text:
28/2009. (HK 3.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a következő NATO egységesítési egyezmények végrehajtására az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem:
a) A HM Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
5/2006. (HK 16.) HVKF I. h. Egységes NATO Előírások
elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök helyettesének 38/2008. (HK 18.) HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG 3205 PRI
(EDITION 3) – POINTS DESIGNATION TEMPLATE FOR AIR IMAGERY címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
A szabványosítási dokumentum egységesíti a légi fényképek pontjainak meghatározására, azonosítására szolgáló
sablont, valamint annak használatát.
b) A HM Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
5/2006. (HK 16.) HVKF I. h. Egységes NATO Előírások
elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott, és a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
38/2008. (HK 18.) HM HVKFH intézkedésében hatályba
léptetett STANAG 3277 AR (EDITION 7) – AIR
RECONNAISSANCE REQUEST/TASK FORM címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A szövetségi kiadvány egységes formátumot biztosít a
légi felderítés igénylésére, valamint feladatszabására.
A szabvány táblázatos formában tartalmazza a légi felderítés igénylésének és feladatszabásának tartalmi és formai
követelményeit.
c) A HM Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
5/2006. (HK 16.) HVKF I. h. Egységes NATO Előírások
elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott, és a HM Vezérkar főnök helyettesének 38/2008.
(HK 18.) HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett
STANAG 3483 JINT (EDITION 5) – AIR RECONNAISSANCE INTELLIGENCE REPORTING NOMENCLATURE – ATP-26(C) címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
A szövetségi kiadvány képi és szöveges formában definiálja a légi felderítési jelentésekben használandó célobjektum megnevezéseket.
d) A HM Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
5/2006. (HK 16.) HVKF I. h. Egységes NATO Előírások
elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott, és a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
38/2008. (HK 18.) HM HVKFH intézkedésében hatályba
léptetett STANAG 3920 AR (EDITION 4) – HANDBOOK FOR AIR RECONNAISSANCE TASKING
AND REPORTING – ATP-47(A) címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
A szövetségi kiadvány kézikönyv formájában tartalmazza a légi felderítéssel kapcsolatos általános, tervezési
és értékelési ismereteket, feladatszabási és jelentési formákat, a tagországok harcászati légi felderítő képességeit,
valamint kivonatosan a kapcsolódó STANAG-okat.
3. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
4. Az egységesítési egyezmények rendelkezéséit 2009.
március 1-jétől kell alkalmazni.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1365/2019. (VI. 25.) Korm. határozata a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság üzletágának és állami tulajdonú részesedésének értékesítéséről szóló 2126/2017. (XII. 29.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány visszavonja a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság üzletágának és állami tulajdonú
részesedésének értékesítéséről szóló 2126/2017. (XII. 29.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
246/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Moskovitsné
dr. Tőkés Mónikát a 2018. június 1. napjától 2021. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2014. (VIII. 1.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2013. (I. 8.) KüM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
27/2015. (VI. 2.) MvM rendelete a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékéről.
A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 4., 6., 10., 11., 12. és 12a. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 3. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1. és 9.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 19.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékét a melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1850/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a Tokiói Kulturális és Turisztikai Információs Központ kialakításához és működéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Tokiói Kulturális és Turisztikai Információs Központ
kialakításához és működtetéséhez szükséges, legfeljebb 3515 ezer forint 2013. évi rendelkezésre állásáról
a XVIII. Külügyminisztérium fejezetben;
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külügyminiszter bevonásával
gondoskodjanak a  Tokiói Kulturális és Turisztikai Információs Központ működtetéséhez 2014. évben szükséges
18 091 ezer forintnak, 50-50%-os arányban, a XVIII. Külügyminisztérium fejezetben – fejezetek közötti előirányzatátcsoportosítással – történő biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: 2014. január 31.
3. a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges további intézkedésekről szóló 1036/2012.
(II.  21.) Korm. határozat 6.  pontjában foglalt beszerzési tilalom alól felmentést ad a Tokiói Kulturális és Turisztikai
Információs Központ kialakításához szükséges beszerzések vonatkozásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2003. (XII. 17.) OGY határozata a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Ír Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződés megerősítéséről.
Az Országgyűlés megemlékezve arról, hogy az európai uniós tagság a rendszerváltozás egyik alapvető céljának megvalósítása, és négy,
szabadon választott országgyűlés egybeeső törekvése;
felidézve a magyar nép áldozatos munkáját, amely lehetővé tette, hogy hazánk részesévé váljon az európai építkezésnek;
emlékeztetve a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására irányuló tárgyalásokra és annak eredményére;
figyelemmel arra, hogy az ország lakossága ügydöntő
népszavazással döntött hazánk Európai Unióhoz történő
csatlakozása mellett;
összhangban az Alkotmány 2/A. § (2) bekezdésével
a Kormány előterjesztése alapján
a) megerősíti a Belga Királyság, a Dán Királyság, a
Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Ír Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portu
A határozatot az Országgyűlés a 2003. december 15-i ülésnapján
fogadta el.
gál Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság,
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az
Európai Unió tagállamai) és a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a
Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és
a Szlovák Köztársaság között, a Cseh Köztársaságnak, az
Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett
Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
nemzetközi szerződést;
b) felkéri a köztársasági elnököt, hogy a megerősítő
okiratot aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki;
c) felkéri a külügyminisztert, hogy gondoskodjék a
megerősítő okiratnak az Olasz Köztársaság Kormányánál
történő letétbe helyezéséről.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1729/2014. (XII. 5.) Korm. határozata a 2015-ben a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott és önköltséges hallgatói létszámkeretről.
A Kormány
a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 41.  § (2)  bekezdése alapján a  2015-ben a  közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági
felsőoktatásban az új belépő létszámkeretet az alábbi létszámban határozza meg:
Képzési szint, képzési ág Támogatásban részesülők létszáma Önköltség fizetési
kötelezettséggel felvehető létszám fő a) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 1306 425
ebből közigazgatási felsőoktatásban 490 240 rendészeti felsőoktatásban 669 160
katonai felsőoktatásban 105 25 nemzetbiztonsági felsőoktatásban 42 -
b) mesterképzésre felvehető hallgatók létszáma 525 275 ebből
közigazgatási felsőoktatásban 235 205 rendészeti felsőoktatásban 105 -
katonai felsőoktatásban 135 70 nemzetbiztonsági felsőoktatásban 50 -
közszolgálati ösztöndíjas, honvédtiszt-jelölt, önköltség fizetésére nem kötelezett hivatásos vagy szerződéses állományban álló hallgató
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1064/2019. (II. 25.) Korm. határozata a 2021–2027 programozási időszakra való felkészülés keretében új forráselosztási eszközök kidolgozásáról.
A Kormány a 2021–2027 programozási időszak sikeres végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a forráselosztási mechanizmus felülvizsgálata és új eszközök kidolgozása szükséges;
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  európai uniós források felhasználásával
kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszterek bevonásával – a  végrehajtási tapasztalatok,
az  uniós és hazai szabályozási környezet, valamint a  sikeres nemzetközi példák figyelembevételével tegyen
javaslatot a feltételesen visszatérítendő támogatások keretrendszerének kialakítására;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
3. egyetért azzal, hogy az adminisztratív terhek csökkentése érdekében ki kell terjeszteni az egyszerűsített elszámolási
módszerek alkalmazását;
4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  európai uniós források felhasználásával
kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszterek bevonásával – dolgozza ki az  egyszerűsített
elszámolási módszerek alkalmazásának kiterjesztéséhez szükséges módszertant;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
5. egyetért azzal, hogy az  európai uniós forrásból támogatott, közvetlen vagy többségi állami vagy önkormányzati
tulajdonon megvalósítandó infrastrukturális beruházások esetén a  projektek elszámolható összköltségéhez,
támogatási összegéhez vagy más szemponthoz kötött független értékelemzés alkalmazásának bevezetése
szükséges;
6. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  európai uniós források felhasználásával
kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszterek bevonásával – vizsgálja meg az 5. pont szerinti
független értékelemzés alkalmazása bevezetésének végrehajtási feltételrendszerét, és erről készítsen jelentést
a  Kormány számára, figyelemmel az  állami magasépítési beruházások megvalósítására vonatkozó jogszabályi
környezetre is;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. augusztus 31.
7. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  európai uniós források felhasználásával
kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszterek bevonásával – vizsgálja meg az 5. pont szerinti
értékelemzés 2021–2027 programozási időszakra történő bevezetésének szabályozási feltételeit;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
8. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  európai uniós források felhasználásával
kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszterek bevonásával – vizsgálja meg
a  2014–2020  programozási időszakban a  többlet-kötelezettségvállalások vagy a  visszahulló források terhére pilot
felhívás (a  továbbiakban: pilot felhívás) indításának jogszabályi feltételeit, és – ha szükséges – tegyen javaslatot
az érintett jogszabályok módosítására;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. március 31.
9. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt
minisztereket, hogy – a szakpolitikai felelősök bevonásával – vizsgálják meg pilot felhívás indításának lehetőségét
a feltételesen visszatérítendő támogatási forma alkalmazásával;
Felelős: az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására
kijelölt miniszterek
Határidő: 2019. április 15.
 10. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt
minisztereket, hogy a  9.  pont szerinti vizsgálat eredményére tekintettel gondoskodjanak pilot felhívás
megindításáról a feltételesen visszatérítendő támogatási forma alkalmazásával;
Felelős: az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására
kijelölt miniszterek
Határidő: 2019. szeptember 30.
 11. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt
minisztereket, hogy a  10.  pont szerinti felhívások lebonyolítása során szerzett tapasztalatok felhasználásával
gondoskodjanak a  2021–2027 programozási időszakban megvalósítandó felhívások, projektek kidolgozása
megkezdéséről.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2019. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a Zugliget 9 Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Zugliget 9 Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-949853, székhely: 1054 Budapest, Hold utca 21.
4. em.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté
minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2010. (HK 5.) HM IÜ–HM KPÜ e g y ü t t e s intézkedése az ingatlanok nyilvántartási rendjéről.
A honvédelmi miniszter 11/2010. (I. 27.) HM utasítása
(a továbbiakban: Utasítás) 29. § szakaszában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvényben – (a továbbiakban: Vtv.), valamint az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló
254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletben – (a továbbiakban:
Vhr.), továbbá a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MNV Zrt.) és a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) között 2008. május 29-én megkötött Vagyonkezelési Szerződésben (a továbbiakban: Vksz.) foglaltakra, a
HM vagyonkezelésében lévő, illetve a HM által bérelt
földterületekről és az azokon lévő épületekről, építményekről felfektetett Ingatlan-nyilvántartás vezetésének
szabályairól a következők szerint
intézkedünk: I. fejezet
Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés tárgyi hatálya kiterjed a HM vagyonkezelésében lévő, illetve a HM által bérelt földterületekre,
épületekre, építményekre, lakásokra, a lakóépületekben
lévő nem lakás céljára szolgáló helyiségekre, valamint a
HM alapítású gazdasági társaságok részére használatba
adott HM vagyonkezelésű ingatlanokra.
Az intézkedés tárgyi hatálya nem terjed ki a HM javára
bejegyzett jelzálogjoggal terhelt nem HM vagyonkezelésű
ingatlanokra.
2. Az intézkedés személyi hatálya kiterjed az ingatlanokat használó költségvetési gazdálkodást folytató honvédségi szervezetekre, azok helyi lakásgazdálkodási szerveire, az ingatlan állomány üzemeltetését, bővítését, hasznosítását, fenntartását lebonyolító HM szervezetekre, ezek
elöljáró szervezeteire.
II. fejezet
Általános rendelkezések 3. Az intézkedés tárgyi hatálya alá eső ingatlanok vagyonkezelője a HM. A Vksz. előírásai szerint a Vagyonkezelő köteles a honvédelmi célú ingatlanokról a Vtv. és
a Vhr. szerinti elkülönített vagyonnyilvántartást vezetni.
A Vksz. által meghatározott és az Utasítás 23. §-ában előírt
központi ingatlan-nyilvántartást a HM Infrastrukturális
Ügynökség (a továbbiakban HM IÜ) vezeti, és felel annak
naprakészségéért.
4. A központi ingatlan-nyilvántartáson mindennemű
változás átvezetése csak a jelen együttes intézkedésben
meghatározott hiteles változási okmányok alapján végezhető. A változás átvezetését dokumentálni kell, a változási
okmányt az ügyviteli előírások szerint kell nyilvántartani
és tárolni.
5. Az Ingatlan-nyilvántartás célja, hogy
a) az együttes intézkedés hatálya alá eső földterületek
nagyságáról, helyrajzi számáról és értékéről,
b) az együttes intézkedés hatálya alá eső épületek, épít
mények koráról, értékéről, természetes és rendeltetési egységének megnevezéséről és mennyiségéről, kapacitás adatairól
pontos, megbízható és ellenőrizhető információt nyújtson.
c) Az ingatlanállományban bekövetkezett változások
követhetők legyenek. d) Szolgáltasson adatokat a műszaki és gazdasági tervek
és beszámolók készítéséhez.
e) Szolgáltasson adatokat a Vhr. 14. § (4) bekezdésében,
illetve az Utasítás 23. § szakaszában előírt adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez.
f) Biztosítson megfelelő alapot a nyilvántartási rendszer
további fejlesztéséhez.
6. Az intézkedés hatálya alá eső ingatlanok nyilvántartása a HM IÜ Közgazdasági és Vagyonnyilvántartási Osztálya (a továbbiakban: KVO) által működtetett két párhuzamos nyilvántartást jelent:
a) Egyrészről az ingatlanokkal kapcsolatos a KVO által
vezetett szakmai ingatlan-nyilvántartást (a továbbiakban: ingatlan-nyilvántartás), mely az ingatlanok megfelelően részletezett azonosítási-, naturális adatai, mérték-, kapacitás-, bruttóérték adatainak nyilvántartása.
b) Másrészről az ingatlanokkal kapcsolatos számviteli
nyilvántartást, meghatározott részletezettségű bruttóérték, halmozott értékcsökkenés és mennyiségi adatokkal,
mely nyilvántartás vezetése a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) szakmai felügyelete alatt működtetett „ESZKÖZ” program rendszerrel történik.
c) Az a) és b) pontban meghatározott nyilvántartás közötti-, illetőleg egyéb más az ingatlanokat érintő szakmai
nyilvántartások közötti kapcsolatot a rendszeresített ingatlanazonosító kódszámok teremtik meg. Földterületeknél: objektum azonosító: „OBJAZ”, épületek és építmények vonatkozásában: épület-építmény azonosító:
„EPAZ”. Az egyes nyilvántartásokban az azonosítók használata kötelező. A lakásgazdálkodási szervekkel történő
kapcsolat érdekében, az egyes lakások pontos beazonosí
tására szolgáló lakás azonosítót: „LAKSAZ” kell használni az ingatlan-nyilvántartásban.
d) Az azonosítók felépítését az együttes intézkedés
1. számú melléklete, létrehozásuk feltételeit az f)–g) pontok tartalmazzák.
e) Az ingatlan-nyilvántartás és a számviteli nyilvántartás közötti kapcsolatot – az összevethető adattartalmak
egyeztethetősége érdekében – ugyancsak a c) pontban jelzett ingatlanazonosító kódszámok teremtik meg. Ebből
következően mindkét nyilvántartás legkisebb alapegysége
– minimálisan – az alkalmazott azonosító számkódok szerint kell alakuljon. Az azonosítók használata kötelező.
A számviteli nyilvántartásban az egyedi azonosításra szolgáló mezőkben kell alkalmazni, az ingatlan-nyilvántartásban pedig az arra rendszeresített helyeken kell rögzíteni!
A számviteli nyilvántartásban a lakás azonosítót nem kell
alkalmazni.
f) A földterület és az épület-építmény azonosító kódszámokat, illetve sorszámokat kizárólag a KVO hozhatja
létre.
g) A lakás azonosítóban megjelenő lakás-sorszámra a
HM IÜ Lakhatás Támogató Osztály tesz javaslatot a nyilvántartás számára. A lakóépületekben lévő nem lakás céljára szolgáló helyiségeknek (szárító, szeméttároló, pince,
kerékpártároló, gépkocsitároló stb.) nincs külön kód száma, azt az esetet kivéve mikor a helyiség önálló nyilvántartási egységet képez. Egyebekben a helyiségeket épületkapacitásként kell nyilvántartani, illetve ha önálló épület,
akkor önálló épületként kell nyilvántartásba venni.
h) A létrehozott azonosító kódszámok alkalmazása minden, az ingatlannal kapcsolatos dokumentumban a HM-en,
illetőleg a Magyar Honvédségen (továbbiakban: MH) belül kötelező. A HM, MH-n kívülre létrehozott dokumentumokban a kódszámok alkalmazása ajánlott.
7. Valamennyi HM vagyonkezelésű ingatlant – függetlenül az ingatlanokat egyébként használó katonai szervezet, illetve HM alapítású gazdasági társaság, elhelyezkedésétől, felügyeleti szervének kilététől – központi vagyonban kell tartani, ami azt jelenti, hogy azokat a
HM IÜ vagyonmérlegében- a számviteli nyilvántartásában a központi vagyonban kell szerepeltetni. Ennek
megfelelően ingatlannak értékelt tárgyi eszközt, illetve
ezek felújítási ráfordításait csak itt szabad állományba
venni (aktiválni).
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 26. § (2) bekezdésében foglaltak szerint a bérbe
vevőnek (használónak) a mérlegében az ingatlanok között
kell kimutatni a bérbe vett (használatra átvett) ingatlanokon végzett és aktivált beruházást, felújítást is. A HM IÜ
központi vagyonában történő szerepeltetés érdekében a
HM alapítású gazdasági társaságok részére használatra átadott ingatlanokon végzett beruházásokról és felújításokról a használó gazdasági társaságok évente kötelesek elszámolni és ezt a használatba adási szerződésben is rögzíteni kell. Az elszámolás elkészítésével egyidejűleg a válto
zásoknak megfelelő ingatlan változási bizonylatokat is az
együttes intézkedés 37., illetve 38. i) pontja szerint el kell
készíteni. Az elszámolás és a változási bizonylatok alapján
a gazdasági társaság az elszámolt beruházást, felújítást a
könyveiből kivezeti és a HM IÜ az elszámolt beruházást, felújítást a központi vagyonban aktiválja, állományba
veszi.
8. A számviteli nyilvántartással kapcsolatos előírásokat a Sztv., a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és
intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló HM utasítás1
(a továbbiakban: Gazdálkodási utasítás), illetve a
95/65/2001 HM KPSZH számon kiadott HM egységes
számviteli politikája, és egyéb érvényben levő jogszabályok, hatályos intézkedések határozzák meg, de a nyilvántartásnak minimálisan tartalmaznia kell az ingatlant azonosító kódszámokat (földterület, épület-építmény), az ingatlan bruttó értékét, az elszámolt értékcsökkenést a HM
vagyonkezelésű ingatlanok vonatkozásában. A nem HM
vagyonkezelésű, de a HM valamely vagyoni értékű jogával megterhelt ingatlan esetében az ingatlanhoz Kapcsolódó vagyonértékű jog értékét és elszámolt értékcsökkenését
is itt kell vezetni, de az immateriális javak között.
9. Az ingatlan-nyilvántartás tartalmát az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény, továbbá a Vhr.
13–14. §, valamint az érvényben levő jogszabályok, intézkedések határozzák meg, de minimálisan tartalmaznia kell az
ingatlant azonosító kódszámokat (földterület, épület-építmény), az ingatlan megnevezését, az ingatlan bruttó értékét,
az ingatlan helyének beazonosítására szolgáló adatokat, az
ingatlan földhivataloknál alkalmazott helyrajzi számait, az
épületekhez tartozó földhivatali helyrajzi számokat, a művelési ágakat, terhelések, korlátozások, védettség, az ingatlanra
vonatkozó mérték- és kapacitásadatokat, az ingatlant használó, üzemeltető, nyilvántartó katonai szervezeteket, az ingatlan kezelőjét, tulajdoni hányadot. Más gazdálkodó szervezet
részére térítés ellenében, vagy anélkül használatra átadott,
bérbeadott, de továbbra is HM vagyonkezelésben maradt ingatlanok esetében a bérbeadás-, használatba adás tényét, haszonélvezőjét, időtartamát kell a fenti adatokon túlmenően
nyilvántartani.
10. A számviteli nyilvántartásban nem szerepeltethetők
a HM által bérelt ingatlanok. Ezeket a szakmai ingatlan-nyilvántartásban elkülöníthetően kell nyilvántartani.
11. Az ingatlan-nyilvántartásban nem tarthatóak nyilván a rendeltetésszerűen még használatba nem vett, még
üzembe nem helyezett ingatlanok, és a nyilvántartott ingatlanokon végzett bővítések, beruházások, átalakítások,
élettartam növelő felújítási munkák – még nem aktivált –
bekerülési értéke.
1 Jelenleg a 102/2007. (HK 18.) HM utasítás, melynek azonban a módosítása folyamatban van.
a) A rendeltetésszerűen még használatba nem vett, még
üzembe nem helyezett ingatlanokat és a nyilvántartott ingatlanokon végzett bővítések – még nem aktivált – bekerülési értékét a számviteli nyilvántartásban a beruházások
között kell kimutatni.
b) A nyilvántartott ingatlanokon végzett átalakítások,
élettartam növelő munkák – még nem aktivált – bekerülési
értékét a számviteli nyilvántartásban a felújítások között
kell kimutatni.
12. A számviteli nyilvántartásban az ingatlanok között
kell kimutatni az ingatlanokhoz kapcsolódó mindazon vagyoni értékű jogokat (bérlőkijelölési jog, lakásbérlő kiválasztási jog, víz- csatorna használati hozzájárulás, villamos fejlesztési hozzájárulás, gázvezetékre vonatkozó hálózatfejlesztési hozzájárulás stb.), melyeknél a jogosult a
HM, a jogot a HM javára jegyezték be.
13. A 12. pontban jelzett vagyoni értékű jogokat – a HM
bérlőkijelölési jogú, a HM bérlő kiválasztási jogú lakások
kivételével – a (szakmai) ingatlan-nyilvántartásban nem
kell nyilvántartani. A HM bérlőkijelölési jogú és bérlő-kiválasztási jogú lakásokat a (szakmai) ingatlan-nyilvántartásban – a bérelt ingatlanokhoz hasonlóan – elkülöníthetően kell nyilvántartani.
14. Azok a vagyoni értékű jogok, amelyek esetében a
HM a kötelezett fél, azaz a bejegyzett vagyoni értékű jog a
HM vagyonkezelésében lévő ingatlant terheli, a számviteli
nyilvántartásban nem szerepeltethetők, az ezekkel kapcsolatos információkat a (szakmai) ingatlan-nyilvántartásnak
kell tartalmaznia.
15. A számviteli és az ingatlan-nyilvántartásban egyaránt az épületek-, építmények értékében kell szerepeltetni
azok alkotórészét (alkatrészét) is, az épületek tartozékait
képező épületfelszereléseket, berendezéseket, függetlenül
attól, hogy beépítésük az épület létesítésével egy időben,
vagy attól eltérő időben történt.
a) Az ingatlan-nyilvántartásban csak az épület, építmény értékében kell megjeleníteni a tartozékokat, azonban
a számviteli nyilvántartásban tételesen kell kimutatni azokat.
b) A tartozékok között azokat a tárgyi eszközöket kell
számba venni, amelyeket az intézkedés 12. számú mellékletének g) pontja tartalmaz.
III. fejezet
Az ingatlanokat érintő tények és fogalommeghatározások
16. Vagyonkezelés: A Vtv. 27. § (2) szerint a vagyonkezelő jogosult meghatározott, állami tulajdonba tartozó
dolog birtoklására, használatára és hasznai szedésére.
A vagyonkezelő köteles a vagyontárgy értékét megőrizni,
állagának megóvásáról, jó karban tartásáról, működtetéséről gondoskodni, továbbá díjat fizetni vagy a szerződésben
előírt más kötelezettséget teljesíteni.
17. Vagyonkezelő: az a szervezet mely a vagyonkezelési jogokkal rendelkezik.
18. Szakkezelés: az ingatlanon lévő különféle anyagi
javakkal összefüggő szakmai, gazdasági tevékenység.
19. Szakkezelő: a hatályos jogszabályok és egyéb normatív jellegű szabályok által biztosított jogokat gyakorolhat az ingatlanon levő anyagi javakkal kapcsolatban.
20. Üzemeltetés: a szervezetek működéséhez szükséges létesítmények rendeltetésszerű használhatóságának
biztosítása. Ennek érdekében az épületek, építmények,
épületgépészeti berendezések és felszerelések üzembiztos
működtetése, folyamatos tervszerű megelőző karbantartása, folyamatos fenntartása és a váratlan meghibásodások
gyors és szakszerű elhárítása.
21. Üzemeltető: az a szervezet, amely az objektumok
üzemeltetéséhez szükséges személyi, pénzügyi, anyagi és
technikai feltételekkel rendelkezik, és ezek felhasználásával az üzemeltetést szervezi és végrehajtja.
22. Használat: az ingatlanoknak, létesítményeknek
olyan irányú felhasználása, amely megegyezik azzal a céllal, amelynek érdekében az ingatlant létrehozták, illetve
biztosították.
23. Használó: az a szervezet (MH katonai szervezet,
HM szervezet és nem katonai szervezet: bérlő, üzemeltető)
aki részére az átadott ingatlan, létesítmény utalva van, és
azt használja. Jogosult a kiutalt ingatlan rendeltetésszerű
használatára és a kötelezettségek teljesítésére, ellátja a bázisüzemeltetői feladatokat.
24. Részhasználó: az a szervezet (MH katonai szervezet, HM szervezet és nem katonai szervezet: bérlő, üzemeltető) aki az ingatlant, létesítményt korlátozásokkal rendeltetésszerűen használja, azonban az ingatlannal kapcsolatos kötelezettségek teljesítése, a bázisüzemeltetői feladatok ellátása nem tartozik a hatáskörébe.
25. Ingatlan utalás: az ingatlan használójának kijelölése HM-n, illetve MH-n belüli szervezet részére, a Gazdálkodási utasításban megjelölt2 hatás- és jogkörrel felruházott szervezeti vezető által kiadott határozat (intézkedés)
formájában. Az utalás az ingatlan birtokba adásával, illetőleg birtokba vételével egyidejűleg lép hatályba, illetve
szűnik meg.
2 Jelenleg a 102/2007. (HK 18.) HM utasítás 37. § (5) bekezdésében.
26. Épület, építmény funkcióváltása: az adott létesítmény használatának jellege, rendeltetése változik.
27. Épület, építmény bontása: az adott létesítmény
(vagy egy részének) tervszerű bontása.
28. Épületben, építményben bekövetkezett elemi
kár, baleset: az adott létesítmény (vagy egy részének) váratlan megsemmisülése, értékvesztése baleset vagy természeti jelenség folytán.
29. Ingatlanfelújítás: a HM vagyonkezelésű ingatlanon végrehajtott, a Sztv. 3. § (4) bekezdés szerinti tevékenység.
30. Beruházás: a HM vagyonkezelésű ingatlanon végrehajtott, a Sztv. 3. § (4) bekezdés szerinti tevékenység.
31. Birtokba adás: Átadás esetén az utalási intézkedés-, eladás, vagyonkezelői jog átadás, illetve vagyonkezelői jog átruházási megállapodás esetén az adásvételi
szerződés, megállapodás rögzíti az időpontját és a feltételeit. Ettől kezdve használja az új használó az ingatlant, illetve viseli az új tulajdonos (vagyonkezelő) annak terheit
és szedi hasznait.
32. Birtokba vétel: Átvétel esetén az utalási intézkedés, vásárlás vagyonkezelői jog átvétel esetén az adásvételi szerződés, megállapodás rögzíti az időpontját és a feltételeit. Ettől kezdve használja az új használó az ingatlant,
illetve viseli az új tulajdonos (vagyonkezelő) annak terheit
és szedi hasznait.
33. Ingatlanjogi (tulajdonjogi) átvezetés: Eladás-vásárlás esetén az adásvételi szerződés alapján az illetékes
Földhivatal – határozattal – az ingatlan-nyilvántartásban
módosítja az ingatlannal (tulajdonnal) kapcsolatos jogokat
a változásnak megfelelően.
Az ingatlan számviteli és ingatlan-nyilvántartásból
történő kivezetése csak az ingatlanjogi (tulajdonjogi)
átvezetés megtörténte után, a határozat jogerőre emelkedését követően hajtható végre.
Ingatlanvásárlás, illetve -szerzés esetén a birtokba vételt
követően kell az ingatlant állományba venni.
34. Ingatlan végleges hasznosítás: A HM vagyonkezelésű ingatlan – a Vtv.-ben meghatározottaknak megfelelő
– elidegenítése, vagy térítésmentes átadása, melynek eredményeként az ingatlan kikerül a HM vagyonkezeléséből,
ideértve a HM bérlőkijelölési és a HM bérlőkiválasztási
jogú lakások vonatkozásában a rendelkezési jogról történő
ingyenes, illetve visszterhes végleges jellegű lemondás,
megváltás esetét is.
35. Ingatlan átmeneti hasznosítás: A HM vagyonkezelésű ingatlan használati jogának – a Vtv.-ben meghatá
rozottaknak megfelelő módon történő – időleges átengedése, bérbeadása más gazdasági szervezet, vagy magánszemély részére térítéssel.
36. Ingatlanvásárlás: Valamely ingatlan tulajdonjogának megszerzése térítéssel, vagy térítés nélkül a Magyar
Állam számára, kincstári vagyonba vonása, és – a Vtv.-ben
meghatározottaknak megfelelő módon történő – egyidejű
HM vagyonkezelésbe vétele.
37. Változási okmány: Az együttes intézkedés hatálya
alá eső ingatlanokkal kapcsolatos különféle folyamatokat
az egyes nyilvántartások számára követhetővé tevő bizonylatok összessége. Ezek különösen:
a) Földterület állományba vételi bizonylat (2. számú
melléklet)
b) Földterület állománycsökkenési bizonylat (3. számú
melléklet) c) Épület-, építmény állományba vételi bizonylat
(4. számú melléklet)
d) Épület-, építmény állománycsökkenési bizonylat
(5. számú melléklet)
e) Épület-, építmény kapacitásváltozási bizonylat
(6. számú melléklet)
f) Lakás, helyiség állománybavételi adatlap (7. számú
melléklet)
g) Lakás, helyiség állománycsökkenési adatlap (8. számú melléklet)
h) Földterület használó váltás adatlap (9. számú melléklet)
i) Épületek, építmények használó váltás adatlap
(10. számú melléklet)
j) Változási vázlatrajz (földterület-, épület- és építményváltozásnál, ha területi elhelyezkedést is érint a változás). A földhivatali vázrajzoknak megfelelő minőségben, az érintett épületek körvonalrajzával együtt.
k) Az egyes változási okmányok előírt formáját, a kitöltéssel kapcsolatos kódokat, és kitöltésre vonatkozó útmutatót az intézkedés 1–14. számú mellékletei tartalmazzák.
38. A 16–36. pontokban meghatározott ingatlanokkal
kapcsolatos tényekben érintett szervezetek és a változások
során végzendő tevékenységük:
a) KVO – vezeti az ingatlan-nyilvántartást a folyamatok során az érintett szervezetek által készítendő változási
okmányok feldolgozásával. Vezeti a számviteli nyilvántartást a folyamatok során az érintett szervezetek által készítendő általa ellenőrzött változási okmányok feldolgozásával.
b) Használók – MH katonai szervezet, HM szervezet,
bázisüzemeltető és nem katonai szervezet: bérlő – az ingatlan állományban bekövetkezett minden olyan változásról amely kívül esik a tervezhető változások körén (elemi
kár, vagy egyéb károkozás) az esetre előírt jelentési kötelezettség teljesítésén túl a HM IÜ-t is tájékoztatnia kell.
Minden év június 15.-ig évente legalább egy alkalommal a bekövetkezett változásokról az 56. pont szerint kézhez vett ingatlan-nyilvántartási adatokat össze kell vetnie
a valósággal, és az eltérésekről – a megfelelő változási
nyomtatványok felhasználásával, vagy nemleges jelentéssel – tájékoztatnia kell a HM IÜ-t.
A 15. pontban és a), b) alpontjaiban foglalt épület tartozékok mennyiségében történő változásokról, a Használó a
fenti időpontig ugyancsak évente legalább egy alkalommal szolgáltasson adatokat elektronikus (Excel) formátumban a HM IÜ részére. A táblázatban fel kell tüntetni a
tartozék állományt, a HETK számát, a megnevezését, az
épület azonosító számát (EPAZ), amelybe a tartozék beépítésre került és a beépített mennyiségét.
c) A középirányító szervek: HM IÜ Központi, illetve
Területi Üzemeltetés Felügyeleti Osztály (a továbbiakban:
KÜFO, illetve TÜFO) – a szakmai alárendeltségükben
működő használó szervezetek eseti jelentési kötelezettség
teljesítését felügyelik, segítik. Ellenőrzik a használók ingatlan-nyilvántartási adat egyeztetésének és az eltérések
jelentésének végrehajtását. Feladatuk az együttes intézkedés tárgyi hatálya alá eső ingatlanokkal kapcsolatos tevékenység végrehajtásának helyszíni irányítása, segítése, adminisztrációja, a birtokba adással, birtokba vétellel kapcsolatos feladatok.
Ha a KÜFO, illetve TÜFO a HM IÜ Lebonyolítási Osztály (a továbbiakban: LBO) megbízása alapján végzi a HM
vagyonkezelésű ingatlanokon a kisebb létesítési, felújítási
feladatok műszaki ellenőrzését, akkor a KÜFO, illetve
TÜFO készíti a változási bizonylatokat és az LBO útján
küldi meg az érintettek részére.
d) HM IÜ Elhelyezési és Ingatlanhasznosítási Osztály
(a továbbiakban: EIHO) – Szervezi az ingatlanok birtokba
adását, birtokba vételét, részt vesz az ingatlanok hasznosítási folyamatában, eljár az érintett szervezetek felé az ingatlanok vagyonkezelésbe vétele és a vagyonkezelésből
történő kikerülés érdekében. Vagyonkezelésbe vétel után
az EIHO az ingatlanra vonatkozóan (földterület, épület,
építmény) a Gazdálkodási utasításban foglaltak3 alapján a
használók részére az utalási intézkedést elkészíti. Kiállítja
a feladata nyomán keletkező ingatlan állományváltozásokról a változási okmányokat.
e) HM IÜ Budapesti Lakásgazdálkodási Osztály (a továbbiakban: BLO), HM IÜ Lakhatás Támogató Osztály
(a továbbiakban: LTO) a feladatuk nyomán keletkező ingatlan állományváltozásokról a változási okmányokat elkészítik.
f) HM IÜ Lebonyolítási Osztály (LBO) – a HM IÜ által
a HM vagyonkezelésű ingatlanokon végzett beruházási,
ingatlanlétesítési, -felújítási és -bontási feladatok végrehajtását irányítja, lebonyolítja, adminisztrálja. Kiállítja a
feladata nyomán keletkező ingatlan állományváltozásokról a változási okmányokat.
3 Jelenleg a 102/2007. (HK 18.) HM utasítás 37. § (5) bekezdése.
g) HM IÜ Kezelésfelügyeleti Osztály (a továbbiakban:
KFO) – a HM vagyonkezelésű ingatlanokon végzett üzemeltetési feladatok végrehajtását irányítja, adminisztrálja.
Továbbá a központi beruházásban újonnan épült, illetőleg
ingatlanlétesítés keretében megvalósult lakásokat, irodákat, épületeket, építményeket, valamint a HM által vásárolt új és használt lakásokat az üzemeltetési körbe bevonja.
Kiállítja a feladata nyomán keletkező ingatlan állományváltozásokról a változási okmányokat.
h) HM IÜ Környezetvédelmi Osztály (a továbbiakban:
KÖVO) – a HM vagyonkezelésű ingatlanokon végzett
környezetvédelmi célú ingatlanlétesítési- és felújítási feladatok végrehajtását irányítja, bonyolítja, adminisztrálja.
Kiállítja a feladata nyomán keletkező ingatlan állományváltozásokról a változási okmányokat.
i) A HM részvénytársaságok, illetve egyéb HM alapítású gazdálkodó szervezetek, valamint a HM más feljogosított szervei (pl. HM FLÜ – NSIP beruházások) által a HM
vagyonkezelésű ingatlanokon végzett beruházási, ingatlanlétesítési- és felújítási munkák tekintetében a feladat
végrehajtását irányító, lebonyolító, szervezet adminisztrálja és állítja ki a tevékenysége nyomán keletkező ingatlan állományváltozásokról a változási okmányokat.
IV. fejezet
A változási folyamatok bizonylati rendje 39. Az ingatlanok nyilvántartásának alapját a 37. pontban felsorolt és a 45. pontban meghatározott helyen és időben kiállított bizonylatok képezik. A bizonylatokat kiállító
és feldolgozó szervek feladatkörüknek megfelelően felelősek az ingatlan-nyilvántartás vezetésével kapcsolatos
résztevékenységek végrehajtásáért.
40. A különféle gazdasági események hatásaként az ingatlanállományban bekövetkezett változások és az ingatlan-nyilvántartás egyes adataiban bekövetkezett változások átvezetéséhez változásjelentési rendszert kell működtetni.
41. Az ingatlanállományban bekövetkezett az együttes
intézkedésben meghatározott nyilvántartási adatok megváltozása esetén a változásról az adott változásnak megfelelő változási bizonylatot (bizonylatokat) kell kiállítani a
változás fordulónapját követő 60 napon belül: felújítás
esetén a használatba vétel-, beruházás, ingatlanlétesítés
esetén az üzembehelyezés, vásárlás, szerzés esetén a birtokba vétel, használóváltás esetén az utalási intézkedés-,
eladás, elidegenítés esetén a földhivatali határozat kézhezvételének-, bontás, baleset, elemi kár esetén az eseményről
szóló jegyzőkönyv elkészítésének napjától számítva.
42. A változásokról, földterület-, épület- és építményváltozásnál, a kiállított bizonylaton felül minden olyan
esetben változási vázlatrajzot kell készíteni, ahol az adott
változás területi elhelyezkedést is érint. A vázrajzon fel
kell tüntetni az érintett terület körvonalait, azonosító számát, a helyrajzi számokat és határoló vonalaikat, a változásban érintett épület, építmény körvonalát (nyomvonalát)
és azonosító számait. A változási vázlatrajzon fel kell tüntetni a változás előtti és a változás utáni állapotot. A változási vázlatrajzot méretarányosan – a változás áttekintésére
még használható legkisebb méretben – kell elkészíteni.
(A változási vázrajz kiinduló alapjául szolgáló átnézeti
rajzot szükség szerint az illetékes földhivataloktól lehet
beszerezni az érintett helyrajzi számok megadásával.)
43. Az épületek-, építmények változásaival rendszerint
az adott létesítmény kapacitásváltozása is együtt jár. Ezért
az épületek-, építmények változási okmányainak kiállításakor a kiállítónak vizsgálni kell, hogy szükséges-e, vagy
sem kapacitás változási bizonylat készítése is egyúttal.
44. Abban az esetben amikor csak az ingatlant, épületeket, építményeket használó szervezet változik meg (használó váltás), de az ingatlanállomány vagyoni helyzetében
nem történik változás sem jogi, sem érték tekintetében, abban az esetben elegendő (választható) az „Ingatlan-, épülethasználó-változás adatlap” kiállítása és az érintett szervek részére történő megküldése.
45. A változási okmányokat a változást (I.) elindító
(megrendelő, meghirdető), azt (II.) végigvivő (lebonyolító), illetőleg azt (III.) lezáró (üzembe helyező, átvevő, átadó) – a változásban érintett szervezetek közül – a felsorolásból az első olyan (az intézkedés személyi hatálya alá
tartozó) szervezetnél kell elkészíteni, amely jogosult ilyen
változási okmányt kiállítani. Amennyiben a változási okmányt a kiállításra kötelezett szervezet nem készítette el,
a mulasztó elöljárójától kell kérni az intézkedést.
46. A 16–36. pontokban foglalt egyes ingatlan változási
folyamatok esetén a változási bizonylatokat kiállító szervezetek:
a) Vagyonkezelő váltásnál, használó váltásnál, hasznosításnál, átmeneti hasznosításnál, illetve a tulajdoni lap-,
vagy földhivatali határozat alapján (pl.: terület kiigazítás)
bekövetkezett változások: EIHO.
b) Beruházásnál, vásárlásnál: a beruházó, vásárló.
c) Funkcióváltásnál, bontásnál, felújításkor: LBO,
KÜFO, TÜFO vagy esetenként a használó attól függően,
hogy a változást ki indította, ki bonyolítja, illetve ki a
lezáró.
d) Elemi kár, baleset vagy egyéb károkozás: a használó.
47. A változási okmányokat négy példányban (ha a
használó a bizonylatkészítő is egyben akkor csak három
példányban) kell elkészíteni. Az 1–3. sz. példányokat a
KVO-nak kell megküldeni. A KVO a csatolt dokumentumokat és kitöltött adatok helyességét a rendelkezésére álló
adatokkal összevetve ellenőrzi. Az ellenőrzést követően
az ingatlan-nyilvántartáson átvezeti a változást és a 2. sz.
példányt elhelyezi az archívumban. Az 1. sz. példány alapján a KVO számviteli nyilvántartásban is megtörténik az
átvezetés és a számviteli dokumentációhoz az 1. sz. példány kerül csatolásra. Ha nem a használó volt a változási
bizonylat készítője, akkor a KVO a 3. sz. példányt a használó szervezetnek küldi meg tájékoztatásul. Az irattári
példány a kiállítónál marad.
48. A változás érintettjei a 38. pontban foglaltak szerint
kiegészülhetnek további szervezetekkel, ennek megfelelően kell megnövelni az elkészítendő változási okmányok
példányszámát, de minden szervezet részére megküldésre
kerülő változási okmányt a KVO útján kell továbbítani, az
ügyviteli záradékban megjelölve az egyes példányok címzettjeit.
49. Az ingatlanokon bekövetkezett értékváltozásokat
hitelt érdemlően kell dokumentálni, ezért a változási okmányokhoz csatolni kell azokat az eredeti dokumentumokat, melyek a változást dokumentálják (használatba vételi,
üzembehelyezési, átadás-átvételi, birtokba adási jegyzőkönyveket, földhivatali határozatokat stb.)
50. A változásokat a változási okmányok alapján kell az
ingatlan-nyilvántartáson, és ezt követően a számviteli
nyilvántartáson átvezetni, továbbá a változásban érintett
szervezeteket a változás adatairól tájékoztatni.
51. Az intézkedésben foglaltakat alkalmazni kell akkor
is, ha az ingatlanok állományában bekövetkezett változást
nem a HM-, MH-szervezetek gazdasági tevékenysége
idézte elő.
52. Az ingatlan-nyilvántartásban – a HM IÜ-nél – kell
nyilvántartani az intézkedés hatálya alá tartozó valamennyi ingatlant.
53. A számviteli nyilvántartásban – a HM IÜ-nél – központi tagozatban kell nyilvántartani az intézkedés hatálya
alá tartozó valamennyi ingatlant. A KVO a gazdasági események bekövetkezését követően a megküldött állományváltozási bizonylatok és egyéb okmányok alapján gondoskodik a főkönyvi könyvelésen történő átvezetésről. Az értékcsökkenés kiszámítása és nyilvántartása a KVO feladata.
54. Az ingatlan-nyilvántartás és a számviteli nyilvántartás adatait negyedévente egyszer egyeztetni kell, minden
negyedév lezárását követő hónap 15.-ig.
55. A KVO – HM szintű – központi számítógépes ingatlan-nyilvántartása a HM vagyonkezelésében lévő, vagy
bérbe vett, továbbá HM vagyoni értékű joggal terhelt más
ingatlanok (az intézkedés tárgyi hatálya alá eső ingatlanok) összesített nyilvántartására szolgál. A nyilvántartás
az egyes épületek, építmények természetes mértékegység
és rendeltetési egység megnevezésének és mennyiségének
adatain túlmenően adatokat szolgáltat ezek bruttó értékéről, valamint az alapvető elhelyezési kapacitásadatokról.
56. A KVO – HM szintű – központi számítógépes ingatlan-nyilvántartásból minden év március 31.-ig a használó
katonai szervezet kérésére az „Egyedi nyilvántartás a
földterület nagyságáról és értékéről”, valamint az „Egyedi nyilvántartás az épület, építmény értékéről és kapacitásadatairól” című ingatlan-nyilvántartási adatállomány
kivonatot a használó katonai szervezet részére elektronikus úton megküldi.
V. fejezet
Záró rendelkezések 57. Ez az együttes intézkedés a közzététele napján lép
hatályba, hatálybalépésével egyidejűleg a „az ingatlanok
analitikus nyilvántartási rendjéről szóló 62/2004.
(HK 16.) HM Ingatlankezelési Hivatal Főigazgatói és
HM Központi Pénzügyi és Számviteli Hivatal Főigazgatói együttes intézkedés” hatályát veszti.
Csák Gábor mk. vezérőrnagy s. k.,
HM Infrastrukturális Ügynökség


text:
1247/2015. (IV. 23.) Korm. határozata a területi különbségek változásait mérő dinamikus mutatószámrendszer kialakításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  területi különbségek bemutatását célzó jelenlegi statikus mutatórendszer mellett indokolt
a  járások társadalmi-gazdasági folyamatainak változását nyomon követő dinamikus mutatószámrendszer
kidolgozása;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, az emberi erőforrások miniszterét, − a Központi Statisztikai Hivatal elnökének
közreműködése mellett − a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy dolgozzák ki az ország járásainak fejlettségét és annak változását bemutató dinamikus mutatószámrendszer
elveit;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 31.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, az emberi erőforrások miniszterét, − a Központi Statisztikai Hivatal elnökének
közreműködése mellett − a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy mutassák be a  Kormánynak a  kidolgozott dinamikus mutatószámrendszer alapján az  ország járásainak
fejlettségét és annak változását a  kiindulási állapothoz képest, és az  alapján tegyenek javaslatot a  dinamikus
mutatószámrendszernek a járások kedvezményezetti besorolása során történő gyakorlati alkalmazására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fajta Gabriellát
2014. március 1. napjától 2017. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
841/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a Budapest Településszerkezeti Terve, a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzat (BVKSZ), valamint a Fővárosi Szabályozási Keretterv (FSZKT), illetve a Kerületi Szabályozási Tervek (KSZT), Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatok (KVSZ) összhangjához szükséges követelményekről szóló 48/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelet 7. § (1)–(3) bekezdései alkotmányellenességének a megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Budapest Településszerkezeti Terve, a Budapesti Városrendezési és Építési Keret
szabályzat (BVKSZ), valamint a Fővárosi Szabályozási
Keretterv (FSZKT), illetve a Kerületi Szabályozási Tervek
(KSZT), Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatok (KVSZ) összhangjához szükséges követelményekről
szóló 48/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelet 3. számú melléklete módosítása alkotmányellenességének a megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a Budapest Településszerkezeti Terve,
a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzat
(BVKSZ), valamint a Fővárosi Szabályozási Keretterv
(FSZKT), illetve a Kerületi Szabályozási Tervek (KSZT),
Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatok (KVSZ)
összhangjához szükséges követelményekről szóló
48/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: Ör.)
7. § (1)–(3) bekezdéseinek és a 3. számú mellékletének alkotmányellenességét állítja és megsemmisítését kezdeményezi. Álláspontja szerint az Ör. 7. § (1)–(3) bekezdései ellentétesek az Alkotmány 43. § (1) bekezdésében foglaltakkal, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 10. § l) pontjával, ezért az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütköznek. Az indítványozó úgy véli továbbá, hogy az Ör. 3. számú mellékletének módosítása alkotmányellenes az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdése értelmében.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„43. § (1) A helyi önkormányzatok alapjogai (44/A. §)
egyenlőek. Az önkormányzatok kötelezettségei eltérőek
lehetnek.” „44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ötv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruház
ható át:
(…)
l) véleménynyilvánítás olyan ügyben, amelyben tör
vény az érdekelt önkormányzat álláspontjának a kikérését
írja elő;”
„63. § (1) A főváros és a fővárosi kerület törvényben
meghatározott önálló feladat- és hatáskörű települési önkormányzat. A fővárosi kerületi önkormányzat – törvény
keretei között – önállóan gyakorolja a települési önkormányzatokat megillető feladat- és hatásköröket. A kerületi
önkormányzat működési területén köteles gondoskodni az
óvodai nevelésről, az általános iskolai nevelésről és okta
tásról, egészségügyi és a szociális alapellátásról, valamint
feladatkörében az egészséges ivóvízellátásról, a helyi közutak fenntartásáról, a nemzeti és etnikai kisebbségek jogainak érvényesüléséről.
(2) A fővárosi önkormányzat ellátja azokat a kötelező és
önként vállalt helyi, települési önkormányzati feladat- és
hatásköröket, melyek a főváros egészét vagy egy kerületet
meghaladó részét érintik, valamint amelyek a fővárosnak
az országban betöltött különleges szerepköréhez kapcsolódnak, e körben rendeletalkotási jog illeti meg. Az önkormányzati feladat- és hatáskört megállapító törvény – az
(1) bekezdésnek megfelelően – meghatározza, hogy az a
fővárosban a fővárosi, illetve a kerületi önkormányzat feladata, hatásköre.”
„63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre
különösen
a) meghatározza a főváros városfejlesztési és városrehabilitációs programját, valamint általános rendezési tervét, megalkotja Budapest városrendezési szabályzatát;
rendeletében védetté nyilvánítja a főváros városképe, történelme szempontjából meghatározó épített környezetét,
különös tekintettel a világörökség részévé nyilvánított
épületekre, építményekre és területekre, szabályozza ezen
védett értékek fenntartásának, felújításának, karbantartásának feltételeit;”
„63/C. § (1) A közgyűlés a főváros egységes településpolitikájának biztosítása érdekében – a Kormány és a kerületi képviselő-testületek véleményének kikérésével – meghatározza a főváros általános rendezési tervét, a főváros
városfejlesztési és városrehabilitációs programját. A főváros általános rendezési tervében kijelölhető a főváros több
kerületének ellátását biztosító közszolgáltatás területe, létesítmény helyszíne, nyomvonalai. Az ilyen kijelölt területeken, nyomvonalakon, illetve a közszolgáltatást nyújtó
létesítmények tekintetében a jegyzői hatáskört a Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szerve gyakorolja.
(2) A kerületi képviselő-testület – a főváros általános
rendezési terve szerint, annak keretei között – a kerület
egészére meghatározza a kerület részletes fejlesztési programját, a kerületi alaptervet, a kerület részletes rendezési
tervét és azok szabályozási előírásait.
(3) A közgyűlés rendeletében szabályozza a főváros általános rendezési terve, a kerületi alaptervek és a részletes
rendezési tervek összhangjához szükséges követelményeket. Ebben meghatározza, hogy a tervezési folyamatban a
kerületi és a fővárosi önkormányzatot mely esetekben illeti meg véleményezési, egyetértési jog, és mely esetekben
kötelező a kölcsönös tájékoztatási, illetve tervezési együttműködés.”
3. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ét.) indítvánnyal érntett rendelkezései:
„2. § E törvény alkalmazásában:
1. Akadálymentes: az épített környezet akkor, ha annak
kényelmes, biztonságos, önálló használata minden ember számára biztosított, ideértve azokat az egészségkárosodott
egyéneket vagy embercsoportokat is, akiknek ehhez speciális létesítményekre, eszközökre, illetve műszaki megoldásokra van szükségük.
2. Beépítésre nem szánt terület: a település közigazgatási területének a zöldterületi, a közlekedési, a mezőgazdasági, az erdőművelési, illetőleg az egyéb célra szolgáló
része.
3. Beépítésre szánt terület: a település közigazgatási területének a beépített, illetve a további beépítés céljára
szolgáló területrésze.”
„10. § (1) A településszerkezeti terv meghatározza a település alakításának, védelmének lehetőségeit és fejlesztési irányait, ennek megfelelően az egyes területrészek felhasználási módját, a település működéséhez szükséges
műszaki infrastruktúra elemeinek a település szerkezetét
meghatározó térbeli kialakítását és elrendezését, az országos és térségi érdek, a szomszédos vagy a más módon érdekelt többi település alapvető jogainak és rendezési
terveinek figyelembevételével a környezet állapotának
javítása vagy legalább szinten tartása mellett.”
„11. § (1) A településszerkezeti terv a település közigazgatási területére készül és rajzi, valamint szöveges munkarészből áll. A településszerkezeti terv – rajzi és szöveges –
munkarészei a megállapításukról szóló határozat mellékletei. A tízévenkénti szükséges felülvizsgálat során az időközben történt módosításokat a felülvizsgált egységes terven át kell vezetni.
(2) A településszerkezeti tervet a település nagyságának
megfelelő méretarányú térképen kell ábrázolni. A településszerkezeti tervben meg kell határozni a bel- és külterületeket, a beépítésre szánt, illetve a beépítésre nem szánt
területeket, azok tagozódását, a település szerkezetét meghatározó műszaki infrastruktúra-hálózatokat (főútvonalakat, gyűjtőutakat, közüzemi közmű-gerincvezetékeket,
hírközlő hálózat fő elemeit), a települési szintű és a városrész szintű közparkokat, a terv léptékében ábrázolható védett, az e tervvel védelemre tervezett és védőterületeket.
A településszerkezeti tervben meg kell határozni a rehabilitációra kijelölt, valamint a funkciójában megváltoztatásra szánt (fejlesztési) területeket.”
„12. § (1) A szabályozási terv a település közigazgatási
területére vagy külön-külön annak egyes – legalább telektömb nagyságú – területrészeire készülhet.
(2) Szabályozási tervet kell készíteni minden esetben:
a) az újonnan beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő
(pl. rehabilitációs) területekre, illetőleg
b) a természeti adottság, a településszerkezet, az építés,
az építészeti örökség vagy a rendeltetés szempontjából különös figyelmet igénylő védett területek (pl. kiemelt üdülőterület, gyógyhely, műemléki jelentőségű terület) egészére, valamint
c) minden más olyan esetben, amikor azt az építés helyi
rendjének biztosítása egyébként szükségessé teszi.
(3) A szabályozási tervnek a jóváhagyott településszerkezeti tervvel összhangban kell lennie, eltérés szükséges
sége esetén a településszerkezeti tervet előzetesen módosítani kell.
(4) A szabályozási tervet a szükséges vízszintes, magassági és egyéb adatokat tartalmazó olyan méretarányú térképen kell ábrázolni, hogy annak megállapításai az egyes
telkekre, építési területekre és közterületekre egyértelműen értelmezhetőek legyenek.
(5) A szabályozási tervnek tartalmaznia kell:
a) a bel- és külterületek lehatárolását (belterületi határ
vonal),
b) a beépítésre szánt és a beépítésre nem szánt területek,
illetőleg az azokon belüli egyes területrészek (építési övezetek, övezetek) lehatárolását,
c) az egyes területrészeken belül a közterületek és az
egyéb területek elkülönítését,
d) a közterületeken belül a különböző célokat szolgáló
területeket (közút, köztér, közpark stb.),
e) a közterületnek nem minősülő területeken belül a telkek, építési telkek, területek kialakítására és beépítésére
vonatkozó megállapításokat,
f) az egyes területrészeken belül a védett és a védelemre
tervezett, valamint a védő területeket, továbbá építményeket,
g) az infrastruktúra-hálózatok és építmények szabályozást igénylő elemeit,
h) a 17. § szerinti sajátos jogintézmények alkalmazásával érintett területrészek lehatárolását.
(6) A helyi építési szabályzatot és a hozzá tartozó szabályozási tervet együtt kell alkalmazni.”
4. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései
„7. § (1) A Fővárosi Szabályozási Kerettervben megje
lölt, kiemelt szabályozást igénylő összvárosi érdekű területekre (FSZT) vonatkozó, valamint új magasépítmény létesítését lehetővé tevő Kerületi Szabályozási Terv jóváhagyásához a Fővárosi Közgyűlés egyetértése szükséges. A
kerületi önkormányzat a Fővárosi Közgyűlés éves munkatervében meghatározott mindenkori rendes testületi ülése
előtt legkorábban 44 nappal, legkésőbb 30 nappal előbb
nyújthatja be a Kerületi Szabályozási Tervét. A Fővárosi
Közgyűlés az egyetértési jogát az FSZT lehatárolású területeken az e rendelet 2. számú mellékletében felsorolt fővárosi feladatok ellátásához szükséges szabályozási elemek biztosítása érdekében, új magasépítmény létesítését
lehetővé tevő Kerületi Szabályozási Terv esetében – a fővárosi feladatok ellátásához szükséges elemeken túlmenően – a városképi látvány szempontjából, az átvételtől
számított 45 napon belül gyakorolja.
(2) Az e rendelet 2. számú mellékletében felsorolt fővárosi feladatok, illetve szabályozási elemek vonatkozásában a Fővárosi Közgyűlés egyetértése szükséges azon Kerületi Szabályozási Tervek jóváhagyásához is,
– melyek a különleges (K) keretövezetbe sorolt területei
közül
= a tematikus intézményparkok területei (K-TP),
= a városi jelentőségű kiemelt sportterületek (K-SP),
= a különlegesen nagyterületű és a nagyterületű kereskedelmi és szolgáltatási területek (K-BK1 és K-BK2) célzott területfelhasználási módú területei,
– a különleges városüzemeltetési területek (KV) keretövezetbe sorolt területei közül
= tömegközlekedési bázisterületek (KV-TB),
= logisztikai területek (KV-LT),
= különleges intézményi funkciókkal vegyes használatú
közlekedési területek (KV-IK),
= a szennyvízkezelés területei (KV-SZK) célzott terü
letfelhasználási módba sorolt területei,
– a közlekedési területek (KL) keretövezetbe sorolt te
rületei közül
= a tervezett elemként feltüntetett közlekedési célú közte
rületek (KL-KT) célzott területfelhasználási módú területei,
= a közlekedési célú közterületek (KL-KT) meglévő, il
letve előírt szabályozási szélességű azon elemei, amelyek
szabályozási szélessége csökken,
– az FSZKT-ben meghatározott, nem közlekedési keretövezetben jelölt P+R parkolók területei,
– a zöldterületi (Z) keretövezet városi park (Z-VP) célzott területfelhasználási módú területei, valamint
– a Világörökség területe. A Fővárosi Önkormányzat e bekezdésben szabályozott
egyetértési jogát az Ötv. 63/A. §-ban rögzített fővárosi önkormányzati feladatok ellátásának biztosítása érdekében
a főpolgármester gyakorolja – az átvételtől számított –
45 napos határidő figyelembevételével.
(3) A 7. § (1) és (2) bekezdéseiben nem érintett kerületi
szabályozási tervek tekintetében – az Étv. 9. § (3) bekezdése alapján, az Ötv. 63/C. §-ával összhangban – a Fővárosi Önkormányzat véleményét a főpolgármester alakítja ki
30 napos határidő figyelembevételével, ennek hiányában a
Fővárosi Önkormányzatot kifogást nem emelő véleményezőnek kell tekinteni.
3. számú melléklet a 48/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelethez
AZ FSZKT-BEN ALKALMAZHATÓ KERETÖVEZETEK Beépítésre szánt területek:
1. Az egy területfelhasználási egységen belül alkalmazható keretövezeteket az 1. számú táblázat tartalmazza.
2. A beépítésre szánt területen belül az FSZKT-ben az alábbi – beépítésre nem szánt – keretövezetek is alkalmazhatóak:
– Z jelű keretövezet (Z-FK, Z-KK, Z-KP, Z-EZ),
– E jelű keretövezet (E-TG, E-VE, E-TT),
– KL jelű keretövezeten belül a KL-KT, KL-KÉ célzott területfelhasználási módú területek, valamint a jelenleg keret
övezetbe nem sorolt közterületek. 1. számú táblázat TSZT-ben szereplő területfelhasználási egység
A területfelhasználási
egységnek megfelelő, FSZKT-ben alkalmazott
keretövezet TSZT alapján
az FSZKT-ben
egyéb alkalmazható
keretövezet BEÉPÍTÉSRE SZÁNT TERÜLETEK
(szt. = szintterület-sűrűség)
LAKÓTERÜLET – NAGYVÁROSIAS (sűrű beépítésű és 12,5 m feletti megengedett legnagyobb
építménymagasságú) lakóterület
– Nagyvárosias, zártsorú lakóterület (szt. max. 3,5) – Nagyvárosias, telepszerű lakóterület (szt. max. 3,0) L1, L2, L7 L2/A, L3
VK
I, IZ
K-EÜ
– KISVÁROSIAS (sűrű beépítésű és 12,5 m-t meg nem haladó megengedett legnagyobb építménymagasságú) lakóterület (szt. max. 1,5)
– KERTVÁROSIAS (laza beépítésű és 7,5 m-t meg nem haladó megengedett
legnagyobb építménymagasságú) lakóterület (szt. max. 0,6)
TSZT-ben szereplő területfelhasználási egység A területfelhasználási
egységnek megfelelő,
FSZKT-ben alkalmazott
keretövezet TSZT alapján
az FSZKT-ben egyéb alkalmazható
keretövezet
VEGYES TERÜLET – TELEPÜLÉSKÖZPONT VEGYES TERÜLET Városközpont vegyes terület (szt. max. 4,5) VK, I, IZ, K-EÜ, KV-IK,
KV-EN
– Városrészközpont vegyes terület (szt. max. 3,5) VK, I, ÍZ, K-EÜ, KV-IK,
KV-EN
– KÖZPONTI VEGYES TERÜLET
(szt. max. 3,5) I, IZ, K-EÜ, KV-IK,
KV-EN,
KV-TB
L1,L2, L2/A,L3, L4,
L5,L6, L6/A, L7 (a környező beépítés függvényében)
GAZDASÁGI TERÜLET KERESKEDELMI, SZOLGÁLTATÓ TERÜLET
(szt. max. 2,0)
KL-VA – IPARI TERÜLET (szt. max. 1,5) IP, IP-ET, M, MZ,
KV-EN
– ÜDÜLŐTERÜLET – ÜDÜLŐHÁZAS (sűrű beépítésű, 6,0 m épületmagasságot meghaladó) terület
(szt. max. 1,0)
Ü, IZ – – HÉTVÉGI HÁZAS (laza beépítésű, 6,0 m épületmagasságot meg nem haladó)
terület (szt. max. 0,2)
Ü – KÜLÖNLEGES TERÜLET Nagy bevásárlóközpontok és nagy kiterjedésű kereskedelmi célú területek
(szt. max. 1,0)
K-BK1, K-BK2 I, IZ M, MZ – Vásárok, kiállítások és kongresszusok területei (tematikus park) (szt. max. 2,0) K-TP –
– Egészségügyi területek (kórház, szanatórium, gyógyszálló, gyógyüdülő) (szt.
max. 2,0)
K-EÜ, IZ – – Nagy kiterjedésű, sportolási célú területek (strand, szabadidő-eltöltés, rekreá -
ció) (szt. max. 1,0)
K-SP, IZ – – Állat- és növénykertek területei (szt. max. 1,0) K-TP, IZ –
– Temetők területei (szt. max. 0,5) KV-TE –
– Honvédelmi területek (szt. max. 2,0) K-HT, IZ –
– Hulladékkezelők, -lerakók területei (települési szilárd és folyékony, egyéb ve -
szélyes radioaktív stb.) (szt. max. 1,0)
KV-HU, KV-SZK – – Közlekedésüzemi terület (szt. max. 1,0) KV-TB, KL-KÉ, KV-IK –
– Kikötői terület (szt. max. 2,0) KL-VI –
Beépítésre nem szánt területen:
1. Az egy területfelhasználási egységen belül alkalmazható keretövezeteket a 2. számú táblázat tartalmazza.
2. Fentiek mellett a KL-KT célzott területfelhasználási módú terület, valamint a jelenleg keretövezetbe nem sorolt
közterület minden beépítésre nem szánt területen belül indokolt mértékben alkalmazható.
2. számú táblázat TSZT-ben szereplő területfelhasználási egység A területfelhasználási
egységnek megfelelő,
FSZKT-ben alkalmazott
keretövezet TSZT alapján
az FSZKT-ben egyéb alkalmazható
keretövezet
BEÉPÍTÉSRE NEM SZÁNT TERÜLETEK KÖZLEKEDÉSI ÉS KÖZMŰTERÜLET – Általános közlekedési terület KL-KT, keretövezetbe
nem sorolt közterület,
KL-KÉ
Z-KP, Z-KK,
Z-FK, Z-EZ – Vasútterület KL-VA M
KV-IK
– Repülőtér KL-RE – ZÖLDTERÜLET Z-FK, Z-KK, Z-KP,
Z-VP, Z-EZ
E-TG, E-VE
VT-VB ERDŐTERÜLET E-TG, E-VE, E-TT, E-ZE MG-MT
VT-VB
Z-KP, Z-VP
MEZŐGAZDASÁGI TERÜLET MG-RT, MG-RF,
MG-MT, MG-MF E-TG, E-VE
VÍZGAZDÁLKODÁSI TERÜLETEK – Folyóvizek medre és partja VT-ÁV, VT-VB –
– Állóvizek medre és partja – – Vízbeszerzési területek VT-VB –
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozó az Ör. 7. § (1)–(2) bekezdései alkotmányelleensségét arra alapozva állítja, hogy az Alkotmány
43. § (1) bekezdése szerint a helyi önkormányzatok alapjogai egyenlőek, az Ör. ugyanakkor egyoldalúan, kizárólag a
fővárosi önkormányzat javára határoz meg egyetértési jogokat a kerületi önkormányzatokkal szemben, illetve határoz meg kötelezettségeket a kerületi önkormányzatokra
nézve. Kifogásolja továbbá, hogy a fővárosi önkormányzatot megillető egyetértési és véleményezi jogokat a főpolgármester gyakorolja, ez pedig ütközik az Ötv. 10. §
l) pontjával, mert az – véleménye szerint – a képviselő-testület át nem ruházható hatásköre.
a) Az Alkotmány 43. § (1) bekezdés szerint a helyi önkormányzatok alapjogai (44/A. §) egyenlőek. Az önkormányzatok kötelezettségei eltérőek lehetnek.
A településrendezés eszközeinek: a településszerkezeti
tervnek, a helyi építési szabályzatnak és szabályozási tervnek az elfogadása a fővárosban a két önkormányzati szint
között megosztott hatáskörben történik. A főváros önkormányzatának meghatározó sajátossága az, hogy a főváros
egy település, de kétszintű önkormányzati rendszere van.
A fővárosi és a fővárosi kerületi önkormányzatok jogállását, a feladatok és hatáskörök megosztását nem az Alkot
mány, hanem az Alkotmány 44/C. §-a szerint – a jelenlévő
országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatával megalkotott – Ötv. szabályozza. Ennek a szabályozásnak fontos alapelve az, hogy a fővárosi önkormányzat látja
el azokat a települési önkormányzati feladatokat, amelyek
a főváros egészét vagy egy kerületet meghaladó részét érintik, valamint amelyek a fővárosnak az országban betöltött
különleges szerepköréhez kapcsolódnak. [Ötv. 63. §
(2) bekezdés] Ezzel összhangban az Ötv. meghatározza a
fővárosi településrendezés alapvető szabályait is. Az Ötv.
felhatalmazása alapján a fővárosi közgyűlés a főváros egységes településpolitikájának biztosítása érdekében – a Kormány és a kerületi képviselő-testületek véleményének kikérésével – meghatározza a főváros általános rendezési tervét, a főváros városfejlesztési és városrehabilitációs programját. A kerületi képviselő-testület – a főváros általános
rendezési terve szerint, annak keretei között – a kerület
egészére meghatározza a kerület részletes fejlesztési programját, a kerületi alaptervet, a kerület részletes rendezési
tervét és azok szabályozási előírásait. Miután a főváros egy
település, de kétszintű az önkormányzati rendszere, ezért a
törvényalkotó a településrendezésben, az építési szabályozásban – is – szükségképpen megosztotta a hatásköröket a
fővárosi közgyűlés és a kerületi képviselő-testületek között. Az egységes településfejlesztés érdekében a fővárosi
közgyűlésé a meghatározó szerep, de a saját területükön, a
maguk feldatakörében a kerületi képviselő-testületek is
szabályozó szerepet kaptak. Erre figyelemmel az Ötv. hatalmazta fel a fővárost az összhang megteremtésére, nevezetesen a fővárosi közgyűlést arra, hogy rendeletében szabályozza a főváros általános rendezési terve, a kerületi
alaptervek és a részletes rendezési tervek összhangjához
szükséges követelményeket. Ebben meghatározza, hogy a
tervezési folyamatban a kerületi és a fővárosi önkormányzatot mely esetekben illeti meg véleményezési, egyetértési
jog és mely esetekben kötelező a kölcsönös tájékoztatás,
illetve tervezési együttműködés. [Ötv. 63/C. § (3)
bekezdés] Erről szól az Ör. s ezért nem ellentétes az
Alkotmány 43. § (1) bekezdésével az, hogy törvényi
felhatalmazás alapján az Ör. egyes ügyekben a fővárosi
önkormányzat egyetértési jogát biztosítja megjelölt
fővárosi feladatok és szabályozási elemek tekintetében.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítvány
ebben a részében nem megalapozott.
b) Az indítvány szerint az egyetértési jog fővárosi
főpolgármesternek történő átadása ellentétes az Ötv. 10. §
l) pontjával, mert az a képviselő-testület hatásköréből nem
ruházható át. Az indítvány ebben a részében sem megalapozott, mert az Ötv. 10. § l) pontja abban az esetben tiltja a
képviselő-testületnek a hatáskör átruházását, ha a véleménynyilvánítás olyan ügyben történik, amelyben törvény
írja elő az érdekelt önkormányzat álláspontjának a kikérését. Ebben az esetben azonban az egyetértési hatásköröket
és azok gyakorlását nem törvény, hanem önkormányzati
rendelet állapítja meg. Az Ötv. 9. § (1) bekezdése alapján a
fővárosi közgyűlés egyes hatásköreit a főpolgármesterre
átruházhatja, következésképpen a fővárosi főpolgármester
felhatalmazása nem ellentétes az Ötv. 10. § l) pontjával.
2. Az indítvány szerint az Ör. 3. számú mellékletét a
35/2005. (VI. 23.) Főv. Kgy. rendelet módosította, s a módosítás megsemmisítését kezdeményezi az indítvány. Hivatkozik a településrendezési eszközök egymásra építésének elvére – megjelölve az Ét. több rendelkezését – , valamint az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletre.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, mely kérelemben három
feltételnek kell együttesen fennállnia: a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint az indokokat,
amelynek alapján az indítványozó az alkotmánysértést
fennállónak véli.
Az indítványozó az Ör. 3. számú mellékletének 2005.
évi módosítását tartja alkotmányellenesnek. Az Alkotmánybíróság hatályos jogszabály alkotmányellensségét
vizsgálja, a közelebbről pontosan meg nem határozott módosítást nem. Az Alkotmánybíróságnak nem feladata,
hogy az Ör. módosítását tárja fel. Az Ör. 3. számú – az
FSZKT-ben alkalmazható keretövezteket meghatározó –
melléklete két táblázatot is tartalmaz, s összefüggésben
van az Ör. rendelkezéseivel. A magasabb szintű jogszabállyal való ellentét igazolásaként is csak általában jelöli
meg az indítvány a 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletet
anélkül, hogy annak konkrét rendelkezését meghivatkozná. Az indítvány az Ör. 3. számú mellékletének módosítására vonatkozó részében a fentiek miatt érdemi elbírálásra
alkalmatlan, abból a pontos megjelölések és összefüggések hiányában az alkotmányjogi érvelés sem állapítható
meg. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § d) pontja alapján az Alkotmánybíróság az indítványt az Ör. 3. számú mellékletének módosítására vonatkozó részében, mint érdemi elbírálásra alkalmatlant, visszautasította.
Budapest, 2010. április 19. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1725/2015. (X. 7.) Korm. határozata a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság Szervező Bizottságának létrehozásáról.
1. A Kormány a  Nemzetközi Úszó Szövetséggel és a  Magyar Úszó Szövetséggel 2013. július 19-én megkötött
Megállapodásra, valamint 2015. március 10-én megkötött Kiegészítő Megállapodásra figyelemmel, a  központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
30.  § (1)  bekezdése alapján, javaslattevő, véleményező és tanácsadó tevékenységet végző szervként létrehozza
a  2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi
Világbajnokság Szervező Bizottságát (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság feladata a  2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró,
Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság (a  továbbiakban: Világbajnokság) előkészítésével és megrendezésével
kapcsolatos feladatok figyelemmel kísérése és összehangolása, így különösen az  érintett kormányzati és
sportszakmai közreműködők közötti együttműködés biztosítása az  előkészítést és megrendezést biztosító egyes
intézkedések kidolgozása érdekében.
3. A Kormány a  Bizottság elnökének a  2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-,
Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok
koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztost nevezi ki.
4. A Kormány a Bizottság társelnökének Gyárfás Tamást, a Magyar Úszószövetség elnökét, a Nemzetközi Úszószövetség
alelnökét kéri fel.
5. A Kormány a Bizottság tagjává nevezi ki, illetve kéri fel:
a) a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó
és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok koordinációjának
ellátásáért felelős kormánybiztost,
b) a belügyminisztert,
c) a külgazdasági és külügyminisztert,
d) a nemzetgazdasági minisztert,
e) az emberi erőforrások miniszterét,
f ) az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost,
g) Budapest Főváros főpolgármesterét,
h) Gyárfás Tamást, a Magyar Úszószövetség elnökét, a Nemzetközi Úszószövetség alelnökét,
i) a Magyar Úszószövetség főtitkárát.
6. A Bizottság munkájában a  Bizottság elnökének felkérése alapján tanácskozási joggal más közreműködő is részt
vehet.
7. A Bizottság titkárának a Kormány a Bp2017 Világbajnokság Szervező és Lebonyolító Nonprofit Kft. ügyvezetőjét kéri
fel.
8. A Bizottság szükség szerint ülésezik, üléseit az  elnök hívja össze. A  Bizottság munkarendjét maga állapítja meg,
ennek során albizottságokat hozhat létre.
9. A Bizottság tagját eseti jelleggel a delegáló által kijelölt másik személy helyettesítheti.
 10. A Bizottság elnöke, társelnöke, tagjai és titkára tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
 11. A Kormány
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon
arról, hogy a Világbajnokság szervezésében közreműködő Bp2017 Világbajnokság Szervező és Lebonyolító
Nonprofit Kft. – mint a Bizottság munkaszerve – biztosítsa a Bizottság működésének feltételeit;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Bizottság elnöke által a  Kormány elé terjesztendő,
a  Világbajnokság előkészítésével és megrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtása érdekében
szükséges előterjesztések előkészítésében az  emberi erőforrások minisztere által irányított szervezeti
egységek szakmai közreműködését biztosítsa.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
223/2010. (VII. 30.) Korm. rendelete az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. LXXV. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 15. § (1) bekezdés a) és c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva következőket rendeli el:
1. § (1) Az egyszerűsített foglalkoztatással kapcsolatos adatok telefonon történő bejelentése a 185-ös, országon belül helyi
tarifával hívható hívószámon intézhető.
(2) A bejelentés megkezdésekor az elektronikus közszolgáltatásról szóló 2009. évi LX. törvény 2. § j) pontja szerinti,
a központi elektronikus szolgáltató rendszerben működő központi ügyfélszolgálat (a továbbiakban: ügyfélszolgálat)
a bejelentőt nyilatkoztatja arról, hogy korábban tett-e már bejelentést.
(3) Ha a bejelentő a (2) bekezdés alapján tett nyilatkozata szerint még nem tett bejelentést, a bejelentőt tájékoztatni kell
a) a bejelentésről készített hangfelvétel megőrzésének tényéről és a törlés időpontjáról,
b) arról, hogy a hangfelvételt a közigazgatási hatósági vagy a bírósági eljárás szabályai alapján bizonyítékként lehet
felhasználni, valamint
c) a 2. § (3) bekezdésében meghatározott körülményről.
2. § (1) A bejelentőnek az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Efo.tv.) 11. §
(7) bekezdésben meghatározott adatának felvételét követően a bejelentőt nyilatkoztatni kell arról, hogy
a) új bejelentést kíván tenni, vagy korábbi bejelentést kíván módosítani,
b) a munkáltató által foglalkoztatni kívánt alkalmi munkavállalók létszáma a bejelentés időpontjában és
a bejelenteni kívánt munkavállalók létszámát figyelembe véve meghaladja-e az Efo.tv. 1. § (2) és (3) bekezdésében
meghatározott létszámot,
c) a munkáltató a tárgyhónapban felhalmozott-e az Efo.tv. 11. § (6) bekezdésében meghatározott kiegyenlítetlen
adótartozást.
(2) Azonos munkáltató tekintetében a korábbi regisztrációs szám alapján is lehet a korábbi bejelentést módosítani.
(3) A bejelentő (1) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozata alapján a korábbi bejelentés módosítását – ha a módosítani
kívánt bejelentést is telefonon tették – az ügyfélszolgálat csak akkor fogadja el, ha arra az Efo.tv. 11. § (8) bekezdésében
meghatározott időpont bekövetkezése előtt kerül sor. A bejelentés elutasításának tényét és időpontját
az ügyfélszolgálat elektronikusan rögzíti. Az ügyfélszolgálat tájékoztatja a bejelentőt arról, hogy amennyiben
bebizonyosodik, hogy a bejelentést a határidőt követően tette, a munkáltató a foglalkoztatás utáni közteher-fizetési
kötelezettségének köteles eleget tenni.
3. § (1) Az ügyfélszolgálat
a) az állami adóhatóság által rendelkezésére bocsátott elektronikus űrlapon rögzíti az Efo.tv. 11. § (3) bekezdésében
meghatározott adatokat, valamint a bejelentő 2. § (1) bekezdés alapján tett nyilatkozatait,
b) tájékoztatja a bejelentőt a bejelentés regisztrációs számáról, majd
c) a telefonbeszélgetés lezárását követően – ha erre a bejelentő oldalán lehetőség van – rövid szöveges üzenetben
is megküldi a regisztrációs számot.
(2) Korábbi bejelentés módosítása esetén, ha annak regisztrációs számát a bejelentő a módosításkor az ügyfélszolgálattal
közölte, az ügyfélszolgálat az (1) bekezdés alkalmazásával jár el azzal az eltéréssel, hogy az állami adóhatóság által
rendelkezésre bocsátott elektronikus űrlapon csak a megadott regisztrációs szám alapján azonosított korábbi
bejelentésben közölt adatoktól eltérő adatokat rögzíti. A bejelentő által meg nem adott adatokat az ügyfélszolgálat
azzal a bejelentéssel azonos tartalommal rögzíti, amely alapján a regisztrációs számot előállították.
4. § Az ügyfélszolgálat hivatali kapun keresztül haladéktalanul továbbítja az elkészített elektronikus dokumentumot
az állami adóhatóság részére. Az állami adóhatóság az elektronikus dokumentum hozzá történő megérkezéséről
visszaigazolást küld az ügyfélszolgálat számára.
5. § (1) Az ügyfélszolgálat a nála létrejövő adatállományokat – beleértve a digitális hangfelvételt is – titkosított fájlrendszerben menti, és kizárólag védett környezetben tárolja.
(2) Az ügyfélszolgálat az elektronikus közszolgáltatásról szóló 2009. évi LX. törvény 27. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint a rögzítéstől számított öt év elteltével törli a hangfelvételt és a hangfelvétel alapján rögzített adatokat.
(3) Az adatok törlése azok különleges mintákkal történő felülírásával történik.
(4) Az (1) és (3) bekezdés alkalmazásában:
a) titkosított fájlrendszer: a tárolt adatállomány meghatározott algoritmussal történő felülírása illetéktelen személy
számára való hozzáférhetetlenné tétele érdekében,
b) védett környezetben tárolás: az adatállomány más szerverektől, alkalmazásoktól elkülönített szerveren,
alkalmazások felhasználásával történő tárolása, amelyhez csak külön jogosultsággal rendelkező felhasználói kör
férhet hozzá,
c) különleges mintákkal történő felülírás: a tárolt adatok speciális jelsorozatok alkalmazásával felismerhetetlenné,
helyreállíthatatlanná tételére szolgáló technikai eljárás.
6. § Az Efo.tv. 11. § (4) bekezdése szerinti esetben a munkáltató bejelentésében közli a társadalombiztosítási azonosító jel
kivételével az Efo.tv. 11. § (3) bekezdésében felsorolt adatokat, valamint azt, hogy a munkavállalója igazolta részére
a másik tagállamban, illetve egyezményben részes másik államban fennálló biztosítását.
7. § Ez a rendelet 2010. augusztus 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti
a) az egyszerűsített foglalkoztatással kapcsolatos adatok telefonon történő bejelentéséről szóló 87/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet és
b) az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2009. évi CLII. törvény növénytermesztési idénymunkára vonatkozó
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 88/2010. (III. 26.) Korm. rendelet.
9. § (1) A rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 8. §.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1237/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a KÖZOP-2.3.0-08-2008-0001 azonosító számú („Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III. ütem” című) projekt támogatásának csökkentéséről és a KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0003 azonosító számú („A Lepsény–Balatonszentgyörgy közötti vasúti vonalszakasz rekonstrukciója 1. szakasz, Lepsény–Szántód– Kőröshegy vonalszakaszának rekonstrukciója” című) projektjavaslat jóváhagyásáról és a projekt 2015. május 31-e után felmerülő költségei fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. elrendeli a KÖZOP-2.3.0-08-2008-0001 azonosító számú „Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III. ütem”
című projekt támogatási összegének csökkentését az 1. melléklet 1. pontja szerint,
 2. jóváhagyja a  1.  melléklet 2.  pontja szerint a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0003 azonosító számú, „A Lepsény–
Balatonszentgyörgy közötti vasúti vonalszakasz rekonstrukciója 1. szakasz, Lepsény–Szántód–Kőröshegy
vonalszakaszának rekonstrukciója” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
3. elfogadja a  2.  pontban meghatározott projekt (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő nevesítését
az 1. melléklet 2. pontja szerint,
4. egyetért a  projekt a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti szakaszolásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. hozzájárul a projekt első szakaszának tekintetében a támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal
 6. elrendeli a projekt 4. pont szerinti szakaszai kivitelezéséhez szükséges vállalkozási szerződések megkötését,
 7. egyetért azzal, hogy a 4. pont szerinti szakaszok tekintetében a vállalkozási szerződések megkötése során a projekt
kedvezményezettje jár el,
 8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 2014–2020 közötti programozási időszak azonos célt
szolgáló operatív programjának Európai Bizottság által történő elfogadása esetén a  projekt második szakaszára
vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az operatív programok Európai Bizottság általi elfogadását követően azonnal
9. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegyék figyelembe a projekt második szakasza megvalósításához szükséges költségigényt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1097/2013. (III. 4.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében finanszírozott „M3 autópálya Nyíregyháza–Vásárosnamény közötti szakasz kivitelezése” című; a KÖZOP-1.5.0-09-2009-0004 azonosító számú projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja – az 1. melléklet szerint – az „M3 autópálya Nyíregyháza–Vásárosnamény közötti szakasz kivitelezése” című
nagyprojekt támogatásának növelését a XIX. fejezet terhére, 2. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága a támogatási
szerződés módosításáról intézkedjen. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök