text:
43/2007. (HK 13.) HM SZEF intézkedése a Magyar Honvédség egészségügyi intézményrendszerének átalakításával kapcsolatos személyügyi szakfeladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az
azokat megalapozó intézkedésekről szóló 2118/2006.
(VI. 30.) Korm. határozatban foglalt feladatokra, az
Állami Egészségügyi Központ (honvéd, rendészeti és vasút egészségügyi központ) (a továbbiakban: Állami Egészségügyi Központ létrehozása érdekében szükségessé vált
egyes feladatokról szóló 2058/2007. (III. 31.) Korm. határozatban, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek átalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 129/2006. (HK 24.) és a Magyar Honvédség
egészségügyi intézményrendszerének átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról szóló 49/2007. (HK 11.) HM
utasításban meghatározottakra, továbbá a Magyar Honvédség egészségügyi intézményrendszerének átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról szóló 60/2007.
(HK 11.) HM HVKF parancsa szerint a Magyar Honvédség egészségügyi intézményrendszerének átalakításával
kapcsolatos személyügyi szakfeladatokról az alábbi
intézkedést adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a rájuk vonatkozó
mértékben a HM szervezetekre, az MH Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Központra, az MH Verőcei Betegotthonra, az MH Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézetre, az MH Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs
Intézetre (a továbbiakban együttesen: az átalakításban
érintett egészségügyi szervezetek) terjed ki.
2. A szervezési időszak 2007. július 1-től, 2007. december 31-ig tart. A személyügyi szakfeladatok végrehajtásának időrendjét az 1. sz. melléklet tartalmazza.
A személyügyi munkával kapcsolatos általános
rendelkezések 3. Az átalakításban érintett szervezeteknél a személyügyi eljárások megkezdése előtt a személyügyi szerv
a) mérje fel az érintett hivatásos és szerződéses állomány, közalkalmazottak további munkavállalásával kapcsolatos szándékát, az újonnan megalakuló szervezetek
(szervezeti egységek) vezetői a személyi beszélgetéseket
megelőzően ismerjék meg az érintett állomány ezen szándékát,
b) tisztázza, hogy az utasítás, az állománytábla vagy a
munkaköri jegyzék alapján milyen személyügyi intézkedést igénylő változások következtek be a szervezetnél,
c) amennyiben a katonai szervezet nem kerül megszüntetésre, csupán állománytáblája, munkaköri jegyzéke módosul, a helyesbítő íveknek megfelelően személyi beszélgetést csak azokkal kell lefolytatni, akiknek a beosztását a
haderőátalakítás konkrétan érinti.
A megszüntetésre kerülő katonai szervezet parancsnoka, köteles a beosztások, munkakörök megszűnése
miatt a személyi beszélgetéseket lefolytatni, a jogutód
katonai szervezet parancsnoka jogosult az új szervezetnél
beosztást, munkakört felajánlani.
d) végrehajtja a szervezetnél beosztást be nem töltő, de
személyügyi és pénzügyi ellátásra utaltakkal kapcsolatban
meghatározott feladatokat,
e) felméri az illetményelőleget, lakásépítési kölcsönt,
családalapítási előleget felvettek, valamint az állami kezességvállalásban részesültek számát és a törlesztések
helyzetét,
f) a személyi beszélgetések végrehajtására „Beszélgetési terv”-et készít. A távollévők közül, az országon belülre vezényelteket – ha szükséges – a személyi beszélgetés
lefolytatására visszarendeli, a külföldre vezényeltekkel
kapcsolatban a személyüket érintő elgondoláshoz, döntéshez (a külföldi kapcsolattartásra felhatalmazott szervek útján) megkéri az írásos véleményüket, nyilatkozatukat.
4. A megszűnő szervezetek állományilletékes jogkörrel rendelkező parancsnokai, vezetői a személyügyi eljárások befejezéséig gyakorolják a megszűnéssel, felszámolással kapcsolatos hatásköröket, jogköröket.
5. A személyi beszélgetésekről a tartalmi és alaki követelményeknek megfelelő részletes jegyzőkönyv készül a
hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről,
módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az
integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás
rendről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet (továbbiakban: R.) 118. §-a, a személyügyi okmányok és nyilvántartási iratok kezelésének rendjéről szóló 145/2002.
(HK 1/2003.) HM HVK SZÜCSF intézkedés 6. pontjában
és az 1. számú mellékletében foglaltakra. A jegyzőkönyv
tartalmazza:
a) A készítésének helyét és idejét,
b) a foglalkoztatott nevét,
c) ha a személyi beszélgetést nem a munkáltatói jogkör
gyakorlója folytatja le, a felhatalmazó személyét,
d) érdekképviseleti szerv, vagy jogi képviselő igénybe
vételének lehetőségéről történő tájékoztatás, az arra adott
válasz,
e) a vizsgált személy számára felajánlott megoldási lehetőségeket (kinevezés, áthelyezés, más közszolgálati jogviszonyba áthelyezés, rendelkezési állományba helyezés
vagy nyugállományba helyezés, beosztás felajánlása esetén: a beosztás megnevezését és a beosztáshoz rendszeresített rendfokozatot, a besorolási kategóriát, végzettségi
követelményt),
f) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) alapján a foglalkoztatottra vonatkozó kötelezettségeket (pl. vagyonnyilatkozat, összeférhetetlenség, előmenetel), és annak elfogadását vagy elutasítását, illetve a jogorvoslatra vonatkozó kioktatást,
g) a döntésre vonatkozó jogorvoslatra irányuló tájékoztatást, h) minden olyan tényt, lényeges információt, amelynek
jegyzőkönyvben való rögzítése a későbbi jog- vagy érdekvita során érdemben felmerülhet.
6. A személyi javaslati lapot az R. 119. § (1) bekezdésének figyelembevételével kell felterjeszteni.
7. A személyi beszélgetés során csak jogszabálynak és
hatáskörnek megfelelő tartalmú ajánlat tehető.
8. Az átalakítással, szervezeti korszerűsítéssel összefüggésben a rendelkezési állományba helyezés lehetőségét
csak a harmadik körös személyi beszélgetésen lehet felajánlani a tervezett konkrét beosztás megjelölésével,
amelybe 1 éven belül az állomány tagja kinevezésre, áthelyezésre kerül.
9. A felmentési idő tartama – az érintett írásos kérelme
esetén – 6 hónapnál rövidebb is lehet, ebben az esetben az
érintett, valamint a felmentésre jogosult elöljáró külön írásos megállapodást köt. A felmentési idő lerövidítésében
való írásbeli megállapodás nem érinti a szolgálati jogviszony felmentéssel történő megszüntetését.
10. Azokról a tisztekről és tiszthelyettesekről, akiknek
a szolgálati viszonya az első és második körös személyi
beszélgetésen (2007. június 28–2007. július 13.) nem rendeződött (áthelyezésre, beosztásra vár), személyi javaslati
lapot kell készíteni és azt a beszélgetési jegyzőkönyvvel
együtt a harmadik körös személyi beszélgetések (2007. július 23.) előkészítése érdekében – a személyi anyaggyűjtővel együtt – folyamatosan, de legkésőbb 2007. július 19-ig
kell megküldeni a HM SZEF-re. A személyi javaslati lapon pontosan meg kell jeleníteni az érintett utolsó beosztását, az ahhoz rendszeresített rendfokozatot, besorolási kategóriáját, teljesítményértékelése, minősítése pontszámát
és az előmeneteli rangsorban elfoglalt helyét, legmagasabb polgári, illetve katonai iskolai végzettségét, nyelvvizsgájának szintjét. Az állomány e csoportja szolgálati
viszonyának további rendezése a HM SZEF szervezésében történik.
11. Az átalakításban érintett szervezetek személyügyi
szervei folyamatosan rendelkezzenek foglalkoztatotti
állománykategóriánként naprakész nyilvántartással a
rendszeresített és meglévő létszámokról, illetve a kiáramlás létszámadatairól.
12. A szervezési feladattal összefüggésben beosztás
nélkül maradók – kérelmükre – áthelyezhetők a meglévő
rendfokozatukhoz képest eggyel alacsonyabb beosztásba.
Az alacsonyabb beosztásba helyezett személyek rendfokozatának megfelelő beosztásba helyezését – beleegyezésével két éven belül lehet – legkésőbb öt év elteltével azonban kezdeményezni kell. Ennek érdekében a viselt rendfokozatuknak megfelelő beosztásba helyezésük lehetőségét
a személyügyi szervek folyamatosan vizsgálják.
13. Az átalakításban érintett szervezeteknél szolgálatot
teljesítő, de az MH rendelkezési állományába tartozó személyek esetében is le kell folytatni a személyügyi igazgatási eljárást. Amennyiben beosztásba helyezésükre a rendelkezési állományban tarthatóságuk végső időpontjáig
nem kerülhet sor, úgy vezénylésük és szolgálati viszonyuk
megszüntetését kell kezdeményezni a döntésre jogosult
elöljárónál. 14. Szerződéses szolgálati viszony meghosszabbításánál, illetve annak kezdeményezésénél kiemelt figyelmet
kell fordítani a szervezet, illetve az adott beosztás szervezési feladatokban való érintettségére.
15. A polgári életből szerződéses tiszti, tiszthelyettesi
állományba vételt csak speciális szakmai követelménynek
való megfelelés, a szolgálati érdek elsődlegessége esetén a
szakmai elöljárókkal történt előzetes egyeztetést követően
lehet kezdeményezni, figyelemmel 2007. évben alkalmazott állományba vételi eljárások korlátozására kiadott HM
HVKF 27/2007. (HK 5.) parancsra is.
16. A személyügyi szervek gondoskodjanak róla, hogy
a keletkező személyügyi parancsok és határozatok egy
példányát az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó
Központ és a HM Infrastrukturális Ügynökség – a jogerőre
emelkedést követően a lehető leghamarabb, de légkésőbb
15 napon belül – megkapja. Minden határozatban, parancsban használják az érintett személy születési idejét,
anyja nevét, alkalmazotti azonosítójának, illetve az adott
beosztás KGIR azonosító számát.
17. A személyi beszélgetéseket követően a személyügyi szervek vizsgálják meg az állomány átképzési igényeit és azt a 2008–2009. évi beiskolázási terv részeként
terjesszék elő a HM SZEF-re.
18. A szervezési feladat alapján lefolytatott személyi
beszélgetést követően a személyügyi szerv, illetve a működő Munkába Helyezést Elősegítő Bizottság (a továbbiakban: MEB): folyamatos munkakapcsolatot tartanak
egymással.
19. Az átalakításban érintett szervezetek személyügyi
szerve és a működő MEB tájékoztatják a személyi állományt az elhelyezkedést segítő lehetőségekről, támogatásokról, és az azokhoz jutás módjáról [a személyi állomány
pihentetésével és szociális gondoskodással kapcsolatos
feladatokról szóló 31/2002. (V. 3.) HM rendelet 7–8. §].
Ezek biztosítása érdekében vegyék fel a kapcsolatot a területileg illetékes munkaügyi központtal.
20. A szervezési időszak végén az átalakításban érintett
szervek vezetői, illetve a működő MEB összefoglaló
jelentést készítenek a személyi állomány pihentetésével és
a szociális gondoskodással kapcsolatos feladatokról szóló
31/2002. (V. 3.) HM rendelet 7. §-a és 8. §-a alapján, az átszervezésben érintett állomány részére nyújtott szolgáltatásokról, azok hatékonyságáról, és szolgálati úton előterjesztik a HM SZEF-re.
A hivatásos és szerződéses állományra vonatkozó
rendelkezések 21. Az állomány mozgatásának tervezésekor – az előmenetel általános szabályaira is figyelemmel – a személyügyi vezető vegye a döntés előkészítése során figyelembe
a Hjt. átmeneti rendelkezéseit. Ha az állomány tagjának
beosztása létszámcsökkentés, vagy szervezeti változás következtében megszűnt, akkor
a) a szolgálati viszonya a Hjt. 59. § (1) bekezdés
a) vagy b) pontja szerint felmentéssel szüntethető meg,
b) a Hjt. 48. § (1) bekezdés b) pontja szerint – ha más
beosztásba van tervezve – rendelkezési állományba helyezése kezdeményezhető a tervezett beosztás pontos megjelölésével.
22. Rendelkezési állományba helyezés a Hjt. 48. §
(1) bekezdés b)–c) és f)–g) pontokban meghatározott esetekben kezdeményezhető.
23. Beosztásba helyezéseknél, illetve az ahhoz kapcsolódó személyi javaslatok kialakításánál szigorúan be kell
tartani a szolgálati viszony módosítására vonatkozó törvényi szabályozásokat, az előmenetel rendszabályait. Ha a
teljesítményértékelés időpontjáig 6 hónapnál kevesebb idő
van hátra és az értékelő, vagy az értékelt személye megváltozik, az értékelést el kell készíteni.
24. A beosztásba helyezési, más közszolgálati jogviszonyba való áthelyezési parancsokat a szervezési időszakon belül hatálybalépésüket megelőzően, a szolgálati
viszonyt megszüntető, illetve nyugállományba helyezési
parancsokat a felmentés kezdetét megelőzően kézbesíteni
kell.
25. Valamennyi 86-al kezdődő MAK kódú beosztásban szolgálók esetében a szolgálati viszony módosításával
kapcsolatos javaslatok véleményezését, és az ilyen beosztásokba történő kinevezési, áthelyezési javaslatokkal kapcsolatos egyetértési jogot a HM személyzeti főosztályvezető gyakorolja.
26. Az átalakításban érintett szervezeteknél beosztás
nélkül maradt állomány beosztásba helyezése érdekében a
HM SZEF Központi Személyzeti és Munkaügyi Osztálya
– munkakapcsolatban – folyamatosan egyeztessen a más
minisztériumokkal, valamint a fegyveres és rendvédelmi
szervekkel.
27. Az átalakításban érintett szervezetek személyügyi
szervei tájékoztassák a személyi állományt az elhelyezkedést segítő pályázati lehetőségekről és támogatásokról
[MH Szociálpolitikai Közalapítvány (továbbiakban: Közalapítvány) pályázata, HM mobilitási pályázata, illetve átképzési lehetőségek, családtagok elhelyezkedése stb.].
Ezek biztosítása érdekében vegyék fel a kapcsolatot a területileg illetékes munkaügyi központtal.
28. A személyügyi eljárások befejezésekor kiemelt
figyelmet kell fordítani a személyügyi anyagok és iratok
tárolására és továbbításuk rendjéről szóló szabályok betartására.
29. A szolgálati viszony megszűnése esetén a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos dokumentumokat az érintett részére vissza kell adni. A Miniszterelnöki Hivatal Vagyonnyilatkozat Nyilvántartó és Ellenőrzési Iroda nyilvántartásából az érintettet töröltetni kell, az ott tárolt vagyonnyilatkozatok vagyoni részének egyidejű megkérésével.
A közalkalmazottakra vonatkozó rendelkezések 30. Amennyiben a szervezési feladatok során csoportos létszámcsökkentésre kerül sor, úgy az erre vonatkozó
szabályokat az Mt. 94/A–94/F. §-aiban foglaltak szerint a
HM SZEF 75/254/2007. számú iratában foglaltak figyelembevételével kell végrehajtani.
31. Az átalakításban érintett szervezetek vezetői, az
Mt. 94/D. § (2) bekezdése alapján, a területileg illetékes
munkaügyi központtal – a felmentés közlését megelőzően
legalább harminc nappal – kötelesek közölni a létszámcsökkentésben érintett munkavállalók személyi adatait,
Társadalombiztosítási Azonosító Jelét, utolsó munkakörét, szakképzettségét, átlagkeresetét. Ezen felül a létszámcsökkentés tényéről az illetékes munkaügyi központot és
az érintett közalkalmazottakat írásban kell tájékoztatni.
32. Az átalakításban érintett szervezetek vezetőinek a
szervezeti változásban érintett személyekkel összefüggésben – a Kjt. 16. § (2) bekezdésének c) pontja alapján – a
közalkalmazotti tanáccsal véleményeztetni kell a közalkalmazottak nagyobb csoportját érintő munkáltatói intézkedés tervezetét. Az intézkedés megtétele előtt, a szervezetnél (munkáltatónál) képviselettel rendelkező szakszervezetet is tájékoztatnia kell.
33. A közalkalmazotti jogviszony felmentéssel akkor
szüntethető meg, ha a Kjt. 30. § (1) bekezdésének
a)–e) pontjában foglaltak megállapíthatók, (ezen szakasz
alkalmazásakor, amennyiben a közalkalmazott további
foglalkoztatására nincs lehetőség a felmentéskor a Kjt.
30. § (1) bekezdésének b) pontjára kell hivatkozni) figyelembe véve az Mt. 90. §-ában, illetve a Kjt. 31. §-ában foglaltak. A közalkalmazott részére a „felmentés” kihirdetésére, vagyis a felmentésről szóló értesítés, mint okmány
kézbesítésére leghamarabb az érintettségére vonatkozó
írásbeli tájékoztatást követő 30. nap elteltével kerülhet sor.
Ez esetben is alkalmazni kell azonban a felmentési tilal
makra vonatkozó szabályokat. Amennyiben a közalkalmazott az írásbeli tájékoztató kézbesítésekor nem áll a Mt.
90. § (1) bekezdés szerinti védelem alatt, a felmentés akkor
is kézbesíthető, ha a közalkalmazott az említett védelem
hatálya alá kerül.
34. A felmentési idő legkorábbi kezdete 2007. július
30., legkésőbbi kezdete a szervezési időszak utolsó napja
lehet. Ennek eldöntése – figyelemmel a szervezet, illetve
az érintett érdekeire – vezető hatáskörébe tartozik. A felmentésről szóló értesítésben a felmentés indokának részletesnek, konkrétnak és okszerűnek kell lennie, (nem elégséges csak a törvényi szakaszt feltüntetni) a rendelkező részben a jogorvoslat lehetőségére az érintettek figyelmét fel
kell hívni.
35. A más szervezet állományába átcsoportosításra kerülő szervezetek közalkalmazottainak jogviszonyát nem
kell megszüntetni, esetükben a Kjt. 25. § (2) bekezdés
b) pontját, illetve a 25/A. §-t, valamint a 25/B. §-t, illetőleg
a 26. §-ban foglaltakat kell alkalmazni. Ha a közalkalmazott az áthelyezéséhez nem járul hozzá, a Kjt. 30. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felmentés jogkövetkezményeit
kell alkalmazni.
36. Határozott idejű közalkalmazotti jogviszony megszűnése esetén a Kjt. 27. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
A felmentés közlésére csak az Mt. 90. § (1) bekezdésében
meghatározott védelem megszűnését követően van lehetőség.
37. A közalkalmazotti jogviszony felmentéssel történő
megszüntetése esetén, ha a közalkalmazott a felmentési
idő alatt jogviszonyának megszüntetését a munkavégzés
alóli felmentése előtti időpontra kéri – az Mt. 94. §-a alapján – a munkáltató köteles azt a közalkalmazott által megjelölt időpontban megszüntetni.
38. Munkajogi állományban lévő személyek közalkalmazotti jogviszonyának megszűnése esetén, az érintettek
írásban történő kiértesítésére kiemelt figyelmet kell fordítani.
39. Amennyiben a kollektív szerződés a közalkalmazottra nézve kedvezőbben tér el a Kjt.-től, abban az esetben a kollektív szerződésben foglalt eltéréseket figyelembe kell venni.
40. Amennyiben a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi
CXXII. törvény (a továbbiakban: Péptv.) 3. §-ában felsorolt feltételekkel rendelkezik, fel kell ajánlani számára a
programban való részvétel lehetőségét. Ha a közalkalmazott írásban nyilatkozik, hogy nem kíván élni ezen lehetőségekkel abban az esetben kerülhet sor a felmentésére.
A nyugellátásra vonatkozó szabályok 41. Ha a közalkalmazott rendelkezik a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény,
valamint – a korengedményes nyugdíjazásról szóló
181/1996. (XII. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feltételekkel, részére korengedményes nyugdíjazást lehet a
honvédelmi miniszternél kezdeményezni.
42. A közalkalmazottak korengedményes nyugdíjazásához, a jogszabályban meghatározott feltételekkel és legalább 10 éves honvédségi jogviszonnyal rendelkező közalkalmazott esetében, a költség átvállalásra vonatkozó egyedi kérelmet a honvédelmi miniszterhez kell szolgálati úton
felterjeszteni.
43. Korengedményes nyugdíjazásra csak a költségek
átvállalására hozott előzetes miniszteri engedéllyel kerülhet sor.
44. A korengedményes nyugdíjazás költségeinek átvállalásával kapcsolatos javaslat a HM SZEF-re azok esetében terjeszthető elő, akiknek a munkaköre szervezési intézkedés következtében szűnik (szűnt) meg, a honvédségnél ténylegesen eltöltött jogviszonya (ide nem értve a nem
HM és HVK szervezetektől áthelyezettek esetében az áthelyezést megelőző jogviszonyban töltött időt) legalább
10 éve fennáll, s a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár
betöltéséig legfeljebb 5 év van hátra, valamint rendelkezik
a törvényben meghatározott szolgálati idővel.
45. Ennek a jogintézménynek az alkalmazására sor kerülhet a létszámcsökkentés keretében, azonban a korengedményes nyugdíjazás nem lehet felmentési jogcím
(Korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996.
(XII. 6.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Kenyr.).
Nem lehet ilyen tartalmú megállapodást kötni azzal a munkavállalóval, aki az előrehozott öregségi nyugdíjra, vagy a
csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugellátására
szerzett jogosultságot.
46. A javaslatnak tartalmaznia kell az érintett nevét,
születési dátumát, munkakörét, bruttó illetményét, összes
munkaviszonyát, korkedvezményes idejét, a Honvédségnél eltöltött összes idejét, a nyugdíj átvállalásának időtartamát, a nyugdíj folyósításának kezdő időpontját (ezen
időpontnak legalább 2 hónappal későbbinek kell lennie a
javaslat dátumánál).
47. A felterjesztéssel együtt meg kell küldeni az érintett
nyugdíjazásra vonatkozó kérelmét, valamint a két példányban kitöltött, de a vezető és az érintett által alá nem írt
– a Nyugdíjbiztosító Igazgatóságtól beszerezhető – „Megállapodás” és „Adatszolgáltatás” nyomtatványokat.
48. A szolgálati úton beérkezett javaslatok honvédelmi
miniszterhez történő felterjesztése a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) véleményezésével történik, figyelemmel a mindenkori költségvetési fedezetre.
49. A költségek átvállalására hozott előzetes miniszteri
engedélyről, illetve a javaslat elutasításáról a HM személyzeti főosztályvezető írásban értesíti az érintettet foglalkoztató szervezet vezetőjét, egyben megküldi a HM
KPÜ által aláírt „Megállapodás” és „Adatszolgáltatás”
nyomtatványokat is. Miniszteri engedély nélkül korengedményes nyugdíjazásra még előzetes megállapodás sem
köthető.
50. A korengedményes nyugdíjazás költségeinek átvállalására hozott miniszteri döntés esetén a katonai szervezet vezetője és az érintett megállapodhat a korengedményes nyugdíjazásban, amelynek további feltétele, hogy a
jogviszony csak közös megegyezéssel szüntethető meg. A
közös megegyezésről szóló megállapodás aláírásának dátuma nem lehet későbbi keltezésű, mint a korengedményes
nyugdíjazás kezdőnapja.
51. Ha a korengedményes nyugdíjazásra vonatkozóan
valamennyi feltétel vonatkozásában a közös megegyezés
alapjául szolgáló akarategyezőség nem jön létre, akkor a
közalkalmazotti jogviszonyt felmentéssel kell megszüntetni, és a járandóságokat ennek megfelelően kell kifizetni.
52. A Péptv. 3. §-a és 5. §-a alapján mérjék fel az érintett közalkalmazotti állomány jogviszonyának jellemzőit.
A felmérés során fordítsanak figyelmet az állomány létszámára, valamint a törvényben meghatározott feltételek
meglétének ellenőrzésére, különösen a 3. § (1) bekezdésében, valamint az 5. § (1) bekezdésében foglaltakra. Kiemelten kezeljék a kötelező írásbeli felajánlással kapcsolatos teendőket, különösen a felajánlással kapcsolatos
határidők betartását [3. § (3) bekezdése, 7. § (3) bekezdése].
Szolgálati viszony módosítása, tanulmányi
költségtérítés 53. Amennyiben a szervezési intézkedés következtében az adott közalkalmazotti beosztás átminősítésre kerül
katonával betölthető beosztássá, és ha az azt betöltő közalkalmazott teljes mértékben rendelkezik az új beosztás ellátásához szükséges valamennyi feltétellel, – Hjt. 41 §, rendelet 10. § – beleegyezése esetén nem kell megszüntetni a
jogviszonyát, hanem áthelyezésére kell intézkedni a Kjt.
25. § (2) bekezdés b) 4. pontja, illetőleg a Hjt. 63. §-a alapján. Amennyiben a közalkalmazott nem egyezik bele áthelyezésébe, vagy nem felel meg a katonai szolgálati jogviszony feltételeinek, úgy jogviszonyát a Kjt. alapján felmentéssel – fentebb már említett szabályok szerint – meg
kell szüntetni.
54. Amennyiben a szervezési feladatokból következően a katonai szolgálati beosztás kerül átminősítésre közalkalmazotti beosztásra, úgy az érintett beleegyezése esetén
a hivatásos vagy szerződéses állomány tagja a Hjt. 63. §-a
alapján áthelyezhető. Amennyiben az állomány tagja nem
adja beleegyezését az áthelyezéséhez, úgy szolgálati
viszonyát felmentéssel – a Hjt. 59. § (1) bekezdésének
b) pontja alapján lehet megszüntetni.
55. Azon személyeket, akik munkáltatói finanszírozású költségtérítéses képzésben vesznek részt, és szolgálati
(munka) viszonyuk a haderő-átalakítással összefüggésben, nekik fel nem róható okból szűnik meg, a költségek
további térítése szempontjából két csoportra kell osztani.
Azon hivatásos és szerződéses katonák esetében, akik a tanulmányi szerződések megkötéséről szóló 2/2004. (HK 2.)
HM utasítás hatálya alá tartoznak, a tanulmányi szerződés
az utasítás 1. számú melléklet 10. pontja, közalkalmazottak esetében a 2. számú melléklet 10. pontja alapján úgy
szűnik meg, hogy a felek mentesülnek a szerződés további
teljesítése alól. Azon személyeknél, akik a fenti utasítás
hatálybalépése előtt kezdték meg tanulmányaikat, csak abban az esetben van mód a tanulmányok további támogatására (tandíj, vizsgadíj, utazási díj, szállásdíj, tankönyv),
amennyiben rendelkeznek érvényes tanulmányi szerződéssel és az ezt előírja.
Rekonverzióval összefüggő feladatok 56. Mindazok, akik a Magyar Honvédségből kilépve
nem szolgálati nyugállományba vagy honvédségi nyugdíjba kerülnek és elhelyezkedésük akadályba ütközik, a munkaügyi szerveken keresztül jogosulttá válnak az álláskeresőknek járó támogatásokra (A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény).
57. Az átalakításban érintett szervezetek személyügyi
szervei [a vonatkozó jogszabály A személyi állomány pihentetésével és a szociális gondoskodással kapcsolatos
feladatokról szóló 31/2002. (V. 3.) HM rendelet 7–8. §] segítsék elő az igénybe vehető támogatási formák megismerését és az azokhoz való hozzájutást.
58. Abban az esetben, ha a munkaügyi központ nem finanszírozza, vagy csak részben finanszírozza az érintett
újbóli elhelyezkedéséhez szükséges képzést, a Közalapítványhoz benyújtott pályázat útján igénybe veheti a Magyar Honvédség által adható képzési támogatást is.
59. Tekintettel a pályázat benyújtásának határidejére
(ez kizárólag a felmentési vagy felmondási idő alatt,
illetve a szerződésük lejártával távozók esetében legkésőbb az utolsó munkanapon történhet meg) fel kell hívni
az érintett figyelmét arra, hogy időben keresse fel a lakó
helye, tartózkodási helye szerint illetékes munkaügyi központot vagy annak kirendeltségét és időben tájékozódjon a
támogatási formákról, valamint a konkrét átképzési lehetőségekről.
60. A szervezetet a haderő-átalakítással és az előmeneteli renddel összefüggésben elhagyók (abban az esetben is,
ha szolgálati nyugállományba vagy honvédségi nyugdíjba
kerülnek), valamint a szerződésük lejártával távozó szerződéses katonák a Közalapítványhoz benyújtott pályázat
útján képzési támogatásban részesülhetnek. Fontos kitétel
a pályázat benyújtásának határideje: kizárólag a felmentési vagy felmondási idő alatt, illetve a szerződésük lejártával távozók esetében legkésőbb az utolsó munkanapon történhet meg.
61. A támogatáshoz való hozzájutás feltételeit, a támogatás mértékét és az igénybevétel módját a Közalapítvány
pályázati felhívása tartalmazza.
62. A szervezési feladatokban érintett személyügyi
szervek a rekonverziós szolgáltatásokról, a munkaügyi
központokon keresztül igénybe vehető szolgáltatásokról,
valamint a Közalapítványon keresztül igénybe vehető pályázati lehetőségekről az MH SZEF által kiadásra kerülő
„Tájékoztató” segítségével tájékoztassák az érintett állományt.
Humán szolgáltatásokkal kapcsolatos rendelkezések 63. Az átalakításban érintett szervezetek személyügyi
szervei és a működő MEB-ek az át- és továbbképzési lehe
tőségek hatékony koordinálása céljából az állománnyal
történő személyi beszélgetések és az igényfelmérések kapcsán mérjék fel az átképzési igényeket, s arról készítsenek
összesített jegyzéket. Az összesítés tartalmazza az átképzésre jelentkezők nevét, rendfokozatát, lakcímét, telefonszámát és a választott képzési formát. Az átképzést igénylők névjegyzékét a fenti szervezetek HM SZEF-re küldjék
meg.
64. A szervezési időszakban az MH Humán Tanácsadó
Telefonszolgálat fordítson fokozott figyelmet a munkaügyi kérdésekre, a járandóságokra és a munkaerő közvetítésekre irányuló kérdések megválaszolására.
65. A szervezeti és jogszabályi változások figyelembevételével a HM SZEF biztosítja a különböző állománykategóriák részére biztosított tájékoztatók megjelentetését a
KGIR-en keresztül.
66. A személyügyi szervek eljárásuk során vegyék
figyelembe a HM Esélyegyenlőségi tervében foglaltakat.
Záró rendelkezések 67. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2008. június 30-án hatályát veszti.
Palásti Ferenc dandártábornok s. k.,
személyzeti főosztályvezető


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2008. (HK 15.) HM utasítása az ONER-3-2009 Nemzeti Nukleárisbaleset-elhárítási Gyakorlat honvédelmi ágazatot érintő feladatainak előkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, figyelemmel a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló
23/2005. (VI. 16.) HM rendeletre, az ONER-3-2009 Nem
zeti Nukleárisbaleset-elhárítási Gyakorlat (a továbbiakban: gyakorlat) honvédelmi ágazatot érintő feladatainak
előkészítéséről a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § A gyakorlat megtervezése és végrehajtása érdekében
Központi Tervező Csoportot hozok létre, melynek vezetője a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője, helyettese az MH Műveleti Központ parancsnoka.
3. § A Központi Tervező Csoport összetétele:
a) ágazati koordinációs szakértő: HM Tervezési és
Koordinációs Főosztály képviselője;
b) gyakorlattervezési szakértő: HM Hadműveleti és Ki
képzési Főosztály képviselője;
c) védelemi igazgatási szakértő: a HM Védelmi Hivatal
képviselője;
d) kommunikációs szakértő: a HM Kommunikációs és
Toborzó Főosztály képviselője;
e) csapatok tevékenységéért felelős szakértők (műve
leti, logisztikai): MH Összhaderőnemi Parancsnokság
képviselői; f) műveleti rendszer szakértő: MH Műveleti Központ
képviselője;
g) szakterületi szakértő: MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ képviselője.
4. § A Központi Tervező Csoport feladatai:
a) gyakorlat kiinduló adatainak meghatározása;
b) a gyakorlatra való felkészülés menetrendjének kidol
gozása;
c) a gyakorlat forgatókönyvének elkészítése;
d) a gyakorlat levezetése;
e) a gyakorlatról összefoglaló jelentés készítése és fel
terjesztése jóváhagyásra a miniszter részére. 5. § (1) A Központi Tervező Csoport az utasítás hatályba lépését követő 15 napon belül megtartja alakuló ülését.
(2) A Központi Tervező Csoport az alakuló ülést követő
8 napon belül elkészíti feladattervét.
(3) A Központi Tervező Csoport üléseit a csoport vezetője hívja össze a feladatok és a tagok javaslatai alapján.
(4) A szakmai feladatok végrehajtására, koordinálására
a Központi Tervező Csoport munkacsoportokat hozhat létre, valamint munkájába bevonhatja az érintett szakterületek tárcán belüli és tárcán kívüli szervezeteinek további
képviselőit.
(5) A gyakorlat levezetési tervét az MH Műveleti Központ készíti el.
(6) A gyakorlat befejezését követő 15 napon belül a
Központi Tervező Csoport elkészíti és felterjeszti a gyakorlatról készült összefoglaló jelentést a miniszter részére.
6. § A gyakorlat célja: a Honvédelmi Katasztrófavédelmi
Rendszer riasztási, vezetési, együttműködési rendjének,
valamint az MH veszélyeztetett katonai szervezeteinek állománya és a nukleárisbaleset-elhárítási feladatok végrehajtására kijelölt erők tevékenységének komplex gyakoroltatása és ellenőrzése.
7. § A gyakorlat tárgya: részvétel a Paksi Atomerőműben
bekövetkező baleset nyomán kialakult feltételezett nukleáris veszélyhelyzet következményeinek elhárításában.
8. § A gyakorlat teljes körű törzsvezetési és részleges végrehajtási gyakorlat, amely a Kormányzati Koordinációs Bizottság döntése függvényében, várhatóan 2009. május második felében kerül végrehajtásra.
9. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
(2) A gyakorlat végrehajtásának részletes feladatait a
HM államtitkár és a HM Honvéd Vezérkar főnök együttes
intézkedésben szabályozza.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
39/2013. (X. 4.) ORFK utasítása a választásokkal összefüggő rendőri feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvénnyel összefüggő
rendőri feladatok végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére;
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
d) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra, valamint
e) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
f ) a rendőrkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: rendőri szervek).
2. Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 1. § a)–e) pontjaiban felsorolt
választásokra (a továbbiakban együtt: választás).
I.
A választásokkal összefüggő főbb rendőri feladatok 3. A rendőri szervek vezetői a választási kampányidőszak kezdetétől annak befejezéséig kötelesek gondoskodni az
utasításban foglalt feladatok végrehajtásához szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosításáról és részletes
eligazítást tartani a feladatokat végrehajtó állomány parancsnokai részére.
4. Az életet, testi épséget, a vagyonbiztonságot vagy a közlekedés biztonságát veszélyeztető módon elhelyezett plakát
esetén a veszélyhelyzet elhárítására meg kell tenni a szükséges intézkedéseket, így különösen:
a) értesíteni kell a veszélyhelyzet elhárítására hatáskörrel rendelkező szerveket;
b) a személy- és vagyonbiztonság megóvása, valamint a mentés elősegítése érdekében szükség esetén le kell
zárni az érintett területet, és meg kell tenni az egyéb halaszthatatlan biztonsági intézkedéseket.
5. A választási kampányidőszakban a közveszéllyel fenyegetésekre történő reagálás és az azokkal szembeni hatékony
fellépés érdekében
a) a Készenléti Rendőrség és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok folyamatosan együttműködnek a
közveszéllyel fenyegetéssel érintett helyszínek tűzszerészeti átvizsgálásában;
b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője (a továbbiakban: rendőrfőkapitány) szolgálatszervezéssel
köteles gondoskodni arról, hogy a Készenléti Rendőrség Tűzszerész Szolgálatának szakmai irányítása
mellett megfelelő létszámú bombakutatásra felkészített rendőr álljon rendelkezésre a szükséges feladatok
végrehajtására.
6. A rendőrkapitányságok vezetői gondoskodnak arról, hogy a szavazás napján, valamint az azt megelőző és követő
napon a szavazóhelyiségek környékén a rendszeres rendőri jelenlét – lehetőség szerint gépkocsizó járőrök
igénybevételével – biztosított legyen.
7. A választások során felmerült rendőri feladatokat elsősorban a szolgálatot teljesítő rendőri állomány átcsoportosításával
kell végrehajtani.
8. A rendőrkapitányságok vezetői gondoskodnak arról, hogy az illetékességi területükön működő szavazatszámláló
bizottság elnöke megkapja a szükséges tájékoztatást arról, hogy a rendőrök gyors igénybevételére milyen módon
kerülhet sor.
9. A közterületi szolgálatot úgy kell szervezni, hogy a szavazóhelyiséget érintő segítségkérés esetén az első járőr vagy a
segítségkérésre reagáló rendőri erő 15 percen belül megérkezzen.
10. Rendőri intézkedést megalapozó jogsértés miatt a szavazóhelyiségben rendőri intézkedést foganatosítani a
szavazatszámláló bizottság elnökének felkérésére vagy a szavazatszámláló bizottság elnökének előzetes tájékoztatása
mellett lehet. A szavazatszámláló bizottság elnökének akadályoztatása esetén vagy amennyiben az előzetes
tájékoztatás a rendőri intézkedés eredményességét veszélyezteti, a tájékoztatást az akadályoztatás megszűnését,
illetve az elsődleges intézkedések foganatosítását követően kell megadni.
11. Ha a szavazatszámláló bizottság elnökének a rend fenntartására tett intézkedése keretében rendőri intézkedés is
szükségessé válik, úgy azt haladéktalanul foganatosítani kell, biztosítva a választás zavartalanságát. Az intézkedésről
a rendőr minden esetben köteles jelentést készíteni. A jelentéshez csatolni kell a szavazatszámláló bizottság által az
eseményről felvett jegyzőkönyv egy példányát.
12. A Készenléti Rendőrség parancsnoka gondoskodik arról, hogy
a) a főváros területén közterületi szolgálatot ellátó bevetési csoportok – a szavazást megelőző nap 20.00 órától
a szavazást követő nap 06.00 óráig tartó időszakban – előre nem tervezhető feladat végrehajtása érdekében
10 percen belül útba indíthatók legyenek;
b) az esetleges tűzszerészeti átvizsgálásokhoz megfelelő létszámú tűzszerész járőr álljon rendelkezésre.
13. A szavazást megelőző napra, valamint a szavazás napjára a hivatásos állomány részére szabadság, vagy túlszolgálat
ellentételezéseként szabadidő csak különösen indokolt esetben engedélyezhető.
14. A közterületi szolgálatot ellátó állomány – szavazás napjára irányadó – öltözetét és felszerelését az ORFK rendészeti
főigazgatója a szavazás napját megelőző 10 nappal határozza meg.
15. Az ORFK rendészeti főigazgatója gondoskodik a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) és a Nemzeti
Választási Iroda (a továbbiakban: NVI) működési helyének a szavazás napján történő rendőri biztosításáról, ennek
keretében kijelöli az NVB és az NVI működési helye biztosításának parancsnokát és annak helyettesét.
16. Az ORFK rendészeti főigazgatója a Készenléti Rendőrség parancsnokával együttműködve:
a) meghatározza a biztosítás parancsnokának alárendeltségébe utalt erőket, a biztonsági ellenőrzésekhez
alkalmazandó berendezéseket, eszközöket;
b) a szavazás napján az NVB és az NVI működési helyének biztosításához erőt utal a kijelölt biztosításparancsnok
alárendeltségébe az ott megjelenő, a Rendőrség hatáskörébe tartozó magyar, valamint külföldi védett
személyek biztosítására;
c) megszervezi a híradó biztosítást, az NVB és az NVI objektumainak külső és belső védelmét, a beléptetés rendjét,
az objektumok körüli járműforgalom korlátozását, a zavartalan működéshez szükséges egyéb biztonsági
rendszabályokat.
17. A Készenléti Rendőrség parancsnoka gondoskodik az NVB és az NVI működési helyének tűzszerészeti átvizsgálásáról
és folyamatos biztosításáról.
II.
A rendőrségi fogdákban fogvatartott személyek szavazásával összefüggő feladatok
18. A rendőrségi fogdát üzemeltető rendőri szerv vezetője
a) a szavazás napján 10.00 óráig köteles felmérni, hogy a fogvatartottak közül nyújtottak-e be mozgóurna
igénybevétele iránti kérelmet;
b) a szavazás napján történő befogadáskor a fogvatartottat nyilatkoztatni kell, hogy mozgóurna igénybevétele
iránti kérelmet kíván-e benyújtani;
c) köteles megtenni a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a mozgóurna iránti kérelmek a szavazás
napján, legkésőbb 15.00 óráig eljussanak a szavazatszámláló bizottsághoz;
d) a fogvatartott választójogának gyakorlása érdekében megteszi a szükséges intézkedéseket a választási
szervekkel való írásbeli kapcsolatfelvételhez. 19. Az Európai Unió valamely tagállamának fogvatartott állampolgára részére – amennyiben az Európai Parlament
tagjainak választásában részt kíván venni – lehetővé kell tenni, hogy kérhesse a központi névjegyzékbe való
felvételét, vagy azt, hogy a központi névjegyzékbe vétele az Európai Parlament tagjainak választására ne terjedjen
ki. A kérelmet ajánlott levélben kell továbbítani, vagy biztosítani kell, hogy annak előterjesztésére az általa kijelölt
személyt meghatalmazhassa.
20. A fogvatartottak mozgóurnás szavazásához a fogdán kívül – de lehetőleg a fogdához tartozó épületben – elő
kell készíteni egy őrzésbiztonsági szempontból megfelelő rácsos ablakú helyiséget, amelyben csak a választás
lebonyolításához szükséges tárgyak maradhatnak azzal, hogy a helyiség azon részén, ahol nincs ablak, paravánnal
vagy függönnyel elkülönített helyen kell lehetőséget adni a titkos szavazásra.
21. A rendőrségi fogdát üzemeltető rendőri szerv vezetője felelős azért, hogy
a) a fogvatartottak szavazására külön-külön kerüljön sor, őket egyenként kell a szavazásra kijelölt helyiségbe és
onnan a fogvatartás helyére visszakísérni;
b) a kísérő őri feladatokat végrehajtó rendőr kijelölésére arra a biztonsági kockázatra figyelemmel kerüljön sor,
hogy a bilincset és a vezetőszíjat a szavazásra kijelölt helyiségben – a titkos szavazás idejére – a fogvatartottról
le kell venni;
c) a szavazásra kijelölt helyiségben az őrökön és a szavazatszámláló bizottság tagjain kívül más ne tartózkodjon;
d) a jogosulatlan kapcsolattartás megakadályozása, valamint az őrzés biztonsági feltételeinek ellenőrzése
érdekében egy-egy fogvatartott szavazása előtt és után egyaránt sor kerüljön a szavazásra kijelölt helyiség
átvizsgálására, különös figyelemmel a paravánnal vagy függönnyel elkülönített részre.
III.
A személyi állomány szavazásával összefüggő feladatok 22. A szavazás napjára a parancsnokok a szolgálatot úgy kötelesek szervezni, hogy a szolgálatban lévő állomány
választójogát lakóhelyén, vagy – igazolással – tartózkodási helyén gyakorolhassa.
23. A hivatásos állomány tagja csak polgári ruhában vehet részt a szavazáson, és szavazati jogának gyakorlása során
kényszerítő eszközt vagy önvédelmi lőfegyvert nem tarthat magánál.
IV.
Záró rendelkezések 24. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
25. A rendőri szerv vezetője köteles intézkedni arra, hogy a választásokkal kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásával
összefüggésben felmerült kiadások elkülönített módon kerüljenek nyilvántartásra és külön rendelkezés esetén
felterjesztésre.
26. A rendőri szervek vezetői az utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül kötelesek felülvizsgálni a
választásokkal összefüggő normatív szabályozást, azt szükség szerint módosítják vagy új normatív szabályozást
készítenek, és a normatív intézkedés egy példányát legkésőbb a kampányidőszakot megelőző hatodik napig az ORFK
rendészeti főigazgatójának felterjesztik.
27. Hatályát veszti a rendőrség szerveinek az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, valamint a helyi
önkormányzati képviselők és polgármesterek választása, továbbá a népszavazások időszakában végzendő általános
feladatairól szóló 5/2002. (III. 13.) ORFK intézkedés.
28. A 27. pont az utasítás hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
30/2017. (XII. 27.) IM rendelete a polgári és közigazgatási bírósági eljárás során meg nem fizetett illeték és állam által előlegezett költség megfizetéséről.
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628.  § (2)  bekezdés k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A költség állam általi előlegezése és a bírósági költségjegyzék kiállítása
1. § (1) Az  állam által a  fél helyett előlegezendő költség (a  továbbiakban: költség) előlegezéséről az  a  bíróság intézkedik,
amelynek eljárásában a  költség felmerült. A  költséget bírósági határozat alapján lehet a  jogosultnak kifizetni.
A határozatban fel kell tüntetni
a) az eljáró bíróságot,
b) a bírósági ügyszámot,
c) a peres felek nevét és perbeli állását,
d) az ügy tárgyát,
e) a jogosult nevét és lakóhelyét vagy székhelyét,
f ) az előlegezendő összeget és
g) a kifizetés jogcímét.
(2) Az  előlegezendő összeget a  Bírósági Gazdasági Hivatal (a  továbbiakban: gazdasági hivatal), vagy a  törvényszék
székhelyén kívül működő járásbíróság esetén az ezzel megbízott dolgozó fizeti ki a jogosultnak.
2. § (1) A törvény szerint előzetesen meg nem fizetett illetékről (a továbbiakban: illeték) és a költségekről a bíróság bírósági
költségjegyzéket (a továbbiakban: költségjegyzék) vezet.
(2) Bírói utasításra a perbíróság kezelő irodája állítja ki a költségjegyzéket és vezeti be az illetéket és a költségeket akkor
is, ha a költség a megkeresett bíróság előtt merült fel. A költségjegyzékbe az egyes tételeket – a Kúria felülvizsgálati
eljárása során felmerült illeték és költségek kivételével – azok felmerülésekor kell bejegyezni.
(3) A  költségjegyzék kiállításával egyidejűleg a  kezelőiroda a  költségjegyzéket nyilvántartásba veszi, csatolja
az  iratokhoz és a  nyilvántartás tételszámát a  költségjegyzéken feltünteti. A  nyilvántartás tartalmazza
a költségjegyzék kiállításának időpontját, a peres felek nevét és a bírósági ügyszámot.
2. Az illeték és a költség megfizetése, valamint a költségjegyzék lezárása
3. § (1) Ha a  bíróság az  illeték vagy költség megfizetéséről az  eljárás során határoz, azokat összegszerűen megjelöli
és kötelezi a  megfizetésre köteles személyt, hogy az  illetéket az  illetékekről szóló törvény rendelkezéseinek
megfelelően fizesse meg, a költséget pedig az állam javára a törvényszék előirányzat-felhasználási keretszámlájára
a gazdasági hivatal felhívásában megjelölt módon fizesse be.
(2) Ha a  bíróság a  határozatában az  illeték és a  költség viseléséről dönt, azokat összegszerűen megjelöli és kötelezi
a  megfizetésre kötelezett személyt, hogy az  illetéket az  állam javára az  állami adó- és vámhatóság felhívásában
megjelölt módon és számlára, a  költségeket pedig az  állam javára a  törvényszék előirányzat-felhasználási
keretszámlájára a gazdasági hivatal felhívásában megjelölt módon fizesse be.
(3) Ha az  adós a  felhívásnak nem tesz eleget, az  illeték behajtására és megfizetésére az  illetékekről szóló törvény
rendelkezéseit és az adóigazgatási eljárásokra irányadó jogszabályok rendelkezéseit, a költségek behajtására pedig
a bírósági végrehajtási eljárás szabályait kell alkalmazni.
4. § (1) Ha az  eljárás jogerősen befejeződött, vagy a  bíróság az  illeték, illetve költség megfizetéséről vagy viseléséről
az eljárás során jogerősen határozott az első fokon eljáró bíróság kezelőirodájának vezetője a költségjegyzéket bírói
utasításra lezárja.
(2) A kezelőiroda vezetője a költségjegyzék lezárásakor ellenőrzi, hogy valamennyi tételt bejegyeztek-e.
(3) A  kezelőiroda a  bíróság jogerős határozata alapján a  költségjegyzék záradékában feltünteti a  megfizetésre
kötelezett személy (a  továbbiakban: adós) nevét és lakóhelyét vagy székhelyét, valamint, ha rendelkezésre áll
a  születési adatait, anyja nevét, munkáltatóját, nyilvántartási számát, továbbá külön az  illeték és külön a  költség
összegét. Ha a bíróság az eljárás során kötelezte a felet meghatározott illeték megfizetésére, a kezelőiroda feltünteti,
hogy az illeték behajtása lelet alapján történik.
(4) Ha a  Kúria felülvizsgálati eljárása során illeték, illetve költség merült fel, az  elsőfokú bíróság kezelőirodájának
vezetője bírói utasításra a költségjegyzéket újból megnyitja, és abban feltünteti – a Kúria felülvizsgálati eljárásban
hozott határozatának megfelelő tartalommal – a  már lezárt tételek tekintetében a  módosítás tényét és idejét,
továbbá a  felülvizsgálati eljárásban felmerült illetéket és költséget, majd a  költségjegyzéket bírói utasításra ismét
lezárja.
(5) Az  eljárás félbeszakadása, szünetelése vagy felfüggesztése esetén a  kezelőiroda vezetője a  költségjegyzéket
a (2)–(3) bekezdésnek megfelelően lezárja. A záradékban és a nyilvántartásban csak azt tünteti fel, hogy a behajtást
félbeszakadás, szünetelés vagy felfüggesztés folytán mellőzni kell.
(6) Ha az  eljárás újból megindul, a  felmerülő további illetéket és költséget a  költségjegyzékbe folytatólag kell
bejegyezni. A költségjegyzéket ebben az esetben új sorszám alatt kell nyilvántartásba venni. Ha az eljárás szünetelés
folytán megszűnt, a (2)–(3) bekezdés szerint kell eljárni.
5. § (1) A  kezelőiroda a  nyilvántartásban feltünteti a  határozat jogerőre emelkedésének időpontját, az  illeték, valamint
a költség elkülönített összegét, továbbá a költségjegyzék záradéka alapján azt, hogy azokat ki és milyen összegben
köteles megfizetni.
(2) A  költségjegyzékben foglalt összeg behajtására tett intézkedést, illetve mellőzésének okát a  nyilvántartásba
a költségjegyzék lezárása után kell bejegyezni.
(3) A  nyilvántartás alapján a  kezelőiroda minden év október hónapjában ellenőrzi, hogy az  egy évnél régebben
kiállított költségjegyzékben foglalt összeg behajtása iránt a  szükséges intézkedés megtörtént-e. Ha az  ellenőrzés
során késedelem állapítható meg, a behajtás iránt intézkedni kell.
(4) A  kezelőiroda az  adóstól – tartozásának kiegyenlítéseként – sem készpénzt, sem illetékbélyeget nem vehet át,
az adóst azonban tájékoztatja a megfizetés módjáról.
3. Az illeték és a költség behajtásával kapcsolatos eljárás
6. § (1) A  kezelőiroda az  adóst terhelő illeték és költség összegéről értesítést állít ki, amely tartalmazza a  végrehajtáshoz
szükséges – a  4.  § (3)  bekezdés szerinti – adatokat, ideértve az  adós belföldi vagyonára vonatkozó adatokat is.
Az  illetékre vonatkozó értesítést a  kezelőiroda az  állami adó- és vámhatóság által erre a  célra rendszeresített
nyomtatványon az  adós lakóhelye szerinti állami adó- és vámhatóságnak, a  költségről szóló értesítést a  bíróság
székhelye szerint illetékes gazdasági hivatalnak küldi meg.
(2) Ha az  adós ismeretlen helyen tartózkodik, a  bíróság – ha erről tudomása van – az  értesítésben az  állami adó- és
vámhatóságot és a gazdasági hivatalt az adós belföldön lévő vagyonának hollétéről is tájékoztatja.
(3) Ha a  Kúria a  felülvizsgálati eljárásban a  jogszabálysértő határozatot hatályon kívül helyezi és új határozatot hoz,
a  kezelőiroda az  (1)  bekezdés szerinti értesítés és a  Kúria határozatának megküldéséről – a  4.  § (4)  bekezdésben
foglaltak elvégzését követően – haladéktalanul gondoskodik.
(4) Ha a  Kúria a  felülvizsgálati eljárásban a  bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, az  új eljárásra
utasított bíróság kezelőirodája bírói utasításra a költségjegyzéket újból megnyitja, és a Kúria határozatának egyidejű
megküldésével haladéktalanul értesíti az állami adó- és vámhatóságot és az illetékes gazdasági hivatalt arról, hogy
a lezárt költségjegyzékre tekintettel korábban megküldött értesítés alapján végrehajtásnak nincs helye.
(5) Ha az az összeg, amelynek megfizetésére az adós köteles, 1000 forintot nem haladja meg, az értesítést mellőzni kell.
 (6) Minden adósról külön értesítést kell kiállítani, és abban fel kell tüntetni a  határozat jogerőre emelkedésének
időpontját. Egyetemleges adóstársak esetén az egyetemlegességre, és az egyetemleges adóstárs személyi adataira
is utalni kell.
(7) Az értesítéseket a kezelőiroda összegyűjti, és havonként egyszer – a következő hónap 15. napjáig – kísérőjegyzékkel
küldi meg az  adós lakóhelye szerinti állami adó- és vámhatóságnak, illetve a  bíróság székhelye szerint illetékes
gazdasági hivatalnak. A  kísérőjegyzékben minden értesítésre vonatkozóan fel kell tüntetni az  ügyszámot,
a nyilvántartás sorszámát, az adós nevét és a behajtandó illeték, illetve költség összegét.
(8) Az  értesítés elküldésének időpontját a  kezelőiroda a  nyilvántartásban feljegyzi, a  kísérőjegyzék másolatát pedig
a nyilvántartáshoz csatolja.
7. § (1) A  kezelőirodától kísérőjegyzékkel érkezett értesítések átvétele után a  gazdasági hivatal ellenőrzi, hogy
a kísérőjegyzék és az értesítések adatai a kísérőjegyzékben feltüntetett adatokkal megegyeznek-e.
(2) A gazdasági hivatal az értesítés alapján az államot illető követelést előírja, és az adóst azzal a figyelmeztetéssel hívja
fel teljesítésre, hogy ha a  követelést a  felhívásban megjelölt határidő alatt nem fizeti meg – a  teljesítésre felhívás
postaköltségeivel együtt –, annak behajtása iránt bírósági végrehajtást kezdeményez a  Magyar Állam javára és
nevében.
(3) Ha az  adós a  felhívásnak nem tesz eleget, a  gazdasági hivatal a  bírósági végrehajtási eljárás szabályai szerint
a  Magyar Állam javára és nevében végrehajtás elrendelése iránti eljárást kezdeményez az  értesítést kiállító
bíróságnál. A végrehajtás elrendelése iránti kérelemhez csatolni kell a gazdasági hivatal felhívásának másolatát.
(4) A bíróság a végrehajtás elrendelése iránti kérelem beérkezését követően haladéktalanul elrendeli a végrehajtást.
4. A költségek előlegezése, valamint az illeték és a költségek behajtása a bírósági végrehajtás során
8. § (1) A  bírósági végrehajtási eljárásban a  végrehajtási ügy lajstromozásakor a  költségjegyzéket a  végrehajtási ügy
borítóján kell kiállítani, feltüntetve a  bíróság eljárásában vezetett költségjegyzék tételszámát is. A  bíróság
a  végrehajtási lapon vagy a  végrehajtási záradékon külön intézkedés nélkül feltünteti a  tárgyi és személyes
költségmentességet, a  tárgyi és személyes költségfeljegyzési jogot, a  személyes illetékmentességet és a  tárgyi
illetékfeljegyzési jogot, valamint a törvény szerint előzetesen meg nem fizetett végrehajtási illeték (a továbbiakban:
végrehajtási illeték) összegét.
(2) A  bírósági végrehajtási eljárásban a  költségek állam általi előlegezése feltételeinek fennállása esetén a  bírósági
végrehajtói díjszabásról szóló rendelet (a  továbbiakban: díjrendelet) szerint az  eljárás kezdetén, annak
folyamán vagy annak befejezésekor megfizetendő végrehajtási költséget (a  továbbiakban: végrehajtási költség)
a  végrehajtható okirat alapján a  Magyar Bírósági Végrehajtói Kar (a  továbbiakban: Kar) hivatali szerve fizeti ki
a bírósági végrehajtónak.
(3) A bírósági végrehajtó a kifizetés érdekében megküldi a Kar hivatali szervének a díjrendelet szerinti költségfelhívásra
szolgáló jegyzőkönyvét vagy díjjegyzékét. A  költségfelhívásra szolgáló jegyzőkönyvhöz csatolja a  végrehajtható
okirat fénymásolatát, a díjjegyzékhez pedig térülés esetén a végrehajtási költségek elszámolását igazoló okiratot.
(4) A  tartással kapcsolatos ügyekben a  joghatóságról, az  alkalmazandó jogról, a  határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról, valamint az  e  területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK
tanácsi rendelet alapján kijelölt hazai központi hatóság által a  tartásra kötelezett adatainak beszerzésére kiállított
megkeresés (a továbbiakban: megkeresés) alapján indult végrehajtási eljárás során a díjrendelet szerinti végrehajtási
költséget a Kar fizeti ki a bírósági végrehajtónak. A bírósági végrehajtó a kifizetés érdekében megküldi a Kar hivatali
szervének a  díjrendelet szerinti, a  költségfelhívásra szolgáló jegyzőkönyvét illetve díjjegyzékét, amelyhez csatolja
a megkeresés fénymásolatát.
(5) A Kar hivatali szerve tizenöt napon belül intézkedik a végrehajtási költség átutalása iránt. Ha a Kar hivatali szerve
a bírósági végrehajtó díj- és költségfelszámítása ellen végrehajtási kifogást terjesztett elő, a kifizetni kért összeget
a  bíróság kifogást elbíráló határozata alapján, annak jogerőre emelkedését követően haladéktalanul átutalja
a  végrehajtó számlájára. A  végrehajtó az  átutalt végrehajtási költség összegéről kiállított végrehajtási bevételi
bizonylatot haladéktalanul megküldi a Kar hivatali szervének.
(6) Ha a Kar hivatali szerve a végrehajtási költség összegét kifizette, a végrehajtó az adott ügyben irányadó szabályok
szerint megkezdi a végrehajtás foganatosítását.
9. § (1) A  végrehajtás során felmerülő végrehajtási illeték és végrehajtási költségek vonatkozásában költségjegyzék
kiállítása, vezetése és lezárása a bírósági végrehajtó feladata.
(2) A  végrehajtó az  ügyben foganatosított lényeges eljárási cselekményekről, illetve az  ügy állásáról a  Kar hivatali
szervét folyamatosan tájékoztatja.
(3) A  végrehajtó a  végrehajtási ügy a  bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről szóló rendelet szerinti,
érdemi vagy ügyviteli befejezésekor a  végrehajtási illeték fedezésére befolyt összeget a  törvényszék előirányzatfelhasználási keretszámlájára, a  kifizetett végrehajtási költség fedezésére befolyt összeget a  Kar hivatali szervének
utalja át. Az  átutaláson feltünteti az  adós nevét, az  átutalás jogcímét és a  végrehajtói ügyszámot. Az  átutalás
pénzforgalmi szolgáltató által igazolt másolatát az ügy iratai között kell elhelyezni.
(4) A  törvényszéki végrehajtó a  felvett összeggel – a  kifizetést igazoló okirat alapján – a  visszaérkezését követő
negyvennyolc órán belül köteles elszámolni.
10. § (1) Közvetlen bírósági letiltás és átutalási végzés esetén a  bíróság, végrehajtói letiltás esetén a  bírósági végrehajtó
a  munkáltatót, illetve a  pénzforgalmi szolgáltatót arra hívja fel, hogy az  adós munkabéréből, illetőleg a  fizetési
számlájáról elsősorban a végrehajtási illeték, illetve a végrehajtási költség összegét vonja le.
(2) A  végrehajtási lap helyett kibocsátott közvetlen bírósági letiltás és a  végrehajtói letiltás esetén a  munkáltató
a levont összeget köteles haladéktalanul a törvényszéki előirányzat-felhasználási keretszámlára, illetve a Kar hivatali
szervének átutalni.
(3) A  végrehajtási záradékolás helyett hozott közvetlen letiltó végzés esetén, ha a  végzés kézbesítésétől számított
negyvenöt napon belül a bíróságtól a munkáltató nem kap értesítést, vagy ha a bíróság az átutalási végzés jogerőre
emelkedéséről értesíti a  pénzforgalmi szolgáltatót, a  levont és visszatartott összeget az  említett negyvenöt nap,
illetve a  jogerőre emelkedésről szóló értesítés után a  munkáltató, illetőleg a  pénzforgalmi szolgáltató köteles
átutalni a törvényszéki előirányzat-felhasználási keretszámlára.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdésben megjelölt végzéseket a  bíróság a  székhelye szerint illetékes gazdasági hivatalnak,
az (1)–(2) bekezdésben megjelölt végrehajtói letiltásokat a végrehajtó a Kar hivatali szervének küldi meg.
5. A felszámolási eljárásra irányadó szabályok 11. § (1) A rendelet szabályait a felszámolási eljárásban azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a költségjegyzéket az eljárást
befejező határozat jogerőre emelkedése után kell kiállítani és ezzel egyidejűleg lezárni.
(2) A  költségjegyzéket nem kell kiállítani, ha a  bíróság az  eljárást a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló
1991. évi XLIX. törvény 60. § (1) bekezdése vagy 63/B. § (4) bekezdése alapján fejezi be és az eljárás során kizárólag
az  adóst terhelő feljegyzett illeték merült fel. A  bíróság a  határozatában összegszerűen megjelöli az  eljárás során
megtérült, illetve be nem hajtott illetéket.
(3) A kifogás és a vitatott hitelezői igény elbírálására irányuló ügyekben az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
13. § Ez a rendelet a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről
és végrehajtásáról, valamint az  e  területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK
tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
47/2015. (X. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének
megvalósításával, a magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújításával kapcsolatos feladatok ellátására 2015. szeptember 1. napjától 2015. november 30. napjáig dr. Cseri
Miklóst miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének megvalósítása feladatkörében kidolgozza
az épületegyüttesre vonatkozó tudományos, fejlesztési, muzeológiai és építési koncepciót, és ellátja – különösen –
a következő feladatokat:
a) az Erdély tájegység tudományos, fejlesztési és kutatási munkálatainak irányítása, koordinálása;
b) programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
c) az Erdély tájegység megvalósításához szükséges hatósági engedélyek beszerzése, szakmai, muzeológiai,
kiállítási és hasznosítási tervek elkészíttetése, az ún. átfogó telepítési terv véglegesítése;
d) az épületegyüttes megvalósítása által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezése és ehhez kapcsolódó
szerződések előkészítése;
e) az engedélyezéshez és a finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok
elkészíttetése. 3. § A miniszteri biztos a magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújítása feladatkörében
a) az érintett szabadtéri múzeumok és tájházak bevonásával konzultatív fórumokat, munkacsoportokat alakít ki
és működtet rendszeres jelleggel szakmai koncepció előkészítése érdekében;
b) együttműködik a Magyarországi Tájházak Szövetségével, a tájházakat működtető önkormányzatokkal,
valamint civil szervezetekkel a kulturális alapellátás hatékonyabb biztosítása érdekében.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri
Kabinet titkársága nem segíti.
6. § A miniszteri biztos díjazásra nem jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 29/2015. (VI. 25.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2009. XC. törvény a menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről szóló, 1959. április 20-án, Strasbourgban aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről szóló, 1959. április
20-án, Strasbourgban aláírt Európai Megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege, illetve hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
territory. A törvényt az Országgyűlés a 2009. szeptember 14-i ülésnapján fogadta el.
„A menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről szóló Európai Megállapodás Az aláíró kormányok, az Európa Tanács tagjai,
a területükön tartózkodó, menekültként elismert személyek utazása megkönnyítésének vágyával,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
(1) Valamely Szerződő Fél területén jogszerűen tartózkodó menekültek – jelen Megállapodásban foglaltak szerint és
a kölcsönösség alapján – mentesülnek a vízum beszerzésének kötelezettsége alól egy másik Szerződő Fél területére
bármely határon keresztül történő belépéshez vagy kiutazáshoz, feltéve, hogy:
a) rendelkeznek a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. július 28-i Egyezménnyel vagy a menekültek részére úti
okmány kiállításáról szóló 1946. október 15-i Megállapodással összhangban azon Szerződő Fél hatóságai által
kiállított úti okmánnyal, amelynek területén jogszerűen tartózkodnak, és
b) tartózkodásuk nem haladja meg a három hónapot.
(2) A három hónapot meghaladó időtartamú tartózkodáshoz, valamint egy másik Szerződő Fél területén
jövedelemszerző tevékenység folytatása céljából történő tartózkodáshoz vízum követelhető meg.
2. Cikk
Jelen Megállapodás alkalmazásában valamely Szerződő Fél „területe” abban az értelemben használatos, ahogy azt az
érintett Fél a többi Szerződő Fél értesítése céljából az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatában
meghatározta.
3. Cikk
Amennyiben azt egy vagy több Szerződő Fél szükségesnek tartja, az államhatár csak az arra kijelölt pontokon
(határátkelőhelyeken) léphető át.
4. Cikk
(1) Jelen Megállapodásban foglalt rendelkezések nem érintik a Szerződő Feleknek a külföldiek tartózkodását szabályozó
törvényeit és rendeleteit.
(2) Mindegyik Szerződő Fél fenntartja magának a jogot arra, hogy a nem kívánatosnak tartott személyek saját területére
történő beutazását és tartózkodását megtiltsa. 5. Cikk
Jelen Megállapodás értelmében valamely Szerződő Fél területére lépett menekülteket az a Szerződő Fél köteles – az
elsőként említett Fél kérelmére – visszafogadni, amelynek hatóságai a menekült úti okmányát kiállították, kivéve, ha
a megkereső Fél az érintett személy letelepedését engedélyezte.
6. Cikk
Jelen Megállapodás nem sérti azokat a belső jogi elő írásokat, továbbá azokat a hatályos, illetve a jövőben hatályba
lépő két- vagy többoldalú nemzetközi szerződéseket, egyezményeket és megállapodásokat, amelyek valamely
Szerződő Fél területén jogszerűen tartózkodó menekültekre nézve előnyösebb rendelkezéseket állapítanak meg
a határátlépés tekintetében.
7. Cikk
(1) Mindegyik Szerződő Fél fenntartja annak a lehetőségét, hogy – az 5. Cikkben foglalt rendelkezések kivételével – az
összes többi Szerződő Fél, ille tő leg valamelyikük vonatkozásában közrendi (ordre public), közbiztonsági,
nemzetbiztonsági vagy közegészségügyi okokból elhalassza jelen Megállapodás hatálybalépését vagy elrendelje
a Megállapodás alkalmazásának időleges felfüggesztését. Erről az intézkedésről, valamint ennek visszavonásáról az
Európa Tanács Főtitkárát haladéktalanul értesíteni kell.
(2) Az a Szerződő Fél, aki él az előző bekezdésben foglalt lehetőségek egyikével, csak akkor formálhat jogot jelen
Megállapodás másik Szerződő Fél általi alkalmazására, amennyiben ő maga is alkalmazza azt a másik Szerződő Fél
vonatkozásában.
8. Cikk
Jelen Megállapodás aláírásra nyitva áll az Európa Tanács tagállamai előtt, amelyek
a) a megerősítés fenntartása nélküli aláírással, vagy
b) a megerősítés fenntartásával történő aláírás esetén az azt követő megerősítéssel
válhatnak a Megállapodás részes felévé.
A megerősítésről szóló okiratokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
9. Cikk
(1) Jelen Megállapodás attól a naptól számított egy hónap múlva lép hatályba, amelyen a Tanács három tagállama
– a 8. Cikkel összhangban – megerősítés fenntartása nélkül aláírta vagy megerősítette a Megállapodást.
(2) Amennyiben egy tagállam ezt köve tően írja alá megerősítés fenntartása nélkül a Megállapodást vagy erősíti meg azt,
a Megállapodás az ő vonatkozásában az aláírás vagy a megerősítő okirat letétbe helyezésének napjától számított egy
hónap múlva lép hatályba.
10. Cikk
Jelen Megállapodás hatálybalépését köve tően az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága – egyhangúan – bármely olyan,
a Tanácsban nem tag állam kormányát meghívhatja a Megállapodáshoz való csatlakozásra, amely részese
a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. július 28-i Egyezménynek vagy a menekültek részére úti okmány
kiállításáról szóló, 1946. október 15-i Megállapodásnak. E csatlakozás a csatlakozási okiratnak az Európa Tanács
Főtitkáránál történő elhelyezésétől számított egy hónap múlva válik hatályossá.
11. Cikk
Az Európa Tanács Főtitkára a Tanács tagállamait és a csatlakozó államokat értesíti:
a) valamennyi aláírásról – így azokról is, amelyeket a megerősítés fenntartásával tettek –, valamennyi megerősítő
okirat letétbe helyezéséről, illetve jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjáról;
b) a 10. Cikknek meg fele lően letétbe helyezett valamennyi csatlakozási okiratról;
c) a 2., 7. és 12. Cikkeknek meg fele lően tett valamennyi értesítésről és nyilatkozatról, valamint azok hatályának
kezdőidőpontjáról. 12. Cikk
Jelen Megállapodás alkalmazását három hónapos határidővel bármely Szerződő Fél megszüntetheti az Európa Tanács
Főtitkárához intézett értesítéssel.
A fentiek hiteléül az alulírott, erre kellőképpen meghatalmazottak a jelen Megállapodást aláírták.
Készült Strasbourgban, 1959. április 20. napján, angol és francia nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles; egy
eredeti példányban, amely az Európa Tanács irattárában marad letétbe helyezve. Az Európa Tanács Főtitkára a hiteles
másolatokat megküldi az aláíró kormányoknak.”
4. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy a Magyar Köztársaság a Megállapodáshoz az alábbi nyilatkozatot fűzze.
(2) A nyilatkozat hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
„to Article 1 b):
The Republic of Hungary interprets the term „visit of not more than three months’ duration” contained in Article 1 b) of
the Agreement as a period of three months during the six months following the date of first entry.”
„az 1. Cikk b) pontjához:
A Magyar Köztársaság a Megállapodás 1. Cikk b) pontjában foglalt „tartózkodásuk nem haladja meg a három hónapot”
kifejezést az első beutazástól számított hat hónapon belüli három hónapot meg nem haladó tartózkodásként
értelmezi.”
5. § Az Országgyűlés a 4. §-ban meghatározott nyilatkozatot e törvénnyel kihirdeti.
6. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2–3. §-ok és az 5. § a Megállapodás 9. Cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lépnek hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2–3. §-ok és az 5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1090/E/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a növényvédelemről szóló 2000.
évi XXXV. törvény 7. § (8) bekezdésével összefüggésben
előterjesztett mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárást megszünteti.
Az indítványozó a növényvédelemről szóló 2000. évi
XXXV. törvény 7. § (8) bekezdéséhez kapcsolódó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kérve fordult az Alkotmánybírósághoz. A hivatkozott
rendelkezés meghatározta a parlagfű elleni védekezési kötelezettséget, nem szólt azonban a por-allergiát kiváltó por
elleni védekezésről, amely mulasztás az indítványozó
véleménye szerint sérti az Alkotmány 18. §-ának és a
70/D. §-ának rendelkezéseit.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a támadott jogszabályt az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 86. § c) pontja
2008 szeptember 1-jétől hatályon kívül helyezte. Az Alkotmánybíróság nyilatkozattételre hívta fel az indítványozót, aki visszavonta indítványát.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. E rendelkezésre, valamint
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § d) pontjára tekintettel, mely szerint
az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítványozó
az indítványát visszavonta, az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. október 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
299/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a sokszínű magyar–lengyel együttműködés fejlődését ösztönző és a  kapcsolatok gazdagságának helyben történő
megélését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Aldona Chlewicka, a  bydgoszczi Nagy Kázmér Egyetem könyvtárának igazgatója, egyetemi oktató, a  Tarnówi
Magyarbarátok Társaságának egyik alapítója részére,
a magyar kultúra lengyelországi népszerűsítése, illetve a magyar–lengyel kapcsolatok szorosabbra fűzése érdekében
végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Anna Bartos, a Lengyel–Magyar Baráti Társaság alelnöke részére,
a magyar irodalom lengyelországi megismertetését és népszerűsítését szolgáló, illetve a fiatal műfordítók kinevelése
iránt is elkötelezett, odaadó tevékenysége elismeréseként
Anna Górecka műfordító, a Literatura na Świecie folyóirat szerkesztője részére,
a magyar–olasz kapcsolatok ápolása iránt elkötelezett, a  város magyar vonatkozású emlékeinek megerősítését,
illetve a magyar alapítású családi cég világsikerét is szolgáló, értékőrző tevékenysége elismeréseként
Anna Rossi Illy, Magyarország trieszti tiszteletbeli konzulja, az Illy Caffè tiszteletbeli elnöke részére,
az ausztráliai magyar közösség érdekében végzett odaadó társadalmi tevékenysége, valamint lelkiismeretes oktatói
és irodalomszervezői munkája elismeréseként
Bagin Lívia, az  ausztráliai Magyar Élet című hetilap munkatársa, a  melbourne-i magyar nyelviskola volt tanára
részére,
az ausztráliai magyarok körében a nemzeti identitás és kultúra megőrzése érdekében végzett széles körű szervező
és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Bakos János, a Melbourne-i Magyar Központ egyik volt igazgatója részére,
kulturális programok szervezése, magyar gazdasági szereplők piaci megjelenése, illetve konzuli ügyek intézése terén
egyaránt kiváló, a magyar–kirgiz kapcsolatok fejlődését elősegítő tevékenysége elismeréseként
dr. Baljan Genrih Grigorjevics, Magyarország bishkeki tiszteletbeli főkonzulja, a  Karven Group s.r.o. tulajdonosa és
elnöke részére,
a magyar–ukrán tudományos és oktatási együttműködés, különösen a  jogtudományi és egyetemközi kapcsolatok
élénkítése terén meghatározó tevékenysége elismeréseként
Bosickij Jurij Ladiszlavovics, az Ukrán Nemzeti Tudományos Akadémia Kijevi Jogi Egyetemének rektora részére,
a magyar kultúra Indonéziában történő népszerűsítése és a helyi magyar közösség összefogása érdekében végzett
odaadó konzuli érdekvédelmi tevékenysége elismeréseként
Cristofoli Gabriella, Magyarország denpasari tiszteletbeli főkonzulja részére,
a határon túli magyar ifjúság, a hátrányos helyzetű fiatalok és az elesettek megsegítése érdekében végzett önzetlen
és elkötelezett munkája elismeréseként
Dénes Mihály, a  Romániai Máltai Segélyszolgálat elnöke, a  sepsiszentgyörgyi Zambelli Metal SRL beszerzési
irodavezetője részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok elmélyítését, valamint a  Magyarországon zajló folyamatok pozitív amerikai
megítélését szolgáló értékes tevékenysége elismeréseként
Dennis Alan Ross, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának képviselője, a Kongresszus Magyar–Amerikai Baráti
Tagozatának társelnöke részére,
az erdélyi magyarság nemzeti identitásának megőrzését és hitéletének gyakorlását elősegítő, több évtizedes kitartó
szolgálata elismeréseként
Dimény András nyugalmazott unitárius lelkész részére,
kiváló műfordítói pályája, a magyar irodalom ismeretére nevelő értékes oktatói munkája, valamint a magyar–lengyel
kulturális kapcsolatok szorosabbra fűzését elősegítő tevékenysége elismeréseként
dr. Elzbieta Cygielska filológus, műfordító, a  Varsói Tudományegyetem Modern Filológiai Kar Magyar Tanszékének
docense részére,
magyar diákok amerikai egyetemi posztgraduális képzését, illetve szakmai gyakorlatát támogató, értékteremtő
tevékenysége elismeréseként
Forgách Péter Vilmos, a Calasanctius Training Program alapítója részére,
a magyar gasztronómia amerikai népszerűsítését szolgáló munkája, valamint sokrétű civil, humanitárius és kulturális
szervező tevékenysége elismeréseként
Grauzer Csilla, Magyarország Saint Louis Park-i tiszteletbeli konzulja, a Minnesota Hungarians Inc. elnöke, a Soft Flow
Hungary Kft. irodavezetője részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított hősies helytállása, valamint a haza és a nemzet ügye iránt
a  megtorlás elszenvedését követő emigráció évei alatt is töretlenül elkötelezett és példaadóan tevékeny életútja
elismeréseként
Hóka Ernő Antal, a  Magyar Szabadságharcos (Nemzetőr) Világszövetség egyik alapítója és elnöke, a  Fáklyaláng és
Magyar Honlap című újságok volt kiadója részére,
a magyar–dél-koreai zeneművészeti kapcsolatok élénkítése iránt elkötelezett, az  együttműködést személyes
művészi pályáján keresztül, illetve zeneoktatói munkájában is megjelenítő tevékenysége elismeréseként
Hwang Yunha zongoraművész, a Koreai Liszt Társaság elnöke részére,
a magyar élelmiszeripar fejlődését tradicionális magyar termékek – mint a  mangalicahús és a  téliszalámi – japán
piacra történő sikeres bevezetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Ikeda Sin, a Miyazaki-i Kyodo International Inc. alapítója, volt elnöke, jelenlegi tanácsadója részére,
a magyar kulturális örökség Brazíliában való népszerűsítését és átadását szolgáló tevékenysége, valamint a  helyi
zeneoktatás fejlesztése, a  közösségformálás, illetve a  hagyományőrzés terén egyaránt értékteremtő és példaadó
intézményirányítói munkája elismeréseként
Íróffy Gábor Zsolt bencés szerzetes, a Sao Paulo-i Szent Imre Kollégium örökös tiszteletbeli igazgatója, az Eszterháza
Zeneiskola alapítója és igazgatója részére,
az észak-kaliforniai diaszpóra lelki és kulturális életét gazdagító, a  magyar nyelv és kultúra ápolását és
továbbörökítését szolgáló mecénási tevékenysége elismeréseként
Jackovics Tamás, a Jackovics Enterprises Inc. igazgatója részére,
a magyar–lengyel egyházi és tudományos kapcsolatok erősítése, különösen a  katolikus pedagógia tudományos
eredményeinek magyarországi megismertetésében nagy jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Jan Zimny katolikus pap, a  Stalowa Wola-i II. János Pál Lublini Katolikus Egyetem Jogi és Társadalomtudományi
Karának professzora, a Katolikus Pedagógia című folyóirat magyarországi elindítója részére,
a magyar–francia együttműködés fejlesztése, különösen a  lotaringiai régió kereskedelmi kapcsolatai, illetve
az egyetemközi kooperáció terén jelentős előrelépést hozó, elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Jean-Pierre Prudhon, Magyarország nancy-i tiszteletbeli konzulja, a  nancy-i Egyetem Európai Központja
Adminisztratív Tanácsa tagja, a  Saint Charles Nancy Alapítvány Châtelet à Meudon-i idősotthont támogató
egyesületének elnöke, a lotaringiai Habitat & Humanisme Egyesület alapítója és tiszteletbeli elnöke részére,
a magyar–amerikai gazdasági és kulturális kapcsolatok elmélyítését szolgáló sokrétű és elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
John Embry Parkerson, Magyarország atlantai tiszteletbeli főkonzulja, ügyvéd, a  Hall Booth Smith nemzetközi
ügyvédi iroda munkatársa, a World Trade Center Atlanta elnöke részére,
a magyar–lengyel egyházi, kulturális és társadalmi kapcsolatok erősítése, különösen a  két nemzet ellenzéki erői
közötti együttműködés terén, valamint a  rendszerváltoztatást követő rendi újjászerveződés, illetve a  katolikus
ifjúságnevelés érdekében végzett, rendkívüli jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Józef Puciłowski, a  Szent Domonkos Rend szerzetese és magyarországi volt elöljárója, történész, műfordító,
a Pázmány Péter Katolikus Egyetem volt tanára részére,
rendkívül színvonalas irodalmi, művészeti és lelkiismeretes közösségmegtartó munkája elismeréseként
Józsa Erika újságíró, zeneszerző, előadóművész, az  ausztráliai Magyar Élet című hetilap szerkesztője, a  sydney-i
magyar televízió alapító tagja, a Duna Televízió ausztráliai tudósítója, a Sydney Egyetem tanára részére,
a felvidéki magyar nyelvű felsőoktatás fejlődését elősegítő, a  helyi magyar közösséget is építő tudományos és
tudományszervezői munkája elismeréseként
Komzsík Attila, a Nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem Közép-európai Tanulmányok Karának volt dékánja, egyetemi
oktató részére,
a magyar nyelv, kultúra és önazonosság emigrációban való megőrzése érdekében végzett kitartó munkája, valamint
közép-ázsiai kulturális gyökereink megismertetése által a  nemzeti öntudat megerősítését is szolgáló történészi
tevékenysége elismeréseként
dr. Kósa Géza Attila, az ausztráliai Deakin Egyetem könyvtárának nyugalmazott társ-főigazgatója, a Szabad Magyar
Református Egyház Wantirnai Egyházközségének gondnoka részére,
a magyar kultúra ausztriai népszerűsítését szolgáló, illetve a  rendszerváltozás előtt a  demokráciáért küzdő hazai
ellenzéki mozgalmakat támogató tevékenysége elismeréseként
Kovács Erzsébet, a bécsi Kosmos Könyvesbolt, illetve a Kosmos Kiadó és Galéria volt tulajdonosa részére,
a queenslandi magyarság kulturális és vallási életét gazdagító, illetve identitásának megőrzését elősegítő áldozatos
szolgálata elismeréseként
Kovács Lőrinc, Magyarország brisbane-i tiszteletbeli konzulja, az Ausztráliai Magyar Református Egyház lelkipásztora
részére,
a magyar irodalomtörténet területén végzett kimagasló kutató- és oktatómunkája, valamint jelentős
oktatásszervezői tevékenysége elismerésként
Kozma Dezső irodalomtörténész, a  Partiumi Keresztény Egyetem Bölcsészettudományi Karának nyugalmazott
dékánja részére,
Magyarország és a  magyar kultúra széles körű franciaországi bemutatása, valamint a  Franciaországban élő
magyarok, illetve a magyar gyökerekkel rendelkező franciák közötti kapcsolatok erősítése érdekében végzett három
évtizedes odaadó tevékenysége elismeréseként
Lilla Fourrier, a párizsi Alcyon – Külföldön Élő Magyarok Egyesülete alapítója és elnöke részére,
a magyar gyógyszeripar 25 éves elkötelezett képviselete mellett az általános magyar érdekek megjelenítése terén is
nélkülözhetetlen és odaadó munkája elismeréseként
Mavlyuda Karimova, a Richter Gedeon Csoport Tádzsikisztáni Képviseletének igazgatója részére,
a magyar néptánckultúra megismertetését szolgáló szakmai munkája, valamint a magyar nemzet iránt elkötelezett,
értékteremtő közéleti tevékenysége elismeréseként
Mercz Ilona, a sydney-i Magyar Ház Szövetkezet igazgatója részére,
az olaszországi magyar kulturális jelenlét elmélyítése, illetve a helyi magyarok érdekeinek képviselete, közösségeik
összefogása tekintetében is rendkívül aktív és tevékeny szerepvállalása elismeréseként
dr. Miliczky Erzsébet, Magyarország bolognai tiszteletbeli konzulja, az Olasz–Magyar Kulturális Egyesület társalapítója
részére,
jelentős oktatói és kutatói eredményei, a  kárpátaljai magyar diákok egyetemi jelentkezését ösztönző és a  Magyar
Tannyelvű Humán- és Természettudományi Kar létrehozásával kapcsolatos tevékenysége, illetve a magyar tannyelvű
iskolákban is végzett aktív munkája elismeréseként
Mitsa Volodimir, a  fizikai tudományok doktora, az  Ungvári Nemzeti Egyetem Magyar Tannyelvű Humán- és
Természettudományi Kara Fizika és Matematika Tanszékének professzora, az Ukrán Felsőoktatási Akadémia rendes
tagja, a Magyar Tudományos Akadémia külső köztestületi tagja részére,
a dán–magyar kapcsolatok fejlődését elősegítő tevékenysége, illetve sikeres védőügyvédi karrierje mellett a dániai
magyarságnak hosszú évtizedeken át nyújtott önzetlen jogi és jogvédő segítsége elismeréseként
Németh Károly László, a koppenhágai Advokaterne Németh & Sigetty A/S ügyvédje, a Dán Menekültügyi Tanács volt
jogi munkatársa részére,
az erdélyi magyarság hitének és lelki életének megerősödését elősegítő, odaadó egyházi és közösségépítő
szolgálata elismeréseként
Oláh Dénes, a  Gyulafehérvári Római Katolikus Érsekség Maros–Küküllői Egyházkerületének főesperese,
a marosvásárhelyi Keresztelő Szent János Egyházközség plébánosa részére,
a magyar színházművészet magas szintű képviseletében és a  magyar irodalom Kárpát-medencén túli
népszerűsítésében egyaránt meghatározó jelentőségű művészi pályája elismeréseként
Petrécs Anna színművész részére,
példaértékű tudományos és oktatói tevékenysége, különösen az  egyetemen zajló magyar nyelvű
gyógyszerészképzés, illetve az önálló magyar oktatási struktúrák létrehozása érdekében végzett áldozatos munkája
elismeréseként
dr. Sipos Emese, a  Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem Gyógyszerészeti Karának volt
dékánhelyettese, egyetemi tanár részére,
a közgazdaságtudományok, főként az  agrárökonómia területén végzett több évtizedes tudományos kutatói
és oktatói munkája, valamint széles körű szakmai közéleti és páratlanul gazdag publikációs tevékenysége
elismeréseként
dr. Somogyi Sándor agrármérnök, a  Pannon Egyetem Agrártudományi Centrum Georgikon Kara Gazdasági és
Társadalomtudományi Tanszékének professor emeritusa részére,
számos, korábban a  cenzúra által betiltott kézirat megjelentetését lehetővé tevő munkája, illetve a  magyar és
román nép közötti párbeszédet, egymás kulturális értékeinek kölcsönös elismerését, valamint a  többnyelvűség
elfogadtatását is elősegítő tevékenysége elismeréseként
Szabó Gyula Miklós közíró, szerkesztő, a Kriterion Könyvkiadó igazgatója részére,
a helyi közösségben több évtizede végzett, a nemzeti identitás megőrzését szolgáló és az összetartozást is erősítő,
sokszínű és önzetlen munkája elismeréseként
Szenthe Anna, a Kanadai Magyar Kulturális Tanács elnöke, a Kanadai Magyar Nők Országos Szövetségének alapítója
és elnöke, a Diaszpóra Tanács kanadai társelnöke részére,
a magyar–lengyel kapcsolatok szorosabbra fűzése iránt kivételesen elkötelezett, a  két nép közötti legendás
barátságot a  magyarok áldozatkészségét megélt szemtanú odaadásával és hitelességével képviselő, önzetlen és
máig aktív tevékenysége elismeréseként
Tadeusz Selbirak, a Boglarczykok Egyesületének tagja részére,
a nemzetközi és a  hazai táncéletet egyaránt gazdagító, érdemdús művészi és oktatói pályája, illetve a  magyar
táncművészképzés fejlesztését szolgáló értékes tevékenysége elismeréseként
Téri Evelyn táncművész, a  Vienna International Ballet and Contemporary Competition igazgatója, balettmestere,
koreográfusa, a Wiener Staatsoper Balett Osztályának professzora, a Bécsi Városi Konzervatórium Balett Iskolájának
művészeti vezetője részére,
a magyar–kanadai gazdasági és politikai kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett, valamint a  helyi magyar
közösség fennmaradása és kultúrájának ápolása iránt is elhivatott tevékenysége elismeréseként
dr. Thomas Gordon Frohlinger, Magyarország winnipegi tiszteletbeli konzulja, a  Manitobai Magyar Kulturális
Egyesület tiszteletbeli jogtanácsosa részére,
a magyar mangalicahús Japánban történő népszerűsítése, illetve a téliszalámi és más hungarikumok japán szakmai
közönség körében való megismertetése érdekében végzett odaadó tevékenysége elismeréseként
Ucunomija Hiszatosi, az All Japan Chefs Association elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata; a magyar–vatikáni kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Domenico Giani főfelügyelő, a Vatikánvárosi Csendőrség parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
351/2014. (XII. 29.) Korm. rendelete a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság közszférában történő igénybevételéről.
A Kormány a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény 85.  § (1)  bekezdés d)  pontjában, a  fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 342.  § (1)  bekezdés q)  pontjában,
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény 135.  § (2a)  bekezdésében, a  bírák
jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 225. § (1a) bekezdésében, a legfőbb ügyész, az ügyészek és más
ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló 2011.  évi CLXIV.  törvény 158/A.  §-ában, a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 18.  pontjában, a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi
CCV. törvény 238. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény,
b) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény,
c) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény,
d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény,
e) a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény,
f ) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
törvény,
g) a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény,
h) a honvédek jogállásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó munkáltatóra és az  általa foglalkoztatott, gyermek születése esetén járó pótszabadságra
jogosultra (a továbbiakban: munkavállaló).
(2) A munkavállaló a pótszabadság igényléséhez a munkáltatójának bemutatja a gyermek eredeti születési anyakönyvi
kivonatát, illetve halva született gyermek esetén a  halottvizsgálati bizonyítvány eredeti példányát, és írásban
nyilatkozik arról, hogy a  szülői felügyeletet gyakorló vér szerinti vagy örökbefogadó apa szülői felügyeleti jogát
bíróság nem szünetelteti, vagy nem szüntette meg.
(3) Az igénybevételi jogosultságot ellenőrizhető módon, írásban dokumentálni kell. Ennek során a munkáltató jogosult
a (2) bekezdés szerint bemutatott okiratokról másolatot készíteni.
(4) A  munkáltató a  pótszabadság igénybevételéről nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás tartalmazza az  igénybe vevő
nevét, a  ténylegesen igénybe vett napok számát, időpontját, a  távolléti díj kiszámításának módját, összegét és
a  számított közterheket. A  nyilvántartás mellékleteként a  (2)  bekezdés szerinti nyilatkozatnak és a  (3)  bekezdés
szerinti dokumentumnak a  megőrzése – a  számviteli bizonylatokra vonatkozó előírások figyelembevételével  –
a munkáltató feladata.
(5) Ha a munkavállaló a pótszabadságra jogosító időtartamon belül munkahelyet változtat, az új munkáltatójánál akkor
jogosult a pótszabadság igénybevételére, ha igazolja, hogy az előző munkáltatónál a pótszabadságot részben vagy
egészben még nem vette igénybe. Erről – és részleges igénybevétel esetén a már kivett napok számáról – az előző
munkáltató a munkavállaló kérésére három munkanapon belül köteles igazolást kiadni.
2. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1827/2015. (XI. 20.) Korm. határozata a „Békéscsaba (kiz.) – Lőkösháza (oh.) vasútvonal felújítás előkészítési munkái” című projekt teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  „Békéscsaba (kiz.) – Lőkösháza (oh.) vasútvonal felújítás előkészítési munkái” című projekt
(a  továbbiakban: projekt) alapvető adatait, forrásszerkezetét és költségeinek tervezett ütemezését az  1.  melléklet
szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja felül az  1.  melléklet 1.  pontjában foglalt táblázat
B:3 mezőjében meghatározott személlyel az 1. melléklet 1. pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében meghatározott
összeg támogatásként történő nyújtása tárgyában kötött támogatási szerződést az Innovációs és Hálózati Projektek
Végrehajtó Ügynökséggel kötendő támogatási megállapodással való összhang megteremtése érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. és a  2018. évi központi költségvetés tervezése során
az 1. melléklet 2. pontjában foglalt táblázat B oszlopában a tárgyévre vonatkozóan meghatározott összeget vegye
figyelembe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. és a 2018. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök