;
 9. szakmai biztosíték: olyan felelősségbiztosítás, egyéb garancia vagy biztosíték, amely
a) valamely biztosítóval,
b) hitelintézettel vagy
c) egyéb szakmai biztosítást nyújtó szervezettel
kötött szerződés vagy más jogviszony alapján a szolgáltatónak a szolgáltatási tevékenységével összefüggően
a szolgáltatás igénybe vevőjének vagy adott esetben más személynek okozott károkért való felelősségéből
eredő követelések fedezetére szolgál;
10. tagállam: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben tagállamként meghatározott
állam;
11. tagállami állampolgár: a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben tagállami
állampolgárként és tagállam állampolgárával azonos megítélés alá eső személyként meghatározott személy;
12. területi kamara: a  tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996.  évi
LVIII. törvényben (a továbbiakban: Kamtv.) meghatározott területi mérnöki vagy területi építész kamara.
II. FEjEZET
KöZöS SZAbÁlyoK 1. Engedélyhez kötött szakmagyakorlási tevékenységek
3. § (1) A (2)–(7) bekezdésben meghatározott településrendezési tervezési, építészeti-műszaki tervezési, településrendezési
szakértői, építésügyi műszaki szakértői, építési műszaki ellenőri és felelős műszaki vezetői tevékenység
a névjegyzéket vezető szerv engedélyével folytatható.
(2) Településrendezési tervezési tevékenységek:
a) településtervezési területen településtervezési szakterület,
b) településtervezési szakági területen
ba) településtervezési zöldfelületi és tájrendezési szakterület,
bb) településtervezési közlekedési szakterület,
bc) településtervezési víziközmű szakterület,
bd) településtervezési energia-közmű szakterület,
be) településtervezési hírközlési szakterület.
(3) Építészeti-műszaki tervezési tevékenységek:
a) építészeti tervezési terület,
aa) belsőépítészeti tervezési szakterület,
ab) kertépítészeti műtárgy tervezési szakterület,
b) táj- és kertépítészeti tervezési terület,
c) sajátos építmények műszaki tervezési terület
ca) közlekedési építmények tervezési szakterületen vasúti építmények tervezési részszakterület, közúti
építmények tervezési részszakterület, légiközlekedési építmények tervezési részszakterület, hajózási
építmények tervezési részszakterület,
cb) hírközlési építmények tervezési szakterületen vezetékes hírközlési építmények tervezési
részszakterület, vezeték nélküli hírközlési építmények tervezési részszakterület,
cc) vízgazdálkodási építmények tervezési szakterületen települési víziközmű tervezési részszakterület,
területi vízgazdálkodás tervezési részszakterület és vízkészlet gazdálkodás tervezési részszakterület,
cd) bányászati építmények tervezési szakterület,
ce) gáz- és olajipari építmények tervezési szakterület,
cf ) energiaellátási építmények tervezési szakterületen hőenergetikai építmények tervezési
részszakterület, villamosenergetikai építmények tervezési részszakterület, megújuló energia
építmények tervezési részszakterület, atomenergia építmények tervezési részszakterület,
d) szakági műszaki tervezési terület
da) hídszerkezeti tervezési szakterület,
db) tartószerkezeti tervezési szakterület, a  szakterületen épületek tartószerkezeti tervezési
részszakterület,
dc) építmények gépészeti tervezési szakterület, a szakterületen épületfizikai tervezési részszakterület,
dd) építményvillamossági tervezési szakterület,
de) geotechnikai tervezési szakterület.
(4) Településrendezési szakértői tevékenységek:
a) településtervezési szakértői tevékenység,
b) településtervezési szakági szakértői tevékenység,
ba) zöldfelületi és tájrendezési szakági szakértői tevékenység,
bb) közlekedési, víziközmű, energia-közmű és hírközlési szakági szakértői tevékenységek.
(5) Építésügyi műszaki szakértői tevékenységek:
a) általános építmények építésügyi műszaki szakértői szakterület,
b) sajátos építményfajták építésügyi műszaki szakértői szakterület,
c) építésügyi műszaki szakági szakértői szakterület,
d) építési beruházási építésügyi műszaki szakértői szakterület.
(6) Építési műszaki ellenőri tevékenységek:
a) általános építmények építési műszaki ellenőri szakterület,
b) sajátos építményfajták építési műszaki ellenőri szakterület,
c) szakági építési műszaki ellenőri szakterület.
(7) Felelős műszaki vezetői tevékenységek:
a) általános építmények felelős műszaki vezetői szakterület,
b) sajátos építményfajták felelős műszaki vezetői szakterület,
c) szakági felelős műszaki vezetői szakterület.
(8) Az (5)–(7) bekezdésben meghatározott szakterületekhez tartozó részszakterületeket az 1. melléklet tartalmazza.
2. Bejelentéshez kötött szakmagyakorlási tevékenység 4. § Aki energetikai tanúsítói tevékenységet kíván folytatni, köteles az  erre irányuló szándékát a  névjegyzéket vezető
szervnek bejelenteni.
3. Jogosultságot megállapító és a névjegyzéket vezető szerv kijelölése és illetékessége
5. § (1) Első fokon a  kérelmező lakóhelye szerinti területi építész kamara titkára, másodfokon a  Magyar Építész Kamara
főtitkára folytatja le a 3. § (2) bekezdés a) pontjában és a 3. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontjában, továbbá a 3. §
(3)  bekezdés a) és b)  pontjában, a  3.  § (4)  bekezdés a)  pontjában, a  3.  § (4)  bekezdés b)  pont ba)  alpontjában és
a  3.  § (5)  bekezdés a)  pontjában meghatározott szakterületekhez kapcsolódó szakmagyakorlási tevékenységek
engedélyezését.
(2) Első fokon a kérelmező lakóhelye szerinti területi mérnöki kamara titkára, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamara
főtitkára folytatja le a 3. § (2) bekezdés b) pont bb)–be) alpontjában, a 3. § (3) bekezdés c) és d) pontjában, a 3. §
(4)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában, a  3.  § (5)  bekezdés b)–d)  pontjában meghatározott szakterületekhez
kapcsolódó szakmagyakorlási tevékenységek engedélyezését.
(3) Első fokon a  kérelmező lakóhelye szerinti területi építész kamara titkára, másodfokon a  Magyar Építész Kamara
főtitkára folytatja le a  3.  § (5)  bekezdés b)–d)  pontja és a  3.  § (6)–(7)  bekezdése szerinti szakmagyakorlási
tevékenység engedélyezését, ha a kérelmező az építész kamara tagja vagy építész szakképzettséggel rendelkezik.
(4) Első fokon a  kérelmező lakóhelye vagy székhelye szerinti területi mérnöki kamara titkára, másodfokon a  Magyar
Mérnöki Kamara főtitkára folytatja le a 3. § (6)–(7) bekezdése szerinti szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését,
ha a kérelmező a mérnöki kamara tagja vagy mérnöki szakképzettséggel rendelkezik.
(5) A  4.  §-ban meghatározott tevékenység bejelentése során a  (3) és (4)  bekezdés szerinti hatásköri szabályokat kell
alkalmazni.
(6) Cég által folytatott szakmagyakorlási tevékenység esetén a  hatáskör tekintetében az  (1)–(4)  bekezdést kell
alkalmazni azzal, hogy lakóhelyen a cég székhelyét kell érteni.
(7) A szakmai címek megállapítása során a (3) és (4) bekezdés szerinti hatásköri szabályokat kell alkalmazni.
4. A szakmagyakorlási tevékenység megkezdésének és folytatásának feltételei
6. § (1) Természetes személy a 3. § szerinti tevékenységeket akkor folytathatja, ha rendelkezik a névjegyzéket vezető szerv
engedélyével. Természetes személy a  4.  § szerinti esetekben köteles a  tevékenység végzésére irányuló szándékát
a névjegyzéket vezető szervnek bejelenteni.
(2) Cég akkor kezdheti meg és folytathatja a (4) és (5) bekezdés figyelembevételével az épített környezet alakításáról és
védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.)
a) 16. §-a szerinti településtervezési tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja, vezető tisztségviselője
vagy munkavállalója rendelkezik településtervezési szakterületi jogosultsággal, településtervezési szakági
tevékenységet akkor, ha személyesen közreműködő tagja, vezető tisztségviselője vagy munkavállalója
rendelkezik településtervezési szakági szakterületi jogosultsággal,
b) 16.  §-a szerinti településrendezési szakértői tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja, vezető
tisztségviselője vagy munkavállalója rendelkezik településrendezési szakértői szakterületi jogosultsággal,
c) 32.  §-a szerinti építészeti-műszaki tervezési tevékenységet, ha a  vezető tisztségviselője, személyesen
közreműködő tagja vagy munkavállalója rendelkezik az  adott területen építészeti-műszaki tervezési szak
vagy részszakterületi jogosultsággal,
d) 32.  §-a szerinti építésügyi műszaki szakértői tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja vagy
munkavállalója rendelkezik építésügyi műszaki szakértői szakterületi jogosultsággal,
e) 38/A.  §-a szerinti felelős műszaki vezetői tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja vagy
munkavállalója rendelkezik általános vagy sajátos építmények szakterületen felelős műszaki vezetői
jogosultsággal,
f ) 38/A.  §-a szerinti építési műszaki ellenőri tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja vagy
munkavállalója rendelkezik általános vagy sajátos építmények szakterületen építési műszaki ellenőri
jogosultsággal,
g) 38/C. §-a szerinti energetikai tanúsítói tevékenységet, ha tagja vagy munkavállalója rendelkezik energetikai
tanúsítói jogosultsággal,
és a tevékenységet a jogosultsággal rendelkező személy végzi.
 (3) A cég bejelentése alapján az 5. § (6) bekezdése szerinti területi kamara titkára által nyilvántartási jelölést (C-területi
kamara kódja és nyilvántartási szám) ad ki. A cég által folytatható tevékenység terjedelme azonos a (2) bekezdésben
meghatározott természetes személy jogosultságának terjedelmével. Egyéni vállalkozó esetében a cég nyilvántartási
száma azonos lehet a természetes személy nyilvántartási számával.
(4) Cég az  általa vállalt szakmagyakorlási tevékenységek közül, az  (5)  bekezdés figyelembevételével olyan
tevékenységet végezhet,
a) amelyhez rendelkezik a (2)–(3) bekezdés szerinti feltételekkel,
b) amelynek végzésére a megrendelővel írásban szerződést kötött, és
c) amelynek végzését a területi kamara nem tiltotta meg.
(5) A  cégnek az  általa vállalt munkához kapcsolódó szakmagyakorlási tevékenységek közül legalább az  egyikhez
a (2) bekezdés szerinti feltétellel kell rendelkeznie és azt a tevékenységet a cégnek kell végeznie. A vállalt munkához
kapcsolódó egyéb szakmagyakorlási tevékenységet – amelynek végzéséhez jogosultsággal nem rendelkezik –
alvállalkozó bevonásával végezheti.
(6) A szakmagyakorlási tevékenység folytatásának feltételei:
a) kamarai tagsághoz kötött jogosultság esetén
aa) a kamarai tagság folytonossága,
ab) továbbképzési időszakonként a kötelező és szakmai továbbképzés teljesítése,
ac) a jogosultság megállapítását követő egy éven belül – a  kötelező továbbképzés keretében –
beszámoló teljesítése,
ad) adategyeztetési kötelezettség teljesítése, b) kamarai tagsághoz nem kötött jogosultság esetén
ba) továbbképzési időszakonként kötelező továbbképzési kötelezettség teljesítése,
bb) a jogosultság megállapítását követő egy éven belül – a  kötelező továbbképzés keretében –
beszámoló teljesítése, az energetikai tanúsítás kivételével,
bc) adategyeztetési kötelezettség teljesítése és az éves nyilvántartási díj befizetése.
(7) A (2) bekezdés vonatkozásában a cég a munkavállalót legalább heti 20 órában foglalkoztatja.
5. A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésének feltételei és a bejelentés tartalma
7. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésének feltételei:
a) képesítési követelmény az 1. mellékletben részletezett, a szakterületeknek megfelelő szakirányú
aa) mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség MSc, MA (tervezés, szakértés),
ab) mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség MSc vagy alapképzésben szerzett
szakképzettség BSc (tervezés, építési műszaki ellenőrzés),
ac) mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség MSc vagy alapképzésben szerzett
szakképzettség BSc vagy középfokú szakirányú végzettség (felelős műszaki vezetés),
b) szakmai gyakorlat a 9. § szerint,
c) a kérelmező személy nem áll foglalkozástól eltiltás hatálya alatt és büntetlen előéletű.
(2) A  Szolgtv.-ben meghatározottakon túlmenően az  energetikai tanúsítói szakmagyakorlási tevékenység
bejelentésének tartalmaznia kell:
a) az 1. mellékletben meghatározott szakképzettséget igazoló oklevél hiteles másolatát, ha ez a területi kamarai
nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a  leckekönyv másolatát vagy az  oklevélmelléklet másolatát, ha a  kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy a területi kamara azt a szakirány megállapítása érdekében
kéri,
c) a szakmai gyakorlat igazolását a 12. § szerint,
d) a jogosultsági vizsga eredményes letételének az igazolását,
e) a bejelentésben közölteket igazoló iratok másolatát, a bejelentést tevő nyilatkozatát a bejelentés tartalmának
hitelességéről, ezzel a  jogszabályban előírt feltételek teljesítéséről, amivel egyidejűleg az  iratmásolatok
hitelességét is igazolja.
(3) A (2) bekezdés e) pontjában foglaltakon túlmenően további hitelesítés nem követelhető meg.
 (4) A 3. § szerinti szakmagyakorlási tevékenységekhez kapcsolódóan az 1. melléklet tartalmazza
a) a jogosultsághoz kötött tevékenységek részletes meghatározását,
b) a jogosultság névjegyzéki jelölését,
c) a minimális képesítési követelményt szakterületi bontásban,
d) az előírt szakmai gyakorlati időt.
8. § (1) A képesítési követelmény teljesítésének vizsgálata során, ha a  szakképzettséget igazoló oklevélből a  szakirány,
illetve annak a  szakmagyakorlási tevékenységet megalapozó szintje nem állapítható meg, akkor az  oklevél
szakirányáról az  engedélyezési eljárás során a  Magyar Mérnöki Kamara vagy a  Magyar Építész Kamara
(a továbbiakban együtt: országos kamara) által működtetett bizottság jogosult szakértőként véleményt nyilvánítani,
amelyet a jogosultság megállapításakor a területi kamara figyelembe vesz.
(2) A  bizottság elnökét és két tagját a  feladatkörében érintett országos kamara jelöli. A  bizottság tagja továbbá
az építésügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által megbízott személy, valamint tagja az adott szak
szerint érintett, az országos kamarák által felkért felsőoktatási intézmény képviselője. A bizottság működési rendjét
az országos kamara állapítja meg.
(3) A  besorolásra nem alkalmas szakképzettségek tekintetében a  szakirányú szakképzettség egyenértékűségének
vizsgálatára kerül sor, melynek alapját az  országos kamarai szabályzatok által tudományterület szerinti bontás
alapján meghatározott, a  4.  mellékletben előírt minimum kreditszámok összege képezi. A  tantárgycsoportok és
azon belül a  kreditértékekben meghatározott ismeretkörök vagy tantárgyak nevesítése kamarai hatáskörben,
szabályzat formájában kerül meghatározásra a szükséges minimum kompetencia tartalmakkal együtt.
(4) A  szakirányú szakképzettség egyenértékűségének vizsgálatához figyelembe lehet venni az  alap- vagy
mesterképzésben szerzett fokozattal és szakképzettséggel rendelkezők részére, felsőoktatás keretében
megvalósuló (felsőfokú szakképzettségi szintet nem biztosító) szakirányú továbbképzést is. A  szakirányú
továbbképzésben legalább 60 kreditet kell és legfeljebb 120 kreditet lehet megszerezni. Ez esetben a képzési idő
legalább két, legfeljebb négy félév. A  szakirányú továbbképzés szakmai tartalma szerint ugyancsak alkalmassá
válik a  hiányzó kredittartalmak megszerzéséhez, egyéb ismeretek kiegészítésére, ezáltal a  szakirányú végzettség
egyenértékűségének vizsgálatánál beszámítható. A  szakmagyakorláshoz szükséges kredit-kiegészítő képzés
akkreditált, szakirányú felsőoktatási intézmény előírt szintű (BSc, MSc) képzésében megszerezhető.
(5) A miniszter – az országos kamarák adatközlése alapján – évente közzéteszi
a) a szakképzettségek szakirányúsága szempontjából már megvizsgált és elfogadásra került oklevelek
megnevezését, kibocsátásának dátumát, a képzést folytató felsőoktatási intézmény megnevezését,
b) a szakirányú továbbképzés körében kibocsátott szakirányú szakképzettségek megnevezését, a beszámítható
kreditérték meghatározását. 9. § (1) Szakmai gyakorlati időként a  szakirányú felsőfokú szakképzettség, a  képzettséghez szükséges kredit-követelmény
megszerzését követően a  kérelmezett szakmagyakorlási tevékenységi szakterületnek megfelelő tevékenység
folytatásának időtartamát kell figyelembe venni.
(2) A településrendezési tervezési jogosultság megállapításához az 1. melléklet szerinti szakmai gyakorlati idő tartalmát
a) településtervezési, vagy
b) legalább három év településtervezési és kettő év
ba) területrendezési tervezési,
bb) közigazgatásban végzett területrendezési, településrendezési, vagy
bc) felsőoktatási intézményben településtervezési szaktárgy-oktatói
c) gyakorlattal kell igazolni.
 (3) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kettő év gyakorlati időbe beleszámít a  mesterfokozatú képzésben szerzett
szakképzettséget követően a településmérnöki mesterképzési szak elvégzésének ideje.
(4) Az  építészeti-műszaki tervezési jogosultság megállapításához az  1.  melléklet szerinti szakmai gyakorlati időt
a tervezési területnek, szakterületnek, részszakterületnek megfelelő tervezési gyakorlattal kell igazolni, a 12. §-ban
foglaltak figyelembevételével.
(5) A tervezési feladat elvégzésére megfelelő időtartamú tervezési gyakorlat hiánya miatt még nem jogosult szakirányú
egyetemi végzettségű személy csak jogosultsággal rendelkező tervező mellett, tervező gyakornokként folytathat
tervezési tevékenységet és szerezhet tervezési szakmai gyakorlatot.
(6) A  településrendezési szakértői tevékenység engedélyezéséhez a nyolc év szakmai gyakorlati időbe a  (2) bekezdés
a)  pontjában, b)  pont bb)–bc)  alpontjában meghatározott, a  kérelmezett szakterületnek megfelelő tevékenység
vehető figyelembe.
(7) Az építésügyi műszaki szakértői jogosultsághoz a nyolc év szakmai gyakorlati időbe
a) építészeti-műszaki tervezési,
b) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy-oktatói,
c) építési műszaki ellenőri,
d) felelős műszaki vezetői,
e) beruházáslebonyolítói,
f ) építésügyi igazgatási,
g) az építésüggyel kapcsolatos kutatási, fejlesztési
tevékenység folytatásának időtartamát kell figyelembe venni oly módon, hogy az  előírt gyakorlati idő felének
az a), c)–d) pontja szerinti tartalmúnak kell lennie.
10. § (1) A  szakirányú felsőfokú szakképzettség megszerzését követő szakmai gyakorlati idő az  energetikai tanúsítói
tevékenység folytatásához egy év.
(2) Szakmai gyakorlati időként az energetikai tanúsítói jogosultsághoz
a) építészeti-műszaki tervezési,
b) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy-oktatói,
c) építésügyi műszaki szakértői,
d) építési műszaki ellenőri,
e) felelős műszaki vezetői,
f ) beruházáslebonyolítói,
g) építésügyi és építésfelügyeleti hatósági,
h) az építésüggyel kapcsolatos kutatási, fejlesztési,
i) építésügyi igazgatási
tevékenység folytatásának időtartamát kell figyelembe venni.
11. § (1) Szakmai gyakorlati időként az  építési műszaki ellenőri és a  felelős műszaki vezetői jogosultsághoz a  szakirányú
végzettség megszerzését követően a kérelmezett szakmagyakorlási tevékenységi szakterületnek megfelelő
a) építési műszaki ellenőri,
b) felelős műszaki vezetői,
c) építőipari kivitelezési,
d) építésfelügyeleti,
e) építésügyi hatósági,
f ) beruházói-műszaki,
g) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy oktatói,
h) építészeti-műszaki tervezési,
i) építésügyi műszaki szakértői
tevékenység folytatásának időtartamát kell figyelembe venni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tevékenység engedélyezése során szakmai gyakorlati időként az  1.  melléklet szerinti
gyakorlati időt kell igazolni oly módon, hogy az  előírt gyakorlati idő felének az  (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti
tartalmúnak kell lennie.
12. § (1) A szakmai gyakorlat igazolásaként csak közokirat vagy teljes bizonyító erejű magánokirat fogadható el (munkáltatói,
vagy az  építési szakmai érdekképviseleti szerv által kiadott igazolás, továbbá munkavégzésre irányuló szerződés,
szakmagyakorlási tevékenységet végző személy vagy cég, vagy mentori címmel rendelkező szakmagyakorló
által kiállított igazolás), amely tartalmazza a  gyakorlat időtartamát, a  végzett munkák megnevezését, a  folytatott
tevékenység leírását.
(2) A  területi kamara titkára a  kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenységek esetében a  gyakorlati idő,
a  képesítés és az  igazolás alapján az  1.  melléklet szerinti részszakterületi jogosultságot is megállapíthat, amelyet
a szakmagyakorló jogosultságát tartalmazó névjegyzékben is meg kell jeleníteni.
6. Szakmai címek 13. § (1) A  területi kamara szakmai címet adhat a  kamarai tagsággal rendelkező kérelmezőnek. A  szakmai cím nem
eredményeztet újabb jogosultságot. A  címet a  területi kamara titkára által vezetett építésügyi szakmagyakorlók
névjegyzékében (a továbbiakban: névjegyzék) fel kell tüntetni.
(2) A  vezető tervezői címhez a  tervezőnek magas színvonalú tudományos-műszaki felkészültséggel és referenciákkal
kell rendelkeznie. A  cím megszerzésére irányuló kérelmet a  területi kamara az  erre vonatkozó országos kamarai
szabályzat alapján bírálja el. A  cím birtokosának a  jogosult tervezési szakterületen legalább 10 éves kiemelkedő
színvonalú tervezési tevékenységgel kell rendelkeznie. Vezető tervező címmel rendelkező személy végezheti – erre
irányuló megbízás alapján – az építészeti-műszaki dokumentáció szakmai ellenőrzését (tervellenőrzés).
(3) A  tervező gyakornoki cím kérelmezéséhez a  szakképzettség megszerzését követően a  megszerezni kívánt
jogosultsághoz a  kérelmező természetes személy előminősítést kérhet a  területi kamarától. A  területi kamara
ellenőrzi a  kérelmezni kívánt jogosultsághoz tartozó szakképzettség kreditkövetelmény rendszerének teljesülését.
A  feltételek teljesítése esetén a  kérelmező a  tervező gyakornok címről igazolást kap, a  címet használhatja,
a tervlapokon feltüntetheti a címet, önálló tervezésre azonban nem jogosít.
(4) A tervező műszaki ellenőri címet az a szakmagyakorló személy kérheti, aki rendelkezik építészeti-műszaki tervezői
és építési műszaki ellenőri jogosultsággal.
(5) A beruházási tanácsadói címet az az építészeti-műszaki tervezői, azzal azonos szakterületen építési műszaki ellenőri
jogosultsággal rendelkező kérheti, aki építési beruházások bonyolításában igazolt referenciákkal rendelkezik.
(6) A mentori címet az a szakmagyakorló személy kérheti, aki vállalja a tervező gyakornoki címmel rendelkező személy
szakmai felügyeletét, és segíti szakmai fejlődését.
(7) A  különösen gyakorlott címet az  a  szakmagyakorló személy kérheti, aki kiemelkedően magas színvonalú
teljesítményt igazoló referenciákkal rendelkezik.
(8) Műemlékek területén gyakorlott címet az  a  szakmagyakorlási jogosultsággal rendelkező építész tervező,
felelős műszaki vezető és építési műszaki ellenőr kérheti, aki igazolja műemléki védelem alatt álló építmény
vonatkozásában az alábbi tevékenységek körében három tevékenység elvégzését:
a) építészeti-műszaki dokumentáció elkészítése,
b) építési munkák felelős műszaki vezetése,
c) építési munkák műszaki ellenőrzése.
III. FEjEZET
TErVEZÉS 7. Településtervezés 14. § (1) A  településrendezési tervezési tevékenység 1.  melléklet szerinti dokumentációinak elkészítése jogosultsághoz
kötött.
(2) A  településtervező feladata az  önkormányzat döntései, megbízása és a  jogszabályok, szabványok és szakmai
szabályok figyelembevételével az  1.  melléklet szerinti dokumentáció – a  feladat elvégzéséhez szükséges
településtervezési szakági tervezők bevonásával történő – elkészítése.
(3) A  szakági településtervező feladata a  szakterületének megfelelő településtervezési szakági munkarészek és
javaslatok elkészítése a jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok alapján.
(4) A  településfejlesztési koncepció megalapozó vizsgálata csak akkor használható fel a  településrendezési eszköz
kidolgozásához, ha azt jogosultsággal rendelkező településtervező és szakági településtervező készítette.
(5) A  településrendezési tervezési tevékenység során létrejött dokumentáció aláíró lapja tartalmazza a  feladat
elvégzésében részt vett összes tervező nevét, szakképzettségét, szakmai címét, névjegyzéki jelölését és – legalább
egy eredeti példányon – a  tervező saját kezű aláírását. A  településrendezési eszköz tervlapja tartalmazza
a településtervező és a szakági településtervezők nevét és névjegyzéki jelölését.
(6) A  tervezőnek az  általa készített településrendezési eszközt a  megrendelő részére történő átadástól számított
legalább 10 évig meg kell őriznie.
(7) A  településtervezési szerződésre a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben (a  továbbiakban: Ptk.) szabályozott
tervezési szerződés és az Étv.-ben szabályozott településtervezési szerződés szabályait kell alkalmazni.
(8) Nem folytathat településrendezési tervezési tevékenységet illetékességi területén a  településrendezési eszközök
előkészítésében, véleményezésében, döntéshozatalában közreműködő személy, kivéve, ha az önkormányzat a 6. §
(2) bekezdés a) pontja alapján településrendezési tervezési tevékenységet is folytat.
8. Építészeti-műszaki tervezés 15. § (1) Az  Étv. 32.  § (1)  bekezdése szerinti építészeti-műszaki tervezési tevékenységnek az  építésügyi hatósági eljáráshoz
és az  építőipari kivitelezéshez szükséges építészeti-műszaki dokumentációk készítése építészeti-műszaki tervezési
jogosultsághoz kötött. Tervezői művezetést az adott tervezési szakterületen jogosultsággal rendelkező végezhet.
(2) Az  építészeti-műszaki tervező feladata az  építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm.
rendelet (a  továbbiakban: Épkiv.) 9.  § (4)–(8)  bekezdésében foglaltak, az  építtető igényei, megbízása, a  tervezési
program és a  jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok figyelembevételével az  építésügyi hatósági
eljárásokhoz és az építőipari kivitelezéshez szükséges építészeti-műszaki dokumentáció elkészítése.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően jogosultsággal végezhető
a) a tervtanácsi terv,
b) a településképi véleményezéshez szükséges terv,
c) a megvalósulási terv
készítése.
(4) Az  építészeti-műszaki szakági tervező feladata az  építmény tervezéséhez szükséges szakági terv elkészítése
a  jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok alapján. Tevékenysége kiterjedhet az  általános és a  sajátos
építmények tervezéséhez szükséges szakági tervi munkarészek teljes körű elkészítésére.
(5) Az építészeti-műszaki tervezési tevékenység a képesítéstől, a gyakorlati időtől és a szerzett jogtól függően – kamarai
szabályzatban rögzítettek szerint – korlátozott vagy teljes körű tervezési jogosultsággal folytatható.
(6) Az  építészeti-műszaki tervezőnek az  általa készített építészeti-műszaki terveket, iratokat és számításokat
hitelesítenie kell az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi
hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épelj.) előírásai szerint.
(7) Az építészeti-műszaki tervező felelős az Étv. 33. §-ában foglaltak betartásáért.
 (8) Az  építészeti-műszaki tervezőnek az  általa készített építészeti-műszaki tervet a  megbízónak történő átadástól
számított legalább 10 évig meg kell őriznie.
 (9) Nem folytathat építészeti-műszaki tervezési tevékenységet
a) az adott építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében vagy az  annak alapján megvalósítandó
építmény kivitelezésének építésfelügyeletében feladatot ellátó hatóság köztisztviselője vagy
kormánytisztviselője,
b) az építészeti-műszaki dokumentáció településképi véleményezési eljárásába bevont önkormányzati
főépítész.
9. Tervezési program 16. § (1) Az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: OTÉK) szerinti tervezési program véglegezett formája a  tervezési szerződés kötelező mellékletét
képezi.
(2) A  tervezési programban rögzíteni kell minden olyan fontos tényt, amelyet a  tervezés során figyelembe kell venni.
A  tervezési programban vizsgálni kell a  megújuló energiaforrások használatának lehetőségét, és igény szerint
rögzíteni kell a vagyonbiztonsági elvárások mértékét.
(3) A  tervezési program tartalmazza a  tervezési feladat részletes leírását, megnevezve az  építési tevékenységet.
A tervezési programban a tervezés tárgyától függően ismertetni kell
a) a beruházás költségkeretét,
b) a tervezés előzményeit,
c) a kiindulási adatokat,
d) a helyszínt,
e) a helyiségigényeket és funkcionális kapcsolatokat,
f ) a járművek elhelyezésére vonatkozó igényeket és információkat,
g) az akadálymentesítésre vonatkozó információkat,
h) a közműellátottság mértékét, és
i) az egyéb meghatározó követelmények általános szempontjait.
10. Tervezési szerződés 17. § (1) Az építészeti-műszaki tervezési tevékenység folytatásához szükséges tervezési szerződés a Ptk. és az Étv. előírásain
túlmenően tartalmazza
a) a teljesítési határidőket, figyelemmel a szakaszos tervszolgáltatásra is,
b) a tervezési díj összege mellett az elszámolás formáját, módját, a fizetés módját és határidejét,
c) az esetleges szakmai biztosíték kikötését.
(2) Az  építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről
és egyes törvényeknek az  építésügyi lánctartozások megakadályozásával, valamint a  késedelmes fizetésekkel
összefüggő módosításáról szóló törvényben meghatározott esetekben az építészeti-műszaki tervezési szerződéses
felek a Teljesítésigazolási Szakértői Szervhez (a továbbiakban: TSZSZ) fordulhatnak.
(3) Az  építőipari kivitelezési tevékenység végzéséhez szükséges kivitelezési dokumentáció készítésére irányuló
tervezési szerződés tartalmi elemeinél az Épkiv. 9. § (1)–(3) bekezdésében foglaltakat is figyelembe kell venni.
11. Tervezési díj 18. § A tervezési díj magában foglalja
a) a közvetlen költségek, ennek keretében
aa) a számított munkadíj,
ab) a szakági tervező, alvállalkozó tervező tervezési díja,
ac) az esetlegesen a szerzői joggal kapcsolatosan felmerülő személyi és vagyoni jogok értéke,
b) a közvetett költségek, ennek keretében a működési költség, anyagjellegű ráfordítás,
c) az értékcsökkenési leírás,
d) az egyéb ráfordítások,
e) a tervezett nyereség
együttes összegét.
IV. FEjEZET
SZAKÉrTÉS 12. Településrendezési szakértés 19. § (1) Az 1. melléklet szerinti településrendezési szakértői vélemények elkészítése jogosultsághoz kötött.
 (2) A településrendezési szakértő köteles megbízójának figyelmét felhívni minden olyan tényre, amely az általa ismert
adatok alapján szakértői véleményének kialakítását befolyásolja, és amelynek ismerete a  megbízónak érdeke.
A  településrendezési szakértői vizsgálatnak az  ügy minden lényeges körülményére ki kell terjednie. A  szakértői
véleményen fel kell tüntetni a szakértő nevét, saját kezű aláírását, névjegyzéki jelölését, a szakértői szakterületének
megnevezését.
(3) A településrendezési szakértő felelős az általa elkészített szakértői vélemény tartalmának szakszerűségéért.
 (4) A településrendezési szakértő feladatát megbízási szerződés alapján látja el a 20. § (6) bekezdése szerint.
 (5) A településrendezési szakértő nem végezheti olyan pályázati dokumentáció, településrendezési eszköz vizsgálatát,
amelynek összeállításában vagy tervezésében maga vagy a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója részt vett.
 (6) Településtervezési vagy szakági településtervezési jogosultságot szerzett és vezető tervezői címmel rendelkező
személy kérelmére a  területi kamara titkára az  adott szakterületen településrendezési szakértői tevékenység
folytatását engedélyezi a 9. § (6) bekezdése szerinti feltétel mellett.
13. Építésügyi műszaki szakértés 20. § (1) Az  építésügyi műszaki szakértő vizsgálatának az  Étv. 32.  §-a szerinti tevékenysége során az  adott ügy minden
lényeges körülményére ki kell terjednie. Az  építésügyi műszaki szakértő köteles megbízójának figyelmét felhívni
minden olyan tényre, amely az  általa ismert adatok alapján szakértői véleményének kialakítását befolyásolja, és
amelynek ismerete a megbízónak érdeke.
(2) Az építésügyi műszaki szakértői tevékenységhez kapcsolódó tevékenységek különösen:
a) méretbeli és az állapotfelmérés,
b) műszeres vizsgálat és kutatás,
c) a b) pont elvégzéséhez tartozó bontási és helyreállítási munkák,
d) számítások és elemzések elvégzése,
e) statisztikák vizsgálata és elemzése vagy
f ) következtetések levonása.
(3) Ha az  építésügyi műszaki szakértő vizsgálata során megállapítja, hogy az  építményt vagy egyes szerkezeteit
bauxitcement felhasználásával készítették, a  vizsgálat eredményét harminc napon belül köteles bejelenteni
a terület- és településrendezési tervek központi dokumentumtárát kezelő szervnek az Építésügyi Dokumentációs és
Információs Központról, valamint az Országos Építésügyi Nyilvántartásról szóló kormányrendelet alapján.
(4) Az  építésügyi műszaki szakértő a  vizsgálat eredményéről szakértői véleményt készít, amelyen fel kell tüntetni
a  szakértő nevét, szakértői nyilvántartási számát, a  szakértői szakterületének megnevezését, a  meghatározott
szakterület és ahhoz tartozó jelölés szerint.
(5) Az építésügyi műszaki szakértő felelős az általa elkészített szakértői vélemény tartalmának szakszerűségéért, a valós
állapotnak megfelelő tartalmáért.
(6) A  településrendezési szakértői szerződésre és az építésügyi műszaki szakértői szerződésre a Ptk.-ban szabályozott
megbízási szerződés szabályait kell alkalmazni azzal az  eltéréssel, hogy a  szerződést írásban kell megkötni.
A szerződés tárgyában meg kell jelölni a vállalt szakértői tevékenység pontos megnevezését, a teljesítési határidőt,
a szakértő díját, a megrendelő kötelezettségeit és jogait, a műszaki szakértő kötelezettségeit, felelősségét és jogait.
Amennyiben a  felek nem állapodnak meg a  díj átadásának időpontjáról, akkor az  a  szakvélemény átadásával
egyidejűleg esedékes. A  megrendelő teljesítési kötelezettségének határideje eltérő rendelkezés esetén sem
haladhatja meg a számla kézhezvételétől számított harminc napot.
(7) Nem folytathat építésügyi műszaki szakértői tevékenységet
a) ugyanazon építmény kivitelezése vonatkozásában az  a  személy, aki az  építmény építési-szerelési munkáit
ellenőrizte, mint építési műszaki ellenőr, tervezési műszaki ellenőr, beruházási tanácsadó, vagy kivitelezte,
vagy a kivitelező felelős műszaki vezetője,
b) ugyanazon tervdokumentáció tekintetében az  a  személy, aki az  építmény engedélyezési vagy kivitelezési
tervének készítésében mint tervező részt vett.
V. FEjEZET
ÉpíTÉSI MűSZAKI EllENőrZÉS 21. § (1) Az építési műszaki ellenőr az Épkiv. 16. § (2)–(3) bekezdésében foglalt feladatokat látja el.
 (2) Az építési műszaki ellenőr megbízási szerződésében a Ptk.-ban szabályozottak és az Épkiv. 16. § (6) bekezdésében
foglaltakon túlmenően rögzíteni kell
a) az építési műszaki ellenőrzés gyakoriságát,
b) az építési naplóba való bejegyzés gyakoriságát, a bejegyzésről az építtető tájékoztatásának módját,
c) a jogszabályokban meghatározott feladatokon túlmenő építtetői elvárásokat, felhatalmazásokat.
(3) Az építési műszaki ellenőr nem lehet az építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében vagy az annak alapján
megvalósítandó építmény kivitelezésének építésfelügyeletében feladatot ellátó hatóság köztisztviselője vagy
kormánytisztviselője.
(4) Az  építési műszaki ellenőr nem végezhet építésügyi műszaki szakértői, vállalkozó kivitelezői, anyagbeszállítói és
felelős műszaki vezetői tevékenységet az  általa ellenőrzött építési-szerelési munka vonatkozásában. Az  építési
műszaki ellenőr nem láthat el további építési műszaki ellenőri feladatokat olyan építési szerelési munka esetén, ahol
építésügyi műszaki szakértői, vállalkozó kivitelezői vagy anyagbeszállítói tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet
végzi, amelynek az építési műszaki ellenőr tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(5) Az építési műszaki ellenőr az általa ellenőrzött építési beruházás során nem lehet az építésügyi műszaki szakértői,
a  vállalkozó kivitelezői, az  anyagbeszállítói és a  felelős műszaki vezetői tevékenységet folytatóknak a  Ptk. szerinti
közeli hozzátartozója, illetve nem állhat velük munkavégzésre irányuló jogviszonyban.
VI. FEjEZET
FElElőS MűSZAKI VEZETÉS 22. § (1) A felelős műszaki vezető feladata az Épkiv. 13. § (2)–(5) bekezdésében és 14. §-ában meghatározott tevékenységek
végzése. Ha a felelős műszaki vezető egyéb munkavégzésre irányuló jogviszony keretében látja el feladatát, akkor
a feladata az Épkiv. 13. § (2) bekezdésében, 13. § (3) bekezdés b)–k), n)–p) pontjában, 13. § (4)–(5) bekezdésében és
14. §-ában meghatározott tevékenységek végzése.
(2) A  felelős műszaki vezetői tevékenység folytatásához szükséges szerződés megkötésére a  Ptk.-ban szabályozott
megbízási szerződés szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a) a szerződést írásban kell megkötni,
b) a szerződés tartalmazza
ba) a megbízó nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, adószámát, elérhetőségét, továbbá
a képviseletében eljáró személy nevét vagy megnevezését, címét vagy telephelyét és elérhetőségét,
bb) a felelős műszaki vezető megnevezését, nyilvántartási számát, névjegyzéki jelét és elérhetőségét,
bc) a felelős műszaki vezető díját, fizetési módját, határidejét,
bd) a felelős műszaki vezető feladatainak és felelősségének meghatározását.
(3) A  felelős műszaki vezető nem lehet az  építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében részt vevő
hatóság, valamint a  tevékenység és az  engedélyező hatóság felügyeletét ellátó szerv köztisztviselője vagy
kormánytisztviselője. A  felelős műszaki vezető nem végezhet építésügyi műszaki szakértői és építési műszaki
ellenőri tevékenységet azon kivitelezési tevékenység esetében, ahol részben vagy egészben építési-szerelési
munkát vezet.
(4) A felelős műszaki vezető nem láthat el felelős műszaki vezetői feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében,
ahol az építésügyi műszaki szakértői vagy építési műszaki ellenőri tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet végzi,
amelynek tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(5) A  felelős műszaki vezető nem végezhet építési műszaki ellenőri tevékenységet azon kivitelezési tevékenység
esetében, ahol részben vagy egészben építési-szerelési munkát vezet. A felelős műszaki vezető nem láthat el felelős
műszaki vezetői feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében, ahol az építési műszaki ellenőri tevékenységet
olyan gazdálkodó szervezet végzi, amelynek tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
VII. FEjEZET
ENErGETIKAI TANúSíTÁS 23. § (1) Az  energetikai tanúsító feladata az  energiát használó épület energetikai jellemzőinek vizsgálata alapján, annak
eredményéről hiteles tanúsítvány kiállítása az  Országos Építésügyi Nyilvántartás (a  továbbiakban: OÉNY)
elektronikus programjának segítségével.
(2) Az  energetikai tanúsító az  épületek energetikai jellemzőinek tanúsításáról szóló 176/2008. (VI. 30.) Korm.
rendelet (a  továbbiakban: R1.) szerinti független ellenőrzési rendszer keretében végzett ellenőrzés során köteles
együttműködni és a feltárt hibákat kijavítani.
(3) Az energetikai tanúsító köteles az (1) bekezdés szerinti azonosító kóddal ellátott hiteles tanúsítvány aláírt példányát
és az alátámasztó munkarészt a megrendelőnek átadni.
(4) Az energetikai tanúsító felelős
a) az általa készített tanúsítvány szakszerűségéért,
b) a valós állapotnak megfelelő tartalomért,
c) a hiteles tanúsítvány kiállításához szükséges adatoknak az OÉNY-be való feltöltéséért.
(5) Az energetikai tanúsítói szerződést írásban kell megkötni. A szerződés kötelező tartalmi eleme
a) a szerződés tárgyában megjelölve a  vállalt tevékenység pontos megnevezése (az épület vagy épületrész
helyrajzi száma), b) a vállalt tevékenységre vonatkozó teljesítési határidő,
c) a tanúsítás díja mellett az elszámolás formája, módja, a fizetés módja és határideje.
(6) A  Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara által működtetett független ellenőrzési rendszer keretében
a tanúsítványok utóellenőrzésében nem vehet részt az a személy
a) akinek jogát vagy jogos érdekét az ellenőrzés közvetlenül érinti, továbbá
b) aki az ellenőrzött tanúsítvány elkészítésében a megbízó képviselőjeként vagy energetikai tanúsítóként járt el,
c) aki az ellenőrzött tanúsítvánnyal összefüggésbe hozható építésügyi műszaki szakértőként járt el,
d) akinek az  ellenőrzött tanúsítvány elkészítésében a  Ptk. szerinti közeli hozzátartozója a  megbízó
képviselőjeként vagy energetikai tanúsítóként járt el, vagy
e) akinek a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója az ellenőrzött tanúsítvánnyal összefüggésbe hozható építésügyi
műszaki szakértőként járt el.
 (7) A  (6)  bekezdés szerinti ellenőrzésben nem vehet részt az  a  személy, akitől nem várható el az  ügy tárgyilagos
megítélése. Az  ellenőrzést végző a  Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara elnökének haladéktalanul, de
legkésőbb az ok felmerülésétől számított öt napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn.
A  kizárási okot a  kizárási okról való tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül az  ellenőrzött, vagy bármely
érintett fél is bejelentheti.
(8) A  kizárás tárgyában a  Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara elnöke dönt, szükség esetén más ellenőrző
személyt jelöl ki, továbbá arról is dönt, hogy meg kell-e ismételni azokat az  eljárási cselekményeket, amelyekben
a kizárt ellenőrző személy járt el. A kizárás tárgyában hozott elnöki döntést az érintett felekkel közölni kell.
VIII. FEjEZET
A joGoSulTSÁG MEGÁllApíTÁSÁNAK EljÁrÁSI SZAbÁlyAI 14. Általános szabályok
24. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység
a) engedélyezése,
b) folytatásának szüneteltetése,
c) folytatásának felfüggesztése,
d) folytatásának megtiltása,
e) folytatójával szembeni bírság kiszabása és
f ) folytatásával összefüggő hatósági bizonyítvány kiállítása
iránt kezdeményezett vagy saját hatáskörben indított eljárást a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) szabályai szerint, míg a szakmagyakorlási
tevékenység bejelentésére irányuló eljárást a Szolgtv. szabályai szerint kell lefolytatni.
(2) A  szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem elektronikus úton történő benyújtásához, papír
alapon történő benyújtása esetén a kérelem és jogszabályban előírt mellékleteinek feltöltéséhez a szakmagyakorlási
jogosultsági eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer (a  továbbiakban: e-rendszer) a  kérelmező
részére közvetlenül a kérelem benyújtása előtt elektronikus feltöltő tárhelyet biztosít.
(3) Az  elektronikus tárhely igényléséhez – a  papír alapon történő benyújtás esetét kivéve – a  kérelmezőnek vagy
meghatalmazottjának a  Ket. rendelkezése szerinti elektronikus azonosítási szolgáltatással történt azonosítást
követően regisztrálnia kell az e-rendszerben. A kérelmező vagy meghatalmazottja regisztrációval – külön bírálat és
döntés nélkül – automatikusan hozzáférést kap a saját tárhelyéhez.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti elektronikus tárhely dokumentumaiba a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése
iránti kérelem benyújtása előtt csak a tárhely gazdájaként a kérelmező vagy meghatalmazottja, továbbá a kérelmező
vagy meghatalmazottja hozzájárulásával a kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenység esetén az eljáró
területi kamara elnöksége tekinthet bele.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti tárhely a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásáig áll
a kérelmező rendelkezésére.
(6) A  kérelmező a  szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítását a  kérelem benyújtása előtt kérelmezheti
a területi kamara elnökségétől.
25. § (1) A 24. § (1) bekezdése szerinti kérelemre induló eljárás esetén a kérelem előterjeszthető
a) papír alapon (személyesen, megbízott útján vagy postai úton), vagy
b) elektronikusan
ba) párbeszédre épülően (online),
bb) amennyiben információtechnológiai feltételei fennállnak, nem párbeszédre épülően (offline).
(2) A kérelmező vagy meghatalmazottja a kérelmet papír alapon vagy elektronikus adathordozón benyújthatja
a) bármely területi kamaránál,
b) az integrált ügyfélszolgálaton vagy
c) az Építésügyi Szolgáltató Pont feladatait ellátó önkormányzati jegyzőnél.
(3) A  területi kamara – a  kérelem adathordozó anyagától függetlenül – a  beérkezett iratról hiteles elektronikus
másolatot készít, majd a  másolatot a  kérelem és mellékleteinek beérkezésekor, de legkésőbb az  azt követő
munkanapon feltölti ügyintézésre az  e-rendszerbe. Az  e-rendszer a  kérelem és mellékletei feltöltésekor
a kérelmezőnek automatikusan értesítést küld az ügy azonosítójáról, ezért az eljárás megindulásáról értesítést külön
már nem kell küldeni.
(4) Az eredeti iratot a szerv visszaszolgáltatja a benyújtónak. Kérelem és mellékletei alatt – ha már benyújtásra került –
minden esetben az e-rendszerben rögzített kérelmet és mellékleteit (az eredeti elektronikus másolatát) kell érteni.
(5) Ha a  kérelem melléklete az  eredeti dokumentum másolata, annak hitelességét a  benyújtáskor az  eredeti
dokumentum egyidejű bemutatásával – közjegyző vagy az  iratot eredetileg kiállító szerv, szervezet, oktatási
intézmény hitelesítése helyett – a kérelmet befogadó szerv is igazolhatja.
(6) A tényállás tisztázásához kétség esetén, vagy ha egyenértékűségi vizsgálat miatt szükséges a területi kamara titkára
bekérheti az eredeti dokumentumokat is.
(7) A  szakmagyakorló haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a  területi kamarához a  bejegyzett adataiban
bekövetkezett változást. Az  adatváltozásnak és a  tevékenység megszüntetésének a  bejelentésére a  szolgáltatási
tevékenység bejelentésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
15. Az engedélyezési eljárás 26. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem tartalmazza
a) a kérelmező nevét (családi és utónév, születési családi és utónév),
b) születési helyét és idejét,
c) a kérelmező anyja születési családi és utónevét,
d) a kérelmező lakcímét,
e) a kérelem tárgyát,
f ) a kérelmezett szakmagyakorlási tevékenység területének, szakterületének, részszakterületének
megnevezését,
g) rendelkezést a kapcsolattartás módjáról. (2) A kérelemhez – az eseti engedély iránti kérelmet kivéve – a következő dokumentumok csatolása szükséges:
a) a szakirányú szakképzettséget igazoló oklevél hiteles másolata, ha ez a területi kamarai nyilvántartásban nem
áll rendelkezésre;
b) a szakirány elbírálásához a  leckekönyv másolata vagy az  oklevél melléklete, ha a  kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy ha azt a területi kamara titkára a szakirány megállapítása
érdekében kéri;
c) a szakmai gyakorlat igazolása a 12. §-ban foglaltak szerint és módon;
d) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolása;
e) az építésügyi műszaki szakértői jogosultság iránti kérelem esetén a  kérelmező részletes szakmai
tevékenységét bemutató önéletrajza.
 (3) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az e-rendszerbe való feltöltését követő első munkanapon indul meg, kivéve,
ha a területi kamara a döntést az elektronikus irat előterjesztésének napján meghozza.
27. § (1) Eseti engedélyt kérhet a kérelmező
a) a Kamtv. 1. § (3), (4) és (6) bekezdésében meghatározott esetekben,
b) ha saját maga vagy a  Ptk. szerinti közeli hozzátartozója számára kíván felelős műszaki vezetői feladatot
ellátni, és az  építési beruházás becsült értéke nem éri el a  közbeszerzésekről szóló törvényben az  építési
beruházásokra megállapított nemzeti értékhatár kétszeresét.
(2) Az eseti engedély iránti kérelemhez a következő dokumentumok csatolása szükséges:
a) a szakirányú végzettséget igazoló oklevél hiteles másolata, ha ez a területi kamarai nyilvántartásban nem áll
rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a  leckekönyv másolata vagy az  oklevél melléklete, ha a  kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy ha azt a területi kamara titkára a szakirány megállapítása
érdekében kéri,
c) a szakmai gyakorlat igazolása a 12. § (1) bekezdése szerint,
d) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolása,
e) a végezni kívánt tevékenység főbb adatai, különösen a helye, a tárgya és a jellege,
f ) a hozzátartozói minőséget igazoló dokumentum.
16. A kérelem elbírálása és a határozat tartalma
28. § (1) Ha a  kérelem hiányos, a  területi kamara titkára legfeljebb tizenöt napos határidő megjelölésével a  kérelmezőt
a hiányok pótlására hívja fel. Ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátására nincs lehetőség.
(2) A  területi kamara titkára a  kérelem elbírálásánál vizsgálja, hogy a  kérelem és mellékletei megfelelnek-e
a  jogszabályban foglaltaknak, valamint a  kérelmezett szakmagyakorlási tevékenység megfelel-e az  engedélyezés
feltételeinek. A  hatóság a  kérelmet elutasítja, amennyiben a  kérelem és mellékletei nem felelnek meg, vagy
a  szakmagyakorlási tevékenység végzésének feltételei nem állnak fenn. Amennyiben a  kérelem hiánytalan,
a  döntést a  kérelem beérkezésétől, ha a  kérelem hiányos, az  utolsó pótolt dokumentum beérkezésétől számított
tizenöt napon belül kell meghozni és az ügyféllel haladéktalanul közölni. A területi kamara titkára a döntését szóban
nem közölheti.
(3) A  területi kamara titkára a  kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenységek esetén az  engedélyezési
eljárásban az  illetékes területi kamara elnökségének véleményét kikéri – kivéve, ha a  vélemény a  kérelem
benyújtásakor rendelkezésre áll – a  kamarai tagfelvétel, valamint a  szakmai gyakorlat szakirányúságának
megállapítása céljából. A  területi kamara elnöksége a  véleményét az  országos szabályzatban meghatározottak
szerint alakítja ki.
(4) A területi kamara titkára a kérelemnek a Ket. 72. § (4) bekezdése szerinti egyszerűsített határozatban ad helyt, amely
a Ket.-ben foglaltakon túlmenően tartalmazza:
a) az oklevél megnevezését, számát, szakát, szakirányát és kibocsátóját, amely a jogosultságot megalapozza,
b) a szakmagyakorlási tevékenység szakterületének megnevezését,
c) a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy névjegyzéki jelölését (tevékenység 1.  melléklet szerinti
betűjele, a területi kamara kódja és nyilvántartási szám),
d) az engedély – továbbképzési kötelezettség teljesítésének feltétele mellett – határozatlan ideig tartó hatályát,
e) a továbbképzési kötelezettség (ezen belül egyes esetekben jogosultsági vizsga) teljesítése igazolása
elmaradásának jogkövetkezményeiről történő tájékoztatást.
 (5) Az  eseti engedélyről szóló döntést a  területi kamara titkára a  Ket. 72.  § (4)  bekezdése szerinti egyszerűsített
határozattal hozza meg, amely a Ket.-ben foglaltakon túlmenően tartalmazza:
a) az oklevél megnevezését, számát, szakát, szakirányát és kibocsátóját, amely a jogosultságot megalapozza,
b) a szakmagyakorlási szakterület, illetve kategória megnevezését,
c) a végezni kívánt tevékenység főbb adatait, különösen a helyét, a tárgyát és a jellegét,
d) az eseti engedély hatályát, amely – a  Kamtv. 1.  § (6)  bekezdésében foglalt eset kivételével – legfeljebb
az adott építmény használatbavételi engedélyének megadásáig, illetve a használatbavétel tudomásulvételéig
szól,
e) tájékoztatást az engedély hatályának meghosszabbításának módjáról, feltételéről.
 (6) A kérelem elutasításáról hozott döntés a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően tartalmazza a területi
kamara elnöksége véleményének indokolását.
 (7) Jogorvoslati eljárásban az  országos kamara főtitkára a  kikéri a  szakterület szerinti szakmai tagozat véleményét
a szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítása céljából. 17. Bejelentés
29. § (1) A bejelentés benyújtására a 25. § szerinti engedélykérelem benyújtására előírtakat kell alkalmazni.
 (2) Az  energetikai tanúsítói tevékenységre vonatkozó bejelentésnek a  7.  § (2)  bekezdésében foglaltakat kell
tartalmaznia.
 (3) Az illetékes területi kamara titkára a bejelentés megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy a bejelentés
megfelel-e a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
 (4) A területi kamara titkára a bejelentés megérkezésétől számított nyolc napon belül
a) ha a  bejelentés megfelel az  előírt követelményeknek, nyilvántartásba veszi, mely tényről igazolás
megküldésével a bejelentőt értesíti,
b) ha a  bejelentés nem felel meg az  előírt követelményeknek, a  bejelentés hiányainak megjelölése mellett
figyelmezteti a  bejelentőt a  tevékenység bejelentés nélküli folytatásának jogkövetkezményeire, valamint
a területi kamara a bejelentés nyilvántartásba vételét határozattal megtagadja.
(5) A bejelentésről készített igazolásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a területi kamara megnevezését, a bejelentés iktatási számát és ügyintéző nevét,
b) a bejelentő nevét, lakcímét, szervezet esetén székhelyét,
c) a bejelentett tevékenység megjelölését, a szakmagyakorlási szakterület megnevezését,
d) a bejelentés előterjesztésének napját,
e) a szakmagyakorlási tevékenységet bejelentő személy nyilvántartási számát, a névjegyzéki jelét,
f ) azt, hogy a bejelentés – kivéve a határon átnyúló szolgáltatásra vonatkozó bejelentést – határozatlan időre,
vagy a bejelentésben meghatározott ideig szól.
 (6) A  területi kamara titkára a  bejelentő számára a  nyilvántartásba vétellel egyidejűleg az  1.  melléklet szerinti
névjegyzéki jelölést ad (tevékenység szerinti betűjel, a területi kamara kódja és nyilvántartási szám).
 (7) A  területi kamara titkára eltiltja a  tevékenység folytatásától és ezzel egyidejűleg – a  névjegyzéki jelölés
hatálytalanítása mellett – a  névjegyzékből törli azt, aki a  bejelentésben valótlan adatközlést és hitelesítési
nyilatkozatot tett a  jogszabályban előírt feltételekkel való rendelkezéséről és ezt bármely hatáskörrel rendelkező
hatóság által végzett ellenőrzés igazolja, vagy ha a jogszabályban előírt feltételekkel már nem rendelkezik.
18. Az egységes elektronikus névjegyzék vezetése 30. § (1) A  területi kamara titkára az  engedély megadásával, illetve a  bejelentés tudomásulvételével egyidejűleg
a szakmagyakorlót nyilvántartásba veszi, a névjegyzéki jelölést a határozattal vagy az igazolással közli.
(2) A  területi kamarák – az országos kamarák által közösen működtetett, az OÉNY-nyel összekapcsolt, szakterületekre
bontott, nyilvános elektronikus – közös névjegyzéket vezetnek, amelyet folyamatosan aktualizálnak
a szakmagyakorlók adatszolgáltatása, valamint a továbbképzési kötelezettség igazolása alapján.
(3) A  névjegyzékben rögzíteni kell a  névjegyzékbe vételi eljárással összefüggésben, jogszabályban előírt igazgatási
szolgáltatási díj megfizetésének, valamint a továbbképzési kötelezettség teljesítésének tényét. A szakmagyakorlási
tevékenységek szakterület szerinti jelölését az 1., 2. és 3. melléklet szerint kell a névjegyzékben rögzíteni.
(4) A névjegyzék
a) természetes személy vonatkozásában az Étv. 58. § (10) bekezdése és a Kamtv. 43. § (2) bekezdése,
b) cég vonatkozásában az Étv. 58. § (1) bekezdése és a Kamtv. 43. § (3) bekezdése
szerinti adatokat tartalmazza.
(5) Az  elkülönített névjegyzéken a  (4)  bekezdés szerinti adattartalommal kell vezetni a  Kamtv. 1.  § (3), (4) és
(6) bekezdésében meghatározott szakmagyakorlót és az eseti engedéllyel rendelkezőt.
(6) A  (4) és (5)  bekezdés szerinti névjegyzék az  Étv. 58.  § (1)  bekezdése, az  Étv. 58.  § (10)  bekezdés a), c)–f )  pontja,
a  Kamtv. 43.  § (2)  bekezdés a), b), g)–p)  pontja, a  Kamtv. 43.  § (3)  bekezdés a), c)–g)  pontja szerinti adatok,
valamint a (3) bekezdés szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítésének ténye tekintetében közhiteles hatósági
nyilvántartásnak minősül.
19. Szakmagyakorlást végző cégek névjegyzéke 31. § (1) Ha a  szakmagyakorlási tevékenységet a  cég üzletszerűen gazdasági tevékenységként folytatja, akkor
a szakmagyakorlási tevékenységet köteles bejelenteni az 5. § (6) bekezdése szerinti területi kamarának. A bejelentés
során a 29. §-ban foglaltak alapján kell eljárni.
(2) A  cégre vonatkozó bejelentés alapján a  területi kamara a  30.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott
adattartalmú névjegyzéket vezet.
20. Hatósági bizonyítvány kiállítása 32. § A területi kamara titkára – külön jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj fizetése mellett – hatósági
bizonyítványt állít ki a névjegyzék adataiból, a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy vagy cég névjegyzéki
jelöléséről, a  szakmagyakorló továbbképzési kötelezettségének teljesítéséről, amennyiben azt a  szakmagyakorló
kérelmezi.
21. A szakmagyakorlási tevékenység szüneteltetése 33. § (1) A  szakmagyakorlási tevékenység folytatása a  szakmagyakorló kérelmére a  területi kamara titkárának a  határozata
alapján szüneteltethető. A  kérelemben a  szünetelés kezdő időpontját meg kell jelölni. A  szüneteltetés kezdő
időpontja a  kérelem benyújtásától számított legfeljebb harmadik hónap. A  szüneteltetés kezdő időpontját
a területi kamara titkáránál be kell jelenteni, ha az eltér a kérelemben megjelölttől. A szüneteltetés időtartama alatt
a szüneteltetett szakmagyakorlási tevékenység nem végezhető.
(2) A szüneteltetett tevékenység – külön kérelemre – abban az esetben folytatható, ha a szakmagyakorlási tevékenység
szüneteltetésének megszüntetését kérelmező személy a  kötelező továbbképzési kötelezettségének teljesítését
igazolja.
(3) Tervező műszaki ellenőri cím jogosultja az építészeti-műszaki tervezési vagy az építési műszaki ellenőri jogosultság
szüneteltetése esetén már nem használhatja a címet.
(4) Beruházási tanácsadói cím jogosultja az  építészeti-műszaki tervezési vagy az  építési műszaki ellenőri jogosultság
szüneteltetése esetén már nem használhatja a címet.
IX. FEjEZET
ToVÁbbKÉpZÉSI rENDSZEr ÉS A joGoSulTSÁGI VIZSGA
22. Továbbképzés 34. § (1) A  szakmagyakorló az  ötéves továbbképzési időszak alatt – a  (2)  bekezdésben foglalt kivételekkel – köteles
továbbképzést teljesíteni.
(2) A  továbbképzési kötelezettség alól mentesül az  elkülönített névjegyzékbe bejegyzett szakmagyakorló és
a szakmagyakorlást eseti engedéllyel folytató személy.
(3) A továbbképzés típusa
a) kamarai tagsághoz kötött jogosultság esetén kötelező és szakmai,
b) kamarai tagsághoz nem kötött jogosultság esetén kötelező
továbbképzés.
(4) A  szakmagyakorlónak az  első továbbképzési időszaka alatt a  38.  § (2)  bekezdése szerinti beszámolóval végződő
kötelező továbbképzést kell teljesítenie.
35. § (1) A  továbbképzést az  országos kamara szervezi valamennyi továbbképzési típus és valamennyi szakmagyakorlási
tevékenység esetén.
(2) Az országos kamara a továbbképzések szervezésére egy vagy több bizottságot működtet. A bizottság működésének
ügyrendjét saját hatáskörében készíti és fogadja el. A bizottságba egy tagot a miniszter delegál.
23. A továbbképzés tartalma 36. § (1) A  kötelező továbbképzés tematikáját jogosultsági szakterületenként a  miniszter határozza meg, az  ehhez
kapcsolódó tananyagot az országos kamara dolgozza ki és a miniszter hagyja jóvá. Az oktatási anyagokat a kamara
elektronikusan közzéteszi.
(2) A  szakmai továbbképzés tematikáját, rendszerét, metódusát, értékelését, az  országos kamarák saját hatáskörben,
szabályzatban állapítják meg.
(3) A kötelező továbbképzést az országos kamara által – a miniszter egyetértésével – elfogadott oktató tarthatja.
 (4) A kötelező továbbképzés formája lehet
a) internet alapú távoktatás, amely tesztvizsgával zárul, vagy
b) hagyományos oktatási formában történő részvétel.
(5) A  kötelező továbbképzésben a  továbbképzési időszak alatt egy, a  (4)  bekezdés szerinti továbbképzési formát kell
teljesíteni, ahol a (4) bekezdés b) pontja szerinti oktatás összességében nem haladhatja meg a nyolc tanórát.
24. A továbbképzési kötelezettség teljesítésének igazolása 37. § (1) A  36.  § (4)  bekezdése szerinti továbbképzés teljesítésének elektronikus formában történő igazolása az  országos
kamara feladata. A területi kamara köteles közhiteles nyilvántartásában naprakészen vezetni az igazolások tartalma
alapján az adott továbbképzési időszak teljesítését az egyes szakmagyakorlók tekintetében. Az egyes továbbképzési
ciklusok teljesítése vizsgálatának alapjául a  kamarai nyilvántartás szolgál. A  névjegyzéket vezető szerv kérésére
a szakmagyakorló kötelezhető a részére kiállított és átadott igazolások bemutatására egyeztetés céljából.
(2) A  kötelező továbbképzési kötelezettség teljesítésének elmulasztása a  jogosultság – területi kamara titkára által
hivatalból történő – felfüggesztését vonja maga után mindaddig, amíg a  szakmagyakorló a  továbbképzési
kötelezettségének nem tesz eleget, de legfeljebb egy évig.
25. A jogosultsági vizsga és a beszámolóval végződő kötelező továbbképzés
38. § (1) A jogosultsági vizsga és a beszámolóval végződő kötelező továbbképzés (a továbbiakban: beszámoló) célja annak
vizsgálata, hogy a szakmagyakorló kellő mértékben ismeri-e a tevékenységére vonatkozó jogszabályi környezetet,
képes-e a fontosabb jogszabályokat helyesen értelmezni, rendelkezik-e a szakmagyakorláshoz szükséges ismeretek
alkalmazásában kellő jártassággal.
(2) Az  energetikai tanúsítói jogosultság kivételével a  jogosultság megállapítását követő egy éven belül
a szakmagyakorlónak beszámolót kell tennie a 39. §-ban foglaltak szerint.
(3) A  jogosultsági vizsgát és a  beszámolót az  országos kamara szervezi és bonyolítja le. A  jogosultsági vizsga és
a  beszámoló vizsga bizottsága legalább három- és legfeljebb öttagú testület. A  vizsgabizottság elnökből és
tagokból áll. A  vizsgabizottság egy tagja a  miniszter által megbízott személy. A  vizsgabizottság további tagjait
az országos kamara bízza meg. A vizsgabizottság ügyrendjét maga állapítja meg.
(4) A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló díja összesen 34 000 forint, amelyből az  általános rész díja 17 000 forint,
a  szakterületi rész díja 17 000 forint. A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló a  39.  § (10)  bekezdése szerinti
eredménytelenség esetén ismételhető. A  javítóvizsga díja első alkalommal ingyenes, ezt követően a  jogosultsági
vizsga díjával azonos.
(5) A jogosultsági vizsga, a beszámoló díját a vizsgára történő jelentkezéskor kell befizetni a vizsgát szervező országos
kamara elkülönítetten vezetett számlájára.
(6) A  vizsgázó köteles értesíteni a  vizsgaszervezőt, amennyiben a  visszaigazolt vizsgán nem tud részt venni.
Amennyiben a  vizsgára jelentkező szakmagyakorló legkésőbb a  vizsga napját megelőző második munkanapig
nem tesz eleget értesítési kötelezettségének, akkor a  befizetett vizsgadíj összegéből az  adminisztrációs költségek
fedezésére 3000 forint levonásra kerül.
(7) A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló általános része alól a  vizsgabizottság az  ügyrendjében meghatározott
módon felmentést ad, ha a  szakmagyakorló más jogosultság megszerzéséhez ilyen tartalmú vizsgát már
tett, vagy rendelkezik olyan vizsgával, amelynek követelménye 80%-ban megegyezik az  általános rész
követelményrendszerével. A  jogosultsági vizsga szakterületi része alól felmentés nem adható. A  felelős műszaki
vezető, az építési műszaki ellenőr magasépítési szakterülten mentesül a beszámoló alól, ha építési műszaki ellenőri
OKJ bizonyítvánnyal rendelkezik.
39. § (1) A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló általános és szakterületi részből áll. A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló
formája írásbeli és szóbeli vizsga. Szóbeli vizsgára a (11) bekezdés szerinti írásbeli vizsga eredmény esetén kerül sor.
(2) A  jogosultsági vizsgára és a  beszámolóra elektronikusan a  vizsgát és beszámolót szervező országos kamaránál
kell jelentkezni. A  jelentkezés módja a  kamara honlapjáról letölthető jelentkezési lap elektronikus kitöltésével
és a  kamarának történő továbbítással történik. A  jelentkezőt a  jogosultsági vizsga és a  beszámoló szervezője
nyilvántartásba veszi és ellenőrzi a vizsgadíj befizetését.
(3) A  vizsga és a  beszámoló helyszínén a  vizsga és a  beszámoló megkezdése előtt meg kell állapítani a  vizsgázók
személyazonosságát, és tájékoztatást kell adni a vizsga és beszámoló szabályairól. A vizsgázó és a beszámoló köteles
a személyazonosságát igazolni. A vizsgázó és a beszámoló segédeszközöket nem használhat az energetikai tanúsítói
jogosultsági vizsga képletgyűjteménye kivételével.
(4) A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló általános része (szakmagyakorlók közös ismeretanyagát képező ismeretek)
az alábbi ismeretkörből áll:
a) az építésügyi jogi környezet általános felépítése (jogszabályi hierarchia), ezen belül az  Étv. alapismerete,
a kapcsolódó végrehajtási területekből különösen
aa) a településrendezési szabályok, követelmények,
ab) az építési folyamat,
ac) az építményekkel szemben támasztott alapvető követelmények,
ad) szabványosítás, a  szabványokra vonatkozó alapvető fogalmak, a  szabványok alkalmazására
vonatkozó általános szabályok, a szabványtípusok,
ae) az építési termékekre vonatkozó szabályok,
af ) a szakmagyakorlókkal szemben szabálytalanságok esetén alkalmazható jogkövetkezmények,
b) a kötelmi jogon belül a  szerződésekre vonatkozó általános szabályok (tartalmi és formai követelmények,
érvényesség),
c) a környezet-, természet- és tájvédelem vonatkozó részeinek,
d) az örökségvédelem,
e) a kamarai tagsághoz kötött jogosultságok esetében a kamarai etikai-fegyelmi eljárás
ismerete.
(5) A beszámoló szakterületi része (szakmagyakorlók speciális, szakterületi ismeretanyagát képező ismeretek) az alábbi
ismeretkörből áll:
a) a kérelmezett vagy gyakorolt tevékenység vállalása, megkezdése, folytatása feltételeinek, szabályainak,
b) a kérelmezett vagy gyakorolt szakterületre vonatkozó
ba) szabályok (feladat, felelősség, összeférhetetlenség, szerződés tartalmi követelményei, díjszámítás),
bb) vonatkozó szabványok,
bc) az építési hulladék kezelésének,
bd) szakterületi igény szerinti mértékben a településrendezési követelmények,
be) a tevékenység végzésével összefüggő egyéb kapcsolódó szakmai területek,
bf ) az engedélyezési és a kivitelezési terv tartalmi követelményeinek,
c) a településrendezési tervezési szakterületen a  b)  pont bc) és bf )  alpontjában felsoroltak helyett
a szakterületnek megfelelő településrendezési követelmények
ismerete.
 (6) A  jogosultsági vizsga szakterületi része az  energetikai tanúsítói jogosultság esetén két kérdéskörből áll az  alábbi
ismeretkörökből:
a) az energetikai követelményekre és a tanúsításra vonatkozó szabályozás hatálya,
b) a belső környezet kritériumai (hőkomfort, belső levegő minőség és légcsere, páratartalom, világítás),
c) az épületek, az  épülethatároló szerkezetek, valamint az  épületgépészeti rendszerek energiaigényének
számítási módszerei,
d) az épületgépészeti (fűtési, szellőzési, használati melegvíz-ellátási, hűtési, világítási) rendszerek azonosítása,
energiatudatos korszerűsítése, az  egyes rendszerekre vonatkozó primer energiaigény számítása, az  épület
energetikai rendszereiből származó nyereségáramok számítása, üzemeltetési tanácsok,
e) az épületek energetikai minőségének tanúsítási rendszere (módszere),
f ) a meglévő épülethatároló szerkezetek hőtechnikai azonosítása, energiatudatos felújítása,
g) az épületre vonatkozóan a légcsereszám becslése, a fajlagos hőveszteség-tényező meghatározása,
h) az energetikai minőség szerinti osztályok, az osztályba sorolás szabályai,
i) a tanúsítás dokumentálása.
(7) A jogosultsági vizsga és a beszámoló időtartama 120 perc.
 (8) A  vizsga és a  beszámoló kérdéseit a  vizsgaszervező kamara – a  miniszter egyetértésével – állítja össze és
a  honlapján, valamint az  e-epites.hu portálon közzéteszi. A  vizsgán és a  beszámolón ezek közül azok a  kérdések
szerepelnek, amelyeket a vizsgabizottság állít össze.
(9) Kamarai szolgáltatás keretében előkészítő tanfolyam és konzultáció szervezhető, azonban a  vizsgának és
a beszámolónak nem kötelező előfeltétele.
(10) A jogosultsági vizsga, a beszámoló követelményeit az teljesítette, aki az írásbeli kérdések 70%-át helyesen válaszolta
meg. Az  50% alatt teljesített írásbeli vizsga, beszámoló eredménytelen, szóbeli vizsgára vagy beszámolóra
a vizsgázó, a beszámoló nem bocsátható, az írásbeli vizsgát vagy a beszámolót ismételni köteles.
(11) Az 50–70% közötti eredmény esetében a vizsgázó vagy beszámoló szóbeli vizsgát vagy beszámolót tesz.
 (12) A vizsgabizottság értékeli az  írásbeli dolgozatokat. Az  írásbeli értékelés befejezését követően a bizottság kihirdeti
a  szóbeli vizsgára vagy beszámolóra kötelezettek névsorát és a  szóbeli vizsga vagy beszámoló időpontját, amely
lehet ugyanaz a nap is.
(13) A szóbeli vizsgán vagy beszámolón a vizsgázó vagy beszámoló további kérdést kap, melyre külön felkészülési idő
nélkül válaszolnia kell. A vizsgabizottság bármelyik tagja kiegészítő kérdéseket tehet fel a vizsgázónak.
(14) Az  összesítő értékelő lapot és a  jegyzőkönyvet a  vizsgabizottság minden tagja a  helyszínen köteles aláírni.
Az értékelést követően hozott bizottsági döntés alapján történik a nyilvános eredményhirdetés.
(15) A  jogosultsági vizsga és a  beszámoló letételét a  vizsgaszervező igazolja, külön kérelem nélkül gondoskodik
az elektronikus nyilvántartásba történő bejegyzéséről.
X. FEjEZET
EGT-ÁllAM SZolGÁlTATóIVAl KApcSolAToS SZAbÁlyoK 26. Határon átnyúló szolgáltatásnyújtás
40. § (1) A  valamely tagállamban jogszerűen letelepedett és ott szakmagyakorlási tevékenység végzésére jogosult
szolgáltató, Magyarország területén történő letelepedés nélkül, szabad szolgáltatásnyújtás keretében akkor
folytathatja ugyanezt a szakmagyakorlási tevékenységet, ha az e rendeletben meghatározott szakmai feltételekkel
rendelkezik.
(2) A  Szolgtv. szerint a  szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatás
keretében történő szakmagyakorlási tevékenység folytatására irányuló szándékát köteles az adott szakmagyakorlási
tevékenység tekintetében hatáskörrel rendelkező Budapesti Építész Kamarához, vagy a  Budapesti és Pest Megyei
Mérnöki Kamarához bejelenteni. A bejelentést évente kell megtenni.
(3) A  (2)  bekezdésben kijelölt területi kamara a  szabad szolgáltatás jogával rendelkező szolgáltatóról elkülönített
közhiteles nyilvántartást vezet.
(4) A bejelentéshez magyar nyelvű fordításban mellékelni kell:
a) nevét, címét, a folytatni kívánt szakmagyakorlási tevékenység megjelölését,
b) a szakmai képesítést igazoló okiratot,
c) a tagállami állampolgárság igazolását,
d) a végezni kívánt tevékenység főbb adatait, különösen a helyét, a tárgyát és a jellegét,
e) igazolást arról, hogy a  szolgáltatásnyújtó a  szakmagyakorlási tevékenység folytatása céljából jogszerűen
letelepedett valamely tagállamban, továbbá
f ) nyilatkozatot arról, hogy a  szolgáltatásnyújtó a  nyilatkozat benyújtásakor átmenetileg sincs eltiltva
a szakmagyakorlási tevékenység gyakorlásától.
 (5) Az  elkülönítetten vezetett közhiteles névjegyzéket vezető (2)  bekezdésben kijelölt területi kamara ezen
névjegyzékből törli azt a  személyt, aki a  külön jogszabály szerinti évenkénti nyilatkozattételi kötelezettségét nem
teljesíti.
27. Letelepedés szabadsága keretében nyújtott szolgáltatás 41. § (1) Valamely tagállam állampolgára a  szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelmét a  külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerinti szakmai képesítésének elismerése iránti kérelmével
egyidejűleg nyújtja be a Budapesti Építész Kamarához, vagy a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarához.
(2) Az engedély iránti kérelemhez csatolni kell magyar nyelvű fordításban:
a) a szakirányú végzettséget (szükség esetén kiegészítő képesítést) igazoló oklevél hiteles másolatát, ha
ez a kamarai nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a  leckekönyv másolatát vagy az  oklevél mellékletét, ha a  kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy ha a kamara azt a szakirány megállapítása érdekében kéri,
c) az építészeti tervezési szakterületen tevékenységet megkezdő személyek kérelme kivételével a  jogosultsági
vizsga eredményes letételének vagy a vizsga alóli mentességnek az igazolását,
d) a küldő vagy származási ország illetékes hatósága által kiállított, a  küldő vagy származási országbeli
jogosultságára vonatkozó igazolást, beleértve a  szakirányú szakmai gyakorlat jellegét, szakirányát,
teljesítésének helyét, időtartamát.
(3) A kérelmet és mellékleteit az elismerési eljárást lefolytató hatóság a szakmai képesítés elismeréséről szóló jogerős
határozatával együtt haladéktalanul megküldi az 5. § szerint hatáskörrel rendelkező területi kamarának. A  területi
kamara a megküldött iratok alapján
a) az engedélyt megadja, és a szakmagyakorlót az elkülönítetten vezetett névjegyzékbe bejegyzi, vagy
b) a kérelmet elutasítja.
XI. FEjEZET
HArMADIK orSZÁG SZolGÁlTATóI 42. § Harmadik országbeli szolgáltatók számára jogosultság az  e  rendeletben foglaltak szerint, viszonosság alapján
állapítható meg.
XII. FEjEZET
joGKöVETKEZMÉNyEK 28. Közös szabályok 43. § (1) A területi kamara titkára a szakmagyakorlóval szemben hatósági eljárást folytat le, és jogkövetkezményt állapít meg
a) a Kamtv. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzések alapján,
b) a területi kamara etikai-fegyelmi bizottságának jogerős döntése alapján,
c) az Épelj. 66. § (2) és (3) bekezdése szerinti megkeresésre,
d) a szakmagyakorlási tevékenység folytatásának feltételei hiánya esetén,
e) az energetikai tanúsítványok tekintetében a  független ellenőrzési rendszert működtető szerv
kezdeményezésére.
 (2) A  területi kamara titkára az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti megkeresésre a  45.  § szerinti jogkövetkezményt állapít
meg, és ezzel egyidejűleg a döntése megküldése mellett a kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenység
esetén a területi kamara etikai-fegyelmi bizottságánál is eljárást kezdeményez a kamarai tag ellen.
(3) A  jogkövetkezményt megállapító területi kamara titkára a  döntését az  OÉNY e-szankció alkalmazásban rögzített
jogkövetkezmények figyelembevételével hozza meg az e-rendszerben.
(4) Az  Étv. 58.  § (11)  bekezdése szerinti bírósági értesítéseknek az  e-szankció elektronikus alkalmazásban történő
rögzítését az OÉNY üzemeltetője köteles a beérkezést követően haladéktalanul, de legkésőbb a beérkezést követő
munkanapon elvégezni.
(5) A  jogkövetkezményeket megállapító döntés meghozatala előtt a  területi kamara titkára minden esetben köteles
ellenőrizni, hogy e-szankció alkalmazással rögzített adatállományban, az  adott szakmagyakorlóval szemben
jogkövetkezmény állapítottak-e meg. Amennyiben a  szabályozás a  fokozatosság elve alapján súlyosabb szankciót
is kilátásba helyez, a  jogkövetkezmény megállapításakor az  e-szankció adatállományban rögzített valamennyi
jogkövetkezményt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy a  szankciót mely hatóság vagy szerv állapította
meg.
(6) Az  e  rendelet alapján megállapított közigazgatási bírság összege – egy éven belüli ismételt bírságolandó
szabálytalanság esetén – az előzőleg megállapított bírság 150%-ánál kevesebb nem lehet.
(7) Az  építésügyi és az  építésfelügyeleti hatóság a  szakmagyakorlási tevékenységre vonatkozó jogszabályok, szakmai
szabályok megsértése miatt – hatáskör hiányában vagy kormányrendeletben előírt esetekben – az OÉNY e-szankció
elektronikus alkalmazás használatával köteles elektronikus úton megkeresni a  névjegyzéket vezető területi
kamarát. A  területi kamara, az  elektronikus megkeresés alapján, harminc napon belül köteles eljárást indítani
a  szakmagyakorlási tevékenységet folytató ellen, és az  eljárást lezáró döntéséről a  megkereső hatóságot az  OÉNY
e-szankció elektronikus alkalmazás használatával elektronikus úton értesíteni.
29. Jogkövetkezmények típusai 44. § (1) A területi kamara titkára figyelmeztetésben részesíti a szakmagyakorlót:
a) ha az adatváltozás bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget,
b) ha az adategyeztetési kötelezettségét nem teljesíti,
c) ha a nyilvántartási díjat határidőre nem fizeti be,
d) ha a  kamara a  43.  § (1)  bekezdés a)  pontja során első ízben állapít meg olyan kisebb szabálytalanságot,
pontatlanságot, számítási vagy felmérési hibát, tartalmi hiányosságot, amely nem befolyásolta érdemben
a szakmai tevékenység, vagy a szakvélemény eredményét,
e) ha az  R1. 9/A.  §-a szerinti ellenőrzés során a  független ellenőrző szervezet által feltárt hibát az  energetikai
tanúsító a tanúsítvány alátámasztó munkarészben nem javítja ki,
f ) szakszerűtlen vagy valótlan tartalmú építészeti-műszaki tartalmú dokumentáció esetén a 43. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti megkeresésre.
(2) A területi kamara titkára
a) a szakmagyakorlót 20 000 forint bírsággal sújtja, ha az  (1)  bekezdés a)–b) és d)  pontjában foglaltakat
a figyelmeztetés ellenére sem teljesíti,
b) az építésfelügyeleti hatóság számított építményértéket tartalmazó megkeresése alapján a  felelős műszaki
vezetőt, az  építési műszaki ellenőrt az  összeférhetetlenségi szabályok megsértése miatt bírsággal sújtja,
melynek mértéke 100 000 forint összegezve a számított építményérték 20 millió forintot meghaladó részének
0,5%-val, de legfeljebb 300 000 forint.
(3) A  bírságot az  azt kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül kell megfizetni
a határozatban megjelölt számlaszámra. A teljesítési határidő előtt benyújtott kérelemre halasztás egy alkalommal
engedélyezhető legfeljebb harminc napra.
(4) A területi kamara titkára megtiltja a szakmagyakorlási tevékenység folytatását
a) legfeljebb hat hónap időtartamra, ha az  építésfelügyeleti hatóság – az  építésfelügyeleti bírságról szóló
238/2005. (X. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 1. melléklet I. táblázat 16. pontjában meghatározott
jogsértő cselekmény kivételével – három éven belül legalább kettő alkalommal jogerősen építésfelügyeleti
bírsággal sújtotta,
b) legfeljebb egy év időtartamra, ha az építésfelügyeleti hatóság – az R2. 1. melléklet I. táblázat 16. pontjában
meghatározott jogsértő cselekmény kivételével – egy éven belül kettő alkalommal jogerősen bírsággal
sújtotta,
c) legalább egy év időtartamra, ha az  építésfelügyeleti hatóság az  R2. 1.  melléklet I. táblázat 16.  pontjában
meghatározott jogsértő cselekmény miatt jogerősen építésfelügyeleti bírsággal sújtotta,
d) ha a területi kamara etikai-fegyelmi bizottsága jogerős döntésével felfüggesztette a szakmagyakorló kamarai
tagságát, akkor annak időtartamáig,
e) a továbbképzési kötelezettsége teljesítéséig, de legfeljebb egy évig,
f ) legfeljebb hat hónap időtartamra, ha az  (1)  bekezdés c)  pontjában és a  (2)  bekezdésben foglalt
kötelezettségét a határozatban foglalt határidőre sem teljesíti,
g) legfeljebb egy év időtartamra, ha a  szakmai tevékenység folytatásához szükséges jogosultság
szüneteltetésének időtartama alatt végez engedélyhez kötött szakmai tevékenységet,
h) az építészeti-műszaki tervezésre kötött szerződéshez kapcsolódó díjfizetési kötelezettség teljesítésének
igazolásáig, de legfeljebb hat hónap időtartamra a 46. § (6) bekezdése szerinti esetben.
 (5) A  területi kamara titkára megtiltja a  szakmagyakorlási tevékenység folytatását és ezzel egyidejűleg törli
a tevékenységet folytató szakmagyakorlót a névjegyzékből, ha
a) a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését követően merült fel olyan tény vagy adat, amely
a tevékenység engedélyezését nem tette volna lehetővé,
b) a jogszabályban előírt jogosultsági feltételekkel már nem rendelkezik,
c) a bejelentésben valótlan adatközlést és hitelesítési nyilatkozatot tett a jogszabályban előírt feltételekkel való
rendelkezéséről és ezt bármely hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés igazolja,
d) a továbbképzési kötelezettségét a (4) bekezdés e) pontja szerinti határidőt követően sem teljesíti,
e) a területi mérnöki vagy építész kamarából a Kamtv. 34/A. § (1) bekezdés e) pontja szerint kizárták,
f ) az építésfelügyeleti hatóság az R2. 1. melléklet I. táblázat 16. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény
miatt három éven belül ismételten jogerősen építésfelügyeleti bírsággal sújtotta, vagy a szabálytalan szakmai
tevékenység súlyos testi sértést, maradandó egészségkárosodást vagy halált okozott,
g) a tevékenység folytatásához szükséges jogosultsága felfüggesztésének időtartama alatt végez
szakmagyakorlási tevékenységet,
h) az építészeti-műszaki tervező a  (4)  bekezdés f )  pontja szerinti felfüggesztő határozat jogerőssé válásától
számított hat hónapon belül sem igazolja díjfizetési kötelezettségének teljesítését,
i) ha az R1. 9/A. §-a szerinti ellenőrzés során a független ellenőrző szervezet megállapítja, hogy az energetikai
tanúsító tanúsítvány két besorolással eltér a tényleges értéktől.
45. § (1) Ha a névjegyzékből való törlésre a 44. § (5) bekezdés d) pontja alapján került sor, a jogosultság csak a továbbképzési
kötelezettség igazolása után engedélyezhető.
(2) Ha a  szakmagyakorlási tevékenység folytatásának megtiltására és ezzel egyidejűleg a  névjegyzékből való törlésre
a 44. § (5) bekezdés e), f ) és i) pontja alapján került sor, a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy a határozat
jogerőre emelkedésétől számított három éven belül a névjegyzékbe nem vehető fel.
(3) A névjegyzékből való törlést követően a szakmagyakorlóra vonatkozó adatokat a területi kamara tíz évig őrzi meg.
 (4) Igazságügyi szakértői tevékenységet is végző építésügyi műszaki szakértő szakmagyakorlási tevékenységének
megtiltásáról, névjegyzéki törléséről, illetve a  33.  § (1)  bekezdésében említett szüneteltetésről szóló határozatát
a területi kamara titkára az igazságügyi szakértői névjegyzék vezetését végző szervvel is közli.
30. A bírósági értesítéssel és a nemfizetési jelzéssel kapcsolatos eljárás
46. § (1) A területi kamara titkára az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítés beérkezésétől számított nyolc napon
belül
a) tájékoztatja a díjazásra jogosultat az eljárás megindításáról és menetéről,
b) felhívja a fizetésre kötelezettet arra, hogy hatvan napon belül igazolja
ba) a fizetés megtörténtét, vagy
bb) hogy az  értesítés alapjául szolgáló ítélettel szembeni rendkívüli jogorvoslati eljárásban annak
végrehajthatóságát felfüggesztették, vagy megállapították, hogy fizetési kötelezettsége nincs,
valamint
c) tájékoztatja a  feleket, hogy az  igazolás elmaradása esetén felfüggeszti a  fizetésre kötelezett tevékenység
folytatásához szükséges jogosultságát.
(2) Az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítéssel egyenértékűnek tekintendő, ha a kamara tudomására jut
olyan egyéb jogerős bírósági ítélet (külföldi, választottbírósági), vagy jogerős fizetési meghagyás, amely ugyanazon
adatokat tartalmazza, mint az értesítés.
(3) Az építészeti-műszaki tervező
a) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt vagy közvetítői eljárás eredményeként létrejött egyezséggel,
b) közokiratba foglalt fizetési kötelezettségvállalással,
c) teljesítésigazolással, vagy
d) a TSZSZ szakvéleményével
igazolva írásban bejelentheti a  területi kamarának, hogy másik építészeti-műszaki tervezővel (fizetésre kötelezett)
megkötött tervezési szerződésből eredően díjazásra jogosult, de a  fizetés sem a  vállalt határidőben, sem
a bejelentés megtételéig nem történt meg (a továbbiakban: nemfizetési jelzés).
(4) Ha a nemfizetési jelzés hiányos, a területi kamara annak beérkezésétől számított nyolc napon belül – harminc napos
póthatáridő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja
fel a  bejelentőt. A  hiánypótlás elmaradása esetén a  kamara nyolc napon belül értesíti a  bejelentőt a  beadvány
elutasításáról.
(5) A területi kamara a nemfizetési jelzés beérkezésétől – hiánypótlás esetén a pótlástól – számított nyolc napon belül
a) értesíti a díjazásra jogosultat az eljárás megindításáról és menetéről,
b) felhívja a fizetésre kötelezettet, hogy hatvan napon belül igazolja
ba) a fizetés megtörténtét, vagy
bb) hogy a  díjfizetés tárgyában indított bírósági eljárás van folyamatban, vagy ilyen tárgyú bírósági
eljárásban a  díjfizetési kötelezettség fenn nem állását megállapító jogerős bírósági határozatot
hoztak, valamint
c) tájékoztatja a  feleket, hogy az  igazolás elmaradása esetén felfüggeszti a  fizetésre kötelezett tevékenység
folytatásához szükséges jogosultságát.
(6) Ha a  díjfizetésre kötelezett hatvan napon belül nem igazolja a  meghatározottakat, a  területi kamara a  határidő
lejártát követő nyolc napon belül a Ket. szerinti határozatot hoz a tevékenység folytatásához szükséges jogosultság
felfüggesztéséről.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti felfüggesztés megszűnik az  Étv. 58.  § (11)  bekezdése szerinti bírósági értesítés vagy
alvállalkozói nemfizetési jelzés alapjául szolgáló díjfizetési kötelezettség teljesítésének igazolásakor. Amennyiben
az  építészeti-műszaki tervező a  felfüggesztési határozat jogerőssé válásától számított hat hónapon belül
sem igazolja díjfizetési kötelezettségének teljesítését, a  kamara az  engedély visszavonásával egyidejűleg törli
a névjegyzékből.
XII. FEjEZET
ZÁró rENDElKEZÉSEK 47. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 1–4. §, az 5. § (1)–(5) és (7) bekezdése, a 6. § (1) és (6) bekezdése, a 7–14. §, a 19–23. §, a 24. § (1) bekezdése,
a  26–46.  §, a  49.  §, az  50.  § (2)  bekezdése, az  51–52.  §, az  53.  § (3)  bekezdése és az  55.  § b)–h)  pontja
2014. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 24. § (2)–(6) bekezdése és a 25. § 2014. július 1-jén lép hatályba.
 (4) A  2014. január 1-jét megelőzően engedélyezett és névjegyzékbe vett, vagy bejelentés alapján névjegyzékbe vett
szakmagyakorlási tevékenység a továbbképzési kötelezettségek teljesítése mellett folytatható.
 (5) A  területi kamara titkára a  változással érintett jogosultság tekintetében az  1.  melléklet szerinti szak- és
részterületnek megfelelő besorolásról a  szakmagyakorlót a  továbbképzési időszakának befejezéséig hivatalból
értesíti. Ezen időszakig a  szakmagyakorló a  korábbi jogosultsági besorolásának megfelelően folytathatja
a tevékenységet.
(6) Azon jogosultságok tekintetében, amelyeket az 1. és 2. melléklet nem tartalmaz, – a (7) és (8) bekezdésben foglaltak
kivételével – az e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül a területi kamara titkára köteles a jogosultság
megszűnéséről a szakmagyakorlót írásban értesíteni.
(7) A  2014. január 1-jét megelőzően építésügyi igazgatási szakértői területen kiadott engedélyek 2014. július 1-ig
hatályosak, ezt követően a tevékenység engedély nélkül folytatható.
(8) A  2014. január 1-jét megelőzően geodéziai tervezési szakterületen kiadott engedélyek – jogszabály eltérő
rendelkezésének hiányában – 2014. július 1-jéig hatályosak, ezt követően a tevékenység engedély nélkül folytatható.
(9) Az  1.  mellékletben foglalt képesítési követelménytől eltérően az  igazságügyi szakértői szakterületnek megfelelő
építésügyi műszaki szakértői tevékenység engedélyezhető annak az  igazságügyi szakértőnek is, aki műszaki
felsőoktatás keretében szerzett szakirányú főiskolai szakképzettséggel rendelkezik, és akit az  igazságügyért
felelős miniszter 2006. január 1-jét megelőzően az  igazságügyi szakértői névjegyzékbe külön jogszabály alapján
az  építésügyi szakterületre felvett, és az  igazságügyi szakértői névjegyzékben építésügyi szakterületen jelenleg is
szerepel, továbbá rendelkezik 2006. január 1-jét megelőző tízéves szakmai gyakorlattal.
(10) Az  a  cég, amely az  e  rendelet szerinti szakmagyakorlási tevékenységet folytat, a  31.  § szerinti bejelentést 2015.
március 31-ig teszi meg.
(11) A  beruházáslebonyolítói tevékenység 2014. január 1-jét követően bejelentési kötelezettség teljesítése nélkül
folytatható.
(12) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
48. § Az OTÉK 111. § (2) bekezdésében „helyi építési szabályzat” szövegrész helyébe a „településrendezési eszköz” szöveg
lép.
49. § (1) Az R2. 2. § (1) bekezdés e) pontjában a „17–23.” szövegrész helyébe a „17–24.” szöveg lép.
 (2) Az R2. 1. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
50. § (1) Az R1. 8. § (2) bekezdésében az „el kell végezni.” szövegrész helyébe az „el kell végezni, ha a tanúsítvány hatálya alatt
eladás, vagy bérbeadás történik. Új tanúsítvány készítésével az előző hatályát veszti.” szöveg lép.
(2) Az R1. 9. § (1) bekezdésében az „egyes építésügyi” szövegrész helyébe az „építésügyi és építésüggyel összefüggő”
szöveg lép.
51. § (1) Az Épkiv. 16. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Az építési műszaki ellenőr kötelező közreműködése legalább az építési beruházás induló kivitelezési munkáira
vonatkozó építési szerződés megkötésétől az építési beruházás végszámla kiegyenlítéséig tart.”
(2) Az Épkiv. 24/A. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének ideje alatt az elektronikus építési naplót)
„a) az építtető megbízása alapján az építési műszaki ellenőr vagy a beruházási tanácsadó a 16. §-ban meghatározott
feladatok ellátása érdekében, valamint”
(folyamatosan ellenőrzi, és abban észrevételeit, megállapításait rögzíti.)
(3) Az Épkiv. 9. § (9) bekezdésében a „tervezői, beruházáslebonyolítói” szövegrész helyébe a „tervezői” szöveg lép.
52. § A bányafelügyelet hatáskörébe tartozó egyes sajátos építményekre vonatkozó építésügyi hatósági eljárások
szabályairól szóló 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Felelős műszaki vezető hiányában a fennmaradási engedély iránti kérelemhez az építésügyi és az építésüggyel
összefüggő szakmagyakorlási tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti sajátos építményfajtákkal
összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterületen bányászati építmények szakértői részszakterületi építésügyi
műszaki szakértő (1) bekezdés szerinti nyilatkozatát kell csatolni.”
53. § (1) Az Épelj. 2. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az  építészeti-műszaki dokumentáció, az  előzetes szakhatósági állásfoglalás, az  építészeti-műszaki tervtanács
véleménye, valamint a  települési (fővárosban a  kerületi) önkormányzat polgármesterének vagy a  fővárosi
önkormányzat főpolgármesterének (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat polgármestere) településképi
véleménye és az  egyéb dokumentumok elektronikus tárhelyre történő feltöltése önmagában az  engedélyezési
eljárást nem indítja meg.”
(2) Az Épelj 56. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Kérelemre, vagy az  ingatlan-nyilvántartást vezető első fokú ingatlanügyi hatóság hivatalból folytatott eljárása
esetén az OÉNY-ből megismerhető adat, tény, állapot, vagy helyszíni szemle alapján
a) a telken építmény meglétére vagy hiányára az építésfelügyeleti hatóság,
b) a telken meglévő építmény vagy önálló rendeltetési egység jogszerűségére az építésügyi hatóság
vonatkozó adat, tény igazolása céljából az Étv. 34. § (5) bekezdése alapján hatósági bizonyítványt állít ki.”
(3) Az Épelj. 66. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az építésfelügyeleti hatóság eljárást kezdeményez a névjegyzéket vezető szervnél, ha
a) az építészeti-műszaki tervező által készített kivitelezési dokumentáció szakszerűtlen vagy tartalma valótlan,
b) építési-műszaki ellenőrre vagy felelős műszaki vezetőre vonatkozó összeférhetetlenséget észlel.”
(4) Az Épelj.
a) 18. § (1) bekezdés f ) pontjában a „jogosult-e” szövegrész helyébe a „ , vállalkozás jogosult-e” szöveg,
b) 18.  § (6)  bekezdésében a  „jogosultság nélkül” szövegrész helyébe a  „jogosultság nélkül, vállalkozás
nyilvántartási jelölés nélkül” szöveg,
c) 46. § (2) bekezdés d) pontjában a „személy” szövegrész helyébe a „személy, vállalkozás” szöveg,
d) 46.  § (5)  bekezdésében a  „jogosultság nélkül” szövegrész helyébe a  „jogosultság nélkül, vállalkozás
nyilvántartási jelölés nélkül” szöveg
lép. 54. § (1) A  településfejlesztési koncepcióról, az  integrált településfejlesztési stratégiáról és a  településrendezési
eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R3.) a következő 14/A. alcímmel egészül ki:
„14/A. A Duna-parti építési szabályzat
19/A. § (1) A Duna-parti építési szabályzat a fővárosi településszerkezeti tervvel és a fővárosi rendezési szabályzattal
összhangban készül. Eltérés igénye esetén a  fővárosi településszerkezeti terv és a  fővárosi rendezési szabályzat
módosításáról előzetesen kell dönteni.
(2) A Duna-parti építési szabályzatot a fővárosi önkormányzat közgyűlése állapítja meg.
(3) A Duna-parti építési szabályzat mellékletét képezi az 1:4000 vagy annál nagyobb méretarányú szabályozási terv.
(4) A Duna-parti építési szabályzat a Duna főmedrével közvetlenül határos telkek és a Margitsziget területére készül.
(5) A  szabályozási terven – tájékoztató jelleggel – legalább egy telek mélységben be kell mutatni a  szomszédos
környezet jellemzőit is.”
(2) Az R3. 46. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Kerületi településrendezési eszköz 2014. június 30-ig történő készítése és elfogadása a  VI.  fejezet eljárási
szabályai szerint, az  OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési tartalmi követelményeinek és
jelmagyarázatának, valamint a  Fővárosi Szabályozási Kerettervről és a  Budapesti Városrendezési és Építési
Szabályzatról szóló fővárosi közgyűlési rendelet alkalmazásával történhet.”
(3) Az R3.
a) 3.  § (7)  bekezdésében a „fővárosi integrált településfejlesztési stratégiával” szövegrész helyébe a „kerületi
településfejlesztési koncepcióval és a fővárosi integrált településfejlesztési stratégiával” szöveg,
b) 14. §-ában a „melléket” szövegrész helyébe a „melléklet” szöveg,
c) 16. § (5) bekezdésében a „főváros estében” szövegrész helyébe a „főváros esetében” szöveg,
d) 16.  § (6)  bekezdésében a  „településrendezési eszköz” szövegrész helyébe a  „településrendezési eszköz
módosítása” szöveg,
e) 19. § (1) bekezdés b) pontjában az „épületmagassági” szövegrész helyébe a „beépítési magasságának” szöveg,
f ) 20. § (4) bekezdésében a „tervlap” szövegrész helyébe a „terv” szöveg,
g) 20. § (6) bekezdésében a „szabályzat:” szövegrész helyébe a „szabályzat, a 19/A. §-ban foglaltak kivételével:”
szöveg,
h) 20. § (8) bekezdésében a „tervlapon” szövegrész helyébe a „terven” szöveg,
i) 22.  § (4)–(7)  bekezdésében a  „polgármester” szövegrész helyébe a  „polgármester vagy főpolgármester”
szöveg,
j) 28.  § (4)  bekezdésében a  „helyi építési szabályzat” szövegrész helyébe a  „településrendezési eszköz”
szöveg, a  „meghatározottakon” szövegrész helyébe a  „felsorolt feltételeken” szöveg, az  „állami főépítész”
szövegrész helyébe az „állami főépítész, a  40.  § (8)  bekezdése szerinti esetben a  településfejlesztésért és
a településrendezésért felelős miniszter” szöveg,
k) 40.  § (4)  bekezdésében a „meghívja” szövegrész helyébe a „meghívja a  polgármestert, valamint” szöveg,
az „érintett kerületi önkormányzat” szövegrész helyébe az „érintett kerületi vagy a  fővárosi önkormányzat”
szöveg,
l) 40.  § (8)  bekezdésében a  „(4)  bekezdés” szövegrész helyébe a  „(4) és (5)  bekezdés” szöveg, az  „A
településrendezési eszköz” szövegrész helyébe az  „Az egyeztető tárgyalás eredményeként véglegesített
településrendezési eszköz” szöveg
lép. 55. § Hatályát veszti
a) az OTÉK 10. §-át megelőző „Lakóterület” alcím,
b) az R2.
ba) 2/A. § (4) bekezdése,
bb) 3. § (2) bekezdés b) pontjában az „ , a beruházáslebonyolítóval” szövegrész,
bc) 1. melléklet I. táblázat 6. és 12. sora, és II. táblázat 6. sora,
c) az építésüggyel kapcsolatos egyes szabályozott szakmák gyakorlásához kapcsolódó szakmai továbbképzési
rendszer részletes szabályairól szóló 103/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet,
d) a településtervezési és az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság
szabályairól szóló 104/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet,
e) az építési műszaki ellenőri, valamint a  felelős műszaki vezetői szakmagyakorlási jogosultság részletes
szabályairól szóló 244/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet,
f ) az R1. 9. § (4) bekezdése és 9/A. § (4) bekezdése,
g) az Épkiv.
ga) 1. § (1) bekezdés b) pontjában a „beruházáslebonyolító, ” szövegrész,
gb) 6. §-ában az „a beruházáslebonyolító, ” szövegrész,
gc) 8. §-a és az azt megelőző alcím,
gd) 9. § (1) bekezdésében a „vagy nevében a beruházáslebonyolító,” szövegrész,
ge) 11. §-a,
gf ) 15.  §-ában az  „A tervezői művezetésre (ideértve a  szakági tervezői művezetést is)
a beruházáslebonyolító is megbízást adhat.” szövegrész,
gg) 18. § (7) bekezdés a) pontja,
gh) 27. § (1) bekezdés a) pontjában az „a beruházáslebonyolító vagy” szövegrész.
h) az egyes építésügyi szakmagyakorlási tevékenységekről szóló 192/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet,
i) az Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló
150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet 1. mellékletének 96. sora,
j) az állam által elismert szakképesítések szakmai követelménymoduljairól szóló 217/2012. (VIII. 9.) Korm.
rendelet 2. mellékletében foglalt táblázat 349. sora és 3. melléklet 347. pontja,
k) az Épelj.
ka) 56. § (2) bekezdése,
kb) 56. § (3) bekezdésében a „ ,vagy az ügyfél által beadott irat záradékolásával kell kiadni” szövegrész,
kc) 8. melléklet 1.10., 2.1.8., 2.6., 2.10., 3.8. és 4.6. pontja,
l) az R3. 45. § (1) bekezdésében és 46. § (1) bekezdésében a „módosítás nélkül” és a „további módosítás nélkül”
szövegrész.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes