text:
17/2013. (IV. 30.) NFM rendelete a földgáz rendszerüzemeltetők és egyetemes szolgáltatók által külön díj ellenében végezhető, valamint ingyenesen biztosítandó szolgáltatásokról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 7. és 14. pontjában,
a 17. §, a 18. §, valamint a 6. és a 7. melléklet tekintetében a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. § (2) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A felhasználó vagy az engedélyes igénye alapján külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
1. § (1) A földgázelosztó – a 3. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével – a felhasználó által igényelt alábbi szolgáltatásokért
kérhet külön díjat a felhasználótól:
 1. fogyasztásmérő berendezés hitelességének lejárta miatti cseréjének kivételével a  fogyasztásmérő
berendezés mérésügyi felülvizsgálata, ide értve a szakértői vizsgálat és a vizsgálatra szállíttatás költségét,
 2. előre fizetős fogyasztásmérő felszerelése vagy nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezés előre fizetős
fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
 3. előre fizetős fogyasztásmérő berendezés nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
 4. a felhasználónak a földgázellátásból való jogszerű kikapcsolása utáni visszakapcsolás,
 5. számlamásolat készítése esetén azonos számlánként, készpénz-átutalási megbízások pótlása esetén
ugyanazon számlához tartozó készpénz-átutalási megbízásonként a második alkalmat követően,
 6. rendkívüli leolvasás – felhasználási helyenként felszámítva,
 7. a távlehívható fogyasztásmérő berendezésből kinyerhető, a  felhasználó földgázfogyasztására vonatkozó
elszámolási alapadatok felüli adatok felhasználó rendelkezésére bocsátása azonos mérési időszakra
vonatkozóan, 12 hónapon belül a második alkalmat követően,
8. a felhasználó általi vételezés szüneteltetése, megszüntetése vagy fogyasztásmérő berendezés újbóli üzembe
helyezése esetén indokolt műszaki beavatkozás,
9. a nem a  földgázelosztó tulajdonában lévő csatlakozóvezetéken, fogyasztói vezetéken vagy felhasználói
berendezésben észlelt gázszivárgás vagy egyéb veszélyhelyzet feltárása és elhárítása,
10. egy felhasználási helyre vonatkozó felhasználói csatlakozási terv felülvizsgálata naptári évenként a második
alkalmat követően,
11. a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerinti műszakibiztonsági szakfelügyelet.
(2) Az egyetemes szolgáltató külön díjat kérhet a  felhasználótól számlamásolat készítése esetén azonos számlánként,
készpénz-átutalási megbízás pótlása esetén azonos számlához tartozó készpénzátutalási-megbízásonként
a második alkalmat követően.
(3) E  rendelet alkalmazásában rendkívüli leolvasás a  fogyasztásmérő berendezésnek az  elosztóhálózat-használati
szerződés alapján történő leolvasásán felüli leolvasása.
2. § Ha a földgázelosztó a felhasználó által megbízott földgázkereskedő megrendelése alapján jár el, a külön díjjal való
közvetlen elszámolás a felhasználóval történik.
2. A földgázelosztó és az egyetemes szolgáltató által ingyenesen biztosítandó szolgáltatások
3. § (1) A földgázelosztó a felhasználók részére legalább a következő szolgáltatásokat ingyenesen köteles biztosítani:
 1. az 1.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában meghatározott szolgáltatás, ha arra a  felhasználó személyében történő
változással összefüggésben kerül sor,
 2. az 1.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott szolgáltatás, ha azok nyújtására kereskedőváltással
összefüggésben került sor,
 3. az 1.  § (1)  bekezdésében foglalt szolgáltatások, ha annak térítésmentes elvégzését jogszabály
a földgázelosztó kötelezettségeként határozza meg,
 4. az 1.  § (1)  bekezdés 2. és 3.  pontjában meghatározott szolgáltatás, ha a  szolgáltatás igénybe vevője
szociálisan rászoruló fogyasztó,
 5. a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.)
Korm. rendelet 1. számú melléklete szerinti igénybejelentést benyújtó, az igény benyújtásakor földgázszállító
vagy földgázelosztó vezetékhez való csatlakozással nem rendelkező, leendő felhasználó földgázszállító vagy
földgázelosztó vezetékhez való csatlakozása esetén előre fizetős mérő felszerelése, ha a  felhasználó más
felhasználási helyén e pont alapján előre fizetős mérő felszerelésére nem került sor,
6. a fogyasztásmérő berendezés 1. § (1) bekezdés 6. pontja szerinti leolvasása, ha arra vagy a  fogyasztásmérő
berendezés hibája vagy a számlázással kapcsolatos megalapozott panasz miatt került sor,
7. az üzletszabályzat vagy részei másolatának első alkalommal történő, formanyomtatványok, jegyzőkönyvek,
egyéb szerződéses jogviszonnyal összefüggő dokumentumok, valamint igazolások másolatának kiadása,
8. az 1.  § (1)  bekezdés 5., 7. és 10.  pontja szerinti szolgáltatást első és második alkalommal történő
igénybevétele,
9. a távlehívható fogyasztásmérő berendezésben tárolt és kiolvasható, a  felhasználó földgázfogyasztására
vonatkozó adatokba a földgázelosztó ügyfélszolgálatán történő felhasználó általi betekintés, valamint
10. a távlehívható fogyasztásmérő berendezésben tárolt és kiolvasható, a  felhasználó földgázfogyasztására
vonatkozó adatokhoz 3 hónapra visszamenőlegesen a földgázelosztó honlapján történő hozzáférés.
(2) Ha a  felhasználó a  fogyasztásmérő berendezés hibás mérésének feltételezése miatt az  1.  § (1)  bekezdés 1.  pontja
szerinti szolgáltatást kérte a  földgázelosztótól, és a  felülvizsgált fogyasztásmérő berendezés mérése a  külön
jogszabályban előírt hibahatárt túllépi, vagy a  földgázelosztó megállapítja, hogy a  fogyasztásmérő berendezés
hibás, a földgázelosztó az 1. § (1) bekezdés 1. pontja alapján felszámított külön díjat a felülvizsgálat eredményéről
való értesüléstől számított 8 napon belül a felhasználónak vagy a fizetőnek visszatéríti.
(3) A  földgázelosztó a  felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a  felhasználó
számlafizetési módja szerint – köteles teljesíteni a  (2)  bekezdés szerinti visszatérítést a  felhasználó vagy a  fizető
számára.
4. § Az  egyetemes szolgáltató a  felhasználók részére legalább a  következő szolgáltatásokat köteles ingyenesen
biztosítani:
1. az 1.  § (1)  bekezdés 2. és 3.  pontjában meghatározott cserének a  felhasználó megbízása alapján
a földgázelosztónál történő kezdeményezése,
2. az üzletszabályzat vagy részei első alkalommal történő, formanyomtatványok, jegyzőkönyvek, egyéb
szerződéses jogviszonnyal összefüggő dokumentumok, valamint igazolások másolatának kiadása,
3. az 1. § (2) bekezdése szerinti szolgáltatás első és második alkalommal történő igénybevétele, és
4. a felhasználó elosztóhálózat-használati és földgáz-kereskedelmi szerződéseinek a  földgázellátásról szóló
2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET.) 28/A. § (4) bekezdése szerinti megbízottként történő, összevont
kezelése.
3. A felhasználó szerződésszegése esetén külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
5. § (1) A  földgázelosztó külön díjat számíthat fel a  földgázelosztási-szolgáltatásnak a  GET. 16.  § (1)  bekezdése alapján
indokolt felfüggesztéséért, továbbá a  felfüggesztés alapjául szolgáló helyzet megszűnését követően a  földgázszolgáltatás visszakapcsolásáért.
(2) Ha a  földgázelosztó a  GET. 16.  § (1)  bekezdése alapján a  földgáz-szolgáltatást felfüggeszti, 8 napon belül
a  felfüggesztés tényéről a  földgázkereskedőt és a  felhasználót, valamint a  fizetendő külön díjról a  felhasználót
értesíti.
6. § (1) A földgázelosztó a felhasználótól annak szerződésszegése külön díjat kérhet
1. nem könyvelt küldeményként küldött fizetési felszólításért,
2. tértivevényes küldeményként küldött kikapcsolási értesítőért és
3. a földgázellátásból való jogszerű kikapcsolásáért.
(2) Az egyetemes szolgáltató a felhasználótól annak szerződésszegése esetén külön díjat kérhet
1. nem könyvelt küldeményként küldött fizetési felszólításért és
2. tértivevényes küldeményként küldött kikapcsolási értesítőért.
(3) Az  (1)  bekezdés 1. és 2.  pontja és a  (2)  bekezdés szerinti fizetési felszólításért és kikapcsolási értesítőért az  az
engedélyes számít fel külön díjat, amely a fizetési felszólítást vagy kikapcsolási értesítőt kibocsátotta.
7. § (1) Ha jogerősen megállapítást nyer, hogy a felhasználó nem követett el szerződésszegést, akkor az érintett engedélyes
köteles az 5–6. § szerinti esetekben felszámított külön díjat a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti kamattal
együtt 8 napon belül a felhasználónak visszatéríteni.
(2) Az  érintett engedélyes a  felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a  felhasználó
számlafizetési módja szerint – köteles teljesíteni az  (1)  bekezdés szerinti visszatérítést a  felhasználó vagy a  fizető
számára.
8. § Nem kérhető az  5–6.  § szerinti külön díj abban az  esetben, ha az  érintett engedélyes a  szerződésszegés miatt
elvégzett szolgáltatás ellenértékét meghaladó mértékű kötbérigényt érvényesít.
4. A külön díj ellenében végezhető szolgáltatások díjai
9. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés 5. és 7.  pontja és az  1.  § (2)  bekezdése szerinti szolgáltatások legmagasabb külön díjainak
meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  földgázelosztó az  1.  § (1)  bekezdés 1–4., 6. és 8–11.  pontjában és a  6.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában foglalt
szolgáltatásokért fizetendő külön díj mértékét a  szolgáltatásokkal összefüggő munkavégzésre fordított munkaidő
és a  földgázelosztó munkavégzésének átlagos óradíjának (a  továbbiakban: óradíj) alapulvételével határozza
meg. A  ráfordított időként minden megkezdett ¼ óra annyiszor kerülhet számításba vételre, ahány munkatárs
a  külön díjas szolgáltatás nyújtásában közreműködött. Ráfordított időként kizárólag a  munkavégzés helyszínén
munkavégzésre fordított idő vehető figyelembe.
(3) Az  egyes földgázelosztók működési területén a  legmagasabb óradíj mértékét a  2.  melléklet tartalmazza.
A  földgázelosztó által nyújtott külön díjas szolgáltatások legmagasabb munkaidő-szükségletét a  3.  melléklet
tartalmazza.
(4) Az  5.  §-ban foglalt szolgáltatások külön díjának mértékét a  földgázelosztó a  (2)  bekezdésben szereplő módon
állapítja meg. Ha a szerződésszegés megszüntetésére, a visszakapcsolásra, illetve a károkozás miatti munkavégzésre
a  felhasználó kérésére vagy veszélyhelyzet elhárítása miatt a  földgázelosztó hivatalos munkaidején kívül kerül sor,
a külön díj mértéke legfeljebb a (2) bekezdés szerinti külön díj 150%-a, a munkaszüneti napon végzett tevékenység
esetében a külön díj mértéke legfeljebb a (2) bekezdés szerinti külön díj 200%-a lehet.
(5) A 6. § szerinti szolgáltatások legmagasabb külön díjainak meghatározását a 4. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Ha a felhasználó előzetes értesítése és az előzetes időpont-egyeztetés ellenére a felhasználó által megrendelt külön
díjas szolgáltatás teljesítésére a felhasználónak felróható okból nem kerül sor, a földgázelosztó jogosult a felhasználó
irányában az 5. melléklet szerinti külön díj felszámítására.
(2) Ha a  felhasználó a  szolgáltatást az  egyeztetett időpont előtt legalább az  egyeztetett időpont előtti munkanap 16
óráig lemondja, a felhasználó mentesül a külön díj és az (1) bekezdés szerinti külön díj megfizetése alól.
11. § (1) Az 1. § (1) bekezdés 2. pontjában foglalt szolgáltatás esetében a  földgázelosztó a 9. § (2) bekezdése szerinti díjon
felül a kétféle fogyasztásmérő berendezés nyilvántartási értékének különbözetét is jogosult felszámítani.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában foglalt szolgáltatás esetében a  9.  § (2)  bekezdése szerinti díjat csökkenteni kell
a kétféle fogyasztásmérő berendezés nyilvántartási értékének különbözetével, ha a földgázelosztó az (1) bekezdés
szerinti különbözetet a szolgáltatás nyújtása során felszámította.
12. § Az 1–5. melléklet szerinti díjak az általános forgalmi adó összegét nem tartalmazzák.
5. Vegyes rendelkezések 13. § A  külön díjak mértéke a  GET. 104/A.  §-a szerinti költség-felülvizsgálatok közötti időszakban az  engedélyes által
gázévenként egy alkalommal, az  adott gázévben július 1-jei hatállyal a  Magyar Nemzeti Bank által közzétett
aktuális (az árváltozást megelőző legutolsó) „Jelentés az  infláció alakulásáról” című kiadványban szereplő, inflációs
előrejelzés mértékének 5% feletti részével növelhető.
14. § (1) A  földgázelosztó és az  egyetemes szolgáltató a  felhasználók tájékoztatása céljából az  e  rendelet szerinti
szolgáltatások listáját és azok díjainak érvényes, általános forgalmi adó nélküli és azzal növelt értékeit
az ügyfélszolgálati irodáikban és internetes honlapjukon hozzáférhetővé teszik.
(2) Az e rendelet szerinti szolgáltatások részletes listáját és azok részletes díjainak általános forgalmi adó nélküli és azzal
növelt értékeit a földgázelosztó és az egyetemes szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza.
6. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. május 1-jén lép hatályba.
 (2) A 18. § és a 7. melléklet 2013. október 1-jén lép hatályba.
 (3) A 3. § (1) bekezdés 10. pontja 2014. május 1-jén lép hatályba.
 (4) A 13. § 2014. július 1-jén lép hatályba.
 (5) E  rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépését követően megrendelt szolgáltatásokra és keletkezett
szerződésszegésekre kell alkalmazni. 16. § Hatályát veszti a  földgáz elosztói és közüzemi szolgáltatói engedélyesek vagy megbízottaik által fogyasztói igény
alapján, külön díj ellenében végezhető szolgáltatások kizárólagos körének meghatározásáról szóló 16/2008. (VIII. 1.)
KHEM rendelet.
17. § A  távhőszolgáltatónak értékesített távhő árának, valamint a  lakossági felhasználónak és a  külön kezelt
intézménynek nyújtott távhőszolgáltatás díjának megállapításáról szóló 50/2011. (IX. 30.) NFM rendelet
(a továbbiakban: R.) 1. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
18. § Az R. 1. melléklete a 7. melléklet szerint módosul.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2018. (VI. 12.) BM utasítása a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzététele napján 16 órakor lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
6/2014. (IV. 30.) KüM utasítása a Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2014. EP választás pénzügyi tervezésének, lebonyolításának, valamint elszámolásának rendjéről, valamint a külképviseleteken lefolytatandó választás lebonyolításának speciális feladatairól.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvénnyel, valamint az  EP képviselők választása, valamint az  Európai Parlament
tagjainak választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről, valamint az egyes választási
tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 38/2013. (XII. 30.) KIM rendelettel (a továbbiakban: KIM rendelet) összhangban,
a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §-ának (4)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a  Magyarország
külképviseletein lefolytatandó 2014. évi EP választás pénzügyi tervezésének, lebonyolításának, valamint elszámolásának rendjét,
valamint a külképviseleteken lefolytatandó választás lebonyolításának speciális feladatait az alábbiak szerint szabályozom:
I. Az utasítás célja Jelen utasítás célja a  választással kapcsolatosan a  Külügyminisztériumra háruló gazdálkodási (pénzügyi tervezési,
elszámolási) és logisztikai feladatok szabályszerű végrehajtásának, a  választás zökkenőmentes lebonyolításának
biztosítása.
II. Az utasítás hatálya Jelen utasítás hatálya kiterjed a Külügyminisztérium (a továbbiakban: KüM) belföldi és külföldi szervezeti egységeire,
továbbá minden olyan, a  KüM-mel vagy Magyarország valamelyik külképviseletével kormányzati szolgálati
jogviszonyban, munkaviszonyban vagy megbízási jogviszonyban álló természetes személyekre, akik a választáshoz
kapcsolódóan feladatot látnak el.
III. Értelmező rendelkezések Jelen utasítás alkalmazásában:
1. Választási Csoport: a  KüM választás szervezésére, a  kapcsolódó gazdálkodási és logisztikai feladatok
koordinálására kijelölt szervezeti egysége: a  közigazgatási államtitkár irányítása alatt működő egység
(a továbbiakban: Választási Csoport).
2. Választási Csoport vezetője: a KüM választás szervezésére, a kapcsolódó gazdálkodási és logisztikai feladatok
koordinálására kijelölt Választási Csoport vezetője: az  5/2014. (IV. 9.) KüM utasítással kinevezett miniszteri
biztos (a továbbiakban: miniszteri biztos).
3. Központ: a KüM választás szervezésével megbízott belföldi szervezeti egységei: 2014. évben a közigazgatási
államtitkár irányítása alatt működő, miniszteri biztos által vezetett Választási Csoport, a Személyügyi Főosztály,
a Konzuli Főosztály, a Gazdálkodási és Pénzügyi Főosztály (a továbbiakban: GFO), a Biztonsági, Informatikai és
Távközlési Főosztály (a továbbiakban: BITÁF), valamint a Létesítménygazdálkodási Főosztály.
4. Külképviseleti kapcsolattartó: a külképviselet vezetője által kijelölt személy, aki kapcsolatot tart a Központtal, és
aki gyűjti a választás lebonyolításával kapcsolatos kimenő és bejövő scriptament iratokat, eredeti számlákat, és
naprakészen nyilvántartást vezet a kapcsolódó dokumentumokról, pénzügyi információkról, leltár adatokról.
5. KüVI: Külképviseleti Választási Iroda.
6. NVI: Nemzeti Választási Iroda.
7. Scriptament iratban foglalt utasítás: a  választás lebonyolításához kapcsolódóan a  külképviselet részére
hivatalos formában, írásban (faxon, nyílt scriptament iratban, hivatalos e-mailben) eljuttatott kötelező
utasítások, melyeket a miniszteri biztos hagy jóvá és Választási Csoport küld ki.
A nyílt scriptament irat, e-mail, fax kiadmányozása – záradékolás nélkül – nem tekinthető kötelezettségvállalásnak, az nem pótolja szerződés, megrendelés aláírását.
8. Választás: a  Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2014. évi EP képviselő választás (a továbbiakban:
választás).
9. Szavazási Egységcsomag: a  szavazólapokat, borítékokat, szükséges nyomtatványokat és kellékes
egységcsomagot (nemzeti színű szalag, zsineg, toll, urnazáró címke, kitűző, ellenőrző lap) tartalmazó, NVI által
összeállított csomag, melyet a külképviseletre kiutazó KüVI vezető visz magával diplomáciai küldeményként.
IV. A gazdálkodási jogkörök általánostól eltérő gyakorlásának rendje
1. A  választáshoz kapcsolódóan a  Központban a  KüM gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló 22/2011. (X.  14.)
KüM utasításban foglaltakat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
2. A választáshoz kapcsolódóan a kötelezettségvállaló személyek a következők:
a) belföldről kiküldöttek esetében a kiküldetés elrendelője a közigazgatási államtitkár;
b) a  KüM kijelölt szervénél kapacitás-kiegészítésre kötött megbízási, valamint munkaszerződések
kötelezettségvállalója a közigazgatási államtitkár;
c) a kiutazó KüVI tagok belföldi repülőtéri transzferének tárgyában a beszerzési eljárást megnyerő taxi vállalattal
kötendő szállítmányozási szerződés kötelezettségvállalója a gazdálkodásért és igazgatásért felelős helyettes
államtitkár;
d) külképviseleteken kötelezettséget vállalni a külképviselet-vezető jogosult. 3. A választáshoz kapcsolódóan pénzügyi ellenjegyzésre jogosult személyek a következők:
a) belföldről kiküldöttek esetében a GFO vezetője vagy a GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának vezetője;
b) a  KüM-mel kapacitás-kiegészítésre kötött megbízási, valamint munkaszerződések pénzügyi ellenjegyzője
a GFO vezetője vagy a Bérgazdálkodási Osztály vezetője;
c) a kiutazó KüVI tagok belföldi repülőtéri transzferének tárgyában a beszerzési eljárást megnyerő taxi vállalattal
kötendő szállítmányozási szerződés pénzügyi ellenjegyzője a GFO vezetője;
d) a  választáshoz kapcsolódóan a  tárgyi eszköz beszerzésének (beruházás) pénzügyi ellenjegyzője a  BITÁF
vezetője;
e) külképviseleteken a pénzügyi ellenjegyző a gazdasági felelős.
4. A választáshoz kapcsolódóan utalványozásra jogosult személyek a következők lehetnek:
a) belföldről kiküldöttek esetében a GFO Bérgazdálkodási Osztályának vezetője vagy az Intézményi Gazdálkodási
Osztályának vezetője;
b) a KüM-mel kapacitás-kiegészítésre kötött megbízási szerződések, valamint munkaszerződések kifizetésének
utalványozója a GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának vezetője vagy az Intézményi Gazdálkodási Osztályának
vezetője;
c) a kiutazó KüVI tagok belföldi repülőtéri transzferének tárgyában a beszerzési eljárást megnyerő taxi vállalattal
kötendő szállítmányozási szerződéshez kapcsolódó kifizetések utalványozója a  GFO Fejezeti Költségvetési
Osztályának vezetője, a  Bérgazdálkodási Osztály vezetője vagy az  Intézményi Gazdálkodási Osztályának
vezetője;
d) a választáshoz kapcsolódóan a tárgyi eszköz beszerzésének (beruházás) utalványozója a GFO Bérgazdálkodási
Osztályának vezetője vagy az Intézményi Gazdálkodási Osztályának vezetője;
e) külképviseleteken az utalványozó a külképviselet vezetője. 5. A választáshoz kapcsolódóan a Központban a teljesítés szakmai igazolására a GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának
vezetője, vagy a  Bérgazdálkodási Osztályának vezetője, vagy az  Intézményi Gazdálkodási Osztályának vezetője,
külképviseleteken a külképviselet-vezető jogosult.
6. A  kötelezettségvállalásra, az  utalványozásra, a  pénzügyi ellenjegyzésre, a  szakmai teljesítés igazolására,
az  érvényesítésre, az  utalványozás pénzügyi ellenjegyzésére jogosultak felsorolását a  jelen utasítás 1.  melléklete
a feladathoz kapcsolódóan tartalmazza.
7. A  kötelezettségvállalások jogi ellenjegyzésére a  KüM gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló 22/2011. (X.  14.)
KüM utasítás szabályai irányadók.
8. A GFO vezetője vagy főosztályvezető-helyettese scriptament iratban foglalt utasításban kötelezően végrehajtandó
intézkedéseket írhat elő a külképviseletek számára a választással összefüggésben felmerült költségek elszámolását
illetően (különösen: számlák hazaküldése, költségek engedélyezése, határidők, általános elszámolások, összesítő
jegyzékek összeállítása, önköltség számítás).
V. Választási kiadások tervezése, a választás előkészítése 1. A választás lebonyolításának pénzügyi fedezetét az NVI pénzeszköz átadással biztosítja a KüM részére. A feltételekről
az NVI és a KüM megállapodást köt.
2. A  választással kapcsolatos átadott pénzeszköz felhasználása és elszámolása a  KüM „Központi igazgatás” címen
történik, a  külképviseleteken felmerülő kiadásokat a  „Központi igazgatás” cím pénzeszköz átadással megtéríti
a „Külképviseletek Igazgatása” címnek.
3. A  KüVI vezetőjeként, valamint tagjaként, póttagjaként kiutazó személyek napidíjára a  tartós külszolgálatról és
az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 43. § (2) bekezdése az irányadó.
4. A KüVI vezetője a 3. pontban foglaltakon túl 30 000 forint, a KüVI tagja 200 külképviseleti névjegyzékbe vett polgárig
15 000 forint, 200 külképviseleti névjegyzékbe vett polgár felett 25 000 forint díjra jogosult.
5. A KüVI vezetője és tagja számára a külképviselet köteles megrendelni a szállást maximum 135 euró/fő/éj összegben.
Ennél magasabb összegű szállásköltség esetén a foglalás csak a GFO előzetes engedélyével lehetséges.
6. A szállásköltséggel a kiutazó KüVI vezető, illetve tag – számla vagy bizonylat alapján – számol el az erre a célra felvett
előleg erejéig.
7. A  választáshoz kapcsolódóan adminisztratív, szervezési, gazdálkodási, technikai feladatok ellátására, kapacitáskiegészítésként, a  KüM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban nem álló személyekkel
megbízási szerződés, munkaszerződés köthető. Megbízási szerződés kötésére javaslatot a kijelölt szervezeti egység
vezetője tesz az  államtitkárnak. A  megbízás kötelezettségvállalója az  államtitkár, szakmai ellenjegyzője a  kijelölt
szervezeti egység vezetője. A megbízási díj kifizetésére a feladat teljesítése után kerülhet sor.
8. Az ázsiai, afrikai, valamint a dél-amerikai kontinensre kiutazók részére előlegként 50 USD kerül biztosításra előre nem
látható kiadások fedezésére (pl. reptéri illeték Kuba, Pakisztán, Indonézia stb.).
VI. A választás lebonyolításának speciális feladatai 1. A  Központból a  külképviseletre kiutazó KüVI vezető és KüVI tag diplomáciai futárként magával viszi az  NVI
által összeállított választáshoz szükséges szavazási egységcsomagot. A  diplomáciai zárás a  KüM diplomáciai
és futárcsomagoló részlegének helyszínén az  arra illetékes munkatársak közreműködésével történik meg. Erre
tekintettel a KüVI vezető, illetve KüVI tag az átvett szavazási egységcsomagot diplomáciai zárás céljából az átvételt
követően haladéktalanul átviszi a KüM illetékes szervezeti egységéhez (Futár Osztály). A diplomáciai zárással ellátott
küldeményt a KüVI vezető elindulásáig visszaszállítja az őrzésre kialakított helyre.
2. A  Központból a  külképviseletre kiutazó KüVI vezető és KüVI tag a  szavazási egységcsomagot és a  szavazólapokat
tartalmazó szavazóurnát a  kiutazás és a  hazautazás teljes időtartama alatt köteles személyes őrizetében tartani.
Felelősséggel tartozik annak sérülésmentes állapotban történő megérkezéséért, illetve hazajuttatásáért,
illetéktelen személy hozzáférésének kizárásáért. Repülőgéppel történő utazás esetén a szavazási egységcsomagot,
kézipoggyászként fel kell vinni a repülőgép fedélzetére. A szavazási egységcsomag nem helyezhető el a repülőgép
rakterében, a  fedélzeten a  légiutas-kísérők csomagtárolójában vagy más hasonló, a  KüVI tag által nem látható,
ellenőrizhető tárolóegységben.
3. A szavazási egységcsomag, a szavazólapokat tartalmazó szavazóurna és a levélszavazatok biztonságos, sérülésmentes
ki- és hazajuttatása kizárólag diplomáciai futárküldeményként való szállításával biztosítható, a kiutazó KüVI vezető és
KüVI tag feladatát a diplomáciai futárszolgálat keretében látja el.
4. Repülőgéppel történő utazás esetében a  KüVI vezetője és tagja a  szavazási egységcsomagon, a  szavazólapokat
tartalmazó szavazóurnán és a levélszavazatokon kívül más diplomáciai futárküldeményt nem vihet és nem hozhat.
5. A GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának Utaztatás részlege (a továbbiakban: Utaztatás) a Központból a külképviseletre
kiutazó KüVI vezető és KüVI tag utazását úgy köteles megszervezni, hogy a választással kapcsolatos KüM-re háruló
feladatok határidőben, biztonságosan, költséghatékony módon legyenek végrehajthatóak, a szavazatokat tartalmazó
szavazóurna, illetve a  levélszavazatok sérülésmentesen, biztonságosan megérkezzenek, és az  utazás egyúttal
a kiutazók egészségét ne veszélyeztesse.
6. A kiutazó KüVI vezető és KüVI tag részére Európán kívüli utazás esetében Business repülőjegyet kell vásárolni, kivéve,
ha ez a feladatok határidőben való teljesítésének kötelezettsége miatt vagy költséghatékonysági okokból ésszerűen
nem biztosítható. Európán belüli utazás esetében abban az esetben kell Business repülőjegyet vásárolni, ha csak így
lehet biztosítani azt, hogy a szavazási egységcsomagot és a szavazólapokat tartalmazó szavazóurnát (a kézitáskán
kívül) kézipoggyászként fel lehessen vinni a fedélzetre, illetve azt az utazás időtartama, egészségügyi szempontok
(különösen: mozgás lehetősége, akadálytalan vérkeringés a  hosszú út alatt) indokolják. Business repülőjegyet kell
vásárolni abban az  esetben is, ha a  szavazóurna sérülésmentes szállítása a  kiutazó KüVI tag részére további egy
repülőjegy megvásárlásával oldható meg, melyek költsége meghaladná a Business repülőjegy költségét. A Business
repülőjeggyel elérhető állomáshelyekre az utazásokat a közigazgatási államtitkár engedélyezi.
7. Abban az  esetben, ha a  szavazási egységcsomag, a  szavazólapokat tartalmazó szavazóurna és a  levélszavazatok
sérülésmentes szállítása más módon nem oldható meg, a kiutazó KüVI tag részére további egy repülőjegyet kell venni
annak érdekében, hogy a szavazási egységcsomagot és a szavazólapokat tartalmazó szavazóurnát az ülése melletti
széken elhelyezhesse.
8. Az Utaztatás által lefoglalt repülőjegyekben szereplő utazási adatoktól eltérni nem lehet.
9. A KüM a gépkocsival szervezett utazáshoz, a kiutazó munkatársak részére hivatali gépjárművet és gépkocsivezetőt
biztosít. A gépkocsivezető szállás költsége, napidíja és napidíjpótléka a választás költségvetése terhére számolható el.
VII. A választással kapcsolatos nyilvántartási és ellenőrzési kötelezettségek
1. A választással kapcsolatos pénzeszköz felhasználását a FORRÁS Költségvetési és Pénzügyi Nyilvántartó Programban
elkülönítetten kell nyilvántartani.
2. A  külképviseleteken felmerülő kiadásokat külön ügyletkódon a  FORRÁS Költségvetési és Pénzügyi Nyilvántartó
Programban kell rögzíteni.
3. Közvetlen költségek esetében az 1. pontban megjelölt nyilvántartások alapját képező kiadásokat eredeti számlával
kell alátámasztani. Számlamásolat csak abban az esetben fogadható el, ha az eredeti számla külképviselet számára
áfa-visszaigénylés vagy garanciális feltételek biztosítása céljából szükséges. Ebben az esetben a számlamásolaton fel
kell tüntetni, hogy az eredeti számla milyen okból nem bocsátható a Központ rendelkezésére. A visszatérítendő áfát
kimutatással együtt külön kell kezelni. Készpénzes vásárlás esetén a számlához mellékelni szükséges a deviza kiadási
bizonylat eredeti példányát, a pénztárnaplóban ezen tételhez ennek fénymásolatát.
4. A választáshoz kapcsolódó, számlával nem igazolható közvetett költségek elszámolására belső bizonylat (önbizonylat)
kiállítása alapján kerülhet sor. A  KüVI-k által kiállított önbizonylatokon csak a  Központ által jóváhagyott közvetett
költségek szerepelhetnek. A felosztható költségek körét jelen utasítás 2. melléklete tartalmazza.
5. A külképviseleteken a választással kapcsolatosan felmerülő kiadások eredeti számláit, valamint belső bizonylatokat
a külképviselet köteles gyűjteni és azokat haladéktalanul, gyorspostával hazaküldeni.
6. A  választás pénzügyi kiadásainak ellenőrzését az  Ellenőrzési Főosztály a  választást követő 80 naptári napon belül
köteles elvégezni. Szükség esetén külképviseleti helyszíni ellenőrzés elrendelhető.
VIII. Záró rendelkezés Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
71/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Szatmári Tibor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország maszkati nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2018. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2016. (I. 13.) HM utasítása a nyomdai munkák tervezésének, végzésének és felügyeletének rendjéről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Ezen utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum
kivételével a  honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  honvédelmi miniszter
irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Felkérem a  HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban:
HM Zrínyi Nkft.) ügyvezetőjét, hogy az utasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
(3) Ezen utasítást a honvédelmi szervezetek működési körében felmerülő, következő nyomdai munkákra kell alkalmazni:
a) nyomdai-sokszorosítási munkák,
b) a szolgálati könyvekkel és a főnökségi kiadványokkal kapcsolatos nyomdai munkák,
c) rendszeresített nyomtatványokkal kapcsolatos nyomdai munkák és
d) papíralapú irodai termékekkel kapcsolatos nyomdai munkák.
(4) A (3) bekezdés szerinti nyomdai munkákat – az  (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a HM Zrínyi Nkft.
végzi a honvédelmi miniszter által vagy részvételével alapított nonprofit gazdasági társaságok és a HM között létrejött
közhasznúsági keretmegállapodásokról és az  azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról szóló
HM utasítás alapján.
(5) Az utasítás hatálybalépésének időpontjában nyomdai kapacitással rendelkező honvédelmi szervezetek az előre nem
látható és nem tervezett, azonnali és alacsony példányszámú nyomdai munkák elvégzésére jogosultak a  HM
kabinetfőnök egyidejű tájékoztatása mellett.
2. § Az 1. § (3) bekezdésében felsorolt nyomdai munkák igénybevételére jogosultak
a) a nyomdai-sokszorosítási munkák tekintetében a honvédelmi szervezetek,
b) a  szolgálati könyvekkel kapcsolatos nyomdai munkák tekintetében a  szolgálati könyv kiadására jogosult
személyek,
c) a főnökségi kiadványokkal kapcsolatos nyomdai munkák tekintetében főnökségi kiadvány kiadására jogosult
személyek és
d) a  rendszeresített nyomtatványokkal és a  papíralapú irodai termékekkel kapcsolatos nyomdai munkák
tekintetében az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) parancsnoka.
2. Értelmező rendelkezések 3. § Az utasítás alkalmazásában
1. főnökségi kiadvány: a  szolgálati könyvek és a  főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló HM utasítás
szerinti főnökségi kiadvány,
2. kiadási terv: a  szolgálati könyvek és a  főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló HM utasítás szerint
a  szolgálati könyvek és a  főnökségi kiadványok kiadásával kapcsolatos feladatokat meghatározó, évente
kiadásra kerülő dokumentum,
3. nyomdai-sokszorosítási munka:
a) dokumentumok, kiadványok sokszorosítása és olyan kötészeti munkák, amelyek irodai eszközökkel
nem oldhatók meg,
b) fekete-fehér és színes alkalmi nyomtatványok, kiadványok, így különösen oklevelek, névjegyek,
A/4-es méretű, színes nyomatos levélpapír előállítása,
c) a  honvédelmi szervezetek működéséhez szükséges, az  1.  mellékletben nem szereplő, egyes
papíralapú irodai termékek nyomdai úton történő előállítása,
d) újságok, folyóiratok, könyvek, egyéb periodikák, alkalmi kiadványok, brosúrák nyomdai sokszorosítása
és kötészeti munkái és
e) a nemzeti, valamint az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) vagy az Európai
Unió (a továbbiakban: EU) által minősített adatokat érintő nyomdai-sokszorosítási munkák,
4. papíralapú irodai termékek: az 1. mellékletben felsorolt termékek,
5. rendszeresített nyomtatvány: az MH-nál rendszeresített nyomtatványok jegyzékében szereplő nyomtatvány,
6. szakmai tervjavaslat: a  honvédelmi miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok és
a  HM  között létrejött közhasznúsági keretmegállapodásokról és az  azok végrehajtására kötött támogatási
megállapodásokról szóló HM utasítás szerint a  szakmai szervek által – a  HM Zrínyi Nkft.-vel egyeztetve –
elkészített, a soron következő üzleti évre végrehajtani tervezett feladatokat és azok költségigényét összefoglaló
javaslat,
7. szolgálati könyv: a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló HM utasítás szerinti
szolgálati könyv,
8. tervezési időszak: naptári év. 3. A nyomdai-sokszorosítási munkák tervezése, megrendelése és felügyelete
4. § (1) A nyomdai-sokszorosítási munkák végzésének irányítására a HM Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasítás 1. melléklet 14. § (3) bekezdés a) pontját kell alkalmazni.
(2) A HM Zrínyi Nkft. az előre nem tervezhető nyomdai-sokszorosítási munkákra fenntartott nyomdai kapacitást a korábbi
évek tapasztalati adatai alapján, szervezeti bontás nélkül a HM kabinetfőnök előzetes jóváhagyásával a tárgyévi üzleti
tervében tervezi.
(3) A 2. § a) pontja szerinti jogosultak a nyomdai-sokszorosítási munkákkal kapcsolatos igényeik kielégítését közvetlenül
a HM Zrínyi Nkft.-től kérik.
(4) A  HM Zrínyi Nkft. szervezetenkénti bontásban negyedévente tájékoztatja a  HM kabinetfőnököt a  nyomdaisokszorosítási munkákra az üzleti tervben tervezett összeg felhasználásának állásáról.
(5) A  2.  § a)  pontja szerinti jogosultak a  nemzeti, NATO- vagy EU-minősített adatokat a  HM kabinetfőnök előzetes
jóváhagyásával adhatják át nyomdai-sokszorosítási munkára a HM Zrínyi Nkft. részére.
(6) A  2.  § a)  pontja szerinti jogosultak a  nyomdai-sokszorosítási munkákra az  üzleti tervben tervezett összeg teljes
felhasználása esetén is kezdeményezhetik a nyomdai szolgáltatás igénybevételét a saját költségvetési előirányzatuk
átcsoportosításával.
(7) A HM Zrínyi Nkft. az (5) bekezdésben meghatározott feladatok ellátását a minősített adat védelméről szóló törvény,
valamint a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló
Korm. rendeletben meghatározott fizikai és elektronikus biztonsági feltételek biztosítása mellett végzi.
4. A szolgálati könyvekkel és a főnökségi kiadványokkal kapcsolatos nyomdai munkák tervezése,
végzése, felügyelete
5. § (1) A szolgálati könyvekkel és a főnökségi kiadványokkal kapcsolatos nyomdai munkák végzésének szakmai felügyeletét
az MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ) látja el.
(2) A tárgyévben kiadni tervezett szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok a tárgyévet megelőző év szeptember 20-ig
felterjesztett kiadási tervben kerülnek meghatározásra.
(3) Az MH GEOSZ a kiadási tervet a HM Zrínyi Nkft.-vel egyeztetett, a kiadási terv megvalósítására vonatkozó költségvetési
igényekkel együtt szakmai tervjavaslatába bedolgozza, és azt a  Tárca Védelmi Tervező Rendszerben foglaltaknak
megfelelően, évente, előzetesen június 30-ig, pontosítva november 15-ig a  HM Védelemgazdasági Hivatal
(a továbbiakban: HM VGH) és a HM Védelmi Tervezési Főosztály útján terjeszti fel a honvédelmi miniszternek.
(4) Az MH GEOSZ negyedévente ellenőrzi a kiadási terv megvalósulásának időarányos állapotát.
 (5) A  szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok alakját, nagyságát, kötését, anyagát, valamint a  kiadással és annak
tervezésével kapcsolatos mintákat az „Útmutató a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kidolgozói munkáihoz
és kiadásához” című főnökségi kiadvány kiadásáról szóló 24/2008. (HK 20.) HM HKF intézkedés tartalmazza.
5. A rendszeresített nyomtatványokkal és a papíralapú irodai termékekkel kapcsolatos nyomdai munkák
tervezése, végzése, felügyelete
6. § (1) A rendszeresített nyomtatványokkal és a papíralapú irodai termékekkel kapcsolatos nyomdai munkák végzésének
szakmai felügyeletét az MH LK látja el.
(2) A rendszeresített nyomtatványokra és a papíralapú irodai termékekre vonatkozó priorizált igényeket – a naptárak és
a  határidőnaplók kivételével – az  MH LK a  tárgyévet megelőző évben május 15-ig, a  végleges javaslatokat pedig
a  tárgyévet megelőző év október 15-ig megküldi az  MH GEOSZ részére. A  naptárak, határidőnaplók esetében
a priorizált igényeket a tárgyévet két évvel megelőzően május 15-ig, a végleges javaslatokat a tárgyévet két évvel
megelőzően október 15-ig kell tervezni a feladat végrehajthatóságának érdekében.
(3) Az MH GEOSZ az MH LK által megadott priorizált igényeket a HM Zrínyi Nkft.-vel egyeztetett, megvalósításra vonatkozó
költségvetési igényekkel együtt szakmai tervjavaslatába bedolgozza, és azt az 5. § (3) bekezdésben meghatározottak
szerint jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszternek.
(4) Az 1. mellékletben meghatározott papíralapú irodai termékek igényjogosultság szerinti jogcím- és normatív adatait
a ruházati illetménynorma összegeinek megállapításáról szóló HM utasítás tartalmazza állománykategóriák szerinti
bontásban.
(5) A  rendszeresített nyomtatványok formai és kiviteli követelményeit az  újonnan rendszeresített nyomtatványok
esetében a rendszeresítéséről szóló Honvéd Vezérkar főnöki parancs, a már rendszeresített nyomtatványok esetében
az  MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB) által a  HM Zrínyi Nkft. részére átadott mintaokmányok
tartalmazzák.
6. Átvétel és elosztás 7. § (1) Az elkészült termékek minőségi átvételét
a) a nyomdai-sokszorosítási munkák esetében a feladat végrehajtását kérő, a 2. § a) pontja szerinti jogosult,
b) a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok esetében az MH GEOSZ és
c) a rendszeresített nyomtatványok, továbbá a papíralapú irodai termékek esetében a HM VGH
végzi.
(2) Az elkészült termékek mennyiségi átvételét
a) a nyomdai-sokszorosítási munkák esetében a feladat végrehajtását kérő, a 2. § a) pontja szerinti jogosult,
b) a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok esetében az MH GEOSZ és
c) a rendszeresített nyomtatványok, továbbá a papíralapú irodai termékek esetében az MH ARB
végzi.
(3) A mennyiségi átvételt végző gondoskodik az átvett termékek elosztásáról.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § A  szolgálati könyvek és a  főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
(a továbbiakban: Ut.) 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Szolgálati könyvet a HM Szervezeti és Működési Szabályzata szerinti állami vezetők, a Honvéd Vezérkar főnöke
(a  továbbiakban: HVKF), valamint szakutasítás esetében a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében felsorolt
személyek jogosultak kiadni. Főnökségi kiadványt a HVKF, a főosztályvezetők, a csoportfőnökök, a HM Hadtörténeti
Intézet és Múzeum kivételével a  honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek vezetői,
a  miniszter közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalok főigazgatói, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
főigazgatója, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, az MH egészségügyi főnöke, az MH Kiképzési és
Doktrinális Központ parancsnoka és az  MH Geoinformációs Szolgálat szolgálatfőnöke (a  továbbiakban együtt:
kiadásra jogosultak) jogosult kiadni.”
10. § Az Ut. 5. § (1) bekezdésében az „1+2 évre tervezve” szövegrész helyébe az „a (3) bekezdésben meghatározott időszakra
tervezve” szöveg lép.
11. § Az Ut. 5. § (3) bekezdésében a „december 31-ig” szövegrész helyébe az „október 31-ig” szöveg lép.
12. § Hatályát veszti a  nyomdai munkák tervezésének, végzésének és felügyeletének rendjéről szóló 56/2011. (V. 13.)
HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2016. XXXVII. törvény Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya közötti
légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. május 10-i ülésnapján fogadta el.
LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között
Cikkek jegyzéke PREAMBULUM
1. CIKK Fogalommeghatározások
2. CIKK Forgalmi jogok nyújtása
3. CIKK Kijelölés és engedélyezés
4. CIKK Üzemeltetési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása
5. CIKK A megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetésének irányadó elvei
6. CIKK Vámok és egyéb díjak
7. CIKK Törvények és rendelkezések alkalmazása
8. CIKK Légialkalmassági bizonyítványok és személyzet alkalmassági bizonyítványai engedélyek
9. CIKK Repülésbiztonság
10. CIKK A légiközlekedés védelme
11. CIKK Használati díjak
12. CIKK Kereskedelmi tevékenységek
13. CIKK Pénzeszközök átutalása
14. CIKK Menetrendek
15. CIKK Viteldíjak
16. CIKK Információ-csere
17. CIKK Konzultáció
18. CIKK Vitás kérdések rendezése
19. CIKK A megállapodás módosítása
20. CIKK Nyilvántartásba vétel
21. CIKK Felmondás
22. CIKK Hatálybalépés
PREAMBULUM Magyarország Kormánya, valamint a Bahreini Királyság Kormánya (a továbbiakban: „Szerződő Felek”),
A Chicagóban, 1944. december hetedik napján aláírásra megnyitott, a  Nemzetközi Polgári Repülésről szóló
Egyezmény, valamint az ugyancsak Chicagóban, 1944. december hetedik napján aláírásra megnyitott, a nemzetközi
légijáratok átmenő forgalmáról szóló egyezmény részeseiként;
Törekedve a nemzetközi légiközlekedés előmozdítására területeik között;
Elismerve a  légiszállítás fontosságát, mint a  gazdasági együttműködés és kereskedelmi kapcsolatok, valamint
a népek közötti kapcsolatok és barátság előmozdításának eszközét;
Kívánatosnak tartva a repülésbiztonság és légiközlekedés-védelem legmagasabb fokának biztosítását a nemzetközi
légiközlekedésben és kifejezésre juttatva a  személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a  légiközlekedés
működését károsan befolyásoló és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláásó olyan cselekedetek,
illetve azokkal való fenyegetések miatti aggodalmukat, amelyek a  légijárművek biztonsága ellen irányulnak,
valamint
Azon óhajtól vezérelve, hogy Megállapodást kössenek a területeik közötti és azokon túli légijáratok létrehozása és
működtetése céljából,
AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK – FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
A Megállapodás szempontjából, kivéve, ha a szöveg másként rendelkezik:
a) „Légügyi Hatóságok” Magyarország Kormánya esetében a légügyi főigazgatót, valamint a Bahreini Királyság
Kormánya esetében a  Közlekedési Minisztérium képviseletében a  Polgári Légiközlekedési Hatóságot,
illetve mindkét esetben bármely olyan személyt jelent, aki a  jelen Megállapodással kapcsolatos bármely
tevékenység ellátására jogosult;
b) „Megállapodás” jelen Megállapodást, annak Függeléke(i)t illetve azok bármely módosításait jelenti;
c) „Légijárat”, „nemzetközi légijárat”, „légitársaság” és „nem kereskedelmi célból történő leszállás” kifejezések
a Chicagói Egyezmény 96. Cikkében meghatározott jelentéssel bírnak;
d) „Chicagói Egyezmény” a  Chicagóban 1944. december hetedik napján aláírt Polgári Repülési Egyezményt
jelenti, beleértve az Egyezmény 90. Cikke alapján elfogadott valamennyi Függeléket, valamint az Egyezmény
90. vagy 94 a) Cikke alapján az  Egyezmény vagy a  Függelékek bármely módosítását, amennyiben azokat
mindkét Szerződő Fél alkalmazza.
e) „Kijelölt légitársaság” olyan légitársaságot jelent, amely a  jelen Megállapodás 3. Cikke (Kijelölés és
engedélyezés) alapján kijelölésre és engedélyezésre került;
f ) „Viteldíj” az utasok, poggyász vagy áru szállításáért fizetendő díjakat, valamint az ilyen díjak alkalmazásának
feltételeit jelenti, beleértve az  utazási irodáknak és egyéb kisegítő szolgáltatásoknak fizetendő díjakat,
azonban a posta szállításáért fizetendő térítés vagy feltételek nélkül;
g) „Terület” kifejezés a Chicagói Egyezmény 2. Cikkében meghatározott jelentéssel bír;
h) a jelen Megállapodásban „Magyarország állampolgárai”-ra vonatkozó hivatkozások a  jelen Megállapodás
8. Cikkének (Légialkalmassági bizonyítványok és személyzet alkalmassági bizonyítványaik) 2. bekezdése
kivételével úgy értelmezendők, mint az Európai Unió tagállamainak állampolgáraira történő hivatkozás;
i) a jelen Megállapodásban „Magyarország légitársaságai”-ra vonatkozó hivatkozások úgy értelmezendők, mint
Magyarország által kijelölt légitársaságokra történő hivatkozás;
j) a jelen Megállapodásban az  „EU Szerződések”-re vonatkozó hivatkozások úgy értelmezendők, mint
az Európai Unióról szóló Szerződés és az Európai Unió működéséről szóló Szerződésre történő hivatkozás.
k) „Használati díjak” az  illetékes hatóságok által a  légitársaságoktól szedett, vagy általuk engedélyezetten,
a repülőtér eszközeinek és berendezéseinek, vagy a léginavigációs szolgáltatásoknak a használatáért szedett
díjat jelenti, beleértve a  légijármű, annak személyzete, az  utasok és áruk vonatkozásában a  kapcsolatos
szolgáltatásokat és berendezéseket is.
2. CIKK – FORGALMI JOGOK NYÚJTÁSA
 1. Mindegyik Szerződő Fél megadja a  másik Szerződő Félnek a  jelen Megállapodásban meghatározott jogokat
a  jelen Megállapodás I. Függelékében meghatározott útvonalakon menetrend szerinti nemzetközi légijáratok
üzemeltetésére a másik Szerződő Fél által kijelölt légitársasága által.
2. A jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően, mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai az  alábbi
jogokat élvezik:
a/ a másik Szerződő Fél területének leszállás nélküli átrepülése;
b/ nem kereskedelmi célból történő leszállások a másik Szerződő Fél területén;
c/ a  területén belül meghatározott pontokon történő leszállások nemzetközi forgalom felvétele, illetve
– elkülönülten vagy együttesen történő – leadása céljából.
 3. Az egyes Szerződő Felek a  jelen Megállapodás 3. Cikkében (Kijelölés és felhatalmazás) kijelöltektől eltérő
légiközlekedési vállalatai ugyanúgy élvezik a  jelen Cikk 2. bekezdésének a) és b) albekezdéseiben meghatározott
jogokat.
4. A jelen Cikk 2. bekezdésének egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mintha az  egyik Szerződő
Fél kijelölt légitársaságának jogot adna arra, hogy a  másik Szerződő Fél területén utasokat, árut és postai
küldeményeket vegyen fel az adott Szerződő Fél területén lévő más pontra történő szállítás céljából.
3. CIKK – KIJELÖLÉS ÉS ENGEDÉLYEZÉS
 1. Mindegyik Szerződő Félnek joga van a  jelen Megállapodás I. Függelékének Útvonalak részében meghatározott
minden egyes útvonalon egy vagy több légitársaságot kijelölni a  Megállapodás tárgyát képező üzemeltetésre,
valamint ezen kijelöléseket visszavonni vagy megváltoztatni. Az ilyen kijelöléseket írásban kell megtenni.
2. Ilyen kijelölés kézhezvétele esetén a  másik Szerződő Fél a  lehető legkisebb eljárási késedelem mellett kiadja
a megfelelő felhatalmazásokat és engedélyeket, feltéve, hogy:
a) Magyarország által kijelölt légitársaság esetén:
i) Magyarország területén került bejegyzésre az EU Szerződések értelmében, valamint az Európai Unió
egy tagállama által kibocsátott, az  európai uniós joggal összhangban kiadott érvényes Működési
Engedéllyel rendelkezik;
ii) az Európai Unió a  Légijármű Üzemben tartási Engedély kiállításáért felelős tagállama tényleges
szabályozói felügyeletet gyakorol és tart fenn a  légitársaság felett, valamint az  illetékes légügyi
hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározták; valamint
iii) a légitársaságot közvetlenül vagy többségi tulajdonjogon keresztül az Európai Unió vagy az Európai
Szabadkereskedelmi Társulás tagállamai és/vagy ezen államok állampolgárai tulajdonolják és
ténylegesen irányítják.
b) a Bahreini Királyság által kijelölt légitársaság esetén:
i) a Bahreini Királyság területén került bejegyzésre és székhelye ott található, valamint a  Bahreini
Királyság által kiállított érvényes működési engedéllyel rendelkezik, valamint a  Bahreini Királyság
tényleges szabályozói felügyeletet gyakorol és tart fenn a légitársaság felett, valamint
ii) a légitársaság többségi tulajdonjogát és tényleges irányítását a  Bahreini Királyság, a  Bahreini
Királyság állampolgárai, vagy mindkettő gyakorolja;
c) a légitársaságot kijelölő Szerződő Fél megfelel a  jelen Megállapodás 9. Cikkében (Repülésbiztonság) és
10. Cikkében (Légiközlekedés-védelem) foglalt rendelkezéseknek;
d) a kijelölt légitársaság megfelel a  jelen Megállapodás 7. Cikkében (Törvények és rendelkezések alkalmazása)
előírt feltételeknek, valamint a kérelmet vagy kérelmeket elbíráló Szerződő Fél által a nemzetközi légijáratok
üzemeltetésére rendesen alkalmazott törvényeknek és rendelkezéseknek.
4. CIKK – ÜZEMELTETÉSI ENGEDÉLY ELUTASÍTÁSA, VISSZAVONÁSA, FELFÜGGESZTÉSE VAGY
KORLÁTOZÁSA
1. Mindegyik Szerződő Fél elutasíthatja, visszavonhatja, felfüggesztheti vagy korlátozhatja a másik Szerződő Fél által
kijelölt légitársaság üzemeltetési engedélyét vagy műszaki engedélyeit, amennyiben:
a) Magyarország által kijelölt légitársaság esetén:
i) nem Magyarország területén került bejegyzésre az  EU Szerződések szerint vagy nem rendelkezik
az európai uniós joggal összhangban kibocsátott érvényes Működési Engedéllyel; vagy
ii) az Európai Uniónak a  Légijármű Üzemben tartási Engedély kiállításáért felelős tagállama nem
gyakorol vagy tart fenn tényleges szabályozói felügyeletet a  légitársaság felett, vagy az  illetékes
légügyi hatóságot nem határozták meg egyértelműen a kijelölésben; vagy
iii) sem az Európai Unió, sem az Európai Szabadkereskedelmi Szervezet tagállamai, illetve ezen államok
állampolgárai nem gyakorolnak tulajdonjogot sem közvetlenül, sem többségi tulajdon útján
a légitársaság felett, illetve az nem áll azok tényleges irányítása alatt.
b) a Bahreini Királyság által kijelölt légitársaság esetén:
i) nem a  Bahreini Királyság területén került bejegyzésre vagy székhelye nem a  Bahreini Királyság
területén található, vagy nem rendelkezik a Bahreini Királyság által kiállított érvényes üzemeltetési
engedéllyel, illetve a Bahreini Királyság nem gyakorol és tart fenn tényleges szabályozói felügyeletet
a légitársaság felett, vagy
ii) a többségi tulajdonjogot és tényleges irányítást nem a  Bahreini Királyság, a  Bahreini Királyság
állampolgárai, illetve ezek együttese gyakorolja.
c) amennyiben a  másik Szerződő Fél nem tartja be és tartatja be a  jelen Megállapodás 9. Cikkében
(Repülésbiztonság) és 10. Cikkében (Légiközlekedés-védelem) meghatározott szabványokat.
d) amennyiben a  légitársaság nem felel meg a  jelen Megállapodás 7. Cikkében (Törvények és rendelkezések
alkalmazása) meghatározott törvényeknek és rendelkezéseknek.
2. Hacsak a  törvények és rendelkezések további be nem tartásának megakadályozása céljából a  jelen Cikk
(1)  bekezdése szerinti azonnali visszavonás vagy felfüggesztés, illetve feltételek előírása nem szükséges, ezen
jogok csak a  másik Szerződő Fél légiközlekedési hatóságaival – jelen Megállapodás 17. Cikke (Konzultáció)
rendelkezéseivel összhangban – folytatott konzultáció után gyakorolhatók.
3. Az egyik Szerződő Fél által a jelen Cikk alapján meghozott intézkedés nem sértheti a másik Szerződő Félnek a jelen
Megállapodás 18. Cikkében (Vitás kérdések rendezése) meghatározott jogait.
5. CIKK – A MEGÁLLAPODÁS SZERINTI LÉGIJÁRATOK ÜZEMELTETÉSÉNEK IRÁNYADÓ ELVEI
 1. Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai tisztességes és egyenlő lehetőséget élveznek a  versenyben
a meghatározott útvonalakon megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetésére.
 2. Mindkét Szerződő Fél köteles a  hatáskörében megtenni a  megfelelő lépéseket a  jelen Megállapodásban
meghatározott jogok gyakorlása során tapasztalt minden diszkriminatív vagy versenyellenes vagy erőfölénnyel
visszaélő megnyilvánulás kiküszöbölése érdekében.
3. A Szerződő Felek kijelölt légitársaságai által nyújtott, a  megállapodás szerinti járatok üzemeltetése során használt
kapacitásáról, a  szolgáltatások gyakoriságát és a  használt légijármű típusát is beleértve, a  Szerződő Felek légügyi
hatóságai egyeznek meg.
4. A Szerződő Felek közötti egyet nem értés esetén a  fenti 3. bekezdésben meghatározott kérdéseket a  jelen
Megállapodás 18. Cikkének (A vitás kérdések rendezése) rendelkezései alapján kell rendezni. A kérdés rendezéséig
a kijelölt légitársaságok által nyújtott kapacitás változatlan marad.
6. CIKK – VÁMOK- ÉS EGYÉB DÍJAK
 1. Mindegyik Szerződő Fél mentesíti a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságait a  légijárművekre, szokásos
felszereléseikre, az  üzemanyagra, a  kenőanyagokra, karbantartással kapcsolatos felszerelésekre, a  légijármű
eszközökre, a  műszaki fogyóeszközökre, a  pótalkatrészekre – beleértve a  hajtóműveket –, a  légijárművek
készleteire – beleértve de nem korlátozva olyan cikkekre mint étel, ital, dohányáru és egyéb termékek, – amelyeket
az  utasoknak a  repülés során történő értékesítésre vagy használatra szánnak és más, kizárólag a  légitársaság
megállapodás szerinti légijáratai üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatban való felhasználásra szánt vagy
felhasznált tételekre, valamint nyomtatott jegytömbökre, légi fuvarlevelekre, bármilyen nyomtatványra, amely
magán viseli a társaság nyomtatott logoját, valamint az adott légitársaság díjmentesen terjesztett szokásos hirdetési
anyagaira kivetett kiviteli korlátozások, vámok, közvetlen vagy közvetett adók, eljárási díjak és más nemzeti és/vagy
helyi illetékek és díjak alól.
2. Jelen Cikkben nyújtott mentességek vonatkoznak a jelen Cikk (1) bekezdésében hivatkozott tételekre:
a) amelyeket az  egyik Szerződő Fél területére a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság visz be, vagy
nevében visznek be;
b) amelyek az  egyik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság légijárművének fedélzetén maradnak a  másik
Szerződő Fél területére érkezéstől az  onnan történő indulásig és/vagy a  terület feletti repülés során
elfogyasztásra kerülnek;
c) amelyeket az  egyik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság légijárművének fedélzetére visznek a  másik
Szerződő Fél területén a megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése során történő felhasználás céljából;
függetlenül attól, hogy az  említett cikkek részben vagy egészben a  mentességet biztosító Szerződő Fél
területén kerülnek-e felhasználásra vagy elfogyasztásra, feltéve azonban, hogy azokat az adott Szerződő Fél
területén nem idegenítik el.
3. A légijárművek szokásos felszerelései, valamint bármelyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága légijárművei fedélzetén
szokásosan lévő anyagok, készletek, cikkek a  másik Szerződő Fél területén csak az  adott másik Szerződő Fél
vámhatóságainak jóváhagyásával rakhatók ki. Ebben az esetben az ilyen felszerelések és tételek élvezik az ezen Cikk
(1) bekezdésben nyújtott mentességeket, feltéve, hogy előírhatják az említett hatóságok felügyelete alá helyezését
arra az időre, amíg azokat újból kiviszik vagy vámrendelkezésekkel összhangban más módon el nem távolítják.
4. A jelen Cikkben biztosított mentességek abban az  esetben is igénybe vehetők, ha az  egyik Szerződő Fél kijelölt
légitársaságai megállapodást kötöttek más légitársasággal/légitársaságokkal a jelen Cikk 1. bekezdésében felsorolt
szokásos felszereléseknek és egyéb tételeknek a másik Szerződő Fél területén történő kölcsönzésére vagy átadására,
feltéve, hogy a másik légitársaság a másik Szerződő Féltől hasonló mentessége(ke)t kapott.
5. Jelen Megállapodás egyetlen rendelkezése sem tiltja meg, hogy Magyarország nem diszkriminatív alapon adókat,
vámokat, díjakat vagy díjszabásokat vessen ki a  területén biztosított olyan üzemanyagra, amelyet a  Bahreini
Királyság kijelölt légitársaságának olyan légijárművében használnak, amely Magyarország területének egy pontja
és Magyarország területének más pontja vagy az Európai Unió egy másik tagállama területének egy pontja között
üzemel.
7. CIKK – TÖRVÉNYEK ÉS RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSA
 1. A nemzetközi légiforgalomban részt vevő légijárműveknek az  egyik Szerződő Fél területére történő belépésére,
ott-tartózkodására, illetve a  területéről történő kilépésére, vagy az  adott Szerződő Félnek ezen légijárművek
üzemeltetésére és repülésére vonatkozó törvényeit, más jogszabályait és eljárásait a területén történő tartózkodás
során a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságainak be kell tartaniuk állampolgárságra való tekintet nélkül,
ugyanúgy ahogy azt saját légitársaságaikra is alkalmazzák.
2. Az egyik Szerződő Fél törvényeit, más jogszabályait vagy eljárásait a  területükre történő belépéskor,
ott-tartózkodáskor vagy kilépéskor a  fedélzeten szállított utasokra, poggyászra, személyzetre és árura, ugyanúgy
mint a  belépésre, engedélyezésre, repülésbiztonságra, bevándorlásra, útlevelekre, vámokra, valutára, egészségre,
karanténra és higiéniai intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket, vagy posta esetén a  postai törvényeket és
rendelkezéseket be kell tartaniuk vagy meg kell felelniük ezeknek az utasoknak, poggyásznak, személyzetnek vagy
áruknak az első Szerződő Fél területére történő belépés, ott-tartózkodás és kilépés során.
3. A jelen Cikkben meghatározott törvények és rendelkezések alkalmazása során egyik Szerződő Fél sem biztosíthat
kedvezményt a saját vagy valamely más légitársaság részére a másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságával szemben.
8. CIKK – LÉGIALKALMASSÁGI BIZONYÍTVÁNYOK ÉS SZEMÉLYZET ALKALMASSÁGI BIZONYÍTVÁNYAI
ENGEDÉLYEK
1. Az egyik Szerződő Fél által törvényei és rendelkezései, illetve Magyarország esetében az Európai Unió jogi aktusai
alapján kiállított és érvényességi idejükön belüli légialkalmassági bizonyítványokat, személyzet alkalmassági
bizonyítványait és szakszolgálati engedélyeit a másik Szerződő Fél a megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése
szempontjából érvényesnek ismeri el, feltéve, hogy a  bizonyítványok vagy engedélyek a  Chicagói Egyezmény
alapján megállapított legalacsonyabb vagy annál magasabb szintű követelményeknek megfelelően, és azokkal
összhangban kerültek kiadásra vagy érvényesítésre.
2. Mindazonáltal mindegyik Szerződő Fél fenntartja a jogot, hogy a területe feletti átrepülés szempontjából ne ismerje
el érvényesnek a másik Szerződő Fél által a saját állampolgárainak kiadott személyzet alkalmassági bizonyítványait
és engedélyeit.
3. Amennyiben az  egyik Szerződő Fél által kiállított vagy érvényesnek nyilvánított engedélyek vagy bizonyítványok
biztosította jogok és feltételek eltérhetnek a Chicagói Egyezmény alapján meghatározott követelményektől – attól
függetlenül, hogy az  eltérést a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél bejelentették-e, – jelen Megállapodás
9. Cikke (Repülésbiztonság) 2. bekezdésében foglaltak sérelme nélkül, a másik Szerződő Fél Légügyi Hatósága jelen
Megállapodás 17. Cikkével (Konzultáció) összhangban konzultációt kérhet a  kérdéses gyakorlat elfogadásának
tisztázása céljából. Amennyiben nem születik kielégítő megállapodás, az  jogalapot biztosít a  jelen Megállapodás
4. Cikkének (Üzemeltetési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) alkalmazására.
9. CIKK – REPÜLÉSBIZTONSÁG
 1. Mindegyik Szerződő Fél bármely időpontban konzultációt kérhet bármely, a  hajózó személyzetre légijárművekre
vagy az  üzemeltetésre vonatkozó biztonsági követelmények másik Szerződő Fél általi alkalmazása tárgyában.
Az ilyen konzultációkat a kérést követő harminc (30) napon belül kell megtartani.
2. Amennyiben az  ilyen konzultációkat követően az  egyik Szerződő Fél megállapítja, hogy a  másik Szerződő
Fél az  említett területek valamelyike esetében nem tart meg és nem alkalmaz hathatósan olyan biztonsági
követelményeket és előírásokat, amelyek a Chicagói Egyezmény szerint abban az időben megállapítható minimális
követelményekkel legalább azonosak, a  másik Szerződő Felet értesíti ezekről és a  minimális követelményeknek
való megfeleléshez szükségesnek ítélt intézkedésekről, és a  másik Szerződő Fél megteszi a  megfelelő javító
intézkedéseket. Amennyiben a  másik Szerződő Fél tizenöt (15) napon vagy más, kölcsönösen megállapított
hosszabb határidőn belül nem teszi meg a  megfelelő intézkedéseket, az  jogalapot biztosít a  jelen Megállapodás
4. Cikkének (Üzemeltetési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) alkalmazására.
3. Egyetértenek abban, hogy az  egyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai által a  másik Szerződő Fél területére vagy
területéről üzemeltetett légijárat bármely légijárművét a másik Szerződő Fél meghatalmazott képviselői jogosultak
a  másik Szerződő Fél területén ellenőrizni, a  fedélzeten és a  légijármű környezetében, mind a  légijármű, mind
a személyzete dokumentumai érvényességének, illetve a  légijármű és felszerelései szemrevételezhető állapotának
ellenőrzése céljából (jelen Cikk alkalmazásában: „forgalmi előtéri ellenőrzés”), feltéve, hogy ez  nem vezet
indokolatlan késéshez.
4. Ha bármely ilyen forgalmi előtéri ellenőrzés vagy ellenőrzések sorozata alapján
a) súlyos aggály merül fel a  tekintetben, hogy egy légijármű vagy egy légijármű üzemeltetése nem felel meg
az Egyezmény szerint akkor meghatározott minimális előírásoknak, vagy
b) súlyos aggály merül fel a tekintetben, hogy ténylegesen nem alkalmazzák és nem tartják be az Egyezmény
szerint, akkor meghatározott biztonsági előírásokat, az  ellenőrzést lefolytató Szerződő Fél az  Egyezmény
33. Cikkének alkalmazásához levonhatja azt a  következtetést, hogy azok a  követelmények, amelyek szerint
kiadták vagy érvényesítették a  légijármű vagy annak személyzete számára szóló bizonyítványokat vagy
engedélyeket, vagy a  légijármű üzemeltetésének követelményei nem felelnek meg az  Egyezmény szerint
megállapított minimális előírásoknak.
5. Abban az  esetben, ha az  egyik Szerződő Fél légitársasága által üzemeltetett légijárművön a  fenti 3. bekezdéssel
összhangban lévő forgalmi előtéri ellenőrzés lefolytatásának lehetőségét megtagadja e  légitársaság vagy
légitársaságok képviselője, a  másik Szerződő Fél ebből arra következtethet, hogy a  fenti 4. bekezdésben
meghatározott típusú súlyos aggály merül fel, és levonja az adott bekezdésben hivatkozott következtetéseket.
6. Mindegyik Szerződő Fél fenntartja magának a  jogot ahhoz, hogy haladéktalanul felfüggessze vagy módosítsa
a  másik Szerződő Fél légitársaságának vagy légitársaságainak üzemeltetési engedélyét, ha az  első Szerződő Fél
a  forgalmi előtéri ellenőrzés vagy ellenőrzés-sorozat eredményeként, a  forgalmi előtéri ellenőrzés megtagadása,
konzultáció alapján, vagy egyéb módon megállapítja, hogy azonnali intézkedés szükséges a  légitársaság
biztonságos működése céljából.
7. Egyik Szerződő Fél által a  fenti 2. vagy 6. bekezdése szerint tett intézkedéseket meg kell szüntetni, ha
az intézkedések foganatosításának alapja megszűnt.
8. Amennyiben Magyarország olyan légitársaságot jelöl ki, amelynek szabályozói felügyeletét az  Európai Unió
egy másik tagállama látja el és tartja fenn, a  másik Szerződő Félnek a  jelen Cikkben hivatkozott jogai ugyanúgy
érvényesek a  repülésbiztonsági szabványoknak az  Európai Unió másik érintett tagállama által történő átvételével,
gyakorlásával vagy fenntartásával kapcsolatban, valamint az  említett légitársaság üzemeltetési engedélyezésével
kapcsolatban.
10. CIKK – A LÉGIKÖZLEKEDÉS VÉDELME
 1. A Szerződő Felek, összhangban a  nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel megerősítik azt, hogy
a  polgári légiközlekedés biztonságának jogellenes cselekményektől való megvédésére vonatkozó egymás iránti
elkötelezettségük jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
2. Mivel a  nemzetközi légijáratok üzemeltetésének alapvető előfeltétele a  polgári légijárművek, utasaik és
személyzeteik biztonságának megteremtése, a  Szerződő Felek megerősítik, hogy a  polgári légijárművek
védelmének biztosítására a  jogellenes beavatkozások ellen egymás felé fennálló kötelezettségük (különösen
a  Chicagói Egyezményben és Függelékeiben, a  Légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és
egyéb cselekményekről szóló, Tokióban 1963. szeptember 14-én aláírt Egyezményben, a  Légijárművek jogellenes
hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, Hágában 1970. december 16-án aláírt Egyezményben, a  Polgári
légiközlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban 1971. szeptember
23-án aláírt Egyezményben, valamint a  Polgári légiközlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett
erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban 1988. február 24-én aláírt Jegyzőkönyvben
meghatározott kötelezettségeik) a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
3. Megkövetelik, hogy az  általuk lajstromozott légijárművek üzemben tartói, illetve azon légijármű üzemben tartók,
amelyeknél a  központi ügyvezetés helye vagy állandó tartózkodási helye a  Szerződő Felek területén található,
illetve Magyarország esetében az EU Szerződések alapján annak területén hozták létre és az Európai Unió jogának
megfelelő érvényes Működési Engedéllyel rendelkeznek, valamint a  területükön található repülőterek üzemben
tartói a légiközlekedés védelméről szóló ezen előírások betartásával működjenek.
4. A Szerződő Felek felkérés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a  polgári légijárművek
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények és más, a  légijárművek, azok utasai és személyzete,
a  repülőterek és léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, valamint bármely más
a polgári repülés biztonsága ellenirányuló fenyegetés megakadályozása érdekében.
5. Ezen felül a  Szerződő Felek megkívánják, hogy a  területükön nyilvántartott légijárművek üzemben tartói, illetve
azok a  légijármű üzemben tartók, amelyeknél a  központi ügyvezetés helye vagy állandó tartózkodási helye
a  területükön található, valamint a  területükön lévő repülőterek üzemben tartói betartsák a  Szerződő Felek
területén érvényes légiközlekedés-védelmi rendelkezéseket.
6. Mindegyik Szerződő Fél egyetért azzal, hogy légijármű üzemben tartóiktól megköveteli a  másik Szerződő
Fél területéről történő távozáskor vagy ott-tartózkodás során az  adott országban érvényes jogszabályokban
– Magyarország esetében az Európai Uniós jogban is – meghatározott légiközlekedés-védelmi előírások betartását.
7. Mindegyik Szerződő Fél biztosítja a megfelelő intézkedések saját területén történő hatékony megtételét a légijármű
védelmére, valamint, hogy az utasok, a személyzet, a kézipoggyászok, a poggyászok, az áruk és a légijármű készletei
beszállást, illetve berakodást megelőzően, illetve annak során történő biztonsági átvilágítása érdekében. Mindegyik
Szerződő Fél méltányos megfontolás tárgyává teszi a másik Szerződő Félnek egyes konkrét fenyegetések elhárítását
célzó indokolható különleges védelmi intézkedések megtételére vonatkozó kérelmeit.
8. A polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye fennállása esetén, vagy más, a  légijármű,
az  utasok és személyzet, a  repülőterek vagy a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes
cselekmények esetén a  Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak a  kommunikáció elősegítésével és más
– az ilyen esemény vagy ennek veszélye lehető leggyorsabb és az életet minimálisan veszélyeztető módon történő
megszüntetését célzó – megfelelő intézkedések megtételével.
9. Az egyes Szerződő Felek minden általuk megfelelőnek ítélt intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a másik
Szerződő Fél légijárművét, amely a területükön a földön jogellenesen elfoglalás vagy egyéb jogellenes beavatkozás
tárgyát képezni, a földön tartsák, kivéve, ha annak felszállását szükségessé teszi az az elsőbbséget élvező kötelesség,
hogy a légijármű utasainak és személyzetének életét megvédjék.
10. Amennyiben az  egyik Szerződő Fél azon vélekedése, hogy a  másik Szerződő Fél nem jelen Cikk rendelkezéseinek
megfelelően járt el, megalapozottnak bizonyul, az első Szerződő Fél légügyi hatósága azonnal konzultációt kérhet
a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságától. Amennyiben a  kéréstől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül
kielégítő megegyezésre jutni, az alapot szolgáltat jelen Megállapodás 4. Cikke (Üzemeltetési engedély elutasítása,
visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) 1. bekezdésének alkalmazására. Szükséghelyzetben ez  a  Szerződő
Fél a  tizenöt (15) nap lejárta előtt is tehet átmeneti intézkedéseket a  4. Cikk (Üzemeltetési engedély elutasítása,
visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) 1. bekezdése alapján. A  jelen bekezdés alapján meghozott
bármely intézkedést haladéktalanul be kell szüntetni, amint a  másik Szerződő Fél megfelel a  jelen Cikk védelmi
rendelkezéseinek.
11. CIKK – HASZNÁLATI DÍJAK
 1. Mindegyik Szerződő Fél mindent elkövet annak érdekében, hogy az illetékes díjmegállapító testületeik által a másik
Szerződő Fél kijelölt légitársaságaira a  repülőterek és egyéb repülési létesítmények használatáért kivetett vagy
engedélyezett használati díjak igazságosak és indokoltak legyenek. A  díjak megalapozott gazdasági alapelveken
alapulnak, és nem lehetnek magasabbak, mint a  saját kijelölt légitársaságok által ugyanazon szolgáltatásokért
fizetett díjak.
2. Egyik Szerződő Fél sem biztosít kedvezményt a  használati díjak tekintetében a  saját vagy bármely más, hasonló
nemzetközi légijáratokat üzemeltető légitársaságnak, és nem vet ki vagy engedélyez a másik Szerződő Fél kijelölt
légitársasága esetében magasabb használati díjakat, mint amiket más hasonló nemzetközi légijáratokat hasonló
légijárművel üzemeltető és hasonló berendezéseket vagy szolgáltatásokat használó saját légitársaságra vet ki.
3. A Szerződő Felek ösztönzik a  konzultációkat a  használati díjakról saját illetékes díjmegállapító testületeik és
a díjmegállapító testületek szolgáltatásait és berendezéseit igénybe vevő kijelölt légitársaságok között. A használati
díjak tervezett módosításairól, az  azokat alátámasztó információkkal és adatokkal együtt, ésszerű időn belül
értesíteni kell a  használókat, hogy azoknak lehetőségük legyen a  díjak bevezetése vagy felülvizsgálata előtti
véleménynyilvánításra.
12. CIKK – KERESKEDELMI TEVÉKENYSÉGEK
 1. Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai jogosultak a  másik Szerződő Fél területén képviseletet létesíteni
a  légiközlekedés elősegítése és értékesítése, valamint más, a  légiközlekedési szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos
kiegészítő termékek és berendezések értékesítése céljából.
2. Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai bevihetnek és fenntarthatnak a  másik Szerződő Fél területére
az  általuk a  légiközlekedéssel kapcsolatosan szükségesnek ítélt saját igazgatási, kereskedelmi, üzemeltetési,
értékesítési, műszaki és egyéb személyzetet és képviselőket.
3. Jelen Cikk 2. bekezdésében meghatározott képviselői és személyzeti igényeket a kijelölt légitársaságok megítélésük
szerint bármilyen állampolgárságú saját személyzettel, vagy egyéb, a  másik Szerződő Fél területén működő
és ott az  ilyen szolgáltatások nyújtására engedéllyel bíró légitársaság, szervezet vagy vállalat szolgáltatásainak
igénybevételével elégíthetik ki.
4. Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai jogosultak közvetlenül vagy saját belátásuk szerint ügynökök útján
a  légiközlekedés és az azzal kapcsolatos kiegészítő berendezések és termékek értékesítésében részt venni a másik
Szerződő Fél területén. Erre a célra a kijelölt légitársaságok jogosultak saját fuvarozási dokumentumaikat használni.
Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai jogosultak az ilyen légiközlekedést és az azzal kapcsolatos termékeket
és berendezéseket a  helyi, vagy bármely szabadon átváltható valutában értékesíteni, valamint bármely személy
szabadon megvásárolhatja azokat.
5. Az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata jogosult a  másik Szerződő Fél területén felmerülő helyi
költségeit a  helyi valutában, illetve, amennyiben ez  összhangban áll a  hatályos rendelkezésekkel, szabadon
átváltható valutákban megfizetni.
6. A fent meghatározott valamennyi tevékenységet a  másik Szerződő Fél területén érvényes törvényekkel és
rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni.
7. A megállapodás szerinti járatok meghatározott útvonalakon történő üzemeltetése és fenntartása során az  egyik
Szerződő Fél által kijelölt bármely légitársaságnak joga van üléshely-bérletre („blocked-space”) és közös üzemelésre
(„code-share”) vonatkozó kereskedelmi megállapodásokat kötni:
a) ugyanazon Szerződő Fél bármely légitársaságával vagy légitársaságaival,
b) a másik Szerződő Fél bármely más légitársaságával vagy légitársaságaival,
c) egy harmadik Fél légitársaságával vagy légitársaságaival. Amennyiben a  harmadik Fél nem engedélyez
vagy hagy jóvá hasonló megállapodásokat a másik Szerződő Fél légitársaságai és más légitársaságok között
az  ilyen harmadik ország területére, területéről vagy azon keresztüli üzemelésre, az  érintett Szerződő Fél
légügyi hatóságának joga van ilyen üzemelések visszautasítására.
8. A fenti harmadik feles közös üzemelésre vonatkozó rendelkezések függnek az  alábbi feltételek meglététől, hogy
az érintett légitársaságok:
a) rendelkeznek a  Szerződő Felek légügyi hatóságainak jóváhagyásával és megfelelnek a  hatóságok által
az ilyen üzemelésekre alkalmazott feltételeknek,
b) a fogyasztókat megfelelő információval látják el ilyen üléshely-bérlet („blocked-space”) és közös
üzemelésekre („code-share”) vonatkozóan
c) minden egyes eladott jegy esetében a vásárlót informálják az eladás helyén arra vonatkozóan, hogy melyik
légitársaság üzemelteti a szolgáltatás minden egyes szakaszát. 13. CIKK – PÉNZESZKÖZÖK ÁTUTALÁSA
 1. A Szerződő Felek megadják a másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságainak azt a jogot, hogy az általuk a területükön
a légiközlekedés és azzal kapcsolatos termékek és berendezések értékesítéséből származó, kiadásaikat meghaladó
bevételüket, valamint az  ilyen bevételek kamatait (beleértve az  átutalásra váró letétek után járó kamatokat)
szabadon átutalják. Az  ilyen átutalásokat bármely átváltható valutában megtehetők azon Szerződő Fél érvényes
átváltási rendelkezéseivel összhangban. amelynek a  területén a  bevétel keletkezett. Az  átutalásokat a  hivatalos
átváltási árfolyamokon, illetve, amennyiben nem áll rendelkezésre hivatalos átváltási árfolyam, az  átutalásokat
az aktuális kifizetésekre alkalmazott általános átváltási árfolyamon kell végrehajtani.
2. Amennyiben a  Szerződő Felek között a  kettős adóztatás elkerülésére külön megállapodás van érvényben, vagy
amennyiben a  Szerződő Felek között a  pénzeszközök átutalását szabályozó külön megállapodás van érvényben,
ezen megállapodások az irányadóak.
14. CIKK – MENETRENDEK
Mindegyik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságnak valamely megállapodás szerinti légi járat üzemeltetésének
megkezdése előtt legalább harminc nappal jóváhagyásra be kell nyújtania a  másik Szerződő Fél légügyi
hatóságainak a  tervezett menetrendjeit. Ezen rendelkezés vonatkozik minden későbbi változásra is. Különleges
esetekben a fent nevezett hatóságok jóváhagyásának függvényében ez a határidő csökkenthető.
15. CIKK – VITELDÍJAK
 1. Mindegyik Szerződő Fél lehetővé teszi, hogy az  egyes kijelölt légitársaságok a  légiközlekedési szolgáltatás
nyújtására vonatkozó díjtételeiket a  piacon érvényes kereskedelmi szempontok alapján állapítsák meg. Egyik
Szerződő Fél sem követelheti meg légitársaságaitól más légitársaságokkal való konzultációt az  általuk a  jelen
Megállapodás szerint nyújtott légiközlekedési szolgáltatásra felszámított vagy felszámítani tervezett viteldíjak
tekintetében.
2. Egyik Szerződő Fél sem engedheti meg, hogy a két fél légiközlekedési vállalata(i) olyan díjtételeket számítsanak fel,
vagy felszámítani tervezzenek, amelyek:
(a) a piaci előnnyel történő visszaélés miatt túlzott mértékűek; vagy
(b) amelyek alkalmazása olyan versenyellenes magatartást eredményez, amelynek tényleges, valószínű
vagy nyilvánvalóan szándékolt hatása a  verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, illetve egy
versenytárs kiszorítása az útvonalról.
3. Mindegyik Szerződő Fél előírhatja a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársaság(i) részére, az  általuk a  területére vagy
területéről történő szállításért felszámított viteldíjakról értesítést, vagy a  viteldíjak benyújtását. Az  ilyen értesítés
vagy viteldíjbenyújtás nem több, mint 30 nappal a  díjtétel bevezetését megelőzően írható elő. Különleges
esetekben ez a határidő csökkenthető.
4. Mindegyik Szerződő Fél jogosult jóváhagyni vagy elutasítani a  területéről induló egyirányú vagy retúr viteldíjakat
a két Szerződő Fél területe között.
5. Amennyiben valamelyik Szerződő Fél úgy véli, hogy a területére érkező fuvarozás viteldíja a  fenti, 2. bekezdésben
meghatározott kategóriák valamelyikébe esik, ezen Szerződő Fél a  viteldíj, vagy az  arról benyújtott értesítés
kézhezvételét követő tizenöt (15) napon belül elégedetlenségéről tájékoztatja a  másik Szerződő Felet, valamint
igénybe veheti az alábbi, 6. bekezdésben meghatározott konzultációs eljárásokat.
6. Mindegyik Szerződő Fél konzultációt kezdeményezhet bármelyik Szerződő Fél légitársasága által a  jelen
Megállapodás tárgyát képező légiközlekedési szolgáltatások után felszámított díjtétel ügyében, beleértve az olyan
díjtételeket, amelyek jóváhagyás elutasításáról illetve elégedetlenségről szóló tájékoztatás küldésére adtak okot.
Az  ilyen konzultációkat a  kérvény kézhezvételét követő harminc (30) napon belül kell megtartani. A  Szerződő
Felek együttműködnek a vitás kérdések megnyugtató rendezéséhez szükséges információk biztosítása érdekében.
Amennyiben a  Szerződő Felek megegyeznek, mindegyik Szerződő Fél megtesz mindent a  megegyezés érvényre
juttatására. Amennyiben a  Felek nem jutnak megegyezésre, azon Fél döntése marad érvényben, amelynek
területéről a fuvarozás indul.
7. A jelen Cikk rendelkezéseivel összhangban megállapított díjtétel addig marad érvényben, ameddig az  érintett
légitársaság(ok) azt visszavonja (visszavonják), vagy egy új díjtétel jóváhagyásra kerül.
16. CIKK – INFORMÁCIÓ-CSERE
 1. Bármelyik Szerződő Fél légügyi hatóságának kezdeményezésére a  Szerződő Felek légügyi hatóságai a  lehető
leghamarabb információt cserélnek az  általuk kijelölt légitársaságoknak nyújtott aktuális engedélyeket illetően
a  másik Szerződő Fél területére, területéről vagy területén keresztül üzemeltetett légijáratokra vonatkozóan.
Fentiekbe beleértendő a  javasolt útvonalakon üzemeltetendő légijáratokra vonatkozó érvényes bizonyítványok és
engedélyek másolatai, valamint a módosítások vagy mentességet igazoló okiratok.
2. Bármelyik Szerződő Fél légügyi hatósága a  másik Szerződő Fél légügyi hatósága kérésére ellátja azt minden
indokoltan elvárható, a másik Szerződő Fél területéről vagy területére szállított forgalomról készített időszakos vagy
más statisztikai kimutatással.
17. CIKK – KONZULTÁCIÓ
 1. A szoros együttműködés jegyében a  Szerződő Felek légügyi hatóságai időről időre konzultálnak egymással
annak érdekében, hogy jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtását és kielégítő betartását biztosítsák,
emellett bármelyik Szerződő Fél bármely időpontban konzultációt kérhet a  jelen Megállapodás végrehajtásával,
értelmezésével, alkalmazásával vagy módosításával kapcsolatban.
2. Kivéve a  jelen Megállapodás 4. Cikkében (Üzemeltetési jóváhagyás elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy
korlátozása), 9. Cikkében (Repülésbiztonság), 10.  cikkében (A légiközlekedés védelme), valamint 15. Cikkében
(Díjtételek) foglaltakat, az  ilyen konzultációkat – amelyek történhetnek tárgyalás vagy levélváltás útján –, a  kérés
kézhezvételét követő hatvan (60) napon belül kell megkezdeni, kivéve, ha a Szerződő Felek másként egyeznek meg.
18. CIKK – VITÁS KÉRDÉSEK RENDEZÉSE
 1. A Szerződő Felek között, jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármely
vitát a Szerződő Felek először tárgyalások úton kísérlik meg rendezni.
 2. Amennyiben a  Szerződő Felek tárgyalások útján nem tudnak megegyezni, megállapodhatnak arról, hogy a  vitát
döntéshozatalra valamely személy vagy testület elé utalják, amennyiben ennek során nem születik megegyezés,
a  vitát bármelyik Szerződő Fél kérésére egy három (3) választott bíróból álló testület elé terjesztik; mindegyik
Szerződő Fél megnevez egy-egy (1-1) tagot, a harmadik tagot pedig az így kinevezett két (2) tag az alábbiak szerint
jelöli ki: mindegyik Szerződő Fél megnevez egy választott bírót bármelyik Szerződő Fél, a  vita választott bíróság
útján történő rendezésére vonatkozó kérésének diplomáciai úton keresztül eljuttatott értesítésének másik Szerződő
Fél általi kézhezvételétől számított hatvan (60) napon belül, és a harmadik választott bírót ez után a meghatározott
határidőn belül ki kell jelölni; vagy amennyiben a meghatározott határidőn belül nem sikerül kijelölni a harmadik
választott bírót, bármelyik Szerződő Fél kérheti a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnökét, hogy
a  szükséges választott bírót vagy bírókat jelölje ki. A  harmadik választott bírónak ilyen esetekben egy harmadik
ország állampolgára, és ellátja a választott bírói testület elnöki teendőit.
3. A választott bírói testület a  jelen Megállapodással összhangban megállapítja bíráskodásának hatáskörét és
meghatározza az eljárást.
4. A Szerződő Felek a  jelen Cikk 2. bekezdésében meghatározottak szerint hozott bármely döntést megtartanak.
Amennyiben valamelyik Szerződő Fél nem tartja be a  döntést, az  a  másik Szerződő Fél számára alapot biztosít
a  jelen Megállapodás 4. Cikkének (Üzemeltetői engedélyek elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy
korlátozása) alkalmazására.
5. A nemzeti választott bírók költségeit az őket kinevező Szerződő Felek állják. A választott bírói testület minden egyéb
költségét – a harmadik választott bíró díjazásával és költségeivel együtt – egyenlő mértékben megosztják.
19. CIKK – A MEGÁLLAPODÁS MÓDOSÍTÁSA
 1. A jelen Cikk 2. bekezdésének rendelkezései függvényében, amennyiben bármelyik Szerződő Fél kívánatosnak
tartja jelen Megállapodás bármely rendelkezésének módosítását, az  ilyen módosításokról a  17. Cikk (Konzultáció)
rendelkezései szerint kell megegyezni. A  módosítás a  Szerződő Felek között az  alkotmányos követelményeik
betartását igazoló diplomáciai jegyzékváltás során a  később átadott jegyzéket követően harminc (30) nappal lép
hatályba.
2. A jelen Megállapodás Függelékének bármely módosításáról a  Szerződő Felek légügyi hatóságai közvetlenül
megegyezhetnek. Az ilyen módosítások a megegyezés napján lépnek hatályba.
3. A jelen Megállapodás a szükséges változtatásoktól függően bármely olyan nemzetközi egyezmény vagy többoldalú
megállapodás rendelkezéseivel módosítottnak tekintendő, amely mindkét Szerződő Félre nézve kötelező.
20. CIKK – NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL
A jelen Megállapodást és annak bármely módosítását, a  Függelék módosításainak kivételével, a  Szerződő Felek
nyilvántartásba vétel céljából benyújtják a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek.
21. CIKK – FELMONDÁS
 1. Bármely Szerződő Fél bármikor diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesítheti a másik Szerződő Felet a jelen
Megállapodás felmondására vonatkozó döntéséről. Ezt az  értesítést egyidejűleg a  Nemzetközi Polgári Repülési
Szervezethez is el kell juttatni. Ilyen esetekben a  Megállapodás tizenkét (12) hónappal azt követően szűnik meg,
hogy a másik Szerződő Fél kézhez vette az értesítést, hacsak a felmondásra vonatkozó értesítést ezen időszak lejárta
előtt megegyezés alapján vissza nem vonják.
2. Amennyiben a másik Szerződő Fél nem ismeri el a felmondásra vonatkozó értesítés kézhezvételét, úgy kell tekinteni,
mintha azt az  értesítést a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet általi kézhezvétele után tizennégy (14) nappal
kapta volna meg.
22. CIKK – HATÁLYBALÉPÉS
A jelen Megállapodás a  Szerződő Felek között az  alkotmányos követelményeik betartását igazoló diplomáciai
jegyzékváltás során a később átadott jegyzéket követően harminc (30) nappal lép hatályba.
ENNEK HITELÉÜL alulírottak, akiket erre Kormányaik megfelelően felhatalmaztak, a  jelen Megállapodást két
példányban aláírták arab, magyar és angol nyelven, melyek közül mindegyik szöveg egyformán hiteles, és mindkét
Fél megtart egy eredeti példányt mindegyik nyelven végrehajtás céljából. Jelen megállapodás értelmezéséből eredő
esetleges vita esetén az angol nyelvű változat az irányadó.
Készült a Bahreini Királyságban, 2016. évben, január hónap 21. napján.
MAGYARORSZÁG A BAHREINI KIRÁLYSÁG
 KORMÁNYA RÉSZÉRŐL KORMÁNYA RÉSZÉRŐL
FÜGGELÉK
ÚTVONALAK I. Magyarország Kormánya
által kijelölt légitársaságok által üzemeltethető útvonalak:
HONNAN KÖZBENSŐ PONTOK HOVA TÚLI PONTOK Bármely pont
Magyarországon
Bármely pont Bármely pont Bahreinben Bármely pont II. A Bahreini Királyság Kormánya
által kijelölt légitársaságok által üzemeltethető útvonalak:
HONNAN KÖZBENSŐ PONTOK HOVA TÚLI PONTOK Bármely pont Bahreinben Bármely pont
Bármely pont
Magyarországon
Bármely pont MEGJEGYZÉSEK:
1) Bármelyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága valamelyik vagy mindegyik járat teljesítése során kihagyhatja
bármely közbenső vagy a  túli pontját vagy pontjait, feltéve hogy a  megállapodás szerint üzemeltetett
légijárat kiindulási vagy érkezési pontja a légitársaságot kijelölő Szerződő Fél területén van.
2) Az ötödik kereskedelmi szabadságjog gyakorlása a megadott közbenső és túli pontok vonatkozásában a két
fél légügyi hatóságai megállapodásának függvénye.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdés kivételével – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 22. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
8/2018. (II. 6.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a Magyarországon és az Oroszországi Föderációban kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a tudományos fokozatot tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Oroszországi Föderáció Kormánya között a  Magyarországon és
az  Oroszországi Föderációban kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a  tudományos
fokozatot tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, az igazságügyi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2016. (X. 24.) ME határozata az EU-LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az EU-LAC Nemzetközi Alapítvány
létrehozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) szövegének – a  megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1039/2011. (III. 8.) Korm. határozata a Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport előirányzatból a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala részére történő forrásbiztosításról.
A Kormány 1. a Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport előirányzat felhasználásának szabályairól szóló 20/2011. (III. 2.) Korm.
rendelet 6. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 30. alcím,
10. Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport előirányzat terhére 4000,0 millió forint összegű támogatást biztosít
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) részére; a Hivatal
a támogatást tartozásállománya megszüntetésére használhatja fel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Hivatal elnöke 2. egyetért a Kormány részére bemutatott intézkedési tervben foglaltakkal, így a kiszervezett feladatok
visszaszervezésével, az egyes üzemeltetési feladatok saját erőforrással történő meg valósításával, a bérelt ingatlanok
állami tulajdonban álló ingatlannal történő kiváltásával, az „infláció követő” szerződések újratárgyalásával.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök