text:
154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelete a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. XLII. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 340. § 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 340. § 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. alcím tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6–10. alcím tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 11. alcím tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 6. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 12. alcím tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 7. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13. alcím tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 10. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 14. alcím tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A 4–9.  §, a  12.  § (2)–(4)  bekezdésének, a  32.  § (1)  bekezdésének, valamint a  66–72.  § hatálya a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal hivatásos állományára nem terjed ki.
2. § E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervet (a  továbbiakban: rendvédelmi
szerv) irányító miniszter részére meghatározott hatáskört az  Országgyűlési Őrség hivatásos állománya esetében
az Országgyűlés elnöke gyakorolja.
3. § E rendelet alkalmazásában
1. átadó szerv: az  a  rendvédelmi szerv, amelynek állományába a  hivatásos állomány tagja kormányzati
szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, igazságügyi alkalmazotti jogviszonyba történő áthelyezés, a  más
rendvédelmi szervhez történő áthelyezés vagy a  Magyar Honvédséghez történő áthelyezés elrendelését
megelőzően tartozik;
2. átvevő szerv: a hivatásos állomány tagjának
a) kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, igazságügyi alkalmazotti jogviszonyba
történő áthelyezése esetén a  rendvédelmi szervnek a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató
szervezeti egységétől különböző, azon másik szervezeti egysége vagy a  kormányzati szolgálati,
közszolgálati, közalkalmazotti vagy igazságügyi alkalmazotti jogviszony létrehozására feljogosított
azon munkáltatói szerv, amelyhez a hivatásos állomány tagját áthelyezik vagy áthelyezését tervezik,
b) más rendvédelmi szervhez történő áthelyezése esetén azon rendvédelmi szerv, amelyhez
a hivatásos állomány tagját áthelyezik vagy áthelyezését tervezik,
c) Magyar Honvédséghez történő áthelyezése esetén a Magyar Honvédség;
3. fogadó szerv: más szervhez vezénylés esetén a  vezénylés szerinti más szerv, a  miniszter által vezetett
minisztériumba vagy a miniszter által irányított szervhez vezénylés esetén a vezénylés szerinti minisztérium
vagy a  miniszter által irányított szerv, az  ügyészi szervezethez vezénylés esetén a  vezénylés szerinti
ügyészi szervezet, a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemre vezénylés esetén a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem
(a továbbiakban: NKE);
4. minisztérium: a  rendvédelmi szervet irányító miniszter által vezetett minisztérium, a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal hivatásos állománya esetében a  rendvédelmi szerv felügyeletét ellátó miniszter által vezetett
minisztérium;
5. rendszeres illetménypótlék: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 168. § (2) bekezdésében felsorolt pótlékok,
a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya tekintetében a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010. évi CXXII. törvény 17/B. § (17) bekezdésében felsorolt pótlékok;
6. vezénylő szerv: az a rendvédelmi szerv, amelynek állományába a hivatásos állomány más szervhez vezényelt,
a  miniszter által vezetett minisztériumba vagy a  miniszter által irányított szervhez vezényelt, az  ügyészi
szervezethez vezényelt vagy a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre vezényelt tagja tartozik.
2. A központi, területi vagy helyi szervnek minősülő szervek, az önálló állománytáblázattal rendelkező
szervezeti egységek és az állományilletékes parancsnokok
4. § A rendvédelmi szerv a Hszt. szempontjából központi, területi vagy helyi szervnek minősülő szerveit az 1. melléklet
határozza meg.
5. § A rendvédelmi szerv önálló állománytáblázattal rendelkező szervezeti egységeit és azok állományilletékes
parancsnokát a 2. melléklet határozza meg.
3. A rendvédelmi szervhez tartozásra utaló rendfokozati jelzők
6. § (1) A hivatásos állomány tagja a rendvédelmi szervre utaló rendfokozati jelzőt a rendfokozatot megelőzően elhelyezve
használja.
(2) A Hszt. 346. § (2) bekezdése szerinti címzetes jelzőt a rendvédelmi szervhez tartozásra utaló jelzőt megelőzően kell
elhelyezni.
(3) Írásbeli megjelenés során a rendfokozat és a rendfokozati jelzők rövidített megjelölése is használható.
7. § (1) A rendvédelmi szervhez tartozásra utaló rendfokozati jelzőket és azok rövidítéseit a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) A más szervhez vezénylés, illetve a miniszter által vezetett minisztériumba vagy a miniszter által irányított szervhez
vezénylés a  rendvédelmi szervhez tartozásra utaló rendfokozati jelzőn akkor sem változtat, ha a  fogadó szerv
valamely rendvédelmi szerv. A  hivatásos állomány tagja továbbra is a  vezénylő szerv szerinti rendfokozati jelzőt
viseli, amely rendvédelmi szervnél a szolgálati viszonya fennáll.
4. Munkáltatói jogkörök gyakorlása 8. § A 4.  melléklet határozza meg azokat, a  Hszt.-ben és más törvényben meg nem jelenő munkáltatói jogokat,
amelyeket a miniszter, az országos parancsnok vagy az országos főigazgató gyakorol.
9. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  Hszt.-ben a  szolgálati elöljáróhoz telepített munkáltatói jogkörökön túl
az  alárendeltségébe tartozó, vezetői szolgálati beosztást betöltő szolgálati elöljárót felhatalmazhatja az  alábbi
munkáltatói jogkörök gyakorlására:
a) a Hszt. 143–146. § szerinti alap- és pótszabadság igénybevételének engedélyezése,
b) a Hszt. 149. §-a szerinti szülési szabadság kiadása.
(2) A  fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság vezetője gyakorolja az  alábbi
munkáltatói jogköröket:
a) a Hszt. 79. §-a szerinti könnyített szolgálatban foglalkoztatás elrendelése,
b) a Hszt. 140. §-a szerinti túlszolgálat elrendelése.
5. Áthelyezés 10. § (1) A hivatásos állomány tagjának
a) kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, igazságügyi alkalmazotti jogviszonyba történő
áthelyezése,
b) más rendvédelmi szervhez történő áthelyezése, vagy
c) a Magyar Honvédséghez történő áthelyezése
[az a)–c)  pontban foglaltak a  továbbiakban együtt: áthelyezés] a  hivatásos állomány tagja vagy az  átvevő szerv
kezdeményezésére történik.
(2) Ha az  áthelyezést a  hivatásos állomány tagja kezdeményezi, a  kérelmét az  átvevő szerv vezetőjéhez címezve,
szolgálati úton terjeszti elő. Az  átvevő szervnek a  kérelem teljesíthetőségére vonatkozó nyilatkozatáig
az  áthelyezéssel kapcsolatos intézkedéseket nem lehet megkezdeni. A  kérelem teljesíthetőségére vonatkozó
nyilatkozat beszerzése érdekében az átadó szerv az áthelyezési kérelem benyújtásától számított tizenöt napon belül
megkeresi az átvevő szervet.
(3) Ha az áthelyezést az átvevő szerv a Hszt. 124. § (3) bekezdésében foglalt eljárás keretében kezdeményezi, a pályázat
eredményéről a (2) bekezdésben foglalt nyilatkozat megküldésével egyidejűleg értesíti az átadó szervet.
(4) Ha az (1) bekezdés a) pontjában foglalt jogviszonyba történő áthelyezésre a rendvédelmi szerv szervezeti egységén
belül kerül sor, az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) az áthelyezést a hivatásos állomány tagja vagy az állományilletékes parancsnok kezdeményezheti,
b) a  hivatásos állomány tagjának kezdeményezése esetén a  kérelmet az  állományilletékes parancsnoknak
címezve kell előterjeszteni és a  kérelem teljesíthetőségére vonatkozó nyilatkozatot az  állományilletékes
parancsnok saját hatáskörében adja ki.
11. § (1) Az áthelyezésről
a) a  kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, igazságügyi alkalmazotti jogviszonyba történő
áthelyezés esetén a Hszt. 96. §-a szerinti személyek két- vagy háromoldalú megállapodást kötnek,
b) a  más rendvédelmi szervhez történő áthelyezés esetén az  átadó szerv, az  átvevő szerv és a  hivatásos
állomány tagja háromoldalú megállapodást köt,
c) a  Magyar Honvédséghez történő áthelyezés esetén a  hivatásos állomány tábornoki rendfokozati
állománycsoportba tartozó vagy ezredesi rendfokozatot viselő tagja esetében a  honvédelemért felelős
miniszter és a miniszter, a hivatásos állomány – ezredes kivételével – főtiszti, tiszti, zászlósi vagy tiszthelyettesi
rendfokozati állománycsoportba tartozó tagja esetében a Honvéd Vezérkar főnöke és az országos parancsnok
a hivatásos állomány tagjával háromoldalú megállapodást köt.
(2) Az áthelyezésről szóló megállapodást az átadó szervvel folytatott egyeztetés alapján az átvevő szerv készíti elő.
 (3) Az  átadó szerv kérelmére, szolgálati érdekből az  áthelyezést a  felek – az  átvevő szervnek a  kérelem
teljesíthetőségére vonatkozó nyilatkozatában megjelölt, az  áthelyezést kérő fogadására meghatározott kezdő
időponttól számított – legfeljebb három hónapra elhalasztják.
(4) A személyi anyaggyűjtő a Hszt. 276. § (6) bekezdése szerinti betekintésre történő átadásáról az átadó szerv az átvevő
szerv kérelme esetén intézkedik. A hivatásos állomány tagjának írásbeli hozzájárulását az átadó szerv szerzi be.
(5) Ha az  áthelyezésre a  rendvédelmi szerven belül kerül sor, az  áthelyezett személyi anyaggyűjtőjét az  átadó szerv
az áthelyezés elrendelését követően az átvevő szerv részére végleg eredetben átadja.
12. § (1) A  hivatásos állomány tagjának áthelyezését az  erről szóló megállapodásban foglaltak alapján a  (2) és
(3) bekezdésben meghatározott, az átadó szerv szerinti elöljáró parancsban rendeli el.
(2) A  Magyar Honvédséghez történő áthelyezésre a  hivatásos állomány tábornoki rendfokozati állománycsoportba
tartozó vagy ezredesi rendfokozatot viselő tagja esetében a miniszter, – ezredes kivételével – főtiszti, tiszti, zászlósi
vagy tiszthelyettesi rendfokozati állománycsoportba tartozó tagja esetében az országos parancsok jogosult.
(3) A  11.  § (1)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti áthelyezésre a  kiemelt vezetői vagy középvezetői szolgálati
beosztásból a miniszter, más szolgálati beosztásból az országos parancsnok jogosult.
(4) Az  áthelyezési parancs másodlatát vagy hitelesítési záradékkal ellátott másolati példányát az  átvevő szerv részére
meg kell küldeni.
(5) A  hivatásos állomány tagja szolgálati viszonyának az  eredeti rendvédelmi szervnél történő megszűnésével
kapcsolatos eljárásra egyebekben a Hszt. 99. §-ában foglaltak az irányadók.
13. § Az áthelyezés időpontjával – ha az  áthelyezésre nem a  rendvédelmi szerven belül, a  11.  § (1)  bekezdés a)  pontja
alapján kerül sor – a hivatásos állomány tagjának az átadó rendvédelmi szerv által nyújtott lakhatási támogatásra
való jogosultsága szolgálati viszonyra vonatkozó szabály eltérő rendelkezése hiányában megszűnik. Az  átadó és
az  átvevő szerv megállapodhat az  áthelyezett számára nyújtott támogatás átvállalásában vagy annak egymás
közötti elszámolásában, ha az  áthelyezéssel létrejövő foglalkoztatási jogviszony alapján az  érintett támogatás
nyújtására lehetőség van.
14. § Az áthelyezés az  új szolgálati beosztás vagy munkakör ellátásához szükséges szakismeretek elsajátításához
és jogszabályban meghatározott egyéb feltételekhez köthető. Ilyen feltétel előírása esetén az  átvevő szerv
a  feltételekről az  átadó szervet a  10.  § (2)  bekezdése szerinti nyilatkozatban, valamint a  nyilatkozat megtételével
egyidejűleg a hivatásos állomány tagját írásban tájékoztatja.
6. A hivatásos állomány tagjának más szervhez vezénylése
15. § (1) A Hszt. 62. § (1) bekezdése szerinti megállapodás (a továbbiakban: vezénylési megállapodás) tartalmazza különösen:
a) a megállapodással érintett felek megnevezését és jogállását,
b) a más szervnél történő szolgálat teljesítésének helyét, kezdő időpontját és időtartamát,
c) a betöltendő munkakör vagy ellátandó feladat megjelölését,
d) a munkáltatói jogkört gyakorló személyeket és azok munkáltatói jogköreit,
e) a  vezényeltet a  más szervhez vezénylés tartamára megillető illetményt vagy az  annak alapjául szolgáló
besorolást, f ) a vezényeltet megillető jogosultságok és az őt terhelő kötelezettségek meghatározását,
g) a vezényeltet megillető járandóságok viselésének és biztosításának módját, valamint
h) a  vezényeltnek arra vonatkozó kifejezett nyilatkozatát, hogy a  megállapodásban foglaltakat megértette és
azok ismeretében a más szervhez vezénylésbe beleegyezik.
 (2) A vezénylési megállapodással érintett felek: a vezénylő szerv, a vezénylésre jogosult elöljáró, a miniszter, a  fogadó
szerv, a fogadó szerv irányítását vagy felügyeletét ellátó miniszter és a vezényelt.
 (3) A  vezénylési megállapodás a  más szervhez vezénylés tartama alatt a  vezénylési megállapodást aláíró felek
egyetértésével módosítható, a  más szervhez vezénylés tartama azonban – a  Hszt. 327.  §-ában és 335.  §
(3)  bekezdésében meghatározott kivételekkel – a  módosítással sem lépheti túl a  Hszt. 62.  § (2)  bekezdésében
meghatározott időtartamot.
(4) A  rendőrség különleges foglalkoztatási állományába tartozó tagjának a  Hszt. 325.  § (1)  bekezdése szerinti,
a  közfoglalkoztatás szervezésére, irányítására és végrehajtására irányuló feladatok ellátására létrehozott
közigazgatási szervhez vezénylésére az országos rendőrfőkapitány és a vezénylés helye szerinti közigazgatási szerv
megállapodása alapján kerül sor.
16. § (1) A  más szervhez vezénylést a  miniszter, az  Országgyűlési Őrség hivatásos állománya esetében az  Országgyűlési
Őrség parancsnoka, a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya esetében a  kiemelt munkáltatói jogkör
gyakorlója rendeli el (a továbbiakban együtt: vezénylésre jogosult elöljáró).
(2) A más szervhez vezénylést a miniszter határozatban, az Országgyűlési Őrség parancsnoka vagy a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal elnöke állományparancsban (a továbbiakban együtt: vezénylésről szóló parancs) rendeli el.
(3) A  vezénylési megállapodás a  vezénylésről szóló parancs mellékletét képezi. A  vezénylésről szóló parancsot akkor
lehet kiadmányozni, ha a vezénylési megállapodást már valamennyi fél aláírta.
17. § (1) A  más szervhez vezénylés kezdeményezésére a  fogadó szerv vezetője – saját döntése vagy a  vezénylő szerv
megkeresése alapján – jogosult.
(2) A  fogadó szerv vezetője a  kezdeményezésről a  más szervhez vezénylés tervezett időpontjának, céljának és
az  ellátandó munkakörnek vagy feladatnak a  megjelölésével legalább a  más szervhez vezénylés tervezett kezdő
időpontját harminc nappal megelőzően értesíti a  más szervhez vezénylésre jogosult elöljárót. A  vezénylő szerv
hozzájárulásával a kezdeményezés ennél rövidebb határidővel is elfogadható.
(3) Ha a hivatásos állomány más szervhez vezénylésre jelölt tagjának állományilletékes parancsnoka szolgálati érdekre
hivatkozva a más szervhez vezénylés mellőzését vagy elhalasztását kéri, a más szervhez vezénylésre jogosult elöljáró
a kezdeményezővel történő egyeztetést követően dönt a más szervhez vezénylés mellőzéséről vagy a más szervhez
vezénylés kezdő időpontjának módosításáról.
18. § A fogadó szerv vezetője a vezénylésről szóló parancs és a mellékletét képező megállapodás kézhezvételét követő
tizenöt napon belül intézkedik
a) a munkakör ellátására vezényelt esetében a  vezényeltnek a  fogadó szervnél történő munkakörbe
kinevezésére, meghatározott feladat ellátására vezényelt esetében annak a munkakörnek a meghatározására,
amelynek szabályai a vezényelt fogadó szervnél történő munkavégzésére irányadóak, valamint
b) a vezényelt illetményének és járandóságainak megállapítására. 19. § (1) A más szervhez vezénylés – a Hszt. 327. §-ában és 335. § (3) bekezdésében meghatározott kivételekkel – a Hszt. 62. §
(2) bekezdésében meghatározott határidő letelte napján a törvény erejénél fogva megszűnik. A megszűnést a más
szervhez vezénylésre jogosult elöljáró állapítja meg.
(2) A  fogadó szerv vezetője a  más szervhez vezénylés megszüntetésére irányuló kezdeményezésben megjelöli a  más
szervhez vezénylés megszüntetésének a  Hszt. 64.  § (1)  bekezdésében meghatározott okát és az  azt alátámasztó
indokokat. A kezdeményezés alapján a más szervhez vezénylésre jogosult elöljáró szünteti meg a vezénylést.
(3) A  más szervhez vezénylés megszüntetésére irányuló kérelmét a  vezényelt a  fogadó szerv vezetőjéhez nyújtja be,
és azt a  fogadó szerv haladéktalanul továbbítja a  más szervhez vezénylésre jogosult elöljárónak. A  más szervhez
vezénylésre jogosult elöljáró a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül megszünteti a más szervhez
vezénylést.
(4) A  Hszt. 64.  § (1)  bekezdése alapján a  vezénylő szerv a  szolgálat érdekére hivatkozva a  más szervhez vezénylésre
jogosult elöljárónál kezdeményezheti a más szervhez vezénylés megszüntetését, különösen akkor ha
a) a  vezényelt olyan fegyelemsértést, bűncselekményt vagy szabálysértést követett el, amely várhatóan
a szolgálati viszonyt vagy a rendfokozatot érintő felelősségre vonást von maga után,
b) a vezényelt életvitele kifogásolhatóvá vált,
c) a vezényelt a szolgálati viszonyából eredő továbbképzési kötelezettségét önhibájából nem teljesíti,
d) a  rendvédelmi szervnél vagy a  miniszter vezetése, irányítása alatt álló szervnél pályázat vagy kiválasztási
eljárás eredményeként a vezényelt vezetői munkakörbe, szolgálati beosztásba kinevezését tervezik, vagy
e) a vezényelt pályázattal az NKE-n oktatói, nevelői munkakört nyert el,
f ) az a rendvédelmi szerv által megjelölt egyéb szolgálati érdekből szükségessé vált.
(5) A  más szervhez vezénylésre jogosult elöljáró a  más szervhez vezénylést – a  Hszt. 64.  § (1)  bekezdése szerinti
halasztás esetét kivéve – a  megszüntetés kezdeményezésekor megjelölt naptól kezdődően, ennek hiányában
azonnali hatállyal szünteti meg, az érintetteteket a megszüntetésről egyidejűleg értesíti.
(6) A  más szervhez vezénylés megszüntetéséről szóló munkáltatói intézkedés meghatározza a  vezénylés
megszüntetésének napját.
7. A más szervhez vezényelt foglalkoztatása, a más szervhez vezényelt és a más szerv jogai és
kötelezettségei
20. § A más szervhez vezényelt foglalkoztatása során a  foglalkoztatási jogviszonnyal kapcsolatos összeférhetetlenségi
szabályokra a  Hszt. 108.  §-a és 109.  § (2)–(6)  bekezdése, a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya
tekintetében a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 33/B.  §-a és 33/C.  §-a, az  ellátott
munkakörrel kapcsolatos összeférhetetlenségre a fogadó szervnek az ellátott munkakör szerinti foglalkoztatottaira
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
21. § (1) A más szervhez vezényeltet – a szolgálati viszonyából eredően – a más szervhez vezénylésének tartamára az alábbi
kötelezettségek terhelik:
a) a rendvédelmi szerv vagy a miniszter által elrendelt továbbképzésen való részvétel,
b) a rendvédelemi szervnél előírt egyenruha és felszerelési tárgyak beszerzése és tartása,
c) a  szolgálati viszonnyal összefüggő egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági feltételeknek megfelelés,
az alkalmassági feltételek vizsgálatán való részvétel.
 (2) A  más szervhez vezényelt a  továbbképzési kötelezettségét a  vezénylést megelőzően betöltött szolgálati beosztás
alapján meghatározott kötelezettség szerint teljesíti. Ha a  más szervhez vezénylés időtartama alatt a  hivatásos
állomány tagja a  közszolgálati tisztviselők továbbképzésére vonatkozó szabályoknak megfelelő továbbképzésen
vesz részt, a  közszolgálati tisztviselők továbbképzésére vonatkozó szabályok szerint megállapított továbbképzési
pontokat a szolgálati viszonyon alapuló továbbképzési kötelezettség teljesítésekor be kell számítani.
(3) A  fogadó szerv köteles a  más szervhez vezényelt részére biztosítani az  (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti
kötelezettségek teljesítéséhez szükséges szabadidőt.
22. § (1) A  más szervhez vezényeltet – a  szolgálati viszonyból eredően – a  Hszt.-ben meghatározott jogosultságokon túl
a más szervhez vezénylésének tartama alatt is megilletik az alábbi jogosultságok:
a) a rendvédelmi szervnél magasabb szolgálati beosztás betöltésére meghirdetett pályázaton való részvétel és
a pályázat elnyerése esetén – a más szervhez vezénylés megszüntetésével – a szolgálati beosztás betöltése,
b) a  rendvédelmi szervnél felsőoktatási intézménybe felvételre meghirdetett pályázaton való részvétel és
a pályázat elnyerése esetén – a más szervhez vezénylés megszüntetésével – a tanulmányok folytatása,
c) a rendvédelmi szerv által nyújtott vagy nyújtható lakhatási támogatás,
d) a hivatásos állomány tagjait megillető egészségügyi ellátás.
(2) A  más szervhez vezényeltet a  fogadó szervnél a  Hszt.-ben meghatározott jogosultságokon túl az  alábbi
jogosultságok illetik meg:
a) a  fogadó szervnek az  ellátott munkakör szerinti foglalkoztatottaira vonatkozó kedvezmények és
támogatások, ha azokban a vezényelt a rendvédelmi szervtől nem részesült,
b) a  más szervhez vezényléssel – így különösen az  utazással, költözéssel, szállás biztosításával – kapcsolatos
költségek megtérítése. (3) A  Hszt. 63.  § (4)  bekezdése szempontjából a  más szervhez vezénylés előtt a  szolgálati beosztásban elért
illetményként a más szervhez vezényeltet a vezénylés előtti napon megillető, egy hónapra számított alapilletmény
és rendszeres illetménypótlékok együttes összegét kell figyelembe venni. Nem kell figyelembe venni
a teljesítményértékelés alapján kapott juttatást.
(4) Ha a  fogadó szervnél az  ellátott munkakörre tekintettel megállapítható illetménynek a  Hszt. 63.  § (3)  bekezdés
d)  pontjában meghatározott mértékű hivatásos pótlékkal növelt összege kevesebb a  Hszt. 63.  § (4)  bekezdése
szerint – a (3) bekezdésre figyelemmel – megállapított, a más szervhez vezénylés előtt a szolgálati beosztásban elért
illetménynél, akkor – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a különbözetet rendvédelmi kereset-kiegészítésként kell
folyósítani a vezényelt részére.
(5) A  vezénylési megállapodásban a  felek – a  vezényelt kifejezett hozzájárulásával – megállapodhatnak abban, hogy
a más szervhez vezénylés tartamára a (4) bekezdéstől eltérően a vezényelt részére a fogadó szervnél megállapított
illetmény nem éri el a más szervhez vezénylés előtt a  szolgálati beosztásban elért illetmény összegét, a hivatásos
állomány tagjának megállapított illetménye azonban ebben az esetben sem lehet kevesebb, mint a fogadó szervnél
ellátott munkakörre érvényes bérrendszernek, besorolásnak megfelelő illetménynek a  Hszt. 63.  § (3)  bekezdés
d) pontja szerinti mértékű hivatásos pótlékkal növelt összege.
8. Vezénylés a miniszter által vezetett minisztériumba vagy a miniszter által irányított szervhez
23. § (1) A  hivatásos állomány tagjának a  Hszt. 51.  § (2)  bekezdésben meghatározott szervhez vezénylésére a  15–22.  §
rendelkezéseit az ezen alcímben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  miniszter a  Hszt. 51.  § (2)  bekezdése szerinti szervhez vezényléskor meghatározza, hogy a  hivatásos állomány
tagját meghatározott munkakör vagy feladat ellátására vezényelheti azzal, hogy a  vezényléskor mindkét esetben
a  Hszt. 65.  § (2)  bekezdése szerint megállapításra kerül a  betöltött munkakör vagy szolgálati beosztás jogállási
jellege.
(3) A vezénylésről szóló határozatban a miniszter rendelkezik
a) arról, hogy a vezénylésre a Hszt. 51. § (2) bekezdése szerinti szervhez meghatározott munkakör vagy feladat
ellátására kerül-e sor,
b) a  vezénylés ideje alatt a  vezényléssel ellátandó munkakör vagy meghatározott feladatra vezénylés
esetében az ellátandó feladathoz kapcsolódó munkakör jogállási jellegéről: a vezényelt szolgálati beosztást,
közalkalmazotti munkakört vagy kormánytisztviselői munkakört tölt-e be,
c) az illetmény megállapításának rendjéről, valamint
d) a juttatások, járandóságok viseléséről.
(4) Ha a  vezénylés nem a  minisztériumba történik, – a  (3)  bekezdés a) és b)  pontja alapján a  vezénylésről szóló
határozatban meghatározott keretek között – a  munkakör és az  illetmény meghatározásáról a  fogadó szerv
munkáltatói jogkört gyakorló vezetője külön állományparancs kiadásával gondoskodik.
(5) A  15.  § (3)  bekezdésének a  Hszt. 62.  § (2)  bekezdésében meghatározott időtartamra utaló rendelkezése, valamint
a 19. § (1) bekezdése a miniszter által vezetett minisztériumba vagy a miniszter által irányított szervhez vezénylés
esetében nem alkalmazható.
(6) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya tekintetében a  (2) és (3)  bekezdés vonatkozásában
a rendelkezést a miniszter helyett a kiemelt munkáltatói jogkör gyakorlója tekintetében kell alkalmazni.
24. § (1) A  vezénylést a  miniszter, a  minisztérium államtitkára vagy közigazgatási államtitkára és a  Hszt. 51.  § (2)  bekezdés
b) vagy c) pontja szerinti szerv vezetője kezdeményezheti.
(2) A  vezénylés kezdeményezéséről annak tervezett ideje előtt legalább harminc nappal a  vezénylő szerv vezetőjét
a vezénylés kezdeményezője értesíti. E határidőtől a miniszter a szolgálati érdekre tekintettel eltérhet.
(3) Ezen alcím szerinti vezénylésről megállapodást nem kell készíteni, a vezényelt beleegyezését a vezénylés lényeges
– a  15.  § (1)  bekezdés a)–g)  pontok szerinti – tartalmát is tartalmazó iraton írásban kell rögzíteni. A  vezényléssel
kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről a vezénylésről szóló határozatban kell rendelkezni.
25. § (1) A  kormánytisztviselői vagy közalkalmazotti munkakörbe vezényelt illetményére és foglalkoztatására a  21. és 22.  §
rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
(2) A  szolgálati beosztásba történő vezénylés esetében a  foglalkoztatással kapcsolatos költségek nem a  vezénylő
szervet, hanem a Hszt. 51. § (2) bekezdése szerinti fogadó szervet terhelik, ha a hivatásos állomány tagját
a) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervhez,
b) a terrorizmust elhárító szervhez, vagy
c) a minisztériumba vezetői beosztásba,
vezénylik.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakon túl a  vezénylés elrendelésekor a  miniszter eseti jelleggel is dönthet úgy, hogy
az érintett vezényelt foglalkoztatásával kapcsolatos költségek vagy azok egy része a fogadó szervet terhelik. Ebben
az esetben a költségek viselésével kapcsolatos rendelkezéseket a vezénylésről szóló határozat tartalmazza.
26. § (1) A miniszter évente meghatározza a minisztériumban és az általa irányított önálló szerveknél vezényléssel betölthető
szolgálati beosztások számát.
(2) A Hszt. 51. § (2) bekezdése szerinti szervhez vezénylés esetében szolgálati beosztásnak az a munkakör minősíthető,
amely
a) tartalmánál fogva kapcsolódik a  rendvédelmi szervekkel kapcsolatos miniszteri irányítási, ellenőrzési
feladatokhoz, vagy
b) munkakör ellátása a fogadó szerv rendeltetése és a munkaköri feladatok alapján rendvédelmi képzettséget,
tapasztalatot feltételez, vagy az a munkakör ellátását jelentős mértékben elősegíti.
 (3) A szolgálati beosztásra vezényeltek esetében a 15–22. §-nak az illetménnyel és egyéb járandóságokkal kapcsolatos
rendelkezéseit a Hszt. 66. §-ában foglalt eltérésekre figyelemmel kell alkalmazni.
 (4) A szolgálati beosztásba vezényeltek esetében a szolgálati beosztásba kinevezésről és a szolgálati beosztás alapján
meghatározott illetmény meghatározásáról a fogadó szerv vezetője külön állományparancsban gondoskodik.
 (5) A szolgálati beosztásra vezényeltek esetében
a) a  19.  § (2)  bekezdésben foglaltakkal ellentétben a  vezénylés megszüntetésének okát és indokát
a kezdeményezésben nem kell megjelölni,
b) a  22.  § (3)–(5)  bekezdését azzal kell alkalmazni, hogy a  Hszt. 63.  § (3)  bekezdés d)  pontja szerinti mértékű
hivatásos pótlék helyett a  hivatásos szolgálati jogviszonyra vonatkozó jogszabályok alapján megállapított
mértékű hivatásos pótlékot kell figyelembe venni.
27. § A Hszt. 51.  § (2)  bekezdésében meghatározott szervhez szolgálati beosztásba történő vezénylés a  hivatásos
állomány tagja szolgálati viszonyából fakadó kötelezettségeit és jogosultságait nem érinti. Vele szemben a vezénylés
helyén a  hatáskörrel rendelkező vezető – a  Hszt. 66.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján őt megillető – munkáltatói
jogokat ugyanúgy gyakorolja, mint a rendvédelmi szerv hivatásos állománya vonatkozásában a rendvédelmi szerv
munkáltatói jogkört gyakorló vezetője.
28. § (1) A  hivatásos állomány tagjának a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezethez
vezénylésére a szolgálati beosztásba vezénylés szabályait kell alkalmazni.
(2) A  vezényeltet a  Hszt. rendelkezései alapján megillető illetmény, juttatások, költségtérítések, kedvezmények és
támogatások a fogadó szervet terhelik.
9. Vezénylés ügyészi szervezethez 29. § (1) Az ügyészi szervezethez történő vezénylésre a 15–22. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
 (2) A  Hszt. 67.  § (2)  bekezdése szerinti ideiglenes vezénylés esetén az  ideiglenes vezénylésről vagy annak
megszüntetéséről a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv vezetője rendelkezik.
A  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv vezetője a  legfőbb ügyész kezdeményezéséről,
az ideiglenes vezénylésről és az ideiglenes vezénylés megszüntetéséről előzetesen írásban tájékoztatja a minisztert.
10. Vezénylés a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre 30. § (1) A  hivatásos állomány tagját a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről szóló törvény alapján az  NKE és a  minisztérium
között kötött megállapodás keretében a miniszter oktatói, nevelői munkakörbe vezényli, ha
a) azt az egyetem rektora kezdeményezte, vagy
b) a  hivatásos állomány tagja pályázattal oktatói, nevelői vagy oktatással, oktatásigazgatással összefüggő
munkakört nyert el.
 (2) Ha a vezénylés az  (1) bekezdésben nem említett munkakörbe történik, a vezénylésre a 15–22. §-t értelemszerűen
alkalmazni kell. (3) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya tekintetében az (1) bekezdésben foglaltakat a miniszter helyett
a kiemelt munkáltatói jogkör gyakorlója vonatkozásában kell alkalmazni.
31. § (1) A  Hszt. 68.  § (3)  bekezdésében meghatározott rendészeti felsőoktatási illetménykiegészítés mértékét az  NKE
Fenntartói Testülete egyetértésével, úgy kell megállapítani, hogy az azzal kiegészített – idegennyelv-tudási pótlék
nélkül számított – illetmény
a) rektor esetében legfeljebb a rendvédelmi illetményalap huszonnyolcszorosa,
b) rektor-helyettes, dékán és karon kívüli intézet igazgatója esetében legfeljebb a  rendvédelmi illetményalap
huszonhatszorosa,
c) dékán-helyettes és karon kívüli intézet igazgató-helyettese esetében legfeljebb a rendvédelmi illetményalap
huszonnégyszerese,
d) kari tanszékvezető, intézetigazgató és egyetemi tanár esetében legfeljebb a  rendvédelmi illetményalap
huszonkétszerese,
e) vezetői munkakört be nem töltő, tudományos fokozattal rendelkező esetében legfeljebb a  rendvédelmi
illetményalap húszszorosa,
f ) egyéb vezetői munkakört betöltő esetében legfeljebb a rendvédelmi illetményalap tizennyolcszorosa
lehet.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem említett oktatói, nevelői munkakört ellátó vezényelt részére a  kimagasló szakmai tudás
és tevékenység elismeréseként az  NKE Fenntartói Testülete egyetértésével megállapított rendészeti felsőoktatási
illetménykiegészítés nem haladhatja meg a rendvédelmi illetményalap négyszeresét.
11. Külföldre vezénylés 32. § (1) A  hivatásos állomány tagjának a  Hszt. 69.  § (1)  bekezdése alapján a  miniszter által történő külföldre vezénylését
a  miniszter az  országos parancsnok vagy az  országos főigazgató véleményének bekérését követően rendeli el.
Az országos parancsnok, országos főigazgató véleménye nem köti a minisztert.
(2) A  külföldre vezényléshez történő beleegyezésről, valamint a  Hszt. 69.  § (4)  bekezdésében meghatározott
tájékoztatás tudomásulvételéről a hivatásos állomány tagja a vezénylést megelőzően írásban nyilatkozik.
(3) A hivatásos állomány tagja a külföldi szolgálatra vezényléssel járó, a Hszt.-ben meghatározottakon túli pénzbeli és
természetbeli ellátásra az önálló jogszabályban meghatározottak szerint jogosult.
(4) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományának miniszter által történő külföldre vezénylése esetén
a miniszter a külföldre vezénylést a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke véleményének bekérését követően rendeli
el. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökének véleménye nem köti a minisztert.
12. Az összekötő tiszti szolgálat teljesítése céljából tartós külszolgálat céljából külföldre vezénylés
feltételei, rendje és az érintettet megillető juttatások
33. § Ezen alcím alkalmazásában:
1. családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó: a  kihelyező elöljáró által a  kihelyező okiratban engedélyezett,
a tartós külszolgálatot teljesítő összekötő tiszttel a külföldi állomáshely szerinti országban közös háztartásban
élő, vele életvitelszerűen együtt lakó
a) házastársa,
b) élettársa,
c) vérszerinti, örökbefogadott, nevelt vagy mostohagyermeke addig, amíg a  nemzeti köznevelésről
szóló törvény szerinti tankötelezettsége fennáll, továbbá annak a  tanévnek a  végéig,
amelynek időtartama alatt a  gyermek a  huszadik életévét, a  fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény szerinti fogyatékos tanuló esetén a huszonharmadik
életévét betölti, feltéve, hogy a tankötelezettség megszűnését követően köznevelési intézményben
tanul;
2. harmadik ország: olyan állam, amely nem tagállama az Európai Uniónak;
3. kihelyező elöljáró: a  miniszter, a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya esetében a  kiemelt
munkáltatói jogkör gyakorlója;
4. kihelyező szerv: az a rendvédelmi szerv, amelynek állományába a hivatásos állomány tagja tartozik;
5. külföldi állomáshely: az Európai Unió tagállamában vagy harmadik országban lévő hivatal vagy iroda, amelyet
az összekötői tevékenység ellátása érdekében nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján más állam
bűnüldöző szervénél, uniós ügynökségnél, intézménynél vagy nemzetközi bűnüldözési szervezetnél hoztak
létre, vagy amelyet e célból rendelkezésre bocsátottak;
6. összekötő tiszt: a  rendvédelmi szerv hivatásos állományának tiszti, főtiszti vagy tábornoki rendfokozati
állománycsoportba tartozó tagja, akit a külföldi állomáshelyre tartós külszolgálatra külföldre vezényeltek, és
akinek feladata, hogy a kihelyező szervet képviselve kapcsolatot tartson az adott állam bűnüldöző szerveivel,
uniós ügynökséggel, intézménnyel vagy nemzetközi szervezettel abból a  célból, hogy hozzájáruljon
a bűncselekmények megelőzéséhez vagy nyomozásához a közvetlen, gyors és hatékony, valamint a nemzeti
rendszerbe illeszthető együttműködés biztosítása révén;
7. tartós külszolgálat: az  a  külföldi állomáshelyen teljesített szolgálat, amelynek tervezett időtartama
– megszakítás nélkül – a három hónapot meghaladja.
34. § Az összekötő tiszti szolgálat teljesítésére irányuló tartós külszolgálat céljából a hivatásos állomány azon tiszti, főtiszti
vagy tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó tagját lehet külföldre vezényelni,
a) aki a külföldi állomáshelynek megfelelő idegennyelv-ismerettel rendelkezik,
b) aki a  jogszabályban meghatározott, a külszolgálatot megelőző alkalmassági vizsgálatok eredménye alapján
a kijelölt külföldi állomáshelyen folytatandó tartós külszolgálatra alkalmas,
c) aki a  kihelyező szerv vagy a  kihelyező elöljáró által előzetesen – a  külföldi állomáshely sajátosságaira és
az összekötő tiszti feladatokra tekintettel – meghatározott szakmai követelményeknek megfelel,
d) akinél – a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső szolgálati beosztás vagy munkakör esetében –
a nemzetbiztonsági ellenőrzés nemzetbiztonsági kockázatot nem állapított meg, valamint
e) aki ellen nincs folyamatban büntető-, méltatlansági vagy fegyelmi eljárás.
35. § (1) A  hivatásos állomány tagjának összekötő tiszti szolgálat teljesítése céljából tartós külszolgálatra történő külföldre
vezénylésére az országos parancsnok tesz javaslatot.
(2) A javaslat tartalmazza:
a) a javasolt személy
aa) személyazonosító adatait és rendfokozatát,
ab) szolgálati helyét,
ac) szolgálati beosztását,
ad) képzettségre és szakmai tapasztalataira vonatkozó, az  összekötő tiszti munkakör betöltése
szempontjából releváns információkat,
b) a külföldi állomáshely megnevezését,
c) az összekötő tiszti munkakör tervezett feladatkörét, az  azzal elérni kívánt célokat, valamint munkaköri
leírását,
d) a javasolt mandátumterületet,
e) a külföldre vezénylés javasolt időtartamát,
f ) a javasolt személy tanácsosi vagy főtanácsosi munkakörbe történő besorolására és a  szorzószám
meghatározására irányuló javaslatot,
g) a részletes költségvetési kihatások megállapításához és a  személyügyi intézkedésekhez szükséges
további adatokat, így a  lakhatással, a  gépjárműhasználattal, a  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozók
kihelyezésével, a  külföldi munkavégzés során felmerülő költségekkel: telefon, protokolláris költségek,
biztosítás, devizaellátmánnyal kapcsolatos adatokat.
36. § (1) Az  összekötő tiszti szolgálat teljesítése céljából tartós külszolgálatra történő vezénylésről a  kihelyező elöljáró
a  kihelyező okiratban rendelkezik. A  kihelyező okiratnak tartalmaznia kell a  tartós külszolgálat ellátásával
kapcsolatos minden lényeges kérdést, így különösen:
 1. a kihelyező szerv megnevezését;
 2. az összekötő tiszt
a) nevét, születési nevét, rendfokozatát, születési helyét és idejét, anyja születési nevét,
b) hazai szolgálati beosztásának megnevezését és besorolását,
c) hazai illetményét és egyéb járandóságait,
d) külföldi állomáshelyén betöltendő munkakörének megnevezését, munkaköri kulcsszámát és
szorzószámát;
 3. a külföldi állomáshely megnevezését;
 4. a tartós külszolgálat kezdő időpontját és a külföldre vezénylés várható időtartamát;
 5. az összekötő tiszt havi devizaellátmányát és az e rendelet alapján meghatározott egyéb juttatásait;
 6. a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja
születési nevét, családi jogállását, valamint a  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozóra nézve járó havi
devizaellátmányt vagy családtagi pótlékot;
7. a külföldi állomáshelyre és a  visszautazáshoz, valamint a  szabadságra történő hazautazáshoz biztosított
utazási napok számát;
8. a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozók külföldi – alap- és középfokú – oktatási vagy óvodai nevelési
költségei viselésének mértékét és időtartamát;
9. az összekötő tiszt és a  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó egészségügyi ellátásával kapcsolatos
feltételeket;
10. a külföldön használt szolgálati gépjármű fenntartási költségeit;
11. a protokolláris költségeket;
12. az összekötő tiszt kötelezettségeit és jogosultságait, a  tartós külszolgálat ellátásával kapcsolatos egyéb
feltételeket;
13. az összekötő tiszt irányításának módját. (2) A kihelyező okirathoz csatolni kell az összekötő tiszt részletes munkaköri leírását.
 (3) A kihelyező okiratot a kihelyező szerv készíti elő, és azt a javasolt személy írásos beleegyező nyilatkozatával együtt
felterjeszti a külföldre vezénylés elrendelésére hatáskörrel rendelkező kihelyező elöljárónak.
 (4) Az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni akkor is, ha a  külföldre vezénylés alatt a  hivatásos állomány
tagjának más külföldi állomáshelyre történő áthelyezése miatt a külföldre vezénylés módosítása szükséges. Ebben
az esetben a külföldre vezénylést módosító okiratban az (1) bekezdés 4. pontja szerinti, a tartós külszolgálat kezdő
időpontja mellett a más külföldi állomáshelyre történő áthelyezés napját is fel kell tüntetni.
(5) A  külföldre vezénylés kezdő időpontját megelőzően az  összekötő tiszt részére az  évi rendes szabadságnak
a külföldre vezénylést megelőző időtartamra eső időarányos részét ki kell adni.
37. § (1) Az összekötő tisztet a tartós külszolgálat időtartamára összekötő tanácsos vagy összekötő főtanácsos munkakörbe
kell besorolni, az összekötő tiszt munkaköri feladatainak megfelelően.
(2) A  külföldre vezénylést megelőzően vezetői beosztást betöltő összekötő tisztet összekötő főtanácsos munkakörbe
kell besorolni.
(3) Az  összekötő tanácsos és az  összekötő főtanácsos részére megállapítható szorzószámok kereteit és a  munkaköri
kulcsszámokat az 5. melléklet tartalmazza.
(4) A  szorzószámot az  5.  mellékletben meghatározott keretek között a  külföldi állomáshely sajátosságainak, valamint
az  összekötő tiszt munkaköri feladatainak megfelelően kell megállapítani, melyek változása esetén a  szorzószám
a tartós külszolgálat időtartama alatt módosítható.
38. § (1) Az összekötő tiszti szolgálat teljesítésére irányuló tartós külszolgálat céljából történő külföldre vezénylés megszűnik:
a) a kihelyező okiratban meghatározott idő lejártával,
b) a kihelyező okiratban meghatározott feltétel bekövetkeztével,
c) a szolgálati viszony megszűnésével.
(2) Az  összekötő tiszti szolgálat teljesítésére irányuló tartós külszolgálat céljából történő külföldre vezénylés
megszüntethető:
a) a felek közös megegyezésével,
b) a kihelyezés visszavonásával,
c) az összekötő tiszt kérelmére.
(3) A külföldre vezénylés (2) bekezdés b) pontja alapján történő megszüntetéséhez az összekötő tiszt egyetértése nem
szükséges.
(4) A külföldre vezénylés (1) bekezdés szerinti megszűnéséről vagy (2) bekezdés szerinti megszüntetéséről a kihelyező
elöljáró határozatban rendelkezik.
39. § (1) A  külföldre vezénylés a  38.  § (2)  bekezdésének b)  pontjában meghatározott visszavonással a  tartós külszolgálat
bármely szakaszában megszüntethető, ha
a) az összekötő tiszt ellen indított fegyelmi vagy méltatlansági eljárás elmarasztaló határozattal zárult, és tartós
külszolgálatának folytatása az  általa elkövetett kötelezettségszegés, illetve az  általa tanúsított magatartás
miatt a kihelyező szervtől nem várható el,
b) utólag kiderül, hogy az összekötő tiszt a kihelyezés 34. § szerinti feltételeinek már a kihelyezéskor sem felelt
meg,
c) az összekötő tiszt tartós külszolgálati munkaköre ellátására alkalmatlan minősítést kapott,
d) a jogszabályban meghatározott alkalmassági vizsgálatok eredménye alapján a kijelölt állomáshelyen a tartós
külszolgálatra alkalmatlan,
e) a külföldi állomáshely megszűnik, illetve működését bármely okból a kihelyező elöljáró tartósan – kilencven
napot meghaladóan – szünetelteti, vagy
f ) kivételesen fontos szolgálati érdekből ez indokolt.
(2) A  külföldre vezénylésnek a  kihelyezés visszavonásával történő megszüntetését a  kihelyező szerv vezetője
kezdeményezi a kihelyező elöljárónál.
40. § (1) Más külföldi állomáshelyre történő áthelyezés esetén a  tartós külszolgálatot folyamatosnak kell tekinteni. A  más
külföldi állomáshelyre történő áthelyezés esetében az  áthelyezést megelőző és azt követő külföldre vezénylés
időtartama együttesen nem haladhatja meg a Hszt. 69. § (1) bekezdésében meghatározott időtartamot.
(2) A más külföldi állomáshelyre történő áthelyezéshez is az összekötő tiszt egyetértése szükséges.
 (3) A más külföldi állomáshelyre történő áthelyezésről a kihelyező elöljáró határozatban dönt.
41. § A kihelyező szerv a  külföldre vezénylés megszűnéséről, megszüntetéséről, valamint a  más külföldi állomáshelyre
történő áthelyezésről – amennyiben annak bekövetkezése előre látható – a  tervezett időpontot legalább három
hónappal megelőzően az összekötő tisztet írásban értesíti.
42. § (1) Az összekötő tisztet a hazai illetménye – a rá vonatkozó illetményrendszer szabályai szerint, a külföldre vezénylést
megelőzően betöltött szolgálati beosztása alapján – a  tartós külszolgálat időtartamára változatlanul megilleti, és
az illetményt a tartós külszolgálat ideje alatt a hivatásos állományt érintő illetményemelések alkalmával emelni kell.
(2) Az  összekötő tiszt a  tartós külszolgálat időtartama alatt a  hivatásos állomány jutalmazási rendszerében előírtak
szerint jutalmazható.
(3) A tartós külszolgálat tartalma alatt az összekötő tisztet – illetményén felül – a maga és a családtagi pótlékra jogosító
hozzátartozói külföldi létfenntartásával, valamint a  tartós külszolgálati tevékenységgel kapcsolatos költségeinek
fedezésére szolgáló devizaellátmány, devizaellátmány-pótlék, valamint az  e  rendeletben meghatározott egyéb
juttatások illetik meg.
43. § (1) Az összekötő tiszt a tartós külszolgálat időtartamára devizaellátmányra jogosult.
 (2) Az összekötő tiszt devizaellátmányának havi összege
a) a  tartós külszolgálatot teljesítő kormányzati szolgálati jogviszonyban állók és a  munkavállalók
alapellátmányának, valamint a munkavállalók ideiglenes külföldi kiküldetése napidíjának összegéről és azok
kifizetéséről szóló 3/2012. (IX. 4.) KüM rendeletben (a  továbbiakban: KüM R.) országonként meghatározott
alapellátmány és
b) az  összekötő tiszt részére a  külföldre vezényléskor az  5.  mellékletben foglalt keretek között meghatározott
szorzószám
szorzata.
 (3) Az  összekötő tiszt részére a  devizaellátmány a  tartós külszolgálat megkezdése napjától a  tartós külszolgálat
megszűnésének vagy megszüntetésének napjáig jár. A  töredékhavi ellátmány kiszámításánál a  tárgyhó naptári
napjainak számát kell alapul venni.
(4) Az  összekötő tiszt külföldi állomáshelyén részmunkaidőben foglalkoztatott családtagja is jogosult
devizaellátmányra, melynek összegét a foglalkoztatás időtartamának figyelembevételével kell az 5. melléklet szerint
meghatározott szorzószám alapján megállapítani.
(5) A  devizaellátmányt a  KüM R. szerinti devizában úgy kell átutalni, hogy az  az összekötő tiszt devizaszámláján
legkésőbb a  tárgyhót követő hónap ötödik napján megjelenjen. A  tartós külszolgálat megszűnése vagy
megszüntetése esetén a devizaellátmány a hazautazást megelőző öt munkanappal korábban is kifizethető.
44. § (1) A KüM R. 2. mellékletében felsorolt állomáshelyeken tartós külszolgálatot teljesítő összekötő tiszt devizaellátmánypótlékra jogosult. A devizaellátmány-pótlék állomáshelyenkénti összegét a KüM R. 2. mellékletében meghatározott
kiegészítő pótléknak megfelelő mértékben kell megállapítani.
(2) A  töredékhavi devizaellátmány-pótlék kiszámítására, valamint a  devizaellátmány-pótlék átutalására
a devizaellátmányra vonatkozó szabályok az irányadók.
(3) A  devizaellátmány-pótlék nem képezi alapját a  családtagi pótléknak és a  devizaellátmány-előlegnek, egyebekben
azonban a devizaellátmánnyal esik egy tekintet alá.
45. § (1) Az  összekötő tiszt részére a  devizaellátmányon felül a  kihelyező okiratban családtagi pótlékra jogosító
hozzátartozóként szerepeltetett családtag után a  családtag tényleges kiutazásától a  végleges hazautazásáig
– a (2) és (5) bekezdésben foglaltak kivételével – családtagi pótlék jár.
(2) Nem jár családtagi pótlék az után a hozzátartozó után, aki
a) a tárgyhónapban a  külföldi állomáshely szerinti – a  KüM R.-ben meghatározott – alapösszeget meghaladó,
külföldön szerzett jövedelemmel rendelkezik, vagy
b) bármely munkáltatónál külföldön vagy az összekötő tiszt külföldi állomáshelyén teljes vagy napi négy órát
meghaladó munkaidőben dolgozik.
 (3) A (2) bekezdés a) pontban szereplő jövedelem megszerzését az összekötő tiszt írásban köteles bejelenteni.
 (4) A családtagi pótlék összege
a) házastárs vagy élettárs után
aa) az  összekötő tiszt devizaellátmányának 25%-a, ha a  családtag nem rendelkezik külföldön szerzett
jövedelemmel,
ab) az  összekötő tiszt devizaellátmányának 12,5%-a, ha a  családtag bármely munkáltatónál legfeljebb
négy órás részmunkaidőben dolgozik,
b) a gyermek után a 2,5 szorzószámmal számított devizaellátmány
ba) 10%-a a gyermek tizenkettedik életévének betöltéséig,
bb) 15%-a a gyermek tizenkettedik életévének betöltését követően.
(5) Az  összekötő tiszt nem jogosult családtagi pótlékra, amennyiben a  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó
a külföldi állomáshelyet évi kilencven napot meghaladóan elhagyja. Többszöri távollét esetén a részidőket – az évi
alap- és pótszabadság időtartama kivételével – évente össze kell számítani. A  házastárs vagy élettárs szülés
miatti távolléte esetén a  kihelyező szerv vezetője ezen időszak összeszámításától – legfeljebb évi hatvan napig –
eltekinthet. A  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó külföldi állomáshelyről történő eltávozását az  összekötő
tiszt az elutazás előtt három munkanappal a kihelyező szerv vezetőjének köteles írásban bejelenteni.
(6) Ha a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó a keresőképtelenség ideje alatt a külföldi állomáshelyen tartózkodik,
a családtagi pótlékot változatlan összegben kell folyósítani.
(7) Ha a  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó kiutazására az  összekötő tiszt kihelyezését követően kerül sor,
a kihelyezési okiratot módosítani kell. A módosításnak tartalmaznia kell az érintett családtag kiutazásának dátumát.
46. § (1) Az összekötő tiszt és a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozói számára a kihelyező szerv köteles – az összekötő tiszt
feladatkörének, a család összetételének, létszámának és a külföldi állomáshely körülményeinek megfelelő – elhelyezést
biztosítani, az  összekötő tiszt által a  saját nevében megkötött bérleti szerződés útján. Az  elhelyezés során
az összekötő tiszt és családja részére biztosítani kell a folyamatosan, megfelelően karbantartott, berendezett lakást,
az  összekötő tiszt részére megfelelő munkakörülményeket nyújtó irodát, vagy az  ezek biztosításához szükséges
költségtérítést.
(2) Az  összekötő tiszt részére a  lakásnak a  kihelyező szerv által történő rendelkezésre bocsátásánál a  lakásbérletről
szóló jogszabályban meghatározott méltányolható lakásigény mértékét a szolgálati követelményeket, protokolláris
kötelezettségeket, gazdaságossági szempontokat, továbbá a  külföldi állomáshelyen érvényesülő sajátosságokat
kell figyelembe venni. Amennyiben az összekötő tiszt a méltányolható lakásigényt meghaladó méretű lakást bérel,
igényel, az ebből eredő költségkülönbözet őt terheli.
(3) A lakás- és garázsbérlet kapcsán felmerülő ingatlanközvetítési díj a kihelyező szervet terheli.
 (4) A lakás- és irodaberendezési tárgyak cseréjéről – amennyiben az irodaberendezési tárgyakat a külföldi állomáshely
nem biztosítja – vagy az ennek megfelelő költségtérítésről a kihelyező szerv gondoskodik.
47. § (1) A  lakás- és a  garázsbérlet bérleti díját, továbbá a  lakásban elhelyezett, a  kihelyező szerv tulajdonát képező
berendezési és felszerelési vagyontárgyak, valamint az  ingóságok és a  garázs biztosítási díját, a  lakás- és
garázsbérletnél kifizetett letét összegét, továbbá – ha az  a  rendeltetésszerű használat ellenére szükségessé vált –
a lakásberendezés javításának és cseréjének költségeit a kihelyező szerv megtéríti.
(2) A magántulajdonú vagyontárgyak biztosításának díja az összekötő tisztet terheli.
 (3) A  lakáshoz kapcsolódó külön szolgáltatások – így különösen a  villany-, gáz-, víz- és csatornaszolgáltatás, fűtés,
hűtés, szemétszállítás – díja az összekötő tisztet terhelik. Amennyiben ezek együttes összege egy-egy naptári éven
belül meghaladja az  összekötő tiszt devizaellátmánya, devizaellátmány-pótléka és családtagi pótléka együttes
nettó összegének (a  továbbiakban együtt: összellátmányának) az 5%-át, az ezt meghaladó részt a kihelyező szerv
átvállalja.
(4) Amennyiben a lakbér a külön szolgáltatások alapdíját is magában foglalja, úgy a szolgáltatások díjául az összekötő
tiszt összellátmányának 5%-át kitevő összeget kell megállapítani, amellyel a kihelyező szerv a lakbértérítés összegét
csökkenti. Ennél kisebb mértékű díj megállapítása csak akkor engedélyezhető, ha a  lakbérként térítendő összeg
nem éri el az  összekötő tiszt összellátmányának 5%-át. Együtt élő házastársak, élettársak egyazon állomáshelyre
történő kihelyezése esetén a devizaellátmányuk együttes összegét kell alapul venni.
(5) A  kihelyező szerv egy mobiltelefon és internet beszerzési költségét, valamint – részletes számla vagy egyéb
nyilvántartás alapján – a szolgálati beszélgetések és kommunikáció díját megtéríti.
48. § (1) Az ideiglenes szállodai elhelyezés költségeit a kihelyező szerv viseli.
 (2) A szállás vagy a szálloda kategóriáját a kihelyező szerv által meghatározott szempontok alapján kell megválasztani.
49. § (1) Ha az  összekötő tiszt családtagi pótlékra jogosító gyermeke a  fogadó ország jogszabályai szerint a  kihelyezést
követően válik tankötelessé vagy óvodai nevelésben való részvételre kötelezetté, a kihelyezési okiratot módosítani
kell. A kihelyezési okirat módosítását az összekötő tiszt a kihelyező szervnél kezdeményezi.
(2) Ha a  költségkeret felhasználásának engedélyezése a  kihelyező elöljáró külön jóváhagyásához kötött, úgy az  erre
irányuló előterjesztést az  országos parancsnok terjeszti fel. Az  iskoláztatási, óvodai költség a  befizetést igazoló
számla alapján számolható el.
(3) Az összekötő tisztnek a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozónak tekintendő gyermeke után az átlagos képzési
követelményeknek megfelelő és átlagos költségszintű alap- és középfokú oktatási intézményben felmerülő
tandíjköltséget vagy az  óvodai nevelésben való részvétel költségét – a  (4)  bekezdésben foglalt összeghatárig –
meg kell téríteni, ha egészségügyi vagy más okból a  helyi állami iskolarendszer nem vehető igénybe, vagy az  is
tandíjköteles.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti, az  óvodai nevelési költségtérítés vagy tandíjköltség-térítés legmagasabb összege
gyermekenként és tanévenként az  adott országra a  KüM R.-ben meghatározott alapösszeg háromszorosáig
terjedhet. Ennél nagyobb költségtérítés csak a  kihelyező elöljáró külön engedélye alapján folyósítható.
A költségtérítés összegét gyermekenként kell megállapítani és folyósítani. A tandíj vagy az óvodai nevelési költség
az éves vagy féléves tandíjat és a beiratkozás díját foglalja magában. Nem lehet megtéríteni az oktatási intézmény
által szervezett kirándulás, szabadidős programok, külön nyelvórák, iskolabusz költségeit.
50. § (1) A kihelyező szerv által meghatározott feltételekkel
a) az összekötő tiszt részére – a feladat jellegétől függően – a kihelyező szerv szolgálati gépjárművet biztosíthat,
amelyet engedély alapján magáncélra is igénybe vehet a  belföldön használt szolgálati gépjárművekkel
azonos feltételek mellett,
b) a saját tulajdonú gépjármű szolgálati célú igénybevétele egyedi elbírálás alapján történhet,
c) a devizaelőleg felhasználásával vásárolt gépjárművet – a  más jogszabályban meghatározott térítési díj
ellenében – az összekötő tiszt a kihelyező szerv utasítása alapján összekötő tiszti munkakörével összefüggő
feladatai ellátására is köteles használni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott gépjármű kötelező biztosításának, a külföldi állomáshely szerinti országban való
forgalomba helyezésének költségeit a kihelyező szerv megtéríti.
51. § A 46–50. §-ban meghatározott költségeket, valamint díjak felmerülését az összekötő tiszt igazolni köteles.
52. § A kihelyező szerv az  összekötő tiszt részére a  protokolláris kötelezettségei ellátása érdekében költségkeretet
engedélyezhet.
53. § (1) Az  összekötő tiszt részére tartós külszolgálata megkezdése alkalmával a  kihelyező szerv vezetője kéthavi bruttó
alapilletménye összegéig terjedő illetményelőleg folyósítását engedélyezheti a  tartós külszolgálat időtartamának
megfelelő, de legfeljebb tizenkét havi törlesztéssel.
(2) Az  összekötő tiszt kérelmére, a  tartós külszolgálat megkezdésekor, egyszeri alkalommal devizaellátmány-előleget
kell folyósítani, melynek összege nem haladhatja meg a  2,5 szorzószámmal számított háromhavi devizaellátmány
összegét.
(3) A  kihelyező szerv az  összekötő tiszt kérelmére – kizárólag gépkocsi vásárlása céljából – a  (2)  bekezdésben
meghatározottakon felül, 2,5 szorzószámmal számított további hat havi devizaellátmány-előleg folyósítását
engedélyezheti, amelynek összege nem haladhatja meg a gépkocsi vételárát.
(4) Az  összekötő tiszt a  devizaellátmány-előleg felhasználásával vásárolt gépkocsira – a  devizaellátmány-előleg
törlesztésének időtartamára – köteles a  vásárlással egyidejűleg CASCO vagy annak megfelelő egyéb biztosítást
kötni.
(5) A devizaellátmány-előleg kiszámításánál a családtagi pótlékot nem lehet figyelembe venni.
 (6) A  (2)  bekezdés szerinti előleg legfeljebb tíz, a  (3)  bekezdés szerinti pedig legfeljebb harminchat havi részletre, ha
a tartós külszolgálat tervezett időtartama ennél rövidebb, annak végéig engedélyezhető. A devizaellátmány-előleg
törlesztését a  felvételét követő negyedik hónapban kell megkezdeni, a  törlesztésnek a  hazatérés napjáig be kell
fejeződnie.
(7) Amennyiben a  tartós külszolgálat – előre nem látható okok miatt – a  devizaellátmány-előleg visszafizetése előtt
fejeződik be, az összekötő tiszt az előleg fennmaradó részét állomáshelyén egy összegben a felvétel pénznemében
vagy belföldön legkésőbb a  tartós külszolgálat befejezésétől számított harminc napon belül a  hazatérés
időpontjában érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által meghatározott devizaeladási-árfolyamon számítva, forintban
köteles visszafizetni.
(8) Ha az  összekötő tiszt a  devizaellátmány-előleget a  tartós külszolgálat befejezésétől számított harminc napon
belül nem fizeti vissza, a  kihelyező szerv jogosult a  késedelmes napokra a  Polgári Törvénykönyv szerinti
késedelmi kamatot felszámítani. Amennyiben a  tartós külszolgálat az  összekötő tisztnek fel nem róhatóan
a devizaellátmány-előleg visszafizetése előtt fejeződik be, a törlesztésre a kihelyező szerv a (6) és (7) bekezdésben
foglaltaknál kedvezőbb feltételeket állapíthat meg.
(9) Az egy évet meg nem haladó időtartamú tartós külszolgálat esetén devizaellátmány-előleg nem adható.
54. § (1) Együtt élő házastársak, élettársak egyazon külföldi állomáshelyre történő kihelyezése esetén a  családtagi pótlék,
az iskoláztatási költség és a költözés költsége csak az egyiküket illeti meg.
(2) Az összekötő tiszt az ellátmánnyal kapcsolatos túlfizetésből eredő, valamint a külföldön felmerült egyéb tartozását
abban a pénznemben köteles megfizetni, amelyben a tartozás fennáll.
(3) A devizaellátmány, devizaellátmány-pótlék és a családtagi pótlék havi kifizetése a hivatásos állomány tagja részére
a  külföldi állomáshely országában nyitott fizetési számlára való átutalással történik. Azokon az  állomáshelyeken,
ahol a  fogadó ország gazdasága, pénzügyi rendszere fejletlen vagy – akár átmenetileg – működése súlyos
zavarokkal küzd, és ennek következtében bankrendszerének működése nem megbízható, a kifizetés készpénzben is
történhet.
(4) A  külföldi szolgálat ideje alatt teljesített külföldi kiküldetés napidíjának kifizetése készpénzben vagy a  hivatásos
állomány tagja által megjelölt fizetési számlára való átutalással történik.
55. § (1) A kihelyező szerv köteles az utazási költséget megtéríteni:
a) az összekötő tiszt és a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó külföldi állomáshelyre történő első kiutazása
és végleges hazautazása alkalmával, ideértve a másik állomáshelyre történő áthelyezést is,
b) az  összekötő tiszt és a  külföldi állomáshelyen tartózkodó családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó
szabadságra történő haza- és visszautazásakor évente egy alkalommal,
c) az összekötő tiszt ideiglenes hazarendelésekor,
d) az összekötő tiszt szülője, gyermeke, házastársa és annak szülője, továbbá testvére elhalálozása esetén,
e) az összekötő tiszt és a külföldi állomáshelyen tartózkodó családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó, valamint
indokolt esetben a kísérőjének szülés, egészségügyi kivizsgálás vagy gyógykezelés céljából hazai intézetbe és
a külföldi állomáshelyre való visszautazásakor.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően a  kihelyező szerv indokolt esetben az  összekötő tiszt egyéb utazási
költségeihez is hozzájárulhat.
(3) Az  összekötő tiszt és a  családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó hazai egészségügyi kivizsgálásra vagy
gyógykezelésre való utazását, illetve kísérő igénybevételének szükségességét a  kihelyező szerv egészségügyi
szolgálatának a vezetője igazolja.
(4) Az utazásnál igénybe vehető szállítási eszközt a kihelyező szerv határozza meg.
56. § (1) Ha az  összekötő tiszt külföldi szolgálata alatt kiküldetést teljesít, költségtérítésre és – a  (2)–(5)  bekezdésekben
foglaltak szerint – külföldi napidíjra jogosult.
(2) Az (1) bekezdés szerinti költségtérítés és külföldi napidíj szempontjából külföldi szolgálatnak kell tekinteni azt is, ha
az összekötő tiszt a külföldi állomáshely országában teljesít kiküldetést.
(3) Ha az  összekötő tiszt az  (1)  bekezdés szerinti kiküldetést teljesít, a  külföldi napidíj összege a  KüM R.-ben
meghatározott külföldi napidíjnak a 25%-a. Nem számolható el napidíj, ha a kiküldetés időtartama a négy órát nem
éri el. A napidíj fele jár, ha a kiküldetés időtartama a nyolc órát nem éri el.
(4) Az összekötő tiszt részére szállásköltség csak a naptári naponként nyolc órát meghaladó távollét esetén jár.
 (5) Az összekötő tisztet magyarországi szolgálati útja alkalmával a Magyarországon töltött időre a belföldi kiküldetésre
vonatkozó szabályok szerinti térítések illetik meg. 57. § (1) Az  összekötő tiszt és a  vele együtt élő családtagi pótlékra jogosító hozzátartozói legszükségesebb ingóságai
kiszállításának indokolt és számlával igazolt költségeit a  külföldi állomáshelyre történő kiutazás és végleges
hazautazás alkalmával a kihelyező szerv viseli.
(2) Ha az  összekötő tiszt az  első kiutazásához, valamint az  ideiglenes vagy végleges hazatéréséhez szolgálati
gépjárművet vesz igénybe, részére és a  vele együtt utazó, családtagi pótlékra jogosító hozzátartozói részére csak
az  utazással összefüggésben ténylegesen felmerült, számlával igazolt költségek – így különösen az  üzemanyag,
szállás, parkolás, autópálya díja – téríthetők, egyéb költségtérítésre nem jogosultak.
(3) Az  összekötő tiszt részére saját gépjárművel történő utazása esetén az  ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítőkre
vonatkozó szabályok szerinti költségtérítés jár.
(4) Gépjárművel történő utazás esetén az utazás időtartamát és útvonalát a kihelyező szervnek kell meghatározni.
58. § Az összekötő tisztet az évi rendes szabadsága vagy bármely okból történő ideiglenes hazatérése alatt – a betegség
miatti hazatérés kivételével – a devizaellátmány változatlan összegben megilleti.
59. § (1) Az összekötő tiszt és családtagi pótlékra jogosító családtagja javára – a külföldön eltöltött időre – a kihelyező szerv
a  külföldi állomáshely szerinti ország egészségügyi ellátásának igénybevételére jogosító biztosítást köt vagy ilyen
biztosításnak a  kihelyező költségén történő megkötését engedélyezi, amennyiben a  külföldi állomáshely szerinti
ország és Magyarország között az egészségügyi szolgáltatások kölcsönös igénybevételéről kétoldalú megállapodás
vagy kötelezően alkalmazandó európai uniós jogszabály nincs.
(2) Az  (1)  bekezdés hatályán kívül eső esetekben a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak az irányadók.
60. § (1) Az  összekötő tiszt külföldön történő elhalálozása esetén a  vele a  külföldi állomáshelyen egy háztartásban élő
családtagja részére az  elhalálozást követő harminc napra az  elhalálozott devizaellátmányát, devizaellátmánypótlékát és családtagi pótlékát ki kell fizetni.
(2) A  családtagi pótlékra jogosító családtag külföldön történő elhalálozása esetén az  összekötő tiszt részére
az elhalálozást követő harminc napra az elhalálozott után járó családtagi pótlékot ki kell fizetni.
(3) Az  összekötő tiszt külföldön történt elhalálozása esetén a  hazaszállításról és a  temetésről a  kihelyező szerv
gondoskodik. Az  összekötő tiszt kérelmére a  kihelyező szerv saját költségén gondoskodik az  összekötő tiszt
külföldön elhunyt, az (1) bekezdés szerinti családtagja hazaszállításáról és temetéséről.
(4) Az  összekötő tiszt elhalálozása esetén az  általa felvett illetményelőlegnek és devizaellátmány-előlegnek
az  elhalálozást követően esedékes, egyébként visszafizetendő részét a  kihelyező szervnek visszafizetni nem kell.
Az (1) bekezdés szerinti devizaellátmány-előleg levonással nem terhelhető.
13. A szolgálati viszony szünetelése 61. § (1) A szolgálati viszony szüneteltetése iránt az állományilletékes parancsnok, tábornok esetében a miniszter intézkedik
a) a  Hszt. 73.  §-a szerinti esetben a  hivatásos állomány tagjának az  országgyűlési képviselők, az  Európai
Parlament tagjainak, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a  nemzetiségi
önkormányzati képviselők választásán jelöltként történő nyilvántartásba vételéről szóló írásbeli bejelentését
követő tizenöt napon belül,
b) a  Hszt. 74.  §-a szerinti esetben a  hivatásos állomány tagjának állami vezetővé kinevezésének vagy
megválasztásának napját követő tizenöt napon belül,
c) a Hszt. 75. §-a szerinti esetben a hivatásos állomány tagjának a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső szolgálati
beosztásból történő felmentésével egyidejűleg.
(2) A szolgálati viszony szüneteltetéséről szóló parancs tartalmazza a szünetelés okát és annak kezdő napját.
 (3) Ezen alcím vonatkozásában
1. a szünetelés kezdő napja:
a) a Hszt. 73. §-a szerinti esetben a hivatásos állomány tagjának az országgyűlési képviselők, az Európai
Parlament tagjainak, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a  nemzetiségi
önkormányzati képviselők választásán jelöltként történő nyilvántartásba vételének napja,
b) a Hszt. 74. §-a szerinti esetben a hivatásos állomány tagjának állami vezetővé kinevezésének napja,
c) a Hszt. 75. §-a szerinti esetben a hivatásos állomány tagjának a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső
szolgálati beosztásból történő felmentés napja;
2. a szünetelés befejező napja:
a) a Hszt. 73. §-a szerinti esetben
aa) ha a  hivatásos állomány jelöltként nyilvántartásba vett tagja a  jelöltségtől visszalépett,
akkor a visszalépés napja,
ab) az  országgyűlési képviselők, az  Európai Parlament tagjainak, a  helyi önkormányzati
képviselők és polgármesterek, valamint a  nemzetiségi önkormányzati képviselők
választásának napja, megválasztása esetén a mandátuma igazolásának napja,
b) a Hszt. 74. §-a szerinti esetben az állami vezetői megbízatás megszűnésének napja,
c) a  Hszt. 75.  §-a szerinti esetben az  a  nap, amikor a  kifogásolható életvitelt megalapozó feltételek
fennállását megállapították, vagy ha a  kifogásolható életvitel megállapítására nem kerül sor
a kifogástalan életvitel ellenőrzésének befejező napja.
62. § (1) Azt, akinek szünetel a  szolgálati viszonya, az  állományilletékes parancsnok a  szünetelés kezdő napjától köteles
mentesíteni a szolgálati kötelezettség teljesítése alól.
(2) A  hivatásos állomány tagjától a  szünetelés időtartamára az  egyéni szolgálati fegyverzetét és a  lőszerkészletét
be kell vonni, továbbá intézkedni kell a  szolgálati igazolvánnyal és a  szolgálati jelvénnyel kapcsolatos, miniszteri
rendeletben meghatározott személyügyi intézkedések végrehajtására.
63. § (1) A szolgálati viszony szünetelésének időtartama a szolgálati viszony folyamatosságát nem érinti. A szünetelés ideje
alatt a szolgálati viszony – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – felmentéssel nem szüntethető meg.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  szolgálati viszony felmentéssel a  szünetelés időtartama alatt is megszüntethető,
ha a  hivatásos állomány tagja a  hivatásos szolgálatra méltatlanná vált, vagy ha a  hivatásos szolgálatra azért vált
alkalmatlanná, mert nem felel meg a kifogástalan életvitel követelményének.
(3) A szolgálati viszony megszűnik továbbá, ha a szolgálati viszony megszüntetésére fegyelmi fenyítésként kerül sor.
 (4) A  szünetelés időtartama a  Hszt. 282.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltétel teljesülése esetén a  hivatásos
szolgálati időbe beszámít, tényleges szolgálati időként azonban nem vehető figyelembe.
64. § (1) A  szolgálati viszony szünetelése – a  Hszt. 171.  § (1)  bekezdés b), d) és f )  pontja szerinti lakhatási támogatások
kivételével – a már megszerzett lakhatási támogatást nem érinti.
(2) A  hivatásos állomány tagja a  szolgálati viszony szünetelésének ideje alatt is jogosult a  rendvédelmi szerv által
fenntartott vagy támogatott egészségügyi intézményben az egészségügyi ellátás igénybevételére.
65. § (1) A Hszt. 74. §-a szerinti esetben az állami vezetői megbízás megszűnéséről a minisztérium személyügyi feladatokat
ellátó szervezeti egysége értesíti a  rendvédelmi szervnek a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató szervezeti
egység szerinti állományilletékes parancsnokot.
(2) A szolgálati viszony szüneteltetésének megszüntetése iránt az állományilletékes parancsnok intézkedik
a) a Hszt. 73. §-a szerinti esetben a jelöltségtől való visszalépésről, a tisztségbe való megválasztásról vagy annak
elmaradásáról szóló írásbeli bejelentést követő tizenöt napon belül, bejelentés hiányában a tudomásszerzést
követő tizenöt napon belül,
b) a  Hszt. 74.  §-a szerinti esetben a  miniszter által vezetett minisztériumnak az  állami vezetői megbízatás
megszűnéséről szóló értesítését követő tizenöt napon belül,
c) a Hszt. 75. §-a szerinti esetben a kifogástalan életvitel ellenőrzésének befejező napját követő tizenöt napon
belül, ha az életvitel kifogásolható, akkor a felmentéssel egyidejűleg.
(3) A Hszt. 73. § (3) bekezdése szerinti esetben a hivatásos állomány tagja részére a Hszt. szerinti illetményt és a 64. §
(1) bekezdésében meghatározott juttatást és költségtérítést a szünetelés befejező napjától számítva kell folyósítani.
14. Vezetői juttatások 66. § (1) Az országos parancsnok és helyettese, valamint az országos főigazgató és helyettese (a továbbiakban ezen alcímben
együtt: Hszt. 177.  §-a szerinti vezető) a  66–72.  §-ában meghatározott vezetői juttatásokra jogosult. A  vezetői
juttatásokra való jogosultság a vezetői kinevezés vagy megbízás időtartamára áll fenn.
(2) A  juttatások költségvetési fedezetét annak a  rendvédelmi szervnek a  költségvetéséből kell biztosítani, amelyben
a jogosult a megbízatásából adódó feladatait teljesíti.
67. § (1) Az országos parancsnok és az országos főigazgató részére hivatali lakás használatát lehet biztosítani a (3) bekezdés
alapján, ha a  saját és a  vele közös háztartásban élő házastársa, élettársa, bejegyzett élettársa lakásviszonyait is
figyelembe véve Budapesten vagy közvetlen vonzáskörzetében megfelelő lakással nem rendelkezik.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott hivatali lakás: egy személy beköltözése esetén kettő, egyéb esetben
az  együttlakó személyek számának megfelelő, de legkevesebb három lakószobával rendelkező budapesti vagy
Budapest közvetlen vonzáskörzetében lévő lakás.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogosult személy számára hivatali lakás használata a  miniszter előzetes
engedélyével vehető igénybe.
(4) A jogosult személyt terhelik a lakáshasználattal összefüggésben felmerülő karbantartási és kisebb javítási költségek,
az esetlegesen felmerülő közös költség, az energiaszolgáltatási és közüzemi díjak, valamint a távbeszélő-, internetés televízió szolgáltatás díja. A  rendvédelmi szerv költségvetését terheli az  esetlegesen felmerülő bérleti vagy
lakáshasználati díj és a jogosultat a lakáshasználattal kapcsolatban terhelő külön szolgáltatások díja.
(5) A jogosult személy által használt hivatali lakás nem cserélhető el, a jogosult számára nem idegeníthető el, a lakásra
vonatkozó tartási szerződéshez hozzájárulás nem adható, továbbá a  jogosult halála esetén a  lakáshasználati
jogviszony megszűnik.
(6) A  jogosult személy köteles a  hivatali lakást rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban visszaszolgáltatni
a jogosultság megszűnésekor.
(7) A juttatás keretében létrejövő lakáshasználati jogviszonyra egyebekben a lakások és helyiségek bérletére, valamint
az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló törvény rendelkezései megfelelően irányadók.
68. § (1) Az  ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő a Hszt. 177.  §-a szerinti vezetőt külföldi tartózkodása idejére
költségtérítés, valamint a Hszt. 167. § (5) bekezdésének megfelelően kiadott miniszteri rendelet szerinti napidíj illeti
meg.
(2) A költségtérítés magában foglalja
a) a szállásköltséget,
b) a  kiküldetés helyére történő kiutazási és hazautazási költségeket, valamint az  utas- és poggyászbiztosítást,
valamint
c) a  kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek – számviteli bizonylatnak
megfelelő okmánnyal vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt – összegének
megtérítését.
(3) Az  ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő a Hszt. 177.  §-a szerinti vezető a  számlával igazolt szállásköltség
megtérítésére tarthat igényt, ha a  feladatát a  külföldre érkezés napján nem tudja befejezni, vagy ha a  feladata
befejezése napján hazautazni nem tud. Ha a Hszt. 177. §-a szerinti vezető a külföldi tartózkodása alatt térítésmentes
elszállásolásban részesül, szállásköltség-térítésre nem tarthat igényt.
(4) A  külföldi szállás, szálloda kategóriáját a  kiküldő rendvédelmi szerv országos parancsnoka vagy országos
főigazgatója által belső szabályzatban meghatározott szempontok szerint kell megválasztani. A  küldöttség tagjai
számára indokolt esetben a küldöttség vezetőjét megillető szállodában történő elhelyezés is biztosítható.
69. § (1) Ha a hivatalos célú külföldre utazás repülőgéppel történik, az utazásnál a Hszt. 177. §-a szerinti vezető részére turista
osztálynak megfelelő árú repülőjegy vásárolható.
(2) Vonattal történő utazás esetén a Hszt. 177. §-a szerinti vezető első osztályt vehet igénybe.
70. § (1) Az  országos parancsnok és az  országos főigazgató személyes gépkocsihasználatra jogosult. A  személyes
gépkocsihasználathoz számukra gépkocsivezetőt kell biztosítani. A  személyes gépkocsihasználat keretében
biztosított személygépkocsit az  országos parancsnok, valamint az  országos főigazgató korlátlan kilométerkeret
felhasználásával veheti igénybe.
(2) Az országos parancsnok helyettese és az országos főigazgató helyettese a (3) bekezdés szerinti engedéllyel jogosult
személyes gépkocsihasználatra.
(3) Az országos parancsnok helyettese és az országos főigazgató helyettese a miniszter előzetes engedélyével vehetik
igénybe a következő juttatásokat:
a) személyes gépkocsihasználat, ideértve annak havi térítésmentes futásteljesítményét – a munkáltatói jogkört
gyakorló országos parancsnok vagy országos főigazgató javaslatára,
b) gépkocsivezető biztosítása – a munkáltatói jogkört gyakorló országos parancsnok vagy országos főigazgató
javaslata alapján, a  (4)  bekezdésben meghatározott korlátozással, ha azt a  rendelkezésre álló erőforrások
lehetővé teszik.
(4) A  országos parancsnok helyettesének és az  országos főigazgató helyettesének személyes gépkocsihasználatához
– az  egy épületen belül elhelyezett, azonos szervezeti egységhez tartozó igényjogosultak számával arányos
mértékben – egy-három igényjogosult esetén egy fő, négy-hat igényjogosult esetén két fő gépkocsivezető
biztosítható.
(5) A  személyes gépkocsihasználat keretében biztosított személygépkocsi hivatalos és magáncélú utazásra egyaránt
igénybe vehető. A  személygépkocsi tételes menetlevél vezetése nélkül, érvényes forgalmi engedéllyel vehet részt
a közúti forgalomban.
71. § (1) A  személyes gépkocsihasználatra jogosult a  gépkocsi kilométer-számlálójának állását minden naptári hónap
utolsó napján köteles az erre szolgáló formanyomtatványon rögzíteni. A 70. § (2) bekezdés szerinti jogosult személy
a  nyilvántartás szerinti havi futásteljesítmény azon része után, amely a  miniszteri engedélyben meghatározott
mértéket meghaladja, köteles a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a személygépkocsit üzemben tartó szerv részére
az üzemanyag-költséget – a fizetési kötelezettség tudomására jutásától számított harminc napon belül – megtéríteni.
(2) Nem vonatkozik a megtérítési kötelezettség a térítésmentes futásteljesítmény elérését követően a tárgyhónap során
megtett azon utakra, amelyek hivatalos jellegét a jogosult tételes menetlevéllel igazolja.
(3) Személyes gépkocsihasználat címén
a) az  országos parancsnok és az  országos főigazgató számára egy, legfeljebb felső-közép 8. kategóriájú
személygépkocsit,
b) az országos parancsnok helyettese és az országos főigazgató helyettese számára – ha a miniszter a személyes
gépkocsihasználatot részére engedélyezte – egy, legfeljebb felső-közép 7. kategóriájú személygépkocsit
kell biztosítani. Ha a  rendelkezésre álló járműállományból e  juttatás nem oldható meg, a  jogosult számára
ideiglenesen eltérő kategóriájú személygépkocsi is kiadható.
(4) A (3) bekezdés vonatkozásában a személygépkocsi-kategóriát a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint
a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet felhatalmazása alapján
kiadott, az országosan kiemelt termékekre vonatkozó állami normatívákról szóló miniszteri utasítás szabályai szerint
kell meghatározni.
72. § (1) A  Hszt. 177.  §-a szerinti vezető számára számítástechnikai eszközök – hordozható személyi számítógép vagy
táblagép – és rádiótelefon használatát kell biztosítani.
(2) A  miniszter közjogi szervezetszabályozó eszközben állapítja meg az  irányítása alá tartozó szerv hivatásos
állományába tartozó, a Hszt. 177.  §-a szerinti vezető számára az  (1)  bekezdés szerinti eszközök használatára
vonatkozó részletszabályokat és az internet-használati jogosultság részletes szabályait.
15. Záró rendelkezések 73. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
74. § E rendelet 59. § (2) bekezdése a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
75. § Hatályát veszti a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2028/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a Szegedi Tudós Akadémia támogatásának egyes kérdéseiről.
A Kormány Szent-Györgyi Albert örökségét szem előtt tartva a  tehetséggondozás és a helyi tudományos műhelyek fejlesztése
érdekében
 1. támogatja a  Szegedi Orvosbiológiai Kutatások Jövőjéért Alapítvány „Szegedi Tudós Akadémia” programjának
megvalósítását, valamint a  Szent-Györgyi Kollégium – vonatkozó jogszabályoknak megfelelően
történő – létrehozását;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban foglalt célok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a Szent-Györgyi Kollégium székhelyéül szolgáló, Szeged, Vörösmarty u. 3. szám alatti ingatlan
megvásárlásához szükséges legfeljebb 200 millió forint, továbbá az  ingatlan felújításához szükséges
legfeljebb 1300 millió forint forrás biztosításáról a  2016. évi központi költségvetés terhére az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
b) a Szegedi Tudós Akadémia működtetéséhez szükséges 250 millió forint forrás bázisba épülő módon történő
biztosításáról a 2016. évi központi költségvetés terhére az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
c) a szegedi székhelyű Radnóti Miklós Gimnázium felújításához szükséges 150 millió forint forrás biztosításáról
a 2016. évi központi költségvetés terhére az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
d) a hódmezővásárhelyi székhelyű Németh László Gimnázium felújításához szükséges 80 millió forint forrás
biztosításáról a 2016. évi központi költségvetés terhére az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
e) a c) és d)  alpontban megjelölt intézmények laboratóriumának működtetéséhez 30-30 millió forint forrás
biztosításáról a 2016. évi központi költségvetés terhére az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 30.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében gondoskodjon
támogatási szerződés megkötéséről a Szegedi Orvosbiológiai Kutatások Jövőjéért Alapítvánnyal.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2012. LIII. törvény az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében New Yorkban, 1954. szeptember 28-án létrejött, a Hontalan Személyek Jogállásáról szóló Egyezmény 23. és 24. Cikkeihez tett nyilatkozat visszavonásáról.
1. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy Magyarország az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében
New Yorkban, 1954. szeptember 28-án létrejött, a Hontalan Személyek Jogállásáról szóló Egyezmény 23. és
24. Cikkéhez tett és az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében New Yorkban, 1954. szeptember 28-án létrejött,
a Hontalan Személyek Jogállásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2002. évi II. törvény (a továbbiakban:
hontalan szentélyek jogállásáról szóló tv.) 3. § a) pontjában foglalt nyilatkozatot visszavonja.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. május 21-i ülésnapján fogadta el.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. május 21-i ülésnapján fogadta el.
2. § A hontalan személyek jogállásáról szóló tv. 3. § a) pontja hatályát veszti.
3. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § a nyilatkozat visszavonásának napján lép hatályba.
(3) A nyilatkozat visszavonásának, illetve a 2. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az állampolgársági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
163/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Dr. F. J. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy a kellő felkészülés érdekében – az Országgyűlés alkosson törvényt arról – hogy az Alaptörvény
hatálybalépésének napja (2012. január 1.) helyett az Alaptörvényben nevesített, időben legutoljára kihirdetett sarkalatos
törvény kihirdetése napját követő hatodik hónap első napja legyen?”
Magyarország Alaptörvénye záró rendelkezése 1. pontja szerint Magyarország Alaptörvénye 2012. január 1-jén lép
hatályba. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Országgyűlés Magyarország Alaptörvényét a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés a) pontja és
a 24. § (3) bekezdése alapján fogadta el. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint mind az Alkotmány, mind
a későbbiekben az Alaptörvény módosítására csak az Alkotmány, illetve az Alaptörvény rendelkezéseinek
megtartásával kerülhet sor.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítása, csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány
24. § (3) bekezdés] történhet. Az Alkotmány módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni
megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Alaptörvény rendelkezése szerint a későbbiekben
egyébként sem lehet országos népszavazást tartani az Alaptörvény módosításáról.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel
a kérdés egésze nyelvtanilag és logikailag sem egyértelmű, továbbá nem állapítható meg az sem, hogy a kérdés utolsó
tagmondata pontosan milyen időpontot jelöl meg az Alaptörvény hatálybalépésének időpontjaként.
Fentiek értelmében a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja értelmében az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontján és 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és
c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
367/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Folmeg Mónikát
2014. október 1. napjától 2017. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1433/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a Yanfeng Hungary Automotive Interior Systems Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, illetve az  általa kijelölt személyt, hogy gondoskodjon
a  Magyarország Kormánya és a  Yanfeng Hungary Automotive Interior Systems Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 1097 Budapest, Office Campus, Gubacsi út 6. b. épület 1. lépcsőház; cégjegyzékszáma: Cg. 01-09-196602)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
205/2017. (VI. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tihanyi Márk
Károlyt a 2017. június 15. napjától 2020. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1525/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges források biztosításával összefüggő intézkedésekről, valamint a Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges intézkedésekről szóló 1616/2015. (IX. 8.) Korm. határozat és a Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges intézkedésekről szóló 1753/2016. (XII. 14.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány
 1. korábbi döntését megerősítve továbbra is elkötelezett a  Budapest 29772/1 helyrajzi számon nyilvántartott,
természetben az  1146 Budapest, Hermina út 45. szám alatti műemlékingatlan (Róheim-villa, a  továbbiakban:
Ingatlan) felújítása és a  Magyar Corvin-lánc Testület (a  továbbiakban: Testület) és a  Magyar Corvin-lánc Iroda
elhelyezése céljából történő hasznosítása iránt;
2. az 1. pontban foglaltak megvalósítása érdekében
a) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
100 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 19. Magyar Corvin-lánc Testület támogatása jogcímcsoport javára;
b) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
az Ingatlan felújításához az a) alpontban meghatározottakon túl szükséges 700 000 000 forint biztosításáról
a  2019. évben a  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 19. Magyar Corvin-lánc Testület támogatása jogcímcsoport javára;
c) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
az  Ingatlan felújításához az  a) és b)  alpontban meghatározottakon túl szükséges forrásoknak a  2019. és
a 2020. évben a Miniszterelnöki Kabinetiroda javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
 miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b) és c) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
3. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az  Ingatlan felújítása érdekében gondoskodjon a  2.  pont szerint
biztosított forrás terhére támogatói okirat kibocsátásáról a Testület részére;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a források rendelkezésre állását követően azonnal
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  miniszterelnök kabinetfőnöke az  Ingatlan felújítása érdekében a  2.  pont b)  alpontja szerinti
összegben éven túli kötelezettséget vállaljon;
5. visszavonja a  Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges intézkedésekről szóló 1616/2015.
(IX. 8.) Korm. határozatot, valamint a Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges intézkedésekről
szóló 1753/2016. (XII. 14.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1819/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a GOP-2.1.3-12-2012-0014 azonosító számú („A FALCO Zrt. préstechnológiájának korszerűsítésére irányuló komplex fejlesztés” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a GOP-2.1.3-12-2012-0014 azonosító számú, „A FALCO Zrt. préstechnológiájának
korszerűsítésére irányuló komplex fejlesztés” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Gazdaságfejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1768/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a Honvédelmi Minisztérium fejezetnél a szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Honvédelmi Minisztérium fejezetnél a  szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások
kezeléséről szóló 467/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 2.  § b)  pontjában meghatározott adókulcscsökkentésből
származó megtakarításra tekintettel felmerülő szabad forrásokból 3 614 295 ezer forint felhasználását engedélyezi,
és az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a felhasználásra engedélyezett összegből az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1484/2012. (XI. 7.) Korm. határozata a KMOP-4.2.1/A_1-2008-0002 azonosító számú („Liszt Ferenc Zeneakadémiája, az európai felsőfokú zenei oktatás megújuló központja Budapesten” című) kiemelt projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány 1. jóváhagyja a) a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritás nemzeti társfinanszírozási keretének 2 000 000 000 Ft-tal
történő megnövelését, biztosítva, hogy a nemzeti társfinanszírozási rész megemelésével az operatív program
eredeti keretének tervezett felhasználása ne módosuljon, b) a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritása nemzeti társfinanszírozási rész az a) alpontban foglaltak
alapján a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 15. § (1) bekezdés s) pontjában foglalt arányt – a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság előzetes
egyetértésével – meghaladja, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. elfogadja az 1. mellékletben szereplő kiemelt projekt elszámolható költségének (elszámolható közkiadás)
2 000 000 000 Ft-tal történő megemelését, 3. hozzájárul, hogy
a) a nemzeti fejlesztési miniszter, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján a kedvezményezett által biztosítandó önerő
összegét a Közép-Magyarországi Operatív Program terhére biztosítsa, és
b) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága nevében eljáró
ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft., mint Közreműködő Szervezet, a támogatási szerződést az
1. mellékletnek megfelelően módosítsa, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, készítsen jelentést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére a projekt
pénzügyi előrehaladásáról, amelyben a) mutassa be, hogy a Kedvezményezett a számláinak kifizetési kérelemben történő benyújtása révén a megemelt
összegű közkiadás legalább 80%-ának a 2013. évi tagállami forráslehívásba kerülését lehetővé tette,
b) az a) alpontban foglaltak elmaradása esetén vizsgálja meg az elmaradó számlák kifizetésének későbbi teljesítési
lehetőségeit. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök