text:
6/2014. (I. 31.) BM rendelete a helyi önkormányzatok és társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez nyújtható támogatásról.
A Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 76.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel, valamint a  Kormánynak az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 1.  § (1)  bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró tagjával egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. fejlesztés: az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti tevékenység;
2. uniós támogatás alapját képező okirat: uniós támogatási szerződés vagy támogatói okirat, végrehajtási
megállapodás, vagy az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból származó támogatások esetén
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv határozata;
3. saját forrás: a  helyi önkormányzat, társulás által az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
2. § (1) bekezdés g) pontja szerinti európai uniós forrásból (a továbbiakban: uniós támogatás) és az e rendelet
szerinti támogatásból megvalósuló fejlesztésre jóváhagyott olyan forrás, amelybe a  lakossági hozzájárulás,
az egyéb szervezetek által nyújtott támogatás és az egyéb magánforrás nem számít bele.
2. A BM EU Önerő Alap támogatás felhasználási célja és feltételei, a BM EU Önerő Alap támogatás
mértéke
2. § (1) E rendelet alapján az uniós támogatásból finanszírozott és a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 3.  melléklet 8.  pontjában meghatározott célt szolgáló fejlesztés
saját forrás kiegészítésére, a fejlesztés teljes időtartamára vissza nem térítendő támogatás (a továbbiakban: BM EU
Önerő Alap támogatás) nyújtható.
(2) BM EU Önerő Alap támogatás
a) vízgazdálkodási célú infrastrukturális fejlesztése cél esetében
aa) vízrendezési és csapadékvíz-elvezetési,
ab) árvízvédelmi, illetve
ac) ivóvízminőséget javító
fejlesztéshez,
b) környezetvédelmi célú infrastrukturális fejlesztése cél esetében
ba) települési szilárdhulladék-lerakókat érintő rekultivációs programok végrehajtását,
bb) települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerek kialakítását,
bc) szennyvízelvezetést és -tisztítást, illetve
bd) önkormányzati feladatok ellátását szolgáló épület energetika-hatékonyságának növelését
szolgáló fejlesztéshez
nyújtható. (3) BM EU Önerő Alap támogatás
a) a  Kvtv. 3.  melléklet 8.  pontja szerinti helyi önkormányzat, társulás vagy általa alapított költségvetési szerv
(a továbbiakban együtt: kérelmező) által elnyert uniós támogatáshoz, vagy
b) – ha a  saját forrást a  kérelmező biztosítja – az  uniós támogatás nem helyi önkormányzat vagy társulás
kedvezményezettje esetén a helyi önkormányzat vagy társulás tulajdoni hányadát érintő beruházáshoz
kapcsolódóan is nyújtható.
3. § (1) BM EU Önerő Alap támogatás akkor nyújtható, ha a kérelmező rendelkezik uniós támogatás alapját képező okirattal,
a  fejlesztés a  támogatási kérelem benyújtása időpontjáig nem kezdődött meg, vagy ha a  fejlesztés megvalósítása
folyamatban van és annak műszaki-pénzügyi lezárása a  támogatási kérelem benyújtása időpontjában még
nem történt meg. A 2. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti fejlesztés esetén a támogatási kérelem az uniós
támogatás alapját képező okirat nélkül is benyújtható.
(2) Nem részesülhet BM EU Önerő Alap támogatásban a kérelmező, ha
a) nem fejlesztési célú uniós támogatáshoz igényli a szükséges saját forrás kiegészítését,
b) az elnyert uniós támogatásra kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó előírások azt
nem teszik lehetővé,
c) a  hiánypótlás, valamint a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) kérésére
megtett kiegészítések, módosítások ellenére a  kérelemben szereplő adatok, valamint a  becsatolt
dokumentumok hiányosak, hibásak, vagy
d) hiánypótlási kötelezettségének határidőre nem tett eleget. 4. § (1) A BM EU Önerő Alap támogatás mértéke – a  (4)–(7) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem haladhatja meg
a kérelmező saját forrásának
a) 60%-át a 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti fejlesztés esetén,
b) 50%-át a  környezetvédelmi célú, az  egészségügyi alapellátási vagy járóbeteg-szakellátási intézményben
megvalósuló, a  szociális város-rehabilitációs célú infrastrukturális fejlesztés vagy belterületi közutak,
kerékpárutak infrastrukturális fejlesztése esetén,
c) 40%-át bölcsődei, óvodai nevelési és általános iskolai feladatot ellátó intézményben megvalósuló
infrastrukturális fejlesztés esetén, valamint megyei önkormányzat által benyújtott támogatási kérelem esetén.
(2) Ha a  fejlesztés több támogatható célhoz is kapcsolódik, a  BM EU Önerő Alap támogatás mértékét a  kérelmező
által célonként kidolgozott részletes költségvetés és az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás alapján
kell meghatározni. A  célonként kidolgozott részletes költségvetés hiányában a  BM EU Önerő Alap támogatás
a legalacsonyabb támogatási intenzitású cél alapján kerül meghatározásra.
(3) A BM EU Önerő Alap támogatás – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem haladhatja meg kérelmenként
a 900 millió forintot.
(4) A  2.  § (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja és b)  pontja szerinti fejlesztés esetén, ha a  fejlesztés több település
részvételével valósul meg, a 900 millió forint településenként legfeljebb 90 millió forinttal megemelhető, de a BM EU
Önerő Alap támogatás nem haladhatja meg az (1) bekezdés a) és b) pontja és az (5)–(7) bekezdés szerinti mértéket.
(5) Ha a kérelmező a Kvtv. 3. melléklet 8. pont a) vagy b) alpontja és c) alpontja alapján is jogosult a BM Önerő Alap
támogatásra, a BM EU Önerő Alap támogatás mértéke legfeljebb a kérelmező saját forrásának 75%-a lehet.
(6) A  2.  § (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja és b)  pont bc)  alpontja szerinti fejlesztést megvalósító kérelmező esetén
a BM EU Önerő Alap támogatás mértéke legfeljebb a kérelmező saját forrásának 100%-a, ha a kérelmező
a) a  fejlesztés megvalósításához szükséges munkaerőt legalább részben közfoglalkoztatási jogviszony
keretében veszi igénybe, vagy
b) a  közbeszerzésekről szóló törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó fejlesztés során a  Kbt. szerint
a  részszempontok körében a  munkanélküli vagy tartósan munkanélküli rétegek foglalkoztatásának
a közbeszerzés során megajánlott mértékét, mint értékelési szempontot alkalmazza.
(7) Ha kérelmező nyilatkozatában vállalja, hogy a  fejlesztés megvalósításához szükséges munkaerőt legalább részben
közfoglalkoztatási jogviszony keretében veszi igénybe vagy a  Kbt. hatálya alá tartozó építési beruházásai során
a  Kbt. szerint a  részszempontok körében, a  munkanélküli vagy tartósan munkanélküli rétegek foglalkoztatásának
a közbeszerzés során megajánlott mértékét mint értékelési szempontot alkalmazza, a BM EU Önerő Alap támogatás
maximális mértéke 5%-kal megemelkedik, kivéve ha a BM EU Önerő Alap támogatás mértéke eléri a kérelmező saját
forrásának 100%-át.
3. Az állami támogatásokra vonatkozó előírások 5. § (1) A BM EU Önerő Alap támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk
(1)  bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, ha az  EUMSz 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti, korábban
megítélt támogatáshoz szükséges saját forrást egészíti ki és kizárólag a korábban megítélt támogatás odaítélésének
alapjául szolgáló jogszabályban meghatározott jogcímhez tartozó támogatási kategóriák szerint nyújtható, az  ott
meghatározottak szerint.
(2) A  korábban megítélt kulturális célú támogatáshoz a  saját forrás kiegészítésére kulturális támogatás nyújtható
az Európai Bizottság SA.34770 (12/N-2) számú határozatának szabályai szerint.
(3) A  korábban megítélt közszolgáltatás ellentételezésére nyújtott támogatáshoz közszolgáltatás ellentételezésére
támogatás nyújtható.
(4) Az  EUMSz 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti, korábban megítélt támogatás alapján már megkezdett beruházáshoz
a saját forrás kiegészítésére kizárólag csekély összegű támogatás adható, ha arra a (2) és a (3) bekezdés alapján nem
nyújtható támogatás.
(5) Nem nyújtható BM EU Önerő Alap támogatás a  saját forrás kiegészítésére, ha a  támogatási kategória maximális
támogatási intenzitását meghatározó előírások azt nem teszik lehetővé.
(6) A  BM EU Önerő Alap támogatás és a  korábban megítélt támogatás együttesen nem eredményezhet olyan
támogatási arányt, amely az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 25.  §-a szerinti regionális támogatási
térképben meghatározott maximális támogatási intenzitás, és a  regionális beruházási támogatás esetében
a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek
nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
13. cikk (6) bekezdésében előírt 25%-os saját forrás követelményébe ütközik.
(7) Az  azonos elszámolható költségek vonatkozásában az  EUMSz 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti, korábban megítélt
támogatás és a BM EU Önerő Alap támogatás összege együttesen nem haladhatja meg az uniós állami támogatási
szabályokban, illetve az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy legmagasabb támogatási összeget.
6. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a  közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat.
(2) A  támogatás mértéke a  BM EU Önerő Alap támogatással együtt sem haladhatja meg a  közszolgáltatási
kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költséget, beleértve az  ésszerű nyereséget. A  BM EU Önerő Alap
támogatás mértékét az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(3) Ha a  kedvezményezett a  BM EU Önerő Alap támogatással együtt a  Határozat 5.  cikkének megfelelően
meghatározott összeget meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha
a  túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a  túlkompenzáció
átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(4) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(3) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
7. § (1) Csekély összegű (de minimis) támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-ai 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet) alapján nyújtható.
(2) A csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet
kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A  csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a  kedvezményezett a  csekély összegű támogatásokról
szóló bizottsági rendelet 6. cikk 1. pontja szerinti nyilatkozat szerinti továbbá az e rendelet alapján odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának együttes összege nem haladhatja meg a  csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső határt.
4. A támogatási kérelem benyújtása és elbírálása 8. § (1) A támogatási kérelmet az ebr42 önkormányzati információs rendszeren (a továbbiakban: ebr42 rendszer) keresztül
kitöltött és kinyomtatott egy eredeti és egy hitelesített másolati példányának a  kincstár kérelmező székhelye
szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) 2014. október 1-jéig lehet postai úton benyújtani.
A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a kérelmező az ebr42 rendszerben a kérelmet 2014. október
1-jén éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2014. október 2-án postára adta. E  határidő elmulasztása jogvesztő,
a kizárólag postai úton benyújtott kérelem érvénytelen.
(2) A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell
a) az uniós támogatás alapját képező okiratot, ennek hiányában a 2. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti
fejlesztés esetén az uniós támogatás odaítéléséről szóló levelet,
b) az uniós pályázat megvalósításához biztosított saját forrás vállalásának igazolását,
c) társulás esetében a társulási megállapodást,
d) az 1–3. melléklet szerinti, az ebr42 rendszerben kitöltött adatlapokat,
e) a polgármester vagy elnök nyilatkozatát arról, hogy
ea) a 3. alcím szerinti állami támogatási szabályokban foglalt feltételek fennállnak, azoknak a kérelmező,
valamint a kérelem megfelel,
eb) a  2.  § (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja és b)  pont bc)  alpontja szerinti fejlesztés esetén
a 4. § (6) bekezdésben meghatározott feltétel fennáll,
еc) а 4. § (7) bekezdése szerinti közfoglalkoztatást a kérelmező vállalja-e,
ed) a  fejlesztés a  helyi önkormányzat vagy társulás vagyonának gyarapodását eredményezi-e, kivéve
a  vízrendezési és csapadékvíz-elvezetés cél esetében, valamint a  megyei önkormányzat által
benyújtott kérelem esetében,
ee) а ВМ EU Önerő Alap támogatásból megvalósuló beruházás eredeti rendeltetésének megfelelő
használatát a projekt zárásától számított 5 évig biztosítja, és hogy azt nem idegeníti el,
ef ) a  feladatellátási helyet nem szünteti meg, és az  intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó
részére nem adja át, kivéve ha – önkormányzati rendeleten kívüli – jogszabályváltozásból adódóan
változik az intézmény fenntartója,
f ) a  fenntartó fejlesztésre vonatkozó támogató nyilatkozatát, ha a  fejlesztés olyan intézményt érint, ahol
a  fenntartó az  állami intézményfenntartó központ, vagy a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet, és
g) a 4. § (2) bekezdése szerinti esetben a célonként kidolgozott részletes költségvetést.
 (3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti igazolásnak tartalmaznia kell
a) a kérelmező megnevezését,
b) a képviselő-testület, közgyűlés, társulási tanács határozatának számát,
c) а tervezett fejlesztés
ca) pontos megnevezését,
cb) összköltségét,
cc) pénzügyi ütemezését,
cd) pénzügyi forrásainak összetételét és azok éves ütemezését,
d) a saját forrás biztosításának módját, az ivóvízminőséget javító, valamint a szennyvízelvezetés és – tisztítás cél
esetén a 3. melléklet B) pontja szerinti költség fedezetének rendelkezésre állását.
9. § (1) Az Igazgatóság a felülvizsgált kérelmek eredeti példányát – véleménye csatolásával – a kérelem benyújtását követő
25 napon belül továbbítja a miniszter részére.
(2) Ha a  miniszter a  kérelmek vizsgálata során további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését tartja
szükségesnek, a  kérelmező a  miniszter felhívására a  felhívástól számított 20 napon belül a  miniszter és
az Igazgatóság részére történő együttes benyújtással a tájékoztatást és a dokumentumok megküldését teljesíti.
10. § (1) A támogatási kérelmekről az azok, vagy az azok tekintetében előírt hiánypótlás beérkezését követő 90 napon belül
– folyamatos elbírálás keretében – a miniszter dönt.
(2) A támogatási kérelmeket a miniszter a Kvtv.-ben és az e rendeletben meghatározott feltételek, az uniós támogatás
alapját képező okiratban rögzített adatok és a  pályázó költségvetésében vállalt, el nem számolható költséggel
csökkentett saját forrás összege alapján bírálja el, a rendelkezésre álló szabad előirányzat függvényében.
(3) A miniszter a támogatási döntést a minisztérium honlapján közzéteszi.
 (4) Az  uniós támogatás alapját képező okiratban forinttól eltérő pénznemben meghatározott összeget – ha
a  támogatás alapját képező okirat az  átváltás árfolyamáról nem rendelkezik – a  kérelem benyújtásának
időpontjában érvényes Nemzeti Stratégiai Referencia Keret forrásfelhasználásához kapcsolódóan kialakítandó
árfolyam-kompenzációs rendszernek megfelelően az  államháztartásért felelős miniszter által megadott technikai
árfolyamon kell meghatározni.
11. § (1) A  BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit a  miniszter és a  kedvezményezett támogatási
szerződésben rögzíti.
(2) Ha a kedvezményezett a BM EU Önerő Alap támogatást a 2. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti fejlesztéshez
uniós támogatás alapját képező okirat nélkül igényelte, a miniszter a kedvezményezett részére az uniós támogatás
alapját képező okirat megkötéséig ígérvényt állít ki.
5. A BM EU Önerő Alap támogatás folyósítása
12. § A BM EU Önerő Alap támogatás folyósításának feltétele olyan támogatási szerződés megkötése, amely tartalmazza
a) a  kedvezményezett által megvalósítandó fejlesztésnek az  uniós támogatás alapját képező okirat szerinti
pontos megnevezését és azonosító adatait,
b) a BM EU Önerő Alap támogatás százalékos mértékét, összegét és éves ütemezését,
c) a BM EU Önerő Alap támogatás folyósításának követelményeit,
d) a BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit és
e) a  kedvezményezett által vállalt kötelezettségek nem vagy részbeni teljesítése esetében irányadó, a  14.  §
szerinti jogkövetkezményeket. 13. § (1) A  BM EU Önerő Alap támogatást a  támogatási szerződésben foglaltak szerint – a  2.  § (2)  bekezdés a)  pont
ac) alpontja, b) pont ba)–bc) alpontja szerinti fejlesztés kivételével – teljesítésarányosan, a miniszter utalványozása
alapján a kincstár folyósítja a kedvezményezett fizetési számlájára.
(2) A BM EU Önerő Alap támogatás
a) folyósítása a 2. § (2) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontja, b) pont bd) alpontja szerinti fejlesztés, egészségügyi
alapellátási vagy járóbeteg-szakellátási intézményben megvalósuló infrastrukturális fejlesztés, bölcsődei,
óvodai nevelési és általános iskolai feladatot ellátó intézményben megvalósuló infrastrukturális fejlesztés,
szociális város-rehabilitációs célú infrastrukturális fejlesztés vagy belterületi közutak, kerékpárutak
infrastrukturális fejlesztése, valamint megyei önkormányzat által benyújtott támogatási kérelem esetén
az  uniós támogatás alapját képező okiratban foglalt kifizetési ütemezéshez igazodik, ennek végrehajtása
érdekében a kedvezményezett az illetékes közreműködő szervezet által kiadott „Igazoló Adatlap”-ot az uniós
támogatás kifizetését követően haladéktalanul megküldi a miniszter részére,
b) – a c) pontban meghatározott kivétellel – a 2. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja, b) pont ba)–bc) alpontja
szerinti fejlesztés esetén, ha a  BM EU Önerő Alap támogatás kevesebb mint 5 millió forint, a  2014. évre
ütemezett összeg egésze, egyéb esetben a  2014. évre ütemezett összeg 25%-a a  kedvezményezett
3. melléklet szerinti nyilatkozata alapján támogatási előlegként – a kedvezményezett által aláírt támogatási
szerződés miniszterhez történő érkezését követő 8 napon belül – kerül kifizetésre,
с) а 2.  § (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja szerinti cél esetén – ha a  fejlesztés Európai Unió felé vállalt
kötelezettséget érint – támogatási előlegként kerülhet kifizetésre, amelynek mértéke a támogatás 2014. évre
ütemezett összegének 75%-a,
d) az  Ávr. 78/F.  §-a alapján az  önerő arányos hozzárendelése nélkül kifizetett uniós támogatás esetében
támogatási előlegként, – a közreműködő szervezet által az uniós támogatás teljes kifizetéséről szóló igazolás
alapján – legfeljebb a ki nem fizetett BM Önerő Alap támogatás összegéig kerülhet kifizetésre.
(3) A 2011–2013. évben a 2. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja és b) pont ba)–bc) alpontja szerinti fejlesztéshez nyújtott
támogatás esetén
a) ha a  kifizetett támogatás összege kevesebb, mint a  teljes BM EU Önerő támogatás összegének 20%-a
– a b) pontban meghatározott kivétellel –, a teljes BM Önerő Alap támogatás 25%-a, de maximum a 2014-ig
meghatározott összeg a kedvezményezett írásbeli kérelmére, támogatási előlegként kerülhet kifizetésre,
b) ha a  fejlesztés Európai Unió felé vállalt – az  emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló irányelvvel
kapcsolatos – kötelezettséget érint, és a  kifizetett támogatás összege kevesebb, mint a  teljes BM Önerő
Alap támogatás összegének 25%-a, a  2014. évre ütemezett összeg 75%-a támogatási előlegként kerülhet
kifizetésre,
c) az  Ávr. 78/F.  §-a alapján az  önerő arányos hozzárendelése nélkül kifizetett uniós támogatás esetében
támogatási előlegként – a közreműködő szervezet által az uniós támogatás teljes kifizetéséről szóló igazolás
alapján – legfeljebb a ki nem fizetett BM Önerő Alap támogatás összegéig kerülhet kifizetésre.
(4) A kedvezményezett a  (2) és (3) bekezdés alapján igénybe vett támogatási előleg felhasználását a kifizetést követő
6 hónapon belül a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti „Igazoló Adatlap” miniszter részére történő megküldésével,
a  (2) bekezdés d) pontja és a  (3) bekezdés c) pontja szerinti esetben az uniós támogatásra vonatkozó elszámolási
kötelezettség teljesítésével egyidejűleg igazolja.
(5) A  BM EU Önerő Alap támogatás évenként kifizetésre kerülő összege nem haladhatja meg a  támogatási
szerződésben meghatározott évenkénti ütemet vagy ütemeket, kivéve ha a fejlesztés megvalósítása során
a) előző évi maradvány felhasználása történik, vagy
b) az uniós támogatás alapját képező okirat módosításával az uniós támogatás évek közötti átütemezésére kerül
sor. 6. A BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásának ellenőrzése, a BM EU Önerő Alap támogatás
jogosulatlan igénybevétele
14. § (1) A  BM EU Önerő Alap támogatás jogosulatlan felhasználásának minősül, ha a  kedvezményezett vagy az  általa
alapított költségvetési szerv elveszti az uniós támogatásra való jogosultságát.
(2) Ha a kedvezményezettnek az uniós támogatást vissza kell fizetnie, az uniós támogatás visszafizetésének arányában
a BM EU Önerő Alap támogatásról köteles lemondani és a már kifizetett BM EU Önerő Alap támogatást a központi
költségvetés részére visszafizetni.
(3) Ha a  kedvezményezett a  fejlesztés összköltségének növekedése nélkül lakossági hozzájárulásból, átvett
pénzeszközből, fejlesztési célú költségvetési támogatásból vagy támogatásértékű bevételként az adott fejlesztésre
felhasználható további fejlesztési forrásokhoz jut, és ezen további források együttes összege meghaladja a  BM
EU Önerő Alap támogatással nem finanszírozott önerő részt, a kedvezményezett a BM EU Önerő Alap támogatást
– a többletfinanszírozás erejéig – köteles visszafizetni.
15. § (1) A  kedvezményezett a  – a  BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásával megvalósult infrastrukturális fejlesztést
is magában foglaló – megnövelt ingatlanvagyonnak a projekt zárásától számított 5 évig az eredeti rendeltetésnek
megfelelő használatát köteles biztosítani és azt nem idegenítheti el.
(2) Ha az  uniós támogatás alapját képező okirat alapján vállalt kötelezettség megvalósítása meghiúsul, tartós
akadályba ütközik vagy a támogatási szerződést érintő adatok és körülmények megváltoznak, a kedvezményezett
haladéktalanul köteles e  tényt írásban a  miniszternek bejelenteni. A  bejelentés alapján a  támogatási szerződést
a megváltozott körülményeknek megfelelően – indokolt esetben – módosítani kell.
16. § A kedvezményezett
a) a  BM EU Önerő Alap támogatás felhasználását igazoló dokumentumokat – számlákkal alátámasztva –
elkülönítetten és naprakészen tartja nyilván,
b) a  BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásáról 2014. december 31-i fordulónappal az  éves költségvetési
beszámoló keretében és annak rendje szerint számol el.
7. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
18. § A helyi önkormányzatok és az  önkormányzati társulások európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás
kiegészítéséhez nyújtható támogatásról szóló 19/2013. (V. 22.) BM rendelet alapján a  2013. évben benyújtott és
e rendelet hatálybalépésekor el nem bírált támogatási kérelmekre e rendeletet kell alkalmazni.
19. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-ai 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.), és
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-ai 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352.,2013.12.24. 1.o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
404/2013. (X. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Aszódi Lászlót
2013. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1053/2019. (II. 21.) Korm. határozata a NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság feladatainak ellátása érdekében szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a) azzal, hogy a  NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
(a  továbbiakban: NÖF Nkft.) kiemelt jelentőségű, a  nemzeti kulturális örökség védelmét és fejlesztését
biztosító közfeladatot lát el, és
b) a  NÖF  Nkft. megnövekedett szakmai feladatainak ellátásához kapcsolódóan – a  2019-es költségvetési évre
vonatkozóan – további 2 300 000 000 forint többletköltségvetési támogatás biztosításával;
2. felhívja
a) a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon az 1. pont
b) alpontja szerinti többletforrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30.  Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1.  Célelőirányzatok alcím, 57.  Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának
támogatása gazdasági társaságok terhére jogcímcsoport, 7.  Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit
Kft. kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatai ellátásának támogatása jogcím javára,
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. február 28-ig 750 000 000 forint
2019. április 30-ig 1 550 000 000 forint
b) a pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  NÖF  Nkft. folyamatos
működésének biztosítása céljából gondoskodjon Magyarország 2020.  évi központi költségvetésében
beépülő jelleggel 1 440 000 000 forint forrás biztosításáról,
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
c) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a NÖF Nkft. 2019. évi
támogatási szerződésének a 2. pont a) alpontjával összhangban történő módosítása és az ott meghatározott
többlettámogatás rendelkezésre bocsátása érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2016. (VI. 28.) IM rendelete az országos népszavazáson a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályairól, a választási eljárásban használandó nyomtatványokról, valamint a népszavazási eredmény országosan összesített adatainak köréről.
A népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi
CCXXXVIII. törvény 91. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 5. § tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 7. § tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 8. § tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013.  évi CCXXXVIII.  törvény 91.  § g), h) és k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 25. § tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 27.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010.  évi CXXX.  törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 28–29. § tekintetében a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény 346. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A választási irodák tagjainak oktatása
1. § A választási iroda tagjait a  feladataik ellátására fel kell készíteni. A  felkészítésen való részvétel kötelező.
A felkészítésért a választási iroda vezetője felelős.
2. A választási informatikai rendszer 2. § (1) A választási informatikai rendszer (a továbbiakban: informatikai rendszer) e rendelet vonatkozásában a népszavazás
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi
CCXXXVIII.  törvényben (a  továbbiakban: Nsztv.) és a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvényben
(a  továbbiakban: Ve.) meghatározott választási feladatok végrehajtásában részt vevő és azokat kiszolgáló
szervezetek által működtetett választási informatikai infrastruktúra és választási alkalmazói rendszerelemek
összessége.
(2) A választási informatikai infrastruktúra elemei lehetnek:
a) a választási célú dedikált informatikai eszközök,
b) az elektronikus anyakönyvi rendszer informatikai eszközrendszere (a továbbiakban: EAK),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalok, a  járási (fővárosi kerületi) hivatalok (a  továbbiakban együtt:
kormányhivatal) informatikai eszközei,
d) az okmányirodák, valamint az  okmányirodai funkciókat is ellátó kormányablakok (a  továbbiakban együtt:
okmányiroda) informatikai eszközei,
e) a külképviseletek informatikai eszközei,
f ) az a)–e) pontban meghatározott informatikai eszközöket összekötő adatátviteli hálózatok és
g) egyéb, kormányzati célú informatikai rendszerek.
(3) A  választási alkalmazói rendszerek elemei lehetnek különösen: a  névjegyzékek vezetését, a  szavazatösszesítést,
az  eredménymegállapítást, a  logisztikai és pénzügyi lebonyolítást, valamint a  választási szervek közötti
kommunikációt támogató alkalmazói szoftverrendszerek.
3. § (1) A  helyi választási iroda (a  továbbiakban: HVI) az  informatikai rendszert a  választási célú dedikált informatikai
eszközök, ezek hiányában az EAK igénybevételével éri el.
(2) A  népszavazási informatikai feladatok ellátására az  üzembiztonság és a  hatékony munkavégzés érdekében a  HVI
vezetőjének kérésére, a területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) vezetőjének döntése alapján az okmányirodai
infrastruktúra is igénybe vehető. Ha a  TVI vezetője az  okmányirodai infrastruktúra bevonásáról dönt, erről
haladéktalanul értesíti a  Nemzeti Választási Iroda (a  továbbiakban: NVI) elnökét és az  igénybevétel helye szerint
illetékes kormánymegbízottat.
(3) Közös önkormányzati hivatalt működtető települések esetében a HVI vezetőjének kezdeményezésére, a TVI vezetője
a  székhely településtől eltérő településen is engedélyezheti az  adatfeldolgozási feladatok elvégzését. Ebben
az  esetben a  TVI vezetője gondoskodik az  új adatfeldolgozó hely regisztrálásáról, és erről haladéktalanul értesíti
az NVI elnökét.
(4) A  TVI az  informatikai rendszer elérésére a  választási célú dedikált informatikai eszközöket, az  EAK-ot, illetve
az okmányirodai infrastruktúrát használhatja.
4. § Az informatikai rendszert kell használni
a) a választási bizottságok adatainak rögzítéséhez,
b) a szavazóköri névjegyzék, a  külképviseleti névjegyzék, a  levélben szavazók névjegyzéke, valamint
a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének összeállításához, továbbvezetéséhez,
a szavazóhelyiségbe kerülő példányának elkészítéséhez,
c) a szavazóköri névjegyzék megtekintésének biztosításához,
d) a szavazóköri névjegyzékből történő adatszolgáltatás elkészítéséhez,
e) az értesítők elkészítéséhez,
f ) a választójogosultság megállapításához, illetve ellenőrzéséhez,
g) a központi előállítású nyomtatványok és egyéb választási anyagok átvételével, elosztásával összefüggő
logisztikai feladatok ellátásához,
h) a szavazóköri jegyzőkönyvek, továbbá a szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok
jegyzéke szavazóhelyiségbe kerülő példányának nyomtatásához, valamint a  nyomtatás és hitelesítés
megtörténtéről szóló értesítés továbbításához,
i) a rendkívüli események jelentéséhez és a napközbeni részvételi adatok jelentéséhez,
j) a levélben leadott szavazási iratok ellenőrzéséhez,
k) a jegyzőkönyvek rögzítéséhez és ellenőrzéséhez,
l) a népszavazási eredmény előzetes tájékoztató adatainak előállításához,
m) a népszavazási eredmény megállapításának támogatásához, valamint
n) a bírságokkal kapcsolatos feladatok támogatásához.
5. § (1) A kormányhivatal a népszavazási feladatok ellátása érdekében a TVI, illetve a HVI vezetője számára – megállapodás
alapján – biztosítja
a) a megfelelő számú, a  kormányhivatallal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy választási iroda
tagjává történő megbízásának lehetőségét és
b) a választási iroda tagjának közreműködését a  népszavazási feladatok ellátásában, a  választási iroda
vezetőjének rendelkezése szerint.
 (2) A kormányhivatal a TVI, illetve a HVI részére – megállapodás alapján – biztosítja
a) az okmányirodai infrastruktúra igénybevételét az okmányirodákban,
b) a választási informatikai hálózat eléréséhez szükséges eszközöket és
c) az a) és b) pontban foglaltakhoz szükséges kiemelt rendelkezésre állást.
(3) A választási iroda tagjává történő megbízása esetén a kormányhivatallal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
személy is a választási iroda tagjával megegyező díjazásra jogosult.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak különösen a következő népszavazási feladatok elvégzését szolgálhatják:
a) a szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének kinyomtatása,
b) a szavazóköri jegyzőkönyvek adatainak rögzítése,
c) a választások pénzügyi és logisztikai elszámolási feladatai informatikai támogatása.
(5) A  választási iroda és a  kormányhivatal együttműködik a  népszavazási feladatok határidőre történő elvégzése
érdekében. A  népszavazási feladatok határidőre történő elvégzése elsőbbséget élvez a  kormányhivatal egyéb
feladataival szemben.
3. A levélszavazatok megszámlálását támogató informatikai alkalmazás 6. § Az NVI a  levélben beérkezett szavazatokat informatikai alkalmazás igénybevételével előzetesen megszámlálja, és
annak eredményét előzetes tájékoztató adatként közzéteszi.
4. A népszavazási eredmény országosan összesített adatai 7. § A népszavazási eredmény országosan összesített adatai a következők:
a) a névjegyzék zárásakor a szavazóköri névjegyzékben, a külképviseleti névjegyzékben és a levélben szavazók
névjegyzékében lévő választópolgárok száma,
b) a választópolgárok száma a névjegyzék zárásakor összesen,
c) a szavazókörökben és a  külképviseleteken szavazó választópolgárok száma, az  érvényes szavazási iratok
száma,
d) a szavazóként megjelent és az érvényes szavazási iratot visszaküldő választópolgárok száma összesen,
e) az urnában lévő lebélyegzett szavazólapok és az érvényes szavazási iratokban lévő szavazólapok száma,
f ) az érvénytelen lebélyegzett szavazólapok száma,
g) az érvényes szavazatok száma összesen,
h) az érvényes szavazatok száma válaszonként.
5. A bírság megfizetése, a médiatartalom-szolgáltató képviseletében eljáró személy e minőségének
igazolása, valamint a Nemzeti Választási Bizottság választott tagjainak költségtérítése
8. § A népszavazás kezdeményezésével kapcsolatos eljárás, valamint a népszavazási eljárás során a bírság megfizetésére,
a  médiatartalom-szolgáltató képviseletében eljáró személy e  minőségének igazolására használható okiratokra,
valamint a Nemzeti Választási Bizottság választott tagjainak költségtérítésére a központi névjegyzék, valamint egyéb
választási nyilvántartások vezetéséről szóló 17/2013. (VII. 17.) KIM rendelet (a  továbbiakban: R.) IV/A.  fejezetének
rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy az  R. 20/A.  § (3)  bekezdésében a  Ve. 124.  § (2)  bekezdése szerinti
bírságon az Nsztv. 18. § (2) bekezdése, 19. § (3) bekezdése, 19/A. § (2) bekezdése, 19/B. § (4) bekezdése és 19/C. §
(4) bekezdése szerinti bírságot kell érteni.
II. FEJEZET
HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 9. § Minden önálló önkormányzati hivatallal rendelkező településen önálló HVI működik. Közös önkormányzati hivatalt
működtető településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
6. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
10. § (1) A HVI a névjegyzékek vezetésével kapcsolatos hatáskörében – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) az informatikai rendszerben biztosítja a szavazóköri névjegyzék megtekinthetőségét,
b) továbbítja a  szavazatszámláló bizottság (a  továbbiakban: SZSZB) részére a  névjegyzék lezárását követően
beérkező mozgóurna iránti igényeket, és
c) a szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos döntését a kérelmező lakcímére is megküldi.
(2) A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről, a szavazás módjáról,
b) fogadja az  SZSZB megbízott tagjainak bejelentését, ellenőrzi választójogukat, gondoskodik eskü-, illetve
fogadalomtételükről, c) helyben szokásos módon nyilvánosságra hozza a HVI vezetőjének nevét, a HVI hivatali helyiségének címét,
telefonszámát, elektronikus levélcímét,
d) előkészíti a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását,
e) gondoskodik a nyomtatványok rendelkezésre állásáról,
f ) fogadja a központilag – szavazókörönként – összeállított szállítódobozokat, tartalmukat tételesen ellenőrzi,
elhelyezi bennük a napközbeni részvételi jelentések adatainak, valamint a szavazóköri eredmény adatainak
telefonos továbbításához szükséges jelszót tartalmazó lezárt borítékokat, és gondoskodik a szavazás napjáig
történő megőrzésükről,
g) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését,
h) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként – átvételi elismervénnyel – átadja az SZSZB elnöke vagy
helyettese részére a  szavazás lebonyolításához szükséges nyomtatványokat, iratokat, bélyegzőt és egyéb
kellékeket, valamint
i) gondoskodik a  megfelelő szavazóhelyiség és a  szavazáshoz szükséges egyéb technikai feltételek
biztosításáról, a szavazólapok és az egyéb választási iratok őrzéséről.
(3) A HVI vezetője – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) a szavazóköri jegyzőkönyvek, a  szavazóköri névjegyzék és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok
jegyzékének nyomtatásával megbízhatja a  TVI-t, amely a  feladatot a  polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartását vezető központi szerv vagy a  kormányhivatal útján is elláthatja; a  nyomtatás
megtörténtéről az NVI-t haladéktalanul értesíti,
b) a kinyomtatott névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét az  utolsó
oldalon aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti, és erről tájékoztatja az NVI-t.
(4) Az  R. 1.  melléklet 1.  pontjában meghatározott település HVI-je a  személyazonosság ellenőrzését és az  átvétel
igazolását követően átadja a szavazási levélcsomagot a választópolgárnak.
7. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
11. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében,
b) az SZSZB döntése alapján gondoskodik a  névjegyzék kezeléséről, a  visszautasítottak jegyzéke és
a mozgóurnát kérők jegyzéke vezetéséről,
c) 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00 és 17.30 órakor adatot szolgáltat a  HVI részére a  szavazókörben megjelent
választópolgárok számáról,
d) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul továbbítja
a HVI vezetőjéhez,
e) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv kiállításában,
f ) a szavazóköri jegyzőkönyv kiállítását követően azonnal továbbítja annak adattartalmát a  HVI-hez a  HVI
vezetőjének utasítása szerinti rövid úton (telefonon vagy faxon),
g) közreműködik a  szavazóköri jegyzőkönyv, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított
jegyzőkönyvek, valamint az  SZSZB határozatai másolatainak előállításában és az  SZSZB megbízott tagjai
részére történő átadásában, valamint
h) közreműködik a  szavazóurnáknak, a  szavazóköri jegyzőkönyveknek, valamint az  egyéb választási iratoknak
a HVI hivatali helyiségébe történő szállításában.
(2) A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
b) haladéktalanul továbbítja az SZSZB részére az ügyfélkapun vagy a választások hivatalos honlapján a szavazás
napján beérkező mozgóurna iránti igényeket,
c) fogadja és – ellenőrzést követően – az  informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a  szavazókörökből
érkezett napközbeni részvételi adatokat, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményekről kiállított
jegyzőkönyveket,
d) fogadja és – ellenőrzést követően – az  informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a  szavazókörökből
rövid úton érkezett jegyzőkönyvi adatokat; ha az  adatrögzítés során az  informatikai rendszer
összefüggés-hibát vagy egyéb hibát jelez, a  HVI vezetője a  jegyzőkönyvvezető útján azonnal tájékoztatja
az SZSZB-t a jegyzőkönyv javítása érdekében,
e) átvételi elismervénnyel átveszi az  SZSZB-től a  szavazóurnákat, a  szavazóköri jegyzőkönyveket, továbbá
az egyéb választási iratokat, valamint
f ) a beérkező szavazóköri jegyzőkönyveket jogi és számszaki szempontból ellenőrzi, és tételesen ellenőrzi
a  szavazóköri jegyzőkönyvek és a  számítógépes adatok azonosságát; a  hibásan vagy hiányosan kitöltött
jegyzőkönyvre felhívja az  SZSZB figyelmét, és a  jegyzőkönyv javítását követően intézkedik az  adatok
informatikai rendszerben történő javításáról.
(3) Az  NVI elnöke által kijelölt HVI a  (2)  bekezdés f )  pontjában foglalt tételes ellenőrzés helyett a  szavazóköri
jegyzőkönyvet beszkenneli.
8. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
12. § A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett választási iratok biztonságos tárolásáról,
b) az informatikai rendszerben tárolt és a jegyzőkönyvi adatok eltérése esetén az informatikai rendszer adatait
javítja, vagy felhívja az SZSZB figyelmét a jegyzőkönyv javításának szükségességére,
c) a szavazást követő három napon keresztül biztosítja a  szavazóköri jegyzőkönyvek második példánya,
valamint a határozatok nyilvánosságát, majd azokat irattározza,
d) a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait a  TVI vezetője által meghatározottak szerint továbbítja
az  országgyűlési egyéni választókerületi választási irodához (a  továbbiakban: OEVI), a  fővárosi kerületi HVI
az NVI-hez, valamint
e) a szavazólapokat és egyéb választási iratokat a  polgármesteri hivatalban a  szavazást követő kilencvenedik
napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén
az ügy jogerős lezárása után a választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti.
III. FEJEZET
KÜLKÉPVISELETI VÁLASZTÁSI IRODA 9. A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazást megelőzően
13. § (1) A külképviseleti választási iroda (a továbbiakban: KÜVI) – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellátja a külképviseleti szavazással és a levélben szavazással kapcsolatos tájékoztatási feladatokat,
b) átadja a megfigyelőnek a kitűzőt, valamint tájékoztatja jogairól és kötelezettségeiről,
c) a külképviselet épületében a szavazást megelőző 15. naptól minden munkanapon, valamint a külképviseleti
szavazás időtartama alatt külön urnát biztosít a  levélben szavazók válaszborítékjának leadására, amelyet
a válaszboríték leadására rendelkezésre álló időben folyamatosan felügyel,
d) minden munkanap, valamint a  külképviseleti szavazás napján a  válaszboríték leadására rendelkezésre álló
nyitvatartási idő elteltét követően felbontja az  urnát, megszámlálja a  leadott válaszborítékokat, és azokat
becsomagolja úgy, hogy a csomagolás megsértése nélkül ne lehessen a csomag tartalmát megváltoztatni,
e) a leadott válaszborítékok számát naponta jelenti az NVI-nek,
f ) az NVI-hez való továbbításukig gondoskodik a  válaszborítékokat tartalmazó csomagok biztonságos helyen
történő őrzéséről,
g) biztosítja a szavazóhelyiséget, annak felszerelését, valamint a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket,
h) szabályszerűen berendezi a szavazóhelyiséget, valamint
i) kinyomtatja és hitelesíti a külképviseleti névjegyzéket, ha azt az NVI elektronikus úton küldi meg.
(2) A KÜVI vezetője – a Ve.-ben foglalt feladatain túl – gondoskodik a szavazólapok, az egyéb választási iratok, továbbá
a szavazáshoz szükséges kellékek biztonságos őrzéséről.
(3) Az  R. 1.  melléklet 2.  pontjában meghatározott külképviseleten működő KÜVI a  személyazonosság ellenőrzését és
az átvétel igazolását követően átadja a szavazási levélcsomagot a választópolgárnak.
10. A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazás napján
14. § A KÜVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellátja a szavazással és a külképviseleti névjegyzék kezelésével kapcsolatos feladatokat,
b) vezeti a visszautasítottak jegyzékét,
c) két példányban kiállítja a  szavazás befejezéséről szóló jegyzőkönyvet; annak első példányát,
a  visszautasítottak jegyzékét, a  rontott szavazólapokat tartalmazó lezárt borítékot, valamint a  rendkívüli
eseményekről kiállított jegyzőkönyveket elhelyezi az urnában, és az urnát lezárja úgy, hogy ne lehessen abba
szavazólapot elhelyezni vagy abból szavazólapot eltávolítani,
d) a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv második példányát elektronikus úton azonnal továbbítja
az NVI-hez,
e) a leadott válaszborítékok számát jelenti az NVI-nek, valamint
f ) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyvet, továbbá a KÜVI tevékenysége ellen
benyújtott kifogást elektronikus úton azonnal továbbítja az NVI-hez.
11. A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazást követően
15. § A KÜVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik a lezárt urna és a válaszborítékokat tartalmazó csomagok NVI-hez szállításáról,
b) a szavazást követő három napon keresztül biztosítja a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv második
példányának nyilvánosságát, valamint
c) a választási iratokat a  szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik
napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat
megsemmisíti.
IV. FEJEZET
ORSZÁGGYŰLÉSI EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 12. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
16. § Az OEVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) fogadja az  országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság (a  továbbiakban: OEVB) megbízott
tagjainak bejelentését, ellenőrzi választójogukat, gondoskodik eskü-, illetve fogadalomtételükről,
b) helyben szokásos módon nyilvánosságra hozza az  OEVI vezetőjének nevét, az  OEVI hivatali helyiségének
címét, telefonszámát, email címét,
c) a személyazonosság ellenőrzését és az  átvétel igazolását követően átadja a  szavazási levélcsomagot
a választópolgárnak. 13. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda további feladatai a szavazás napján
17. § Az OEVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) külön urnát biztosít a levélben szavazók válaszborítékainak leadására, amelyet folyamatosan felügyel,
b) 19.00 órát követően felbontja az urnát, megszámlálja a leadott válaszborítékokat, és azokat szállítóborítékba
zárja úgy, hogy annak megsértése nélkül ne lehessen a szállítóboríték tartalmát megváltoztatni,
c) a leadott válaszborítékok számát jelenti az NVI-nek, valamint
d) gondoskodik a szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség szerint intézkedik
a  vészhelyzet esetére előírt tartalékmegoldások alkalmazásáról, és ezekről az  intézkedésekről tájékoztatja
a TVI, valamint a HVI vezetőjét.
14. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda további feladatai a szavazás napját
követően
18. § Az OEVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellenőrzi a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozásának megtörténtét,
b) a levélben szavazók válaszborítékait tartalmazó csomagot és a  szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait
– az  NVI vezetőjének rendelkezése szerint – legkésőbb a  szavazást követő napon 19.00 óráig továbbítja
az NVI-hez, valamint
c) a választási iratokat a  szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik
napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat
– a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti.
V. FEJEZET
TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 19. § A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellenőrzi és irányítja az OEVI-k és a HVI-k tevékenységét,
b) megszervezi az OEVI-k és a HVI-k vezetőinek oktatását,
c) felügyeli az informatikai rendszer használatát, megteszi a szükséges intézkedéseket a hiányzó adatok pótlása,
a hibás adatok kijavítása érdekében, valamint
d) a HVI-k tevékenységének irányításához, illetve feladataik végrehajtásának ellenőrzéséhez az  illetékes OEVI
vezetőjének közreműködését igénybe veheti. 15. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
20. § (1) A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) nyilvánosságra hozza a TVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát, email címét, valamint
b) a választási logisztikai rendszer adataira alapozva meghatározza a központi nyomtatványok elosztásának és
a helyi készítésű nyomtatványok előállításának, szállításának és átvételének rendjét.
 (2) A TVI vezetője – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) elkészíti az üzemzavar esetére irányadó intézkedési tervet és
b) kiadja a szavazóköri jegyzőkönyvek és az egyéb választási iratok továbbításával kapcsolatos utasítását.
16. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
21. § A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) felügyeli az  informatikai rendszer napközbeni részvételi jelentésekhez kapcsolódó és szavazatösszesítő
funkcióinak használatát,
b) gondoskodik az üzemzavar elhárításáról, szükség esetén gondoskodik a tartalékmegoldások alkalmazásáról,
és erről tájékoztatja az NVI elnökét, valamint
c) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
VI. FEJEZET
KÖZPONTI FELADATOK 17. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
22. § (1) Az NVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik a KÜVI-k és a TVI-k vezetőinek oktatásáról,
b) biztosítja a HVI-k részére a központi és a szavazóköri névjegyzék elérését,
c) bejelentett igény alapján, az  adatszolgáltatási díj megfizetésének igazolását követően a  szavazóköri
névjegyzékben szereplő választópolgárok név- és lakcímadatait elektronikus adathordozón átadja
az igénylőnek,
d) a c) pont szerinti befizetések érdekében a választások hivatalos honlapján közzéteszi számlaszámát,
e) kidolgozza és a  feldolgozás helyére továbbítja a  választás eredményének számítógépes feldolgozásához
szükséges azonosító kódrendszereket,
f ) a levélben szavazók névjegyzékében szereplő azon választópolgárok számára, akik a szavazási levélcsomag
személyes átvételét kérték, megküldi a  szavazási levélcsomag átvételének helyére és idejére vonatkozó
információkat,
g) a levélben szavazók névjegyzékében szereplő választópolgárok számára postai úton megküldi a  szavazási
levélcsomagot, vagy eljuttatja a választópolgár által megjelölt külképviseletre vagy településre,
h) megküldi a könnyített formában megírt tájékoztató anyagot az azt igénylő választópolgároknak,
i) fogadja a Nemzeti Választási Bizottságba (a továbbiakban: NVB) megbízott tagok, a Ve. 245. § (2) bekezdése
szerinti megfigyelők, valamint a  külképviseleti megfigyelők bejelentését, ellenőrzi azok választójogát;
gondoskodik az NVB megbízott tagjainak eskü-, illetve fogadalomtételéről,
j) nyilvánosságra hozza az NVB és az NVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát, email címét, valamint
k) a választások hivatalos honlapján közzéteszi a  választási irodák hivatali helyiségének címét, telefonszámát,
e-mail címét.
 (2) Az NVI elnöke – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) meghatározza az országos igazgatási és informatikai próbák időpontjait, feladatait, résztvevőit,
b) kiadja a jegyzőkönyvek és egyéb választási iratok továbbításával kapcsolatos utasítását.
18. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napján
23. § Az NVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) működteti a Választási Központot,
b) működteti a választási informatikai rendszert,
c) ügyeletet tart a külképviseleti szavazás ideje alatt,
d) nyilvánosságra hozza a  napközbeni részvételi jelentések és a  napközben történt rendkívüli események
adatait, azokról tájékoztatja az NVB-t,
e) folyamatosan nyilvánosságra hozza a  választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
valamint
f ) fogadja a KÜVI-től a rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket és a benyújtott kifogásokat, valamint
a szavazás lezárásáról kiállított jegyzőkönyveket. 19. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
24. § (1) Az NVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
b) fogadja a  külképviseletekről érkező urnákat, valamint levélben leadott szavazatokat tartalmazó
válaszborítékokat tartalmazó csomagokat, gondoskodik azok őrzéséről,
c) a szavazást követő napon fogadja az  OEVI-ktől, illetve a  fővárosi kerületek tekintetében a  HVI-ktől
a szavazóköri jegyzőkönyveket, valamint az OEVI-ktől a szavazási iratokat tartalmazó szállítóborítékokat,
d) beszkenneli a levélben szavazók szavazólapjait, és informatikai alkalmazás segítségével elvégzi a szavazatok
előzetes megszámlálását,
e) a szavazást megelőző nap 24.00 órát követően beérkező szavazási iratokat – az  (1)  bekezdés b) és c)  pont
szerinti szavazási iratok kivételével – a megsemmisítésükig felbontás nélkül, biztonságos helyen tárolja.
f ) a 11. § (3) bekezdése szerint még be nem szkennelt szavazóköri jegyzőkönyveket beszkenneli, és azok adatait
összehasonlítja az  informatikai rendszerben tárolt adatokkal; eltérés esetén haladéktalanul értesíti a  HVI
vezetőjét,
g) adatokat szolgáltat az NVB részére az eredmény megállapítása, illetve közzététele céljából,
h) gondoskodik a népszavazás eredményének a Magyar Közlönyben történő közzétételéről,
i) a választási iratokat a  szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik
napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat
– a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti, valamint
j) a jegyzőkönyvek első példányát a szavazást követő kilencvenedik nap elteltével, illetve büntetőeljárás esetén
az ügy jogerős lezárása után átadja a Magyar Nemzeti Levéltárnak.
(2) Az  NVI elnöke utasítást ad az  adatfeldolgozási feladatok elvégzésének, valamint a  számítógépes rendszer
működtetésének befejezésére.
VII. FEJEZET
A VÁLASZTÁSI ELJÁRÁSBAN HASZNÁLANDÓ NYOMTATVÁNYOK 25. § Az országos népszavazáson használandó nyomtatványok jegyzékét az  1.  melléklet, a  nyomtatványok mintáit
a 2–17. melléklet tartalmazza.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
27. § Hatályát veszti a  választójoggal nem rendelkező személyek nyilvántartásának vezetéséről szóló 32/1996. (XII. 22.)
BM rendelet.
28. § Az R. 1. mellékletének 2. pontja a következő k. és l. alponttal egészül ki:
[A  Ve. 277.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján a  szavazási levélcsomagot a  magyarországi lakcímmel nem rendelkező
választópolgár a következő külképviseleteken veheti át:]
„k. Magyarország Nagykövetsége, Kijev
l. Magyarország Főkonzulátusa, Lendva”
29. § Az országgyűlési képviselők és az Európai Parlament tagjainak választásán a választási irodák hatáskörébe tartozó
feladatok végrehajtásának részletes szabályairól, a  választási eljárásban használandó nyomtatványokról, valamint
a választási eredmény országosan összesített adatai körének megállapításáról szóló 28/2013. (XI. 15.) KIM rendelet
a) 40–42. melléklete helyébe a 18–20. melléklet,
b) 43. melléklete helyébe a 21. melléklet
lép.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
57/2018. (VI. 13.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján – a honvédelmi
miniszter javaslatára –
dr. Földváry Gábor Istvánt, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. június 10-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2016. (IX. 14.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Firicz Lászlónak, a  Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2016. szeptember 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2016. (XI. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Hongkong, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a  belügyminiszter, a  nemzetgazdasági miniszter, az  igazságügyi miniszter, illetve a  külgazdasági és külügyminiszter együttes
előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és Hongkong, a  Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között az  ideiglenesen
munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, az  igazságügyi minisztert, illetve
a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2015. (XI. 26.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Koszorús László Gáspárnak, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása
áthelyezésére tekintettel
– 2015. október 31-ei hatállyal – megszűnt. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
85/2012. (VIII. 6.) VM rendelete a 2012. körzeti erdőtervezésre vonatkozó tervezési alapelvekről, valamint az érintett körzeti erdőtervek alapján folytatott erdőgazdálkodásról.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (3) bekezdés 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § e) és l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya az erdőterv rendelet előkészítésének, és a körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló
11/2010. (II. 4.) FVM rendelet 2. számú mellékletében foglalt ütemezés szerint 2012. évre meghatározott erdőtervezési
körzetek körzeti erdőtervezésére, valamint a körzeti erdőtervek alapján folytatott erdőgazdálkodásra terjed ki.
(2) A körzeti erdőtervezésnek az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: Evt.) 31. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti alapelveket, valamint az érintett körzeti erdőtervek
alapján folytatott erdőgazdálkodás szabályait erdőtervezési körzetenként az 1–13. mellékletekben foglaltak szerint
állapítom meg. 1. Az erdőrészletek kialakítására vonatkozó erdőtervezési alapelvek
2. § (1) A körzeti erdőtervezés során az erdő faállomány-, termőhelyi-, tulajdon-, illetve erdőgazdálkodási viszonyok, vagy
a rendeltetéseik, illetve közérdekű funkcióik tekintetében jelentősen eltérő részeit lehetőség szerint a természetben
jól fellelhető határok mentén önálló erdőrészletként kell elhatárolni.
(2) A körzeti erdőtervezés során az erdészeti hatósági nyilvántartások folytonossága, illetve az erdőgazdálkodási
tevékenységek nyomon követhetősége és értékelhetősége érdekében az erdőrészletek határai, illetve az erdőtagok és
erdőrészletek erdőgazdasági azonosítói nem módosíthatók, kivéve a) az erdőrészletek határainak természetbeni változása esetén,
b) az Evt. 16. § (5) és (6) bekezdésében foglalt, az erdőtag és az erdőrészlet kialakítása szempontjainak teljesülése
érdekében, c) az erdőrészletek erdészeti hatósági nyilvántartási adatok vonatkozásában történő egyértelmű besorolhatósága,
vagy d) a szálaló és átalakító üzemmódú erdőtömbök optimális kialakítása érdekében, illetve a faanyagtermelést nem
szolgáló üzemmódú állományrészek erdőrészletként való lehatárolása érdekében, az erdőgazdálkodóval történő
egyeztetés alapján. 2. Az erdőgazdálkodás üzemmódjának megállapítására, megváltoztatására vonatkozó szabályok
3. § (1) Faanyagtermelést nem szolgáló üzemmód állapítható meg azokra az erdőkre vonatkozóan, ahol, illetve amelyek:
a) a termőhelyi okok miatt gyenge fejlődésűek, de hosszú távon állékonyak és önfelújulásra képesek,
b) a terepviszonyok az erdőgazdálkodást nagymértékben korlátozzák, c) kiemelt közösségi jelentőségű jelölő faj, továbbá védett illetve fokozottan védett faj jelentős állományának
élőhelyei, d) a fokozottan védett természeti területen a természetvédelmi cél a bolygatatlanság fenntartása,
e) a vízvédelmi, vagy partvédelmi rendeltetésű erdőben a cél a bolygatatlanság fenntartása, vagy
f) az erdőgazdálkodó azt kéri, és az erdők védelmét, fennmaradását nem veszélyezteti, valamint az a)–c) pontban foglalt esetekben az erdő
rendeltetéséből következő védelmi célok más üzemmód mellett nem biztosíthatóak.
(2) Szálaló üzemmódú erdőgazdálkodás elsősorban az elegyes, rendszeres magtermő kort elért, magról természetes úton
felújulni képes faállománnyal borított, lehetőleg vegyes korú és változatos térbeli szerkezetű erdőkben folytatható,
javasoltan a természetes, természetszerű és származék erdőkből álló, nagyobb kiterjedésű és megfelelően feltárt
erdőtömbökben. (3) Átalakító üzemmódot kell megállapítani, illetve engedélyezni azokban az erdőkben, amelyekben az erdőgazdálkodó
hosszútávon szálaló üzemmódban kíván gazdálkodni, és az erdő faállomány-viszonyai a szálaló üzemmódba sorolást
még nem teszik lehetővé. 3. A fakitermelésekre vonatkozó erdőtervezési alapelvek
4. § (1) Vágásérettségi kort csak a vágásos és az átalakító üzemmódú erdők faállományára kell meghatározni, az adott erdőre
vonatkozóan e rendeletben meghatározott vágásérettségi szakasz határértékeinek figyelembevételével.
(2) A vágásérettségi szakasz felső határértékénél magasabb vágásérettségi kort meghatározni csak az erdőgazdálkodó
egyetértésével, vagy az adott határértéknél idősebb erdőben lehet. Az erdőgazdálkodó egyetértése kell az utóbbi
esetben akkor is, ha a vágásérettségi kor a körzeti erdőtervezés ciklusán túlmutat.
(3) A vágásérettségi szakasz alsó határértékénél alacsonyabb vágásérettségi kort meghatározni csak vis maior esetben,
az erdő egészségi állapotának jelentős romlása, vagy fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás tervezése esetén
lehet. Indokolt esetekben a rendkívüli okok miatt lecsökkentett vágásérettségi korra tekintettel tervezett véghasználat
az e rendelet mellékleteiben rögzített, az egyes véghasználati módok 10 évre vonatkozó keretszámain felül is
engedélyezhető. (4) Tarvágást – fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás esetét kivéve – csak az erdő azon fafajára lehet tervezni,
amelynek a kora a körzeti erdőterv időbeli hatálya alatt eléri a vágásérettségi kort.
(5) E rendelet alkalmazásában véghasználati időszak a fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén az első és az utolsó
véghasználat jellegű fakitermelés között eltelt idő. (6) Fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén a vágásérettségi kort úgy kell megállapítani, hogy az a véghasználati
időszak közepére essen. (7) Természetes, természetszerű és származék erdőben a visszamaradó holt faanyag mennyiségének növelése érdekében
egészségügyi termelés csak akkor tervezhető, ha legalább 5 m3/ha mennyiségű holt faanyag már jelen van az erdőben.
Ez alól kivételt képezhetnek az egészséges egyedekre is veszélyt jelentő, fertőző károsítások megelőzőse érdekében
szükséges fakitermelések, valamint az árvízi lefolyási sávban lévő erdők, ahol álló és fekvő holtfát visszahagyni csak
az árvízvédelmi szempontok figyelembevételével lehet. (8) A körzeti erdőtervezés során egyéb termelés csak
a) kiemelt közjóléti, természetvédelmi, vagy árvízvédelmi cél (például az intenzíven terjedő fajok visszaszorítása,
természetes állományszerkezet kialakítása, a parti sáv és az árvízvédelmi töltések melletti védősáv szabadon
tartása) elérése érdekében, b) faanyagtermelést nem szolgáló erdőkben szükségessé váló fakitermelések esetében,
c) balesetveszély, vagy – elsősorban lakott területek, műtárgyak mellett bekövetkezett – káresetek elhárítása
céljából, továbbá d) az engedélyezett, de végre nem hajtott igénybevételek esetén a körzeti erdőterv időbeli hatálya alatt tervezhető.
4. A fakitermelésekre vonatkozó erdőgazdálkodási szabályok 5. § (1) Az erdészeti hatóság által jogszabályok alapján előírt hagyásfákat, hagyásfa csoportokat lehetőség szerint őshonos
fafajokból, idősebb, de még állékony, illetve böhöncös, odvas faegyedekből kell visszahagyni. A 3,0 ha-nál nagyobb
végvágott vagy tarvágott területeken lehetőleg 0,1-0,3 hektár területű hagyásfa csoportokat, egyéb esetekben
hagyásfákat javasolt egyenletes térbeli elhelyezkedésben meghagyni. A hagyásfa csoportokat javasolt úgy kialakítani,
hogy azok a természetvédelmi vagy közjóléti jelentőségű, pontszerű objektumokat (például fokozottan védett madár
fészke, forrás, barlang bejárata, erdei emlékmű vagy közjóléti létesítmény, berendezés) is tartalmazzák.
(2) A hagyásfa csoportokban található holtfát vissza kell hagyni a területen.
(3) A hagyásfák, hagyásfa csoportok csak különleges esetben, így különösen veszélyelhárítás érdekében termelhetők ki,
és a faanyagukat holt faanyagként a területen kell hagyni, melytől csak szakmai szempontok alapján, így különösen az
erdő védelme és fenntartása érdekében lehet eltérni. 5. Természetvédelmi célú erdőtervezési alapelvek
6. § (1) Az e rendeletben szereplő előírásokat védett természeti területek esetében az adott területre vonatkozó, külön
jogszabályban kihirdetett természetvédelmi kezelési terv, illetve a vonatkozó természetvédelmi jogszabályokban
foglalt sajátos előírásoknak megfelelő eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A körzeti erdőtervben szereplő, az Evt. 33. § (2) bekezdés e), f) és i) pontjában foglaltakat védett természeti területeken
álló erdők esetében a természetvédelmi kezelési állásfoglalás, a Natura 2000 hálózat részét képező területen
(a továbbiakban: Natura 2000 terület) található erdő esetén a Natura 2000 fenntartási terv, vagy annak hiányában
a Natura 2000 javaslat figyelembevételével kell meghatározni. (3) Védett természeti területen, illetve a Natura 2000 területen található erdő körzeti erdőtervezése során kiemelt
figyelemmel kell lenni az alábbi védelmi célok teljesülésére:
a) az erdők – különösen a közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelyek –
természetességi állapotának, biológiai és genetikai sokféleségének, fajkészletének fenntartása, illetve lehetőség
szerinti javítása vagy bővítése, b) a védett vagy fokozottan védett, illetve a közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű fajok
élőhelyének, és az egyéb természeti értékeknek a védelme, valamint
c) az erdő által meghatározott tájképi értékek megőrzése.
(4) Az (3) bekezdésben foglaltak érvényesülése érdekében az érintett erdőkben
a) ahol a természetvédelmi szempontok indokolják – kiemelten a Natura 2000 elsődleges rendeltetésű, illetve
a kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelynek minősülő erdőkben –, és ahol a természeti feltételek arra
adottak, törekedni kell az erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására. Ezt a védelmi célok, és az erdő
természeti állapota függvényében hosszabb véghasználati időszakú, egyenlőtlen bontáson alapuló fokozatos
felújítóvágás, vagy szálalóvágás alkalmazásával, a tarvágás végrehajtásának térbeli és időbeli tagolásával, illetve
a folyamatos erdőborítást biztosító, vagy az arra való átállást szolgáló üzemmódú erdőgazdálkodással lehet
elérni; b) az erdőneveléseket úgy kell megtervezni, hogy azok a termőhelynek nem megfelelő, vagy erdészeti tájidegen
elegyfafajok, különös tekintettel az intenzíven terjedő fajok visszaszorítását, az őshonos fafajok elegyarányának
az emelését, valamint az elegyesség fenntartását, növelését szolgálják;
c) a vágásérettségi kort természetes, természetszerű vagy származékerdőben a természetvédelmi célok,
a hozamvizsgálat eredményeinek, a természetes felújítás követelményeinek és az erdő egészségi állapotának
együttes figyelembevételével, lehetőség szerint a vágásérettségi szakasz felső felében kell meghatározni;
d) a véghasználatok tervezése során arra kell törekedni, hogy a védett természeti területen, illetve Natura
2000 területen az erdészeti tájban honos fafajokkal jellemezhető faállomány típusok, illetve a közösségi
jelentőségű jelölő erdei élőhelytípusok esetében a korosztályviszonyok kiegyenlítettek legyenek, mindig legyen
idős erdő; e) a 2,00 hektár vagy annál nagyobb területű, természetes, természetszerű vagy származék erdő véghasználatát
az erdészeti tájban honos fafajú hagyásfák, illetve hagyásfa csoportok visszahagyásával kell megtervezni;
f) az erdőfelújítások tervezése során intenzíven terjedő fafaj – az akác főfafajú erdő ismételten akácos, vagy elegyes
akácos célállománnyal történő felújítását kivéve – még elegyfafajként sem alkalmazható;
g) a termőhelynek nem megfelelő, vagy erdészeti tájidegen főfafajú erdők véghasználata után a fafajcserével járó
erdőszerkezet-átalakítást alternatív lehetőségként minden esetben meg kell tervezni;
h) az erdőszerkezet-átalakítás kizárólagos módon történő tervezése védett természeti területen a természetvédelmi
célok és az erdei haszonvételi lehetőségek együttes figyelembe vételével, ütemezetten történhet.
6. Természetvédelmi célú erdőgazdálkodási szabályok 7. § (1) Védett természeti területen, illetve a Natura 2000 területen található erdő kedvező természetvédelmi helyzetének
fenntartása, és lehetőség szerinti javítása érdekében, a természetvédelmi szempontokkal összhangban
a) az erdőnevelések során aa) természetes, természetszerű és származék erdőkben a termőhelynek nem megfelelő, vagy az erdészeti
tájidegen elegyfafajokat – különös tekintettel az intenzíven terjedő fajokat – lehetőség szerint teljes
mértékben vissza kell szorítani; ab) az átmeneti és kultúrerdőkben, valamint a faültetvényekben – ahol arra lehetőség van, de különösen
a fekete- és erdeifenyves főfafajú erdőkben – megfelelő csoportos jellegű gyérítési módszerek
alkalmazásával elő kell segíteni az őshonos fafajok előretörését;
ac) a nagy kiterjedésű, egykorú és kevés fafajból álló erdők lombkorona-, cserje-, valamint lágyszárú szintjében
elő kell segíteni a faji, életkori, és szerkezeti változatosság növekedését;
b) a fakitermelések során ba) természetes, természetszerű és származék erdőkben lehetőség szerint egyenletes eloszlásban böhöncös,
odvas faegyedeket, valamint álló és fekvő holtfát kell visszahagyni a területen;
bb) az erdőszegélyek kialakulására, valamint a meglévő erdőszegélyek kíméletére különös hangsúlyt kell
fektetni; bc) az erdészeti tájban őshonos fajokból álló cserjeszintet legalább olyan mértékben meg kell hagyni, vagy
a cserjeszint szükségessé váló átmeneti eltávolítását olyan módon kell végrehajtani, hogy az adott
erdőtársulásra jellemző cserjeszint ismételt kialakulásának feltételei biztosítottak legyenek;
bd) a készletező helyek és a közelítő nyomok kijelölése során a természeti értékek és a természetes újulat
lehetséges legkisebb mértékű károsítására kell törekedni; be) a vágástéri maradék égetéssel történő megsemmisítését kerülni kell;
c) az erdőfelújítás során ca) erdőszerkezet-átalakítás esetén biztosítani kell az idős faállomány alatt felverődött, a termőhelynek
megfelelő, és az erdészeti tájban őshonos fafajokból álló természetes újulat megmaradását, kivéve ha
az akadályozza az erdőszerkezet-átalakítást, vagy az idegenhonos, illetve intenzíven terjedő fafajok
hatékony visszaszorítását; cb) a természetszerű és származék erdők felújítása során teljes talajelőkészítés csak akkor végezhető, ha
az erdőfelújítás sikeressége érdekében az elengedhetetlen; cc) tuskózás csak az erdőfelújítás – kiemelten az erdőszerkezet-átalakítás – sikerességének biztosítása céljából
végezhető; cd) tuskóprizmák őshonos fafajokból álló erdővel, valamint gyep-, illetve vizes területtel határos elhelyezése
csak kivételesen indokolt esetben engedélyezhető; d) fokozottan védett madár, vagy védett ragadozó madár lakott fészkének legalább 100 méteres környezetében
az erdőőrzési és az előírt erdővédelmi feladatok végrehajtásán kívül erdőgazdálkodási tevékenység szaporodási
és utódnevelési időszakban nem végezhető, valamint a lakott fészek legalább 50 méteres környezetében további
korlátozás is elrendelhető az eredményes szaporodás és utódnevelés érdekében.
(2) A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.) 23. § (2) bekezdése alapján védett
– a természetvédelmi hatóság határozatában kijelölt – természeti értékek és területek, továbbá a Tvt. 48. §
(2) bekezdésében meghatározott, védetté nyilvánított mesterséges üregek, és a Tvt. 19. § (1) bekezdésében
meghatározott, védetté nyilvánított földtani természeti értékek, valamint védett természeti területen az erdei
vízfolyások és az erdei tavak védelme érdekében, azok földfelszíni elhelyezkedéséhez 25 méternél közelebb
fakitermelés és faanyag készletezés csak a természetvédelmi célokkal összhangban végezhető.
(3) Közösségi jelentőségű élőhelytípusnak minősülő, vagy védett növény jelentős állományának térinformatikai
módszerekkel lehatárolt, erdőtervben rögzített élőhelyeként szolgáló tisztáson, különösen védett természeti
területen vagy Natura 2000 területen faanyag mozgatás, illetve faanyag készletezés – az e rendelet hatálybalépésekor
már meglévő, akár csak időszakosan használt erdei farakodó és készletező hely, valamint erdei feltáró hálózat
kivételével – csak a természetvédelmi célokkal összhangban, a védett természeti területek természetvédelmi
kezeléséért felelős szervvel egyeztetett helyen és időben végezhető.
7. Közjóléti célú erdőtervezési alapelvek 8. § A közjóléti rendeltetésű erdők közül a parkerdőkben és a gyógyerdőkben a közjóléti funkciók megfelelő
érvényesülése érdekében a) törekedni kell a folyamatos erdőborítást biztosító, vagy az arra való átállást szolgáló üzemmódú
erdőgazdálkodásra való áttérésre, b) vágásos üzemmód esetén az erdő egészségi állapotának figyelembevételével, illetve ha az újulat megmaradását
az nem veszélyezteti, a vágásérettségi kor emelésére kell törekedni, a véghasználatot több ütemben indokolt
végrehajtani, valamint fokozatos felújítóvágás esetén hosszabb véghasználati időszakot kell alkalmazni,
c) az erdőfelújítás és az erdőnevelés során változatos korú, fafajösszetételű és szerkezetű, hosszú távon állékony
faállományt kell kialakítani, így ennek érdekében többek között – az erdő természetességi állapotának
fenntartása mellett – az erdők esztétikai értékét növelő, vagy oktatási célokat szolgáló, idegenhonos, nem
intenzíven terjedő fafajú faegyedek szálankénti elegyítése, vagy visszahagyása is megengedett.
8. Vízvédelmi, partvédelmi, és árvízvédelmi célú erdőtervezési alapelvek
9. § (1) A körzeti erdőtervezés során az árvízi lefolyási sávok határvonala a vízügyi hatóságnak az erdészeti hatósággal,
valamint természetvédelmi rendeltetésű erdő esetén a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért
felelős szervvel egyeztetett szakvéleménye alapján kerül meghatározásra. (2) A folyók hullámtereinek árvízvédelmi szempontok szerint elkülönített egyes részein található erdők körzeti
erdőtervezését az adott területkategóriákra érvényes árvízvédelmi szempontokkal, és a külön jogszabályban
meghatározott korlátozásokkal összhangban kell végrehajtani. 9. Vízvédelmi, partvédelmi, és árvízvédelmi célú erdőgazdálkodási szabályok
10. § (1) Az árvízi lefolyási sávban a lefolyási viszonyok javítása érdekében
a) az erdőnevelések során aa) az árvízi folyásiránnyal párhuzamosan futó sorszerűség kialakítására szükséges törekedni;
ab) a faegyedek ágtiszta törzsmagasságát a törzskiválasztó gyérítési korig szükség esetén a terepszinttől
legalább 4 m magasságig kell kialakítani; ac) a fa- és cserjefélék cserjeszintben történő visszaszorítására kell törekedni;
b) a fakitermelések során ba) tilos a vágástéren maradó, feldolgozatlan faanyagot, és ágdarabokat prizmába deponálni;
bb) hagyásfák, hagyásfa csoportok, valamint holt faanyag visszahagyása során az árvízvédelmi szempontokat is
figyelembe kell venni; c) az erdőfelújítás során ca) tilos a kiemelt tuskókat prizmába deponálni;
cb) mesterséges vagy alátelepítéssel kombinált természetes erdőfelújítás során az árvízi folyásiránnyal
párhuzamos sorok kialakítására kell törekedni. (2) Az árvízvédelmi töltések szabadon tartandó védősávjában, illetve a töltéseket keresztező rámpákon
a faanyagmozgatás, készletezés során kerülni kell a töltések árvízi biztonság csökkenésével járó mechanikai
károsításait. (3) A vízbázisok védelmét szolgáló erdők esetében törekedni kell az erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására,
valamint a víztermelő helyek környékén a megfelelő cserjeszint kialakítására és fenntartására. A folyamatos
erdőborítás mielőbbi elérése érdekében az erdőfelújításokat – egyéb jogszabályi korlátozások hiányában, és
a termőhelyi adottságok figyelembevételével – lehetőség szerint különböző vágásérettségi korú fafajok elegyes
erdősítésével kell végrehajtani. (4) A síkvidéki, mezőgazdasági művelés alatt álló területekkel körülvett ivó-vízbázisok körül kialakított akácos
faállománytípusú védő erdősávok véghasználatát és erdőfelújítását csak több ütemben, kis területű tarvágások
végrehajtása mellett lehet végrehajtani. 10. Záró rendelkezések 11. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
12. § Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet
a következő 126/A. §-sal egészül ki: „126/A. § E rendelet 39/A. § (2) bekezdésének és 64. § (3) bekezdésének alkalmazásában az erdészeti hatóság által
az Országos Erdőállomány Adatárból kiállított szemle és teljes másolat jogerős határozatnak minősül.”
13. § Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló
153/2009. (XI. 13.) FVM rendelet 22. § (4) bekezdése helyébe az következő rendelkezés lép:
„(4) Teljes másolat kizárólag a) az erdőgazdálkodó, b) a tulajdonos,
c) az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelői, földhasználati, haszonélvezeti, használati jog jogosultja,
valamint d) az ingatlanügyi hatóság részére adható ki.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter