type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2013. (HK 11.) HM KÁT szakutasítása.  a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Operatív Belső Kontrollok Rendszere Szabályzata
kiadásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
mint intézményre, valamint a HM és MH szervekre és
szervezetekre terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium operatív belső kontrolljai rendszerének részét képező Operatív Belső Kontrollok
Rendszere Szabályzatot a szakutasítás 1. mellékleteként
kiadom.
3. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
1249/2017. (V. 2.) Korm. határozata az egyházi célú támogatásokból megvalósuló kerettanterv kidolgozásával összefüggő tananyag- és tankönyvfejlesztésekre vonatkozó beszerzések közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése
alapján az  egyes egyházi célú támogatások forrásszükségletének biztosításáról szóló 1813/2016. (XII. 20.)
Korm.  határozatban meghatározott egyházi tankönyvfejlesztés címén nyújtott támogatási összegek felhasználása
körében – figyelembe véve a  támogatási cél sajátosságait – felmentést ad az  érintett kedvezményezettek részére
a Kbt. 5. § (3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára –
dr. Zöld-Nagy Viktóriát, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. június 5-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 12. § (1) bekezdésének
rendelkezését egészítse ki azzal, hogy a képviselő-testület (közgyűlés) ülését a településrészi önkormányzati testület
indítványára is össze kell hívni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményének. Az egyértelműség
követelménye a Bizottság és az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel
vagy nemmel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). A kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Országos Választási Bizottságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – a hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség,
ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés
egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra
irányul.
A népszavazásra feltenni kívánt kezdeményezés azonban csak hivatkozik az Ötv. a kérdésben idézett rendelkezésére,
annak szövegét nem tartalmazza, illetve annak pontos tartalmára való utalást sem tesz.
Az Országos Választási Bizottság következetes gyakorlata szerint azonban a választópolgártól nem várható el
a különböző jogszabályok, így a helyi önkormányzatokról szóló törvény pontos és részletes ismerete sem.
A kezdeményezés megfogalmazása alapján tehát a választópolgároknak az aláírásgyűjtés, illetve a kérdésben tartott
népszavazás alkalmával ismereteik hiányában kellene dönteniük a kérdés támogatásáról vagy elutasításáról.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
A fent leírtak alapján a Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2010. (I. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Magyar Szociális Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, hogy börtönből nem
szabadulhat addig senki, amíg a bűncselekmény által okozott kárt és a fogvatartás költségeit meg nem térítette.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés megtévesztő, mivel annak megfogalmazásával
ellentétben a hatályos magyar jog jelenleg is ismeri azt az általános kártérítési szabályt, mely szerint „aki másnak
jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni”[a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továb biak ban:
Ptk.) 339. § (1) bekezdés] .
A kérdés megfogalmazásából továbbá az következik, mintha egy bűncselekmény elkövetését megállapító jogerős
ítélet meghozatala során mindenképpen rendelkezni kellene az okozott kár mértékéről. Ez azonban megtévesztő
a választópolgárok számára, tekintettel arra, hogy a bűncselekmények jelentős részénél a bűncselekmény által okozott
kár pénzbeli értéke egy büntetőeljárás keretén belül nem határozható meg, különös tekintettel pl. a nem vagyoni kár
intézményére vagy más – nem a vagyon elleni – bűncselekményekre.
A testület álláspontja szerint a kérdés félrevezető, nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének,
mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy beadványozó mit ért „bűncselekmény által okozott kár” alatt. Érti-e
ezalatt esetleg a tényleges kárt vagy az elmaradt hasznot is, vagy a vagyoni kárt esetleg a nem vagyoni kárt is.
A büntetőeljárás szabályai továbbá lehetővé teszik azt is, hogy a károsult kárigényét polgári jogi igény keretében
érvényesítse. Erre tekintettel sem egyértelmű a népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdés, mivel azt a téves
látszatot kelti, mintha ilyen igény érvényesítésére jelenleg nem lenne mód.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a Ptk. 339. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1415/2014. (VII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret forrásfelhasználásával kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozatnak (a továbbiakban: határozat) megfelelően biztosítsa a Társadalmi Megújulás
Operatív Programban és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Programban a kifizetési célok teljesülését,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a határozatnak megfelelően biztosítsa a tervezett pályázati felhívások
és kiemelt felhívások megjelenését, valamint a  kifizetési célok teljesülését a  Környezet és Energia Operatív
Programban,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a határozatnak megfelelően
a) biztosítsa a  tervezett pályázati felhívások és kiemelt felhívások megjelenését a  Gazdaságfejlesztés Operatív
Programban, valamint
b) biztosítsa a  kifizetési célok teljesülését a  Dél-Dunántúli Operatív Programban és az  Észak-Alföldi Operatív
Programban,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  határozatnak megfelelően biztosítsa a  kifizetési célok
teljesülését az Elektronikus Közigazgatás Operatív Programban és az Államreform Operatív Programban.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1308/2013. (VI. 7.) Korm. határozata az elektronikus útdíjrendszer kiépítése érdekében szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdése alapján az  elektronikus
útdíjrendszer kiépítése érdekében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 8. Elektronikus útdíjrendszer kiépítése
jogcímcsoport terhére
a) a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára 2037,6 millió forint, valamint
b) a Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatala cím javára 100,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
507/2013. (XII. 17.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Pozna Claudiu Radut 2013.
december 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
373/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Balázsné dr. Wünsch Zsuzsannát 2020. február 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
95/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 162/2010. (III. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 162/2010.
(III. 11.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a bírósági ülnökök választásával kapcsolatos
eljárás során a bírósághoz fordulás jogát biztosítani kell?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel nem egyértelmű, hogy mit ért a kezdeményező a „bírósághoz fordulás
joga” alatt, illetve nem egyértelmű a választópolgárok számára, hogy milyen módon, milyen formában, ki által és
az eljárás mely szakaszában lenne biztosított a kérdésben megfogalmazott jog érvényesülése. Az OVB ezért a Nsztv.
10. § c) pontja alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert a hitelesítés elutasítását nem lehetett volna
a Nsztv. 10. § c) pontjára és a 13. § (1) bekezdésére alapítani. Megítélésük szerint a feltett kérdésre a választópolgárok
képesek érdemben véleményt nyilvánítani, mert elvárható tőlük a hatályos szabályozás ismerete. Hivatkoznak
továbbá arra, hogy a Nsztv. nem korlátozza, hogy a népszavazással hozott döntés milyen körű, illetve milyen konkrét
törvényalkotási kötelezettséget tartalmazhat. Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárás
lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 162/2010. (III. 11.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
27/2016. (X. 21.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetnél a Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius segélyezés előirányzattal kapcsolatos eljárási rendről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (3)  bekezdésében, valamint
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a fejezeti
kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről szóló 20/2015. (XI. 24.) KKM utasítás 1.  melléklet 10.  §
c) pontjára, a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetnél a Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius segélyezés
előirányzattal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. § Jelen utasítás hatálya
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) fejezetében a  Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius segélyezés fejezeti
kezelésű előirányzatra – a Nemzetközi Alapokhoz való hozzájárulások jogcímcsoport kivételével,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak jogelődjei költségvetési fejezetében
megállapított, a) pont szerinti előirányzat költségvetési maradványára
[az a)–b) pont a továbbiakban együtt: előirányzat] terjed ki.
II. Fejezet
NEFE munkacsoport 1. A NEFE munkacsoport vezetője, tagjai
2. § Az előirányzat felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítési és javaslattételi feladatok ellátását – a Humanitárius
segélyezés jogcímcsoport kivételével – munkacsoport (a továbbiakban: NEFE munkacsoport) végzi.
3. § A NEFE munkacsoport elnöke a Nemzetközi Fejlesztési és Humanitárius Főosztály (a továbbiakban: NEFEFO) vezetője.
4. § A NEFE munkacsoport állandó tagjai
a) a Miniszteri Kabinet képviselője,
b) a Biztonságpolitikai és Nemzetközi Együttműködésért Felelős Államtitkári Titkárság képviselője,
c) a Nemzetközi Együttműködésért Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság képviselője,
d) a Költségvetési Főosztály vezetője,
e) a Jogi Főosztály vezetője,
f ) a  napirendi ponttal, illetve a  napirenden szereplő előirányzattal érintett területi, valamint szakmai önálló
szervezeti egységek vezetője. 5. § A NEFE munkacsoport elnökét és állandó tagjait az általuk delegált, az adott önálló szervezeti egység munkatársa
helyettesítheti.
6. § A NEFE munkacsoport ülésein tanácskozási joggal – az elnök egyetértésével – esetileg meghívottak is részt vehetnek.
2. A NEFE munkacsoport feladatai 7. § A NEFE munkacsoport feladatai különösen a következők:
a) dönt a pályázat kiírásáról,
b) szakmailag értékeli a benyújtott pályázatokat, illetve támogatási kérelmeket,
c) javaslatot tesz a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről szóló 20/2015.
(XI. 24.) KKM utasítás [a továbbiakban: 20/2015. (XI. 24.) KKM utasítás] szerinti kötelezettségvállaló
(a továbbiakban: kötelezettségvállaló) részére az egyes pályázatok, illetve támogatási kérelmek támogatására,
csökkentett támogatási összeggel történő támogatására vagy azok elutasítására,
d) javaslatot tesz a befogadott pályázatok rangsorára,
e) javaslatot tesz a támogatási szerződés lényeges elemeit érintő módosításra.
8. § A pályázatok, illetve támogatási kérelmek NEFE munkacsoport általi elbírálását követően, a  NEFE munkacsoport
javaslata alapján a kötelezettségvállaló hozza meg a döntést.
3. A NEFE munkacsoport titkára 9. § (1) A NEFE munkacsoport titkári feladatait a NEFEFO szavazati joggal nem rendelkező, kijelölt munkatársa látja el.
 (2) A titkár
a) intézkedik a NEFE munkacsoporti ülések előkészítése és összehívása iránt,
b) a munkacsoporti ülésekről jegyzőkönyvet készít, és azt hitelesítésre az elnöknek bemutatja, majd a hitelesített
jegyzőkönyvet megküldi a NEFE munkacsoport tagjainak,
c) gondoskodik a NEFE munkacsoporti ülés összehívása nélküli szavazás előkészítéséről,
d) ellátja az elnök által a NEFE munkacsoport működésével összefüggő, esetileg rábízott további feladatokat.
4. A NEFE munkacsoport működési rendje 10. § (1) A NEFE munkacsoport szükség szerint ülésezik.
 (2) A munkacsoporti ülést a NEFE munkacsoport elnöke által jóváhagyott napirend alapján és időpontban kell összehívni.
11. § (1) A  meghívót legalább három munkanappal az  ülés előtt kell kézbesíteni a  NEFE munkacsoporti tagoknak és
a meghívottaknak. A NEFE munkacsoport tagjai a meghívóhoz csatoltan megkapják a munkacsoport napirendjén
szereplő előterjesztéseket.
(2) A meghívónak tartalmazni kell az esetleges határozatképtelenség miatt megismételt ülés időpontját.
 (3) Ha a megismételt ülés is határozatképtelen, akkor a kötelezettségvállaló a NEFE munkacsoport javaslatának bevárása
nélkül dönthet az előterjesztésről. 12. § (1) Az  az  állandó NEFE munkacsoporti tag, aki a  munkacsoporti ülésen akadályoztatása miatt nem tud részt venni,
és az 5. § szerint nem delegál helyettest, kivételesen indokolt esetben a NEFE munkacsoport napirendjén szereplő
kérdésekről előzetesen, írásban közli a szavazatát.
(2) Az írásbeli szavazatot zárt borítékban az elnöknek kell átadni legkésőbb az ülést megelőző munkanapon. Az elnök
az  írásban megküldött szavazatot a NEFE munkacsoport ülésén – az egyes napirendi pontokhoz fűződő szavazást
követően – ismerteti.
13. § (1) A NEFE munkacsoport határozatképességét napirendi pontonként kell vizsgálni.
 (2) A NEFE munkacsoport határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagoknak több mint ötven százaléka az ülésen jelen
van, illetve szavazatát a 12. §-ban foglaltak szerint előzetesen átadta.
 (3) Határozatképtelenség esetén egy alkalommal megismételt ülést kell tartani.
14. § (1) A NEFE munkacsoport állandó tagjait egyenlő szavazati jog illeti meg.
 (2) A döntésekre vonatkozó javaslatokat a NEFE munkacsoport nyílt szavazással és a távollévők írásbeli szavazatai alapján,
egyszerű szótöbbséggel hozza meg.
 (3) Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
15. § A NEFE munkacsoport üléseiről jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza az  ülés helyét és időpontját, a  jelenlévők
felsorolását, a napirendi pontonként leadott szavazatok és ellenszavazatok számát, a javaslatokat, továbbá az esetleges
különvéleményeket. A jegyzőkönyvet az elnök hitelesíti.
16. § (1) A NEFE munkacsoport elnöke a NEFE munkacsoport 7. § szerinti feladatainak ellátását ülés tartása nélkül is lehetővé
teheti, és azt a napirendi pontok jóváhagyásával és a napirenden szereplő előterjesztések tagok részére – elektronikus
úton – történő megküldésével, a titkár útján kezdeményezheti.
(2) A  NEFE munkacsoport állandó tagjai számára a  napirendi pontok és az  előterjesztések kézhezvételétől számított
legalább három munkanapos határidőt kell biztosítani arra, hogy szavazatukat – elektronikus úton – megküldjék
az elnök részére.
(3) Az ülés tartása nélküli szavazás során ezen utasítás határozatképességre és szavazásra vonatkozó rendelkezéseit azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a szavazási eljárás akkor eredményes, ha legalább annyi szavazatot megküldenek
a  NEFE munkacsoport elnöke részére, amennyi szavazati joggal rendelkező munkacsoporti tag jelenléte
a határozatképességhez szükséges lenne ülés tartása esetén.
(4) Ha bármely NEFE munkacsoporti tag a  munkacsoporti ülés megtartását kéri, és azt a  napirendi pontok és
az előterjesztések kézhezvételétől számított egy munkanapon belül jelzi, a NEFE munkacsoport elnökének az ülést
össze kell hívnia.
(5) A szavazásra megszabott határidő utolsó napját követő munkanapon – ha valamennyi tag szavazata ezt megelőzően
érkezik meg, akkor az  utolsó szavazat beérkezésének napját követő munkanapon – a  NEFE munkacsoport elnöke
megállapítja a szavazás eredményét, és azt írásban közli a NEFE munkacsoport tagjaival.
III. Fejezet
Felterjesztés 17. § A NEFE munkacsoport elnöke a  2.  §-ban foglaltaktól eltérően is gondoskodhat a  javaslatnak a  NEFEFO vezetője
tevékenységét irányító helyettes államtitkár és államtitkár részére – jóváhagyás céljából – történő felterjesztéséről.
IV. Fejezet
Költségvetési támogatások 1. Pályázati eljárás 18. § A NEFE munkacsoport a pályázatok elbírálását a pályázati kiírásban foglaltak szerinti időtartamra figyelemmel végzi el.
19. § Pályázatok elbírálása esetén a  munkacsoporti ülés meghívójához mellékelni kell a  munkacsoporti tag részére
a  pályázatok kivonatát. A  munkacsoporti tag – kérésére – a  NEFE munkacsoport titkáránál a  teljes pályázati
dokumentációba betekinthet, és arról másolatot készíthet.
2. Költségvetési támogatás iránt kérelem 20. § (1) A költségvetési támogatás iránti kérelem elbírálásakor vizsgálni kell
a) a költségvetési támogatást igénylő (a továbbiakban: igénylő) adatait tartalmazó 1. melléklet szerinti adatlap,
b) az igénylő létesítő okirata vagy az igénylő jogszabályban meghatározott nyilvántartásba vételét igazoló okirat
és az igénylő nyilvántartás szerinti adatait tartalmazó kivonat,
c) az  igénylő képviselőjének pénzügyi intézmény által igazolt, ügyvéd által ellenjegyzett vagy közjegyző által
hitelesített aláírásminta vagy az aláírásminta közjegyző által hitelesített másolata,
d) a költségvetési támogatás iránti kérelemben megjelölt tevékenységről, projektről, programról vagy feladatról
(a továbbiakban: tevékenység) készített tartalmi összefoglaló,
e) a 20/2015. (XI. 24.) KKM utasítás 6. és 7. függelékei szerinti nyilatkozatok,
f ) az  igénylő pénzforgalmi számláját, annak nemzetközi azonosítóit, valamint a  számlavezető pénzforgalmi
szolgáltató nevét és székhelyét tartalmazó, az igénylő pénzforgalmi szolgáltatója által kiállított igazolás,
g) ha azt jogszabály előírja, a  támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedély egyszerű
másolata,
h) a 2. melléklet szerinti költségterv
meglétét.
(2) Amennyiben az igénylő belföldi szervezet, az (1) bekezdésben foglaltakon túl a kérelem elbírálásakor vizsgálni kell
a) a 3. melléklet szerinti nyilatkozat,
b) a 20/2015. (XI. 24.) KKM utasítás 5. függelék szerinti nyilatkozat
meglétét.
(3) Amennyiben az igénylő külföldi személy vagy szervezet, az (1) bekezdésben foglaltakon túl a kérelem elbírálásakor
vizsgálni kell
a) a 4. melléklet szerinti nyilatkozat,
b) a külföldi személy vagy szervezet erre irányuló kezdeményezése esetén, magyarországi pénzforgalmi számlával
rendelkező szervezet által adott befogadó nyilatkozat
meglétét. 3. Költségvetési támogatási döntés
21. § (1) A  költségvetési támogatási döntésre vonatkozó javaslat elkészítése során a  NEFE munkacsoport figyelembe veszi,
hogy a támogatni tervezett tevékenység milyen mértékben
a) illeszkedik a külgazdasági, külpolitikai stratégiához,
b) alkalmas az előirányzat céljának megvalósítására,
c) felel meg a pályázati kiírásban megfogalmazott konkrét követelményeknek,
d) erősíti a külpolitikai kormányzat és a hazai, valamint a nemzetközi civil szféra közötti kapcsolatot,
e) alkalmas Magyarország külföldi megítélésének, a kedvező Magyarország-kép kialakításának elősegítésére,
f ) biztosít saját forrást.
(2) A NEFE munkacsoport költségvetési támogatási döntésre vonatkozó javaslata tartalmazza különösen
a) a támogatandó tevékenység célját és rövid összefoglalását,
b) az igénylő megnevezését,
c) a  tervezett kötelezettségvállalás forrásának pontos megjelölését (a fejezeti kezelésű előirányzat nevét és
az Áht. azonosítóját),
d) az igényelt támogatási összeget és a folyósítás devizanemét,
e) a támogatási összeg forrásmegosztását a működési és a felhalmozási kiadások szerint.
4. Költségvetési támogatási szerződés módosítása 22. § A támogatott tevékenység megvalósítási időszaka legkésőbb a  szerződés lejártának utolsó napján beérkezett,
a támogatott indokolással ellátott kérelme vagy a támogató kezdeményezése alapján módosítható.
V. Fejezet
Az adomány, segély és felajánlás szabályai
23. § (1) Az előirányzat terhére pénzbeli és tárgyi adomány, segély, felajánlás arra irányuló kérelem, a Kormány határozata vagy
kiemelt humanitárius válsághelyzet esetén a kötelezettségvállaló eseti döntése alapján nyújtható.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában kérelem különösen a humanitárius segítségnyújtásra szoruló közösség segítségkérése,
a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 2.  § 14.  pontja szerinti külképviselet
kezdeményezése, nemzetközi szervezetek humanitárius felhívása, valamint nemzetközi humanitárius
segítségnyújtásban közreműködő szervezet kérelme.
24. § A kötelezettségvállaló az adomány, a segély és a felajánlás nyújtásáról az eset összes körülményének mérlegelésével
és a hatékonysági szempontok figyelembevételével
a) humanitárius és fejlesztési mandátummal rendelkező nemzetközi szervezet pénzforgalmi számlaszámára
utalással, b) a humanitárius válsághelyzettel érintett ország kormányzati vagy helyhatósági szerve – nemzetközi pénzbeli
adomány, segély és felajánlás fogadására létrehozott – pénzforgalmi számlaszámára utalással vagy
c) egyoldalú jognyilatkozattal, illetve két- vagy többoldalú szerződéssel
dönt.
25. § Az egyoldalú jognyilatkozat, valamint a két- vagy többoldalú szerződés tartalmazza
a) a  kedvezményezett nevét és címét, a  képviselőjének nevét, a  pénzforgalmi számlaszámát és nemzetközi
azonosítóit, valamint a számlavezető pénzforgalmi szolgáltatójának nevét és székhelyét,
b) hivatkozást az alapjául szolgáló kérelemre, a Kormány határozatára vagy a kötelezettségvállaló eseti döntésére,
c) az adomány, segély és felajánlás felhasználási céljának leírását,
d) az adomány, segély és felajánlás értékét vagy összegét, valamint a pénzbeli teljesítés devizanemét,
e) az adomány, segély és felajánlás forrását jelentő fejezeti kezelésű előirányzat pontos megnevezését, címrendi
besorolását és államháztartási azonosítóját,
f ) a kötelezettségvállaló által szükségesnek tartott egyéb adatokat, körülményeket.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 26. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
27. § Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben az előirányzat felhasználása során a 20/2015. (XI. 24.) KKM utasítást
kell alkalmazni.
28. § Hatályát veszti a 20/2015. (XI. 24.) KKM utasítás 2. §-a és az 1. melléklet 12. függeléke.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
167/2003. (IX. 16.) KE határozata miniszter felmentéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Csehák Judit egészségügyi, szociális és családügyi
minisztert
e tisztségéből — 2003. szeptember 14-i hatállyal —
felmentem. Budapest, 2003. szeptember 12. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
38/2013. (X. 11.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a Mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 21/2012. (XII. 7.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2/2015. (VI. 8.) KKB határozata a 2010. október 4-i vörösiszap-katasztrófa 5. éves évfordulóján megrendezendő központi emlékeseményekről.
A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a 2010. október 4-i vörösiszap-katasztrófa 5. éves
évfordulóján tartandó központi emlékesemények megrendezése érdekében a következő határozatot hozta:
1. A KKB
a) egyetért azzal, hogy 2015. október 5-én a vörösiszap-katasztrófa 5. éves évfordulója alkalmából a veszélyhelyzet
teljes körű felszámolásának tapasztalatairól konferencia kerüljön megrendezésre a Magyar Tudományos
Akadémián;
b) felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, hogy a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósággal
együttműködve gondoskodjon a konferencia megrendezéséről;
Felelős: KKB Tudományos Tanács elnöke
 BM OKF főigazgató
Határidő: folyamatos
c) felkéri a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, hogy 2015. október 4-én
12.30-tól a vörösiszap-katasztrófa 5. éves évfordulóján a közszolgálati média adásában az eseményről
emlékműsort mutassanak be;
d) felkéri a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, hogy a BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatósággal együttműködve gondoskodjon az emlékműsor megrendezéséről.
Felelős: Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatója,
 BM OKF főigazgató
Határidő: 2015. október 4.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy az Ügyrend
36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
1273/2018. (VI. 15.) Korm. határozata az Energetikai Iparfejlesztési és KFI Cselekvési Tervről.
1. A  Kormány, figyelemmel a  Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. (X. 14.) OGY határozatban foglaltakra,
továbbá arra, hogy hazánk energetikai iparának növekedéséhez, valamint a hazai és nemzetközi forrásokat nagyobb
mértékben felhasználni képes magyarországi energetikai kutatás-fejlesztési és innovációs (a  továbbiakban: KFI)
tevékenységek fokozásához szükség van egy olyan szakpolitikai intézkedéscsomagra, amely segítségül szolgál
a támogató szakpolitika kialakításához az alábbi horizontális célok mindegyikéhez:
a) az alacsony és versenyképes energiaárak,
b) a munkahelyteremtés,
c) a környezet- és klímavédelem,
d) az energiaimport-függőség csökkentése,
e) az ellátásbiztonság folyamatos, magas szintű fenntartása,
jóváhagyja az  Energetikai Iparfejlesztési és KFI Cselekvési Tervet (a  továbbiakban: EKFICsT) és az  abban szereplő
intézkedéseket.
2. A Kormány felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az EKFICsT – a Kormány
honlapján történő – közzétételéről.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
3. A  Kormány felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  szakpolitikailag kapcsolódó ágazati stratégiák, cselekvési
tervek és egyéb szakmai keretprogramok elkészítése és felülvizsgálata, továbbá a  támogatási, finanszírozási és
területhasználati követelmények meghatározása során a jövőben biztosítsák az összhangot az EKFICsT-vel.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
4. A Kormány annak érdekében, hogy közvetítő szerepét kihasználva segíthesse a  hazai piaci szereplők (beleértve
az  innovatív kis- és középvállalkozásokat is) hazai és nemzetközi szintű KFI tevékenységekben betölthető
szerepének növekedését, az  energiaipari és az  energetikai KFI tevékenységek terén zajló hazai és nemzetközi
folyamatok nyomon követése és értékelése céljából
a) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal, a  Központi Statisztikai Hivatal és a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal bevonásával
gondoskodjon egy olyan, az  állami és a  privát szektorok energetikai KFI tevékenységét leíró rendszer
kialakításáról és fenntartásáról, amely segíteni tudja a  kormányzati szervek tájékozódását az  energetikai
kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységről, illetve az ezekre irányuló források elérhetőségéről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének felkérésével
Határidő: a nyilvántartás kialakításának és – elsődleges – feltöltésének határideje 2019. május 31., majd
ezt követően folyamatos aktualizálás szükséges
b) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak a  szakpolitikai célkitűzések és az  ágazat
hazai szereplőinek – az 5. pont a) és b) alpontjai keretében azonosítható – nemzetközi érdekképviseletéről,
valamint a nemzetközi, elsősorban az európai uniós és a Nemzetközi Energiaügynökség által megvalósításra
kerülő projektekkel és együttműködési lehetőségekkel kapcsolatos információk hazai érdekeltek felé
való terjesztéséről, továbbá a  mindehhez szükséges munkafolyamatok és intézményi háttér hosszú távú
biztosításáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
5. Az energiaipar és energetikai KFI folyamatok hazai élénkítése érdekében a Kormány
a) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter és az  emberi
erőforrások miniszterének bevonásával az  energiapolitikai célkitűzésekkel összhangban lévő energiapiaci
törekvések megfelelő szakemberállományának biztosítása, a  szükséges szakemberképzések kialakítása
érdekében vizsgálja meg az  energiapiac várható szakképesítési igényeit és elvárásait, továbbá a  szakés felsőoktatás, valamint a  felnőttképzés területén mindehhez szükséges átalakítások és a  szükséges
új képzések beazonosítását, valamint gondoskodjon az  ipari szereplők és felsőoktatási intézmények
együttműködését ösztönző lehetőségek feltérképezéséről és azok alkalmazásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31., majd a szükséges átalakítások végrehajtására folyamatos
b) felhívja a  pénzügyminisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az innovációért és technológiáért
felelős minisztert, hogy háttérintézményeikkel együttműködve biztosítsák egyrészt az EKFICsT prioritásainak
és a kapcsolódó KFI tevékenységeknek valamennyi releváns területen történő hangsúlyos kezelését a 2020
után várhatóan rendelkezésre álló uniós fejlesztési források tervezése során, másrészt gondoskodjanak
az energiatechnológiai prioritásokat és a kapcsolódó KFI tevékenységeket figyelembe vevő hazai pénzügyi és
egyéb támogató eszközök kialakításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
6. A Kormány az  államnak az  energiaiparban betöltött moderátori szerepének növelése érdekében az  EKFICsT-ben
foglalt intézkedések végrehajtásának (előkészítéstől a végső fázisig) és időszakos értékelésének biztosítása, valamint
a  szakterületi szereplők (államigazgatási szervek, állami intézetek és vállalatok, illetve egyéb iparági szereplők)
közötti információtranszfer javítása, együttműködéseinek növelése, az  európai uniós szakpolitikai érdekképviselet
támogatása, továbbá az energiapolitikai célokat segítő központi finanszírozású uniós támogatások – mint például
a  Horizont 2020, a  CEF, LIFE vagy a  COSME források – és uniós társfinanszírozással megvalósuló programok
magasabb szintű kiaknázása, illetve a  szakterületi előrejelzésekkel, foresightokkal kapcsolatos információk
hatékonyabb megszerzése és átadása céljából
a) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az EKFICsT megvalósítását
segítő munkacsoport (a továbbiakban: munkacsoport) létrehozásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. december 31.
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  pénzügyminisztert, az  emberi erőforrások miniszterét,
valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal és
az  energetikai kutatás-fejlesztésben kiemelten fontos további érintettek (felsőoktatási és kutatóintézetek,
vállalatok) bevonásával rendszeresen gondoskodjon a munkacsoportban való állandó képviselet és aktivitás
folyamatos biztosításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
7. Az EKFICsT végrehajtásának és a szakpolitikai támogatások eredményeinek nyomon követése, továbbá a megfelelő
szakpolitikai támogatás hosszú távú garantálása érdekében a  Kormány felhívja az innovációért és technológiáért
felelős minisztert, hogy
a) kövesse nyomon az EKFICsT-ben foglaltak végrehajtását, arról rendszeresen, de legalább kétévente egyszer
tájékoztassa a Kormányt, és szükség esetén kezdeményezze annak módosítását;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
b) gondoskodjon az EKFICsT ötévente történő felülvizsgálatáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2023. december 31., utána ötévente folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1479/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata az Európai Gyógyszerügynökség londoni székhelye Budapestre történő áthelyezésének elvi támogatásáról.
1. A  Kormány kijelenti, hogy elkötelezett annak érdekében, hogy a  londoni székhelyű Európai Gyógyszerügynökség
székhelye Magyarországra (Budapestre) kerüljön az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése esetén.
2. A Kormány az 1. pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja
a) a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével és a  földművelésügyi
miniszterrel együttműködve a  székhely tekintetében előálló döntési helyzet esetén kezdje meg az  Európai
Gyógyszerügynökség székhelyének Magyarországra való áthelyezése iránti tárgyalásokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos
b) a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy feladat- és hatáskörében eljárva támogassa az  Európai
Gyógyszerügynökség székhelyének Magyarországra való áthelyezése iránti tárgyalásokat;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
c) a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel, az  emberi erőforrások
miniszterével és a  földművelésügyi miniszterrel együttműködve gondoskodjon az  Európai
Gyógyszerügynökség székhelye áthelyezésének gazdasági hatásairól szóló részletes vizsgálat elkészítéséről,
és ennek alapján egy kormány-előterjesztés elkészítéséről, amely magában foglalja a  szerv székhelyének
Magyarországra való áthelyezésére irányuló eddigi tevékenység összefoglalását, valamint a  további
kormánydöntést igénylő feladatokat is;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. december 31.
d) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zrt. útján vizsgálja meg az Európai Gyógyszerügynökség budapesti elhelyezésének megvalósíthatóságát és
várható erőforrás-igényét, továbbá erről tájékoztassa a c) pontban felsorolt minisztereket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2009. (XII. 4.) KHEM utasítása a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről.
1. § Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 145/A. §-ának (5) bekezdése alapján
a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét jelen utasítás
mellékleteként adom ki. 2. § Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Budapest, 2009. november 28. Hónig Péter s. k.,


text:
21/2007. (IX. 7.) ÖTM–SZMM együttes rendelete a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1., 2., 5. és 7. prioritásainak, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 3. prioritásának, valamint a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritásának végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból
és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 21. § (3) bekez
désének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § m) pontjában, a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ában foglalt feladatkörben, a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendeljük el:
1. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a TÁMOP és TIOP felügyeletéért felelős miniszter és
a szociális és munkaügyi miniszter az ESZA Európai Szociális Alap Nemzeti Programirányító Iroda Társadalmi
Szolgáltató Közhasznú Társaságot (a továbbiakban:
ESZA Kht.) jelöli ki közreműködő szervezetként a
TÁMOP és TIOP alábbi prioritásainak végrehajtásában
történő közreműködésre:
a) a TÁMOP tekintetében:
aa) a foglalkoztathatóság fejlesztése, a munkaerőpiac
ra való belépés ösztönzése című, 1. prioritás,
ab) az alkalmazkodóképesség javítása című, 2. priori
tás,
ac) az egészségmegőrzés és a társadalmi befogadás,
részvétel erősítése című, 5. prioritás,
ad) az operatív program prioritási tengelyének meg
valósítása a közép-magyarországi régióban című, 6. prioritás szociális és foglalkoztatási fejlesztéseinek végrehajtása területén;
b) a TIOP tekintetében:
ba) a munkaerő-piaci részvételt és társadalmi befoga
dást támogató infrastruktúra fejlesztése című, 3. prioritás. (2) A közreműködői szervezeti feladatok ellátásához
szükséges pénzügyi eszközöket a TÁMOP és TIOP Technikai Segítségnyújtás keretei terhére kell biztosítani.
2. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a Közép-magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: KMOP) felügyeletéért felelős miniszter és a szociális és munkaügyi miniszter az ESZA Kht.-t jelöli ki
közreműködő szervezetként a KMOP humán közszolgáltatások intézményrendszerének fejlesztése című, 4. prioritásának szociális és foglalkoztatási fejlesztéseinek végrehajtásában történő közreműködésre.
(2) A közreműködői feladatok ellátásához szükséges
pénzügyi eszközöket a KMOP Technikai Segítségnyújtás
keretei terhére kell biztosítani.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, egyidejűleg a Társadalmi Megújulás Operatív
Program és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program
végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről
szóló 5/2007. (II. 2.) MeHVM–SZMM együttes rendelet
hatályát veszti.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a Bizottság 1828/2006/EK rendelete (2006. december 27.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló
1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai
Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról.
Bajnai Gordon s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési szociális és munkaügyi


text:
289/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. józsa ágnest
2013. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1594/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KÖZOP-3.4.0-09-11-2011-0002 azonosító számú („445. sz. főút Kecskemét északi elkerülő szakasz – területszerzési költségek” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-3.4.0-09-11-2011-0002 azonosító számú, „445. sz. főút Kecskemét északi elkerülő szakasz
– területszerzési költségek” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a  projekt többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2019. (III. 20.) HM utasítása a repülőgép-üzemanyagot beszerző, tároló, felhasználó és elszámoló honvédelmi szervezetek jövedéki adóraktári tevékenységével kapcsolatos feladatairól, valamint a hajtóanyagok jövedéki adó elszámolásával összefüggő egyéb feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Parancsnokságára, valamint
az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) adófelfüggesztési eljárás: olyan, a  jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Jöt.)
3.  §  (1)  bekezdés 2.  pontjában meghatározott adófizetési kötelezettséget felfüggesztő adóeljárás, mely
biztosítja az m) pont szerinti repülőgép-üzemanyag jövedéki adó megfizetése nélküli beszerzését, szállítását,
tárolását, felhasználását és értékesítését;
b) adóraktár: a Jöt. 3. § 4. pontjában meghatározott feltételek szerint üzemeltetett telephely;
c) adóraktár engedélyese: a Jöt. 3. § 5. pontjában meghatározott engedéllyel rendelkező személy;
d) bevizsgálási kérelem formanyomtatvány: a  katonai szervezetektől az  MH Anyagellátó Raktárbázis
(a  továbbiakban: MH ARB) Üzemanyag Bevizsgáló Alosztály részére megküldött repülőgép-üzemanyag
minták kísérő okmánya, mely tartalmazza a vizsgálat végrehajtásához szükséges alap információkat és a kért
vizsgálat meghatározását;
e) e-TKO: a Jöt. 3. § (1) bekezdés 17. pontjában meghatározott elektronikus okmány;
f ) elismert mennyiségű hiány: a Jöt. 3. § (1) bekezdés 45. pont b) alpontja szerinti hiány;
g) felelős üzemvezető: a  jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 45/2016. (XI. 29.) NGM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 1. § 3. pontja szerinti személy;
h) hajtóanyag: a  vám- és a  statisztikai nómenklatúráról, valamint a  Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i
2658/87/EGK tanácsi rendelet 1. számú mellékletében meghatározott 2710 12 31 – 2710 12 49 Kombinált
Nómenklatúra-kód (a továbbiakban: KN-kód) szerinti motorbenzinek, a  2710 19 43 – 2710 19 48 és
a  2710 20 11 – 2710 20 19 KN-kód szerinti gázolajok, továbbá a  3826 00 10 és 3826 00 90 KN-kód szerinti
biodízel és a 2207 20 00 KN-kód szerinti bioetanol termékek;
i) jövedéki ügy: a Jöt. 3. § (1) bekezdés 30. pontja szerinti tevékenységek;
j) jövedéki ügyintéző: olyan személy, aki a Vhr. 2.  § (2)  bekezdés l)  pontja alapján rendelkezik a Vhr. 6.  §-ában
meghatározott képesítéssel;
k) Kompakt ZOLL készletnyilvántartó és bizonylat kiállító szoftverrendszer: olyan szoftverrendszer, amely lehetővé
teszi a  Jöt. 20.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti elektronikus nyilvántartás vezetését, és alkalmas jövedéki
okmányok, illetve adatszolgáltatásra szolgáló nyomtatványok kiállítására, továbbá csatlakozik az állami adóés vámhatóság (a továbbiakban: NAV) által működtetett számítógépes rendszerhez;
l) nyilvántartásba vett felhasználó: olyan a NAV által nyilvántartásba vett személy, amely a Jöt. 3. § (2) bekezdés
6. és 27.  pontjában meghatározott egyéb ellenőrzött ásványolajok és megfigyelt termékek beszerzését és
felhasználását végzi;
m) repülőgép-üzemanyag: a  Jöt. 3.  § (1)  bekezdés 33.  pontja szerint 2710 12 31 KN-kódszámmal jelzett
repülőbenzin és a 2710 19 21 KN-kódszámmal jelzett üzemanyag petróleum és
n) üzemszünet: olyan, a  Jöt. 3.  § (1)  bekezdés 50.  pontjában meghatározott meghibásodás, üzemzavar, amely
gátolja a különböző típusú számítógépes rendszerek használatát az ügyfél és a hatósági oldalról egyaránt.
3. § Az  utasításban nem szabályozott kérdésekben a  Jöt., a  Vhr., az  adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény és
az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény rendelkezései az irányadóak.
4. § (1) Az MH ARB – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – csak az adófelfüggesztési eljárás alá tartozó, jövedéki adóval
nem terhelt, adózatlan üzemanyag petróleumot szerezhet be.
(2) Indokolt esetben, jövedéki adóval terhelt üzemanyag petróleum a  HM Védelemgazdasági Helyettes Államtitkár
előzetes engedélye alapján beszerezhető.
2. Az adóraktár működésének általános szabályai 5. § A HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) központosított ellátás keretében
a) a  NAV által kiadott engedély alapján – mint adóraktári engedélyes – repülőgép-üzemanyag jövedéki
adóraktárat (a továbbiakban: adóraktár) üzemeltet,
b) ellátja az adóraktárral kapcsolatos valamennyi feladatot, és
c) az MH képviseletében eljár valamennyi az MH-t érintő jövedéki ügyben.
6. § (1) Az  adóraktár telephelyei (a továbbiakban: telephely) az  MH katonai szervezeteinek repülőgép-üzemanyag
adófelfüggesztési eljárás keretében történő beszerzésére, tárolására, a Jöt. 112. § (1) bekezdés a) és d) pontja szerinti
felhasználására és értékesítésére létesített, fizikailag – így különösen fallal, kerítéssel és mérési ponttal – elkülönített,
egy technológiai egységet képező repülőgép-üzemanyag raktárai, melyek a következők:
a) az MH ARB Bázisparancsnokság Üzemanyag raktár
b) az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
c) az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis és
d) az MH Pápa Bázisrepülőtér.
(2) A Jöt. 112. § (2) bekezdése alapján a telephelyek részét képezik a külső töltőpontok, így különösen a gyakorlatok és
kiképzések alkalmával telepített repülőgép-üzemanyag töltőpontok és a  kiszolgálást végző üzemanyag-technikai
eszközök.
7. § (1) A HM VGH az 5. § b) és c) pontjában foglaltak mellett az adóraktár működéséhez kapcsolódóan végzi
a) az  adóraktár működéséhez szükséges engedélyezési eljárás lefolytatását és – az  érintett telephely
adatszolgáltatása alapján – a NAV értesítését a kiadott engedély feltételeiben bekövetkezett változásokról,
b) a telephelyek Jöt. és a Vhr. szerinti szakmai irányítását,
c) a Jöt. és a Vhr. szerinti időszakos és soron kívüli adatszolgáltatások teljesítését a NAV részére,
d) a Kompakt ZOLL készletnyilvántartó és bizonylat kiállító szoftverrendszer üzemeltetését és
e) a telephelyek váratlan cél- és bejelentett éves elöljárói ellenőrzését.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatok végrehajtásához a  HM VGH vám, jövedéki és határforgalmi feladatok
központosított ellátására létrehozott szervezeti egysége állományának – a  határforgalmi feladatokat ellátók
kivételével – vám-, jövedéki és termékdíj ügyintézői képesítéssel kell rendelkeznie.
8. § A HM VGH a Jöt. és a Vhr. rendelkezéseinek, valamint a hivatali felettes által meghatározott feladatok végrehajtása
érdekében a telephelyektől vagy az azokat üzemeltető katonai szervezettől soron kívüli adatszolgáltatást kérhet.
9. § A telephely feladata
a) 7.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti értesítéshez és a  Jöt. 24.  § (1)  bekezdésében meghatározott
adatszolgáltatáshoz szükséges jelentés összeállítása és megküldése a HM VGH részére,
b) a  Jöt.-ben és a  Vhr.-ben meghatározott adóraktári nyilvántartás vezetése és a  jövedéki adófelfüggesztési
eljárások érvényesítéséhez szükséges okmányok kiállítása a  Kompakt ZOLL készletnyilvántartó és bizonylat
kiállító szoftverrendszer segítségével,
c) a repülőgép-üzemanyag negyedéves készletfelvételének végrehajtása,
d) a  telephelyen tárolt jövedéki adómentes repülőgép-üzemanyagokból vett és más szervezetek részére
átadott, a telephelyet elhagyó mintákra vonatkozó nyilvántartás vezetése és
e) a jövedéki adómentes repülőgép-üzemanyag megsemmisítésével kapcsolatos feladatok végrehajtása.
10. § A 9. § szerinti feladatok végrehajtásához a telephelyet üzemeltető katonai szervezet parancsnoka gondoskodik arról,
hogy
a) az  üzemanyag szolgálat érintett állománya ismerje a  Jöt., valamint a Vhr. telephely működésére vonatkozó
rendelkezéseit,
b) állományából legalább két fő rendelkezzen jövedéki ügyintézői szakképesítéssel és közülük legalább egy fő
a szolgálatteljesítési időben, illetve szükség szerint biztosítsa a – 11. § szerinti – jövedéki ügyintézői feladatok
ellátását,
c) a jövedéki ügyintézői állományból a telephelyen kijelölésre kerüljön egy felelős üzemvezető, és
d) a  jövedéki ügyintézők feladatai, valamint az  azokhoz kapcsolódó jog- és felelősségi kör a  munkaköri
leírásokba rögzítésre kerüljön. 3. Az adóraktárnak és telephelyeinek a repülőgép-üzemanyag szállításával és kezelésével összefüggő,
a Jöt. rendelkezéseit érintő feladatai
11. § A telephely jövedéki ügyintézője
a) a  telephely részére kiadott jövedéki adóraktári engedély tartalmában tervezett vagy bekövetkezett
változásról haladéktalanul, de legkésőbb a változás megtörténtét követő munkanapon – elektronikus úton –
jelentést készít elő, és azt a katonai szervezet parancsnokának aláírást követően, a szolgálati elöljáró egyidejű
tájékoztatása mellett megküldi a HM VGH főigazgatója részére,
b) a repülőgép-üzemanyag szállítmányokat a – HM VGH által üzemeltetett – Kompakt ZOLL készletnyilvántartó
és bizonylat kiállító szoftverrendszer, Jövedéki Árumozgás és Ellenőrző alrendszerében indítja útba, amelyet
a fogadó telephely jövedéki ügyintézője a NAV által működtetett Külső Kommunikációs Központon keresztül
érkezteti,
c) végzi a  repülőgép-üzemanyag szállítmány e-AAD/e-TKO megnevezésű elektronikus adminisztratív kísérő
okmányának indítását és fogadását a  Jöt. 54–55.  §-a, üzemszünet esetén a  Jöt. 58.  §-a szerinti módon,
valamint kezeli a Kompakt ZOLL készletnyilvántartó és bizonylat kiállító szoftverrendszert,
d) az  1.  melléklet szerinti jogcímkódok használatával folyamatosan vezeti a  Vhr. 1.  melléklete szerinti
elektronikus készletnyilvántartást,
e) havonta, a  tárgyhónapot követő hónap 2. napjáig összeállítja, és a  HM VGH részére elektronikus úton
megküldi a  tárgyhónapot érintő repülőgép-üzemanyag készletváltozásáról szóló, 2.  melléklet szerinti
jelentést,
f ) a repülőgép-üzemanyagok Jöt. 17. § d) pontja szerinti – a NAV jelenlétében és ellenőrzése mellett történő –
negyedéves készletfelvételének tervezett idejéről, az  azt megelőző 10. napig tájékoztatást küld a  HM VGH
részére,
g) a  NAV képviselőjének jelenlétében végrehajtja a  negyedéves készletfelvételt, illetve közreműködik abban,
melynek során elkészíti a  készletbevallást, és előkészíti az  ellenőrzéssel vizsgált időszakhoz kapcsolódó
bizonylatokat,
h) amennyiben a NAV képviselője az f ) pont szerint bejelentett negyedéves készletfelvétel napján a telephelyen
nem jelenik meg, a Jöt. szerinti készletfelvételt elhalasztja, és arról elektronikus úton tájékoztatja a HM VGH-t,
i) végzi az  adófizetési kötelezettség alóli mentesüléssel történő repülőgép-üzemanyag megsemmisítéssel
kapcsolatos feladatokat,
j) a repülőgép-üzemanyag készletben eltulajdonításból bekövetkező hiány vagy el nem számolható veszteség
esetén arról, elektronikus úton, a szolgálati elöljáró egyidejű tájékoztatása mellett, soron kívüli jelentést küld
a HM VGH részére, és
k) a  katonai repülőterek folyamatos és zavartalan működése érdekében – a  téli időjárási körülményekre való
felkészülés során – alkalmazott jégolvasztó berendezések, valamint motoros melegítő berendezések
tervezett használatát megelőző 10. napjáig írásos bejelentést küld a HM VGH főigazgatója részére.
12. § A  11.  § d)  pontja szerinti készletnyilvántartás naprakészségének biztosítása érdekében valamennyi, a  repülőgépüzemanyag készletváltozását előidéző tevékenységet a  változást követően azonnal, de legkésőbb a  tárgynapot
követő munkanapon – függetlenül attól, hogy a  repülőgép-üzemanyag betárolása, felhasználása vagy kitárolása
a heti pihenő, munkaszüneti vagy a szolgálat alól mentesített napokon történik – a nyilvántartásban rögzíteni kell.
13. § (1) A HM VGH a 11. §
a) a)  pontja szerinti jelentés elfogadását követően, a  Jöt. 16.  § (3)  bekezdésében meghatározottak szerint, és
határidőre adatszolgáltatást küld a NAV részére,
b) f )  pontja szerinti tájékoztatások alapján értesíti a  NAV-ot a  telephelyek tervezett negyedéves
készletfelvételének időpontjáról,
c) e) pontja alapján megküldött készletjelentésekre alapozottan összeállítja – a Vhr. 21. § (7) bekezdése szerinti
adattartalommal – az  adóraktári adatszolgáltatásokat, amelyeket az  ügyfélkapun keresztül, elektronikus
formában havonta, a tárgyhónapot követő hónap 5-ig a NAV területileg illetékes szervei részére megküldi,
d) i) pontja szerinti repülőgép-üzemanyag megsemmisítés idejéről tájékoztatja a NAV-ot,
e) j) pontja szerinti jelentés alapján, soron kívül tájékoztatja a NAV-ot, és
f ) k) pontja szerinti bejelentés alapján tájékoztatja a NAV-ot.
4. A jövedéki adómentes repülőgép-üzemanyag megsemmisítésével kapcsolatos,
a Jöt. rendelkezéseit érintő feladatok
14. § (1) A 11. § i) pontja szerinti, a repülési célra alkalmatlanná vált repülőgép-üzemanyag adófizetési kötelezettség nélküli
megsemmisítését
a) a kijelölt veszélyes hulladék megsemmisítőben vagy
b) annak a repülőtér jégtelenítése céljából történő felhasználásával
a NAV képviselőjének jelenlétében vagy a (2) bekezdés szerinti közreműködésével lehet végrehajtani.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  jégolvasztó berendezés hajtóanyag tartályának repülési célra
alkalmatlan repülőgép-üzemanyaggal történő feltöltését és utántöltését a  NAV képviselőjének jelenlétében kell
végrehajtani. A  NAV képviselője jelenlétében felöltött és az  általa hatósági zárral ellátott, valamint az  utántöltést
megelőzően a NAV képviselője által felnyitott hajtóanyag tartályban mért mennyiségi különbözet minősül jövedéki
adófizetési kötelezettség nélküli megsemmisítésnek.
15. § A repülési célra alkalmatlanná vált repülőgép-üzemanyag
a) megsemmisítésének vagy jégtelenítésére történő felhasználásának tervezett idejéről, azt megelőzően
legalább 10 nappal értesíteni kell a HM VGH-t, és
b) megsemmisítését vagy jégtelenítésére történő felhasználását – a Vhr. 52. §-a szerint – a NAV képviselője által
összeállított jegyzőkönyv alapján a telephely készletnyilvántartását csökkenteni kell.
5. A jövedéki adómentes repülőgép-üzemanyag mintavételével kapcsolatos,
Jöt. szerinti különös szabályok
16. § (1) A jövedéki ügyintéző a telephelyen tárolt jövedéki adómentes repülőgép-üzemanyagokból vett és más szervezetek
részére átadott, a  telephelyet elhagyó mintákra vonatkozóan mintavételi nyilvántartást vezet. A  nyilvántartásnak
biztosítania kell a mintavételek tetszőleges időszakú tételes vagy összesített ellenőrizhetőségét, és tartalmaznia kell
legalább
a) a sorszámot,
b) a repülőgép-üzemanyag típusát,
c) a mintavétel helyét, mintavételi pont megnevezését,
d) a mintavétel idejét,
e) a minta mennyiségét literben és az adózás alapjául szolgáló mértékegységben,
f ) a bevizsgálási kérelem nyilvántartási számát és
g) a mintaátadás időpontját.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartást az  év végén le kell zárni, és a  következő évre újat kell felfektetni. A  lezárt
nyilvántartásokat 8 évig meg kell őrizni, és a  NAV által végzett jövedéki ellenőrzések alkalmával kérés esetén,
az eljáró pénzügyőrök rendelkezésére kell bocsájtani.
17. § A  minták átadás-átvételét a  katonai szervezetek a  bevizsgálási kérelem formanyomtatványon igazolják.
A bevizsgálási kérelem adattartalmát a Htp-21/532 nyilvántartási számú, az üzemanyagok minőségbiztosítása című
főnökségi kiadvány tartalmazza. A  főnökségi kiadványban meghatározottak mellett a  bevizsgálási kérelem
tartalmazza a minta
a) mennyiségét és
b) átadás-átvételének igazolását is.
18. § A  mintavételi eljárás során vett, az  adómentes készletből kivezetett, vagy esetlegesen visszavezetett minták
mennyiségét a HM VGH részére – a 11. § e) pontja szerint – küldött havi készletjelentésben fel kell tüntetni. A havi
készletjelentésekkel egyidejűleg a  katonai szervezetek a  16.  § (1)  bekezdése szerinti nyilvántartás tárgyidőszakra
vonatkozó kivonatát is megküldik a HM VGH részére.
19. § A telephelyen vett, de más szervezet részére át nem adott repülőgép-üzemanyag minták mennyiségét a  jövedéki
nyilvántartásból nem lehet kivezetni, azok továbbra is a katonai szervezet jövedéki adómentes készletének részét
képezik.
6. A jövedéki adómentes repülőgép-üzemanyag hiány vagy veszteség elszámolásával kapcsolatos,
a Jöt. rendelkezéseit érintő feladatok
20. § (1) A  telephelyek tárolási veszteségeinek elszámolása a  11.  § g)  pontja szerinti negyedéves készletfelvétel keretében
történhet meg, ha a  készletfelvétel során megállapított tényleges készlet kevesebb, mint a  nyilvántartás szerinti
készlet.
(2) A  Jöt. 17.  § (4)  bekezdése szerint az  elszámolási időszak zárókészletét módosítani kell a  készletfelvétellel
megállapított tényleges készlet és a nyilvántartás szerinti készlet különbözetével.
21. § A veszteség elszámolás során
a) a hitelesítéshez kapcsolódó mérési bizonytalanságból adódó veszteséget és
b) az elismert mennyiségű – tárolási veszteséget – hiányt
lehet elszámolni.
22. § A mérési bizonytalanságból adódó veszteséget a mért tartály Hitelesítési bizonyítványában, plusz-mínusz értékben,
százalékos mértékben rögzített korrekciós szám és a készletfelvétel során megállapított mennyiség szorzataként kell
megállapítani úgy, hogy a hitelesített tárolótartály bizonytalanságát – a Vhr. 45. §-a alapján – a telephely javára kell
figyelembe venni.
23. § (1) A repülőgép-üzemanyag tulajdonságaiból adódó elismert mennyiségű hiány a tényleges hiánynak (a továbbiakban:
készlethiány) legfeljebb a Vhr. 7. mellékletében meghatározott százaléka lehet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint megállapított, elismert mennyiségű hiány tárolás esetén az  adott készletelszámolási
időszakban a nyilvántartás szerinti készlet átlagmennyiségére számolható el.
(3) Az elszámolási időszakra vetített, nyilvántartás szerinti készlet átlagot jövedéki termékenként kell megállapítani úgy,
hogy a  készletelszámolási időszakban – a  készletmozgási jogcímek alapján – meg kell állapítani a  napi
zárókészleteket, majd ezek összegét el kell osztani az elszámolási időszak napjainak számával.
24. § (1) Az adóraktárnak a Jöt. 7. § (1) bekezdés j) pontja szerinti adófizetési kötelezettsége csak a 21. § szerinti elszámolható
mennyiségekkel csökkentett készlethiány tekintetében keletkezik.
(2) Az  adóköteles hiányt úgy kell megállapítani, hogy a  készletfelvétel alkalmával készlethiányként jelentkező
mennyiségből le kell vonni a 21. § szerint képzett mennyiségeket.
(3) Az  adóköteles hiányt terhelő jövedéki adót – a  Jöt. 3.  § (1)  bekezdés 44.  pont d)  alpontjára és 79.  § (2)  bekezdés
b) pontjára figyelemmel – a NAV állapítja meg.
(4) A  Jöt. 9.  § (1)  bekezdés e)  pontja alapján az  adóraktár engedélyese mentesül az  adófizetési kötelezettség alól
az  adóraktárban jövedéki adófelfüggesztési eljárás keretében tárolt, teljesen megsemmisült vagy
helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékre.
25. § (1) Az  adóraktár nyilvántartása a  Vhr. 1.  melléklet 3.27.  pontja szerint tartalmazza a  Jöt. szerinti készletfelvétel
alkalmával kimutatott készleteltéréseket, a többletet vagy a hiányt.
(2) A  készletfelvétel során megállapított eltérésekről a  7.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti adatszolgáltatást csak
a  NAV  jelenléte nélkül végrehajtott készletfelvételek esetében kell küldeni a  NAV részére adóköteles és nem
adóköteles hiány szerinti bontásban.
7. Adóraktári jövedéki adóbevallás és adóbefizetés 26. § Amennyiben a  telephelyeknek a  tárgyhónapban adófizetési kötelezettsége keletkezett, arról a  11.  § e)  pontja
szerinti készletjelentésben tájékoztatják a HM VGH-t.
27. § A  HM VGH a  készletjelentések alapján a  telephelyek készletmozgásairól adatszolgáltatásokat állít össze, és azokat
a 13. § (1) bekezdés c) pontja szerinti módon és határidőig megküldi a NAV területileg illetékes szervei részére.
28. § Az adatszolgáltatások NAV által – a Jöt. 80. §-a szerint – történő visszaigazolásának beérkezését követően a HM VGH
telephelyenként jövedéki adóbevallást készít, és adóbefizetést hajt végre a  tárgyhónapot követő hónap 20-áig
a NAV részére.
29. § Az MH ARB a 28. § szerinti jövedéki adó befizetési kötelezettség összegét a HM VGH – elektronikus úton történő –
értesítését követő 10 munkanapon belül visszatéríti a HM VGH részére.
8. Jövedéki adóbevallás és adóvisszaigénylés hajtóanyagok és adózott repülőbenzin esetében
30. § (1) A  jövedéki adó visszaigénylését, valamint az  ahhoz kapcsolódó jövedéki adóbevallás elkészítését és elektronikus
úton a NAV-hoz történő megküldését a Jöt. 13. § (3) bekezdése szerint a HM VGH végzi.
(2) Jövedéki adó-visszaigénylés a  katonai szervezetek által készített belső és a  Vhr. 67.  §-a, valamint a  69.  §
(1) bekezdése szerint kiállított bizonylatok és az MH ARB által kibocsátott számla alapján érvényesíthető.
(3) A  tárgyhónapi hajtóanyag felhasználás jövedéki adóbevallásának összeállítása érdekében az MH ARB és a katonai
szervezet által a  tárgyhónapot követő hónap 15-ig – a  külföldi szervezetek eszközei magyarországi, valamint
a  Magyar Honvédség eszközei külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és elszámolásának rendjét
szabályozó HM utasítás szerinti tartalommal – megküldött jelentés alapján a HM VGH
a) a tárgyhónapot követő harmadik hónap 20-áig adó-visszaigénylést nyújt be,
b) fogadja a HM VGH II. (0102) központi megnevezésű kincstári számlájára az adó-visszatérítést, és
c) a  befolyt bevételek teljes összegét negyedévente, a  negyedévet követő hónap 15-ig átutalással biztosítja
az MH ARB részére. 31. § Az  MH ARB a  hajtóanyag értékesítésből befolyt jövedéki adó bevételeket az  intézményi bevételekkel kapcsolatos
feladatokról szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás rendelkezései szerint kezeli. A  hajtóanyag értékesítésből befolyt
jövedéki adó bevételek visszatérülésnek minősülnek.
9. Egyéb szabályok 32. § A  Jöt. 38.  §-a, a Vhr. 24.  §-a, valamint 27.  §-a alapján a  HM VGH nyilvántartásba vett felhasználói tevékenységére
vonatkozó rendelkezések végrehajtása érdekében a következők szerint kell eljárni:
(1) Az  MH Logisztikai Központ évente, a  tárgyévet megelőző év november 20-ig – szolgálati úton – tájékoztatja
a  HM  VGH-t a  2207 20 00 KN-kód szerinti denaturált szesz és a  2710 12 21 KN-kód szerinti speciális lakkbenzin
tárgyévre beszerezni tervezett mennyiségéről telephely szerinti bontásban, összesítve és az  adó alapjául szolgáló
mértékegységben, mely a denaturált szesz esetében hektoliterfok, HPA, a lakkbenzin esetében pedig MAL.
(2) A HM VGH
a) az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás ellenőrzését követően november 30-ig – a Jöt. 121. § (2) bekezdésének
megfelelően – kezdeményezi a NAV-nál a tervezett beszerzés mennyiségének nyilvántartásba vételét, és
b) a  NAV által nyilvántartott nyilvántartásba vett felhasználói engedélyek egy-egy példányát másolatban
megküldi a telephelyek részére. (3) A  nyilvántartásba vett felhasználói engedélyes telephely jövedéki ügyintézője összeállítja a  3.  melléklet szerinti
nyilvántartásokat, azok NAV által történő hitelesítéséről gondoskodik, és a  beszerzett denaturált szesz, valamint
speciális lakkbenzin mennyiségét és a készletváltozásokat azokban naprakészen vezeti.
10. Záró rendelkezések 33. § Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
34. § Az  utasítás hatálybalépését követő 30. napig az  MH ARB és a  HM VGH a  számlázással, a  jövedéki
adó-visszaigénylésével és befizetésével kapcsolatos feladatokat gazdálkodási szabályzatában rögzíti.
35. § Hatályát veszti
a) a  2017. évi zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről szóló 6/2018. (HK 3.) HM VGHÁT
szakutasítás, és
b) a  2017. évi éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló 2/2018. (HK 2.) HM VGHÁT
szakutasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1154/2017. (III. 20.) Korm. határozata a tatabányai közösségi közlekedés színvonalának és hatékonyságának javításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 7.  pontjának
végrehajtása érdekében egyetért a  tatabányai közösségi közlekedés színvonalának és hatékonyságának javítása
érdekében a  helyi autóbusz hálózat átalakításával, zéró emissziós- és környezetbarát autóbuszok beszerzésével,
autóbuszsávok kialakításával, a  forgalomirányítás átszervezésével és utastájékoztató rendszer kialakításával,
és – a Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján
meghozott Modern Városok Program Bizottság jóváhagyó döntése esetén – azzal, hogy azok megvalósításához
2017. évben szükséges legfeljebb 5641,2 millió forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön
biztosításra Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
136/2009. (VI. 24.) Korm. rendelete a krízishelyzetbe került személyek támogatásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az állami szociális rendszer keretében nyújtott szociális segélyként egyszeri, vissza nem térítendő támogatást
állapíthat meg a regionális nyugdíj-biztosítási igazgatóság
(a továbbiakban: Igazgatóság) a Magyar Köztársaság területén bejelentett lakó- vagy tartózkodási hellyel rendelkező, nagykorú személynek, ha
a) a családjában a kérelem benyújtását megelőző hónapban az egy főre jutó havi jövedelem a minimálbér nettó
összegét (2009-ben 57 815 forintot) nem haladta meg,
b) részére a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény 6. §-a szerinti nyugellátást nem
folyósítanak, és
c) a gazdasági válsághoz kapcsolódó, előre nem látható
esemény következtében a családja mindennapi életvitelének fenntartását súlyosan veszélyeztető krízishelyzetbe
került.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában a család
mindennapi életvitelének fenntartását súlyosan veszélyeztető krízishelyzetnek minősül különösen, ha a kérelmező
a) a munkahelyét 2008. szeptember 30-át követően elvesztette,
b) jövedelme a 2008. szeptember havi jövedelméhez
képest 20%-ot elérő mértékben csökkent,
c) lakáscélú kölcsönszerződéséből eredő fizetési kötelezettsége a törlesztőrészlet 2008. szeptember havi összegéhez képest 20%-ot elérő mértékben emelkedett, vagy
d) egészségi állapota indokolja. (3) Nem jogosult támogatásra az a személy,
a) akinek a 2009. év folyamán 15 ezer forintot megha
ladó összegben átmeneti segélyt állapítottak meg,
b) akinek esetében átmeneti segély megállapítása iránt
eljárás van folyamatban, a kérelem elbírálásának időpontjáig, vagy
c) aki az e rendelet szerinti támogatás megállapítására
irányuló kérelmének benyújtását megelőző 90 napon belül
átmeneti segély megállapítására kérelmet még nem nyújtott be, kivéve, ha a helyi önkormányzat rendeletében előírt feltételek az átmeneti segélyre való jogosultságát
egyébként kizárják.
(4) E rendelet alkalmazásában
a) család: az egy lakásban együtt lakó, ott bejelentett
lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező közeli
hozzátartozók közössége,
b) közeli hozzátartozó: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 4. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározottak, azzal, hogy a dd) alpontban foglaltak a 18. életévét
betöltött személy esetében is irányadóak,
c) gyermek: az Szt. 4. § (1) bekezdés d) pont db)–dc) alpontjában meghatározottak,
d) jövedelem: az Szt. 4. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározottak.
2. § (1) A támogatás összege legalább húszezer forint, legfeljebb ötvenezer – különös méltánylásra okot adó körülmény fennállása esetén legfeljebb százezer – forint.
(2) A támogatás megállapítása iránti kérelmet az e rendelet melléklete szerinti formanyomtatványon a kérelmező, illetve a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerinti képviselője – így különösen a meghatalmazott társadalmi szervezet, alapítvány, egyház, szociális vagy gyermekjóléti szolgáltató, intézmény – a kérelmező lakó- vagy
tartózkodási helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél, 2009. augusztus 1-je és 2009. november
30-a között nyújthatja be.
(3) A kérelemhez mellékelni kell a jövedelem összegének igazolására alkalmas iratot vagy annak másolatát, valamint az 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti esetben a lakáscélú kölcsön havi törlesztőrészletének emelkedését
igazoló iratot.
(4) A támogatás egy alkalommal, a család egy tagja számára állapítható meg.
3. § (1) A jegyző
a) ellenőrzi, hogy a kérelmező a kérelmet megfelelően
és hiánytalanul töltötte-e ki, továbbá hogy a szükséges igazolásokat a kérelmező benyújtotta-e, valamint
b) az a) pontban foglalt követelménynek megfelelő kérelem esetében megvizsgálja, hogy a kérelmező esetében
a támogatásra való jogosultság feltételei fennállnak-e.
(2) Ha a jegyzőhöz benyújtott kérelem az (1) bekezdés
a) pontja szerinti követelményeknek nem felel meg,
a jegyző 3 munkanapos határidővel a kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel.
(3) A jegyző a kérelmet elutasítja, ha a kérelmező
a) a hiánypótlási felhívásnak a meghatározott határidő
ben nem tett eleget, vagy
b) a támogatásra való jogosultság feltételeinek nem fe
lel meg. (4) Ha a jegyző a kérelmet nem utasítja el, igazolja,
hogy a kérelmező
a) a támogatásra való jogosultság feltételeinek megfelel, b) átmeneti segély megállapítása iránti kérelmét a támogatási kérelem benyújtását megelőző 90 napon belül elutasították vagy nem utasították el, és
c) a kérelemben foglaltak szerint különös méltánylást
érdemlő ok fennáll vagy nem áll fenn.
(5) A jegyző a (4) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak
igazolásával kiegészített kérelmet 8 munkanapon belül továbbítja a székhelye szerint illetékes Igazgatóságnak.
4. § (1) Az Igazgatóság a támogatásról, illetőleg annak
összegéről a kérelem beérkezésétől számított 10 munkanapon belül dönt.
(2) Az Igazgatóság az (1) bekezdésben meghatározott
ügyintézési határidőtől eltérően 5 munkanapon belül dönt
az olyan személy támogatási kérelméről, akinek az átmeneti segély megállapítása iránti kérelmét a támogatási kérelem benyújtását megelőző 90 napon belül jogerősen elutasították.
(3) Az Igazgatóság a kérelemről
a) az egy főre jutó havi jövedelem összegének,
b) a családban élő gyermekek számának,
c) a különös méltánylásra okot adó körülménynek, és
d) a kérelem elbírálásakor rendelkezésre álló forrás ke
retösszegének
mérlegelésével dönt. (4) Az Igazgatóság a 2. § (1) bekezdése szerinti támogatási összeg megállapításakor különös méltánylásra okot
adó körülményként veheti figyelembe, hogy a kérelmező
a) jövedelme a 2008. szeptember havi jövedelméhez
képest 30%-ot meghaladó mértékben csökkent,
b) lakáscélú kölcsönszerződéséből eredő fizetési kötelezettsége a törlesztőrészlet 2008. szeptember havi összegéhez képest 30%-ot meghaladó mértékben emelkedett,
vagy
c) családjában legalább három 18. életévét be nem töltött gyermek eltartásáról gondoskodik.
(5) Az Igazgatóság a támogatás megállapításáról hozott
határozatát a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak is megküldi. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 5 munkanapon belül
gondoskodik a támogatás folyósításáról.
(6) Ötvenezer forintnál magasabb összegű támogatás
összesen a támogatási keretösszeg legfeljebb 1 százaléka
erejéig adható.
5. § (1) A támogatás, valamint a megállapításával és folyósításával kapcsolatos kiadások pénzügyi forrását a Magyar
Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló törvény Szociális és Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban:
SZMM) fejezetében e célra elkülönített, és önálló kincstári
előirányzat-felhasználási keretszámlával rendelkező előirányzat biztosítja.
(2) Az előirányzat kincstári előirányzat-felhasználási
keretszámlájának számát az SZMM, az Országos nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a továbbiakban: ONYF), valamint a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervek honlapjukon
közzéteszik.
(3) Az előirányzat javára a természetes és a jogi személyek, valamint a jogi személyiség nélküli szervezetek
2009. november 15-éig teljesíthetnek befizetést. E befizetés a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
593–596. §-a szerinti közérdekű kötelezettségvállalásnak
minősül. A közérdekű kötelezettségvállalásnak a társasági
adó, illetve a személyi jövedelemadó fizetési kötelezettség
tekintetében történő figyelembevételéhez felhasználható
igazolást az SZMM állítja ki.
6. § (1) Az 5. § (3) bekezdése szerint befizetések összegét
– a befizető írásbeli hozzájárulása esetén a befizető nevének (megnevezésének) feltüntetésével – az SZMM havonta, a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig honlapján
közzéteszi. A befizetések összesített összegét az SZMM
2009. november 30-ig teszi közzé a honlapján.
(2) Az ONYF a honlapján régiónként elkülönítetten, havi rendszerességgel – első alkalommal 2009. szeptember
15-én – közzéteszi a közzététel hónapját megelőző időszakban támogatásban részesültek számát és a kifizetett támogatás együttes összegét.
7. § Ez a rendelet 2009. július 1-jén lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2013. (VI. 7.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozati elnökeinek kinevezéséről.
1. A  kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm.  határozat 3. a)  pontja szerinti jogkörömben eljárva a  nemzetgazdasági miniszter és a  külügyminiszter
együttes előterjesztése alapján
Szijjártó Pétert
– a Magyar–Libanoni Gazdasági Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Jordán Gazdasági Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Katari Gazdasági Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1581/2015. (IX. 4.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program 1., 4. és 5. prioritása keretében megvalósuló projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, támogatói okirat kibocsátásához történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul
 1. az 1. melléklet szerinti projektek többlettámogatása vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm.  határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
2. a 2. melléklet szerinti projektek
a) vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. melléklet szerint
b) támogatói okiratának kibocsátásához az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök