text:
2011. CLXIII. törvény az ügyészségről.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) Az ügyészség az igazságszolgáltatás közreműködőjeként érvényesíti az állam büntetőigényét a büntetőeljárásról
szóló törvényben meghatározott feltételek szerint; irányítja, felügyeli, illetve elvégzi a vádat előkészítő nyomozási
eljárást, képviseli a közvádat a bírósági eljárásban, felügyeletet gyakorol a büntetés-végrehajtás törvényessége felett.
(2) Az ügyészség a közérdek védelme érdekében közreműködik annak biztosításában, hogy mindenki betartsa
a törvényeket. A jogszabályok megsértése esetén – törvényben meghatározott esetekben és módon – fellép
a törvényesség érdekében. Ha törvény másként nem rendelkezik, fellépésre akkor köteles, ha a törvénysértés
megszüntetésére hivatott szerv az Alaptörvényben, valamint törvényben és más jogszabályban vagy közjogi
szervezetszabályozó eszközben meghatározott kötelezettsége ellenére a szükséges intézkedést nem teszi meg, vagy
ha a törvénysértésből eredő jogsérelem elhárítása érdekében azonnali ügyészi intézkedésre van szükség.
2. § (1) Az 1. §-ban megjelölt feladatok teljesítése érdekében az ügyészség
a) a büntetőeljárásról szóló törvényben (a továbbiakban: büntetőeljárási törvény) meghatározott ügyekben
nyomoz (ügyészségi nyomozás);
b) felügyel arra, hogy a nyomozó hatóság az önállóan végzett nyomozást a törvény rendelkezéseit megtartva
végezze (nyomozás feletti felügyelet);
c) törvényben meghatározott egyéb jogokat gyakorol a nyomozással összefüggésben;
d) közvádlóként gyakorolja a vádemelés közhatalmi jogkörét; a bírósági eljárásban képviseli a vádat, továbbá
gyakorolja a büntetőeljárási törvényben számára biztosított jogorvoslati jogokat;
e) törvényességi felügyeletet lát el a büntetések, a mellékbüntetések, az intézkedések, a személyi szabadságot
elvonó és azt korlátozó eljárási kényszerintézkedések, az utógondozás, valamint a bűnügyi, a szabálysértési és a
körözési nyilvántartás végrehajtásáról szóló jogszabályi rendelkezések megtartása felett, továbbá közreműködik
a büntetés-végrehajtási bíró eljárásában;
f) közreműködik abban, hogy a bírósági eljárásban a törvényeket helyesen alkalmazzák (az ügyész részvétele
a bíróságok polgári, munkaügyi, közigazgatási és gazdasági jogi peres és nemperes eljárásaiban);
g) elősegíti, hogy a hatósági jogkört gyakorló, illetve bíróságon kívüli jogvitát intéző szervek a jogszabályok
rendelkezéseit megtartsák;
A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 28-i ülésnapján fogadta el.
h) kiemelt figyelmet fordít a kiskorúak által és sérelmükre elkövetett bűncselekmények üldözésére, a fiatalkorúak
ellen indult szabálysértési és büntetőeljárás különös szabályainak betartására; törvényben meghatározott
esetekben közreműködik a kiskorúak jogainak érvényre juttatásában és eljárást kezdeményez a szükséges
gyermekvédelmi intézkedések megtétele érdekében;
i) ellátja a nemzetközi szerződésekből, különösen a jogsegély kérésével és nyújtásával összefüggésben rá háruló
feladatokat;
j) teljesíti Magyarországnak az Eurojustban való részvételével kapcsolatos feladatokat;
k) ellátja a tevékenysége körében okozott jogsértések és károk megtérítése miatt indított perekben való
képviseletet.
(2) A törvényben meghatározott feladatokat a legfőbb ügyész közvetlenül vagy az illetékes ügyész útján látja el.
3. § (1) Az ügyészség független, csak a törvényeknek alárendelt önálló alkotmányos szervezet.
(2) Az ügyészség az Alaptörvényben és a törvényekben meghatározott feladatait a döntésért felelős ügyészségi
alkalmazott személyének megállapítását biztosító, alá-fölérendeltségen alapuló szervezeti rendben végzi.
(3) A legfőbb ügyész sem közvetlenül, sem közvetve nem utasítható valamely meghatározott tartalmú egyedi döntés
meghozatalára vagy megváltoztatására.
(4) Az ügyészi tevékenységgel összefüggésben az ügyész jogait és kötelességeit csak törvény állapíthatja meg.
(5) A legfőbb ügyészt és az ügyészeket az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg.
(6) A legfőbb ügyészre az országgyűlési képviselők mentelmi jogával kapcsolatos eljárási szabályokat kell alkalmazni.
A mentelmi jog felfüggesztése tárgyában az Országgyűlés a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával dönt,
a mentelmi jog megsértése esetén a szükséges intézkedést az Országgyűlés elnöke teszi meg.
(7) Az ügyész mentelmi jogának felfüggesztése tárgyában a legfőbb ügyész dönt, mentelmi jogának megsértése esetén
a szükséges intézkedést a legfőbb ügyész teszi meg.
4. § (1) Mindenki köteles biztosítani, hogy az ügyészek a részükre jogszabályban megállapított jogokat akadálytalanul
gyakorolhassák.
(2) Ha törvény az ügyésznek utasítási jogkört biztosít, az utasított szervek az utasításnak kötelesek eleget tenni.
(3) Az ügyész feladat- és hatásköreinek ellátása során a bíróságok és más bíróságon kívüli jogalkalmazó szervek
eljárásaiban keletkezett iratokba, az általuk vezetett nyilvántartásokba korlátozás nélkül betekinthet, az iratokból
másolatot, a nyilvántartásokból adatszolgáltatást kérhet. Adatok és iratok szolgáltatása érdekében az ügyész más
közhatalmat gyakorló szerveket, gazdálkodó és más szervezeteket megkereshet. A megkeresett szerv vezetője
a megkeresésnek az ügyész által megjelölt határidőben köteles eleget tenni. Adatok és iratok büntetőeljárás során
történő beszerzésére a büntetőeljárási törvény rendelkezései az irányadók.
(4) Az ügyész eljárása során az eljárással érintett szerv, személy rendelkezése alatt álló területre, helyiségbe – ha törvény
vagy törvény felhatalmazása alapján jogszabály másként nem rendelkezik – igazolványa felmutatásával beléphet.
(5) Az ügyész szakértőt vehet igénybe, ha különleges szakértelemre is szükség van az ügy megítélése szempontjából
bizonyítandó tény megállapításához.
5. § (1) Az ügyész a tudomására jutott jogsértés vagy jogszabálysértő mulasztás miatt jogszabályban megállapított feltételek
fennállása esetén büntető, fegyelmi, szabálysértési, illetve hatósági eljárást, büntetés-végrehajtási ügyekben
kártérítési eljárást is kezdeményez. A kezdeményezés címzettje érdemi döntésének egy példányát köteles az
ügyésznek haladéktalanul megküldeni.
(2) Az ügyész elbírálja a hatósági határozat, intézkedés, jogszabálysértő mulasztás ellen hozzá intézett kérelmeket,
közérdekű bejelentéseket, jogsértésre utaló jelzéseket (a továbbiakban együtt: kérelem). Amennyiben a hozzá intézett
kérelem vizsgálatára nincs hatásköre, gondoskodik annak áttételéről a hatáskörrel rendelkező szervhez.
(3) Ha a kérelmet az ügyész alaptalannak találja, indokolt állásfoglalásával elutasítja. A kérelmező a felülvizsgálat
érdekében – az állásfoglalás kézbesítésétől számított – 8 napon belül a felettes ügyészséghez fordulhat, ennek
lehetőségéről a kérelmezőt tájékoztatni kell.
(4) Ha törvény másként nem rendelkezik, a kérelem érdemi elbírálása mellőzhető, ha azt nem határidőben, vagy nem
a jogosult terjesztette elő, vagy a kérelmet változatlan tényállás mellett az ügyészség már korábban elbírálta, vagy
a kérelmező – a jogszabálynak megfelelő jogorvoslati tájékoztatás ellenére – a rendelkezésre álló jogorvoslati
lehetőséggel nem élt, továbbá ha a kérelmet a sérelmezett határozat jogerőre emelkedésétől, illetve a végrehajtás
elrendelésétől számított egy éven túl nyújtják be. Az elbírálás mellőzéséről és annak okáról a kérelmezőt tájékoztatni
kell.
6. § (1) Az ügyészség a központi költségvetésről szóló törvényben önálló költségvetési fejezetet alkot.
(2) A legfőbb ügyész összeállítja az ügyészség költségvetésére vonatkozó javaslatát és az annak végrehajtására
vonatkozó beszámolóját, amelyet a Kormány a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az annak
végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat részeként változtatás nélkül terjeszt az Országgyűlés elé.
7. § (1) Az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak munkájuk során és magatartásukban az Alaptörvényt és
a jogszabályokat kötelesek megtartani.
(2) Az ügyészek a törvényekben előírtaknak megfelelően, következetesen és méltányosan járnak el, ügyészi
kötelezettségeiket legjobb szaktudásuk szerint teljesítik. E körben az ügyész
a) a tisztességes és hatékony bűnüldözés megvalósítása, a jogsértések megelőzése, a törvényesség biztosítása és az
emberi jogok védelme érdekében nemzeti és nemzetközi szinten együttműködik a bíróságokkal, a nyomozó
hatóságokkal, a büntető jogszabályok végrehajtásában közreműködő egyéb szervekkel, a bűnmegelőzést
szolgáló kormányzati, közigazgatási és más szervekkel, a tudomány képviselőivel, a védőkkel, ügyvédi
kamarákkal, jogvédő szervezetekkel;
b) az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásával, a jogi előírásoknak megfelelően és a kölcsönös segítségnyújtás
szellemében teljesíti más államok ügyészi szerveinek vagy más bűnüldöző hatóságainak megkereséseit;
c) az arra jogosult szerveknek adott tájékoztatás, vélemény adása során tárgyilagos és szakszerű véleményt ad;
d) mérlegelési jogkörét pártatlanul, méltányosan, a törvények megtartása mellett, külső befolyástól mentesen
gyakorolja.
(3) Az ügyész a) nem lehet olyan szervezet tagja, amely törvénysértő tevékenységet folytat;
b) elfogultságot jelent be minden olyan ügyben, amelyhez személyes érdeke fűződik;
c) nem kérhet és nem fogadhat el ajándékot, adományt és egyéb előnyt tevékenységével kapcsolatban;
d) nem élhet vissza hivatali tekintélyével;
e) magánéletében is a hivatásához méltó magatartást tanúsít.
II. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉG SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE, AZ ÜGYÉSZEK JOGÁLLÁSA
8. § (1) Magyarország ügyészi szervei:
a) a Legfőbb Ügyészség,
b) a fellebbviteli főügyészségek,
c) a főügyészségek,
d) a járási ügyészségek.
(2) Az ügyészségi nyomozás, továbbá indokolt esetben más ügyészségi feladatok ellátására önálló főügyészség, illetve
járási szintű ügyészség létesíthető.
(3) Az ügyészség szervezetét, működését és illetékességét – törvényi keretek között – a legfőbb ügyész utasítással
szabályozza.
(4) A legfőbb ügyészi utasítást az ügyészség hivatalos lapjában, az Ügyészségi Közlönyben, valamint a Hivatalos
Értesítőben közzé kell tenni.
9. § (1) A Legfőbb Ügyészség önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv; jogi személy.
(2) A Legfőbb Ügyészséget a legfőbb ügyész, a fellebbviteli főügyészséget fellebbviteli főügyész, a főügyészséget
főügyész, a járási ügyészséget vezető ügyész vezeti. (3) A legfőbb ügyész, a legfőbb ügyész helyettes, a legfőbb ügyészségi főosztályvezető ügyész, a fellebbviteli főügyész és
a főügyész az ügyészségek működésének, szakmai tevékenységének, a szakágak együttműködésének segítésére
körlevelet adhat ki. A legfőbb ügyészi, a legfőbb ügyész helyettesi és a főosztályvezető ügyészi körlevelet az
Ügyészségi Közlönyben közzé kell tenni.
10. § (1) Az ügyészség tudományos és kutató intézménye az Országos Kriminológiai Intézet, amely a bűnözés kutatása,
a kriminológia, a kriminalisztika és a büntető-jogtudományok elméletének és gyakorlatának fejlesztése céljából
működik.
(2) Az Országos Kriminológiai Intézetre vonatkozó szabályokat legfőbb ügyészi utasítás határozza meg.
11. § (1) Az ügyészi szervezetet a legfőbb ügyész vezeti és irányítja.
(2) A legfőbb ügyész
a) tanácskozási joggal részt vehet az Országgyűlés ülésein, valamint a Kúria teljes ülésein;
b) bűncselekmény nyomozását bármely nyomozó hatóságtól az ügyészség hatáskörébe vonhatja, az ügyek
ügyészségi nyomozása során más nyomozó hatóságok tagjai közreműködését – szolgálati, közszolgálati
jogviszonyukat nem érintve – az országos vezető egyetértésével igénybe veheti;
c) a büntetőeljárási törvényben meghatározottak szerint a büntetőügyekben hozott jogerős határozatok ellen
felülvizsgálati indítványt vagy a törvényesség érdekében jogorvoslatot nyújthat be a Kúriához;
d) jogegységi eljárást kezdeményezhet a Kúria előtt, illetve a Kúria előtti jogegységi eljárásban gyakorolja
törvényben meghatározott jogkörét;
e) indítványozza közvádas bűncselekmény vagy szabálysértés miatt a mentelmi jog felfüggesztését, illetve ha
törvény az eljárás megindítását valamely szerv, személy hozzájárulásához köti, kezdeményezi a hozzájárulás
megadását;
f) jogszabály tervezetére – kivéve az önkormányzati rendelet tervezetét – véleményt nyilváníthat, az ügyészség
jogállását, feladatkörét érintő jogszabályok tervezetére véleményt nyilvánít;
g) törvény kezdeményezésére, illetve rendelet és közjogi szervezetszabályozó eszköz kibocsátására jogosult
szervnél jogszabály, illetve közjogi szervezetszabályzó eszköz alkotását, módosítását vagy hatályon kívül
helyezését javasolhatja;
h) az Alkotmánybírósághoz fordulhat az ügyész részvételével lefolytatott egyedi ügyben alkalmazott jogszabály
Alaptörvényben biztosított jogok sérelmét okozó alaptörvény-ellenességének vizsgálata érdekében, ha
a jogosult maga nem képes jogainak védelmére, vagy a jogsérelem a személyek nagyobb csoportját érinti;
i) kezdeményezheti az Alkotmánybíróságnál jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát;
j) a Kúria előtti eljárásban a bíróságok ítélkezési gyakorlatának egységesítése érdekében jogkérdésben,
a közérdeket képviselve, saját kezdeményezésére, vagy bármely fél kérelmére kifejtheti, a Kúria felhívására kifejti
szakmai véleményét akkor is, ha az ügyész az eljárásban nem vesz részt. A legfőbb ügyész véleményét, amely
a Kúriát nem köti, az eljárásban részt vevő felekkel közölni kell.
(3) Ha a legfőbb ügyész az intézkedésben akadályoztatva van, vagy a legfőbb ügyészi tisztség nincs betöltve, jogkörét az
előzetesen kijelölt legfőbb ügyész helyettes gyakorolja.
12. § (1) Az ügyészek a legfőbb ügyésznek alárendelten működnek, számukra utasítást csak a legfőbb ügyész és a felettes
ügyész adhat.
(2) Az ügyészi szervek közül
a) a Legfőbb Ügyészség a fellebbviteli főügyészségeket és a főügyészségeket,
b) a főügyészség a járási és a járási szintű ügyészségeket
irányítja.
(3) Felettes ügyészség
a) a Legfőbb Ügyészség az összes ügyészi szerv;
b) a főügyészség a megye (főváros) területén működő járási ügyészségek
tekintetében.
(4) Ha jogszabály vagy legfőbb ügyészi utasítás eltérően nem rendelkezik, felettes ügyész
a) a Legfőbb Ügyészségen: a legfőbb ügyész, a legfőbb ügyész helyettes, továbbá feladatkörében – ha az adott
ügyben kiadmányozásra jogosult – a más vezető beosztású ügyész;
b) a fellebbviteli főügyészségen: a legfőbb ügyész, a legfőbb ügyész helyettes, a fellebbviteli főügyész, továbbá
feladatkörében – ha az adott ügyben kiadmányozásra jogosult – a Legfőbb Ügyészség ügyésze, a fellebbviteli
főügyészhelyettes és a fellebbviteli főügyészség osztályvezető ügyésze;
c) a főügyészségen: a legfőbb ügyész, a legfőbb ügyész helyettes, a főügyész, továbbá feladatkörében – ha az adott
ügyben kiadmányozásra jogosult – a Legfőbb Ügyészség ügyésze, a főügyészhelyettes és a főügyészségi
osztályvezető (csoportvezető) ügyész;
d) a járási ügyészségen: a c) pontban említett ügyész, valamint a vezető ügyész, továbbá feladatkörében – ha az
adott ügyben kiadmányozásra jogosult – a főügyészségi ügyész és a vezetőhelyettes ügyész, illetve az
osztályvezető ügyész és a csoportvezető ügyész.
13. § (1) A felettes ügyész az alárendelt ügyészeket utasíthatja, tőlük bármely ügy elintézését saját hatáskörébe vonhatja,
illetve az ügy elintézésére más – alárendelt – ügyészt jelölhet ki.
(2) Ha a Legfőbb Ügyészségnek a 12. § (4) bekezdésének a) pontjában megjelölt ügyésze a járási ügyészt utasítja vagy
attól valamely ügy elintézését elvonja, erről a felettes főügyészt (főügyészséget) egyidejűleg tájékoztatja.
(3) Az utasítás végrehajtása során az utasítottnak a közvetlen felettesét tájékoztatnia kell, ha az utasítást nem tőle kapta,
kivéve, ha az utasítás olyan ügyben történt, amelynek az intézéséből a közvetlen felettest kizárták.
14. § (1) Az ügyészi szerv vezetője
a) a költségvetési keretek között gondoskodik az ügyészség működéséhez szükséges személyi és tárgyi
feltételekről;
b) gyakorolja a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról
szóló törvény által hatáskörébe utalt munkáltatói jogköröket;
c) a legfőbb ügyész utasításában meghatározott kivételekkel irányítja az ügyészség gazdálkodási tevékenységét;
d) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását;
e) gondoskodik az ügyviteli és igazgatási szabályok megtartásáról;
f) irányítja és ellenőrzi az alárendelt vezető ügyészek igazgatási tevékenységét;
g) biztosítja az érdekképviseletek jogainak gyakorlását;
h) felelős az ügyészségek működésével kapcsolatban törvényben előírt személyes adatokat tartalmazó, valamint
jogszabályokban elrendelt – személyes adatokat nem tartalmazó – nyilvántartások vezetéséért, adatok
szolgáltatásáért;
i) gondoskodik az ügyészség ügyfélfogadási idejének az ügyészség honlapján történő közzétételéről;
j) ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály vagy legfőbb ügyészi utasítás a feladatkörébe utal.
(2) Az (1) bekezdés a) és c) pontjában foglalt feladatköröket – a járási ügyészségek tekintetében – a főügyész gyakorolja.
15. § (1) Az ügyészi feladatokat az ügyészek mellett – nem teljes ügyészi jogkört gyakorló – alügyészek, ügyészségi fogalmazók
és ügyészségi megbízottak is végzik, munkájukat más ügyészségi alkalmazottak (tisztviselők, írnokok és fizikai
alkalmazottak) segítik.
(2) Az ügyészi jogkörben eljáró alügyészt és ügyészségi fogalmazót az eljárási cselekménye tekintetében – a 21. §
(3) bekezdésében meghatározott körben – az ügyész kötelezettségei terhelik, és az ügyésszel azonos jogok illetik meg.
III. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉG BÜNTETŐJOGI TEVÉKENYSÉGE 16. § (1) Az ügyész köteles biztosítani
a) minden, a hivatali tevékenysége során tudomására jutott bűncselekmény következetes üldözését; továbbá
b) hogy senkit törvényellenesen ne vonjanak büntetőjogi felelősségre, ne fosszanak meg személyi szabadságától,
senkit törvénytelen jogfosztás, korlátozás vagy zaklatás ne érjen.
(2) A bűnözés elleni küzdelem érdekében az ügyész összehangolt intézkedéseket kezdeményezhet a nyomozó
hatóságoknál, illetve más érdekelt szerveknél. 1. Az ügyész feladatai a nyomozással és a vádemeléssel kapcsolatban
17. § (1) Az ügyész a vádemelés feltételeinek megállapítása végett
a) nyomozást végeztet;
b) felügyeli a nyomozó hatóság önálló nyomozását; illetve
c) a büntetőeljárási törvényben meghatározott esetekben a nyomozást maga végzi.
(2) A nyomozás során az ügyész a büntetőeljárás hatékony és a lehető leggyorsabb lefolytatása érdekében rendelkezik az
ügyről, a nyomozás elvégzendő feladatairól. A nyomozásra vonatkozó intézkedéseiért, az általa elvégzett eljárási
cselekmények, az általa tett intézkedések és meghozott határozatok megalapozottságáért, jogszerűségéért felelős.
(3) A nyomozás feletti felügyelet keretében az ügyész a törvényben meghatározott jogkörei felhasználásával minden
szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a nyomozó hatóság az önálló nyomozását törvényesen, az
emberi jogok tiszteletben tartásával, a vádemelés kérdésében történő döntésre alkalmas módon teljesítse. Így
különösen
a) megvizsgálhatja és megváltoztathatja a nyomozó hatóság határozatait és a nyomozás során tett intézkedéseit, az
esetleges jogsértés kiküszöbölése iránt haladéktalanul intézkedik;
b) a nyomozó hatóságot a nyomozással kapcsolatban utasíthatja, az utasításának végrehajtását ellenőrzi;
c) elbírálja a nyomozás során előterjesztett, a feladatkörébe tartozó jogorvoslati kérelmeket.
(4) Az ügyész gondoskodik arról, hogy a nyomozás során a büntetőeljárás résztvevőinek jogai érvényesüljenek.
18. § (1) Az ügyészségi nyomozás elrendeléséig – a rendőrségi törvényben meghatározott okokból és szabályok szerint –
titokban információ gyűjthető. Ahol a rendőrségi törvény a titkos információgyűjtés körében a rendőri szerv vagy
annak vezetője számára állapít meg jogokat és kötelezettségeket, ott az ügyészségi nyomozást végző ügyészi szervet
vagy annak vezetőjét kell érteni.
(2) Ha a rendőrségi törvény a bírói engedélyhez nem kötött titkos információgyűjtés keretében végzett cselekményhez az
ügyész engedélyét (hozzájárulását, jóváhagyását) írja elő, az engedélyezés jogkörét a felettes ügyész gyakorolja.
(3) Az ügyész (felettes ügyész) a titkos információgyűjtés elvégzése érdekében – a feljelentés elutasításának, vagy
a nyomozás megszüntetésének kilátásba helyezése, valamint az adatkérés kivételével – a nyomozó hatóságot utasítja
vagy titkos információgyűjtés végzésére jogosult más szolgálatot (hivatalt) megkeresi.
(4) Ha a titkos információgyűjtés szükségessége a nemzetbiztonsági szolgálatok (hivatalok) hivatásos állományú tagját
érintően merül fel, az ügyész e tényről tájékoztatja azon szolgálat főigazgatóját, amelynek állományába az érintett
személy tartozik. A titkos információgyűjtés elvégzésére ilyen esetben az ügyész az érintett nemzetbiztonsági
szolgálatot (hivatalt) is felkérheti.
(5) Az ügyészségi nyomozás során a bírói engedélyhez kötött titkos adatszerzésre a büntetőeljárási törvény rendelkezései
az irányadók.
19. § (1) Közvádlóként az ügyész dönt a vádemelésről, vagy az eljárás más, a büntetőeljárási törvényben meghatározott
módon történő befejezéséről.
(2) A vádnak törvényesen beszerzett bizonyítékokon kell alapulnia.
(3) Az ügyész gondoskodik arról, hogy az ügy eldöntéséhez szükséges minden tény, bizonyíték és jogi okfejtés a bíróság
elé kerüljön. 20. § (1) A büntetőeljárásról szóló törvény eltérő rendelkezése hiányában az ügyész a határozatot vagy intézkedést a
bűncselekményre a Büntető Törvénykönyvben meghatározott elévülési időn belül hivatalból is felülvizsgálhatja.
(2) A hivatalból történő felülvizsgálat különösen akkor indokolt, ha a felülvizsgálandó határozat vagy intézkedés
megalapozatlan vagy törvénysértő, illetve a felmerült új tény vagy körülmény vádemelést eredményezhet.
2. A büntetőbíróságok előtti ügyészi tevékenység 21. § (1) Az ügyész az igazságszolgáltatás közreműködőjeként érvényesíti az állam büntetőigényét a büntetőbíróságok előtt,
egyúttal közreműködik abban, hogy a bíróságok határozatai megfeleljenek az Alaptörvénynek és a törvényeknek.
(2) E feladat megvalósítása érdekében az ügyész
a) a büntetőügyekben a tárgyaláson képviseli a vádat, a váddal rendelkezhet;
b) a bíróság döntése előtt az ügyben felmerülő minden kérdésben indítványt tehet;
c) gyakorolja a büntetőeljárási törvényben számára biztosított jogorvoslati jogokat.
(3) A vád képviseletét – törvényben meghatározott esetben – alügyész és ügyészségi fogalmazó is elláthatja.
3. A törvényekben meghatározott joghátrányok végrehajtása törvényességének felügyelete
22. § (1) Az ügyész az e címben foglalt felügyeleti tevékenysége során bármely időpontban és helyen ellenőrizheti
a törvényekben meghatározott joghátrányok és jogkorlátozások végrehajtásának, a fogvatartottakkal való
bánásmódnak a törvényességét, a végrehajtás alatt állók jogvédelmére vonatkozó rendelkezések érvényesülését.
E rendelkezés megfelelő alkalmazásával jár el az utógondozás és a bűnügyi nyilvántartás vonatkozásában is.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzéssel érintett – személyi szabadságot kizáró vagy korlátozó, illetve más jogot korlátozó
joghátrányokat végrehajtó – szerv vezetője köteles az ügyésznek a törvények megtartására és a fogva tartás
körülményeire vonatkozó rendelkezését teljesíteni. E szerv vezetője az ügyészi rendelkezésben foglalt utasítás ellen
felettes szerve útján – 15 napon belül – előterjesztést tehet a felettes ügyészhez, amelynek nincs halasztó hatálya.
(3) Az ügyész köteles haladéktalanul szabadlábra helyezni azt, akit törvényes határozat nélkül vagy a határozatban
megjelölt időponton túl tartanak fogva.
(4) Az ügyész törvénysértő gyakorlat vagy mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés megszüntetése érdekében
felhívással fordul az illetékes vezetőhöz, aki ez alapján intézkedni köteles. Az illetékes vezető az ügyészi felhívás ellen
15 napon belül – felettes szerve útján – előterjesztést tehet a felettes ügyészhez, amelynek az ügyészi felhívásban
foglaltak végrehajtására halasztó hatálya van.
23. § (1) Az ügyész a büntetés-végrehajtáshoz kapcsolódó bírósági eljárásban részt vehet, indítványt tehet, illetve
jogorvoslattal élhet.
(2) Ha az ügyész a bíróság büntetés-végrehajtási igazgatási tevékenységével összefüggésben intézkedésre okot adó
körülményt észlel, a jogszabályi rendelkezés érvényesülésének biztosítása érdekében az illetékes bíróság elnökének
intézkedését kezdeményezi.
24. § (1) Felügyeleti jogkörében az ügyész
a) meghallgathatja a fogvatartottakat, illetve megvizsgálhatja a büntető ügyben hozott határozatok
végrehajtásával kapcsolatos panaszokat,
b) megtekintheti a fogvatartás körülményeit és rendjét szabályozó utasításokat, a fogvatartási iratokat,
c) a végrehajtás bármely kérdésében vizsgálatot tarthat, illetve az ellenőrzött szervet vizsgálat tartására kérheti fel,
d) a végrehajtásra illetékes szervek vezetőitől iratok és adatok rendelkezésre bocsátását, illetve megküldését,
továbbá felvilágosítás adását kérheti,
e) a végrehajtási szerveknél általános érvényű rendelkezés (intézkedés, utasítás stb.) kiadását, módosítását vagy
hatályon kívül helyezését kezdeményezheti.
(2) Az illetékes szerv vezetője az (1) bekezdés c) és d) pontjában megjelölt ügyészi felkérésnek köteles haladéktalanul
eleget tenni. Amennyiben az illetékes szerv vezetője az (1) bekezdés e) pontjában foglalt kezdeményezéssel nem ért
egyet, a 22. § (4) bekezdésben meghatározott módon előterjesztésnek van helye.
4. A nemzetközi bűnügyi együttműködés 25. § (1) Amennyiben a nemzetközi bűnügyi együttműködésről szóló törvények másként nem rendelkeznek, a legfőbb ügyész
dönt
a) a büntetőeljárás külföldi hatóság részére történő átadásáról vagy a külföldi hatóságnál történő feljelentésről;
b) a külföldi hatóság által felajánlott büntetőeljárás átvételéről; valamint
c) másik állam igazságügyi hatósága részére adható, illetve az attól kérhető eljárási jogsegélyek tárgyában.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nemzetközi bűnügyi együttműködés során az ügyészségi adatkezelésre vonatkozó
rendelkezések figyelembe vételével kell eljárni.
IV. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉG KÖZÉRDEKVÉDELMI FELADATAI 5. A közérdekvédelmi feladatok közös szabályai
26. § (1) Az ügyészségnek e törvényben nem szabályozott, az igazságszolgáltatás közreműködőjeként gyakorolt büntetőjogon
kívüli közérdekű feladat- és hatásköreiről külön törvények rendelkeznek. Az ügyész ezeket a hatásköreit
a törvénysértés kiküszöbölése érdekében elsősorban bírósági peres és nemperes eljárások megindításával (perindítási
jog), valamint hatósági eljárások kezdeményezésével és jogorvoslat előterjesztésével gyakorolja (a továbbiakban
együtt: fellépés).
(2) Az ügyész – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – intézkedésének megalapozása érdekében hivatalból
vizsgálatot folytat, ha a tudomására jutott adat vagy más körülmény megalapozottan súlyos törvénysértésre,
mulasztásra vagy törvénysértő állapotra (a továbbiakban együtt: törvénysértés) utal.
(3) Azokban az ügyekben, amelyekben az ügyész fellép, és az ellenérdekű fél a fellépésre okot adó körülményt saját maga
is orvosolni tudja, az ügyész a fellépését megelőzően önkéntes teljesítésre történő felhívással (a továbbiakban:
felhívás) élhet, amelyben 60 napon belüli határidő tűzésével indítványozza a törvénysértés megszüntetését. A felhívás
címzettje a megadott határidőn belül az iratok megküldésével tájékoztatja az ügyészt arról, hogy a törvénysértést
orvosolta, testületi döntést igénylő esetben a testület összehívásáról intézkedett, vagy – indokai kifejtésével – arról,
hogy a felhívásban foglaltakkal nem ért egyet.
(4) Ha a felhívás címzettje az ügyész által megadott határidőn belül a felhívásban foglaltaknak nem tesz eleget, nem
válaszol, vagy a felhívásban foglaltakkal nem ért egyet, az ügyész 30 napon belül fellép, vagy értesíti a címzettet az
eljárása megszüntetéséről. Testületi döntést igénylő esetben ezt a határidőt a testület döntést hozó ülésének
időpontjától kell számítani.
(5) Ha az ügyész törvényben meghatározott fellépési joga mérlegelésen alapul, és a fellépés mellőzéséről dönt, a fellépés
érdekében hozzá forduló kérelmezőt indokolt állásfoglalásban köteles erről tájékoztatni. A kérelmező jogosult
– a kézhezvételtől számított 8 napon belül – a felettes ügyésznél az állásfoglalás felülvizsgálatát kezdeményezni.
A felülvizsgálat lehetőségéről a kérelmezőt tájékoztatni kell.
(6) A felhívás szabályait a 27–30. §-ban szabályozott eljárásokban, az ott meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(7) A törvénysértésnek nem minősülő hiányosságra és az olyan, csekély jelentőségű törvénysértésre, amely fellépést nem
tesz indokolttá, az ügyész jelzésben hívja fel az illetékes szerv vezetőjének figyelmét. Ha az ügyész ezt kéri, az illetékes
szerv vezetője a jelzéssel kapcsolatos álláspontjáról az ügyészt harminc napon belül értesíti.
6. Az ügyész részvétele peres és nemperes eljárásokban
27. § (1) Az ügyész
a) a perben felperesként vagy az ellene indított perben alperesként vesz részt,
b) a mások között folyó perben törvény felhatalmazása alapján felléphet, vagy
c) a más által indított perbe – törvényben meghatározott esetben és módon – beléphet.
(2) Az ügyészt abban a peres vagy nemperes eljárásban, amelyet törvény alapján indít, vagy ellene indítanak, a féllel
azonos jogok illetik meg.
(3) Perbeli fellépése esetén az ügyész a fél jogait gyakorolja, de köteles tiszteletben tartani a felek rendelkezési jogát.
(4) Az ügyészt jogorvoslati jog illeti meg a peres és nemperes eljárásban hozott határozatok közül azokkal szemben,
amelyet törvény alapján vele bármely módon közölni kell. Törvény által meghatározott esetben az ügyészt
jogorvoslati jog illeti meg akkor is, ha az eljárásban félként nem vett részt, vagy a határozatot vele közölni nem kellett.
(5) Törvény perindításra jogosíthatja az ügyészt különösen:
a) a nemzeti vagyonnal történő rendelkezéssel,
b) a közpénzek jogszerűtlen felhasználásával,
c) a semmis szerződéssel a közérdekben okozott sérelem megszüntetésével,
d) a közhiteles nyilvántartásba bejegyzett adatokkal,
e) a környezet, természet és termőföld védelmével,
f) magánszemélyek fogyasztói szerződései (általános szerződési feltételek) megtámadásával,
g) családi jogállás megváltoztatásával
összefüggésben.
(6) Ha törvény az ügyészt perindításra jogosítja, az eljárás közérdekűségét vélelmezni kell.
7. Egyes jogi személyekkel és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel kapcsolatos ügyészi
feladatok
28. § (1) Az ügyészt törvényben meghatározott jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetek
(a továbbiakban együtt: jogi személy) közhiteles nyilvántartásba vételét (bejegyzését), törlését elrendelő, valamint
a nyilvántartásba bejegyzett adatok változásával kapcsolatban hozott bírósági határozattal (hatósági döntéssel)
szemben jogorvoslati vagy perindítási jog illeti meg. Ha a közhiteles nyilvántartás adata törvénysértő, vagy utóbb
törvénysértővé vált, az ügyész – törvényben meghatározott feltételek alapján – az adat törlését, kijavítását,
megváltoztatását kezdeményezheti.
(2) Ha törvény alapján az ügyész jogi személy működésének törvényességét ellenőrizheti, a jogi személy nyilvántartásba
vételéről (bejegyzéséről), illetve nyilvántartási adataiban elrendelt változásról rendelkező bírósági határozatot
(hatósági döntést) az ügyésszel közölni kell.
(3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más
jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész – törvényben meghatározott feltételek alapján –
törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet.
(4) Törvény felhatalmazása alapján az ügyész a jogi személy feloszlatása, megszüntetése vagy a törvényes működés
helyreállítása érdekében pert indít, ha a tudomására jutott súlyos jogszabálysértés, illetve más adat vagy körülmény
folytán alappal tehető fel, hogy a jogi személy a működését beszüntette, illetve Alaptörvényt vagy jogszabályt sértő
tevékenységet folytat. Ha törvény kifejezetten nem zárja ki, az ügyész pert indít akkor is, ha a jogszabálysértés a jogi
személy törvényes működését veszélyezteti.
(5) A működés beszüntetése, illetve folyamatos törvénysértés esetét kivéve a pert megelőző felhívásra az ügyész
tudomásra jutásától számított 6 hónapon belül, de legfeljebb az arra okot adó körülmény bekövetkezését követő
3 éven belül kerülhet sor.
8. Egyes hatósági eljárásokhoz és intézményekhez kapcsolódó ügyészi feladatok
29. § (1) Az ügyész ellenőrzi a közigazgatási hatóságok, valamint a bíróságon kívüli más jogalkalmazó szervek által hozott
egyedi, bíróság által felül nem bírált jogerős vagy végrehajtható döntések, valamint hatósági intézkedések
törvényességét.
(2) Ha törvény másképp nem rendelkezik, az ügyész a közigazgatási hatósági döntés érdemére kiható törvénysértés
esetén a jogerőre emelkedéstől vagy a végrehajtás elrendelésétől számított legfeljebb egy éven belül, kötelezettséget
megállapító, jogot elvonó vagy korlátozó döntés esetén a végrehajtáshoz való jog elévüléséig, követelés biztosítását
vagy dolog zárlatát elrendelő döntéssel szemben mindaddig, amíg ez az állapot fennáll, felhívással él a törvénysértés
megszüntetése érdekében.
(3) Az ügyész a felhívásban indítványozhatja a törvénysértő döntés végrehajtásának felfüggesztését. A felhívás címzettje
a végrehajtást a döntéséig köteles azonnal felfüggeszteni, és erről az ügyészt egyidejűleg tájékoztatni.
(4) Az ügyész a felhívását az ügyben eljáró szerv felügyeleti szervéhez nyújtja be. Ha a döntést hozó szervnek nincs
felügyeleti szerve, vagy felügyeleti szerve a Kormány, vagy ha az ügyben felügyeleti intézkedés jogszabály alapján
kizárt, a felhívást az ügyész a döntést hozó szervhez nyújtja be.
(5) A felhívás eredménytelensége esetén az ügyész az alapügyben hozott jogerős döntést támadhatja meg bíróság előtt.
(6) Törvény egyes közigazgatási és szabálysértési eljárásban elrendelt kényszerintézkedések foganatosítását, egyéb
eljárási cselekmények elvégzését, illetve titkos információszerzésre irányuló – büntetőeljáráson kívüli – hatósági
eljárás megindítását az ügyész előzetes jóváhagyásához kötheti vagy feljogosíthatja az ügyészt ezek megtiltására.
(7) Az ügyész ellenőrizheti a gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet folytató intézmények működésének
törvényességét. A feltárt törvénysértés megszüntetése érdekében az ügyész az intézmény vezetőjénél felhívással
élhet. Amennyiben az intézmény vezetője a felhívással nem ért egyet, fenntartójához fordul. Az intézmény fenntartója
a felhívás tartalmáról egyeztetést kezdeményez a felettes ügyészséggel, ezzel egyidejűleg a javasolt intézkedésnek az
egyeztetés lezárulásáig történő elhalasztásáról dönthet.
9. A szabálysértési ügyekkel kapcsolatos ügyészi feladatok 30. § (1) Ha a szabálysértési hatóság bűncselekményt bírált el szabálysértésként, az ügyész a határozat ellen a bűncselekmény
elévülési idején belül élhet felhívással.
(2) A jogerős döntés ellen az elkövető javára az elkövetett szabálysértésről a nyilvántartásban kezelt adatok törlési
határidejéig van helye felhívásnak.
(3) Az ügyész a bíróság előtti eljárásban a szabálysértési hatóság felhívással kapcsolatos észrevételeire nyilatkozatot és az
ügy eldöntésére irányuló indítványt tehet.
(4) Az ügyész törvényben meghatározott szabályok szerint elbírálja a szabálysértési hatóság intézkedése és határozata
ellen benyújtott panaszt. Az ügyész határozata a szabálysértési hatóságra kötelező.
(5) A szabálysértési hatóság eljárást megszüntető határozatát az ügyész számára megismerhetővé teszi.
(6) Törvényben meghatározott okból és esetekben a bíróság jogerős határozata ellen az ügyész külön törvény szerint
jogorvoslattal élhet. V. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉGI ADATKEZELÉS 31. § (1) Az ügyészség törvényben szabályozott büntetőjogi, közérdekvédelmi, valamint ügyviteli, statisztikai és tudományos
kutatási célú feladatainak ellátásához – az ügyészi szervezetben kijelölt központi, területi és helyi adatkezelő szervein
keresztül, legfőbb ügyészi utasításban felsorolt adatkörben – személyes és különleges adatokat kezelhet.
(2) Az ügyészségi adatot kezelő szerv vezetője informatikus ügyészségi alkalmazott közreműködésével gondoskodik
a személyes adatok körében a jogosulatlan hozzáférés, közlés, megváltoztatás vagy törlés megelőzéséről, illetve
a törlés szabályozását biztosító technikai és logikai védelemről.
(3) Az ügyészségi adatot kezelő szerv gondoskodik arról, hogy a személyes adatok védelmének biztosítása érdekében
a) az érintett az adatkezelő szerv által kezelt adataihoz – ha törvény kivételt nem tesz – hozzáférhessen, illetve
gyakorolhassa a helyesbítéshez vagy a törléshez való jogát;
b) a tárolt adatokat töröljék, ha azok kezelésének oka – törvény rendelkezése szerint – megszűnt, vagy a bíróság az
adatvédelmi eljárás során a törlést elrendelte. 32. § (1) Az ügyészség tevékenysége során a rendőrségtől és más hatóságoktól az általuk kezelt személyes és különleges
adatokat a felhasználás céljának megjelölésével átveheti és – a törvény korlátai között – kezelheti. Az adatátvétel
tényét mind az adatátadó, mind az adatátvevő szervnél dokumentálni kell. Az ügyészség által történő adatátvételért,
illetve az adat felhasználását érintő utasítások jogszerűségéért az átvevő ügyészségi szerv vezetője, az utasítástól
eltérő átvételért és felhasználásért az átvevő, illetve felhasználó ügyészségi alkalmazott felel, a visszaélés személyes
adattal bűncselekményének megvalósulása esetén a büntetőjogi felelősség a bűncselekményt elkövetett ügyészségi
alkalmazottat terheli.
(2) Az ügyviteli, igazgatási és szolgálati jellegű adatok a legfőbb ügyész engedélye nélkül nem továbbíthatók és
nyilvánosságra nem hozhatók. Ezen adatkörbe tartoznak különösen azok az iratok, melyekhez joghatás nem fűződik
(belső feljegyzések, elemzések, jelentések, tervezetek, az ügyészi szervezeten belül kiadott egyedi utasítások).
(3) A nyomozó hatóságnak egyedi ügyben adott utasítások csak a büntetőeljárás jogerős befejezése után hozhatók
nyilvánosságra.
(4) A (2)–(3) bekezdésben foglaltaktól közérdekből vagy különös méltánylást érdemlő esetben a legfőbb ügyész eltérhet.
(5) Az ügyészség a büntetőjogi tevékenysége során keletkező és általa kezelt személyes adatokról – a büntetőeljárás
szabályainak megfelelően – az érintetteknek a nyilvántartási határidő lejártáig tájékoztatást nyújt, kérelemre
adathelyesbítést végez. Az eljárás jogerős befejezésével az adatkezelés célja nem szűnik meg, ezért az ügyészség az
adatot a külön törvény alapján kiadott iratkezelési szabályzatban meghatározott határidőig kezelheti.
(6) Az ügyészség a büntetőjogi tevékenysége során keletkező és általa kezelt adatokat a büntetőügyben eljáró más
hatóság, a büntetés-végrehajtási szervezet és a nemzetbiztonsági szolgálatok, valamint fegyelmi eljárásban történő
felhasználáshoz a Magyar Honvédség és a rendőrség; a kegyelem iránti előterjesztéshez, továbbá jogsegélykérelem
elintézéséhez és a bűnügyi jogsegélyről szóló jogszabályokban meghatározott, illetve nemzetközi egyezményből
eredő feladatai teljesítéséhez az igazságügyért felelős miniszter részére kérelemre – a kérelmező szerv által törvény
alapján kezelhető adatok körére kiterjedően – átadhatja. Az adatátadást, illetőleg az adatátvételt mindkét szervnél
dokumentálni kell.
(7) Az ügyészség a titkos információgyűjtés alkalmazásával érintett személyek (beleértve az ügyészséggel
együttműködőket és a fedett nyomozókat is) adatait – a különleges eszközzel végzett megfigyelés során rögzített
érdektelen információ vagy az ügyben nem érintett személy adatai kivételével – és az alkalmazás eredményét
a) ha büntetőeljárás nem indul, a titkos információgyűjtés lezárását követő legfeljebb 2 évig;
b) büntetőeljárás lefolytatása esetén a büntethetőség elévüléséig;
c) elítélés esetén a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítésig, illetve legfeljebb 20 évig;
d) együttműködők, illetőleg fedett nyomozók esetén az együttműködés, illetőleg a fedett nyomozói tevékenység
megszűnésétől számított 20 évig
kezelheti. (8) A különleges eszközzel végzett megfigyelés során rögzített érdektelen információt, illetve az ügyben nem érintett
személy adatait az ügyész az adatok átvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb 48 órán belül megsemmisíti.
(9) Az ügyészség Magyarországgal két- és többoldalú nemzetközi szerződés alapján együttműködő nemzetközi
bűnüldöző és igazságszolgáltatási szervezetek részére az ügyészségi nyomozás körébe tartozó bűncselekményekkel
összefüggésben keletkezett személyes adatokat – beleértve a bűnügyi, valamint a titkos információgyűjtés során
keletkezett adatokat is – ezen szervezeteknek, illetve szervezetektől nemzetközi szerződés, valamint az
e szervezetekkel való együttműködésre vonatkozó törvény rendelkezéseinek alkalmazásával adhat át, illetve ilyen
adatokat vehet át. Az átadás, illetve az átvétel feltétele, hogy a személyes adatok kezelésének követelményei az
adatkezelőnél minden egyes adat tekintetében teljesüljenek.
(10) Bűnmegelőzési, bűnüldözési és nemzetbiztonsági érdekből a legfőbb ügyész jogosult az ügyészség által kezelt
személyes adatoknak más adatkezelésekkel történő összekapcsolását, külföldi adatkezelők részére történő átadását
engedélyezni, feltéve, hogy az adatkezelés feltételei minden egyes személyes adatra nézve teljesülnek. A külföldi
adattovábbításnak nemzetközi szerződésen vagy viszonosságon kell alapulnia.
33. § Az ügyészség büntetőjogi tevékenysége körében keletkezett, vagy kezelt személyes adatokat – a 34. § (2)–(3)
bekezdésben foglalt kivétellel – elkülönítve kell kezelni az ügyészség közérdekvédelmi tevékenysége során
keletkezett vagy kezelt személyes adatoktól. Az ügyészség közérdekvédelmi tevékenysége során keletkezett vagy
kezelt személyes adatok kezelésére a 32. § (3)–(10) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók.
34. § (1) Az ügyészség a közérdekvédelmi tevékenysége során átveheti és kezelheti, a bíróság részére átadhatja a büntetőjogi
tevékenysége során keletkezett személyes és különleges adatot, amely a külön törvény felhatalmazása alapján az
ügyész által közérdekből indítható polgári peres és a nemperes eljárásokban az eljárás megindításához vagy az eljárás
szempontjából jelentős tények megállapításához szükséges.
(2) Az ügyészség a büntetőjogi tevékenysége során átveheti és kezelheti az ügyészség közérdekvédelmi tevékenysége
során kezelt személyes és különleges adatot, amely a büntető és büntetőeljárási jogszabályok alkalmazása
szempontjából jelentős tények megállapításához szükséges.
(3) Az ügyészség a közérdekvédelmi tevékenysége során a bíróságtól, az eljárással érintett szervtől vagy személytől,
valamint az egyéb olyan szervtől, személytől, amelyet törvény arra kötelez, hogy az ügyész megkeresésére adatot
szolgáltasson, átveheti és kezelheti a tevékenysége ellátásához szükséges személyes és különleges adatot. Ezen
adatokat, valamint a közérdekvédelmi tevékenysége során keletkezett vagy az érintettől származó adatot a bíróság
vagy hatóság részére továbbíthatja, ha az szükséges az ügyész által indítható polgári peres és nemperes eljárásokban
az eljárás megindításához, az eljárás szempontjából jelentős tények megállapításához, a hatóság nem kizárólag
kérelemre megindítható eljárásának megindításához, a hatóság eljárása szempontjából jelentős tények
megállapításához vagy az ügyészséghez érkezett kérelem, panasz kivizsgálásához.
(4) A közérdekvédelmi tevékenysége során keletkező és általa kezelt adatokról az ügyészség az érintettnek tájékoztatást
nyújt, kérelemre adathelyesbítést végez.
35. § (1) Az ügyészség által kezelt adatok statisztikai célokra csak egyedi azonosításra nem alkalmas formában használhatók fel.
(2) Statisztikai adatok – a rendőrség és a nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével – csak az (1) bekezdésben
meghatározott módon adhatók át külső szervek számára. (3) Tudományos kutatás céljára a legfőbb ügyész, az illetékes legfőbb ügyész helyettes vagy az általa feljogosított
ügyészségi vezető engedélyével lehet az adatokat rendelkezésre bocsátani.
(4) A tudományos kutatások eredményei, illetve a statisztikai feldolgozások nyilvánosságra hozhatók, ha a bennük
szereplő adatok egyedi azonosításra nem alkalmasak.
36. § (1) Az ügyész, alügyész, ügyészségi fogalmazó és ügyészségi megbízott – törvényben szabályozott feladatainak
ellátásához – az ügyészi szervezetben, illetve más szervek körében kezelt, személyes és különleges adatokat
törvényben szabályozott megszorításokkal kezelhet.
(2) Az ügyész, alügyész, ügyészségi fogalmazó és ügyészségi megbízott a hivatala gyakorlása során a tudomására jutott
adatokat köteles a minősített adat védelmére, a magántitokra és a személyes adatok védelmére, továbbá
a statisztikára, valamint a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó szabályok szerint – az e törvényben
meghatározott eltérésekkel – kezelni.
(3) Az ügyész, alügyész, ügyészségi fogalmazó és ügyészségi megbízott közvetlenül vagy az ügyészségi informatikai
eszközök felhasználásával – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a feladatkörének ellátása során jogosult arra, hogy:
a) a büntetőeljárásról szóló törvényben, illetve e törvényben meghatározott feladatai teljesítése érdekében szükség
szerint – az általános munkarend korlátaitól függetlenül – térítés nélkül igénybe vegye a személyiadat- és
lakcímnyilvántartás, a központi szabálysértési nyilvántartás, a közúti közlekedési nyilvántartás, a külföldre
utazásban korlátozottakra és az útlevélre vonatkozó nyilvántartások, a külön törvény szerinti bűnügyi
nyilvántartási rendszer, a személy- és tárgykörözések nyilvántartása, a cégnyilvántartás, az ingatlan-nyilvántartás,
a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak nyilvántartása, a határregisztrációs rendszer,
a vámregisztrációs és vámárunyilatkozat-feldolgozó rendszer, továbbá az egyes nyomozó szervek nyomozást
támogató informatikai rendszereinek adatszolgáltatását; az erre irányuló adatkéréseket hiányos és töredék
adatok esetén is teljesíteni kell;
b) az általa beszerzett, illetőleg az eljárása során keletkezett személyes adatokat törvény által megállapított részletes
szabályok szerint kezelje; a minősített adat az ügyészt, alügyészt, ügyészségi fogalmazót és az ügyészségi
megbízottat – a nemzetbiztonsági szervek minősített adatkezelését kivéve – nem akadályozhatja, de a minősített
adat megtartására vonatkozó rendelkezések rá nézve is kötelezőek;
c) a legfőbb ügyész – vagy az általa feljogosított ügyészségi vezető – engedélyével közérdekből az ügykörébe
tartozó személyes adatok közül az érintett nevét és az ügykapcsolatot nyilvánosságra hozza.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglalt adatkezelési szabályokat a tisztviselő, az írnok és a fizikai alkalmazott is köteles
betartani. Adatkezelésük részletes szabályait a munkáltatói jogkör gyakorlója személyre szólóan írja elő.
37. § Az Országos Kriminológiai Intézet a feladatkörébe tartozó vizsgálatai során állami szervektől és bíróságoktól bűnügyi
és szabálysértési iratok rendelkezésre bocsátását kérheti, azokat tanulmányozhatja, és az azokban szereplő adatokat
egyedi azonosításra nem alkalmas módon nyilvánosságra hozhatja.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 10. Hatályba léptető rendelkezés, a törvény rövid megjelölése
38. § Ez a törvény 2012. január 1-jén lép hatályba.
39. § E törvénynek más jogszabályban alkalmazandó rövid megjelölése: Ütv.
11. Átmeneti rendelkezések 40. § (1) Ahol jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz
a) ügyészségi titkárt említ, alügyészt,
b) ügyészségi ügyintézőt említ, ügyészségi megbízottat
kell érteni.
(2) Ahol e törvény járási ügyészségről, illetve járási ügyészről rendelkezik, azon 2012. december 31. napjáig helyi
ügyészséget, illetve helyi ügyészt kell érteni.
41. § (1) A törvény hatályba lépésének napján az el nem bírált óvást, felszólalást, figyelmeztetést visszavontnak kell tekinteni.
A törvény hatályba lépésétől számított öt napon belül a címzett ezeket az intézkedéseket az iratokkal együtt
visszaküldi az intézkedést benyújtó ügyészségnek.
(2) Ha az óvással érintett döntés végrehajtását felfüggesztették, a szerv, szervezet az iratok visszaküldésével egyidejűleg
intézkedik a végrehajtás folytatásáról.
(3) Az elutasított óvás miatt indult bírósági eljárást hivatalból meg kell szüntetni, kivéve, ha abban bíróság már érdemben
határozott.
12. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
42. § E törvény
a) 1–30. §-a, 40. §-a, 41. §-a és 43. § a)–c) pontja az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése,
b) 49. §-a az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül.
13. Hatályon kívül helyező rendelkezés 43. § Hatályát veszti
a) a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény,
b) az egyes rendészeti tárgyú és az azokkal összefüggő törvények módosításáról szóló 2010. évi CXLVII. törvény
1–3. §-a,
c) az egyes büntető tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXI. törvény 64–66. §-a,
d) a Magyar Köztársaság ügyészi szervezetéről szóló 143/1997. (IX. 30.) KE határozat,
e) a Magyar Köztársaság ügyészi szervezetéről szóló 143/1997. (IX. 30.) KE határozat módosításáról rendelkező
38/2001. (IV. 5.) KE határozat,
f) a Magyar Köztársaság ügyészi szervezetéről szóló 143/1997. (IX. 30.) KE határozat módosításáról rendelkező
186/2002. (XII. 12.) KE határozat,
g) a Magyar Köztársaság ügyészi szervezetéről szóló 143/1997. (IX. 30.) KE határozat módosításáról rendelkező
188/2003. (X. 13.) KE határozat, valamint
h) a Magyar Köztársaság ügyészi szervezetéről szóló 143/1997. (IX. 30.) KE határozat módosításáról rendelkező
31/2004. (III. 18.) KE határozat. 14. Módosuló jogszabályok
44. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 9. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) A bíróság előtt az ügyészségről szóló törvény szabályai szerint illetékes ügyész jár el.”
(2) A Pp. 274. §-a a következő (6)–(8) bekezdésekkel egészül ki:
„(6) A tanács elnöke jogkérdésben az iratok megküldése mellett, határidő tűzésével a legfőbb ügyészt álláspontjának
kifejtésére hívhatja fel.
(7) A legfőbb ügyész álláspontját a felekkel közölni kell, és arra a tanács elnöke által tűzött határidőn belül észrevételt
tehetnek. Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a legfőbb ügyész nem a tanács elnökének kezdeményezésére fejti ki
álláspontját.
(8) Abban az eljárásban, amelyben a legfőbb ügyész álláspontját kifejtette, részére a Kúria felülvizsgálati határozatát
meg kell küldeni.”
45. § A használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény 27. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntései ellen nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti
eljárásnak, valamint ügyészi felhívásnak.”
46. § A mikroelektronikai félvezető termékek topográfiájának oltalmáról szóló 1991. évi XXXIX. törvény 17. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntései ellen nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti
eljárásnak, valamint ügyészi felhívásnak.”
47. § A Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § A szervezet működésének törvényességét az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint ellenőrzi. Ha
a működés törvényessége másként nem biztosítható az ügyészség a bírósághoz fordulhat.”
48. § (1) Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öbp.) 6. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A pénztárt a székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróság veszi nyilvántartásba. A nyilvántartásba vétel
iránti kérelmet az alakuló közgyűlést követő 30 napon belül kell benyújtani a bírósághoz. A kérelemhez mellékelni kell
az alakuló közgyűlés által elfogadott alapszabályt, az alakuló közgyűlés jegyzőkönyvét, a jelenléti ívet, valamint
a kérelem beadását követően a számlavezetésre feljogosított pénzforgalmi szolgáltató igazolását pénzforgalmi
számla megnyitásáról. A bíróság a nyilvántartásba vételről nemperes eljárásban határoz és határozatát a kérelmezővel
egyidejűleg kézbesíti az ügyész részére, továbbá megküldi a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
(a továbbiakban: Felügyelet).”
(2) Az Öbp. 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § A pénztárak működésének törvényességét az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint ellenőrzi. Ha a működés
törvényessége másképpen nem biztosítható az ügyészség keresettel a bírósághoz fordulhat. A pénztárak állami
felügyeletét e törvény VI. fejezete alapján a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete látja el.”
(3) Az Öbp. 40/B. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A pénztártitok és az üzleti titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a feladatkörében eljáró)
„c) a pénztárak működése törvényességének ellenőrzésére jogosult ügyészséggel,”
(4) Az Öbp. 42/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bíróság az átalakulás átvezetéséről, a hiánypótlás elrendeléséről a kérelem beérkezésétől számított 8 napon
belül határoz. A nyilvántartásba vételt elrendelő határozatot a bíróság a Felügyeletnek megküldi és az illetékes
ügyésznek kézbesíti. Az átalakulás a bírósági nyilvántartásba vétellel történik meg, az átalakulás napjára
visszamenőleges hatállyal. A bíróság a határozatában az átalakulás napját feltünteti.”
49. § (1) A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 7/A. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A megbízhatósági vizsgálat befejezéséről szóló határozat kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül az
ügyész megvizsgálja annak törvényességét, majd visszaküldi az elrendelő szervnek. Jogszabálysértés megállapítása
esetén írásba foglalt indokolt határozatával új határozat hozatalára utasítja a megbízhatósági vizsgálatot folytató
szervet, ha pedig azt állapítja meg, hogy a megbízhatósági vizsgálat végrehajtására a részletes tervtől eltérően került
sor, felelősségre vonást is kezdeményez.”
(2) Az Rtv. 7/C. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az ügyész az e törvényben foglalt jogosítványok mellett a megbízhatósági vizsgálat törvényességének ellenőrzése
során az ügyészségről szóló törvényben szabályozott jogokat gyakorolja.”
50. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 53/A. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntései ellen nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti
eljárásnak, valamint az ügyészségről szóló törvény szerinti ügyészi felhívásnak.”
51. § A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 109. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint közreműködik a környezetvédelmi hatóságok eljárásai és döntései
törvényességének biztosításában.”
52. § A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 60. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint közreműködik a természetvédelmi hatóságok eljárásai és döntései
törvényességének biztosításában.”
53. § A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 46/A. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntései ellen nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti
eljárásnak, valamint az ügyészségről szóló törvény szerinti ügyészi felhívás kibocsátásnak.”
54. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 49. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(4) Nem szabható ki bírság az olyan jogerős és végrehajtható építési, illetve bontási engedély alapján elvégzett építési
tevékenységgel összefüggésben, amelynek az alapját képező határozatot utóbb az építésügyi hatóság a saját
hatáskörében vagy az ügyészségről szóló törvény szerinti ügyészi felhívás folytán visszavonta, vagy amelyet a bíróság
hatályon kívül helyezett, illetve az Alkotmánybíróság határozata alapján az építésügyi hatóság felügyeleti szerve
megváltoztatta vagy megsemmisítette kivéve, ha az építtető a visszavonásra (megváltoztatásra, megsemmisítésre,
hatályon kívül helyezésre) alapot adó ok tekintetében rosszhiszeműen járt el.”
55. § (1) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 36. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) A szabálysértési hatóság eljárása, határozatai és intézkedései törvényességének biztosítása érdekében tett ügyészi
fellépés tárgyában a helyi bíróság dönt.”
(2) Az Sztv. 78. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A szabálysértési hatóság által elrendelt elővezetés elrendeléséről az ügyészt haladéktalanul értesíteni kell. Az
ügyész az elővezetést elrendelő határozatba elektronikus úton tekint be. Ha az ügyész az elővezetéssel nem ért egyet,
az elővezetés megkezdéséig határozattal az elővezetési határozatot hatályon kívül helyezi. Az elővezetés az ügyész
intézkedéséig nem hajtható végre.”
(3) Az Sztv. 90. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az elkésett vagy nem a jogosult által előterjesztett kifogást a szabálysértési hatóság elutasítja.”
(4) Az Sztv. 91. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„91. § (1) Az ügyész e törvényben szabályozott eltérésekkel gyakorolja az ügyészségről szóló törvény szerinti
törvényességi ellenőrzési jogait a szabálysértési hatóságok eljárása, határozata, és intézkedése felett.
(2) A szabálysértési ügyben benyújtott ügyészi felhívásnak a kifogásolt határozat, intézkedés végrehajtására halasztó
hatálya van.
(3) Az elkövető terhére ügyészi felhívásnak csak a határozat jogerőre emelkedésétől számított hat hónapon belül van
helye.
(4) Ha a szabálysértési hatóság az ügyészi felhívást alaposnak tartja, a törvénysértő rendelkezést köteles nyolc napon
belül hatályon kívül helyezni vagy módosítani, és erről egyidejűleg az ügyészt értesíteni.
(5) A felhívás eredménytelensége esetén az ügyész a jogerős határozatot megtámadja, a szabálysértési hatóság az ügy
iratait nyolc napon belül megküldi a bíróságnak.
(6) A bíróság egyesbíróként az ügyészi indítvány és az iratok alapján, harminc napon belül indokolt végzéssel határoz.
A bíróság határozata ellen nincs helye jogorvoslatnak.
(7) Ha a bíróság az ügyész fellépését megalapozottnak tartja, a szabálysértési hatóságot az indítványozott eljárás
lefolytatására kötelezi.
(8) A bíróság döntését követően az ügy iratait, határozatának kiadmányaival együtt, visszaküldi a szabálysértési
hatóságnak. A bíróság határozatának egy kiadmányát közvetlenül az ügyésznek küldi meg.
(9) Ha az ügyész a fellépését visszavonja, a bíróság az iratokat intézkedés nélkül visszaküldi a szabálysértési
hatóságnak.”
56. § (1) A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) 57/B. § (1) bekezdés d) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának az 57/A. §-ban szabályozott eljárására a közigazgatási hatósági eljárás általános
szabályairól szóló törvény rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni:)
„d) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntéseivel szemben nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti
eljárásnak, valamint az ügyészségről szóló törvény szerinti felhívás kibocsátásnak; a Szellemi Tulajdon Nemzeti
Hivatala döntéseit a Fővárosi Bíróság – az 57/C. §-ban foglaltak szerint – nemperes eljárásban vizsgálja felül;”
(2) Az Szjt. 93. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a felügyelet körében – ha a nyilvántartásba vételhez szükséges feltételek hiányát
vagy az (1) bekezdésben említett jogszabályok megsértését észleli – megteszi a következő intézkedéseket:)
„b) kezdeményezi a szervezet működése törvényességének ügyészi ellenőrzését, ha a működés törvényességének
helyreállításához ügyészi intézkedés szükségessége merül fel;”
57. § A formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi XLVIII. törvény 32/A. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntései ellen nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti
eljárásnak, valamint az ügyészségről szóló törvény szerinti felhívásnak.”
58. § Az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes
kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény 16/E. § (4) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A közzétett hirdetménynek a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben meghatározottakon
túl tartalmaznia kell:)
„d) a határozattal szembeni bírósági felülvizsgálat, felügyeleti eljárás vagy az ügyészi felhívás tényét és – amennyiben
rendelkezésre áll – azok eredményét.”
59. § Az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 2007. évi XCIX. törvény 10. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) Az európai területi társulás működésének törvényességét az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint ellenőrzi.
Ha az európai területi társulás működésének törvényessége másképp nem biztosítható, az ügyész a Fővárosi
Bírósághoz fordulhat.”
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1355/2019. (VI. 14.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok jogcím 2019. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 13. Célelőirányzatok jogcím 11 180 600 000 forinttal történő megemelését, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1212/2014. (IV. 3.) Korm. határozata a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2014. január 1. és 2014. június 30. közötti szakaszának megvalósítása érdekében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2014. január 1. és 2014. június 30. közötti szakaszának megvalósítása
érdekében a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím 21.  A  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak és ösztöndíjprogram működtetése jogcímcsoport terhére
a Kvtv. 1. melléklet
a) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 85 750 ezer forint,
b) X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 12. Balassi Intézet cím javára 25 860 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon
a) a 2013. szeptember 1-jén indult Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram folytatásáról a 2014. január 1. és
2014. június 30. közötti időszakban, valamint
b) az 1.  melléklet szerint átcsoportosított előirányzattal történő elszámolásról és szöveges beszámoló
készítéséről a Miniszterelnökséget vezető államtitkár részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1787/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a fenntartható hazai hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a fenntartható hazai hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztése érdekében
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a szükséges intézkedések végrehajtására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. január 1.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2016. évi Éves
Fejlesztési Keretében nevesített HUHA II. Új Hulladék-hasznosító és Iszapégető Erőmű esetében elsődlegesen
a  szennyvíziszap és hulladék együttégetéssel történő kezelésének megvalósítása, másodlagosan az  erőmű
távhőrendszerhez csatlakozása érdekében a projekt kidolgozásához a Budapest Főváros Önkormányzatával történő
egyeztetések lefolytatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  igazságügyi miniszter bevonásával vizsgálja felül az  országhatárt
átlépő hulladékszállításról szóló 180/2007. (VII. 3.) Korm. rendeletet, a  közösségi jog által megállapított, jogilag
kötelező ártalmatlanítási vagy újrafeldolgozási követelmények végrehajtásának biztosítása érdekében, figyelemmel
arra, hogy a közelség elve alapján a hazai hulladékok kezelése hazai erőművekben történjen;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
igazságügyi miniszter Határidő: 2018. február 28.
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a földművelésügyi miniszter bevonásával készítse elő az  alternatív
tüzelőanyagoknak a hulladékstátuszból történő kikerüléséhez szükséges jogszabálytervezetet;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. március 31. 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az NHKV Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával alakítsa ki az  energetikailag hasznosítható hulladékok
szállításának logisztikai rendszerét, valamint a hazai égetőkapacitások kihasználása érdekében kezdje meg
a tárgyalásokat a hazai meglévő égetőművekkel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. február 28.
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a földművelésügyi miniszter bevonásával az  elkülönítetten gyűjtött
zöldhulladékból kinyerhető égethető frakció hasznosítását a  távhőfejlesztésekkel szinergiában alakítsa ki, azok
közösségi finanszírozására lehetőség szerint adjon megoldást, valamint vizsgálja meg az elkülönítetten gyűjthető,
kezelhető zöldhulladékok mennyisége növelésének lehetőségét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: folyamatos
 7. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával a  vegyes hulladék
kezeléséből származó nagy mennyiségű biológiai frakció hasznosítása érdekében a  rekultivációs projektek során
történő felhasználást segítse elő;
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
 8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával a  Gazdaságfejlesztési és
Innovációs Operatív Program rendelkezésre álló forrásainak terhére gondoskodjon a  hulladékokból előállított
alternatív tüzelőanyagok hőbontását végző térségi energetikai hasznosító létesítmények megvalósításához
szükséges forrásigény biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. november 30.
 9. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közszolgáltatás körébe tartozó hulladék válogatására és anyagában
történő hasznosítására csak az  uniós irányelvekben meghatározott célkitűzéseknek eléréséhez szükséges
mértékben kerüljön sor, ennek érdekében a kiépített válogatóművek működtetése indokolt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2018. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása a 2017. zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
75/2017. (XII. 29.) HM utasítás 24. §-ra – a 2017. évi zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás
összeállítására következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy szervezete
vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A szakutasításban foglaltakat az elemi költségvetéssel rendelkező, zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatásra (a továbbiakban: szöveges beszámoló) kötelezett
1. és 2. pont szerinti szervezetek (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek)
a) intézményi,
b) központi,
c) fejezeti kezelésű,
d) központi kezelésű és
e) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiak
ban: HM VGH) által összeállított, a központi költségvetés
XIII. fejezete (továbbiakban: HM fejezet)
előirányzat gazdálkodásáról szóló szöveges beszámoló
összeállítása során kell alkalmazni.
4. A 2017. évi szöveges beszámolók összeállítását,
felülvizsgálatát és jóváhagyásra történő felterjesztését
a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló 75/2017. (XII. 29.) HM utasítás (a továbbiakban HM utasítás) rendelkezéseinek figyelembe vételével, jelen szakutasításban meghatározott részletes szabályok szerint kell végrehajtani.
5. A szöveges beszámolót és mellékleteit
a) az intézményi
aa) pénzügyi és logisztikai jellegű előirányzatokkal tör
ténő gazdálkodásról – ide értve a központi pénzügyi előirányzatokkal, valamint a nemzetközi feladatok intézményi és központi előirányzataival való gazdálkodást is –
a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli vagy
a szervezeti és működési szabályzatában e feladatra kijelölt
szervezeti eleme (a továbbiakban együtt: referatúra), és
ab) logisztikai gazdálkodásról költségvetési alcímre
összesítve az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP), az MH Logisztikai Központ
(a továbbiakban: MH LK) és szolgálati alárendeltjeire
összesítve az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző
Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP)
b) a HM utasítás 33. §-a szerint a központi előirányzatokkal történő gazdálkodásról
ba) az MH LK,
bb) a HM utasítás 46. §-a szerinti eljárásrendben a HM
Haderőfejlesztési Programok Főosztály (a továbbiakban:
HM HFPF), és
bc) a HM VGH,
c) a fejezeti-és a központi kezelésű előirányzatokkal
történő gazdálkodásról a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások biztosításának egyes kérdéseiről szóló
14/2015. (IV. 30.) HM utasítás 24. § (1) bekezdés a) pontja
szerint – a gazdálkodó szervek adatszolgáltatása, bedolgozása alapján – a HM VGH,
d) az MH Katonai Képviselő Hivatala, az MH Nemzeti
Katonai Képviselet, az MH Nemzeti Összekötő Képviselet, a Magyarország Állandó NATO Képviselet Védelempolitikai Részleg és a Magyarország Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet (továbbiakban együtt: külképviseletek) pénzügyi jellegű előirányzatai teljesítéséről a
külképviseletek adatszolgáltatásai alapján a HM VGH,
e) az Önálló NATO Beosztásúak pénzügyi jellegű előirányzatai teljesítéséről a HM VGH, és
f) a HM fejezet gazdálkodásáról az a)–e) alpont szerinti
adatszolgáltatások alapján a HM VGH
állítja össze.
6. A szöveges beszámolót az 5. pont
a) esetében az e) és f) alpont kivételével a honvédelmi
szervezet vezetője írja alá,
b) e) alpont esetében a Honvéd Vezérkar Személyzeti
Csoportfőnökség csoportfőnöke írja alá, és
c) f) alpont esetében, amely tartalmazza a bc)–e) alpon
tok szerinti szöveges beszámolókat is a HM VGH főigazgatója, aláírás céljából a miniszter részére terjeszti fel.
7. A szöveges beszámolót a referatúra a honvédelmi
szervezet szolgálati ágaival, valamint más szervezeti elemeivel szoros együttműködésben saját szervezete, valamint a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek részére állítja össze.
8. A szöveges beszámoló számszaki adatainak meg kell
egyeznie az éves költségvetési beszámoló számszaki adataival.
9. A szöveges beszámolás során kiemelt figyelmet kell
fordítani a költségvetési maradványok megalapozott és
részletes indokolására, tekintettel arra, hogy a Kormány
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (továbbiakban: Ávr.)
152. § (5) bekezdése és 153. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokat elvonhatja.
2. A szöveges beszámoló tartalmi követelményei 10. A honvédelmi szervezet szöveges beszámolója tartalmazza:
a) a 15. pont a) alpontja szerinti kimutatásban szereplő
adatokkal címrendkódonként (a továbbiakban: CRK)
számszakilag megegyezően, a költségvetés teljesítésének
fő mutatóit és az azokból levonható következtetéseket,
különös tekintettel az egyes kiemelt feladatokra jóváhagyott előirányzatokra és azok teljesítésére;
b) a főbb kiadási tételek feladatteljesítéssel összefüggő
alakulását, így különösen
ba) az eredeti előirányzat terhére tervezett és megvalósított feladatokat,
bb) az előirányzatok évközi változásait,
bc) a tényleges teljesítéseket befolyásoló főbb tényező
ket, így különösen a többletfeladatokat, a rész/feladatok
törlését, átütemezését és
bd) az év közben kapott célelőirányzatokat különkülön, továbbá azok teljes körű felhasználását, azok esetleges maradványát feladatonként;
c) a szervezeti változásokkal összefüggő évközi feladatokat és feladat-átcsoportosításokat, a megszüntetett, valamint megalakított új szervezeti elemek felsorolását;
d) az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról
szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás, továbbá a honvédelmi
szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 19/2015.
(V. 11.) HM utasítás rendelkezéseinek megfelelően, jogcímenként az intézményi saját- és a HM központosított
bevételeinek összegét;
e) az éves költségvetési beszámoló 07. űrlapja szerinti
kötelezettségvállalások összegeivel kiemelt előirányzat
mélységben számszakilag egyezően,
ea) a korábbi évek költségvetési maradványa felhasználásának főbb jogcímeit, az azokhoz kapcsolódó előirányzatokat, azok teljesítését és esetleges maradványuk okait,
eb) a 2017. évi költségvetési maradvány alakulását,
összetételét és keletkezésének okait, külön-külön a kötelezettségvállalással terhelt és nem terhelt előirányzatokra
vonatkozóan, beleértve a kötelezettségvállalások leltárának I/B részében kimutatott adatokat is,
ec) a 2017. december 31-ig el nem számolt adott és kapott előlegeket;
f) a gazdaságos működés érdekében tett intézkedéseket
és azok eredményeit;
g) a takarékossági intézkedések gazdálkodásra gyakorolt hatásait; h) az éves gazdálkodás tapasztalatainak összegzett értékelését, a következtetések levonását, továbbá a felmerült
észrevételeket és javaslatokat;
i) az éves költségvetési beszámolót – könyvviteli mérleget – alátámasztó leltározási tevékenység értékelését, azon
belül külön értékelve a befejezetlen beruházások helyzetét, melyben ki kell térni azok leltározásának végrehajtására
és annak bemutatására, hogy a befejezetlen beruházásként kimutatott tételek miért nem voltak aktiválhatóak
2017. évben;
j) a követelések év végi állománya előző évhez viszonyított változásának mértékét, a változás okait, az elszámolt értékvesztést, valamint az értékvesztés visszaírásának összegét és a mögötte álló gazdasági eseményeket;
k) a központi feladatok költségvetési előirányzataira
vonatkozóan a kötelezettségek év végi állományának feladatonkénti összetételét;
l) a kölcsönök állományának előző évhez viszonyított
változását, a változás indoklását;
m) a szakágak által végrehajtott, a korlátozottan piacképes eszközök értéke meghatározásának módját és az ahhoz
felhasznált dokumentumok körét, mind a központi mind
a helyi beszerzésű eszközök értékelése vonatkozásában.
3. Az egyes speciális gazdálkodásról szóló
szöveges beszámolók kiegészítő adatszolgáltatásai
11. A szöveges beszámoló részeként az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) bemutatja a részére jóváhagyott működési/felhalmozási célú támogatási
bevételek alakulását – az eredeti és módosított előirányzat,
valamint a teljesítés ismertetésével –, továbbá a tervteljesítésre ható és befolyásoló tényezőket.
12. A HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM VFF) kimutatást készít a HM tulajdonosi joggyakorlása alatt álló és az MNV Zrt.-vel kötött megbízási
szerződés alapján kezelt gazdasági társaságok (a továbbiakban: Társaságok) mérlegben kimutatott társasági részesedéseiről, melyben kitér a Társaságokba apportként
bevitt eszközök értékére, az alaptőke változására, a Társaságok tevékenységének bemutatására és annak egy példányát 2018. április 4-ig a HM VGH részére megküldi.
13. A közhasznú nkft.-k 2017. évi működéséről a HM
VFF, az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében
a HVK Személyzeti Csoportfőnökség, a Hadigondozottak
Közalapítványát érintően a HM Társadalmi Kapcsolatokat
Koordináló Főosztály készít értékelést, melyet 2018. április 4-ig a HM VGH részére megküld.
14. A 12. és 13. pont szerinti értékelés során be kell mutatni a támogatás összegét, felhasználási célját, a tevé
kenység fenntartását és a fejlesztését célzó támogatás elkülönítésével kedvezményezettenként, valamint a közhasznú szervezetek esetében közhasznú tevékenységenként. Az értékelésnek e mellett ki kell terjednie
a 2017. költségvetési év szöveges beszámolójával összefüggésben a beszámolók jogszabályban meghatározott követelményeknek történő megfelelésére is.
4. A szöveges beszámoló mellékletei 15. Az intézményi szöveges beszámoló mellékleteként
a honvédelmi szervezetek
a) elkészítik a kiadási és bevételi előirányzatok, azok
teljesítésének, valamint a költségvetési-maradvány várható felhasználásának kiemelt előirányzatonkénti alakulását
részletező kimutatást költségvetési (al-)címenként, illetve
azon belül a CRK-nként, a HM Igazgatás költségvetési alcím esetében szakfeladatonként, az MH EK esetében pedig COFOG kódonként is a melléklet szerint;
b) a melléklet szerinti kimutatásokat a 10. pont e) alpontra, illetve a kötelezettségvállalások leltárában kimutatott összegekre figyelemmel és azokkal megegyezően
állítják össze;
c) jelentést készítenek a honvédelmi szervezet által kötött biztosításokról, melyben be kell mutatni a biztosítás
ca) jogcímét – élet- vagy vagyonbiztosítás –, tartalmát
és a beszámolási időszakban kifizetett biztosítási díjak
összegét,
cb) megkötését engedélyező honvédelmi szervezet
megnevezését és az engedély számát,
cc) szolgáltatójának megnevezését, a biztosítás érvényességének határidejét, cd) szolgáltatója által teljesített szolgáltatásokat és azok
összegét;
d) összeállítják az MH EK, valamint a Kratochvil
Károly Honvéd Középiskola és Kollégium érdekében
összegszerűen felmerült kiadásokat feladatonként bemutatva;
e) elkészítik a honvédelmi szervezetek operatív belső
kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről
és fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás
15. §-ában meghatározott nyilatkozatokat.
16. A fejezeti szintű és központi feladatokra, a nemzetközi és fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó szöveges beszámoló mellékleteként be kell mutatni:
a) a 2017. évi elemi költségvetésben külön soron jóváhagyott, illetve a költségvetési év során elrendelt új fejezeti
szintű feladatok előirányzatait és azok teljesítését;
b) az MH NATO Reagáló Erők (NRF) és EU BG feladatokra biztosított célelőirányzatokat, azok felhasználását
– ide nem értve a hazai illetményeket – és értékelését,
a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványt
indoklással;
c) az egyéb – a) és b) alpontban nem szereplő, önálló
CRK-val elkülönített nemzetközi feladatokra biztosított
előirányzatokat, azok felhasználását – (al)címenként, feladatonként, kiemelt előirányzatok szerinti bontásban – és
értékelését, továbbá a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványt indoklással;
d) a 2017. évi, Európai Unió támogatásával megvalósuló programok előirányzatainak teljesülését, valamint
az EU-s forrást tartalmazó kötelezettségvállalási keretelőirányzatok alakulását a Nemzetgazdasági Minisztérium
(a továbbiakban: NGM) által kiadásra kerülő zárszámadásra vonatkozó útmutatóban foglaltak szerinti adattartalommal és határidőre, melyről a HM VGH az érintetteket
tájékoztatja.
5. A szöveges beszámolók megküldésének rendje 17. A HM VGH részére
a) a honvédelmi szervezetek a szöveges beszámolót
mellékleteivel – a b)–d) alpontban foglaltak kivételével –
2018. április 4-ig,
b) a HM fejezet összesített költségvetési maradvány
elszámolása érdekében a 15. pont a) alpontja szerint elkészített mellékleteket – a 2 Magyar Honvédség költségvetési címhez tartozó katonai szervezetek az MH ÖHP, az
MH LK, illetve az MH HFKP egyidejű tájékoztatásával –
elektronikus úton (szerv.hm.vgh.kszei.igo@hm.gov.hu)
2018. március 20-ig,
c) a központi logisztikai előirányzatokról, valamint
a költségvetési alcímre összesített intézményi logisztikai
előirányzatokról szóló szöveges beszámolót az 5. pont
ab) és b) alpontja szerinti honvédelmi szervezetek 2018.
április 10-ig,
d) a 16. pont d) alpont szerinti mellékleteket a HM VGH
külön tájékoztatása alapján,
küldik meg.
18. Az összesített beszámolók összeállításához
a) az MH LK esetében az MH HFKP összesített be
számolójával, – az MH HFKP alárendelt katonai szervezetei kivételével – a HVK közvetlen katonai szervezetek és
a HM utasítás 46. § a) pontja szerinti honvédelmi szervezet, és
b) az MH ÖHP, valamint az MH HFKP esetében az alárendelt katonai szervezetek
adatszolgáltatást teljesítenek.
19. A szöveges beszámolót a honvédelmi szervezetek kettő példányban készítik el, melyből egy példány
a honvédelmi szervezetnél marad, egy példányt pedig
a HM VGH részére küldenek meg.
20. Az MH LK a központi logisztikai és az összesített
intézményi logisztikai beszámolóját és az MH ÖHP, vala
mint az MH HFKP az összesített intézményi logisztikai
beszámolóját – a HM utasítás 51. § (3) bekezdés f) pontja
szerinti feladatvégrehajtása érdekében – a Honvéd
Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség útján küldi meg
a HM VGH részére.
21. A szöveges beszámolók elkészítésének érdekében
a) a HM utasítás 1. melléklete szerinti központi ellátó
honvédelmi szervezetek összevont intézményi pénzügyi
és logisztikai, valamint központi logisztikai előirányzatai
teljesítéséről szóló szöveges beszámolóinak összeállításához az MH LK és – a HM utasítás 46. § a) pont ag) alpontja
szerint – a HM VGH a HM HFPF rendelkezési jogosultságukba tartozó előirányzatok vonatkozásában 2018. március 28-ig,
b) a HM VGH elkülönített gazdálkodó szervezetkódon
kezelt nemzetközi feladatainak végrehajtásáról a HM
VGH Nemzetközi Igazgatóság adatszolgáltatást teljesít
az 5. a) aa) alpont szerinti szervezeti elem részére 2018.
március 28-ig, és
c) az 5. pont d) alpont szerinti szöveges beszámolók
összeállításához az 5. pont d) alpontja szerinti honvédelmi
szervezetek a 10. pont szerinti szempontoknak megfelelően
a HM VGH részére elektronikus úton (hm.vgh.nukpo@
hm.gov.hu) 2018. március 28-ig
adatot szolgáltatnak.
6. A fejezeti szöveges beszámoló összeállítása
és megküldése
22. A HM VGH
a) a honvédelmi szervezetek által megküldött szöveges
beszámolókat feldolgozza és a költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelően összeállítja a HM fejezet
szöveges beszámolóját, melyet előzetes egyeztetés céljából megküld az NGM illetékes főosztálya részére;
b) az a) alpont szerint véglegesített szöveges beszámolót a miniszter aláírását követően megküldi az NGM
részére.
7. Záró rendelkezések 23. Ez a szakutasítás a közzététel napját követő napon
lép hatályba.
24. Hatályát veszti a 2016. évi zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről szóló 7/2017.
(HK 4.) HM VGHÁT szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
145/2008. (V. 22.) Korm. rendelete az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. XXXII. törvény végrehajtásáról.
Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII.
törvény 17. §-ának (2) bekezdésében foglaltak alapján, az
Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII.
törvény 7. §-ának (1) bekezdésében említett alapösszeg a
2008. évben 68 214 Ft.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII.
törvény végrehajtásáról rendelkező 135/2007. (VI. 13.)
Korm. rendelet hatályát veszti. Ez a bekezdés a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2007. (VII. 23.) rendelete a kerti hulladék égetéséről.
Velence Város Önkormányzat Képviselő-testülete a
környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.
évi LIII. törvény 46. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, valamint figyelemmel ugyanezen
törvény 64. § (2) bekezdésére, az alábbi rendeletet alkotja:
I. fejezet Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed Velence város teljes közigazgatási területére, a jogi és magánszemélyekre, ideértve
a magánszemélyek társaságát is.
II. fejezet Fogalommeghatározás 2. § E rendelet szempontjából kerti hulladék: lakó- és üdülőterületen lévő ingatlanok rendeltetésszerű használatával
kapcsolatosan keletkező növényi zöldhulladék. Ezek például: fás szárú növények lehullott lombja, fanyesedék,
kerti és dísznövények elszáradt szára, ága száraz állapotban, lenyírt fű, gaz, termelt haszonnövények maradványai,
szőlővessző.
Nem minősül kerti hulladéknak a kivágott fa törzse,
ága, lombja, valamint a mezőgazdasági művelésből keletkező maradványok, ha azok mennyisége meghaladja a kiskertművelés átlagos mennyiségét.
III. fejezet A kerti hulladék égetése 3. §
(1) Az április 15-től október 15-ig terjedő időszakban
kerti hulladék égetése csak engedéllyel végezhető.
(2) Az engedély iránti kérelem írásban, az általános illetékkel ellátva a polgármesteri hivatalba nyújtható be (formanyomtatvány az 1. számú mellékletben).
(3) Az engedélykérelemben meg kell jelölni a kérelmező nevét és lakcímét, valamint elérhetőségét, az égetés helye szerinti ingatlant, az égetés várható időpontját, az égetni kívánt kerti hulladék összetételét és mennyiségét, valamint a tűzbiztosításra vonatkozó intézkedést.
A jegyző határozatban bírálja el a kérelmet, az engedélyező határozat birtokában, az abban foglaltak betartásával
végezhető el az égetés.
(4) A kérelem elbírálása során a jegyző a tevékenység
tűzveszélyességét, a káros környezeti hatás mértékét, valamint az égetéssel történő ártalmatlanítás szükségességét,
illetve a tűzgyújtás szükségességének, káros hatásainak
arányosságát vizsgálja.
(5) Nem lehet nagyobb a tűzgyújtás során keletkezett
kár, mint a tevékenység szükségessége, indokoltsága.
4. § (1) Az október 15-től április 15-ig terjedő időszakban
kerti hulladék égetése írásban tett bejelentés alapján az
alábbi engedélyezési eljárás betartásával végezhető.
(2) A bejelentés illetékmentesen nyújtható be a polgármesteri hivatalba (formanyomtatvány a 2. számú mellékletben).
(3) A bejelentés tartalmára és elbírálására a 3. § (3)–(5) bekezdésében foglaltak az irányadóak.
(4) Ha a bejelentésben foglalt tevékenység megengedhető, a hatóság hallgat.
Amennyiben a tevékenység nem engedélyezhető, úgy a
bejelentést a jegyző az érkeztetést követő maximum
5 munkanapon belül elutasítja.
5. § (1) Az égetést végző személy köteles az égetés teljes
időtartama alatt a helyszínen tartózkodni, csak a szükséges
ideig végezni az égetést, a tűz terjedését megakadályozni.
Emellett az égetést a környezet és levegő lehető legnagyobb kíméletével, a levegő védelmével kapcsolatos
egyes szabályokról szóló 21/2001. (II. 14.) Korm. rendelet
előírásait figyelembe véve kell végezni.
(2) Kerti hulladéknak nem minősülő hulladék égetése a
teljes naptári évben tilos. Kerti hulladéknak nem minősülő
egyéb szilárd hulladék kezelésére a települési szilárd hulladék kezeléséről szóló helyi rendeletben foglaltak az
irányadóak.
(3) Szombaton és vasárnap mindennemű hulladékégetés tilos. (4) Kerti szalonnasütő és grillsütő rendeltetési céljának
megfelelően használható, különös tekintettel a használt tüzelőanyagra oly módon, hogy használat során be kell tartani a szomszédjogokra és a birtokvédelemre vonatkozó előírásokat.
IV. fejezet Vegyes rendelkezések 6. § (1) Szabálysértést követ el és 30 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki e rendelet 3. § (1) és (5) bekezdésében, a 4. § (1) bekezdésében, valamint az 5. § (1), (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat megszegi.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt szabálysértések elkövetőjével szemben tettenérés esetén a polgármesteri hivatal
erre felhatalmazott ügyintézője (közterület-felügyelő)
10 000 Ft-ig terjedő helyszíni bírságot szabhat ki.
V. fejezet Záró rendelkezés 7. § Ezen rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Oláhné Surányi Ágnes s. k., Dr. Papp Gyula Gábor s. k.,
polgármester címzetes főjegyző


text:
1/2015. (IV. 2.) BM OKF utasítása a polgári védelmi szervezetek, valamint a közbiztonsági referensek 2015. katasztrófavédelmi felkészítésének rendjéről.
Az emberi életet, a testi épséget és egészséget, az anyagi javakat veszélyeztető hatások, különös tekintettel a rendkívüli időjárás
hatása, valamint a  vizek kártétele elleni védekezés magas szintű végrehajtása, a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó
egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában, a katasztrófavédelemről és a hozzá
tartozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet
76–77.  §-ában, valamint a  katasztrófák elleni védekezés egyes szabályairól szóló 62/2011. (XII. 29.) BM rendelet 46–55.  §-ában
foglaltak egységes végrehajtása érdekében a polgári védelmi szervezetek, valamint a közbiztonsági referensek 2015. évi felkészítési
rendjéről, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva
kiadom az alábbi utasítást:
I. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), annak
területi és helyi szerveire, a polgári védelmi szervezetekre, az önkéntes mentőszervezetekre, valamint a szakirányítás
tekintetében kijelölt közbiztonsági referensekre.
2. § Az utasítás alkalmazásában katasztrófavédelmi felkészítés azon elméleti képzések (alapképzés, szakkiképzés,
továbbképzés, valamint vezetői képzés) és gyakorlatok összessége (riasztási, mozgósítási, rendszerbeállító, minősítő
gyakorlat), amelyek biztosítják a szervezetek és személyek szakszerű és hatékony alkalmazásának lehetőségét.
3. § A katasztrófavédelmi felkészítéseket jelen utasítás hatálybalépését követően legkésőbb 2015. december 15-ig kell
megszervezni és végrehajtani.
4. § A katasztrófavédelmi igazgató intézkedik a végrehajtott katasztrófavédelmi felkészítések adatainak, a polgári védelmi
adatszolgáltatási (KAP online) rendszerbe történő 3 munkanapon belüli feltöltésére.
5. § A katasztrófavédelmi felkészítésekről a  BM OKF Kommunikációs Szolgálata, valamint a  katasztrófavédelmi
igazgatóságok szóvivői útján a közvélemény rendszeres tájékoztatást kap.
II. A katasztrófavédelmi felkészítések rendje 6. § A polgári védelmi szervezetek megfelelő katasztrófavédelmi felkészítésével el kell érni, hogy önállóan, illetve
a  hivatásos katasztrófavédelmi szervek irányításával képesek legyenek biztonságosan és szakszerűen végrehajtani
az élet és anyagi javak védelme érdekében végzett feladataikat.
7. § A katasztrófavédelmi igazgatóságok a  polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítéseit
a katasztrófavédelmi kirendeltségek és hivatásos tűzoltó parancsnokságok bevonásával szervezik és hajtják végre.
8. § A polgári védelmi szervezetek egészségügyi, lakosságvédelmi, logisztikai, infokommunikációs, valamint műszaki és
kárfelszámoló feladatokat ellátó állományát alapképzésben, annak megléte esetén szakkiképzésben kell részesíteni.
9. § Vezetői képzésben kell részesíteni azon települési és területi polgári védelmi szervezetek vezető beosztású tagjait,
akik korábban vezetői képzésben nem részesültek.
10. § Valamennyi elméleti és gyakorlati felkészítést úgy kell megszervezni, hogy a  tagok és a  beosztott személyek
alkalmazhatók legyenek a rendkívüli időjárás hatása, valamint a vizek kártétele elleni lakosságvédelmi feladatokra.
11. § A katasztrófavédelmi felkészítések során oktatni kell az azonnali beavatkozást igénylő mentési, kárelhárítási feladatok
végrehajtását, és biztosítani kell a gyakorlati megvalósítás készségszintű elsajátítását.
12. § Az állományt fel kell készíteni a normaidőn belüli megalakítási helyen történő megjelenésre, a feladat megkezdésére
és a beosztásnak megfelelő szakszerű feladat végrehajtásra, amely magában foglalja az egészségügyi, lakosságvédelmi,
logisztikai, infokommunikációs, valamint a műszaki és kárfelszámoló szakfeladatokat.
13. § Az I. és a II. katasztrófavédelmi osztályba sorolt települések esetében a 2012-ben szakkiképzésben részesült polgári
védelmi szervezetek állományát, valamint a III. katasztrófavédelmi osztályba sorolt települések esetében a 2010-ben
szakkiképzésben részesült települési polgári védelmi szervezetek állományát továbbképzésben kell részesíteni.
14. § A megalakított munkahelyi polgári védelmi szervezetek által tartott képzéseket a  megyei katasztrófavédelmi
igazgatóság figyelemmel kíséri és ellenőrzi.
15. § A központi polgári védelmi szervezet egységeinek felkészítését a BM OKF végzi.
16. § A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítéséről a  katasztrófavédelmi igazgatóságok
–  a  katasztrófavédelmi kirendeltségek bevonásával – a  megyei (fővárosi) védelmi bizottság elnökével, az  érintett
település polgármesterével, a munkahelyi polgári védelmi szervezet vezetőjével, a 21. §-ban felsorolt szervezetekkel
egyeztetett felkészítési ütemtervet készítenek, és ezen utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül felterjesztik
az országos polgári védelmi főfelügyelő részére.
17. § A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítési ütemterveit a  mellékletben és annak függelékeiben
meghatározott minta alapján kell elkészíteni és felterjeszteni.
18. § A katasztrófavédelmi felkészítési ütemterv részét képezi a  finanszírozási terv, amelyet a  katasztrófavédelmi
igazgatóságok műszaki osztálya tervez és készít el a  katasztrófavédelmi igazgatóságok gazdasági
igazgatóhelyetteseinek jóváhagyásával. A terv tartalmazza a felkészítés anyag- és eszközigényét, valamint a szükséges
szállítási és anyagmozgatási igények biztosítását a források megjelölésével.
19. § A katasztrófavédelmi felkészítési ütemtervet a BM OKF Költségvetési Főosztály vezetőjének hozzájárulását követően
az országos polgári védelmi főfelügyelő hagyja jóvá.
20. § A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítésein a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél közösségi
szolgálatot teljesítő diákok is részt vehetnek.
21. § A katasztrófavédelmi felkészítésekbe a katasztrófavédelmi igazgatóságok bevonhatják a katasztrófák elhárításában
közreműködő állami és civil szervezeteket, különösen:
a) a karitatív szervezeteket,
b) az önkéntes tűzoltó egyesületeket,
c) a vízügyi igazgatóságokat,
d) a mentőszolgálatot,
e) a polgárőrséget,
f ) a megyei (fővárosi) polgári védelmi szövetségeket,
g) a megyei (fővárosi) tűzoltó szövetségeket.
22. § Az önkéntes mentőszervezetek továbbképzéséről, megfelelő szintű elméleti és gyakorlati felkészültségéről
gondoskodni kell.
23. § A 2015. év kiemelt feladata az  I. és II. katasztrófavédelmi osztályba sorolt településeken a  települési önkéntes
mentőszervezetek felkészítése. A  települési önkéntes mentőszervezetek katasztrófavédelmi felkészítését a  köteles
szervezeteknél előírt alapképzés szerint kell végrehajtani.
Az utasítás melléklete és annak függelékei a BM OKF honlapján kerülnek közzétételre.
24. § A minősített megyei önkéntes mentőszervezetek részére évente, a  járási önkéntes mentőszervezetek részére
kétévente, a  települési önkéntes mentőszervezetek részére háromévente kell gyakorlatot tartani. Részükre
a rendszerbeállító és minősítő gyakorlat egy időben is megtartható.
25. § A települési önkéntes mentőszervezetek részére tartandó gyakorlatok levezetési tervének elkészítéséért a hivatásos
tűzoltó parancsnok a  felelős. A  katasztrófavédelmi kirendeltségre felterjesztett levezetési tervet a  polgári védelmi
felügyelő egyetértését követően a katasztrófavédelmi kirendeltségvezető hagyja jóvá.
26. § A költséghatékonysági szempontokat figyelembe véve a polgári védelmi szervezetek és az önkéntes mentőszervezetek
elméleti felkészítései és gyakorlatai összevonhatóak.
III. A közbiztonsági referensek felkészítésének rendje 27. § A közbiztonsági referenseket a tanfolyamszerű felkészítésükről, minősítésükről, munkájuk szakirányításáról, valamint
munkaokmányaikról szóló 3/2013. (VI. 3.) BM OKF utasításnak megfelelően kell felkészíteni.
28. § A felkészítések során ki kell térni különösen:
a) a közelmúltban bekövetkezett jogszabályi változások ismertetésére,
b) a veszélyelhárítási tervek tartalmára,
c) a rendkívüli időjárás hatása elleni védekezési feladatokra,
d) a vis maior pályázatokra, a támogatás benyújtásának menetére, tapasztalataira,
e) a hatósági feladatokban való közreműködésükre,
f ) a vizek kártétele elleni védekezési feladatokra,
g) az elmúlt időszakban bekövetkezett rendkívüli események helyi szintű tapasztalatainak feldolgozására,
h) az illetékességi területen bekövetkezett káreseménytípusok kezelésére, önkormányzati feladataira,
i) a polgári védelmi szervezetek megalakításával, felkészítésével kapcsolatos feladatokra.
29. § A katasztrófavédelmi igazgató a közbiztonsági referens tevékenységét meghatározó jogszabályváltozások vagy más
bekövetkezett események miatt soron kívül katasztrófavédelmi felkészítést rendelhet el, különösen az  alábbi
témakörökben:
a) vízkár-elhárítási feladatok, ár- és belvizek elleni védekezés,
b) földtani veszélyforrások következményeinek felszámolása,
c) veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezés,
d) veszélyes áruk szállítása során bekövetkező balesetek kezelése,
e) rendkívüli időjárás következményeinek kezelése.
IV. Záró rendelkezések 30. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató