text:
16/2013. (II. 28.) EMMI rendelete a tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés j) és r) pontjában, a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi
XXXVII. törvény 29. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a szakképzés szakmai tankönyvei és az igazgatási szolgáltatási díj tekintetében az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) és n) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra tekintet nélkül az általános iskolákra, a szakiskolákra, a gimnáziumokra és szakközépiskolákra,
az alapfokú művészeti iskolákra, a gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményekre,
a nemzetiségi nevelést-oktatást folytató általános és középfokú iskolákra (a továbbiakban együtt: iskola),
b) a pedagógusokra, továbbá a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben alkalmazottakra,
az óraadókra, valamint az iskolában nem pedagógus-munkakört betöltőkre (a továbbiakban együtt:
alkalmazottak), c) a tanulók szüleire, törvényes képviselőire (a továbbiakban együtt: szülők),
d) az iskola tanulóira, e) a tankönyvellátásban részt vevő kiadókra és forgalmazókra, a tankönyvszerzőkre, a digitális tananyag
előállítóira, szerzőire, forgalmazóira és a digitális tananyagra vonatkozó felhasználási jog jogosultjára, továbbá
az eljárásban közreműködőkre, f) az egyházi jogi személy által szervezett fakultatív hit- és vallásoktatás, valamint hit- és erkölcstan oktatás
tankönyvei tekintetében az egyházi jogi személyekre, g) a Kormány által az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) köznevelési feladatkörébe tartozó
egyes feladatainak ellátására kijelölt szervre (a továbbiakban: hivatal),
h) az állami intézményfenntartó központra (a továbbiakban: központ),
i) a szakképzésben alkalmazott könyvek tankönyvvé nyilvánítási eljárásában jogszabály alapján
közreműködőkre. (2) Tankönyvvé a nyomtatott formában megjelentetett vagy elektronikus adathordozón rögzített kiadvány, könyv,
az oktatási program (pedagógiai rendszer) részeként jóváhagyott információhordozó (a továbbiakban együtt: könyv)
és a digitális tananyag nyilvánítható. (3) Könyvet a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvényben (a továbbiakban: tankönyvtörvény) és
az e rendeletben meghatározott részletes szabályok szerint lehet tankönyvvé nyilvánítani.
(4) A digitális tananyag jóváhagyására a könyv tankönyvvé nyilvánítására vonatkozó rendelkezéseket a 20. §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. II. FEJEZET ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § E rendelet alkalmazásában
a) munkatankönyv: az a tankönyv, amelynek alkalmazása során a tanulónak a tankönyvben elhelyezett, de
a tankönyvtől elválasztható és utánnyomással önállóan előállítható feladatlapon kell az előírt feladatot
megoldania, b) munkafüzet: az a szerzői jogi védelem alá eső, nyomtatott formában megjelentetett vagy elektronikus
formában rögzített és az e rendeletben meghatározottak szerint tankönyvvé nyilvánított kiadvány, amely
alkalmas arra, hogy egy vagy több meghatározott tankönyv tananyagának gyakorlását, elsajátítását,
alkalmazását elősegítse, c) könyvhöz kapcsolódó kiadvány: szöveggyűjtemény, feladatgyűjtemény, képletgyűjtemény,
táblázatgyűjtemény, képgyűjtemény, atlasz, kottakiadvány, feladatlap, lexikon, hangfelvétel vagy
audiovizuális mű, szótár, tananyagelem, oktatóprogram, feladatbank, továbbá az a szerzői jogi védelem alá eső,
nyomtatott formában megjelentetett vagy elektronikus formában rögzített és az e rendeletben
meghatározottak szerint tankönyvvé nyilvánított kiadvány és digitális tananyag, amelynek az alkalmazása
nélkül a kapcsolódó tankönyv ismeretei nem sajátíthatók el; amelynek alkalmazása nélkülözhetetlen valamely
műveltségi terület, műveltségi részterület, modul, valamint szakképzési szakterület, szakképzési
részszakterület, modul ismeretanyagának átadásához, feldolgozásához, d) használt tankönyv: az iskolai tankönyvellátás keretében az adott iskolával tanulói jogviszonyban álló tanuló
részére az iskola általa ingyen, vagy térítés ellenében átadott, legalább három hónapon át használt, majd
a tanulótól visszavett, vagy a tanuló által az iskola részére felajánlott tankönyv,
e) tartós tankönyv: az a tankönyvvé nyilvánított tankönyv, könyvhöz kapcsolódó kiadvány, amely nem tartalmaz
a tankönyvbe történő bejegyzést igénylő feladatokat, a nyomdai kivitele megfelel az e rendeletben
meghatározott, a tartós tankönyvekre előírt sajátos technológiai feltételeknek, és alkalmas arra, hogy a tanulók
legalább négy tanéven keresztül használják. III. FEJEZET A TANKÖNYVVÉ NYILVÁNÍTÁS, A TANKÖNYVVÉ NYILVÁNÍTÁS MEGSZŰNÉSE
1. Az eljárás megindítása 3. § (1) A tankönyvvé nyilvánítási eljárás kérelemre indul.
(2) A tankönyvvé nyilvánítási kérelmet a könyv a) kiadója, vagy
b) szerzője nyújthatja be a hivatalhoz. (3) Ha a könyvnek több szerzője van, a kérelmet közösen nyújthatják be.
(4) A szerző akkor nyújthat be tankönyvvé nyilvánítás iránti kérelmet, ha a kérelem benyújtásakor a könyv kiadására
mással nem kötött kiadói szerződést, és a könyvnek nincs kiadója.
(5) A kérelmet írásban, papír alapon, a Közoktatási Információs Iroda (a továbbiakban: KIR) adatkezelője által működtetett
elektronikus rendszer alkalmazásával lehet benyújtani. (6) A tankönyvvé nyilvánítási kérelemhez csatolni kell:
a) az 1. mellékletben meghatározott adatokat, valamint – a 6. §-ban szabályozott eljárások kivételével –
a szerkesztői (kiadói szerkesztői) jelentést, b) azt a könyvet vagy a valamely tankönyvhöz kapcsolódó kiadványt, amelynek tankönyvvé nyilvánítását kérik,
c) a kiadói lektor véleményét, a nem kiadói kérelmező által benyújtott kérelem esetén egy lektori véleményt,
amelynek tartalmaznia kell a tankönyvvé nyilvánításra benyújtott könyv vonatkozásában a könyvhöz
alkalmazott kerettanterv tananyagának tanévhez igazodó felosztását, d) a szerző – több szerző esetén valamennyi szerző – és a kiadó közös nyilatkozatát arról, hogy a kiadó
a tankönyvvé nyilvánítás időtartama alatt folyamatosan rendelkezni fog a könyv kiadói szerződésben rögzített
felhasználási jogaival, vagy – amennyiben a szerző nyújtja be a kérelmet – a szerző nyilatkozatát arról, hogy
a kérelem benyújtásakor a könyv kiadására mással nem kötött kiadói szerződést és a könyvnek nincs kiadója,
vagy arról, hogy a tankönyvkiadói, tankönyvforgalmazói tevékenységet nem üzletszerűen végzi,
e) a kiadó vagy – ha a tankönyvvé nyilvánítási kérelmet a szerző nyújtja be – a szerző nyilatkozatát arról, hogy
a könyv tartalmaz-e átvett szerzői művet vagy kapcsolódó jogi teljesítményt, és amennyiben tartalmaz, akkor
a nyilatkozatnak ki kell terjednie arra is, hogy a kiadó vagy a szerző a tankönyvvé nyilvánítás időtartama alatt
folyamatosan rendelkezni fog az átvett szerzői mű vagy szomszédos jogi teljesítmény felhasználási jogaival, és
f) a 2. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséről szóló igazolást.
(7) A tankönyvvé nyilvánítási kérelemnek a (6) bekezdés a), b) és c) pontjaiban meghatározott mellékleteit három, a d) és
e) pontjaiban felsorolt mellékleteit egy példányban kell benyújtani.
(8) Az eljárás tartama alatt a benyújtott könyvet – a 10. § (1) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a kiadó vagy
a szerző sem tartalmában, sem kivitelében nem változtathatja meg.
(9) Az e paragrafusban foglaltakat nem kell alkalmazni azon tankönyv esetében, amelyet a miniszter adott évfolyamra,
műveltségi területre, tantárgyra a tankönyvtörvény 2. § (7) bekezdése és a 3. § (2a) bekezdése alapján nyilvános
pályázati eljárás során választott ki. 4. § (1) A könyv különböző kötésmódban megjelenő változatainak tankönyvvé nyilvánítása iránt külön kérelmet kell
benyújtani. A kérelmek egyidejűleg is benyújthatóak, amelyekért a 2. mellékletben meghatározott igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni. (2) Ha a könyvvel együtt kapcsolódó kiadványt is benyújtottak, azt az adott könyvvel összefüggésben kell vizsgálni és
értékelni. 5. § Ha a tankönyvet tartalmában vagy – kötésmódja és borítója kivételével – kivitelében megváltoztatták, a tankönyvvé
nyilvánítási eljárást ismételten le kell folytatni az igazgatási szolgáltatási díj újbóli megfizetését követően. E rendelet
alkalmazásában nem jelenti a könyv tartalmi változtatását a benne szereplő helyesírási és nyomdahibák, továbbá
a tankönyvvé nyilvánítás ideje alatt megváltozott tényeknek, adatoknak a tankönyv adott oldalain történő javítása,
feltéve, hogy a javítás miatt nem változik meg a lapok számozása, és a javításról készült jegyzéket – ellenszolgáltatás
nélkül – megküldik a hivatalnak és azoknak az iskoláknak, amelyek az adott tankönyvből a javítás évét megelőző
három évben rendeltek. 6. § (1) Ha a kiadó vagy a szerző – a tankönyvvé nyilvánítás ideje alatt – a könyv kiadói szerződésben rögzített felhasználási
jogait átengedi, köteles azt a hivatalnak – a jogok átengedésétől számított harminc napon belül – bejelenteni.
Amennyiben a bejelentést elmulasztják, a hivatal a könyv tankönyvvé nyilvánítását megszünteti.
(2) A bejelentést az eredeti és az új jogosultnak közösen kell benyújtania, az új jogosult által a 2. melléklet szerint
befizetett igazgatási szolgáltatási díj igazolásával. A bejelentéshez csatolni kell
a) az új jogosult nyilatkozatát arról, hogy a tankönyvet sem tartalmában, sem kivitelében nem változtatták meg,
b) az új jogosult és a szerző, több jogosult, több szerző esetén valamennyi bejelentő nyilatkozatát arról, hogy
a tankönyvvé nyilvánítás időtartamára az új jogosult rendelkezik a könyv kiadói szerződésben rögzített
felhasználási jogaival, c) az új jogosult, több jogosult esetén valamennyi bejelentő nyilatkozatát arról, hogy a tankönyv tartalmaz-e
átvett szerzői művet vagy kapcsolódó jogi teljesítményt, és amennyiben tartalmaz, a nyilatkozatnak ki kell
terjedni arra is, hogy a tankönyvvé nyilvánítás időtartama alatt az új jogosult folyamatosan rendelkezni fog
az átvett szerzői mű vagy szomszédos jogi teljesítmény felhasználási jogaival.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell akkor is, ha a szerző a jóváhagyott tankönyvét ki akarja adni, azzal
az eltéréssel, hogy ha nem a kiadó a szerző, a kérelmet a kiadó és a szerző közösen nyújtja be.
(4) Kérelmet kell benyújtani a hivatalhoz, ha a jóváhagyott tankönyvben a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban a szakértők
által feltárt, helyesírási és nyomdahibának nem minősülő hibákat javítani kívánják. A tankönyvben kizárólag
a szakértők által feltárt hibákat lehet javítani. A kérelemhez – a hibák jellegétől, mennyiségétől függően – csatolni kell
a) a könyv javított részeit, oldalait vagy a javított könyvet annyi példányban, ahány szakértő ajánlást tesz a feltárt
hiba javítására, b) a 2. melléklet szerinti igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről szóló igazolást,
c) a javítások tételes felsorolását, továbbá d) a nyilatkozatot arról, hogy a jóváhagyott tankönyvet – a javításokon túl – sem tartalmában, sem kivitelében
nem változtatták meg. A javítás tényét a benyújtott tankönyvben fel kell tüntetni.
(5) Kérelmet kell benyújtani a hivatalhoz, ha a jóváhagyott tankönyv borítóját vagy kötésmódját megváltoztatják.
A kérelemhez csatolni kell a megváltoztatott borítójú tankönyv esetében az eredeti és a megváltozott borítót
PDF formátumban elkészítve kinyomtatva papír alapon egy példányban, a megváltoztatott kötésmódú tankönyv
esetében az eredeti és a megváltozott könyvet egy példányban, továbbá mindkét esetben a 2. melléklet szerinti
igazgatási díj befizetéséről szóló igazolást, valamint a nyilatkozatot arról, hogy a jóváhagyott tankönyvet
– a kötésmódon vagy a borítón kívül – sem tartalmában, sem kivitelében nem változtatták meg. A változtatás tényét
a benyújtott tankönyvben fel kell tüntetni. (6) Kérelmet kell benyújtani a Hivatalhoz, ha az imprimatúraként jóváhagyott tankönyvet végleges formájában kívánják
forgalomba hozni. A kérelemhez csatolni kell a kész könyvet egy példányban, a 2. melléklet szerinti igazgatási
szolgáltatási díj megfizetéséről szóló igazolást, továbbá a 3. § (6) bekezdés e) pontja szerinti, illetve azt a nyilatkozatot,
hogy az imprimatúraként jóváhagyott tankönyvet tartalmában nem változtatták meg, és kivitelében megfelel
a határozatban foglaltaknak. 2. A kérelmek elbírálásának rendje
7. § Ha a kérelem és mellékletei megfelelnek az e rendeletben meghatározott követelményeknek, a hivatal – legfeljebb
huszonöt napos határidő kitűzésével – szakértőket rendel ki a benyújtott könyv véleményezésére. A 4. §
(1) bekezdésben, valamint a 6. § (4) és (5) bekezdésben szabályozott eljárás esetén legalább egy szakértőt kell
kirendelni. 8. § (1) A tankönyvvé nyilvánítási eljárásban vizsgálni kell, hogy a könyv
a) a Nemzeti alaptanterv kiadásáról és alkalmazásáról szóló 110/2012. (VI. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Nemzeti alaptanterv) rendelkezéseinek megfelelően alkalmas-e az adott műveltségterület, tantárgy
tananyagtartalmának oktatására, b) biztosítja-e a szaktudományok megfelelő szintű, tudományos, hiteles, tárgyilagos feldolgozását,
c) biztosítja-e az ismereteknek az érintett tanulói korosztályoknak megfelelő pedagógiai módszerekkel történő
közvetítését, d) nyelvezete, közérthetősége, stílusa megfelel-e az e rendeletben foglaltaknak,
e) technikai kivitelezése megfelel-e az esztétikai (tipográfia, grafikai szerkesztés, színdinamika), egészségügyi
(betűméret, könyvsúly, könyvméret, nyomdafesték) követelményeknek, f) technikai kivitelezése alkalmas-e a tankönyvvé nyilvánítás időtartama alatt történő felhasználásra,
g) eleget tesz-e a jogszabályban meghatározott egyéb feltételeknek és követelményeknek.
(2) A tankönyvvé nyilvánítási eljárásban vizsgálni kell továbbá, hogy a könyv alkalmas-e
a) a tankönyv előállításának alapjául szolgáló, a kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről szóló
51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet (a továbbiakban: kerettantervi rendelet) alapján kiadott vagy jóváhagyott
kerettantervek tananyagtartalmának a kerettantervben meghatározott időkeretben történő elsajátítására abban
az esetben, ha kiadásra vagy jóváhagyásra került kerettanterv az adott könyv által lefedett pedagógiai szakaszra,
b) a tantárgyi, műveltségterületi követelmények elsajátítására az adott iskolatípusban és évfolyamon, továbbá
ba) a nemzetiségi nevelést-oktatást szervező iskolák esetén a nemzetiség óvodai nevelésének irányelve
és a nemzetiség iskolai oktatásának irányelve kiadásáról szóló rendeletben foglaltak megvalósítására,
bb) a két tanítási nyelvű iskolai oktatás esetén a két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvéről szóló
rendeletben foglaltak megvalósítására, bc) a sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelése és oktatása esetén a sajátos nevelési igényű
gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának
irányelve kiadásáról szóló rendeletben foglaltak megvalósítására, bd) az alapfokú művészeti iskolában az alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi
programjának bevezetéséről és kiadásáról szóló rendeletben meghatározottak szerint a művészeti
ismeretek közvetítésére, c) a szakmai tankönyv esetén a szakképzési kerettantervben meghatározottak szerint a szakmai vizsgára történő
felkészítésre, d) a középiskolai tankönyv esetében az érettségi vizsga részletes követelményeiről szóló rendeletben foglalt
egyes tantárgyakhoz rendelt részletes vizsgakövetelményeire való felkészítésre. (3) A tankönyvvé nyilvánítási eljárás során vizsgálni kell, hogy
a) a könyv aa) a tanítási-tanulási folyamatban a szaktudományok eredményeit az adott évfolyam(ok)on a tanulók
tipikus fejlettségi szintjéhez igazodóan, a kognitív fejlődés törvényszerűségeinek
figyelembevételével a Nemzeti alaptanterv összefüggésrendszerében jeleníti-e meg, és az ismeretek
elsajátítását az életkornak megfelelően differenciált didaktikai eszköztárral segíti-e,
ab) segíti-e a tanulói képességek, készségek kialakítását, ac) vagy a könyvhöz tartozó munkafüzet idegen nyelvi könyvek esetében 1–8. évfolyamon tartalmaz-e
kétnyelvű szószedetet a köteten belül, vagy – amennyiben a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban
benyújtott kérelmezői nyilatkozat szerint a kiadvány fogyasztói ára magában foglalja a könyvhöz
szorosan hozzá kapcsolható szószedetet tartalmazó mellékletet is – mellékletként,
b) a könyvhöz kapcsolódó kiadvány segítséget nyújt-e a könyvben foglaltak elsajátításához, azok használatához,
azzal szerves, elválaszthatatlan egységet alkot-e. (4) A tankönyvvé nyilvánítási eljárásban vizsgálni kell különösen azt, hogy a könyv
a) összhangban áll-e a Magyarország Alaptörvényében foglalt általános emberi normákkal, nemzeti és egyetemes
értékekkel, b) tartalmaz-e az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény
(a továbbiakban: Ebtv.) rendelkezéseibe ütköző tartalmakat, különösen az egyenlő bánásmódot, a nemek
egyenlőségét sértő vagy a nemzetiségi vallási közösségre nézve sértő, gyűlöletkeltő, továbbá a társadalmi
esélyegyenlőtlenséget erősítő sztereotípiát, kijelentést, ábrát, fotót, grafikát, c) mentes-e a politikai állásfoglalástól,
d) az iskolai reklámcélú tevékenység korlátozására vonatkozó jogszabályi előírásokba ütközik-e.
(5) Nem nyilvánítható tankönyvvé az a könyv, amelyik nem felel meg az (1)–(4) bekezdésben foglaltaknak, valamint ha
a könyvhöz kapcsolódó kiadvány nem szolgálja a tankönyv alkalmazhatóságát.
9. § (1) A 8. §-ban meghatározottak vizsgálatát a hivatal által kirendelt szakértők végzik. A szakértői véleményt írásban kell
elkészíteni. (2) A tankönyvvé nyilvánítási eljárásban a) a tudományos-szakmai szakértő a feldolgozott tananyag szaktudományi, tantárgyi pontosságáról,
tudományos hitelességéről, terminológiájáról, b) a tantárgypedagógiai szakértő a tananyag taníthatóságáról és tanulhatóságáról, a tartalmi szabályozással
kapcsolatos összhangról, a Nemzeti alaptantervben meghatározott kiemelt fejlesztési feladatoknak történő
megfelelésről, továbbá az érintett korosztály életkori sajátosságainak figyelembevételével az érthetőségéről,
verbális és vizuális kommunikációjáról, a nyelvhelyességéről és helyesírásáról, nem magyar nyelvű kiadvány
esetén továbbá a nyelvi szabatosságról, c) a technológiai szakértő a technikai kivitelezésről, az esztétikai és az egészségügyi követelményeknek való
megfelelésről, az elektronikus adathordozón megjelenő könyv esetén a felhasználói igényeknek való
megfelelésről, a kivitelezésről, d) az idegen nyelvre történt fordítást ellenőrző szakértő a fordításnak a szakmai, szaktudományi szempontoknak
való megfeleléséről, az érintett korosztály tipikus fejlettségi szintjét figyelembe vevő érthetőségéről, az adott
nyelven való szakmai megfelelőségéről, verbális és vizuális kommunikációjáról, nyelvhelyességéről és
helyesírásáról, nyelvi és stilisztikai szabatosságáról készít szakértői véleményt.
(3) A (2) bekezdés a)–b) pontjában felsorolt szakértők a 8. § (1)–(4) bekezdésének való megfelelésről készítenek szakértői
véleményt a 3. melléklet A) Bírálati szempontok a könyvekhez alcímben meghatározott szempontok alapján.
(4) A tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítási eljárásban a szakértő a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
szempontoknak való megfelelőségről készít szakértői véleményt. (5) Amennyiben a tantárgypedagógiai szakértő bizonytalan az Ebtv. egyenlő bánásmód követelménye, a nemek
egyenlőségét sértő vagy a nemzetiségre, a vallási közösségre nézve sértő, gyűlöletkeltő, és az esélyegyenlőtlenséget
erősítő sztereotípia, kijelentés, ábra, fotó, grafika megítélésében, szakirányú végzettséggel rendelkező szakértőt kell
kirendelni. (6) A tankönyvvé nyilvánítási eljárásban az működhet közre
a) tantárgypedagógiai szakértőként, akit a közoktatási szakértői tevékenység, valamint az érettségi vizsgaelnöki
megbízás feltételeiről szóló 38/2009. (XII. 29.) OKM rendelet (a továbbiakban: szakértői rendelet) 1. §
(2) bekezdés ec) pontjában meghatározott tankönyv, taneszköz szakértői szakirány vagy tantervi szakértői
szakirány köznevelési szakértőjeként tartanak nyilván, b) tudományos-szakmai szakértőként, aki az adott szakterületen tudományos címmel vagy tudományos
fokozattal rendelkezik, vagy az adott szakterületen, a felsőoktatásban szerzett 10 év oktatói gyakorlati idő
meglétét igazolja. (7) Ha nincs a (6) bekezdésben meghatározott szakértő, vagy a szakértő az eljárásban nem működhet közre, vagy
a közreműködést nem vállalja, a szakértői vélemény elkészítésére a hivatal megfelelő felkészültségű és hozzáértéssel
rendelkező szakértőt rendel ki. A nemzetiségi iskolai nevelés-oktatáshoz készített tankönyv esetén az Országos
Nemzetiségi Bizottság által javasolt szakértő is kirendelhető. (8) Nem lehet szakértő az, akitől nem várható tárgyilagos szakértői vélemény szolgáltatása, továbbá ezen személy közeli
hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pontja]. E rendelkezés alkalmazásában nem várható tárgyilagos szakértői vélemény attól,
a) aki az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét megelőző öt éven belül tankönyvnek volt
aa) szerzője, ab) szerkesztője, ac) kiadója vagy ad) forgalmazója,
b) akinek a neve alatt az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét megelőző öt éven belül tankönyv
szerepelt a tankönyvjegyzéken, c) akinek a neve alatt szereplő könyvet az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét megelőző öt éven belül
az iskolai oktatásban tankönyvként használt kiadványként forgalmaztak, d) aki olyan könyv szerzője, amelynek tankönyvvé nyilvánítási kérelmét az eljárást megindító kérelem
benyújtásának évét megelőző öt éven belül elutasították. (9) Az eljárásban közreműködő szervezet és a döntéshozó szerv tagjaként nem járhat el az, aki a könyv elkészítésében
– különösen annak írásában, szerkesztésében, szakmai vagy nyelvi lektorálásában és fordításában – részt vett, vagy
a könyv kiadójával közvetlenül vagy gazdasági társaságon keresztül az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét
megelőző öt éven belül munkavégzésre irányuló jogviszonyban vagy megbízási jogviszonyban állt.
(10) A szakértő kirendelése előtt öt napos határidő kitűzésével be kell szerezni az érintett szakértő írásos nyilatkozatát arról,
hogy vele szemben nem áll fenn összeférhetetlenségi ok.
(11) A (2), (5) és (6) bekezdésben meghatározott szakértőket szakértői véleményük megfelelő elkészítéséért
a 8. mellékletben meghatározott díjazás illeti meg. 10. § (1) Amennyiben a kirendelt szakértő vagy a szakértők mindegyike a kiadvány tankönyvvé nyilvánítását feltétel nélkül
támogatja, vagy a kirendelt három szakértő közül kettő egybehangzóan nem támogatja és a kiadvány tankönyvvé
nyilvánításának elutasítására tesz javaslatot, a hivatal a rendelkezésére álló dokumentumok, adatok alapján
mérlegelve dönt. A hivatal a nem egybehangzó szakértői vélemények esetén – az e bekezdésben meghatározott
esetek kivételével – felhívja a kérelem benyújtóját arra, hogy a szakértői véleményekben foglaltakról és a kért javítások
teljesítéséről a kézhezvételtől számított tíz napon belül nyilatkozzon. Ha a kérelem benyújtója a hivatal által
meghatározottak teljesítését vállalja, az általa megadott határidőig – kérelmére – az eljárást legfeljebb hat hónapig fel
lehet függeszteni. (2) A meghatározott feltételek teljesítésének ellenőrzésére – legfeljebb tíznapos határidő kitűzésével – a hivatal szükség
esetén szakértőt rendel ki. (3) Amennyiben a kérelem benyújtója a szakértői véleményekben foglaltakkal nem, vagy csak részben ért egyet, a hivatal
a megalapozott döntés meghozatala érdekében további (bírálati) szakértőt rendelhet ki, aki a vitatott kérdésekben
foglal állást. 11. § (1) Ha a tankönyv a nemzetiségi nevelés-oktatás céljaira készült, a tankönyvvé nyilvánítási eljárásra vonatkozó
rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a hivatal – a 6. § (1) és (5) bekezdésekben foglalt eljárások
kivételével – a kérelmet, annak mellékleteit és a szakértői véleményeket – véleményezés céljából – megküldi
az Országos Nemzetiségi Bizottságnak. (2) Az Országos Nemzetiségi Bizottság a megküldött iratok megérkezésétől számított tíz napon belül a beérkezett iratok
alapján elkészíti véleményét, és megküldi a hivatalnak. 12. § Azt a könyvet, amelyet adott évfolyamra, műveltségi területre, tantárgyra a miniszter nyilvános pályázati eljárás során
választott ki, a tankönyvtörvény 2. § (7) bekezdésére figyelemmel a hivatal a miniszter döntése alapján tizenöt napon
belül tankönyvvé nyilvánítja. 13. § (1) A könyv tankönyvvé nyilvánításának érvényessége annak a tanévnek az utolsó napjáig tart, amelyik a határozat
jogerőre emelkedését követő ötödik naptári évben fejeződik be. A tankönyv kötésmódjának vagy borítójának
megváltozása miatt indult, valamint az 6. § (4) bekezdése szerinti eljárásban a könyv megváltozott kötésmódú vagy
borítójú, valamint javításokat tartalmazó változatának tankönyvvé nyilvánítása a megváltoztatott kivitelű és javított
könyv tankönyvvé nyilvánításáról rendelkező jogerős határozatban megjelölt időpontig tart.
(2) Az oktatási program (pedagógiai rendszer) részeként jóváhagyott információhordozó tankönyvvé nyilvánításáról
szóló határozatnak tartalmaznia kell az oktatási programnak (pedagógiai rendszernek) a megnevezését, továbbá azt
a rendelkezést, hogy ez a tankönyv kizárólag az oktatási program részeként alkalmazható.
3. A tankönyvvé nyilvánítás megszűnése, megszüntetése 14. § (1) Megszűnik a könyv tankönyvvé nyilvánítása, ha
a) lejárt az az időszak, amelyre a tankönyvvé nyilvánítás szólt, és annak lejárta előtt legalább százhúsz nappal
a kiadó vagy a szerző nem kérte a tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítását,
b) a 6. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott bejelentést elmulasztották, a bejelentési kötelezettség lejártát
követő harmincadik napon, c) a 6. § (1) és (3) bekezdésben meghatározott bejelentést a hivatal bejelentésre vagy hivatalból indított eljárás
alapján elutasította, a határozat jogerőre emelkedésének napján, d) a tankönyvet tartalmában vagy kivitelében megváltoztatták – ideértve a témák sorrendjének vagy az oldalak
számozásának megváltoztatását is –, és azt külön eljárás lefolytatása nélkül mint az eredetileg tankönyvvé
nyilvánított tankönyvet tankönyvként forgalmazzák, a tankönyvvé nyilvánítás megszűnését kimondó
határozat jogerőre emelkedésének napján, e) a tankönyvvé nyilvánítást a hivatal megszünteti, a határozat jogerőre emelkedésének napján.
(2) A tankönyvvé nyilvánítás megszűnésének tényét a hivatal bejelentés alapján vagy egyébként hivatalból állapítja meg.
15. § (1) A tankönyvvé nyilvánítás megszüntetését a hivataltól az kérheti, aki valószínűsíti, hogy a tankönyv nem felel meg
a 8. §-ban foglaltaknak. A kérelemhez mellékelni kell a 2. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj
megfizetéséről szóló igazolást. (2) A hivatal a kérelemben leírtak megítéléséhez szakértőt rendel ki a 9. § szerint.
(3) A tankönyvvé nyilvánítás megszüntetési eljárásban a 10–11. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
4. A tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítása 16. § (1) A tankönyvvé nyilvánítás a 17. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel legfeljebb három alkalommal
meghosszabbítható. Az e rendeletben foglaltakat a tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítása során azzal az eltéréssel
kell alkalmazni, hogy az eljárást a tankönyvvé nyilvánítás határidejének lejártát megelőző legalább százhúsz nappal
korábban kell kérni. A kérelemhez a tankönyvet két példányban kell megküldeni a hivatalnak.
(2) A tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbításával kapcsolatos eljárásban a 8–11. §-ban foglaltakat azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a hivatalnak legalább egy szakértőt kell kirendelnie a tankönyv ellenőrzésére.
(3) A nemzetiségi nyelv és irodalom, népismeret, az önálló fejlesztésű kisebbségi nyelvű közismereti tankönyvek,
valamint a magyar nyelven jóváhagyott tankönyvek nemzetiségi nyelvre történő fordítása tankönyvvé
nyilvánításának meghosszabbítása során az első és a második meghosszabbítási eljárásban szakértőt nem kell
kirendelni, és a kiadónak, továbbá a pályázat kiírójának az eljárási díj a 2. mellékletben meghatározott eljárási díj 5%-a.
(4) A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásához, neveléséhez készített tankönyvek tankönyvvé nyilvánításának
meghosszabbítása során az első és a második meghosszabbítási eljárásban szakértőt nem kell kirendelni, és
a kiadónak, továbbá a pályázat kiírójának az eljárási díj a 2. mellékletben meghatározott igazgatási-szolgáltatási díj
5%-a, amennyiben legalább öt iskola igazolja, hogy a tankönyv bevált, és az a kérelem benyújtását megelőző tanévben
szerepelt az iskola tankönyvrendelésében. Ebben az esetben a kiadványt egy példányban kell megküldeni
a hivatalnak. (5) A tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítása – a 13. § (1) bekezdésben meghatározottak szerint – egy eljárás
alkalmával öt évre szól. 17. § (1) Amennyiben a tankönyv vonatkozásában a tankönyvvé nyilvánítási eljárás során a Nemzeti alaptanterv kiadásáról,
bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 243/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet és a kerettantervek kiadásának és
jóváhagyásának rendjéről, valamint egyes oktatási jogszabályok módosításáról szóló 17/2004. (V. 20.) OM rendelet
előírásait és követelményeit alkalmazták, továbbá a tankönyvvé nyilvánítási engedély érvényességi ideje
2020. szeptember 1-jét megelőzően ér véget, a tankönyv kiadója a tankönyvvé nyilvánítási engedély
meghosszabbítása céljából a lejárati határidő előtt legalább százhúsz nappal kérelemmel fordulhat a hivatalhoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tankönyv tankönyvvé nyilvánítási engedélyét a hivatal a 16. § (5) bekezdésben foglaltak szerint
legfeljebb 2020. szeptember 1-jéig hosszabbíthatja meg azzal, hogy a szakértőnek nem kell vizsgálnia
a 8. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(3) A tankönyvvé nyilvánítás e bekezdés alapján kezdeményezett hosszabbításáért a kérelem benyújtója az adott
tankönyvre vonatkozó, a 2. melléklet 3. pontjában meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat köteles megfizetni és
a kérelemhez köteles csatolni a díj megfizetéséről szóló igazolást.
5. A tankönyv gyakorlati beválásának vizsgálata 18. § (1) A hivatal szervezi meg a tankönyv gyakorlati beválásának vizsgálatát azon tankönyvek esetében, amelyek
folyamatosan tíz éven keresztül a tankönyvjegyzéken voltak. (2) A gyakorlati beválás vizsgálatába három, a tankönyvet legalább két éven át alkalmazott iskolát kell bevonni.
A beválás-vizsgálatba bevont iskolák által adott szakvéleménynek tartalmaznia kell – a vizsgálat szempontjainak
figyelembevételével – az érintett pedagógusok, tanulók, szülők véleményét.
(3) A hivatal a honlapján nyilvánosságra hozza a beválás-vizsgálatok eredményeit azzal, hogy
a) legalább két egybehangzó támogató szakvélemény esetén a tankönyv neve mellett „a gyakorlatban bevált”,
b) legalább két egybehangzó nem támogató szakvélemény esetén a tankönyv neve mellett „a gyakorlatban nem
bevált” minősítéssel látja el a tankönyvet. (4) A „gyakorlatban nem bevált” minősítést kapott tankönyvet a hivatal eljárás keretében törli a tankönyvjegyzékről azzal,
hogy erre a könyvre tankönyvvé nyilvánítási kérelem már nem nyújtható be.
IV. FEJEZET A TANKÖNYVJEGYZÉK 19. § (1) A tankönyvnek a KIR alrendszereként működő tankönyvjegyzékre történő felvételét a kiadó és a 3. § (2)–(3) bekezdés
szerint a szerző kérheti a hivataltól a hivatal által működtetett elektronikus rendszeren keresztül.
(2) A miniszter az oktatásért felelős minisztérium honlapján minden év október 1-jéig közzéteszi azt az összeghatárt,
amelynél magasabb fogyasztói ár alkalmazása esetén – függetlenül attól, hogy a tankönyv többszörözése és
terjesztése üzletszerű vagy sem – a következő tanévben a tankönyv nem kerülhet fel a tankönyvjegyzékre.
E rendelkezés alkalmazásában a tankönyv többszörözése és terjesztése akkor üzletszerű, ha annak célja a nyereség
elérése vagy a vagyonszerzés. (3) Az (1) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza:
a) a tankönyvjegyzékre felkerülő adatokat, b) a tankönyvjegyzékre felkerülő adatok közzétételéhez történő hozzájáruló nyilatkozatot,
c) szakképzési tankönyvek esetében a kiadó nyilatkozatát a tankönyv forgalmazni tervezett példányszámáról és
az ez alapján meghatározott árat alátámasztó adatokról (az előző tanévben eladott példányszám; más,
a példányszámot befolyásoló változás), d) a kiadó nyilatkozatát arról, hogy a tankönyvet a kiadó a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége
részére – megkeresésre – elektronikus formában átadja a tankönyvtörvény rendelkezései szerint.
(4) Azt a tankönyvet, amelyet adott évfolyamra, műveltségi területre, tantárgyra a miniszter nyilvános pályázati eljárás
során választott ki, a hivatal a miniszter döntése alapján felveszi a tankönyvek hivatalos jegyzékére.
(5) A hivatal évente összeállítja a tankönyvek hivatalos jegyzékét, és közzéteszi azt az oktatásért felelős minisztérium
honlapján, továbbá gondoskodik a jegyzék folyamatos felülvizsgálatáról és frissítéséről. A tankönyvjegyzék
a 4. melléklet alapján a kérelemben feltüntetett adatokat tartalmazza.
(6) A tankönyvjegyzékre történő felvétel február 1-jétől folyamatos. A következő tanévi tankönyvjegyzékbe azt az
a)–c) pontoknak megfelelő – és a tankönyvtörvény 4. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő – tankönyvet kell
felvenni, amely a) felvételét a kiadó a közoktatási tankönyvek legmagasabb fogyasztói áráról szóló rendelet megjelenését követő
30 napon belül, de legkésőbb november 30-áig kérte;
b) tankönyvvé nyilvánításáról az adott év november 30-áig jogerős határozattal rendelkezik;
c) legalább a következő év augusztus 31-éig hatályos tankönyvvé nyilvánítási határozattal rendelkezik.
(7) A tankönyvjegyzékre történő felvétel iránti kérelem benyújtásakor a 2. melléklet szerinti igazgatási szolgáltatási díjat
kell fizetni. Az igazgatási szolgáltatási díj magában foglalja az elektronikus formában megjelenő nyilvántartásba
történő felvétel költségeit is, beleértve a bemutató rész és az elektronikus megrendelés elérhetőségét.
(8) Az adott tanévi tankönyvjegyzékre felvett tankönyv ára a tankönyvjegyzék hatályának időtartama alatt nem emelhető.
V. FEJEZET A DIGITÁLIS TANANYAG JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
20. § (1) Ahol e rendelet kiadóról vagy szerzőről rendelkezik, a digitális tananyag jóváhagyási eljárásában a felhasználási jog
jogosultját kell érteni. (2) A digitális tananyag jóváhagyása iránti kérelemhez a 3. § (6) bekezdésének a) és c)–f) pontjaiban meghatározottakat,
továbbá a) online digitális tananyag esetén aa) az elérési útvonalát,
ab) a véleményezéshez szükséges hozzáférési jogokat biztosító információt,
ac) azt a nyilatkozatot, amelyben a kérelmező garantálja az anyag elérhetőségét és változatlanságát,
b) nem online digitális tananyag esetén a jóváhagyandó tananyagot kell csatolni.
(3) A technikai szakértő a technikai kivitelezésről, az elektronikus adathordozón megjelenő könyv esetén a felhasználói
igényeknek való megfelelésről, digitális tananyag esetén a szabványoknak való megfelelésről, a képernyő
elrendezésről, a kivitelezésről, a pedagógiai-didaktikai eszköztár támogatottságáról készít szakvéleményt.
(4) A digitális tananyag bírálati szempontjait a 3. melléklet B) része tartalmazza.
(5) A digitális tananyag jóváhagyása, valamint a jóváhagyás meghosszabbítása a 13. § (1) bekezdésben meghatározottak
szerint öt évre szól. VI. FEJEZET A SZAKMAI TANKÖNYVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
21. § (1) Az e rendeletben foglaltakat a szakképzés szakmai tankönyvei tekintetében a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a tankönyvvé nyilvánítási kérelmet a szakképesítésért felelős miniszterhez kell benyújtani, és az igazgatási
szolgáltatási díjat is ide kell befizetni; b) a miniszter, valamint a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések
tankönyvei tekintetében a tankönyvvé nyilvánítással összefüggő javaslattétellel kapcsolatos feladatokat
a beérkezett iratok alapján a szakmacsoportonként létrehozott bizottságai közreműködésével – a Szakképzési
Tankönyv és Taneszköz Tanács látja el azzal a megszorítással, hogy a Szakképzési Tankönyv és Taneszköz
Tanácsnak csak a nem egybehangzó szakértői vélemények, valamint a feltételt szabó szakértői vélemények
esetében kell javaslatot tennie; c) a nem a miniszter és nem a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó
szakképesítések tankönyvei tekintetében ca) a tankönyvvé nyilvánítással összefüggő javaslattétellel kapcsolatos feladatokat a beérkezett iratok
alapján az adott szakképesítésért felelős miniszter által létrehozott Szakmai tankönyv bizottság látja el
azzal, hogy a Szakmai tankönyv bizottságnak csak a nem egybehangzó szakértői vélemények,
valamint a feltételt szabó szakértői vélemények esetében kell javaslatot tennie,
cb) a tankönyvjegyzékre kerülés iránti kérelmet az adott szakképesítésért felelős miniszterhez kell
megküldeni, cc) a tankönyvjegyzéket az adott szakképesítésért felelős miniszter állítja össze és küldi meg közzététel
céljából – az adott tanévi tankönyvjegyzék esetében első alkalommal november 20-áig – a hivatalnak;
d) ha a szakmai tankönyv a nemzetiségi iskolai nevelés-oktatásához készült, az érintett szakképesítésért felelős
miniszter beszerzi az Országos Nemzetiségi Bizottság véleményét. (2) A Szakmai tankönyv bizottság legalább öt főből áll. Működése feltételeit az adott szakképesítésért felelős miniszter
biztosítja, a bizottság szervezeti és működési szabályzatát az adott szakképesítésért felelős miniszter hagyja jóvá.
(3) A Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács tagjait és elnökét a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács
javaslata alapján a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, a Szakmai tankönyv bizottság tagjait és elnökét
az adott szakképesítésért felelős miniszter kéri fel és bízza meg öt évre.
(4) A Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács működésének feltételeit a szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszter biztosítja. (5) Az oktatásért, továbbá a kultúráért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésekhez készített tankönyvek
benyújtásakor a hivatal jár el azzal, hogy a 9. § (8) bekezdésben foglaltak fennállása esetén a Szakképzési Tankönyv és
Taneszköz Tanács szakmacsoport szerint illetékes tagjához kell fordulnia.
(6) Az oktatásért, továbbá a kultúráért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésekhez készített tankönyvek
esetében a hivatalnak a 10. §-ban foglaltakat kell alkalmaznia.
(7) A nem az oktatásért és nem a kultúráért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések esetén a hivatal
feladatait a szakképesítésért felelős miniszter látja el. VII. FEJEZET
A FAKULTATÍV HIT- ÉS VALLÁSOKTATÁSBAN ALKALMAZOTT TANKÖNYVEK 22. § (1) Ha az egyházi jogi személy a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 4. § (4) bekezdése, és a 81. § (1) bekezdés
a) pontja alapján az iskolában fakultatív hit- és vallásoktatást szervez, továbbá a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény (a továbbiakban: köznevelési törvény) 35. § alapján hit és erkölcstan órát szervez, a lelkiismereti és
vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi
CCVI. törvény szerint nyilvántartásba vett egyház kezdeményezésére a fakultatív hit- és vallásoktatásban és
a köznevelési törvény 35. § alapján hit és erkölcstan oktatásban alkalmazott tankönyvet, az e rendeletben szabályozott
jóváhagyási eljárás lefolytatása nélkül fel kell venni a tankönyvjegyzékbe. A fakultatív hit- és vallásoktatásban
alkalmazható tankönyvek, továbbá a hit és erkölcstan órákon alkalmazandó tankönyvek jegyzékét a tankönyvjegyzék
külön-külön részeként kell megjelentetni. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott könyvek tankönyvjegyzékre vétele során nem kell alkalmazni a 19. §-ban
foglaltakat. VIII. FEJEZET A TANULÓI TANKÖNYVTÁMOGATÁS ÉS A TANKÖNYVELLÁTÁS RENDJE
1. Az iskolai támogatási és megrendelési igények felmérésének folyamata
23. § (1) Az iskola igazgatója minden év január 10-éig köteles felmérni, hány tanulónak kell, vagy lehet biztosítani
a tankönyvellátást az iskolai könyvtárból, könyvtárszobából történő tankönyvkölcsönzés, a napköziben, tanulószobán
elhelyezett tankönyvekhez való hozzáférés útján, továbbá hányan kívánnak használt tankönyvet vásárolni. E felmérés
során tájékoztatni kell a szülőket arról, hogy a köznevelési törvény. 46. § (5) bekezdés alapján kik jogosultak
térítésmentes tankönyvellátásra, valamint a tankönyvtörvény 8. § (4) bekezdés alapján várhatóan kik jogosultak
ingyenes tankönyvellátásra vagy normatív kedvezményre, továbbá, ha az iskolának lehetősége van, további
kedvezmény nyújtására, és mely feltételek fennállása esetén lehet azt igénybe venni. Az iskolába belépő új osztályok
tanulói esetében a felmérést a beiratkozás napjáig kell elvégezni.
(2) Az iskola az (1) bekezdésben meghatározott felmérés alapján megállapítja, hogy hány tanuló
a) esetében kell biztosítani a köznevelési törvény szerinti ingyenes tankönyveket,
b) esetében kell biztosítani a tankönyvtörvény szerinti normatív kedvezményt,
c) igényel és milyen típusú tankönyvtámogatást az a)–b) pontokon túl. Az a)–b) pont szerinti igényeket
az 5. mellékletben meghatározott igénylőlapon lehet benyújtani. Az igénylőlap benyújtásával egyidejűleg be
kell mutatni a normatív kedvezményre való jogosultságot igazoló iratokat. A bemutatás tényét az iskola
rávezeti az igénylőlapra. (3) A kedvezményre való jogosultság igazolásához a következő okiratok bemutatása szükséges:
a) a családi pótlék folyósításáról szóló igazolás; b) tartósan beteg tanuló esetén szakorvosi igazolás vagy a magasabb összegű családi pótlék folyósításáról szóló
igazolás; c) a sajátos nevelési igényű tanuló esetén a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleménye;
d) rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény esetén az erről szóló határozat.
(4) A családi pótlék folyósításáról szóló igazolásként el kell fogadni a bérjegyzéket, a pénzintézeti számlakivonatot,
a postai igazolószelvényt. (5) Az iskola – a helyben szokásos módon – hirdetményben teszi közzé a normatív kedvezményen túli további
kedvezmények körét, feltételeit, az igényjogosultság igazolásának formáját és az igénylés elbírálásának elveit.
(6) Nem kérhet az iskola igazolást olyan adatokról, amelyet a köznevelési törvény szerint, vagy a szülő hozzájárulásával
kezel. (7) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott felmérés eredményéről az igazgató minden év január 20-áig tájékoztatja
nevelőtestületet, az iskolaszéket, az iskolai szülői szervezetet (közösséget) az iskolai diákönkormányzatot, és kikéri
a véleményüket az iskolai tankönyvtámogatás rendjének meghatározásához. (8) Az iskola igazgatója a (7) bekezdésben meghatározott véleményezésre jogosultak véleménye alapján minden év
január 25-éig meghatározza az iskolai tankönyvellátás rendjét, és erről tájékoztatja a szülőt, vagy a nagykorú
cselekvőképes tanulót. (9) Az iskola – a (7) bekezdésben meghatározott ideig – kezdeményezi a tankönyv- és tanszerellátás támogatásának
megállapítását a fenntartónál azon tanulók részére, akiknek a tankönyvellátását az iskolai tankönyvtámogatás
rendszere nem tudja megoldani. 2. Az országos tankönyvellátás szereplőinek együttműködése
24. § (1) A tankönyvek országos megrendelése, beszerzése és az iskoláknak történő eljuttatásának megszervezése, valamint
a tankönyvek vételárának beszedése a tankönyvtörvény 4. § (6) bekezdés értelmében állami közérdekű feladat,
amelyet a Könyvtárellátó Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Könyvtárellátó) lát el. (2) A Könyvtárellátó közfeladata ellátása érdekében a Könyvtárellátó és a KIR adatkezelője együttműködik, amelynek
keretében a KIR adatkezelője a Könyvtárellátó részére átadja az átadáskor hatályos tankönyvjegyzéket, továbbá
a KIR-ben szereplő és a tanulókra vonatkozóan a tankönyvtörvény 8/B. § (3) bekezdésben meghatározott adatokat.
(3) Közfeladata körébe tartozó tankönyvbeszerzés és tankönyvterjesztés tárgyában a Könyvtárellátó a tankönyv
kiadójával tankönyvterjesztési szerződést köt, amelynek tartalmaznia kell a 9. mellékletben meghatározott kötelező
feltételeket, amelyektől a felek nem térhetnek el. (4) A Könyvtárellátó tankönyvellátási szerződést köt
a) a központ fenntartásában működő iskolák tankönyvellátása vonatkozásában a központ egyidejű bevonásával
az iskolával, b) a nem a központ által fenntartott iskolák ellátása vonatkozásában az iskolákkal
a 10. mellékletben meghatározottak szerint. 25. § (1) A Könyvtárellátót a tankönyvterjesztési közfeladata ellátása ellenértékeként a tankönyv kiadójától a közfeladata
ellátásának költségeit fedező díjazás illeti meg, amelynek mértéke az adott kiadótól terjesztésre átvett tankönyvek
iskolai terjesztési árának a) nem kispéldányszámú tankönyvek esetében a 20%-a,
b) kispéldányszámú tankönyvek esetében 10%-a. A kispéldányszámú tankönyvek tankönyvterjesztési feladatainak ellátására a Könyvtárellátó a kispéldányszámú
tankönyveket előállító kiadókkal megállapodás megkötését kezdeményezheti. (2) A Könyvtárellátó a tankönyvterjesztéssel összefüggésben felmerült kiadásai és a közfeladata ellátásának költségei
levonását követően fennmaradó összeget átadja az iskolai tanulólétszámok arányában
a) a központ által fenntartott iskolák esetében a központ bevonásával az iskoláknak,
b) a nem a központ által fenntartott iskolák esetében az iskoláknak
az iskola könyvtári állományának a Nemzeti alaptantervben meghatározott célok teljesítését támogató könyvekkel
történő fejlesztésére. (3) A Könyvtárellátó nem tagadhatja meg a központtól, vagy a nem a központ által fenntartott iskoláktól érkező
a tankönyv-forgalmazási szerződés megkötésére irányuló megkeresést. (4) A (3) bekezdésben meghatározottakon túl a Könyvtárellátó köteles segítséget nyújtani a nem a központ által
fenntartott iskoláknak és a központnak a) a használt tankönyvek iskoláknak történő forgalmazásában, kölcsönzésében,
b) a szükséges tankönyvek, ajánlott és kötelező irodalom beszerzésében,
c) az e rendelet alapján meghatározott külföldi tankönyvek beszerzésében,
d) az iskola által kifejlesztett könyv tankönyvvé nyilvánítási eljárásának lefolytatásában, a tankönyv, könyvhöz
kapcsolódó kiadvány előállításában. 3. Az iskolai tankönyvrendelés rendje
26. § (1) A tankönyvrendelést a központ fenntartásában működő iskola a központ egyidejű tájékoztatásával a köznevelés
információs rendszerének és a Könyvtárellátó által működtetett elektronikus információs rendszer alkalmazásával
a Könyvtárellátónak, a nem a központ által fenntartott iskola közvetlenül a köznevelés információs rendszerének,
továbbá a Könyvtárellátó által működtetett elektronikus információs rendszer alkalmazásával a Könyvtárellátónak
küldi meg azzal, hogy: a) a tankönyvrendelés határideje március utolsó munkanapja,
b) a tankönyvrendelés módosításának határideje június 15., c) a pótrendelés határideje szeptember 5. (tankönyvrendelés és pótrendelés bármelyike vagy együtt
a továbbiakban: tankönyvrendelés). (2) A tankönyvrendelést a körülményekhez képest elvárható legteljesebb körben kell megtenni, legalább a kiválasztott
tankönyvek címének, darabszámának, az érintett tanulók (ha ismertek) és a tanulókat esetlegesen megillető
támogatások feltüntetésével. Az iskolának a megrendelés során azokat a tanulókat is fel kell tüntetni, akik számára
nem rendel tankönyvet az okok megjelölésével. (3) A módosításra és a pótrendelésre csak indokolt esetben, így különösen az osztálylétszám változása esetén kerülhet
sor. A módosítás és a pótrendelés során csak a végleges rendelésben megadott tankönyvek darabszámát lehet
módosítani. A módosítás az eredeti rendeléstől maximum 10%-ban térhet el.
(4) A tankönyvrendeléseket a Könyvtárellátó tíz napon belül összesíti és az érintett kiadóknak továbbítja.
(5) A kiadó a Könyvtárellátótól kapott megrendeléseket öt napon belül a Könyvtárellátó által működtetett elektronikus
rendszeren keresztül a Könyvtárellátónak visszaigazolja, amiről a Könyvtárellátó a rendelést leadó intézményeket és
fenntartóikat értesíti. (6) Amennyiben a kiadó a Könyvtárellátó megrendelését nem tudja elfogadni, kezdeményeznie kell – a visszaigazolásra
rendelkezésére álló határidőn belül – a Könyvtárellátó által működtetett elektronikus rendszeren keresztül annak
módosítását vagy visszavonását, ami a jogszabályokban és tankönyvterjesztési szerződésben meghatározott
jogkövetkezményeket vonja maga után. (7) A tankönyvrendelés leadására jogosult intézmény a pótrendelés leadásán túli időszakban a tankönyvellátási
szerződésben meghatározott feltételekkel is jogosult tankönyvrendelést leadni, amelynek teljesítése érdekében
a Könyvtárellátó minden tőle elvárható erőfeszítést köteles megtenni.
4. A tankönyvek kiválasztásának elvei 27. § (1) A tankönyvrendelésnél az iskolába belépő új osztályok tanulóinak várható, becsült létszámát is figyelembe kell venni.
A tankönyvrendelést oly módon kell elkészíteni, hogy – a tankönyvtámogatás, a tankönyvkölcsönzés, a tankönyv
tanórán kívüli elhelyezése – az iskola minden tanulója részére biztosítsa a tankönyvhöz való hozzájutás lehetőségét.
(2) Amennyiben a hivatalos tankönyvjegyzéken a matematika műveltségterület kivételével bármely tantárgy,
műveltségterület vonatkozásában van olyan tankönyv, amelyet az e rendeletben a tartós tankönyvre meghatározott
szabályok alapján hagytak jóvá és az ilyen tantárgyhoz vagy műveltségterülethez az iskola tankönyvet rendel, az iskola
a tankönyvrendelés során a tartós tankönyvek közül választ.
(3) A tankönyvrendelés végleges elkészítése előtt az iskolának lehetővé kell tenni, hogy azt a szülők megismerjék.
A tankönyvrendelés elkészítésénél a szülői szervezet – különösen a tankönyvek grammban kifejezett tömegére
tekintettel – véleménynyilvánítási joggal rendelkezik. A szülő nyilatkozhat arról, hogy gyermeke részére az összes
tankönyvet meg kívánja-e vásárolni, vagy egyes tankönyvek biztosítását más módon, például használt tankönyvvel
kívánja megoldani. (4) Az egyes osztályokba beiratkozott tanulók szüleit tájékoztatni kell az adott osztályban használni szándékozott
tankönyvek össztömegéről. Az 1–4. évfolyamokra beiratkozott tanulók heti órarendjét úgy kell kialakítani, hogy
az egyes tanítási napokon használt tankönyvek tömege a három kilogrammot ne haladhassa meg. A szülői szervezet
az 1–4. évfolyamokra beiratkozott tanulók heti órarendjének összeállításánál – különösen a tankönyvek grammban
kifejezett tömegére tekintettel – egyetértési joggal rendelkezik. (5) Az iskolának legkésőbb május 31-ig – a helyben szokásos módon – közzé kell tennie azoknak a tankönyveknek, ajánlott
és kötelező olvasmányoknak a jegyzékét, amelyeket az iskolai könyvtárból a tanulók kikölcsönözhetnek.
(6) Az iskola igazgatója a Nemzeti alaptanterv felmenő rendszerű bevezetésével érintett iskolai évfolyamokon bármely
tantárgyhoz, műveltségi területhez csak olyan tankönyvet rendelhet az iskolai tankönyvrendelés kereti között,
amelyiknek a tankönyvvé nyilvánítása a kerettantervi rendelet kihirdetését követően történt feltéve, hogy az adott
tantárgyhoz, műveltségi területhez a kerettantervi rendelet alapján került kiadásra vagy jóváhagyásra kerettanterv,
továbbá szerepel ilyen tankönyv a hivatalos tankönyvjegyzéken. Ezt a rendelkezést nem kell alkalmazni a 31. §
(5)–(7) bekezdésekben meghatározott tankönyvek vonatkozásában. 5. A vak és gyengénlátó tanulókat nevelő-oktató iskolára vonatkozó további sajátos szabályok
28. § (1) A vak és gyengénlátó tanulókkal foglalkozó iskola igazgatója az iskolai tankönyvellátást vagy annak egy részét
a Szövetség vagy a Vakok Óvodája, Általános Iskolája, Speciális Szakiskolája, Egységes Módszertani Intézménye,
Diákotthona és Gyermekotthona (a továbbiakban: Módszertani Intézmény) – általános iskolai oktatásban részesülő
tanulók esetén a Vakok Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézménye – közreműködésével (a továbbiakban
együtt: közreműködők) is megszervezheti. (2) Ha az iskola a közreműködőket kéri az iskolai tankönyvellátás megszervezéséhez, a tankönyvrendelést
a közreműködőknek kell megküldeni. A közreműködőkhöz beérkező tankönyvrendelések összesítése alapján
a Szövetség vagy a Módszertani Intézmény megkeresi az érintett kiadót, hogy a kívánt tankönyvet elektronikus úton
bocsássa a Szövetség rendelkezésére. Pontosan meg kell határoznia, hogy a kért tankönyvet melyik iskolába, hány
példányban kívánják megküldeni. A kiadó a megkeresést tíz napon belül ingyenesen köteles teljesíteni.
(3) Ha a kiadó a megkeresésnek nem, vagy késve tesz eleget, a Szövetség vagy a Módszertani Intézmény írásos
tájékoztatása alapján a tankönyvet a hivatal törli a tankönyvjegyzékből. A Szövetség vagy a Módszertani Intézmény
írásos tájékoztatásához csatolja az adott tankönyv kiadójának küldött megkeresésé másolatát. A közreműködők
az elektronikus úton megküldött tankönyveket a vak és gyengénlátó tanulók részére alkalmazható formára
átdolgozzák, és megküldik az iskoláknak. Az előállított tankönyveket sorszámmal kell ellátni. A közreműködők
az előállított és az iskoláknak megküldött tankönyvekről nyilvántartást kötelesek vezetni.
(4) A nyilvántartást oly módon kell elkészíteni, hogy abból meg lehessen állapítani, melyik iskolának hány darab és milyen
sorszámú könyvet küldtek meg. A közreműködők az általuk megküldött tankönyvekért kizárólag az előállítással
összefüggő költségeik – általános forgalmi adóval megnövelt – összegének a megtérítésére tarthatnak igényt
az iskolától. (5) A tankönyv kiadója jogosult ellenőrizni, hogy a közreműködők részére megküldött tankönyvet kizárólagosan a vak és
gyengénlátó tanulók iskolai tankönyvellátására – beleértve az iskolai könyvtári ellátást is – használták-e fel.
6. Az iskolai tankönyvellátás rendje 29. § (1) A tankönyvrendelés elkészítésével egyidejűleg az iskolai tankönyvellátás helyi rendjében az iskola igazgatójának meg
kell nevezni a tankönyvfelelőst, annak feladatait, az iskolai tankönyvellátás során elvégzésre kerülő munka ellenértéke
elismerésének elveit és a tankönyvtörvény 8/A. § (1) bekezdésben meghatározott feladatok végrehajtását.
(2) Az iskola a tankönyveket a Könyvtárellátótól a tanulók részére megbízásból értékesítésre átveszi majd
a tankönyvellátás helyi rendjének elkészítésében foglaltaknak megfelelően a tankönyvfelelős részt vesz
a tankönyvellátással kapcsolatos iskolai helyi feladatok ellátásában. (3) A központ által fenntartott iskola esetében a központon keresztül az iskolának, a nem a központ által fenntartott iskola
esetében az iskola számára a Könyvtárellátó díjazást fizet.
A díjazás forrása a) a nem a központ által fenntartott iskolák esetében a Könyvtárellátó által a tankönyvellátási szerződés alapján
az iskolának b) a központ által fenntartott iskolák esetében a Könyvtárellátó által a tankönyvellátási szerződés alapján
a központon keresztül az iskolának átengedett összeg. (4) A köznevelési törvény 46. § (5) bekezdése alapján az állam által biztosított ingyenes tankönyveket – a munkafüzetek
kivételével – az igazgató az iskola könyvtári állományába veszi, a továbbiakban az iskolai könyvtári állományban
elkülönítetten kezeli, és a tanuló részére a tanév feladataihoz rendelkezésre bocsátja az iskola házirendjében
meghatározottak szerint. (5) A tanulói tankönyvtámogatás módjáról a nevelőtestület dönt.
(6) Az iskolának a 23. §-ban meghatározottak szerint közzé kell tennie az iskolai tankönyvellátás helyi rendjét.
(7) Az iskolai tankönyvrendelés elkészítésének – e rendeletben nem szabályozott – kérdéseit az iskola házirendjében kell
meghatározni. IX. FEJEZET VEGYES RENDELKEZÉSEK 30. § (1) A tankönyvtörvény 2. § (7) bekezdésben és 3. § (2a) bekezdésében szabályozott, a miniszter által szervezett pályázati
eljárás során a pályázati eljárásban résztvevő kiadónak eleget kell tennie a
a) 3. § (5)–(6) bekezdésében, a 8–11. §-ban, továbbá
b) az 1., 2., 3., 6. mellékletekben foglalt elvárásoknak azzal, hogy a pályázatra benyújtott könyvek elbírálásához a szakértők személyére a hivatal tesz
javaslatot. (2) A pályázatok benyújtásáért a pályázónak a benyújtott könyv, digitális tananyag, hangzó vagy videó anyag esetén
a 2. melléklet 1. pontjában meghatározott igazgatási szolgáltatási díjaknak megfelelő pályázati díjat kell fizetnie
a minisztérium 10032000-01425190-00000000 számú számlájára, amelyet a pályázat elbírálásába bevont szakértők
díjazására és a pályázat lebonyolításával összefüggő költségekre kell fordítani.
31. § (1) A tankönyvtörvény 3. § (2)–(7) bekezdésben – kivéve a (2a) bekezdésben – szabályozott nyilvános pályázati eljárás
keretében benyújtott könyv elbírálására az e rendeletben foglaltakat a következő eltéréssel kell alkalmazni:
a) a könyv kézirat formájában is benyújtható, b) a benyújtott kéziratot előzetesen tartalmi szempontból kell megvizsgálni,
c) a tankönyvvé nyilvánítási eljárást a pályázat elbírálását követően kell lefolytatni,
d) az igazgatási szolgáltatási díj – az elfogadott pályázat, valamint a pályázaton nyertes tankönyvek tankönyvvé
nyilvánításának meghosszabbítása esetén – a pályázat kiíróját terheli,
e) a tankönyvvé nyilvánítási eljárás során figyelembe kell venni azokat a szakértői véleményeket, amelyek
a pályázati eljárás során készültek, és megfelelnek a 8–9. §-ban foglaltaknak, valamint a 3. mellékletben
megadott szempontoknak, f) kézirat formájában nyertes pályázat esetén a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban – a technológiai szakértő
mellett, az e) pontban foglaltak alkalmazásával – legalább egy szakértőt kell felkérni a végleges kivitelű könyv és
a kézirat szakmai szempontú összevetésére, g) közismereti tankönyvek nemzetiségi nyelvre fordított kéziratának előzetes tartalmi elbírálását követően a kész
könyvet kell benyújtani tankönyvvé nyilvánításra. (2) A nemzetiségi oktatás nyelvének megfelelő, a nemzetiségi iskolai oktatáshoz külföldről behozott tankönyvet az
érintett országos nemzetiségi önkormányzat, vagy az Országos Nemzetiségi Bizottság kezdeményezésére fel kell
venni a tankönyvjegyzékbe. A könyvet a hivatal egy szakértővel megvizsgáltatja abból a szempontból, hogy
megfelel-e a 8. § (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(3) Ha nincs a tankönyvjegyzéken a két tanítási nyelvű oktatáshoz alkalmazható tankönyv, akkor a tankönyvellátást
az oktatás nyelvének megfelelő, külföldről behozott tankönyvvel is biztosítani lehet. Ebben az esetben a tankönyvvé
nyilvánítási eljárásra vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 9. § (7)–(11) bekezdések
szerinti feltételeknek megfelelő, tankönyvvé nyilvánítást és a jegyzékre történő felvételt az iskola is kérheti,
amennyiben kérelemben nyilatkozik arról, hogy az adott könyvet külföldön tankönyvként használják. A könyvet
a hivatal egy a célnyelv adott iskolatípusban történő tanításra megfelelő képzettséggel rendelkező szakértővel
megvizsgáltatja abból a szempontból, hogy a 8. § (4) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelel-e.
A szakértői díjazás mértéke a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő szakértői díjazás 10%-a, Az iskola kérelme
esetén a tankönyvek után fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő
igazgatási szolgáltatási díj 10%-a. (4) A nemzetiségi nyelv és irodalom, a nemzetiségi népismeret, valamint a nemzetiségi nyelvű közismereti
munkatankönyvek esetében a tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítására nincs mód, a tankönyvvé nyilvánítás
megszűnését követően a munkatankönyveket át lehet alakítani tartós tankönyvvé és munkafüzetté. A tartós
tankönyvek után fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő
igazgatási szolgáltatási díj 40%-a. A tartós tankönyvek szakértői díjazásának mértéke a tantárgypedagógiai szakértő
esetében a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő szakértői díjazás 50%-a, a technológiai szakértő esetében
annak 100%-a. A tartós tankönyveknél tudományos-szakmai szakértőt nem kell kirendelni. Az átalakítás költségeit,
valamint a tankönyvvé nyilvánítás igazgatási szolgáltatási díját az átalakítás kezdeményezője vagy az eljárás
megindítója viseli. (5) A nemzetiségi iskolai nevelésben és oktatásban – a tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai
tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet (a továbbiakban: tankönyvrendelet) rendelkezései
alapján lefolytatott eljárásban tankönyvvé nyilvánított könyvekhez hasonlóan – tankönyvként alkalmazandók azok
a könyvek, amelyek 2001-ben szerepeltek a segédkönyvek jegyzékében, feltéve, hogy az adott tantárgyhoz
2001. augusztus 1-jét követően nem hagytak jóvá tankönyvet. Ezeket a könyveket – kérelemre – az adott tanévi
tankönyvjegyzékbe is fel kell venni, amennyiben megfelelnek a tankönyvtörvény 4. §-ában meghatározott
feltételeknek. Az érintett kiadó kérelmére és az Országos Nemzetiségi Bizottság javaslatára a tankönyvjegyzékre fel
kell venni azokat a nemzetiségi nevelés-oktatás céljára készített tankönyveket, amelyek engedélyszáma
2001. augusztus 1-jét követően lejárt, és az adott oktatási formában, évfolyamon, az adott tantárgyhoz nem áll
rendelkezésre más tankönyv. A tankönyvjegyzékre ezek a könyvek akkor vehetők fel, ha megfelelnek
a tankönyvtörvény 4. §-ában meghatározott feltételeknek. (6) A szakképzésben – a tankönyvrendelet rendelkezései alapján lefolytatott eljárásban tankönyvvé nyilvánított
könyvekhez hasonlóan – tankönyvként alkalmazandók azok a könyvek, amelyek szerepeltek a 2003/2004. vagy
a 2004/2005. évi tankönyvjegyzékben, feltéve, hogy 2003. január 1-jét követően az a központi program, amelyhez
a tankönyv ajánlott volt, nem változott, vagy időközben nem hagytak jóvá az adott központi programhoz tankönyvet.
Ezeket a könyveket – kérelemre – az adott tanévi tankönyvjegyzékbe is fel kell venni, amennyiben megfelelnek
a tankönyvtörvény 4. §-ában meghatározott feltételeknek. Az érintett kiadó kérelmére és a szakképesítésért felelős
miniszter javaslatára fel kell venni a tankönyvjegyzékre azokat a tankönyveket, amelyek szerepeltek a 2003/2004. vagy
a 2004/2005. évi tankönyvjegyzéken, feltéve, ha időközben nem hagytak jóvá az adott központi programhoz
tankönyvet. (7) A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásában, nevelésében – a tankönyvrendelet rendelkezései alapján lefolytatott
eljárásban tankönyvvé nyilvánított könyvekhez hasonlóan – tankönyvként alkalmazandók azok a könyvek, amelyek
2004. január 1-jén szerepeltek a tankönyvjegyzéken, feltéve, hogy az adott tantárgy adott évfolyamára 2005. január
1-jét követően nem hagytak jóvá tankönyvet. Ezeket a könyveket – kérelemre – az adott tanévi tankönyvjegyzékbe is
fel kell venni, amennyiben megfelelnek a tankönyvtörvény 4. §-ában meghatározott feltételeknek.
(8) A tankönyvben a 6. mellékletben meghatározott adatokat kell feltüntetni.
32. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjat a 7. mellékletben felsorolt bankszámlákra kell befizetni. A befizetett díj kezelése és
nyilvántartása az államháztartás alrendszereinek bankszámla-vezetési, költségvetési, befizetési és letéti kezelési,
valamint kötelezettségvállalási rendjéről szóló jogszabályokban meghatározottak szerint történik.
(2) A befizetett igazgatási szolgáltatási díj – a fellebbezés díja kivételével – közismereti tankönyvek esetén a hivatal
bevétele. (3) A szakképesítések esetén a tankönyvjegyzékre kerülés, a hibajavítás bejelentése, a tankönyvvé nyilvánítás továbbá
annak megszüntetésének és a tankönyv felhasználási jogai átengedésének, valamint a fellebbezés díját
az Igazgatóság számlájára kell befizetni. (4) A befizetett igazgatási szolgáltatási díj az e rendeletben meghatározott feladatok ellátására, személyi, tárgyi kiadások
fedezetére használható fel. (5) A befizetett igazgatási szolgáltatási díjat a tankönyvvé nyilvánítási kérelem visszavonása esetén – a tankönyvvé
nyilvánításban közreműködő szakértők felkéréséig, az adott üggyel összefüggésben keletkezett költségekkel
csökkentve – vissza kell fizetni a befizetőnek. A fellebbezéssel befizetett eljárási díjat vissza kell fizetni, ha a hatósági
vagy a bírósági eljárásban felülvizsgált határozat vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben
jogszabálysértőnek bizonyult. 33. § A tankönyvjegyzéken a miniszter által kiadott oktatási programokat (pedagógiai rendszereket) is fel kell tüntetni.
34. § Az e rendeletben foglalt eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény rendelkezéseit a köznevelési törvény 96. § (3) bekezdésben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
35. § A tartós tankönyvre vonatkozó technológiai követelmények:
a) a tankönyv lapjainak cérnafűzéses vagy szálfelsütéses kötészeti eljárással történő összeillesztése,
b) keménytáblás vagy flexibilis kötésmód, c) B/5-ös vagy A/4-es méretű könyvtest,
d) időtálló, ugyanakkor könnyű kötésmód (könnyített táblakötés) és könnyű belív papír (volumenizált, ofszet)
használata, e) keménytábla esetén táblaborító felületkezelése (fólia, lakk).
X. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) A (9) bekezdés 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) A 2. melléklet és a 8. melléklet a kihirdetést követő 31. napon lép hatályba.
(4) A 19. § (6) bekezdésében meghatározottakon túl fel kell venni a 2013/2014. évi tankönyvjegyzékbe azokat
a tankönyveket is, amelyeket a Nemzeti alaptantervnek és a kerettantervi rendeletnek megfelelő kerettantervekhez
fejlesztettek és a könyv kiadója a hivatal által 2012. december 5. és 2013. augusztus 31. között hozott jogerős
tankönyvvé nyilvánítási határozata alapján azt kérte. (5) Az e rendelet hatálybalépésének időpontjától a tankönyvrendelet alapján folyamatban lévő eljárásokban hátralevő
eljárási cselekményekre e rendelet szabályai alkalmazandók. (6) A 26. § (3) bekezdést a 2013/2014. tanévi tankönyvrendelés során azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az iskola
a tankönyvrendelését 2013. március utolsó munkanapja és 2013. május 15-e között módosíthatja és kiegészítheti
a kerettantervi rendelet alapján jóváhagyott tankönyvekkel. (7) A 27. § (2) bekezdésében foglaltakat először a 2013/2014. tanévi tankönyvrendelés során kell alkalmazni az általános
iskolák első évfolyamai vonatkozásában, majd azt követően felmenő rendszerben.
(8) Ezen rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-ei 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. (9) Hatályát veszti a) a (4)–(6) bekezdés,
b) a 2012/2013. tanév rendjéről szóló 3/2012. (VI. 8.) EMMI rendelet 3. melléklet 15. pontja,
c) a tankönyvrendelet. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1324/2012. (VIII. 31.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Külügyminisztérium fejezetek közötti – kormánytisztviselő határozott idejű áthelyezésére tekintettel történő – előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 3747 ezer
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 1. Nemzetgazdasági
Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek
igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2014. (III. 31.) VM rendelete az állami digitális távérzékelési adatbázisról.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  §
g)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben,
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv (Földmérési és Távérzékelési Intézet, a  továbbiakban: FÖMI)
és a  honvédelemért felelős miniszter által kijelölt szervezet a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló
2012. évi XLVI. törvény (a  továbbiakban: Fttv.) 19. § (1)  bekezdése szerinti távérzékelési adatokból és az  Fttv.
hatályba lépését követően részben vagy egészben közpénzek felhasználásával előállított vagy beszerzett
távérzékelési anyagokból és azok további feldolgozásához szükséges adatokból digitális távérzékelési adatbázisokat
hoz létre és üzemeltet, valamint azokból adatot szolgáltat.
(2) Az Fttv. 19. § (8) bekezdése alapján átadott távérzékelt adatokat az (1) bekezdés szerinti szerv és szervezet az adattal
rendelkezni jogosulttal kötött egyedi megállapodás alapján szolgáltatja.
(3) Az  Fttv. 19.  § (8)  bekezdésében meghatározott távérzékelt adatok közül az  adatbázis nem tartalmazza azon
űrfelvételeket, amelyek szolgáltatóinak az adatok felhasználására vonatkozó korlátozásai ezt nem teszik lehetővé.
2. § (1) A  távérzékelési adatok körébe tartoznak a  hagyományos vagy digitális mérőkamerával készített légifelvételek
és ortofotók, valamint minden egyéb aktív és passzív szenzorral készített távérzékelési anyag a  hozzá tartozó,
a felvételezés pillanatában a szenzor, illetve a felvétel térbeli helyzetét, a lefedett terület kiterjedését és a képalkotás
és leképezés geometriáját meghatározó adatokkal.
(2) A  távérzékelési adat tulajdonosa, az  adat másolatát, szabványos, tömörítésmentes, nyílt adatformátumban,
felvételezési egységenként – eredeti képenként – olyan feldolgozottsági szinten és kiegészítő, tájékoztató adatokkal
köteles átadni a FÖMI-nek, amely lehetővé teszi az adat közvetlen, teljes körű felhasználását.
(3) A titokvédelmi szempontból minősített adatokat tartalmazó távérzékelési adatokat az adatállománnyal rendelkezni
jogosult a minősített területek, adatok digitális maszkolás, vagy más módon való, felismerésre alkalmatlanná tétele
után az elkészítéstől számított 30 napon belül köteles átadni a FÖMI-nek.
(4) Amennyiben rendelkezésre állnak egyéb feldolgozottsági szinthez tartozó geometriai, leíró, képi vagy metaadatok,
azokat is az előállítást követő 30 napon belül rendelkezésre kell bocsátani az adatbázisba történő beépítés céljából.
3. § A 2.  § (1)  bekezdése alapján átadott adatok, annak állami átvételéig csak forrásadatnak minősülnek, új állami
alapadat előállításához nem használhatóak fel.
4. § A légifelvételek tekintetében az Fttv. 19. § (7) bekezdésében előírt állami átvételt az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) az állami távérzékelési adatbázisban digitális légifelvételek kerülnek tárolásra;
b) az analóg formátumban készült légifelvételek állami átvételéhez szükséges digitális átalakításnak meg kell
felelnie az archiválásra vonatkozó rendelet előírásainak;
c) az adatelőállításhoz felhasznált légifényképező kamerának érvényes, a  gyártó által biztosított kalibrációs
jegyzőkönyvvel kell rendelkeznie, amelyet 3 évente meg kell újítani;
d) a légifényképezéshez felhasznált digitális kamerának évente elvégzett, kalibrációs célú tesztrepülést kell
végrehajtania, amelyet jegyzőkönyvvel kell igazolni;
e) a légifényképezéshez felhasznált, a  mérőrendszer részét képező globális műholdas helymeghatározó
rendszernek (Global Navigation Satellite Systems, a  továbbiakban: GNSS) és az  inerciális mérőegységnek
(Inertial Measurement Unit, a  továbbiakban: IMU) a  gyártó által biztosított érvényes kalibrációs
jegyzőkönyvvel kell rendelkeznie;
f ) az adatelőállításhoz felhasznált légifényképező kamerának elektronikus képvándorlás kompenzátorral kell
rendelkeznie;
g) az állami átvételt követően a digitális légifelvételeket az eredeti adatformátumban kell tárolni;
h) a légifényképezés során közvetlenül keletkezett adatokat vonatkozási rendszerbe illesztés nélkül, az eredeti
geometriai szerkezet megtartásával kell az állami távérzékelési adatbázisban tárolni;
i) a légifényképezés térbeli vonatkozású leíró adatait a készítés során alkalmazott vonatkozási rendszerben és
vetületben kell az állami távérzékelési adatbázisban tárolni;
j) Az állami átvétel során vizsgálni kell az  adatok teljességét, lefedi-e a  megadott területet, megvannak-e
az átadás során részletezett leíróadatok;
k) az állami átvételi eljáráshoz biztosítani kell a  készíttető által előre meghatározott műszaki paramétereket,
vizsgálni kell a műszaki paramétereknek való megfelelőségét;
l) az állami átvétel során a  légifelvételek műszaki paramétereinek és a  leadandó munkarészeknek meg kell
felelnie a térképészetért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által a földhivatali tájékoztatás céljából
üzemeltetett elektronikus honlapon, valamint a FÖMI honlapján közzétett szabályzatban rögzítetteknek;
m) az állami átvételt legalább 5 éves szakmai gyakorlattal, szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkező,
a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, a  kizárólag honvédelmi célból készített távérzékelési
anyagok vonatkozásában a  honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv állományába tartozó
szakember végezheti;
n) az állami átvételi eljárásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza a „megfelelt” vagy „nem megfelelt”
minősítést.
5. § Az ortofotók tekintetében az Fttv. 19. § (7) bekezdésében előírt állami átvételt az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) a digitális ortofotókat a  készítés során alkalmazott referencia rendszerben és vetületben kell az  állami
távérzékelési adatbázisban tárolni;
b) az állami átvétel során vizsgálni kell az  adatok teljességét, lefedi-e a  megadott területet, megvannak-e
az átadás során részletezett leíróadatok;
c) az állami átvételi eljáráshoz biztosítani kell a készíttető által előre meghatározott műszaki paramétereket;
d) az ortofotók állami átvétele során minőségvizsgálatot kell végezni;
e) az ortofotók minőségvizsgálatának ki kell terjednie az  adatok geometria pontosságára, radiometriai
tulajdonságaira, a készíttető által előre meghatározott műszaki paramétereknek történő megfelelőségre;
f ) az ortofotók minőségvizsgálatához biztosítani kell az előállítás során felhasznált digitális domborzatmodellt;
g) az ortofotók geometriai pontosságának vizsgálatához utólagosan kijelölt, az  előállítás folyamatától
független, az ortofotón és a terepen is jól azonosítható, geodéziai pontosságú GPS méréssel meghatározott
ellenőrző pontokat kell biztosítani;
h) az állami átvétel során az ortofotók műszaki paramétereinek és a leadandó munkarészeknek meg kell felelnie
a  miniszter által a  földhivatali tájékoztatás céljából üzemeltetett elektronikus honlapon, valamint a  FÖMI
honlapján közzétett szabályzatban rögzítetteknek;
i) az állami átvételt legalább 5 éves szakmai gyakorlattal, szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkező,
a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, a  kizárólag honvédelmi célból készített távérzékelési
anyagok vonatkozásában a  honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv állományába tartozó
szakember végezheti;
j) az állami átvételi eljárásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza a „megfelelt” vagy „nem megfelelt”
minősítést.
6. § A földi és légi lézerszkennelt távérzékelt adatok tekintetében az Fttv. 19. § (7) bekezdésében előírt állami átvételt
az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) az adatelőállításhoz felhasznált lézerszkennernek érvényes, az üzembe helyezés időpontjában a gyártó által
biztosított kalibrációs jegyzőkönyvvel kell rendelkeznie;
b) az adatelőállításhoz felhasznált lézerszkennernek évente elvégzett, kalibrációs célú tesztmérést – légi
lézerszkennelés esetén tesztrepülést – kell végrehajtania, amelyet jegyzőkönyvvel kell igazolni;
c) a légi, vagy mobil földi lézerszkenneléshez felhasznált mérőrendszer részét képező GNSS és IMU rendszernek
az  üzembe helyezés időpontjában a  gyártó által biztosított érvényes kalibrációs jegyzőkönyvvel kell
rendelkeznie;
d) a lézerszkennelt adatok állami átvétele során minőségvizsgálatot kell végezni;
e) a lézerszkennelt adatok geometriai ellenőrzéshez a  geometriai pontosság utólagos ellenőrzését lehetővé
tevő anyagfelszínen mért, megfelelő számú és pontsűrűségű, az előállítás folyamatától független, geodéziai
pontosságú GNSS méréssel meghatározott ellenőrző pontokat kell biztosítani;
f ) a lézerszkennelt adatok vízszintes és magassági megbízhatóságának meg kell felelnie a  lézerszkennelt
adatokat előállító rendszer pontossági jelleggörbéjének;
g) a lézerszkennelésből származó georeferált pontfelhőt a készítés során alkalmazott referencia rendszerben és
vetületben kell az állami távérzékelési adatbázisban tárolni;
h) az állami átvétel során vizsgálni kell az  adatok teljességét, lefedi-e a  megadott területet, megvannak-e
az átadás során részletezett leíróadatok;
i) az állami átvételi eljáráshoz biztosítani kell a készíttető által előre meghatározott műszaki paramétereket;
j) az állami átvétel során a lézerszkennelt adatok műszaki paramétereinek és a leadandó munkarészeknek meg
kell felelnie a miniszter által a földhivatali tájékoztatás céljából üzemeltetett elektronikus honlapon, valamint
a FÖMI honlapján közzétett szabályzatban rögzítetteknek;
k) az állami átvételt legalább 5 éves szakmai gyakorlattal, szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkező,
a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, a  kizárólag honvédelmi célból készített távérzékelési
anyagok vonatkozásában a  honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv állományába tartozó
szakember végezheti;
l) az állami átvételi eljárásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza a „megfelelt” vagy „nem megfelelt”
minősítést.
7. § A légi hiperspektrális távérzékelt adatok tekintetében az  Fttv. 19.  § (7)  bekezdésében előírt állami átvételt
az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) a hiperspektrális adatokat előállító kamerának érvényes, a  gyártó által biztosított radiometriai és optikai
kalibrációs jegyzőkönyvvel kell rendelkeznie, amelyet évente meg kell újítani;
b) a hiperspektrális adatokat előállító kamerának évente elvégzett, kalibrációs célú tesztrepülést kell
végrehajtania, amelyet jegyzőkönyvvel kell igazolni;
c) a hiperspektrális adatokat előállító kamerához csatlakozó GNSS és IMU rendszernek érvényes, a gyártó által
biztosított kalibrációs jegyzőkönyvvel kell rendelkeznie;
d) a hiperspektrális adatokat előállító kamerának olyan radiometriai értékekkel kell rendelkeznie, mely fizikai
egységgel adja meg az érzékelt sugárzási mennyiséget;
e) a hiperspektrális adatok előállításával egyidejűleg a terepi felvételezés helyszínén terepi spektrofotométeres
ellenőrző méréseket kell végezni;
f ) a terepi spektrofotométeres ellenőrzéseket olyan, kalibrált spektrofotométerrel kell végezni, melynek
hullámhossztartománya és radiometriai felbontása legalább olyan tartományú és radiometriai tulajdonságú,
mint a hiperspektrális adatok előállítását végző légi rendszeré;
g) a hiperspektrális adatok állami átvétele során minőségvizsgálatot kell végezni;
h) a hiperspektrális adatok feldolgozása során a  geometriai ellenőrzéshez a  terepi felbontáshoz igazodó,
terepen is jól azonosítható, megfelelő számú utólagosan kijelölt, az  előállítás folyamatától független,
geodéziai pontosságú GNSS méréssel meghatározott ellenőrző pontokat kell biztosítani;
i) a hiperspektrális adatokat a  készítés során alkalmazott referencia rendszerben és vetületben kell az  állami
távérzékelési adatbázisban tárolni;
j) az állami átvétel során vizsgálni kell az  adatok teljességét, lefedi-e a  megadott területet, megvannak-e
az átadás során részletezett leíróadatok;
k) az állami átvételi eljáráshoz biztosítani kell a készíttető által előre meghatározott műszaki paramétereket;
l) az állami átvétel során a hiperspektrális adatok műszaki paramétereinek és a leadandó munkarészeknek meg
kell felelnie a miniszter által a földhivatali tájékoztatás céljából üzemeltetett elektronikus honlapon, valamint
a FÖMI honlapján közzétett szabályzatban rögzítetteknek;
m) az állami átvételt legalább 5 éves szakmai gyakorlattal, szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkező,
a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, a  kizárólag honvédelmi célból készített távérzékelési
anyagok vonatkozásában a  honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv állományába tartozó
szakember végezheti;
n) az állami átvételi eljárásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza a „megfelelt” vagy „nem megfelelt”
minősítést.
8. § (1) Az  Fttv. 19.  § (8)  bekezdése alapján átadott távérzékelt adatok közül a  4–7.  § szerinti adatokat kell állami átvételi
eljárás alá vetni.
(2) Az  állami átvétel során minőségileg nem megfelelt adatállományokat, valamint a  4–7.  § szerinti technológiáktól
eltérő más technológiával készült távérzékelt adatokat a  FÖMI, valamint a  honvédelemért felelős miniszter által
kijelölt szervezet az Fttv. 19. § (1) bekezdésben meghatározott adatbázisoktól elkülönítve tárolja.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott adatállományokból történő adatszolgáltatás esetén az adatigénylő figyelmét fel
kell hívni az állami átvétel hiányára.
9. § (1) A 4–7. §-ban meghatározott távérzékelt adatokról metaadatbázist kell felállítani az alábbi adatokkal:
a) a távérzékelést végző vállalkozás, szerv vagy szervezet nevét és elérhetőségét,
b) a távérzékelés helyét és időpontját,
c) a távérzékelt területet lehatároló koordinátákat,
d) a távérzékelt adatnyerő eszköz típusát és műszaki paramétereit,
e) a távérzékelt adat műszaki jellemzőit,
f ) a távérzékelt adat adatgazdájának nevét és elérhetőségét,
g) az állami átvétel eredményét és időpontját.
(2) Az adatszolgáltatás során a szolgáltató az adathoz tartozó metaadatokat is átadja.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 21/1997. (III. 12.) FM–HM együttes rendelet
a) 1. § d) pontja,
b) 5. §-a,
c) 21. §-a, valamint
d) 25–27. §-a.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
131/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a pénzügyi életben betöltött meghatározó szerepe és a magyar gazdaság fellendítését elősegítő sokoldalú vezetői
és támogatói tevékenysége elismeréseként
dr. Csányi Sándor, az OTP Bank Nyrt. elnök-vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
108/2010. (VI. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 460/2009. (XI. 30.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 460/2009. (XI. 30.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. november 2-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az OVB-hez hitelesítés céljából, amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a törvények preambuluma jogot és
kötelezettséget nem állapíthat meg, és a preambulumban foglaltak a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése
tekintetében a jogalkalmazó szervek által nem érvényesíthetők?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi követelménynek. Az aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya több, egymástól jól elkülöníthető kérdést tartalmaz, melyeknek egy mondatba való szerkesztése nem
ad lehetőséget a választópolgárnak, hogy azokról mind az aláírásgyűjtés, mind a szavazás alkalmával külön-külön
véleményt nyilvánítson. Az indokolás szerint az egyik kérdés a preambulumban jog és kötelezettség megállapításának
tilalmára vonatkozik, míg a másik kérdés a jogalkalmazásra való korlátozás. Az indokolás álláspontja szerint továbbá
a preambulum szó nem felel meg az egyértelműség követelményének, mivel az gyűjtőfogalom, többféle jogtételt
tartalmazhat, és a választópolgároktól nem várható el, hogy annak jelentéseivel tisztában legyenek; így ezen fogalom
ismeretének hiányában kellene dönteniük a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről. Végül megjegyezte, hogy
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény sem határozza meg a preambulum fogalmát.
A kifogástevők álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés egyértelmű, és törvény egyébként sem
határozza meg azt, hogy a kérdés hány tagmondatból állhat, illetve milyen terjedelmű lehet. A kifogástevők nézete
szerint a preambulum fogalma is egyértelmű, továbbá az OVB-nek nincs jogosítványa annak eldöntésére, hogy mit
„tud” a választópolgár az adott fogalomról. Mindezekre tekintettel véleményük szerint az OVB nem tett eleget
a Ve. 29/A. §-ában foglalt tényállásmegállapítási és a 29/B. § (2) bekezdés e) pontjában foglalt indokolási
kötelezettségének, ezért a határozat jogszabálysértő voltára tekintettel kérik az Alkotmánybíróságtól az OVBh.
megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 460/2009. (XI. 30.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1712/2013. (X. 8.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0089 azonosító számú („Keszthelyi szennyvíztisztító telep kapacitásbővítése és kapcsolódó iszapkezelő létesítmények építése” című) projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0089 azonosító számú, „Keszthelyi szennyvíztisztító
telep kapacitásbővítése és kapcsolódó iszapkezelő létesítmények építése” című projekt támogatási összegének
295 455 897 forinttal történő növelését,
2. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az 1. pontban meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektet,
3. hozzájárul, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága
az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosítása iránti intézkedéséket megtegye.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: a támogathatóság feltételeinek teljesítését követően azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1438/2013. (VII. 11.) Korm. határozata a Mezőkövesd Zsóry Futball Club Kft. fejlesztéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a Mezőkövesd Zsóry Futball Club Kft. fejlesztéséhez 400,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése
és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és
egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes