text:
2015. XCVII. törvény a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) E törvény hatálya kiterjed
a) a mezőgazdasági, halászati, akvakultúra és élelmiszer-ipari termékre,
b) az  a)  pont szerinti terméket termelő, feldolgozó, valamint forgalmazó természetes személyre és családi
gazdálkodóra, jogi személyre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre,
c) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Rendelet) hatálya alá tartozó ágazatok
termékeinek előállításához, forgalmazásához, illetve feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységeket
végzők képviselőiből álló elismert és elismerés iránt folyamodó termelői szervezetekre, ezek társulásaira,
valamint szakmaközi szervezetekre,
A törvényt az Országgyűlés a 2015. június 23-i ülésnapján fogadta el.
d) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Halkereskedelmi
Rendelet) hatálya alá tartozó ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához, illetve feldolgozásához
kapcsolódó gazdasági tevékenységeket végzők képviselőiből álló elismert és elismerés iránt folyamodó
termelői szervezetekre, ezek társulásaira, valamint szakmaközi szervezetekre,
e) a  Rendeletben, valamint az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásról és az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-ei 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott termelői
csoportokra.
(2) E törvény rendelkezéseit az Európai Unió közös piacszervezésének szabályozásáról szóló közösségi jogi aktusokkal
és az azokat végrehajtó jogszabályokkal összhangban kell alkalmazni.
(3) A  termelői és a szakmaközi szervezetek elismerésével kapcsolatos, a 14. § a)–c) pontjában és a 18. § (2) bekezdés
a)–c)  pontjában meghatározott eljárások során a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
I. Fejezet, IV. Fejezet és a VII. Fejezet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) ágazat: a Rendelet 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt ágazatok;
b) kiterjesztés: az elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi
szervezet egyes piacszervezési intézkedéseinek jogszabályban történő kihirdetése;
c) piacszervezési intézkedés: elismert termelői szervezeten, termelői szervezetek elismert társulásán vagy
elismert szakmaközi szervezeten belül létrejött megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás;
d) reprezentativitás: az elismert termelői szervezetnek, termelői szervezetek elismert társulásának vagy elismert
szakmaközi szervezetnek a Rendelet 164. cikkében meghatározott képviseleti szintje;
e) szakmaközi szervezet: a  Rendelet vagy a  Halkereskedelmi Rendelet hatálya alá tartozó terméket termelő,
feldolgozó és forgalmazó szervezetek és személyek által az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról,
valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény alapján létrehozott,
bírósági nyilvántartásba vett, a  Rendelet vagy a  Halkereskedelmi Rendelet előírásainak megfelelő és
az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által elismert egyesület vagy köztestület;
f ) termelői szervezet: e  törvény hatálya alá tartozó terméket termelő szervezetek és személyek
kezdeményezésére létrehozott, a  Rendelet vagy a  Halkereskedelmi Rendelet előírásainak megfelelő, és
a miniszter által elismert jogi személy.
(2) A  szakmaközi szervezetekre vonatkozó szabályok tekintetében Magyarország egy régiónak és egy gazdasági
térségnek minősül.
(3) A  termelői szervezetekre vonatkozó szabályok tekintetében a miniszter az egyes ágazatokra vonatkozó gazdasági
térségeket rendeletben állapítja meg.
II. FEJEZET
MEZŐGAZDASÁGI PIACSZERVEZÉSI RENDELKEZÉSEK 3. Fizetési határidő
3. § (1) A termelő és feldolgozó, illetve felvásárló viszonylatában a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termék ellenértékének
kifizetése az áru átvételétől számított harminc napot nem haladhatja meg, amennyiben a helyesen kiállított számla
a feldolgozó, illetve felvásárló részére az átvételt követő tizenöt napon belül átadásra kerül. Ha a termelő a helyesen
kiállított számlát az  átvételt követő tizenöt napon túl bocsátja a  feldolgozó, illetve felvásárló rendelkezésére,
a  termék ellenértékét a  helyesen kiállított számla kézhezvételétől számított tizenöt napon belül kell kifizetni.
A mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termék ellenértékének kifizetésére egyebekben a Polgári Törvénykönyvről szóló
2013. évi V. törvény (a  továbbiakban: Ptk.) Hatodik Könyve IX. Fejezetének a  pénztartozás teljesítésére vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőn belül a  fizetési teljesítésre nem kerül sor, a  fizetésre
kötelezett köteles a  termék ellenértékét a  Ptk.-ban meghatározott késedelmi kamattal, de legalább a  jegybanki
alapkamat kétszeresével növelt kamattal megfizetni.
(3) A  termelő és a  feldolgozó, illetve a  felvásárló közötti mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termék tulajdonjogának
átruházására irányuló szerződésnek tartalmaznia kell a fizetésre kötelezett késedelmes teljesítése esetére a fizetésre
kötelezettnek a pénzforgalmi szolgáltatója részére adott,
a) a termék ellenértékére és
b) a termék ellenértéke után fizetendő késedelmi kamatra
vonatkozó beszedési megbízás teljesítésére irányuló hozzájárulását, felhatalmazó nyilatkozatát.
(4) Amennyiben a szerződő felek az adott ágazatban elismert szakmaközi szervezet által elfogadott, fizetési határidőt
tartalmazó szabványos szerződésminta szerint kötnek szerződést, akkor eltérhetnek az  (1)  bekezdésben foglalt
fizetési határidőre vonatkozó előírástól.
4. Betakarítás előtti szerződési szabályok 4. § (1) Mezőgazdasági termelővel, mint eladóval az  általa használt mezőgazdasági földterületen megtermelt
mezőgazdasági termény értékesítésére annak betakarítása előtt csak
a) a  Ptk. 6:232.  §-a szerinti, a  saját termelésű mezőgazdasági áru szolgáltatására kötött adásvételi szerződés,
valamint
b) a  Ptk. 6:233.  §-a szerinti, a  vevő közreműködésével előállított mezőgazdasági áru szolgáltatására kötött
adásvételi szerződés
köthető. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában eladónak minősül mezőgazdasági termelőként az a személy, aki az általa használt
mezőgazdasági földterületen a  szerződés tárgyát képező mezőgazdasági terményt saját nevében és saját
kockázatára termeli meg.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szerződések esetében a Ptk. rendelkezéseit az e törvényben foglalt kiegészítéssel együtt kell
alkalmazni.
5. § (1) Mezőgazdasági termelővel, mint eladóval az  általa használt mezőgazdasági földterületen megtermelt
mezőgazdasági termény értékesítésére annak betakarítása előtt kötött adásvételi szerződésnek tartalmaznia kell
a) az eladó nyilatkozatát arról, hogy a szerződés teljesítését szolgáló mezőgazdasági terményt mezőgazdasági
termelőként saját nevében és saját kockázatára termeli,
b) egyedi azonosításra alkalmas módon azon mezőgazdasági földterületek megjelölését, amelyen megtermelt
terménnyel az eladó a szerződésben foglaltakat teljesíti,
c) rögzített mennyiség szolgáltatására vállalt kötelezettség esetén az  eladó nyilatkozatát a  b)  pont szerinti
területeken hektáronként megtermelhető szokásos termény mennyiségéről,
d) a  szerződés teljesítését akadályozó ellenőrzési körön kívül eső ok vevő részére történő bejelentésének és
igazolásának részletes feltételeit,
e) a minőség meghatározásának módját, valamint
f ) a teljesítési és a minőségi vita rendezésének rendjét.
(2) A  mezőgazdasági termelő egészben vagy részben csak abban az  esetben mentesül a  szerződésben rögzített
mennyiségű mezőgazdasági termény értékesítésének kötelezettsége alól, ha
a) az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti területen az  (1)  bekezdés c)  pontja szerint rögzített mennyiségű
mezőgazdasági termény a mezőgazdasági termelő ellenőrzési körén kívül eső ok miatt nem termett meg, és
amelyről a másik szerződő felet még a termény betakarítása előtt értesítette, valamint
b) a  mezőgazdasági termelő az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti területen ellenőrzési körén kívül eső
mezőgazdasági káresemény bekövetkezését a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti
kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvénynek (a  továbbiakban: Mkk. tv.) megfelelően
az  agrárkár-megállapító szervhez történt bejelentés alapján kiállított, az  Mkk. tv. 14.  § (1)  bekezdése vagy
14. § (2a) bekezdése szerinti hatósági döntéssel igazolta.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak alkalmazása nem érinti a szerződő felek megállapodását arról, hogy a mezőgazdasági
termelő a  (2)  bekezdésben foglalt okok miatt kieső terménymennyiséget az  általa használt más mezőgazdasági
földterületen megtermelt mezőgazdasági terménnyel pótolja. Ebben az  esetben a  mezőgazdasági termelő
csak akkor mentesül a  szerződésben rögzített mezőgazdasági termény értékesítésének kötelezettsége alól, ha
az  ellenőrzési körén kívül eső okot az  általa használt összes földterület vonatkozásában a  (2)  bekezdés b)  pontja
szerinti módon bejelentette és igazolta.
6. § (1) A  vevő közreműködésével előállított mezőgazdasági termény értékesítésére annak betakarítása előtt kötött
adásvételi szerződés esetében az 5. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(2) A vevő az általa mezőgazdasági termelőtől, mint eladótól megvásárolt mezőgazdasági termény harmadik személy
javára történő tovább értékesítése esetén a harmadik személlyel szemben csak abban az esetben hivatkozhat az 5. §
(2) bekezdésen alapuló felelőssége korlátozására, ha a harmadik személlyel kötött szerződés ezt lehetővé teszi.
5. Kötelező szerződések a tejágazatban 7. § (1) A nyerstej Magyarországon történő értékesítésére irányuló szerződést – a végső fogyasztó részére történő közvetlen
értékesítés kivételével – a nyerstej feldolgozásáig a Rendelet 148. cikkében meghatározott tartalommal írásba kell
foglalni.
(2) A  felek között a  határozott időre kötött (1)  bekezdés szerinti szerződés időtartama legalább 6 hónap. A  felek
a  határozatlan időre kötött (1)  bekezdés szerinti szerződést rendes felmondással hat hónapos felmondási idővel
szüntethetik meg.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott kötelezettség betartását a  mezőgazdasági igazgatási szerv ellenőrzi.
Amennyiben a  mezőgazdasági igazgatási szerv megállapítja a  kötelezettség megszegését, egy hónapos határidő
kitűzésével felhívja a  feleket a  kötelezettség teljesítésére. A  mezőgazdasági igazgatási szerv akkor alkalmaz
szankciót, ha a felek a határidő elteltével sem teljesítik a kötelezettségeiket.
6. Mezőgazdasági adatbázisok 8. § (1) A  mezőgazdasági termékpiacok megalapozott információn alapuló szervezése, valamint az  Európai Unió felé
történő adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében statisztikai célra állami adatbázisokat kell működtetni.
(2) A  miniszter irányítása alatt álló, gazdasági elemzésekkel foglalkozó intézet – agrárgazdasági adatbázisokat
működtető szervként – működteti a
a) tesztüzemi információs rendszert,
b) piaci árinformációs rendszert.
(3) A  tesztüzemi információs rendszer és a  piaci árinformációs rendszer működtetésének módját, az  adatszolgáltatás
tartalmát, gyakoriságát, az  adatok felhasználását, az  adatszolgáltatásra kötelezettek körét, továbbá
az adatszolgáltatás módját a miniszter rendeletben állapítja meg.
(4) A  piaci árinformációs rendszer belföldi árjelentési feladatokat, valamint az  európai uniós tagságból
fakadó árjelentési kötelezettségeket lát el a  nemzeti és a  közös piacszabályozás működtetése érdekében.
Az  adatszolgáltatásra kötelezett ágazatokban a  valós piaci folyamatok nyomon követése egyedi azonosítóval
ellátott szervezetsoros ár- és mennyiségi feladatok gyűjtésén, kötelező adatszolgáltatáson és azok feldolgozásán
keresztül valósul meg. Az egyedi információkból számított – egyedi azonosító adatokat nem tartalmazó – súlyozott
átlagok rendszeres jelentése az  Európai Bizottság (a  továbbiakban: Bizottság), a  nemzeti irányító szervek és
statisztikai céllal a piaci szereplők felé történik.
(5) A (4) bekezdés szerinti kötelező adatszolgáltatásra kötelezettek a Rendelet 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott
ágazatok e törvény hatálya alá tartozó szereplői.
(6) A (4) bekezdés szerinti kötelező adatszolgáltatás körében nyilatkozni kell
a) a jelentésre kötelezett nevéről, címéről,
b) a jelentés időszakáról,
c) az áradatokról,
d) a vonatkozó mennyiségi adatokról,
e) a megfigyelés alá vont termékek köréről.
9. § Az agrártámogatás igénybevevője rendeletben meghatározottak szerint, az  ott felsorolt adatok szolgáltatására
köteles.
10. § (1) A  mezőgazdasági termelő a  mezőgazdasági igazgatási szerv részére termésbecslési célból, illetve agrárgazdasági
adatbázis működtetése céljából az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározottak szerint köteles
gazdálkodásáról adatot szolgáltatni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás keretében – az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben
meghatározott gazdálkodási adatokon túl – a mezőgazdasági termelő köteles a családi és utóneve, születési családi
és utóneve, lakcíme, székhelye (telephelye), regisztrációs száma adatait megadni.
(3) A  termésbecslési adatok, illetve az  agrárgazdasági adatok kizárólag statisztikai célra használhatók fel.
A  mezőgazdasági termelő által megadott személyes adatokat a  mezőgazdasági igazgatási szerv az  aggregált
statisztikai adat előállítását követően törli a nyilvántartásából.
11. § A nyers tej első felvásárlója a  Rendelet 151.  cikkének megfelelően köteles havonta jelenteni a  hozzájuk szállított
nyers tej mennyiségét a  Központi Statisztikai Hivatalnak (a  továbbiakban: KSH), amelyről a  KSH a  miniszter
közvetítésével tájékoztatja a Bizottságot.
12. § A miniszter elkészíti és működteti a termelői szervezetekkel és termelői csoportokkal kapcsolatos adatbázist.
7. Piaci kategorizálás 13. § Jogszabályban meghatározott állatokat a levágás során az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában,
illetve e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott módon és feltételek szerint minősíteni kell.
III. FEJEZET
SZAKMAKÖZI SZERVEZETEK, TERMELŐI SZERVEZETEK, TERMELŐI CSOPORTOK
8. Szakmaközi szervezetek elismerése, működése 14. § A miniszter
a) a szervezet kérelme alapján – amennyiben a Rendelet másként nem rendelkezik – a kérelem és valamennyi
vonatkozó dokumentum benyújtásától számított négy hónapon belül dönt a  szakmaközi szervezet
elismeréséről, valamint jogszabályban meghatározott esetekben dönt a szakmaközi szervezet elismerésének
felfüggesztéséről vagy visszavonásáról;
b) a szakmaközi szervezet kérelme és az adott ágazatra vonatkozó gazdasági adatok alapján egyedileg vizsgálja
az  elismerési feltételek, a  szakmaközi célok megvalósítására való alkalmasság, illetve a  15.  § (1)  bekezdése
szerinti jelentős arány meglétét;
c) ellátja a szakmaközi szervezetek ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat;
d) gondoskodik az elismerésről és annak visszavonásáról szóló döntésnek a Hivatalos Értesítőben és a miniszter
által vezetett minisztérium honlapján (a továbbiakban: honlap) történő közzétételéről;
e) az  elismert szakmaközi szervezetekről mindenki számára a  honlapon ingyenesen elérhető nyilvántartást
vezet, amely tartalmazza a  szakmaközi szervezet nevét, elérhetőségeit, céljait, vezető tisztségviselőjének
megnevezését;
f ) teljesíti a szakmaközi szervezetekkel összefüggő, a Bizottság irányában fennálló tájékoztatási kötelezettséget.
15. § (1) Szakmaközi szervezetként ismerhető el az  a  Rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében felsorolt valamely meghatározott
ágazatban működő egyesület vagy köztestület, amely megfelel e  törvény és a  Rendelet rendelkezéseinek, és
amelynek tagsága az adott termék előállításának, feldolgozásának, illetve kereskedelmének jelentős arányát végzi.
(2) Egy ágazatban csak egy szakmaközi szervezet ismerhető el.
 (3) E  törvény alkalmazásában a  Rendelet 1.  cikk (2)  bekezdés x)  pontjában meghatározott ágazat nem minősül egy
ágazatnak.
 (4) Egy elismert szakmaközi szervezet egy vagy több másik ágazatot, vagy annak egy részét is képviselheti, ha teljesíti
a másik ágazatban vagy annak adott részében a szakmaközi elismerés feltételeit.
 (5) Szakmaközi szervezet elismerésekor másik szakmaközi szervezet által képviselt ágazatrész nem vehető figyelembe.
 (6) Valamely szervezet névhasználata során a szakmaközi szervezet kifejezés alkalmazása nem keltheti azt a  látszatot,
hogy az adott szervezet a Rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően jött létre és működik.
 (7) A miniszter a szakmaközi szervezetet évente legalább egyszer ellenőrzi, amely során megvizsgálja, hogy megfelel-e
az  elismerési feltételeknek. Amennyiben a  szakmaközi szervezet nem felel meg valamely elismerési feltételnek,
a  miniszter határidő tűzésével felszólítja a  szakmaközi szervezetet az  elismerési feltételeknek megfelelő működés
helyreállítására. Ennek eredménytelen elteltét követően a  miniszter az  elismerést legfeljebb egyéves időtartamra
felfüggeszti.
(8) A  miniszter az  elismerést visszavonja, ha a  (7)  bekezdés alapján kitűzött határidő eredménytelenül eltelik és
az elismerési feltételeknek megfelelő működés a felfüggesztés alatt sem áll helyre.
16. § Az elismert szakmaközi szervezet az  elismeréssel kapcsolatosan fennálló tájékoztatási és adatszolgáltatási
kötelezettségét a  miniszter felé évente egyszer, e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott
határidőig teljesíti.
17. § (1) A  szakmaközi szervezetnek a  Rendelet 210.  cikk (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott kötelezettségét
a miniszterhez intézett bejelentéssel kell teljesíteni, amelyet a miniszter haladéktalanul továbbít a Bizottság felé.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell a  piacszervezési intézkedés szövegét, illetve pontos
tartalmát, valamint annak – szükség szerint piaci adatokkal alátámasztott – indokolását.
(3) A  Bizottságnak a  Rendelet 210.  cikk (5)  bekezdése szerinti határozatáról a  miniszter haladéktalanul tájékoztatja
a szakmaközi szervezetet.
9. Termelői szervezetek és csoportok elismerése, működése 18. § (1) A  miniszter végzi a  termelői szervezetek, azok társulásai és a  termelői csoportok, elismerésével, az  elismerés
visszavonásával és az  elismerési feltételeknek az  elismerés időtartama alatt történő teljesítésével kapcsolatos
tagállami feladatokat.
(2) A miniszter az (1) bekezdésben foglalt feladatai körében különösen
a) dönt a termelői csoport, termelői szervezetek, illetve azok társulásainak elismerés iránti kérelméről;
b) dönt a  termelői szervezet működési programja és a  termelői szervezetek társulásának részleges működési
programja elfogadása iránti kérelméről;
c) gondoskodik az  a) és b)  pontban meghatározott eljárásokhoz kapcsolódó ellenőrzésekről, és alkalmazza
az ellenőrzések eredménye alapján jogszabályban meghatározott szankciókat;
d) teljesíti az Európai Bizottság felé történő adatszolgáltatást.
10. Piacszervezési intézkedés kiterjesztése 19. § (1) Az  elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet,
amennyiben egy adott termék előállításának – szakmaközi szervezet esetén előállításának, kereskedelmének vagy
feldolgozásának – tekintetében reprezentatívnak minősül, a  miniszternél kezdeményezheti az  adott termékre
vonatkozó piacszervezési intézkedésnek a Rendelet 164. cikk szerinti kiterjesztését.
(2) A  kiterjesztésről a  miniszter a  körülmények mérlegelését követően a  Rendeletben foglaltak szerint dönt.
A kiterjesztés a piacszervezési intézkedés miniszteri rendeletben történő kihirdetésével valósul meg.
(3) A kiterjesztett piacszervezési intézkedéssel ellentétes szerződési kikötés semmis.
 (4) Piacszervezési intézkedés kiterjesztése legfeljebb három gazdasági évig tartható hatályban.
 (5) A  szakmaközi szervezet által alkalmazott intézkedés a  termelők, feldolgozók, kereskedők közül arra a  csoportra
terjeszthető ki, amelyre az adott intézkedést a szakmaközi szervezeten belül is alkalmazták.
11. A kiterjesztett piacszervezési intézkedés ellenőrzése 20. § (1) A kiterjesztett piacszervezési intézkedés végrehajtását a mezőgazdasági igazgatási szerv ellenőrzi.
 (2) Amennyiben a  mezőgazdasági igazgatási szerv megállapítja, hogy a  piaci szereplő a  piacszervezési intézkedés
rendelkezéseit megsértette, ágazatfelügyeleti bírságot szab ki. Ebben az  esetben az  ágazatfelügyeleti bírság
legkisebb mértéke ötezer forint, legmagasabb mértéke ötvenmillió forint, de legfeljebb a  piaci szereplő által
a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évben elért nettó árbevétel tíz százaléka.
(3) A  piaci szereplő által, a  bírság jogerős kiszabásától számított két éven belül ismételten tanúsított bármely,
a piacszervezési intézkedésbe ütköző magatartás esetén az ágazatfelügyeleti bírság összege a korábban kiszabott
bírság másfélszeresénél nem lehet kevesebb, de legalább százezer forint, legfeljebb kétszázmillió forint azzal, hogy
annak összege a piaci szereplő által a  jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évben elért
nettó árbevétel tizenöt százalékánál nagyobb nem lehet.
(4) Az ágazatfelügyeleti bírság mértékét az eset összes körülményére – így különösen a jogsértő állapot időtartamára,
a  jogsértő magatartás ismételt tanúsítására, a  jogsértéssel elért előnyre és a  piaci szereplő gazdasági súlyára –
tekintettel kell meghatározni.
12. Pénzügyi hozzájárulás 21. § (1) A  miniszter kérelemre a  Rendeletben foglaltak szerint dönt a  Rendelet 165.  cikkében meghatározott pénzügyi
hozzájárulásról.
(2) A miniszter a piacszervezési intézkedést kihirdető rendeletében határozza meg a pénzügyi hozzájárulás mértékét és
a hozzájárulás fizetésére kötelezettek körét. A miniszter a hozzájárulás előírásának megállapítása során az intézkedés
nyomán jelentkező előnyök és hátrányok mérlegelésével jár el.
(3) A pénzügyi hozzájárulást közvetlenül a  jogosult termelői szervezet, termelői szervezet társulása, vagy szakmaközi
szervezet javára kell teljesíteni.
13. A pénzügyi hozzájárulás ellenőrzése 22. § (1) Önkéntes teljesítés hiányában a  pénzügyi hozzájárulás fizetési kötelezettséget a  jogosult termelői szervezet,
termelői szervezet társulása vagy szakmaközi szervezet kérelmére a mezőgazdasági igazgatási szerv állapítja meg.
A  pénzügyi hozzájárulás fizetési kötelezettséget a  mezőgazdasági igazgatási szerv hivatalból is megállapíthatja.
A  pénzügyi hozzájárulás fizetésének teljesítésére legalább harminc napot kell biztosítani. A  mezőgazdasági
igazgatási szerv a pénzügyi hozzájárulás fizetési kötelezettséget megállapító határozatában a pénzügyi hozzájárulás
határidőre történő meg nem fizetése esetére végrehajtási bírságot szab ki. A  végrehajtási bírság napi összege
ezertől ötvenezer forintig terjedhet. A  pénzügyi hozzájárulásnak a  mezőgazdasági igazgatási szerv által történő
beszedése során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
132. §-ában foglaltakat nem kell alkalmazni.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv különös méltánylást érdemlő esetben – a pénzügyi hozzájárulás fizetésére köteles
személy vagy szervezet indokolt kérelmére – egy alkalommal, a  végrehajtási bírság napi összegének növelésével
egyidejűleg az önkéntes teljesítésre póthatáridőt biztosíthat. A megnövelt összegű végrehajtási bírság mértéke napi
százezer forintig terjedhet.
(3) A pénzügyi hozzájárulás fizetésére köteles piaci szereplő a végrehajtási bírságot a (4) bekezdésben meghatározott
határidő, a megemelt összegű végrehajtási bírságot pedig a teljesítési póthatáridő lejártától a pénzügyi hozzájárulás
megfizetéséig terjedő időszakra köteles megfizetni. A  póthatáridő lejártáig terjedő időszak alatt nem kell
végrehajtási bírságot fizetni.
(4) A  végrehajtási bírság mértékét az  eset összes körülményére – így különösen a  fizetendő pénzügyi hozzájárulás
mértékére, a  pénzügyi hozzájárulás-fizetési kötelezettség korábban előforduló határidőre való nem teljesítésére,
a pénzügyi hozzájárulás fizetésére köteles személy gazdasági súlyára – tekintettel kell meghatározni.
(5) A  pénzügyi hozzájárulás, ha azt a  kötelezett a  teljesítésre nyitva álló határidőn belül nem fizette meg, adók
módjára behajtandó köztartozásnak minősül, amelyet a  mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresésére az  állami
adóhatóság szed be.
23. § A jogi személyre vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre kiszabott végrehajtási bírságot, illetve
ágazatfelügyeleti bírságot mind a kötelezettel, mind a kötelezett vezető tisztségviselőjével szemben egyidejűleg is
ki lehet szabni.
14. Elismert szakmaközi szervezetek képviseleti jogai 24. § (1) A piacot súlyosan zavaró magatartás vagy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat jogellenességének megállapítását,
annak alkalmazásától és alkalmazásra ajánlásától való eltiltását szakmaközi szervezet is kérheti a bíróságtól.
(2) A  szakmaközi szervezet saját tagjának olyan perében meghatalmazottként eljárhat, amelynek tárgya a  szervezet
alapszabályában meghatározott érdek-képviseleti célok körébe vonható.
(3) A  szakmaközi szervezet saját tagjait érintő, a  (2)  bekezdés szerinti jogellenes magatartásból eredő kárigény
érvényesítésére irányuló perben – a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezései szerint – eljárhat.
15. Megállapodások és összehangolt magatartások 25. § (1) Az  elismert szakmaközi szervezet által megkötött, a  Rendelet 210.  cikke szerinti megállapodás és összehangolt
magatartás nyilvános és ahhoz a  szakmaközi szervezetekhez nem tartozó további ágazati szereplők írásos
nyilatkozatban csatlakozhatnak. A csatlakozás feltételeit a felek a megállapodásban határozzák meg.
(2) A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen
forgalmazói magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény (a  továbbiakban: Tfmtv.) szerinti beszállítók
érdekképviseletét ellátó szervezet és a  szakmaközi szervezet a  tagjai számára az  adott piacra, illetve az  ott
alkalmazásra kerülő árakra, beszerzési és értékesítési lehetőségekre, ösztönzők alkalmazására, a  termékek piaci
helyzetének javítására, illetve kiegyensúlyozott piaci viszonyok biztosítására vonatkozó felmérést végezhet,
információt adhat, valamint a  tagok között erre irányuló koordinatív egyeztetést folytathat. Amennyiben az  ilyen
tevékenység révén megvalósuló gazdasági és társadalmi előnyök meghaladják a  tevékenység révén kialakuló
versenyt korlátozó magatartásból adódó hátrányokat az  ilyen tevékenység nem minősül a  tisztességtelen piaci
magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-ában foglalt tilalom megsértésének.
IV. FEJEZET
SZAKTANÁCSADÁSI SZOLGÁLTATÁSOK SZABÁLYAI 26. § (1) A  legalább részben az  államháztartás alrendszeréből, európai uniós forrásból vagy nemzetközi megállapodás
alapján egyéb programból finanszírozott szaktanácsadási szolgáltatást nyújtó szaktanácsadóként csak
az  a  természetes személy tevékenykedhet, aki szaktanácsadói engedéllyel rendelkezik, és büntetlen előéletű.
A szaktanácsadói engedély iránti kérelem – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvényben meghatározott adatokon túl – tartalmazza a kérelmező természetes
személyazonosító adatait, értesítési címét, szakirányú végzettségét és a  kérelmezett szaktanácsadói besorolását,
szakterületét, illetve részszakterületet, valamint a kérelmező szakmai gyakorlatát bemutató összefoglalót.
(2) A  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a  továbbiakban: agrárkamara) az  (1)  bekezdés
szerinti szaktanácsadói engedéllyel rendelkezőkről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a  kérelmezőnek
az engedély iránti kérelem (1) bekezdésben meghatározott adatait, és – ha e célból rendelkezésre bocsátotta – egyéb
elérhetőségét, továbbá a  kapcsolódó végrehajtási rendeletben meghatározott egyéb adatokat, dokumentumokat.
A  nyilvántartásból kizárólag a  szaktanácsadói tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából
szolgáltatható adat.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti szaktanácsadói tevékenység engedélyezésével kapcsolatos feladatokat az  agrárkamara
országos ügyintéző szervezete látja el.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki
a) a mezőgazdasági igazgatási szervet,
b) az agrárgazdasági adatbázisokat működtető szervet.
28. § (1) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a  szakmaközi szervezetek elismerését, az  elismerés felfüggesztését, visszavonását, tájékoztatási
kötelezettségét, a szakmaközi szervezetek működésének ellenőrzését;
b) a  kiterjesztett piacszervezési intézkedést, annak időtartamát, ezen piacszervezési intézkedés hatálya alá
tartozó, elismert termelői szervezethez, termelői szervezetek elismert társulásához vagy elismert szakmaközi
szervezethez nem tartozó piaci szereplők körét;
c) a  pénzügyi hozzájárulás fizetésére kötelezettek körét, a  pénzügyi hozzájárulás mértékét, a  kedvezmények,
mentességek körét, a fizetési kötelezettség teljesítésének időpontját;
d) a  termelői csoportok, termelői szervezetek, azok társulásai elismerését, az  elismerés visszavonását,
beszámolási kötelezettségét, működésük ellenőrzését, működésük során feltárt szabálytalanságokkal
kapcsolatban kiszabható szankciók körét;
e) a vágás utáni minősítés rendjét; f ) a  piaci árinformációs rendszer működését, az  adatszolgáltatás tartalmát, gyakoriságát, az  adatok
felhasználását, az  adatszolgáltatásra kötelezettek körét, továbbá az  adatszolgáltatás módját érintő
szabályokat;
g) a tesztüzemi információs rendszer működését érintő szabályokat;
h) a termésbecsléssel kapcsolatos adatszolgáltatás részletes szabályait;
i) az agrártámogatás igénybevevőjét terhelő adatszolgáltatás részletes szabályait;
j) a Rendelet V. rész I. Fejezetében meghatározott rendkívüli intézkedések tagállami végrehajtási szabályait;
k) a termelői szervezetekkel kapcsolatos, az egyes ágazatokra vonatkozó gazdasági térségeket
rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy – az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben
állapítsa meg a  mezőgazdasági, vidékfejlesztési szaktanácsadók szakterületeinek körét, a  szaktanácsadói
tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a  szaktanácsadói engedély kiadásának feltételeit és rendjét,
a  szaktanácsadók nyilvántartásának adattartalmát, a  nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes szabályokat,
a  szaktanácsadók képzésére vonatkozó szabályokat, továbbá a  szaktanácsadói tevékenységre jogszabályban vagy
hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket.
29. § Ez a törvény a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
30. § E törvény hatálybalépését megelőzően elismert szakmaközi szervezetek elismerését a törvény hatálybalépése nem
érinti.
31. § Ez a törvény
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és
az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei 1305/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet, és
c) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 32. § Hatályát veszti a  szakmaközi szervezetekről és az  agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi
CXXVIII. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1277/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-3.4.0-09-2010-0009 azonosító számú („471. számú főút Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei szakaszok korszerűsítése” című) és a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0019 azonosító számú („471. sz. főút Hajdúsámson–Nyíradony közötti szakaszának burkolaterősítése”) projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a KÖZOP-3.4.0-09-2010-0009 azonosító számú, „471. számú főút Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg
megyei szakaszok korszerűsítése” című, és
b) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0019 azonosító számú „471. sz. főút Hajdúsámson–Nyíradony közötti szakaszának
burkolaterősítése” című
projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2017. (XI. 16.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a fogyatékos emberek társadalmi integrációjával
összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára 2017. december 1. napjától 2018. május 31. napjáig
Szekeres Pál Leventét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben
meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó területeken a fogyatékos emberek
társadalmi integrációjával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára, ennek keretében különösen
a következőkre terjed ki:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szakterületein zajló, a fogyatékos emberek
társadalmi integrációját célzó feladatok koordinálására, végrehajtásuk figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére;
b) az EMMI fogyatékos emberekre vonatkozó társadalmi integrációs programjának előkészítésére,
a megvalósításának nyomon követésére, támogatására;
c) a fogyatékosságügyi programalkotó minisztériumi munkacsoport tevékenységének szakmai irányítására és
koordinálására. 3. § A miniszteri biztos a 2. § b) pontjában meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik
a) az eredményes és hatékony működéshez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáról,
b) a feladat ellátását érintő szabályok kidolgozásában való részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
c) a további humán és dologi erőforrás-fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjáról,
d) a fogyatékosságügyi érdekképviseleti szervezetekkel való kapcsolattartásban való részvételről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havonta bruttó 400 000 Ft
összegű díjazásra és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. december 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2017. (VI. 15.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
15/2014. (I. 30.) Korm. rendelete a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó egyes labdarúgó sportlétesítményfejlesztési beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Nemzeti Stadionfejlesztési
Program keretében megvalósuló, az 1. mellékletben felsorolt labdarúgó sportlétesítmény-fejlesztési beruházásokkal
összefüggő, a 2. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  1.  mellékletben felsorolt beruházások megvalósításához és használatbavételéhez
szükségesek.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint első
fokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
első fokú szakhatóságként jár el.
 (4) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § (1) A Nemzeti Stadionfejlesztési Program részét képező, a 3. mellékletben felsorolt beruházások hivatalos közbeszerzési
tanácsadója, beruházáslebonyolítója és építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki
Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházáslebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f ), j) és k) pontjában foglalt feladatokon túlmenően – az építésügyi
szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve
tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
417/I/2010. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az indítványt elutasítom.
I. Az indítványozó a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény (a továbbiakban: Fot.) 149. § (8) bekezdés b) pontjának megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállami jogbiztonság sérelmére tekintettel. Érvelése szerint a gyógyszerész
szakma patikaliberalizáció hatására kifejezett mélységes
elégedetlenségére válaszul kaptak doktori címet azok a
gyógyszerészek, akik az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2008. évi CVI. törvény hatályba
lépése előtt szereztek gyógyszerészi oklevelet magyar felsőoktatási intézményben. Az indítványozó szerint egy demokratikus jogállamban az Országgyűlés nem kezelheti a
társadalmi konfliktusokat címek adományozásával. Megítélése szerint a jogbiztonság követelményébe foglalt kiszámíthatóság és stabilitás sérelmét okozza, hogy a gyógy
szerészek akár évekkel, évtizedekkel oklevelük megszerzését és hallgatói jogviszonyuk megszűnését követően
váltak jogosulttá doktori cím használatára.
Az indítványozó az Alkotmánybíróság főtitkárának tájékoztatását követően indítványát fenntartotta.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárása során az indítványozó által megjelölt jogszabályi rendelkezést veti
össze az Alkotmánynak az indítványozó véleménye szerint sérelmet szenvedő rendelkezésével. Jelen esetben az
indítványozó nem kizárólagosan a Fot. megsemmisíteni
kért rendelkezésének a jogállami jogbiztonságba való ütközését állította, hanem a megítélése szerint a demokratikus jogállamiság követelményével ellentétes törvényalkotói szándékot kifogásolta. Az indítványozó által feltételezett, mögöttes jogalkotói szándék alkotmányellenességének vizsgálatára az Alkotmánybíróságnak az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) hatásköri szabályai alapján nincs lehetősége.
Az indítványozó által megsemmisíteni kért jogszabályi
előírás – a Fot.-nak a korábban oklevelet szerző gyógyszerészek doktori címére vonatkozó rendelkezése – és a jogbiztonság indítványozó által felvetett aspektusai között alkotmányjogi szempontból értékelhető összefüggés nem
állapítható meg.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1833/2013. (XI. 15.) Korm. határozata a víz alatti kulturális örökség védelméről szóló UNESCO egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  víz alatti kulturális örökség védelméről szóló UNESCO egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
258/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Motika Annamáriát 2015. február 10-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2010. (III. 12.) KHEM rendelete a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a „mozgáskorlátozott személyekkel” kapcsolatos kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V.14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § A rendelet 1. melléklete a hagyományos és a nagysebességű vasúti rendszer egészén vagy részén közlekedő vasúti
személyszállító járművekre vonatkozó, a mozgáskorlátozott személyek közlekedéshez való jogának biztosítása
érdekében előírt követelményeket határozza meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépését követően
indult eljárásokban kell alkalmazni. 3. § Ez a rendelet a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a mozgáskorlátozott személyekkel
kapcsolatos átjárhatóság műszaki előírásairól szóló 2007. december 21-i 2008/164/EK bizottsági határozatnak való
megfelelést szolgálja. Hónig Péter s. k.,


text:
2013. CVI. törvény az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló
jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. június 21-ei ülésnapján fogadta el.
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
EMLÉKEZTETVE az Európai Unió 27 tagállamának az Európai Tanács keretében ülésező állam-, illetve kormányfői által
2009. június 18–19-én elfogadott, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló határozatra;
EMLÉKEZTETVE az  Európai Tanács keretében ülésező állam-, illetve kormányfők által 2009. június 18–19-én tett
nyilatkozatra, miszerint a  következő csatlakozási szerződés megkötésének időpontjában az  említett határozat
rendelkezéseit egy, a saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolandó jegyzőkönyvbe foglalják;
TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a Magas Szerződő Felek aláírták a Magas Szerződő Felek és a Horvát Köztársaság közötti,
a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést;
MEGÁLLAPODTAK a  következő rendelkezésekben, amelyeket az  Európai Unióról szóló szerződéshez és az  Európai
Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
I. cím
AZ ÉLETHEZ VALÓ JOG, A cSALÁD ÉS AZ OKTATÁS
1. cikk
A Lisszaboni Szerződésnek az  Európai Unió Alapjogi Chartáját jogi kötőerővel felruházó rendelkezései, illetve
a  szabadságon, a  biztonságon és a  jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó rendelkezései semmilyen
módon nem érintik Írország Alkotmánya 40.3.1.  cikkében, 40.3.2.  cikkében és 40.3.3.  cikkében az  élethez való jog
védelmére, 41. cikkében a család védelmére, valamint 42. cikkében, 44.2.1. cikkében és 44.2.5. cikkében az oktatással
kapcsolatos jogok védelmére vonatkozó rendelkezések hatályát és alkalmazhatóságát.
II. cím
ADÓZÁS 2. cikk
A Lisszaboni Szerződés semmilyen módon és egyetlen tagállam tekintetében sem változtatja meg az Európai Unió
hatásköreinek terjedelmét és gyakorlását az adózás területén.
III. cím
BIZTONSÁG ÉS VÉDELEm 3. cikk
Az Unió nemzetközi szintű fellépését a demokrácia és a jogállamiság elve, az emberi jogok és alapvető szabadságok
egyetemes és oszthatatlan voltának elve, az  emberi méltóság tiszteletben tartása, az  egyenlőség és a  szolidaritás
elve, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog elveinek tiszteletben tartása
vezérli.
Az Unió közös biztonság- és védelempolitikája a közös kül- és biztonságpolitika szerves része, amely biztosítja az Unió
műveleti képességét ahhoz, hogy az  Unió – az  Egyesült Nemzetek Alapokmányának alapelveivel összhangban –
az Unión kívül békefenntartó, konfliktusmegelőző és a nemzetközi biztonságot erősítő missziókat hajtson végre.
A közös biztonság- és védelempolitika nem érinti az  egyes tagállamok – így Írország – biztonság- és
védelempolitikáját vagy bármely tagállam kötelezettségeit.
A Lisszaboni Szerződés nem érinti és nem sérti Írország hagyományos katonai semlegességi politikáját.
A tagállamok – beleértve Írországot is, amely a  szolidaritás szellemében, és hagyományos katonai semlegességi
politikájának sérelme nélkül lép fel – maguk fogják meghatározni, hogy milyen jellegű segítséget vagy támogatást
fognak nyújtani egy olyan tagállamnak, amelyet terrortámadás ért, vagy amelynek területét fegyveres támadás érte.
A közös védelem irányába mutató bármilyen döntéshez az  Európai Tanács egyhangú határozatára van szükség.
A  tagállamok – köztük Írország – döntik el, hogy a  Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek és saját alkotmányos
követelményeiknek megfelelően létrehoznak-e egy közös védelmet.
Az ebben a címben foglaltak semmilyen módon nem érintik vagy sértik egyetlen más tagállamnak a biztonsággal és
védelemmel kapcsolatos álláspontját vagy politikáját sem.
Maguk az  egyes tagállamok döntik el azt is, hogy – a  Lisszaboni Szerződés rendelkezéseivel és saját nemzeti jogi
követelményeikkel összhangban – részt vesznek-e állandó strukturált együttműködésben vagy az Európai Védelmi
Ügynökségben.
A Lisszaboni Szerződés nem rendelkezik európai haderő létrehozásáról vagy bármely katonai alakulatba való
besorozásról.
A Lisszaboni Szerződés nem érinti Írország vagy bármely más tagállam arra vonatkozó jogát, hogy meghatározza
a védelmi és biztonsági kiadásai jellegét és mértékét vagy védelmi képességeinek jellegét.
Írország és az  egyes tagállamok saját nemzeti jogi követelményeikkel összhangban maguk döntik el, hogy részt
vesznek-e bármely katonai műveletben.
IV. cím
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 4. cikk
E jegyzőkönyv 2012. június 30-áig áll nyitva a Magas Szerződő Felek általi aláírásra.
A Magas Szerződő Felek és – amennyiben a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Unióhoz történő csatlakozása
időpontjában ez a jegyzőkönyv még nem lépett hatályba – a Horvát Köztársaság ezt a jegyzőkönyvet alkotmányos
követelményeiknek megfelelően megerősítik. A megerősítő okiratokat az Olasz Köztársaság kormányánál helyezik
letétbe.
E jegyzőkönyv – amennyiben lehetséges – 2013. június 30-án lép hatályba, feltéve, hogy az  összes megerősítő
okiratot letétbe helyezték, illetve ennek hiányában az  azt követő hónap első napján, hogy az  utolsó tagállam is
letétbe helyezte megerősítő okiratát.
5. cikk
Ezt a jegyzőkönyvet, amely egyetlen eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven
készült, és amelynek az  e  nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles, az  Olasz Köztársaság
kormányának irattárában helyezik letétbe, amely minden további tagállam kormányának eljuttat egy-egy
hitelesített másolatot.
A Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről szóló okmány 2.  cikke alapján e  jegyzőkönyvnek a  Horvát
Köztársaság tekintetében történő hatálybalépésétől e  jegyzőkönyv horvát nyelvű szövege az  első bekezdésben
említett szövegekkel együtt egyaránt hiteles, és azt is az  Olasz Köztársaság kormányának irattárában helyezik
letétbe, amely minden további tagállam kormányának eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.”
4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Jegyzőkönyv 4. cikk harmadik bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Jegyzőkönyv, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
43/2018. (VIII. 7.) ORFK utasítása az Öltözködési Szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b)  pontjában, valamint a  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi
állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a  különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti,
kényszerítőeszköz- és világítástechnikai felszereléséről szóló 14/2016. (V. 10.) BM rendelet 55. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a rendészeti feladatokat ellátó személyek, valamint a fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátására vonatkozó részletes szabályokról
szóló 70/2012. (XII. 14.) BM rendeletben foglaltakra figyelemmel az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
személyi állománya öltözködési rendjének szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
személyi állományára.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 2. Általános parancsnoki feladatok
2. A Rendőrség szerveinek vezetői kötelesek gondoskodni a  vezetésük és az  irányításuk alá tartozók körében
az öltözködési szabályok betartásáról.
3. A hivatásos állomány egységes megjelenésével összefüggő, a  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek
egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a  különleges
foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti, kényszerítőeszköz- és világítástechnikai felszereléséről szóló 14/2016.
(V. 10.) BM rendeletben (a továbbiakban: BM rendelet) előírt kötelezettség teljesítése során az  állományilletékes
parancsnok köteles gondoskodni az újonnan rendszeresített termékek viseléséről.
3. Általános öltözeti rendelkezések 4. Elfogadható viselet:
a) a napszemüveg (fekete, arany- vagy ezüstszínű kerettel);
b) a gyógycipő (fekete, díszítő elemektől mentes, a  rendszeresített félcipőhöz hasonló fazonú) írásbeli orvosi
javaslatra;
c) a kokárda. 5. A szolgálati egyenruházathoz a rendszeresített fehér ing (rövid vagy hosszú ujjú), illetve felsőruházatként a „KR ünnepi
teniszing, fehér” viselése – kivéve szolgálati garbó alatt – kötelező:
a) hétvégén, munkaszüneti napon, ünnepnapon;
b) ha a BM rendelet 46. § (2) bekezdésében meghatározott vezető elrendeli;
c) a közlekedésrendészeti állomány esetében mindennap.
6. Az ezredesi rendfokozatú állomány, valamint a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR) Zenekarának tagja társasági
öltözetéhez önálló felsőruházatként ingblúzt is hordhat.
7. A tábornoki állomány tagja a társasági és gyakorló öltözethez 16M csapadék ellen védőkabátot és 16M csapadék ellen
védőnadrágot hordhat. A speciális szolgálati egyenruházat csak szolgálatban, speciális szolgálati feladatok ellátása
során viselhető, egyéb esetekben viselése tilos.
4. A polgári ruha viselésének rendje 8. A hivatásos állomány egyenruhás normatípusba sorolt tagjai közül – szolgálata ellátása során – polgári ruhát viselhet:
a) akiről az alapellátó orvos megállapította, hogy egyenruhát nem viselhet;
b) a nő a terhessége időtartama alatt;
c) bárki az állományilletékes parancsnok utasítása alapján.
9. Az állományilletékes parancsnok a  polgári ruházatot viselő hivatásos állomány részére egyes ruházati cikkek
– szolgálatteljesítési időben történő – viselését korlátozhatja.
5. Az egyenruha viselésével kapcsolatos tilalmak 10. Nem engedélyezett:
a) az egyenruházati cikkek polgári ruházati cikkekkel – látható módon – történő vegyes viselése, kivéve
a 4. pontban meghatározott viseletet;
b) a szolgálati egyenruházatnak a gyakorló ruházattal történő vegyes viselése, a taktikai öv, a lábbeli és a szolgálati
garbó kivételével;
c) a Rendőrség tekintélyét sértő, kopott, gyűrött, szennyezett ruházat viselése;
d) a méretes ruházatoknak az előírástól eltérő formában való elkészíttetése;
e) a jelzéseknek, díszítőelemeknek, jelvényeknek és kitüntetéseknek az utasításban meghatározottaktól eltérő
viselete;
f ) az öltözködési szabályok önkényes leegyszerűsítése, az  egyenruházat – jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben, az  utasításban vagy más belső normában meghatározottakon túli –
könnyítése;
g) a közterületen, gyalogosan történő szolgálatellátáskor – a halasztást nem tűrő intézkedéseket és a könnyítést
kivéve – a sapka levétele;
h) nőknél a térd középvonalától felfelé számított 10 centiméternél rövidebb, illetőleg a térd középvonalától lefelé
számított 10 centiméternél hosszabb 17M társasági szoknya, sötétkék/társasági szoknya, sötétkék viselése;
i) az egyenruházattal össze nem egyeztethető táska, reklámtasak, csomag vitele;
j) az egyenruhához esernyő hordása;
k) az egyenruházaton lévő húzózárak, patentok, gombok nyitott állapotban tartása (kivéve felső gomb, felső
patent, ahol engedélyezve van);
l) a hosszú haj olyan módon való viselése, hogy az a viselt rendfokozati jelzést, névkitűzőt eltakarja, illetve fedi;
m) munka-, illetve védőruházat, formaruházat, speciális szolgálati egyenruházat szolgálaton kívüli viselete.
6. Öltözeti könnyítések 11. A rendőr szolgálati elöljárójának engedélyével télen az időjárási viszonyoktól függően a téli sapkáját lehajtva viselheti.
12. A szolgálati elöljáró engedélye vagy jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz, illetve belső norma rendelkezése
alapján a rendőr, ha azt a körülmények – így különösen a szolgálati feladat jellege, az időjárás – indokolják, a sapkáját
leveheti. Az öltözeti könnyítésre okot adó körülmények megszűnését követően a könnyítést meg kell szüntetni.
13. Vonaton, távolsági autóbuszon, hajón, repülőgépen, közösségi közlekedési járművön egyenruhában utazó rendőr
a  zubbony, kabát, dzseki záródásán könnyíthet, azt leveheti, továbbá nyakkendőjét és/vagy sapkáját is leveheti,
kivéve, ha a  járművön szolgálatteljesítés céljából tartózkodik. Az  utazás befejezése előtt az  öltözeti könnyítéseket
meg kell szüntetni.
14. Szolgálati feladataik ellátása során a gépjárművüket egyenruhában vezetők, illetve a járműben egyenruhában utazók
a zubbonyukat, kabátjukat, dzsekijüket, sapkájukat levehetik, vagy ezek záródásán könnyíthetnek. A járműből történő
kiszállást követően az öltözeti könnyítéseket meg kell szüntetni.
7. Az egyenruhán viselhető karjelvények, kitüntetések, felszerelési tárgyak viselési rendje
15. A jelsípot a közlekedésrendészeti szolgálati ágnál a közterületi szolgálatot teljesítők kötelesek maguknál tartani.
16. A KR hivatásos állománya szervezeti hovatartozásának megfelelő tépőzáras bordó karszalag viseléséről
a KR parancsnoka intézkedik.
17. Kitüntetések és azok szalagsávjai csak a 17M társasági zubbony, sötétkék, szerelve/társasági zubbony (a továbbiakban:
társasági zubbony) és a  17M társasági kosztümkabát, sötétkék szerelve/társasági kosztümkabát (a továbbiakban:
társasági kosztümkabát) termékeken viselhetők a következők szerint:
a) a kitüntetéseket és szalagsávot több sor esetén felülről lefelé kell elhelyezni;
b) eredeti formában egy kitüntetést a társasági zubbony és a társasági kosztümkabát bal oldalán, a felső zseb fölé
kell helyezni úgy, hogy a kitüntetés ékítménye a zsebtakaró felső szélét érintse, középvonala pedig a zsebtakaró
középvonalával egybeessen;
c) eredeti formában kettő kitüntetést a zseb középvonalától jobbra és balra, a viselési sorrendnek megfelelően
úgy kell elhelyezni, hogy a magasabban sorolt kitüntetés szalagjából 2 cm látható legyen; ha a kitüntetések
hossza különböző, akkor úgy kell elhelyezni, hogy a zsebtakaró felső szélét a hosszabb kitüntetés ékítményének
alsó széle érintse, a szalagok felső szélét pedig azonos magasságban kell elhelyezni;
d) eredeti formában kettőnél több kitüntetés elhelyezésénél az első kitüntetés szalagjától a társasági zubbony és
a társasági kosztümkabát kihajtása alól 2 cm látható kell, hogy legyen, a legszélső kitüntetés szalagja pedig
a zseb bal oldali varrásával kell, hogy egybeessen;
e) ha egy sorban több kitüntetés elhelyezésére kerül sor, a 2 cm távolságot a kitüntetések számának megfelelően
arányosan csökkenteni kell;
f ) a kitüntetéseket kettő sorban úgy kell viselni, hogy az alsó sor egyezzen meg az egysoros viselési formával,
a  felső sorban elhelyezett kitüntetés ékítményének alsó széle pedig az alsó sorban elhelyezett kitüntetések
szalagjának közepéig érjen;
g) több sor esetén a  felső sor (sorok) mindig négy szalagsávból áll(nak), a  négynél kevesebb szalagsávot
az előbbiekben szabályozott módon, a legalsó sorban kell elhelyezni.
8. A szolgálati azonosító jelvény, valamint a jó láthatósági átvetőn viselhető rendfokozati jelzés és hímzett
névkitűző viselésének rendje
18. A szolgálati azonosító jelvény viselése kötelező a BM rendelet ettől eltérő rendelkezése hiányában.
19. A szolgálati azonosító jelvényt a jó láthatósági átvető bal oldalának mellrészén található rögzítő gombjára gombolva
kell viselni, a rendfokozati jelzést és a hímzett névkitűzőt a jó láthatósági átvetőn kialakított tépőzáras rögzítők helyén
kell viselni.
9. Az egyes viselési alkalmak során kötelező és megengedett, a BM rendeletben meghatározott ruházati
termékek és felszerelési cikkek
20. A szolgálati öltözetet képező, kötelezően viselendő és megengedett, a BM rendeletben felsorolt ruházati termékek és
felszerelési cikkek viselésének rendjét az 1. melléklet határozza meg.
21. A gyakorló öltözetet képező, kötelezően viselendő és megengedett, a BM rendeletben felsorolt ruházati termékek és
felszerelési cikkek viselésének rendjét a 2. melléklet határozza meg.
22. A társasági öltözetet képező, kötelezően viselendő és megengedett, a BM rendeletben felsorolt ruházati termékek és
felszerelési cikkek viselésének rendjét a 3. melléklet határozza meg.
23. A speciális öltözetet képező, kötelezően viselendő és megengedett, a BM rendeletben felsorolt ruházati termékek és
felszerelési cikkek viselésének rendjét a 4. melléklet határozza meg.
24. A szerelt ruházatok cikkösszetételét az 5. melléklet határozza meg.
25. Az egyenruhán viselt jelzéseket, díszítőelemeket, jelvényeket, kitüntetéseket, felszerelési tárgyakat a  6.  melléklet
határozza meg.
10. A Rendőrség szervezetén belül működő fegyveres biztonsági őrség személyi állományára vonatkozó
szabályok
26. A Rendőrség fegyveres biztonsági őrsége állománya tagjának (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: jogosult)
munkaszerződésében meg kell határozni:
a) a formaruházati ellátásra való jogosultságát, a jogosultság megszűnésének eseteit;
b) azt, hogy formaruházatát csak feladatai ellátása során, illetve munkába utazás vagy a  munkából történő
hazautazás céljából a  lakóhelye és a  feladat ellátási helye közötti legrövidebb útvonalon viselheti, egyéb
esetekben viselése tilos;
c) azt, hogy a  formaruházatot jogosultsága megszűnésekor, illetve, ha a  formaruházatának cseréje szükséges
– kártérítési felelőssége mellett – le kell adnia.
27. A jogosult részére a  7.  mellékletben meghatározott, megfelelő méretű ruházati cikkeket a  költségvetési szervek
térítésmentesen, visszaszolgáltatási kötelezettséggel, jegyzék alapján biztosítják.
28. A formaruházat viselési idejének számítása a tényleges ellátás napjától veszi kezdetét. A kiadott formaruházat értékét
új (I. értékcsoportú) állapotban 100%-ban, míg a  viselési idő utolsó napján és azt követően a  termék tárgyévi
árjegyzékben feltüntetett árának 20%-ában kell megállapítani.
29. A formaruházattal történő ellátást a költségvetési szerv a tényleges szükséglet alapján évente tervezi.
30. Amennyiben a költségvetési szerv ruházati szakszolgálata a jogosultság megszűnése miatt leadott formaruházatot
– egészségügyi szempontokra is figyelemmel, így különösen megfelelő tisztítás és fertőtlenítés után – rendeltetésszerű
használatra alkalmasnak minősíti, azt a viselési idő arányos csökkentésével az állomány ellátására fel kell használni.
31. Ha a formaruházat az eszmei viselési időn túl javíthatatlanul elhasználódott,
a) a jogosult parancsnoki záradékkal ellátott szolgálati jegyen jelenti azt a  szolgálati helye szerint illetékes
ruházati szakszolgálatnak, egyben az elhasználódott ruházatot leadja;
b) a ruházati szakszolgálat a formaruházat pótlását saját raktári készlete terhére biztosítja.
32. Amennyiben a  lejárt viselési idejű formaruházattal a  jogosult nem tud elszámolni, úgy vele szemben kártérítési
eljárást kell lefolytatni, és a  kárösszeget a  termék tárgyévi árjegyzékben feltüntetett árának 20%-ában kell
megállapítani.
33. Amennyiben az utánpótlás igénye – a formaruházat a szolgálat ellátásával össze nem függő elhasználódása, elvesztése
miatt – a viselési idő lejárta előtt merül fel, a jogosulttal szemben kártérítési eljárást kell lefolytatni, és a kár mértékét
a  termék tárgyévi árjegyzékben szereplő ára és a  viselési időből még hátralévő idő arányában – a  20%-os érték
figyelembevételével – kell megállapítani.
34. Ha az  elhasználódás a  szolgálat ellátásával összefüggésben történt, és a  kár bekövetkeztében a  jogosult személy
felelőssége állapítható meg, a  kárösszeg – a  termék tárgyévi árjegyzékben meghatározott értékét alapul véve –
a viselési időből már eltelt időszak arányában a költségvetési szervet, a többi – a 20%-os érték figyelembevételével –
a használót terheli.
35. Amennyiben a viselési idő már lejárt, a kár mértékét a termékek tárgyévi árjegyzékben feltüntetett árának 20%-ában
kell megállapítani.
36. A formaruházatot mindaddig viselni kell, amíg azt a ruházati szakszolgálat rendeltetésszerű használatra alkalmasnak
találja.
37. Az ellátás helyzetéről a költségvetési szerv ruházati szakszolgálata naprakész nyilvántartást vezet.
38. A fegyveres biztonsági őrség formaruházati öltözködési változatait a 8. melléklet tartalmazza.
39. A fegyveres biztonsági őrség formaruházatának viselési időszakai:
a) nyári időszak: június 1-jétől szeptember 15-ig;
b) átmeneti időszak: március 16-tól május 31-ig és szeptember 16-tól november 30-ig;
c) téli időszak: december 1-jétől március 15-ig.
11. A Hívásfogadó Központ munkavállalóira vonatkozó szabályok 40. A Hívásfogadó Központ (a továbbiakban: HIK) munkaviszony keretében foglalkoztatott, műszakvezetői, műszakvezetőhelyettesi és csoportvezetői (supervisori), valamint 112-es hívásfogadói (operátori) állománya (e cím alkalmazásában
a  továbbiakban együtt: jogosult) részére a  9.  mellékletben meghatározott ruházati cikkekből álló formaruházatot
a  KR  Műszaki és Üzemeltetési Igazgatóság (a továbbiakban: KR MÜIG) – a  HIK vezetője által kijelölt személy
(a  továbbiakban: kijelölt ügyintéző) útján – térítésmentesen, visszaszolgáltatási kötelezettséggel, jegyzék alapján
biztosítja. A 9. mellékletben meghatározott lábbelire a KR Költségvetési Igazgatóság (a továbbiakban: KR KI) igazgatója
által a tárgyévre vonatkozóan – a tárgyévet megelőző év december 31-éig – meghatározott összeget a KR KI a vásárlás
céljából biztosítja.
41. A kijelölt ügyintézőt a HIK vezetője írásban jelöli ki, és erről a KR MÜIG igazgatóját írásban értesíti.
42. A kijelölt ügyintéző a formaruházatot – a lábbeli kivételével – átadás-átvételi jegyzőkönyvvel adja át a jogosult részére,
aki aláírásával igazolja az  átvétel tényét és időpontját. A  jogosultak részére kiadott és visszavett formaruházati
termékekről, valamint a lábbeli megvásárlásának időpontjáról a kijelölt ügyintéző naprakész nyilvántartást vezet.
43. A formaruházat viselési idejének számítása a tényleges ellátás napjától veszi kezdetét, mindaddig viselni kell, amíg azt
a ruházati szakszolgálat rendeltetésszerű használatra alkalmasnak találja.
44. A formaruházattal történő ellátást – a lábbeli kivételével – a KR MÜIG a tényleges szükséglet alapján évente tervezi.
45. A kiadott formaruházat értékét új állapotban 100%-ban, míg a viselési idő utolsó napján és azt követően a tárgyévi
árjegyzékben feltüntetett árának 20%-ában kell megállapítani.
46. Amennyiben a KR MÜIG a jogosultság megszűnése miatt leadott formaruházatot – az egészségügyi szempontokra is
figyelemmel, így különösen megfelelő tisztítás és fertőtlenítés után – rendeltetésszerű használatra alkalmasnak
minősíti, azt a személyi állomány ellátására, a viselési idő arányos csökkentésével fel kell használni.
47. A jogosult formaruházatának – a viselési időn túli, elhasználódása miatt történő – cseréjét – a lábbeli kivételével –
a KR MÜIG a saját raktári készlete terhére térítésmentesen biztosítja.
48. A lábbeli vásárlására jogosultak névsorát – az igény felmerülését, illetve a viselési idő lejártát követő 15 napon belül
– a HIK a KR MÜIG részére rendelkezésre bocsátja. A KR MÜIG igazgatója a HIK által megküldött névsorban szereplő
jogosultak részére történő kifizetésre a rendelkezésre bocsátástól számított 30 napon belül intézkedik.
49. A jogosult a lábbeli vásárlására kifizetett összeggel a kifizetés napjától számított 30 napon belül köteles elszámolni
a  kijelölt ügyintéző felé. Az  elszámolási kötelezettségéről az  igényjogosultat tájékoztatni kell. A  számlát az  ORFK
nevére és címére kell kiállíttatni, a számla fejlécének jobb oldalán a jogosult nevét kell feltüntetni. A lábbeli alapellátási
és utánpótlási ellátmány terhére – számla ellenében – a 9. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő
lábbeli számolható el. A kiállított számlát a kijelölt ügyintéző 10 munkanapon belül továbbítja a KR MÜIG részére.
50. Ha az igényjogosult a HIK lábbeli ellátásával nem vagy csak részben számol el, a KR MÜIG a számla benyújtására nyitva
álló határidő elteltét követő 30 napon belül értesíti a KR KI-t az igényjogosultnak az elszámolás után fennálló adó- és
járulékfizetési kötelezettségéről. Adó- és járulékfizetési kötelezettség fennmaradása esetén a  KR KI gondoskodik
a megfizetendő adó és járulék következő havi illetményből történő levonásáról.
51. Az ellátás helyzetéről, a  kijelölt ügyintéző részére átadott formaruházatokról a  KR MÜIG naprakész nyilvántartást
vezet.
52. A jogosulttal szemben kárigény érvényesíthető, ha a jogosult
a) jogosultsága megszűnésekor a formaruházattal – a lábbeli kivételével – nem tud elszámolni;
b) csere iránti igénye – a jogosult hibájából – a viselési idő lejárta előtt merül fel;
c) jogosultsága megszűnése a kifizetés napjától számított 30 napon belülre esik, és a lábbelire kifizetett összegből
a lábbeli megvételére vagy a kifizetett összeg visszafizetésére nem került sor.
53. Az 52. pont a) és b) alpontjában szereplő kárigény mértéke – a termék tárgyévi árjegyzékben meghatározott értékét
alapul véve – a  formaruházati cikk 80%-ának a  fennmaradó viselési időre számított arányos része, valamint a 20%
maradványérték összege. Amennyiben a viselési idő már lejárt, a kárigény mértéke a termékek tárgyévi árjegyzékben
feltüntetett árának 20%-a. Az 52. pont c) alpontjában szereplő kárigény mértéke a jogosult részére lábbeli vásárlására
kifizetett összeg.
54. Mellőzni kell a  kárigény érvényesítését, ha a  formaruházat viselési idő lejártát megelőző cseréjére méltányolandó
okból van szükség.
55. A formaruházattal kapcsolatban a jogosult munkaszerződésében meg kell határozni:
a) a jogosult formaruházati ellátásra való jogosultságát;
b) a jogosultság megszűnésének eseteit;
c) azt, hogy a  formaruházat csak munkaidőben viselhető, egyéb esetekben a  viselése – a  munkába járást
kivéve – tilos;
d) azt, hogy a lejárt viselési idejű formaruházatot – a lábbeli kivételével – a jogosultság megszűnésekor, illetve
csere esetén le kell adni, ennek elmulasztása esetén a jogosulttal szemben kárigény érvényesíthető;
e) azt, hogy a le nem járt viselési idejű formaruházatot – a lábbeli kivételével – a jogosultság megszűnésekor le
kell adni, és ennek elmulasztása esetén, valamint ha a csere iránti igénye – a  jogosultnak felróható okból –
a viselési idő lejárta előtt merül fel, a munkáltató a jogosultat kártérítésre kötelezheti;
f ) azt, hogy a jogosult a lábbelire kifizetett összeggel 30 napon belül köteles elszámolni, ennek elmulasztása vagy
részbeni elszámolás esetén a munkáltató a fennálló adó- és járulék fizetésére kötelezheti;
g) azt, hogy a jogosultat a kifizetés után, a lábbeli vásárlása előtti jogosultság megszűnése esetén a munkáltató
kártérítésre kötelezheti.
12. A hivatásos állomány munka- és védőruházata 56. A hivatásos állomány munka- és védőruházati ellátási normáit a 10. melléklet tartalmazza. A munka- és védőruházatot
a rendőri szervek térítésmentesen biztosítják.
13. Karjelvény 57. A Rendőrség hivatásos állománya
a) szolgálati karjelvényt (központi és területi rendőri szerv);
b) önkormányzati (települési, településrészi) hovatartozást szimbolizáló karjelvényt – amennyiben annak
viselését elrendelték – (a továbbiakban: önkormányzati karjelvény)
[az a) és b) alpontban foglaltak a továbbiakban együtt: karjelvény]
köteles viselni az egyenruházatán.
58. Karjelvény rendszeresítésére
a) az országos rendőrfőkapitány – a  b)  alpontban foglalt kivétellel – az  Országos Rendőr-főkapitányság
(a továbbiakban: ORFK) szervezeti egységei és szervezeti elemei tekintetében;
b) a rendészeti és a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes a közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti
elemek tekintetében;
c) a szerv vezetője a területi szervek tekintetében
jogosult.
59. A rendszeresíteni tervezett karjelvény mintadarabját – a döntést megelőzően – az országos rendőrfőkapitány részére
jóváhagyás céljából fel kell terjeszteni, az  önkormányzati karjelvény rendszeresítéséhez csatolni kell az  érintett
megyei, fővárosi, települési önkormányzat hozzájárulását is.
60. A karjelvényt a következő követelmények alapulvételével kell kialakítani:
a) a karjelvény alakját a 11. melléklet határozza meg;
b) a szolgálati karjelvénynél a  szolgálat, a  szolgálati ág, a  szakszolgálat magyar nyelvű megnevezését és
a tevékenységükre jellemző jelképet kell alkalmazni, amely mellett a POLICE felirat megengedett;
c) az önkormányzati karjelvénynél a  legitim, heraldikailag hiteles önkormányzati (megyei, fővárosi, települési,
településrészi) címerek megjelenítését, illetve a  rendőri szervezet (megye, főváros, település, településrész)
megnevezésének magyar nyelvű feliratozását kell alkalmazni, amely mellett a POLICE felirat megengedett;
d) a karjelvényt hímzett kivitelben kell kialakítani. 61. A hivatásos állomány karjelvénnyel történő ellátásáért, a  karjelvény cseréjéért és pótlásáért az  58.  pontban
meghatározott, a rendszeresítést elrendelő vezető felel.
62. A szolgálati karjelvény bevezetésének költségeit a ruházati alapellátásban és alapellátás-kiegészítésben részesülők
esetében a rendőri szervek költségvetéséből kell biztosítani. Az utánpótlás az érintett hivatásos állomány utánpótlási
egyenruházati ellátmányának terhére történik. Az önkormányzati karjelvényt a ruházati alapellátásban és alapellátáskiegészítésben részesülők esetében a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság költségvetésének terhére kell
biztosítani, utánpótlásáról és az utánpótlás rendjéről a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány rendelkezik.
14. A hivatásos állomány ruházati szemléjére vonatkozó rendelkezések
63. A ruházati termékek és felszerelési cikkek meglétét, valamint az  öltözködési előírások betartását az  országos
rendőrfőkapitány, a  KR parancsnoka, a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője, a  Repülőtéri Rendőr
Igazgatóság igazgatója, a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ igazgatója, a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési
Központ igazgatója, a Nemzetközi Oktatási Központ igazgatója (a továbbiakban együtt: rendőri szervek vezetői) által
kijelölt személy(ek), valamint a ruházati szakszolgálat együttesen – évente két alkalommal, első alkalommal április
15-ig, második alkalommal október 15-ig – ruházati szemle során ellenőrzi.
64. A rendőri szerv vezetője a  ruházati szemle lefolytatására intézkedési tervet készít, amely tartalmazza a  szemlék
időpontjait (dátum, időpont), helyszínét és az  ellenőrzött szervezeti egység, elem megnevezését. Az  intézkedési
tervet tájékoztatásul február 15. napjáig meg kell küldeni a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes, valamint
az ORFK Ellenőrzési Szolgálat vezetője részére.
65. A rendőri szerv vezetője a szemle lefolytatására legalább kéttagú bizottságot, illetve szükség esetén bizottságokat
(a továbbiakban: bizottság) jelöl ki. A bizottság vezetőjének legalább osztályvezető szintű vezető jelölhető. A bizottság
munkájában részt vesz a ruházati előadó.
66. A közvetlen vezetőnek az állományát érintő ruházati szemlén jelen kell lennie.
67. A ruházati szemlére kötelezett állomány megjelenését a szemle ideje alatt – a szükséges mértékig – a rendőri szerv
vezetője biztosítja.
68. A bizottságnak a ruházati szemle során a BM rendelet figyelembevételével számon kért, és egyidejűleg bemutatott
termékek alapján kell kitölteni az „Egyéni lap ruházati szemle végrehajtásához” elnevezésű táblázatot. A szemle során
csak a rendszeresített egyenruházati termék és felszerelési cikk fogadható el.
69. A ruházati szemle során feltárt hiányosságok esetén az  állomány tagjának a  hiányzó vagy elhasználódott ruházat
beszerzése érdekében megrendelőlapot kell kitöltenie. A  kitöltött megrendelőlapot összesítve, igénybejelentőn,
a ruházati szakszolgálat végrehajtó szervezeti egység vezetője a ruházati szemle befejezését követő 30 napon belül
megküldi a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Központi Ellátó Szerve részére.
70. A megrendelt termék ellenértékét a  rendőri szerv kifizeti az eladónak, az ellenőrzött személy ruházati elszámolási
könyvében ruházati szemle befejezését követő 60 napon belül túlellátásként felvezeti, és az így keletkezett túlellátás
összegét az esedékessé váló ruházati utánpótlási ellátmányából levonja.
71. A ruházati szemle végrehajtását követően a ruházati szemlékről összefoglaló jelentést kell készíteni. A rendőri szervre
vonatkozó összesített jelentést a ruházati szemle befejezését követő 15 napon belül meg kell küldeni a gazdasági
országos rendőrfőkapitány-helyettes részére. A jelentésnek a 12. melléklet szerinti adatokon kívül tartalmaznia kell,
hogy az  állomány az  évszaknak megfelelő ruházattal milyen arányban (hány %-ban) rendelkezik, és annak
megfelelően  ruházati szempontból a  szolgálati feladatellátásra felkészült. A  jelentésnek átfogó, hiteles képet kell
tükröznie a rendőri szerv teljes hivatásos állományának ruházati ellátottságáról, öltözködési színvonaláról.
72. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Műszaki Főosztály vezetője a  rendőri szervenként beérkezett ruhaszemlejelentések alapján összefoglaló jelentést készít a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére a ruházati
szemle befejezését követő 30 napon belül.
73. A ruházati szemléről hiányzó állomány ruházatát a rendőri szerv vezetője és a közvetlen szolgálati elöljáró a ruházati
szemlét követő 60 napon belül utóellenőrzés (a továbbiakban: pótszemle) keretében ellenőrzi. A  pótszemle
lefolytatásának tényét és a megállapításokat az ellenőrzési naplóban kell rögzíteni.
74. Az ORFK Ellenőrzési Szolgálat, a rendőri szervek ellenőrzési szolgálata és az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Műszaki
Főosztály a ruházati szemle lefolytatását ellenőrizheti. Az ellenőrzésnek ki kell térnie a ruházati termékek és ruházati
szemlék jegyzőkönyvei meglétének ellenőrzésére. A  szemle lefolytatásával kapcsolatos hiányosság esetén
az  ellenőrzésről készült jelentés kivonatát az  ellenőrzést végző szervezeti elem vezetője az  ellenőrzést követő
15 napon belül a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére felterjeszti.
75. A rendőri szerv vezetője az évi két ruházati szemle megállapításairól, valamint a hiányosságok megszüntetésére tett
intézkedésekről és azok eredményességéről összefoglaló jelentést készít, amelyet a  gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes részére november 15-ig felterjeszt.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 76. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes minden év december 15-ig gondoskodik a  68.  pont szerinti
„Egyéni  lap ruházati szemle végrehajtásához” elnevezésű táblázatok, valamint a  69.  pont szerinti megrendelőlap
kiadásáról, illetve aktualizálásáról.
77. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
78. Hatályát veszti
a) a Rendőrség szervezetén belül működő fegyveres biztonsági őrség személyi állománya Ruházati Szabályzatáról
szóló 30/2009. (OT 16.) ORFK utasítás;
b) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
2/2014. (II. 12.) ORFK utasítás;
c) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos állománya munka- és védőruházati
ellátási normájáról szóló 43/2014. (XII. 23.) ORFK utasítás;
d) és a Hívásfogadó Központ munkavállalóinak Ruházati Szabályzatáról szóló 45/2014. (XII. 23.) ORFK utasítás;
e) a rendőri karjelvények rendszeresítésére vonatkozó szabályokról szóló 31/2016. (XI. 18.) ORFK utasítás.
Dr. Töreki Sándor r. vezérőrnagy s. k.,
 bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes


text:
28/2011. (V. 31.) NFM rendelete a Kohéziós Alap közreműködő szervezet kijelöléséről.
Az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós Alapjából származó támogatások hazai felhasználásáért felelős intézményekről
szóló 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet 33. § (3) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a), b) és n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § Az „Energia Központ” Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Nonprofit Kft. a
Kohéziós Alap bevonásával finanszírozott környezetvédelmi projektek megvalósításához szükséges valamennyi
intézkedés tekintetében közreműködő szervezetként kerül kijelölésre. 2. § (1) Az „Energia Központ” Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Nonprofit Kft.
jogutódja a Környezetvédelmi Fejlesztési Igazgatóságnak (a továbbiakban: KöFI)
a) a KöFI által az 1. §-ban meghatározott feladatok ellátásával kapcsolatban – e rendelet hatálybalépését
megelőzően – létesített támogatási jogviszonyok, b) az a) pont szerinti támogatási jogviszonyokhoz kapcsolódó, az alaptevékenység ellátásához szükséges
tanácsadói, szakértői tevékenység ellátására vonatkozó polgári jogi szerződések vonatkozásában, és
c) a KöFI által megszerzett szerzői jogok és licencek tekintetében.
(2) Az Energia Központ Nonprofit Kft. a KöFI által az 1. §-ban meghatározott feladatok ellátásával kapcsolatban
– e rendelet hatálybalépését megelőzően – létesített támogatási jogviszonyok tekintetében jogutódként jogosult
a) eljárni a jogtalanul igénybe vett vagy visszafizetésre meghatározott támogatási összegek beszedése érdekében,
b) kiadni a felhatalmazó levélen alapuló beszedési megbízás visszavonására vonatkozó hozzájáruló nyilatkozatot,
c) perbe lépni a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség pernyertességét elősegítendően a folyamatban lévő peres
eljárásokba. 3. § Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Kohéziós Alap közreműködő szervezet kijelöléséről szóló 2/2004. (IV. 21.) TNM–KvVM együttes
rendelet. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1743/2014. (XII. 15.) Korm. határozata az elektronikus közigazgatás kiterjesztésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány egyetért az elektronikus közigazgatás kiterjesztésével és ennek érdekében
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a belügyminiszter bevonásával
a) a jövőbeli párhuzamos hálózati infrastruktúrafejlesztések elkerülése érdekében, és a korábbiaknál magasabb
szintű fejlesztési szinergiák elérése érdekében készítsen elemzést arról, hogy a magyarországi közút-, vasút-,
közműhálózatban – ezen belül különösen a  villamosenergia-hálózatban – 2018-ig milyen nyomvonalakon
merülnek fel fejlesztési igények, és ez  alapján tegyen javaslatot a  Nemzeti Távközlési Gerinchálózat
költséghatékony – több közösségi célt egyszerre teljesítő – továbbépítésének megoldásaira,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2015. május 31.
b) az állam által az  állampolgárok részére nyújtandó elektronikus közigazgatási szolgáltatások minél
szélesebb körben történő elérhetővé tétele érdekében dolgozza ki és jóváhagyásra terjessze a  Kormány
elé a  nagysebességű, szélessávú internet-szolgáltatás minden háztartás számára történő hozzáférése
megvalósítását biztosító intézkedési tervet, a „Digitális Nemzet Fejlesztési Program” megvalósításáról szóló
1631/2014. (XI. 6.) Korm. határozat 3. pont c) alpontjában előírt megvalósíthatósági tanulmányt is figyelembe
véve,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2015. július 31.
2. felhívja a belügyminisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  igazságügyi miniszter bevonásával,
az  érintett miniszterekkel és a  Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanáccsal együttműködve vizsgálja felül
az  elektronikus közigazgatási szolgáltatások kiterjesztése tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény és az  állami és közszolgáltatásokat szabályozó
törvények összhangját annak érdekében, hogy a  közigazgatás számára vagy által nyújtott elektronikus
szolgáltatások – a „Digitális Nemzet Fejlesztési Program” megvalósításáról szóló 1631/2014. (XI. 6.) Korm. határozat
8. pont a) alpontja szerinti egységes elektronikus közigazgatási keretrendszerbe illesztve – a szélesebb értelemben
vett közszolgáltatások elektronikus támogatására alkalmazhatóak legyenek, és a normaszöveg-javaslatokat terjessze
a Kormány elé,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2015. március 31.
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter, a nemzeti fejlesztési miniszter
és a belügyminiszter bevonásával – dolgozza ki az elektronikus közigazgatási szolgáltatások, valamint a kormányzati
informatikai rendszerek hosszú távú fenntartását és üzemeltetését költséghatékonyan biztosító finanszírozási
és szervezeti modellt, és gondoskodjon annak a  2016.  évi költségvetés tervezési folyamatában történő gyakorlati
alkalmazásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2. és 3.  pont alapján kialakított
szabályozási modellre építve dolgozza ki és jóváhagyásra terjessze a Kormány elé az elektronikus közszolgáltatások
egészségügyi ellátórendszerre történő kiterjesztésére irányuló intézkedési tervet,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
5. felkéri a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet]
3.  melléklet 3/A.  pontjában meghatározott minisztert, hogy az  elektronikus közigazgatás megvalósítását szolgáló,
a  2014–2020 közötti programozási időszakban megvalósuló európai uniós finanszírozású projektek elbírálásában
a belügyminiszter véleményezési jogát biztosítsa,
Felelős: 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. melléklet 3/A. pontjában megjelölt miniszter
Határidő: azonnal
6. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával a  kormányzati elektronikus
kormányablak mint személyes ügyintézési felület létrehozása érdekében dolgozza ki az elektronikus közigazgatási
keretrendszer keretében az  elektronikus közigazgatási szolgáltatásokhoz történő ügyféloldali hozzáférés és
használat egységes feltételrendszerét,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 31.
7. az elektronikus ügyintézési szolgáltatások kiterjesztése céljából
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  települési ügysegédi hálózat és a  Posta Agora,
a  nemzeti fejlesztési minisztert az  eMagyarország és eMagyar pontok hálózatának bővítése keretében,
másfelől az  emberi erőforrás minisztert a  falugondnoki és tanyagondnoki és az  országos könyvtári hálózat
vonatkozásában, hogy egymással együttműködve hangolják össze a felsorolt hálózatok működését, valamint
az egyes hálózatok tagjainak ügysegédi képzését,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrás miniszter
Határidő: 2015. május 31.
b) felhívja a  belügyminisztert, hogy az  a)  pontban meghatározott hálózat kiterjesztési feladatok körében
a  települési ügysegédi, valamint a  falu- és tanyagondnoki hálózat bővítésével megvalósuló elektronikus
ügyintézés szolgáltatások nyújtásához szükséges informatikai eszközöket biztosítsa,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. május 31.
8. egyetért azzal, hogy mind az  uniós forrásból, mind a  nemzeti forrásból megvalósuló kormányzati informatikai
beszerzések lefolytatásának és a  beruházások megvalósításának feltétele az  elektronikus kormányzati stratégiai
célokhoz és az  infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés. Az  erre irányuló közbeszerzési eljárás
megindításának feltétele a  belügyminiszter ezt igazoló jóváhagyása, a  feltételek beruházás végrehajtása során
történő ellenőrzésére a Kormány a belügyminisztert kijelöli,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 9. létre kell hozni az  elektronikus tároló elemet tartalmazó személyazonosításra (vizuális és elektronikus)
és elektronikus aláírásra alkalmas okmányt (e-kártya), amely biztosítja az  állampolgárok számára, hogy
egyetlen okmány használatával intézhessék hivatalos ügyeiket, kiemelten az  adóigazgatási eljárásokat és
a  társadalombiztosítási ellátások igénybevételét, ezáltal alkalmas a TAJ kártya és az  adóigazolvány kiváltására, és
legyen alkalmas egyes közlekedési szolgáltatások igénybevételére is, ennek érdekében felhívja a belügyminisztert,
hogy
a) dolgozza ki és terjessze a  Kormány elé a  megvalósításhoz szükséges feladatokat, határidőket, felelősöket,
a megvalósításhoz és üzemeltetéshez szükséges költségeket rögzítő intézkedési tervet,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. február 28.
b) az intézkedési tervben foglaltaknak megfelelően az e-kártya létrehozása érdekében tegye meg a szükséges
intézkedéseket,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
10. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Nemzeti Távközlési Gerinchálózat fejlesztési és technológiai koncepciójához
illeszkedően a felhő alapú szolgáltatásokat is nyújtani képes kormányzati adatközpont létrehozása érdekében tegye
meg a szükséges intézkedéseket,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. december 31. 11. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  EKOP-3.1.6-2012-2012-0001 jelű,
„Önkormányzati ASP központ felállítása”  című kiemelt projekt keretében megvalósuló fejlesztés országos
kiterjesztését készítse elő,
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. április 15.
12. felkéri a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával
vizsgálja meg az  egyes közigazgatási ügyeket az  érintett potenciális ügyfélszám, az  éves gyakoriság és
az  elektronizálással elérhető költséghatékonyság szempontjából, mérje fel az  elektronikusan intézhető ügyek
jelenlegi elektronizáltsági szintjét, és az  előbbi adatokból kiindulva priorizálja és határozza meg azon ügyeket,
amelyek vonatkozásában biztosítható 2016. június 30-ig az ügyfelek számára érdemi elektronikus ügyintézés,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2015. január 31.
13. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával
a  12.  pont alapján meghatározott ügykörök tekintetében az  egyes ügyek elektronizálásának megvalósításához
szükséges intézkedéseket tegye meg,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2016. június 30.
14. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 7. pontban meghatározott
koordinált feladatellátáshoz szükséges, és a  9–11.  pontban meghatározott fejlesztések finanszírozása érdekében
vizsgálja meg a költségvetési és európai uniós források biztosításának lehetőségét,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
15. felhívja a  közszolgálati továbbképzésért felelős minisztert, hogy a  közszolgálatban dolgozók informatikai
ismereteinek folyamatos bővítése érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 16. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert, hogy legalább évente egyszer – először
2015. március 15-éig – számoljon be a  jelen Korm. határozat szerinti, az elektronikus közigazgatás kiterjesztésével
kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: először 2015. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
122/2015. (HK 6.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség Tűzszerész Szabályzata II. rész kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) tűzszerész szakfeladatokban érintett személyi állományára terjed ki.
2. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom a „Magyar
Honvédség Tűzszerész Szabályzata II. rész” című szolgálati könyvet, melyet az érintettek külön kapnak meg.
3. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,