text:
2013. CCXXXVII. törvény a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) E törvény rendelkezései alkalmazandóak:
a) a Magyarország területén végzett, e törvényben meghatározott pénzügyi szolgáltatási, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatási és bankképviseleti tevékenységre, önkéntes intézményvédelemre, valamint betétbiztosításra,
b) a  Magyarország területén székhellyel rendelkező hitelintézet által külföldön alapított hitelintézet, pénzügyi
vállalkozás e  törvényben meghatározott pénzügyi szolgáltatási, illetve kiegészítő pénzügyi szolgáltatási és
bankképviseleti tevékenységének c) pont szerinti felügyeletére,
c) a magyar hatóság által ellátott – e törvényben meghatározott – felügyeleti tevékenységre,
d) pénzügyi intézménynek nem minősülő, az  összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó hitelintézettel,
vagy pénzügyi holding társasággal szoros kapcsolatban álló vállalkozásra, vegyes tevékenységű holding
társaságra, valamint
e) a kiszervezett tevékenységet végző e törvény szerinti felügyeletére.
 (2) E törvény rendelkezései alkalmazandóak:
a) a pénzügyi intézmények Magyarország területén történő alapítására, létesítésére, működésére,
b) Magyarország területén székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény külföldi leányvállalatának, fióktelepének
létesítésére, külföldi pénzügyi intézményben történő tulajdonszerzésére,
c) Magyarország területén székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény által külföldön létesített leányvállalat,
fióktelep e  törvényben meghatározott pénzügyi szolgáltatási, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási, illetve
bankképviseleti tevékenységének (1) bekezdés c) pont szerinti felügyeletére,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
d) Magyarország területén székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény által külföldön nyújtott pénzügyi
szolgáltatási, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység (1)  bekezdés c)  pont szerinti felügyeletére,
valamint
e) a  külföldön székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény által Magyarország területén történő, határon
átnyúló pénzügyi szolgáltatás, kiegészítő pénzügyi szolgáltatás nyújtására.
2. § (1) E törvény hatálya nem terjed ki:
a) az  1.  mellékletben felsorolt nemzetközi pénzügyi intézmények Magyarország területén folytatott
tevékenységére,
b) a  betétnek nem minősülő, visszafizetendő pénzeszközöknek az  állam és a  helyi önkormányzatok által
a nyilvánosságtól történő – törvényben szabályozott – gyűjtésére,
c) a pénzletétkezelésre, ha annak üzletszerű végzéséről jogszabály rendelkezik,
d) a  nem pénzügyi intézmény által történő vámkezesség nyújtására, továbbá a  vámigazgatási eljárásban
a közvetett képviselő által a vámfizetési kötelezettség teljesítése érdekében végzett pénzügyi szolgáltatásra,
e) a  kifizetőt terhelő adó mellett vagy adómentesen adható, korlátozott körű áruk vagy szolgáltatások
ellenértékének kiegyenlítése céljából törvény alapján kibocsátott utalványra, valamint
f ) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtási
tevékenységére, valamint a  megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési
tevékenységére.
(2) E törvény hatálya nem terjed ki:
a) az elkülönített állami pénzalapokra,
b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-re, valamint
c) a hallgatói hitelrendszerről szóló kormányrendeletben meghatározott Diákhitel szervezetre.
(3) E  törvény hatálya a  Magyar Nemzeti Bankra (a  továbbiakban: MNB) kizárólag az  engedélyezési, felügyeleti és
makroprudenciális tevékenysége, az  üzleti titok és banktitok kezelésének szabályai, továbbá azon rendelkezések
tekintetében terjed ki, ahol e törvény az MNB-t kifejezetten nevesíti.
2. A pénzügyi szolgáltatás és kiegészítő pénzügyi szolgáltatás
3. § (1) Pénzügyi szolgáltatás a következő tevékenységek üzletszerű végzése forintban, devizában vagy valutában:
a) betét gyűjtése és más visszafizetendő pénzeszköz nyilvánosságtól történő elfogadása,
b) hitel és pénzkölcsön nyújtása,
c) pénzügyi lízing,
d) pénzforgalmi szolgáltatás nyújtása,
e) elektronikus pénz kibocsátása,
f ) olyan papír alapú készpénz-helyettesítő fizetési eszköz (például papír alapú utazási csekk, váltó) kibocsátása,
illetve az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, amely nem minősül pénzforgalmi szolgáltatásnak,
g) kezesség és garancia vállalása, valamint egyéb bankári kötelezettség vállalása,
h) valutával, devizával – ide nem értve a  pénzváltási tevékenységet –, váltóval, illetve csekkel saját számlára
vagy bizományosként történő kereskedelmi tevékenység,
i) pénzügyi szolgáltatás közvetítése,
j) letéti szolgáltatás, széfszolgáltatás,
k) hitelreferencia szolgáltatás, valamint
l) követelésvásárlási tevékenység.
(2) Kiegészítő pénzügyi szolgáltatás a  következő tevékenységek üzletszerű végzése forintban, valutában, illetve
devizában:
a) pénzváltási tevékenység;
b) fizetési rendszer működtetése;
c) pénzfeldolgozási tevékenység;
d) pénzügyi ügynöki tevékenység a bankközi piacon;
e) forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenység.
(3) Ha törvény másként nem rendelkezik, kizárólag a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos
feladatkörében eljáró MNB-nek (a  továbbiakban: Felügyelet) az e  törvény alapján kiadott engedélyével végezhető
az (1) és (2) bekezdésben meghatározott pénzügyi szolgáltatás, valamint kiegészítő pénzügyi szolgáltatás.
(4) Az egyes fizetési szolgáltatókról szóló törvény alkalmazandó
a) a  pénzforgalmi intézmény által végzett pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységre, pénzforgalmi
szolgáltatásához kapcsolódó hitel- és pénzkölcsön nyújtásra valamint letéti szolgáltatásra,
b) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által
végzett elektronikus pénz kibocsátási tevékenységre, pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységre, pénzforgalmi
szolgáltatáshoz kapcsolódó hitel- és pénzkölcsön nyújtásra, valamint letéti szolgáltatásra,
c) a kincstár által az államháztartásról szóló törvényben meghatározott kincstári körbe tartozókon és a kincstári
körön kívüli számlatulajdonosokon kívül más személyek részére végzett pénzforgalmi szolgáltatási
tevékenységre és elektronikus pénz kibocsátási tevékenységre,
d) az utalványkibocsátóra. 4. § (1) Külföldi vállalkozás pénzügyi szolgáltatási tevékenységet vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet
Magyarországon – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – kizárólag fióktelepe útján végezhet.
(2) Harmadik országbeli pénzügyi intézmény fióktelepére a  18.  § (2)  bekezdésében, 20.  § (2)  bekezdés c)  pontjában,
23–24.  §-ban, 26–28.  §-ban, 79.  § (5)  bekezdésében, 82.  §-ban, 83.  § (1) és (4)  bekezdésében, 125–140.  §-ban,
185. § (2) bekezdés b) pont bf ) alpontjában, 185. § (2) bekezdés c) pont ca), cc) és cd) alpontjában, 190–192. §-ban,
valamint 206. §-ban foglaltakat nem szükséges alkalmazni.
(3) A  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet tagországában székhellyel rendelkező külföldi pénzügyi
intézmény a  3.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontjában; illetve a  3.  § (2)  bekezdés d)  pontjában meghatározott
tevékenységet határon átnyúló szolgáltatás formájában is végezhet, ha a székhely szerinti állam illetékes felügyeleti
hatóságától engedéllyel rendelkezik ezen tevékenységek végzésére.
(4) Más EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet és a  15.  § (4)  bekezdésében meghatározott feltételeknek
megfelelő pénzügyi vállalkozás határon átnyúló szolgáltatást is végezhet.
5. § (1) A  3.  § (3)  bekezdés szerinti engedélyt nem szükséges beszerezni más EGT-államban székhellyel rendelkező
hitelintézet és a 15. § (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő pénzügyi vállalkozás határon átnyúló
szolgáltatására vonatkozóan, és a  magyarországi fióktelepe által végzett, a  székhely állam illetékes felügyeleti
hatósága által engedélyezett tevékenységet illetően.
(2) Pénzügyi intézménynek nem minősülő vállalkozás csoportfinanszírozást a Felügyelet engedélye nélkül is végezhet.
3. Értelmező rendelkezések 6. § (1) E törvényben, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok vonatkozásában
 1. alapjavadalmazás: a javadalmazás azon része, amelyet a hitelintézet és a vezető állású személy, munkavállaló
közötti szerződésben meghatározottaknak megfelelően a  hitelintézet a  vezető állású személynek vagy
munkavállalónak rendszeresen munkabérként kifizet, és amely megfelelően tükrözi a  tisztség betöltéséhez
szükséges szakmai tapasztalatokat és felelősséget, ideértve minden olyan juttatást, amelyet más
munkavállaló is megkap;
2. anticiklikus tőkepufferráta: a  hitelintézet tevékenységéhez kapcsolódó prociklikusság csökkentését célzó
tőkepuffer-követelmény meghatározásához alkalmazott arányszám, amelyet a  hitelintézet a  kitettségeihez
kapcsolódó felek vonatkozásában alkalmaz azok földrajzi elhelyezkedése alapján;
3. anyavállalat: minden olyan vállalkozás, amely egy másik vállalkozás működésére ellenőrző befolyást gyakorol;
 4. arany kereskedelmi ügylet: a  színaranyra (arany, amelynek finomsága legalább 995/1000), továbbá
– aranytartalmára tekintet nélkül – a rúdaranyra és az aranytömbre, valamint a forgalomban nem lévő arany
pénzérmére és – numizmatikai céllal – a forgalomban lévő arany pénzérmére kötött ügylet;
5. befektetés: az  ingatlan, az  ingó dolog, a  vagyoni értékű jog, illetve a  vállalkozásokban fennálló részesedés
(részvény, üzletrész, tagsági viszony stb.), valamint a  más pénzügyi vállalkozás részére nyújtott alárendelt
kölcsöntőke;
6. befolyásoló részesedés: az  575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a  továbbiakban:
575/2013/EU rendelet) ekként meghatározott fogalom;
7. belső módszer: az 575/2013/EU rendeletben belső minősítésen alapuló módszerként meghatározott fogalom;
 8. betét: a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a  továbbiakban: Ptk.). szerinti betétszerződés
vagy takarékbetét-szerződés alapján fennálló tartozás, ideértve a  bankszámlaszerződés alapján fennálló
pozitív számlaegyenleget is;
9. betét és más, a  nyilvánosságtól származó visszafizetendő pénzeszköz gyűjtése: pénzeszközök egyedileg előre
meg nem határozott személyektől történő gyűjtése oly módon, hogy azzal a  betétgyűjtő tulajdonosként
rendelkezhet, de köteles azt – kamattal, más előny biztosításával vagy anélkül – visszafizetni;
10. csoport: olyan vállalkozások összessége, amelyet egy anyavállalat, annak leányvállalatai és mindazon
vállalkozások alkotnak, amelyekben az anyavállalat vagy leányvállalata ellenőrző befolyással vagy részesedési
viszonnyal rendelkezik;
11. csoportfinanszírozás: anyavállalatnak leányvállalatokkal vagy ez  utóbbiak egymás közötti, a  likviditás
biztosítása érdekében közösen végrehajtott pénzügyi művelete;
12. dotációs tőke: a fióktelep létesítéséhez és működéséhez a  létesítő által tartósan, korlátlanul, tehermentesen
a fióktelep szabad rendelkezésére bocsátott tőke;
13. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
állam;
14. egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet: olyan rendszerszinten jelentős hitelintézet, amelynek felszámolása
vagy nem prudens működése több EGT-állam tekintetében vagy EGT-állami szinten rendszerkockázathoz
vezethet;
15. egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepuffer követelmény: a  Magyarországon vagy
más EGT-államban jelentős kockázatot hordozó hitelintézet csődvalószínűségének és kockázatvállalásának
csökkentésére irányuló szavatolótőke-követelmény;
16. elektronikus pénz: az elektronikus pénz kibocsátójával szembeni követelés által megtestesített, elektronikusan
tárolt – ideértve a  mágneses tárolást is – összeg, amelyet pénzeszköz átvétele ellenében bocsátanak ki
a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvényben meghatározott fizetési műveletek teljesítése
céljából, és amelyet az  elektronikus pénz kibocsátóján kívül más természetes és jogi személy, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaság és egyéni vállalkozó is elfogad, ide nem értve a (4) bekezdés k) pontja
szerinti eszközön tárolt vagy l) pontjában rögzített fizetési műveletre használt értéket;
17. ellenőrzött vállalkozás: a  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvényben (a  továbbiakban: Tpt.) meghatározott
fogalom;
18. ellenőrző befolyás: a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbaikban: Szmt.) szerinti anyavállalat
fogalmánál használt meghatározó befolyás vagy egy személy és egy vállalkozás között fennálló olyan
kapcsolat, amelynek alapján
a) a  befolyással rendelkező személy dönthet a  vállalkozás nyereségének felosztásáról, nyereségének
vagy veszteségének más vállalkozáshoz való átcsoportosításáról, stratégiájáról, üzletpolitikájáról
vagy értékesítési politikájáról,
b) lehetővé válik – függetlenül attól, hogy a  megállapodást alapszabályban (alapító okiratban) vagy
más írásos szerződésben rögzítették – a vállalkozás irányításának más vállalkozás irányításával való
összehangolása valamely közös cél érdekében,
c) a  közös irányítás a  vállalkozások ügyvezetésének, felügyelő bizottságának részben (de
a döntésekhez szükséges többséget kitevő) vagy teljesen azonos összetételén keresztül valósul meg
vagy
d) a  befolyással rendelkező személy tőkekapcsolat nélkül gyakorol jelentős befolyást egy másik
vállalkozás működésére;
19. elsődleges alapvető tőke, alapvető tőke és járulékos tőke: az  575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott
fogalom;
20. eszközfenntartási mutató: olyan százalék formájában kifejezett hányados, amelynek számlálójában a fióktelep
formájában működő pénzügyi intézmény Magyarországon meglévő pénzeszközeinek, a  tulajdonában
álló és harminc napon belül készpénzzé tehető értékpapírok piaci értékének, valamint problémamentes
vagy külön figyelendőnek minősített hiteleinek és befektetéseinek összege, nevezőjében pedig a  fióktelep
Magyarországon vállalt kötelezettségei szerepelnek;
21. EU-szintű anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság és EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság
anyavállalat: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
22. értékpapírosítás: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
23. értékpapírosítási pozíció: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
24. felügyeleti hatóság: a külföldi pénzügyi intézmény tevékenységi felügyeletét ellátó külföldi szervezet;
25. felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület: az alapító okiratban vagy alapszabályban meghatározott olyan
vezető testület, amely az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület döntéshozatalát ellenőrzi;
26. fizetési művelet, fizetési számla és pénzforgalmi szolgáltató: a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló
törvényben meghatározott fizetési művelet, fizetési számla és pénzforgalmi szolgáltató;
27. fizetési rendszer: pénzátutalási rendszer, amely a  fizetési műveletek feldolgozására, elszámolására vagy
teljesítésére megállapodásban vagy szabványban rögzített eljárásokat, valamint egységes szabályokat
alkalmaz;
28. fogyasztó: az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében eljáró természetes
személy;
29. forgatható utalvány: minden olyan, az  utalványkibocsátóval szembeni pénzkövetelést megtestesítő
bankjegynek, 55.  pont szerinti készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek és értékpapírnak nem minősülő,
átruházható és többször felhasználható, papír alapú fizetési eszköz, amely áruk vagy szolgáltatások
ellenértékének a kiegyenlítésére szolgál;
30. forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenység: pénzeszköz ellenében a  forgatható utalványnak
az  utalványkibocsátó által közvetlenül vagy utalványforgalmazó útján az  utalványbirtokos rendelkezésére
bocsátása;
31. főiroda: az  a  hely, ahol a  pénzügyi intézmény főtevékenységét végzi, és ahol a  központi döntéshozatal
történik;
32. globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézet: olyan rendszerszinten jelentős hitelintézet, amelynek
fizetésképtelenné válása vagy nem prudens működése globális szintű rendszerkockázathoz vezethet és
amelynek nincs
a) EU-szintű hitelintézeti anyavállalata,
b) EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalata,
c) EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalata;
33. globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepuffer-követelmény: a  rendszerszintű
kockázatokat hordozó, globálisan tevékenykedő intézmények csődvalószínűségének és kockázatvállalásának
csökkentésére irányuló szavatolótőke-követelmény;
34. harmadik ország: az az ország, amely nem EGT-állam;
35. harmadik országbeli hitelintézet: az  a  hitelintézet, amely a  székhely állam szerinti jogszabályi
rendelkezéseknek megfelelően engedéllyel rendelkezik olyan tevékenységek végzésére, amelyek
megfeleltethetők a  3.  § (1)  bekezdés a), b), d), e) vagy f )  pontjában foglaltaknak, és amelynek székhelye
harmadik országban van;
36. harmadik országbeli pénzügyi intézmény: a  harmadik országbeli hitelintézet és a  harmadik országbeli
pénzügyi vállalkozás;
37. harmadik országbeli pénzügyi vállalkozás: az  a  pénzügyi vállalkozás, amely a  székhely állam szerinti
jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően engedéllyel rendelkezik egy vagy több olyan tevékenység
végzésére, amelyek megfeleltethetők a  3.  § (1)  bekezdés b)–c) és g)–l)  pontjában, valamint a  (2)  bekezdés
a)–d) pontjában foglaltaknak, és amelynek székhelye harmadik országban van;
38. határon átnyúló szolgáltatás: olyan pénzügyi, illetve kiegészítő pénzügyi szolgáltatás nyújtása, amikor
a  szolgáltatás nyújtása nem a  szolgáltatást nyújtó pénzügyi intézmény székhelyével, telephelyével,
főirodájával, fióktelepével azonos országban történik, és a  szolgáltatást igénybe vevő ügyfél telephelye,
lakóhelye (lakcíme) sem abban az  országban van, amelyben a  szolgáltatást nyújtó pénzügyi intézmény
székhelye, telephelye, főirodája, fióktelepe;
39. helyreállítási terv: olyan terv, amelyben foglalt intézkedési lehetőségek a  likviditást vagy a  fizetőképességet
(szolvenciát) súlyosan veszélyeztető állapot esetén – rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy a jegybanki
feladatkörében eljáró MNB rendkívüli likviditási hitelének igénybevétele nélkül – biztosítják a  hitelintézet
pénzügyi helyzetének stabilizálódását;
40. hitel és pénzkölcsön nyújtása:
a) hitelnyújtás: a  hitelező és az  adós között írásban létesített hitelszerződés alapján
meghatározott hitelkeret rendelkezésre tartása az  adós részére, jutalék ellenében és a  hitelező
kötelezettségvállalása meghatározott szerződési feltételek megléte esetén a  kölcsönszerződés
megkötésére vagy egyéb hitelművelet végzésére,
b) pénzkölcsönnyújtás:
ba) a hitelező és az adós között létesített hitel- vagy kölcsönszerződés alapján a pénzösszeg
rendelkezésre bocsátása, amelyet az  adós a  szerződésben megállapított időpontban
– kamat ellenében vagy anélkül – köteles visszafizetni,
bb) minden olyan megállapodás, amely értékpapír vételéről és határidős
visszaszármaztatásáról rendelkezik és a  szerződés tárgyát képező értékpapírok a  vevő
(hitelező) javára az ellenérték óvadéki biztosítékául szolgálnak úgy, hogy azokat az ügylet
ideje alatt további ügyletben sem elidegeníteni, sem megterhelni nem lehet,
bc) a  jelzálog-hitelintézetről és a  jelzáloglevélről szóló törvény szerinti önálló zálogjog
vásárlása és egyidejű eladása útján végzett tevékenység,
bd) zálogkölcsön nyújtása, valamint
be) csoportfinanszírozás, c) a  hitel és pénzkölcsön nyújtására irányuló pénzügyi szolgáltatási tevékenység a  hitelképesség
vizsgálatával, a hitel és kölcsönszerződések előkészítésével, a folyósított kölcsönök nyilvántartásával,
figyelemmel kísérésével, ellenőrzésével, a  behajtással kapcsolatos intézkedéseket is magában
foglalja;
41. hitelezésikockázat-mérséklés: hitelintézet által alkalmazott eljárás a  hitelintézet kitettségeivel összefüggő
hitelkockázatok csökkentésére;
42. hitelreferencia-szolgáltatás:
a) banktitkot nem sértő bankinformáció díjazás ellenében történő nyújtása vagy
b) a központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott központi hitelinformációs
rendszert kezelő pénzügyi vállalkozás által történő adatkezelés;
43. illetékes felügyeleti hatóság: az 575/2013/EU rendeletben illetékes hatóságként meghatározott fogalom;
44. induló tőke: a  jegyzett tőke – ide nem értve az  osztalékelsőbbségi, a  nyereséges évben az  elmúlt év(ek)
elmaradt hozamkifizetésére is feljogosító jegyzett és befizetett részvények névértékét –, a  tőketartalék és
az  eredménytartalék összege; az  alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetén az  alapítvány
létesítéséhez az alapító által tartósan, korlátlanul, tehermentesen az alapítványi cél megvalósítása érdekében
az alapítvány rendelkezésére bocsátott tőke;
45. intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer-követelmény: a  hitelintézeti tevékenység prociklikusságának
a  csökkentésére irányuló, az  ügyfél – akivel szemben a  hitelezési kitettség fennáll – elhelyezkedésének
figyelembevételével számított szavatolótőke-követelmény;
46. irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület: az alapító okiratban vagy alapszabályban meghatározott olyan
vezető testület, amely a döntéshozatalra jogosult;
47. javadalmazás: a  hitelintézet által a  vezető állású személy, munkavállaló részére minden, a  munkaviszony
alapján közvetlenül vagy közvetve, pénzbeli, természetbeni, vagyoni jog vagy egyéb formában nyújtott
juttatás;
48. járulékos vállalkozás: olyan vállalkozás, amelynek elsődleges tevékenysége, hogy hitelintézet számára végez
üzletszerű tevékenységet kiegészítő tevékenységet, így különösen ingatlankezelést, adatfeldolgozást,
pénzszállítást, biztonsági, illetőleg kommunikációs szolgáltatást;
49. jegyzett tőke: az Szmt. 35. § (3) bekezdése szerint meghatározott tőke;
50. jelzáloghitel: a  fogyasztó részére ingatlanon alapított jelzálogjog – ideértve az önálló zálogjogként alapított
zálogjogot is – fedezete mellett nyújtott hitel vagy kölcsön;
51. jó üzleti hírnév: a  pénzügyi intézmény és a  vegyes pénzügyi holding társaság vezetőinek, befolyásoló
részesedéssel rendelkező tagjainak a pénzügyi intézmény és a vegyes pénzügyi holding társaság irányítására
és tulajdonlására való alkalmasságát igazoló feltételek megléte;
52. kamat: az  adós által a  kölcsönnyújtónak (betételhelyezőnek) az  elfogadott betét vagy az  igénybe vett
kölcsön használatáért, kockázatáért fizetendő, a  betét- vagy kölcsönösszeg százalékában meghatározott,
időarányosan térítendő (elszámolandó) pénzösszeg vagy egyéb hozadék;
53. kereskedési könyv: az 575/2013/EU rendeletben ekként alkalmazott fogalom;
54. készpénzátutalás: fizetési számla megnyitása nélkül a  fizető fél által befizetett pénz utalása
a  kedvezményezett vagy a  kedvezményezett megbízásából eljáró pénzforgalmi szolgáltató részére abból
a célból, hogy a pénz a kedvezményezett részére kifizetésre kerüljön;
55. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz:
a) a csekk,
b) az elektronikus pénz,
c) a pénzforgalmi szolgáltató és az ügyfél közötti keretszerződésben meghatározott olyan személyre
szabott dolog vagy eljárás, amely lehetővé teszi az ügyfél számára a fizetési megbízás megtételét;
56. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátása: szerződés alapján a készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek
az ügyfél rendelkezésére bocsátása;
57. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátásával kapcsolatos szolgáltatásnyújtás: a  készpénz-helyettesítő
fizetési eszköz kibocsátására, kezelésére és használatára vonatkozó jogszabályok alapján nyújtott,
vagy az  ügyféllel, valamint az  eladóval vagy a  szolgáltatóval kötött szerződésben a  kibocsátó által
elvállalt szolgáltatások összessége, ide nem értve a  készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kapcsolatos
szolgáltatásnak a  készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával összefüggő elszámolás forgalom
lebonyolítását;
58. kiszervezés: ha a  pénzügyi intézmény a  pénzügyi vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységéhez
kapcsolódó vagy jogszabály által végezni rendelt olyan tevékenységét, amelynek során adatkezelés,
adatfeldolgozás vagy adattárolás valósul meg, nem önállóan végzi, hanem annak folyamatos vagy rendszeres
elvégzésére tőle szervezetileg független személlyel vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társasággal kizárólagos szerződést köt;
59. kockázat, vagy kockázatvállalás:
a) a  kölcsön nyújtása, ideértve az  adósságra kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír
megvásárlását is;
b) a váltó és csekk, valamint egyéb kötelezvény leszámítolása;
c) a hitelintézet által adott garancia, kezesség és az egyéb biztosíték, ideértve a hitelintézet bármilyen
más, jövőbeni vagy függő kötelezettségét, vállalt garanciáját, kezességét, illetve az ezekre nyújtott
egyéb bankári biztosítékot is;
d) a  hitelintézet által vállalt minden olyan kötelezettség, amellyel a  hitelintézet ellenszolgáltatás
fejében átruházott pénzkövetelés teljesítéséért jótáll vagy vállalja, hogy a  vevő követelésére azt
visszavásárolja;
e) a  hitelintézetnek bármely vállalkozásában szerzett részesedése, függetlenül a  részesedés
birtoklásának időtartamától;
f ) a hitelintézet által megvásárolt pénzkövetelés;
g) a pénzügyi lízing nyújtása, valamint
h) más hitelintézetnél elhelyezett betét, ide nem értve a jegybanki kötelező tartalék előírást a levelező
bankon keresztül teljesítő hitelintézetek által elhelyezett kötelező tartalék összegét;
60. követelésvásárlási tevékenység: követelésnek – a  kötelezett kockázatának átvállalásával vagy anélkül
történő – megszerzése, megelőlegezése (ideértve a faktoringot és a forfetírozást is), valamint leszámítolása,
függetlenül attól, hogy a követelés esedékességének nyilvántartását és a kintlévőségek beszedését ki végzi;
61. közeli hozzátartozó: a Ptk.-ban meghatározott közeli hozzátartozó;
62. közérdeklődésre számot tartó hitelintézet: a  nyilvános részvénytársasági formában működő hitelintézet és
az a hitelintézet, amelynél a tárgyévet megelőző üzleti évben a mérlegfőösszeg meghaladta az ötszázmilliárd
forintot;
63. közös vezetésű vállalat: az Szmt. meghatározása szerinti közös vezetésű vállalat;
64. központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet: az 575/2013/EU rendelet 10. cikkének megfelelő mentesítést
kapó hitelintézet;
65. központi szerződő fél: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
66. közvetett tulajdon: egy vállalkozás tulajdoni hányadának, vagy szavazati jogának a  vállalkozásban tulajdoni
részesedéssel vagy szavazati joggal rendelkező más vállalkozás (a  3.  melléklet alkalmazásában: köztes
vállalkozás) tulajdoni hányadán vagy szavazati jogán keresztül történő birtoklása vagy gyakorlása;
67. közvetítői díj: minden olyan pénzben vagy természetben juttatott térítés, amelyet a  közvetítő akár
az  ügyféltől, akár a  pénzügyi szolgáltatást nyújtó személytől az  ügyfél és a  pénzügyi szolgáltatást nyújtó
személy között létrejött pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó megállapodás érvényes létrejöttéért és
meghatározott esetekben annak teljesítéséért, illetve meghatározott időtartamig történő fennállásáért kap;
68. közvetlen banküzemi célt szolgáló vállalkozás: egy vagy több hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás
üzemviteléhez, zavartalan működéséhez nélkülözhetetlen fejlesztést, beszerzést, értékesítést, ipari
szolgáltatást és termékelőállítást végző, illetve biztonsági feladatokat ellátó vállalkozás;
69. kritikus funkció: azok a  tevékenységek, szolgáltatások és működési folyamatok, amelyek megszűnése
Magyarországon vagy más EGT-államban valószínűsíthetően jelentősen megzavarná a  gazdaság vagy
a pénzügyi piacok működését;
70. külföldi hitelintézet: az a hitelintézet, amelynek székhelye Magyarországon kívül van;
71. külföldi pénzügyi intézmény: a külföldi hitelintézet és a külföldi pénzügyi vállalkozás;
72. külföldi pénzügyi vállalkozás: az a pénzügyi vállalkozás, amelynek székhelye Magyarországon kívül van;
73. külföldi vállalkozás: a  külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi
képviseleteiről szóló 1997. évi CXXXII. törvény (a  továbbiakban: Fkt.) 2.  § a)  pontjában meghatározott
fogalom;
74. különleges célú gazdasági egység: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
75. külső hitelminősítő intézet: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
76. lakáscélú hitel- vagy kölcsönszerződés: ingatlanra alapított jelzálogjog – ideértve az  önálló zálogjogként
alapított jelzálogjogot is – fedezete mellett megkötött olyan hitel- vagy kölcsönszerződés,
a) amelyben a  felek által okiratban rögzített hitelcél lakóingatlan vásárlása, építése, bővítése,
korszerűsítése, felújítása, vagy
b) amelynek igazolt célja az  a)  pontban meghatározott célokra nyújtott kölcsön kiváltása és ennek
összege kizárólag a hitelnyújtók közötti árfolyamkülönbség miatt, valamint az eredeti hiteltartozás
lezárásához és az új hitel folyósításához kapcsolódó igazolt díjakkal és költségekkel haladhatja meg
az eredeti hiteltartozás kiváltásakor fennálló összeget;
77. lakáscélú pénzügyi lízingszerződés: olyan pénzügyi lízingszerződés, amelyben a felek által okiratban rögzített
cél lakóingatlan tulajdonjogának harmadik személy eladótól történő, lízingbevevő általi megszerzése;
78. leányvállalat: minden olyan vállalkozás, amelynek működésére egy másik vállalkozás ellenőrző befolyást
gyakorol, a leányvállalat valamennyi leányvállalatát az anyavállalat leányvállalatának kell tekinteni;
79. letéti szolgáltatás (pénzletétkezelés): pénzösszegek az ügyfél megbízásából, elkülönített letéti számlán kamatra
vagy kamat nélkül történő elhelyezése és kezelése, jogszabályban rögzített feltételek szerint;
80. likvid eszköz: pénz vagy azonnal pénzzé tehető eszközök összessége;
81. mérlegfőösszeg: a számviteli jogszabályok által ilyenként meghatározott összeg;
82. modellkockázat: a  belső modellek téves kidolgozása, megvalósítása vagy használata miatti téves
eredménynek a döntés során való felhasználásából fakadó potenciális veszteség;
83. működési kockázat: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
84. nem kötelező nyugdíjjuttatás: a hitelintézet által a vezető állású személynek, munkavállalónak nem kötelező
alapon nyújtott, emelt nyugdíjjuttatás a munkavállaló teljesítményjavadalmazásának részeként, amely nem
foglalja magában a  munkavállalónak a  vállalati nyugdíjrendszer feltételei alapján nyújtott felhalmozott
juttatást;
85. pénzfeldolgozási tevékenység: bankjegyek és pénzérmék tételes megszámlálása, valódiság és
forgalomképesség szempontjából történő ellenőrzése, továbbá az  újra forgalomba hozható
bankjegykötegek és pénzérmetételek kialakítása;
86. pénzforgalmi intézmény: az egyes fizetési szolgáltatókról szóló törvényben meghatározott fogalom;
87. pénzforgalmi szolgáltatás:
a) a fizetési számlára történő készpénzbefizetést lehetővé tevő szolgáltatás, valamint a fizetési számla
vezetéséhez szükséges összes tevékenység,
b) a fizetési számláról történő készpénzkifizetést lehetővé tevő szolgáltatás, valamint a fizetési számla
vezetéséhez szükséges összes tevékenység,
c) a fizetési műveletek fizetési számlák közötti teljesítése,
d) a  c)  pontban meghatározott szolgáltatás, ha a  fizetési művelet teljesítése a  pénzforgalmi
szolgáltatást igénybe vevő ügyfél rendelkezésére álló hitelkeretéből történik,
e) a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz – ide nem értve a csekket és az elektronikus pénzt – kibocsátása,
f ) a készpénzátutalás,
g) az  olyan fizetési művelet teljesítése, ahol a  fizető fél távközlési eszköz, digitális eszköz vagy más
információtechnológiai eszköz segítségével adja meg a fizetési megbízást, és ahol a fizetési művelet
a  távközlési eszköz, digitális eszköz vagy más információtechnológiai eszköz üzemeltetőjénél
történik, aki kizárólag közvetítőként jár el az  ügyfele és az  ügyfele részére árut szállító vagy
szolgáltatást nyújtó harmadik személy között;
88. pénzügyi holding társaság: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
89. pénzügyi lízing: az  a  tevékenység, amelynek során a  lízingbeadó ingatlan vagy ingó dolog tulajdonjogát,
illetve vagyoni értékű jogot a lízingbevevő határozott idejű használatába adja oly módon, hogy a használatba
adással a lízingbevevő
a) viseli a kárveszély átszállásából származó kockázatot,
b) a hasznok szedésére jogosulttá válik,
c) viseli a közvetlen terheket (ideértve a fenntartási és amortizációs költségeket is),
d) jogosultságot szerez arra, hogy a  szerződésben kikötött időtartam lejártával a  lízingdíj teljes
tőketörlesztő és kamattörlesztő részének, valamint a  szerződésben kikötött maradványérték
megfizetésével a  dolgon ő vagy az  általa megjelölt személy tulajdonjogot szerezzen. Ha
a  lízingbevevő nem él e  jogával, a  lízing tárgya visszakerül a  lízingbeadó birtokába. A  felek
a szerződésben kötik ki a lízingdíj tőkerészét – amely a lízingbe adott vagyontárgy, vagyoni értékű
jog szerződés szerinti árával azonos –, valamint kamatrészét és a törlesztésének ütemezését;
90. pénzügyi szolgáltatás közvetítése:
a) kiemelt közvetítői tevékenység: pénzügyi intézménnyel kötött megbízási szerződés alapján,
a  pénzügyi intézmény nevében, javára és kockázatára, pénzügyi szolgáltatás, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatás nyújtásának, szolgáltatásra irányuló szerződés megkötésének elősegítésére
irányuló tevékenység, ideértve a  pénzügyi intézmény nevében, javára és kockázatára történő
kötelezettségvállalást vagy a szerződés megkötését is;
b) ügynöki tevékenység: pénzügyi intézménnyel kötött megbízási szerződés alapján pénzügyi
szolgáltatás, kiegészítő pénzügyi szolgáltatás nyújtásának, ilyen szolgáltatásra irányuló szerződés
megkötésének elősegítésére irányuló tevékenység, amelynek során a  pénzügyi intézmény
kockázatára önállóan kötelezettséget nem vállalnak, szerződést nem kötnek;
c) pénzforgalmi közvetítői tevékenység: az  egyes fizetési szolgáltatókról szóló törvényben
meghatározott tevékenység;
d) alkuszi tevékenység: pénzügyi szolgáltatást igénybe venni szándékozó ügyféllel kötött megbízási
szerződés alapján és nevében pénzügyi intézménnyel történő pénzügyi szolgáltatási szerződés
kiválasztására, megkötésének elősegítésére irányuló tevékenység, amely nem terjed ki az  ügyfél
nevében, javára történő kockázatvállalásra;
91. pénzügyi ügynöki tevékenység bankközi piacon: bankközi piaci résztvevők közötti forint-, illetve devizahitel- és
betétügylet, deviza-adásvétel közvetítése annak érdekében, hogy a  hitelintézetek, továbbá más bankközi
piaci résztvevők az erre irányuló jogügyleteket egymással közvetlenül megkössék;
92. pénzváltási tevékenység: külföldi fizetőeszközök adásvétele a  törvényes fizetési eszköz ellenében, valamint
külföldi fizetési eszközök adásvétele külföldi fizetési eszközök ellenében. Nem minősül pénzváltási
tevékenységnek a  pénzforgalmi szolgáltatáshoz kapcsolódó pénznemek pénzforgalmi szolgáltató által
történő átváltása, a külföldi pénznemre szóló, forgalomban lévő vagy forgalomban lévőre még átcserélhető
pénzérmék és bankjegyek numizmatikai célú forgalmazása, valamint belkereskedelemben az  áruval, vagy
szolgáltatással kapcsolatos ügyletekre vonatkozó fizetések teljesítése;
93. referencia-kamatláb: bármilyen alkalmazandó kamat számításának alapjául szolgáló, a nyilvánosság számára
hozzáférhető mindenkori kamatláb, amelynek mértékére a hitelezőnek nincs ráhatása;
94. rendkívüli intézkedési terv: a  pénzügyi intézmény által kidolgozott, a  jogszabályoknak megfelelő működés
biztosítása érdekében szükséges – határidőkhöz és felelősökhöz kötött – lépéseket tartalmazó terv;
95. rendszerkockázat: a  pénzügyi rendszer olyan zavarának kockázata, amely a  pénzügyi rendszerre és
a gazdaságra nézve súlyos negatív következményt jelenthet;
96. rendszerkockázati tőkepuffer-követelmény: a  rendszerszintű kockázatok megelőzésére és mérséklésére
irányuló szavatolótőke-követelmény;
97. rendszerszinten jelentős hitelintézet:
a) a hitelintézet, ideértve az EU-szintű hitelintézeti anyavállalatot,
b) az EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy
c) az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat,
amelynek fizetésképtelenné válása vagy nem prudens működése rendszerkockázathoz vezethet;
98. rendszerszinten jelentős intézmény: EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat, EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat és azok a  pénzügyi intézmények,
amelyek fizetésképtelenné válása vagy szabálytalan működése rendszerkockázatot eredményez;
99. részesedési viszony: egy személy és egy vállalkozás között létrejött olyan – ellenőrző befolyásnak nem
minősülő – kapcsolat, amelynek alapján a személy – közvetlenül vagy közvetett módon – a szavazati jogok
vagy a tulajdoni hányad legalább húsz százalékát birtokolja. A szavazati jogok figyelembevételénél az Szmt.
vonatkozó előírásai szerint kell eljárni, függetlenül attól, hogy a személy az Szmt. hatálya alá tartozik-e;
100. szabályozott piac: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
101. szavatoló tőke: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
102. széfszolgáltatás: az ügyféllel kötött megállapodás alapján, az ügyfél számára – állandóan őrzött – helyiségben
széf rendelkezésre bocsátása, melybe értékeit az ügyfél maga helyezi el és veszi ki;
103. személy: a  természetes személy, a  jogi személy, továbbá a  jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság;
104. szoros kapcsolat: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
105. szponzor: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
106. szubkonszolidált alap: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
107. tagállami anyavállalat, tagállami pénzügyi holding társaság, tagállami vegyes pénzügyi holding társaság:
az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
108. tartós adathordozó: olyan eszköz, amely az  ügyfél számára lehetővé teszi a  neki címzett adatoknak az  adat
céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását és a  tárolt adatok változatlan formában és tartalommal
történő megjelenítését;
109. teljes hiteldíj mutató: a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló törvényben meghatározott fogalom;
110. teljesítményjavadalmazás: a  javadalmazás azon része, amelyet a  hitelintézet az  alapjavadalmazáson felül
biztosíthat a vezető állású személynek és a munkavállalónak, ha az a munkaszerződésben meghatározottakat
meghaladó teljesítményt nyújt vagy abban nem rögzített feladatokat lát el;
111. teljes kockázati kitettség: az 575/2013/EU rendeletben ekként alkalmazott fogalom;
112. tőkeáttétel: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
113. tőkefenntartási pufferkövetelmény: a  hitelintézet veszteségviselő képességének növelése érdekében
kötelezően fenntartandó szavatolótőke-követelmény;
114. túlzott tőkeáttétel kockázata: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
115. ügyvezető: a  pénzügyi intézmény irányítási jogkörrel rendelkező vezető testülete által megválasztott,
a  pénzügyi intézménnyel munkaviszonyban álló elnöke, a  pénzügyi intézmény vezetésére kinevezett,
a  hitelintézettel vagy pénzügyi vállalkozással munkaviszonyban álló első számú vezető, valamint e  vezető
valamennyi helyettese;
116. üzletszerű tevékenység: az  ellenérték fejében nyereség, illetve vagyonszerzés végett – előre egyedileg meg
nem határozott ügyletek megkötésére irányuló – rendszeresen folytatott gazdasági tevékenység;
117. vállalkozás: a  gazdasági tevékenységet folytató jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
az egyéni cég és az egyéni vállalkozó;
118. vegyes pénzügyi holding társaság: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
119. vegyes tevékenységű holding társaság: az 575/2013/EU rendeletben ekként meghatározott fogalom;
120. versengő szolgáltatások:
a) ingatlanon alapított jelzálogjog (ideértve az önálló zálogjogot is) fedezete mellett öt évet elérő vagy
azt meghaladó legrövidebb futamidőre kínált hitel és pénzkölcsön, valamint az  ingatlan pénzügyi
lízing,
b) ingatlanon alapított jelzálogjog (ideértve az  önálló zálogjogot is) fedezete mellett öt évet meg
nem haladó leghosszabb futamidőre kínált hitel és pénzkölcsön, valamint pénzügyi lízing, továbbá
valamennyi, ingatlanon alapított jelzálogjog fedezete nélkül kínált hitel és pénzkölcsön, ideértve
a fizetési számlához (bankszámlához) kapcsolódó hitelkeretet és a hitelkártyát is, vagy
c) betét és fizetési számla (bankszámla)
 azzal, hogy nem minősül versengő szolgáltatásnak a kézizálog fedezete mellett nyújtott pénzkölcsön;
121. veszteségmérséklő tevékenység: a hitelintézet minden olyan – nem üzletszerű – tevékenysége, melynek célja
a kockázatvállalással kapcsolatos, már megállapított veszteség csökkentése;
122. vezető állású személy:
a) részvénytársasági formában működő bank és szakosított hitelintézet esetén az  igazgatóság,
a felügyelő bizottság elnöke, tagja és az ügyvezető,
b) szövetkezeti formában működő szövetkezeti hitelintézet esetén az igazgatóság elnöke, a felügyelő
bizottság elnöke és az ügyvezető,
c) részvénytársasági vagy szövetkezeti formában működő pénzügyi vállalkozás esetén az igazgatóság
elnöke, a felügyelő bizottság elnöke és az ügyvezető,
d) fióktelep esetén a  fióktelep vezetésére a  külföldi pénzügyi intézmény által kinevezett személy és
annak közvetlen helyettese,
e) az  alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetén a  kuratórium tagja, az  ellenőrző
testület elnöke, valamint az ügyvezető, valamint
f ) független közvetítő esetén a  pénzügyi szolgáltatás közvetítésének irányítását végző személy,
valamint valamennyi helyettese;
123. vezető testület: a pénzügyi intézmény igazgatósága és felügyelő bizottsága, valamint annak vezetői és tagjai,
ideértve a fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény vezető állású személyeit is.
(2) A X. Fejezet alkalmazásában
1. betét: az  (1)  bekezdés szerinti betét, valamint hitelintézet által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő
értékpapír, ide nem értve
a) a hitelintézetnél más hitelintézet által elhelyezett betétet,
b) jelzálog-hitelintézet által – jogszabály szerint – kibocsátott jelzáloglevelet,
c) az alárendelt kölcsöntőkét, alapvető kölcsöntőkét, járulékos kölcsöntőkét,
d) a kiegészítő alárendelt kölcsöntőkét, valamint
e) szövetkezeti hitelintézetnél a szövetkezeti tagi hozzájárulást;
2. betétes: akinek a  betét a  nevére szól, vagy – kizárólag a  nem névre szóló betétek esetében – aki
a betétokiratot felmutatja;
3. kártalanításra jogosult személy: a betétes, ide nem értve
a) azt a  betétest, akinek betéteit, amelyek szerződéses feltételei ettől eltérő megállapodást
tartalmaznak,
b) a  rendelkezési jogosultságának keletkezési időpontjától függetlenül az  a  személy, aki a  betétes
rendelkezése alapján rendelkezik a  betét fölött a  kártalanításnak a  217.  § (1)  bekezdésében
meghatározott kezdő időpontját megelőző napon, de egyébként nem betétes és nem
kedvezményezettje a betétnek;
4. kedvezményezett: a  betétes vagy a  betétes által kedvezményezettként a  hitelintézetnek írásban bejelentett
személy;
5. közös betét: a  közösségi betét kivételével az  olyan betét, amelynél több betétes van (több személy nevére
szól);
6. közösségi betét: a társasházak, lakásszövetkezetek, iskolai takarékossági csoportok, építőközösségek betétei;
7. névre szóló betét: az  a  betét, amelynél a  betétes a  betétszerződés, a  takarékbetét-szerződés vagy
a bankszámlaszerződésben feltüntetett azonosító adatok alapján egyértelműen azonosítható;
8. rendelkezésre jogosult személy: a betétes és az a személy, aki a betétes rendelkezése alapján korlátozással vagy
anélkül rendelkezhet a betét fölött.
 (3) Nem minősül visszafizetendő pénzeszköz nyilvánosságtól történő gyűjtésének
a) a  jogszabályban meghatározott feltételekkel és korlátokkal történő, hitelviszonyt megtestesítő
értékpapír-kibocsátás,
b) a  pénzforgalmi intézmény és az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által átvett pénzeszköz fizetési
számlán történő nyilvántartása és
c) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által az elektronikus pénz kibocsátása ellenében átvett pénzeszköz.
 (4) Nem minősül pénzforgalmi szolgáltatásnak
a) a fizető fél és a kedvezményezett közötti közvetlen, közvetítői közreműködés nélküli bankjeggyel és érmével
(a továbbiakban együtt: készpénz) történő fizetési művelet,
b) a  fizető fél vagy a  kedvezményezett megbízásából eljáró megbízott önálló kereskedelmi ügynök által
megbízási szerződés keretében – ha a kereskedelmi ügynök a szerződés megkötésére is jogosult – történő
fizetési művelet,
c) a készpénz üzletszerűen folytatott szállítása,
d) jótékonysági céllal, vagy nonprofit tevékenység keretében készpénz nem üzletszerűen végzett gyűjtése,
e) a fizetési művelet részeként a kedvezményezett által a fizető félnek történő készpénz közvetlen átadása, ha
az átadást a fizető fél áruk vagy szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítéséhez kapcsolódó fizetési művelet
teljesítését közvetlenül megelőzően kifejezetten kérte (cash-back szolgáltatás),
f ) a készpénzről készpénzre történő olyan pénzváltás, amelynél a pénz nem jelenik meg fizetési számlán,
g) a csekkel, a váltóval, a papír alapú utalvánnyal, az utazási csekkel és az Egyetemes Postaegyesület (UPU) által
meghatározott papíralapú nemzetközi postautalvánnyal végzett fizetési művelet, h) a  fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszeren belül a  teljesítő fél, a  központi szerződő fél,
az  elszámolóház, a  központi bank, a  rendszer más résztvevői, valamint a  pénzforgalmi szolgáltató közötti
fizetési művelet,
i) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Bszt.) szerinti értékpapír letétkezelésével
összefüggő fizetési művelet,
j) a  pénzforgalmi szolgáltatást támogató (járulékos) technikai szolgáltatás, ha ennek szolgáltatója
nem rendelkezhet a  fizetési művelet tárgyát képező pénzzel, valamint nem válhat a  fizetési művelet
tárgyát képező pénz birtokosává, ideértve az  adatfeldolgozást, az  adatok tárolását, hitelesítését,
az információtechnológiai eszközök biztosítását, valamint a pénzforgalmi szolgáltatáshoz használt terminálok
és eszközök biztosítását és karbantartását is,
k) az  olyan eszközökön alapuló szolgáltatások, amelyek kizárólag a  kibocsátó által használt létesítményekben
vagy a  kibocsátóval kötött megállapodás alapján a  szolgáltatók korlátozott körű hálózatában vagy
korlátozott körű áruk vagy szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére használhatóak,
l) az  olyan távközlési eszközzel, digitális eszközzel vagy más információtechnológiai eszközzel végrehajtott
fizetési művelet, ahol a  vásárolt áruk vagy szolgáltatások leszállítása és igénybevétele a  távközlési eszköz,
digitális eszköz vagy információtechnológiai eszköz által történik, és ahol ezen eszköz üzemeltetője nem csak
közvetítőként jár el az ügyfél és az áru szállítója vagy a szolgáltatás nyújtója között,
m) a pénzforgalmi szolgáltatók és közvetítői vagy fióktelepeik közötti sajátszámlás fizetési művelet,
n) az anyavállalat és leányvállalata, vagy az anyavállalat leányvállalatai közötti fizetési művelet, ha a csoporthoz
tartozó pénzforgalmi szolgáltatón kívül harmadik fél a fizetési műveletben nem vesz részt, valamint
o) a  bankjegykiadó automata üzemeltetője által nyújtott készpénzfelvételt lehetővé tevő szolgáltatás, ha
az  üzemeltető nem végez egyéb pénzforgalmi szolgáltatást és nem szerződő fele a  fizetési számláról
készpénzfelvételt lehetővé tevő fogyasztóval vagy mikrovállalkozással kötött keretszerződésnek.
(5) Nem minősül pénzkölcsön nyújtásának
a) a munkáltató által a munkavállaló részére szociális céllal – esetileg – adott kölcsön,
b) az  egymással áruszállítási vagy szolgáltatási jogviszonyban álló vállalkozások vagy természetes személyek
által e  jogviszonyra tekintettel adott halasztott fizetés vagy előleg (kereskedelmi kölcsön), ide nem értve
a pénzügyi intézmény által kötött ilyen ügyleteket,
c) a biztosító által az életbiztosítási kötvény tulajdonosának nyújtott kötvénykölcsön,
d) az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár által nyújtott tagi kölcsön, valamint
e) az önkormányzat által adott lakáscélú vagy szociális kölcsön.
(6) Nem minősül pénzügyi lízingnek az  anyavállalat és a  leányvállalata közötti lízing, ide nem értve a  pénzügyi
intézmény által kötött ilyen ügyletet.
4. A pénzügyi intézmény 7. § (1) Pénzügyi intézmény a hitelintézet és a pénzügyi vállalkozás.
 (2) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatást – ha törvény eltérően nem rendelkezik – kizárólag
pénzügyi intézmény végezhet.
 (3) A pénzügyi intézmény, ha törvény másként nem rendelkezik, pénzügyi szolgáltatáson kívül üzletszerűen kizárólag:
a) a 3. § (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet,
b) a  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvényben (a  továbbiakban: Bit.) foglalt
feltételekkel biztosításközvetítői tevékenységet,
c) Tpt.-ben meghatározott feltételekkel értékpapír-kölcsönzést, részvényesi meghatalmazotti (nominee)
tevékenységet, Bszt.-ben meghatározott feltételekkel befektetési szolgáltatási tevékenységet, befektetési
szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatást, valamint a  Bszt. 111–116.  §-a szerinti közvetítői
tevékenységet és árutőzsdei szolgáltató által végezhető tevékenységet,
d) aranykereskedelmi ügyletet,
e) részvénykönyvvezetést,
f ) az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény 6. § (1) bekezdésében foglalt szolgáltatást,
g) a  hallgatói hitelrendszerről szóló kormányrendeletben meghatározott Diákhitel szervezet hitelezési
tevékenységének elősegítése érdekében végzett tevékenységet, h) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 11/A. §-ában foglalt feltételekkel
tagszervezési tevékenységet,
i) a  pénzügyi szolgáltatásból származó veszteség mérséklése, illetve elhárítása érdekében fedezet, illetve
biztosíték hasznosítására vagy az értékesítésben való közreműködésre irányuló tevékenységet,
j) követelések megbízás alapján történő kezelésére, behajtására irányuló tevékenységet,
k) pénzügyi eszközre vonatkozó adat-, információértékesítést,
l) jogszabályban meghatározott közösségi támogatások közvetítését,
m) az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi
LXVII.  törvényben meghatározott úthasználati jogosultság megszerzésével összefüggő tevékenységet,
valamint
n) a 3. § (1) bekezdés j) pontján kívüli pénzletét kezeléshez kapcsolódó szolgáltatást
végezhet.
(4) Fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozás a  (3)  bekezdésben foglaltakon kívül egyéb pénzügyi
szolgáltatásnak nem minősülő üzletszerű tevékenységet is folytathat, ha ezen tevékenysége a  főtevékenységként
végzett fizetési rendszer működtetését nem befolyásolja hátrányosan.
5. A hitelintézet és szervezeti formái 8. § (1) Hitelintézet az  a  pénzügyi intézmény, amely a  3.  §-ban meghatározott pénzügyi szolgáltatások közül legalább
betétet gyűjt, vagy más visszafizetendő pénzeszközt fogad el a  nyilvánosságtól – ide nem értve a  jogszabályban
meghatározott nyilvános kötvénykibocsátást –, valamint hitelt és pénzkölcsönt nyújt.
(2) Kizárólag hitelintézet jogosult
a) betét gyűjtésére, valamint saját tőkéjét meghaladó mértékben – hitelintézet vagy állam által a visszafizetésre
vállalt kezesség vagy garancia nélkül – más visszafizetendő pénzeszköz nyilvánosságtól való elfogadására,
b) pénzváltási tevékenység végzésére.
(3) A  hitelintézet bank, szakosított hitelintézet vagy – zártkörűen működő részvénytársasági formában vagy
szövetkezeti formában működő – szövetkezeti hitelintézet lehet. A  szövetkezeti hitelintézet lehet takarék- vagy
hitelszövetkezet.
(4) A bank az a hitelintézet, amely a 3. § (1) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott tevékenységet üzletszerűen
végzi. Kizárólag bank kaphat engedélyt a 3. § (1) bekezdésében foglalt tevékenységek teljes körének végzésére.
(5) A  szakosított hitelintézet a  rá vonatkozó külön törvényi szabályozásnak megfelelően jogosult tevékenységének
végzésére, azzal, hogy nem kaphat engedélyt a  3.  § (1)  bekezdésében foglalt tevékenységek teljes körének
végzésére.
(6) A  szövetkezeti hitelintézet a  3.  § (1) és (2)  bekezdésében, és a  fentieken kívül kizárólag a  7.  § (3)  bekezdésében
megjelölt kiegészítő tevékenységet végezhet.
(7) A  szövetkezeti hitelintézetekre vonatkozó további, e  törvénytől eltérő, illetve az  e  törvényt kiegészítő szabályokat
külön törvény állapítja meg.
(8) A hitelszövetkezet a (6) bekezdésben meghatározott tevékenységeket – a pénzváltás kivételével – csak saját tagjai
körében végezheti.
(9) Harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe útján a 3. § (1) bekezdésében, illetve a 3. § (2) bekezdés a)–d) pontjában
meghatározott tevékenységet végezhet, ha ezek végzésére a  székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóságtól
engedéllyel rendelkezik.
(10) Hitelintézet nyilvános forrásgyűjtés céljából – betét elfogadásán kívül – kizárólag kötvényt és letéti jegyet bocsáthat ki.
6. A pénzügyi vállalkozás 9. § (1) Pénzügyi vállalkozás
a) az a pénzügyi intézmény, amely – a 3. § (1) bekezdés d) és e) pontjában, valamint a 8. § (2) bekezdésében
meghatározott tevékenység kivételével –, egy vagy több pénzügyi szolgáltatást, vagy fizetési rendszer
működtetését végzi, és
b) a pénzügyi holding társaság.
 (2) Pénzügyi ügynöki tevékenységet a  bankközi piacon pénzügyi vállalkozás csak kizárólagos tevékenységként
végezheti. (3) Külföldi pénzügyi vállalkozás fióktelepe útján a 3. § (1) bekezdés b)–c), g)–l) pontjában, illetve a 3. § (2) bekezdés
a)–d) pontjában meghatározott tevékenységet végezhet, ha ezek végzésére a székhelye szerinti illetékes felügyeleti
hatóságtól engedéllyel rendelkezik.
(4) Az  alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás gazdasági tevékenysége keretében kizárólag a  3.  §
(1) bekezdés
a) g) pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatási tevékenységet, és
b) i) pontja szerinti pénzügyi szolgáltatás közvetítéséből ügynöki tevékenységet
végezhet.
7. Közvetítő 10. § (1) Közvetítő az, aki az e törvényben foglaltaknak megfelelően
a) a pénzügyi szolgáltatás közvetítését
aa) kiemelt közvetítői tevékenységként egy pénzügyi intézmény – ideértve a  pénzügyi intézmény
csoportját is – vagy több pénzügyi intézmény egymással nem versengő pénzügyi szolgáltatása
vonatkozásában (a továbbiakban: kiemelt közvetítő), vagy
ab) ügynöki tevékenységként egy pénzügyi intézmény – ideértve a pénzügyi intézmény csoportját is –
vagy több pénzügyi intézmény egymással nem versengő pénzügyi szolgáltatása vonatkozásában
(a továbbiakban: függő ügynök), vagy
ac) pénzforgalmi közvetítői tevékenységként
 végez (a továbbiakban együtt: függő közvetítő), vagy
b) a pénzügyi szolgáltatás közvetítését
ba) kiemelt közvetítői tevékenységként több pénzügyi intézmény egymással versengő pénzügyi
szolgáltatása vonatkozásában (a továbbiakban: többes kiemelt közvetítő), vagy
bb) ügynöki tevékenységként több pénzügyi intézmény egymással versengő pénzügyi szolgáltatása
vonatkozásában (a továbbiakban: többes ügynök), vagy
bc) alkuszi tevékenységként (a továbbiakban: alkusz)
 végez (a továbbiakban együtt: független közvetítő).
(2) Pénzforgalmi közvetítői tevékenység az egyes fizetési szolgáltatókról szóló törvény alapján végezhető.
 (3) Közvetítővel – ide nem értve a pénzügyi intézményt és a biztosítót – pénzügyi szolgáltatás közvetítése tevékenységi
körében megbízási szerződést kötött jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég és egyéni
vállalkozó (a továbbiakban: közvetítői alvállalkozó) ezen ügyletek teljesítéséhez további megbízási szerződést nem
jogosult kötni. Közvetítővel jogviszonyban álló közvetítői alvállalkozó pénzügyi szolgáltatási tevékenység végzésére
irányuló további jogviszonyt pénzügyi intézménnyel vagy más közvetítővel nem létesíthet.
(4) A  független közvetítő a  pénzügyi szolgáltatás közvetítését kizárólag a  Felügyelet e  törvényben meghatározott
engedélyével végezheti.
II. FEJEZET
ENGEDÉLYEZÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 8. Szervezeti szabályok
11. § (1) Bank és szakosított hitelintézet részvénytársaságként vagy fióktelepként, szövetkezeti hitelintézet szövetkezetként
vagy zártkörűen működő részvénytársaságként, pénzügyi vállalkozás részvénytársaságként, szövetkezetként,
alapítványként vagy fióktelepként működhet.
(2) A  részvénytársasági formában működő pénzügyi intézményre a  gazdasági társaságokra vonatkozó törvényi
rendelkezéseket, a  szövetkezeti formában működő pénzügyi intézményre a  szövetkezetekre vonatkozó törvényi
rendelkezéseket, az  alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozásra a  Ptk. rendelkezéseit, a  fióktelep
formájában működő pénzügyi intézményre az  Fkt. rendelkezéseit az  e  törvényben foglalt eltérésekkel szükséges
alkalmazni.
(3) A pénzügyi intézmény, amelynek székhelye Magyarország területén található, a főirodáját is Magyarország területén
létesíti.
(4) A  pénzügyi szolgáltatás közvetítését – az  (5)  bekezdésben meghatározott kivétellel – bármely jogi személy, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaság és egyéni vállalkozó is végezheti.
(5) A  többes kiemelt közvetítő részvénytársaságként, korlátolt felelősségű társaságként vagy szövetkezetként
működhet.
(6) Pénzfeldolgozási tevékenységet pénzügyi intézménynek nem minősülő, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági
társaság, szövetkezet vagy fióktelep is végezhet.
9. Az induló tőke legkisebb összege 12. § (1) A (2) bekezdésben meghatározott kivétellel
a) bank legalább kettőmilliárd forint,
b) szövetkezeti hitelintézet – kizárólag szövetkezeti formában – legalább háromszázmillió forint
induló tőkével alapítható.
(2) Az  induló tőkére vonatkozó – e  törvényben meghatározott – követelmények nem alkalmazandóak a  központi
szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetre.
(3) Szakosított hitelintézet a rá vonatkozó külön törvényi szabályozással meghatározott induló tőkével alapítható.
 (4) Pénzügyi vállalkozás – kivéve a pénzügyi holding társaságot és a fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozást –
legalább ötvenmillió forint induló tőkével alapítható.
 (5) Harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe – ha törvény másként nem rendelkezik – legalább kétmilliárd forint
dotációs tőkével alapítható.
 (6) Fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény esetében az induló tőke alatt a dotációs tőke értendő.
 (7) Pénzügyi holding társaság legalább kettőmilliárd forint induló tőkével alapítható.
 (8) A  fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozás – a  (9)  bekezdésben meghatározott kivétellel – legalább
ötszázmillió forint induló tőkével alapítható.
 (9) Ha a  fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozás a  kiegészítő pénzügyi szolgáltatást kizárólag készpénz
helyettesítő fizetési eszközökkel végzett fizetési műveletek tekintetében végzi, akkor legalább százötven millió
forint induló tőkével alapítható.
(10) A többes kiemelt közvetítő legalább ötvenmillió forint induló tőkével rendelkezik.
13. § (1) Pénzügyi intézmény alapításához az induló tőkét kizárólag pénzbeni hozzájárulással lehet teljesíteni. Az induló tőkét
kizárólag olyan hitelintézetnél lehet befizetni, illetve a működés megkezdéséig olyan hitelintézetnél vezetett fizetési
számlán lehet tartani, amely nem vesz részt az alapításban, amelyben az alapítónak nincs tulajdona, illetve amely
az  alapítóban nem rendelkezik tulajdonnal. Hitelintézet induló tőkéje a  működési engedély kiadásáig kizárólag
az alapítás, és a működés e törvényben meghatározott feltételeinek megteremtése érdekében használható fel.
(2) A  részvénytársasági formában működő pénzügyi intézmény – ide nem értve a  pénzügyi holding társaságot – új
részvények jegyzésével történő alaptőke-emelését, a fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény esetében
a  dotációs tőke emelését, illetve szövetkezeti hitelintézet alaptőke emelését kizárólag pénzbeni hozzájárulással
lehet végrehajtani.
(3) Ha az  állam hajt végre alaptőke-emelést új részvények jegyzésével, akkor az  alaptőke emelését állampapír
rendelkezésre bocsátásával is végre lehet hajtani olyan esetben, amikor egy hitelintézet fizetésképtelensége
az ország vagy valamely nagyobb régió gazdasági érdekeit, vagy a bankrendszer megbízható működését súlyosan
veszélyeztetné, és a fizetésképtelenség, illetve a felszámolás csak az állam beavatkozásával hárítható el.
(4) A  pénzügyi intézmény saját kibocsátású részvényeinek értékesítése esetén halasztott fizetést, és visszavásárlási
kötelezettséget érvényesen nem köthet ki.
10. Engedélyezési eljárás 14. § (1) A Felügyelet engedélye szükséges – a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel – a hitelintézet:
a) alapításához,
b) átalakulásához, egyesüléséhez (beolvadás, összeolvadás), szétválásához,
c) alapszabályának e törvényben meghatározott módosításához,
d) befolyásoló részesedésének megszerzéséhez vagy a  befolyásoló részesedés e  törvényben meghatározott
mértéket elérő növeléséhez,
e) vezető állású személyének megválasztásához vagy kinevezéséhez,
f ) működésének megkezdéséhez,
g) tevékenységi körének módosításához,
h) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének kiemelt közvetítő vagy többes kiemelt közvetítő igénybevételével
történő végzéséhez,
i) képviseletének, fióktelepének, leányvállalatának (hitelintézet, pénzügyi vállalkozás vagy egyéb vállalkozás)
harmadik országban történő létesítéséhez,
j) devizakülföldinek minősülő vállalkozásban történő befolyásoló részesedés megszerzéséhez,
k) betétállományának és pénzeszköz visszafizetésére irányuló szerződésállományának átruházásához
(a továbbiakban: betétállomány-átruházás),
l) működésének megszüntetéséhez, valamint
m) jogszabály alapján készített hitelbiztosítéki érték-megállapítási szabályzatához, amely figyelembe veszi
a hitelbiztosítéki érték megállapításának módszertani elveiről szóló jogszabályban foglaltakat.
 (2) A Felügyelet engedélye szükséges a fióktelep formájában működő hitelintézet
a) alapításához,
b) működésének megkezdéséhez,
c) tevékenységi körének módosításához,
d) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének kiemelt közvetítő vagy többes kiemelt közvetítő igénybevételével
történő végzéséhez,
e) vezető állású személyének kinevezéséhez,
f ) betétállomány-átruházásához, valamint
g) működésének megszüntetéséhez.
(3) A Felügyelet (1) bekezdés szerinti engedélye nem szükséges hitelintézet fióktelepének másik EGT-államban történő
létesítéséhez.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti engedély nem szükséges olyan hitelintézet fióktelepe esetén, amelynek székhelye másik
EGT-államban van.
(5) Az  (1)  bekezdés b) és d)  pontjában, valamint az  alapszabálynak az  igazgatóság jogkörét megváltoztató
módosításakor a  Felügyelet – ha az  összevont alapú felügyeleti feladatok ellátása miatt szükséges – a  határozat
meghozatala előtt egyeztet azon EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával, amelynek székhelyén olyan hitelintézet
található, amelyre az  engedélyezési kérelmet benyújtó hitelintézettel együttesen az  összevont alapú felügyelet
kiterjed.
15. § (1) A Felügyelet engedélye szükséges – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a pénzügyi vállalkozás
a) alapításához,
b) tevékenységi körének módosításához,
c) átalakulásához, egyesüléséhez (beolvadás, összeolvadás), szétválásához,
d) vezető állású személyének megválasztásához vagy kinevezéséhez,
e) befolyásoló részesedésének megszerzéséhez vagy a  befolyásoló részesedés e  törvényben meghatározott
mértéket elérő növeléséhez,
f ) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének kiemelt közvetítő vagy többes kiemelt közvetítő igénybevételével
történő végzéséhez, valamint
g) működésének megszüntetéséhez. (2) A Felügyelet engedélye szükséges a fióktelep formájában működő pénzügyi vállalkozás
a) alapításához,
b) tevékenységi körének módosításához,
c) vezető állású személyének kinevezéséhez,
d) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének kiemelt közvetítő vagy többes kiemelt közvetítő igénybevételével
történő végzéséhez, valamint
e) működésének megszüntetéséhez. (3) A  pénzügyi vállalkozás alapítására adott engedély a  tevékenységi kör megállapításához és a  tevékenység
megkezdéséhez szükséges engedélyt is tartalmazza.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott engedély nem szükséges, ha a pénzügyi vállalkozás székhelye EGT-államban van,
és
a) a pénzügyi vállalkozás
aa) leányvállalata vagy közös vezetésű vállalata olyan hitelintézetnek, amelynek székhelye a  pénzügyi
vállalkozás székhelyével azonos EGT-államban van, vagy
ab) leányvállalata vagy közös vezetésű vállalata olyan pénzügyi vállalkozásnak, amely megfelel
az  aa)  alpontban meghatározott feltételnek és székhelye a  leányvállalatával azonos EGT-államban
van, és
b) tevékenységét abban az EGT-államban végzi, ahol a székhelye van,
c) az anyavállalat a szavazati jog legalább kilencven százalékát gyakorolja,
d) az  anyavállalat a  Felügyeletnek bemutatja a  székhely szerinti EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságának
igazolását arról, hogy a pénzügyi vállalkozás irányítását óvatos és körültekintő módon látja el,
e) az  anyavállalat – az  illetékes felügyeleti hatóságának hozzájárulásával – egyetemleges felelősséget vállal
a pénzügyi vállalkozás kötelezettségéért, és
f ) a pénzügyi vállalkozás az anyavállalatával összevont felügyelet alatt áll.
(5) Kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi vállalkozásként történő működés megkezdésére vonatkozó
engedély iránti kérelmet pénzügyi intézménynek nem minősülő vállalkozás az  alapítása után is benyújthat
azzal, hogy az  engedély megadásának nem feltétele a  központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben
meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez történő csatlakozásról szóló nyilatkozat.
16. § A Felügyelet az e törvényben meghatározott engedélyt határozott időre, feltételhez kötötten, valamint korlátozott
tevékenységi körrel, területi korlátozással, a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységen belül pedig üzletági vagy
termékkorlátozással is megadhatja.
17. § (1) A  betétállomány és más visszafizetendő pénzeszköz – az  átadó és az  átvevő hitelintézet közötti megállapodás
alapján – a Felügyelet engedélyével átruházható. Az állományátruházás során a Ptk. tartozásátvállalásra vonatkozó
szabályait azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  állományátruházás esetén a  szerződés biztosítékai nem
szűnnek meg, továbbá az  állományátruházáshoz nem szükséges a  szerződő fél hozzájárulása. A  Felügyelet
engedélye nem helyettesíti a Gazdasági Versenyhivatalnak a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény szerinti engedélyét.
(2) Az állományátruházás engedélyezése iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) az átruházó és az átvevő állományátadásra és -átvételre irányuló jognyilatkozatát,
b) az átruházandó állományhoz kapcsolódó eszközök, fedezetek megjelölését,
c) az állományátruházás időpontját, ellenértékét,
d) annak igazolását, hogy az  átvevő hitelintézet rendelkezik a  saját állományához tartozó minimális szavatoló
tőkén túl az átvett állományhoz szükséges minimális szavatoló tőkével.
 (3) A  szerződésállományt átvevő hitelintézet – az  engedélyező határozat kézhezvételétől számított harminc napon
belül – írásban köteles az  átadásról minden érintett szerződő felet értesíteni. Bemutatóra szóló betét vagy
értékpapír esetén az értesítést két országos napilapban hirdetményként kell közzétenni.
(4) A  Felügyelet az  állományátruházás engedélyezését megtagadja, ha az  veszélyezteti az  átvevő, illetve az  átadó
hitelintézet által megkötött betétszerződésekben vállalt kötelezettségek teljesítését.
11. Az alapítási engedély iránti kérelem 18. § (1) A pénzügyi intézmény az alapítási engedély iránti kérelméhez mellékeli
a) az  alapítani tervezett pénzügyi intézmény – típusának, tevékenységi körének egyértelmű meghatározását
tartalmazó – alapító okiratát,
b) a  tervezett működési terület (országos kiterjedésű vagy meghatározott területi egységre korlátozott)
meghatározását tartalmazó iratot,
c) hitelintézet esetében az induló tőke ötven százalékának, pénzügyi vállalkozás esetében az induló tőke teljes
összegének az alapítók által történő tényleges befizetésére és rendelkezésre állására vonatkozó igazolást,
d) a  szervezeti felépítésének, az  irányítási, döntési és ellenőrzési rendjére vonatkozó, valamint a  szervezeti
és működési szabályzatra vonatkozó tervezet bemutatását, ha ezeket az  alapító okirat részletesen nem
tartalmazza,
e) külföldi székhelyű kérelmező esetében nyilatkozatot a  kérelmező kézbesítési megbízottjáról, aki csak
Magyarországon bejegyzett ügyvéd, illetve ügyvédi iroda vagy a kérelmező magyarországi bankképviselete
lehet,
f ) annak igazolását, hogy a  pénzügyi intézmény rendelkezik a  pénzügyi szolgáltatás nyújtásához szükséges
személyi és tárgyi feltételekkel, valamint pénzügyi vállalkozás esetén a  20.  § (2)  bekezdés d)–f ), h) és
k) pontjában foglaltakat,
g) az  összevont alapú, vagy a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben
meghatározott kiegészítő felügyelet alá tartozó hitelintézet esetében az összevont alapú, vagy a kiegészítő
felügyelethez kapcsolódó információátadás rendjének bemutatását és a hitelintézettel szoros kapcsolatban
álló személyek nyilatkozatát arról, hogy a hitelintézet összevont alapú, és kiegészítő felügyelete érdekében
szükséges adatot, tényt és információt a Felügyelet rendelkezésére bocsátja,
h) az  összevont alapú vagy a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben
meghatározott kiegészítő felügyelet alá tartozó hitelintézet esetében a  hitelintézettel szoros kapcsolatban
álló természetes személy nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul a  hitelintézet részére átadott személyes
adatainak az  összevont alapú és a  kiegészítő felügyelet ellátása céljából történő kezeléséhez és
továbbításához, valamint
i) nyilatkozatát arról, hogy a pénzügyi intézmény irányítása a Magyarországon létesítendő főirodában történik.
 (2) Az alapító, ha a pénzügyi intézményben befolyásoló részesedést kíván szerezni, az (1) bekezdésben foglaltakon kívül
az engedély iránti kérelemhez mellékeli
a) a kérelmező 2. mellékletben meghatározott azonosító adatait,
b) a befolyásoló részesedés megszerzéséhez szükséges pénzügyi forrás törvényes eredetének igazolását,
c) harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy személyes joga szerinti hatáskörrel rendelkező
adóhatósággal, vámhatósággal, egészségbiztosítási szervvel, nyugdíj-biztosítási igazgatási szervvel szemben
nincs tartozása,
d) nyilatkozatot arról, hogy egyéb tulajdonosi érdekeltsége és tevékenysége nem veszélyezteti a  pénzügyi
intézmény működését,
e) természetes személy esetén a  bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított – büntetlen előéletet igazoló –
hatósági bizonyítványt vagy a személyes joga szerinti ennek megfelelő okiratot,
f ) nem természetes személy esetén a  kérelem benyújtásakor hatályos létesítő okiratát, harminc napnál nem
régebbi okirati igazolást arról, hogy a személyes joga szerinti bejegyzése (nyilvántartásba vétele) megtörtént,
nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, valamint vezető állású személyével szemben
kizáró ok nem áll fenn,
g) nem természetes személy kérelmező esetén a  tulajdonosi szerkezetének részletes leírását, valamint ha
a  kérelmezőre az  összevont alapú felügyelet kiterjed, ezen körülményeknek a  részletes leírását, továbbá
az  összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet, befektetési vállalkozás előző évre vonatkozó
konszolidált éves beszámolóját, ha konszolidált beszámoló készítésére kötelezett,
h) nyilatkozatot arról, hogy milyen – az Szmt. szerinti – függő és jövőbeni kötelezettségei vannak, valamint
i) a  kérelmező teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul
az  engedély iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának a  Felügyelet által megkeresett
szervek útján történő ellenőrzéséhez.
(3) Az  állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha az  adózó szerepel a  köztartozásmentes
adózói adatbázisban.
(4) Ha az  alapítók között befolyásoló részesedést szerezni kívánó külföldi székhelyű pénzügyi intézmény,
biztosítóintézet vagy befektetési társaság van, az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltakon kívül az  engedély iránti
kérelemhez benyújtja a székhely szerinti ország illetékes felügyeleti hatóságának igazolását, vagy nyilatkozatát arról,
hogy a vállalkozás a prudens tevékenység végzésére vonatkozó szabályokat betartva működik.
(5) A pénzügyi holding társaság az engedély iránti kérelméhez mellékeli
a) az (1) bekezdés a) és c)–e) pontjában, valamint a (2) bekezdésben foglaltakat,
b) a középtávú – az első három évre vonatkozó – üzleti tervet,
c) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a tevékenységét mikor kívánja megkezdeni,
d) nyilatkozatát arról, hogy a  jogszabályban meghatározott vagy jogszabályon alapuló adatszolgáltatások
teljesítésére felkészült, valamint az adatszolgáltatáshoz szükséges számítógépes programok tesztfuttatásait,
e) nyilatkozatot arról, hogy a  holdinghoz tartozó pénzügyi intézmény a  felügyelete érdekében szükséges
adatot, tényt, információt, megoldást a Felügyelet rendelkezésére bocsátja.
 (6) Alapítási engedély alapján a hitelintézet a banküzem létesítésével kapcsolatos tevékenységet végezhet.
19. § (1) Fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény alapítása esetén a  18.  § (1)  bekezdésében foglaltakon kívül
az alapítási engedély iránti kérelemhez a pénzügyi intézmény mellékeli
a) a külföldi pénzügyi intézmény alapító okiratát,
b) a külföldi pénzügyi intézmény három hónapnál nem régebbi eredeti cégkivonatát vagy igazolást arról, hogy
a külföldi pénzügyi intézményt a vállalati (gazdasági) nyilvántartásba bejegyezték,
c) a  külföldi pénzügyi intézmény székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóságtól származó engedélyének
másolatát,
d) harminc napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozóan, hogy az  alapításban részt vevő külföldi pénzügyi
intézménynek a magyarországi és a székhelye szerinti államban lévő adóhatósággal, vámhatósággal, illetve
a egészségbiztosítási szervvel, nyugdíj-biztosítási igazgatási szervvel szemben tartozása nincs,
e) a  székhely szerinti állam illetékes felügyeleti hatóságának igazolását arra vonatkozóan, hogy a  pénzügyi
intézmény irányítását végző főiroda a székhely szerinti államban van,
f ) hitelintézet esetén az alapítónak az előző három gazdálkodási évre vonatkozó, pénzügyi vállalkozás esetén
az előző gazdálkodási évre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített mérlegét és eredménykimutatását,
g) nyilatkozatot arról, hogy a külföldi pénzügyi intézménynek milyen mérlegen kívüli kötelezettségei vannak,
h) az  alapító tulajdonosi szerkezetének, valamint azon körülményeknek a  részletes leírását, amelyek miatt
az  alapító kapcsolatban álló személyek csoportjához tartozónak minősül, továbbá az  irányító vállalat előző
évre vonatkozó konszolidált éves beszámolóját, ha az  irányító vállalat konszolidált beszámoló készítésére
kötelezett,
i) a  kérelemben érintett személyek teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatát arra
vonatkozóan, hogy hozzájárulnak az  engedély iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának
a Felügyelet által megkeresett szervek útján történő ellenőrzéséhez,
j) a  kérelmező által folytatott, a  székhely szerinti illetékes felügyeleti hatóság által engedélyezett pénzügyi,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységek megjelölését, valamint azokat a  helyeket, ahol ezeket
a tevékenységeket végzi,
k) a  fióktelep vezető állású személyének döntési jogkörének megnevezését, valamint a  kérelmező azon
testületeinek megnevezését, amelyek hozzájárulása nélkül bizonyos döntések nem érvényesek, valamint
l) a  székhely szerinti illetékes felügyeleti hatóság nyilatkozatát arról, hogy a  nem magyar állampolgárságú
vezető állású személlyel szemben nem állnak fenn kizáró okok e  munkakör betöltésével, és ellátásával
kapcsolatban.
(2) Az  állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha az  adózó szerepel a  köztartozásmentes
adózói adatbázisban.
(3) Fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény alapítási engedélyét a  Felügyelet abban az  esetben adja meg
– az (1) bekezdésben és a 18. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése mellett –, ha
a) érvényes és hatályos, a  felügyeleti hatóságok kölcsönös elismerésén alapuló, továbbá a  fióktelepek
felügyeletére is kiterjedő nemzetközi együttműködési megállapodás van a  Felügyelet és a  kérelmező
pénzügyi intézmény székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóság között,
b) a kérelmező pénzügyi intézmény székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott
követelményeknek megfelelő pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályi előírásokkal,
c) a  kérelmező pénzügyi intézmény rendelkezik a  magyar jogszabályok által támasztott követelményeket
kielégítő adatkezelési szabályzattal,
d) a  kérelmező pénzügyi intézmény nyilatkozik arról, hogy korlátlanul helytáll a  fióktelep cégneve alatt
keletkezett kötelezettségekért,
e) a  kérelmező pénzügyi intézmény benyújtja a  székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóság fióktelep
létesítésre vonatkozó engedélyét, vagy hozzájáruló nyilatkozatát vagy tudomásulvételét, valamint
f ) a  kérelmező pénzügyi intézmény székhelye szerinti állam jogszabályai biztosítják a  pénzügyi intézmények
prudens, biztonságos működését.
12. A tevékenységi (működési) engedély iránti kérelem 20. § (1) A  hitelintézet működésének – pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének – megkezdéséhez
a Felügyelet tevékenységi engedélye is szükséges.
(2) A hitelintézet a tevékenységi engedély megadása iránti kérelméhez mellékeli
a) az induló tőke teljes befizetésére vonatkozó igazolást,
b) az a) pont szerinti összeg teljes vagy részleges felhasználása esetén igazolást vagy nyilatkozatot arról, hogy
a felhasználás az alapítás, vagy a működés megkezdése érdekében történt,
c) a  hitelintézet jegyzett tőkéjében legalább ötszázalékos részesedéssel vagy szavazati joggal rendelkező tag
azonosítására alkalmas adatokat,
d) a  középtávú – az  első három évre vonatkozó – üzleti tervet, ide nem értve a  központi szervhez tartósan
kapcsolt hitelintézetet, a  működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítására vonatkozó
igazolásokat,
e) a folytatni kívánt tevékenységekre vonatkozó, az általános szerződési feltételeket is tartalmazó egy vagy több
üzletszabályzatot,
f ) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a tevékenységét mikor kívánja megkezdeni,
g) az  Országos Betétbiztosítási Alapnak (a  továbbiakban: OBA) megküldött csatlakozási nyilatkozat másolatát
kivéve, ha a  fióktelep formában működő hitelintézetnek e  törvény alapján nem szükséges csatlakoznia
az OBA-hoz,
h) nyilatkozatot arról, hogy a jogszabályban meghatározott adatszolgáltatások teljesítésére felkészült, valamint
az adatszolgáltatáshoz felhasznált számítógépes programok tesztfuttatási eredményeit,
i) számviteli politikájának, részletes számviteli rendszerének tervezetét,
j) valamely, a  hitelintézetek közötti fizetési rendszerhez való közvetlen csatlakozásról szóló nyilatkozatot és
a csatlakozást biztosító informatikai rendszer könyvvizsgálói igazolását, vagy a közvetve történő csatlakozás
elfogadásáról adott nyilatkozatot,
k) a  központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott központi hitelinformációs
rendszerhez történő csatlakozásról szóló nyilatkozatot,
l) a  hitelintézet likviditását, fizetőképességét (szolvenciáját) súlyosan veszélyeztető állapot esetén
alkalmazandó – a hitelintézet igazgatósága által elfogadott – eljárás rendjét és a 114. §-ban meghatározott
helyreállítási tervét,
m) a szervezeti felépítését, az irányítási, döntési és ellenőrzési rendjét és a szervezeti és működési szabályzatát,
ha ezeket az alapító okirat részletesen nem tartalmazza,
n) szövetkezeti hitelintézet esetében a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú
jogszabályok módosításáról szóló törvényben (a  továbbiakban: Szhitv.) meghatározott Integrációs
Szervezethez benyújtott, csatlakozásról szóló nyilatkozatot, valamint
o) harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe esetén, ha az  a  Felügyelet e  törvény szerinti engedélye alapján
nem csatlakozik az OBA-hoz,
oa) az  ügyfelek – biztosított betéti formákról történő – magyar nyelvű tájékoztatására vonatkozó
kötelezettségvállalását,
ob) a  harmadik országbeli hitelintézetnek a  betétesek Magyarországon történő kártalanítására
vonatkozó kötelezettségvállalását, és
oc) a kártalanítás feltételeit, módját, az eljárás menetének rendjét, és a kártalanítás kifizetését biztosító
megállapodásokat.
 (3) Már működő pénzügyi intézmény tevékenységi körének pénzügyi szolgáltatással történő bővítésére vonatkozó
engedély iránti kérelméhez benyújtja a  tevékenység végzéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek meglétét
bizonyító igazolást, valamint a (2) bekezdés d)–f ), h) és k)–m) pontjában foglaltakat, ha ezek benyújtására korábban
még nem került sor.
13. Függő és független közvetítő engedélyezése, bejelentése 21. § (1) A függő ügynök a Felügyelet engedélye nélkül végezhet ügynöki tevékenységet.
 (2) A  pénzügyi intézmény az  általa megbízott függő ügynök, többes ügynök és közvetítői alvállalkozó személyét,
valamint az alkusz az általa megbízott közvetítői alvállalkozó személyét a Felügyelet által meghatározott módon és
gyakorisággal bejelenti a Felügyeletnek.
(3) Független közvetítő csak olyan jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég és egyéni
vállalkozó lehet,
a) akinek vezető állású személye – ideértve az egyéni vállalkozót is –
aa) büntetlen előéletű,
ab) legalább három év szakirányú szakmai gyakorlattal rendelkezik, valamint – az  (5)  bekezdésben
meghatározott eltéréssel – megfelel a 74. §-ban foglalt szakmai követelményeknek,
b) akinek a  tevékenységéből eredő károk biztosítására – az  (5)  bekezdésben meghatározott eltéréssel –
mindenkor legalább káreseményenként ötmillió forint, illetve évente együttesen legalább ötvenmillió forint
összegű felelősségbiztosítása rendelkezésre áll.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározottakon kívül a  többes kiemelt közvetítő és az  alkusz rendelkezik a  pénzmosás
megelőzésére és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozására vonatkozó szabályzattal és eljárásrenddel.
(5) Az alkusz akkor kap engedélyt, ha rendelkezik
a) a vezető állású személye szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel [155. § (3) bekezdés], és
b) a  tevékenységéből eredő károk biztosítására mindenkor legalább káreseményenként tízmillió forint, illetve
évente együttesen legalább százmillió forint összegű felelősségbiztosítással.
 (6) Az  (3)  bekezdés a)  pontja alkalmazása szempontjából szakirányú szakmai gyakorlatként pénzügyi intézménynél,
közvetítőnél tisztségviselőként vagy pénzügyi szolgáltatási, közvetítői szakterületen alkalmazottként, egyéni
vállalkozóként vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban eltöltött gyakorlat vehető figyelembe. Külföldön
szerzett szakmai gyakorlat akkor vehető figyelembe, ha megszerzésére pénzügyi intézménynek, illetve közvetítőnek
megfeleltethető intézménynél került sor.
(7) Független közvetítőként történő működésre jogosító engedély iránti kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) a 2. mellékletben meghatározott azonosító adatait,
b) a kérelem benyújtásakor hatályos létesítő okiratát, harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy
a  személyes joga szerinti bejegyzése (nyilvántartásba vétele) megtörtént, nem áll csőd-, felszámolási vagy
végelszámolási eljárás alatt, valamint vezető állású személye megfelel a  (3)  bekezdés a)  pontjában foglalt
követelményeknek,
c) a nyilatkozatát, hogy rendelkezik a szolgáltatás nyújtásához szükséges személyi és tárgyi feltételekkel,
d) az  általa végezni kívánt tevékenységre vonatkozó általános szerződési feltételeket is tartalmazó
üzletszabályzatot,
e) a  nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  független közvetítőként történő működését mikor kívánja
megkezdeni,
f ) a  nyilatkozatát arról, hogy a  jogszabályban meghatározott vagy jogszabályon alapuló adatszolgáltatások
teljesítésére felkészült, valamint
g) a teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul az engedély
iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának a  Felügyelet által megkeresett szervek útján
történő ellenőrzéséhez.
(8) Ha a  kérelmező többes kiemelt közvetítőként kíván működni, a  (7)  bekezdésben meghatározottakon kívül
a  kérelemben igazolja az  induló tőke teljes összegének rendelkezésre állását. Ha a  kérelmező többes kiemelt
közvetítőként vagy alkuszként kíván működni, a kérelemhez mellékeli a pénzmosás megelőzésére és a terrorizmus
finanszírozásának megakadályozására vonatkozó szabályzatát és eljárásrendjét.
(9) Ha a  kérelmező az  (7)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adatot nem igazolja, a  Felügyelet adatszolgáltatási
kérelemmel fordul a szükséges adatokról nyilvántartást vezető magyarországi hatósághoz vagy bírósághoz.
22. § A 14.  § (1)  bekezdés h)  pontjában és 15.  § (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott esetben az  engedély iránti
kérelemhez a  pénzügyi intézmény benyújtja az  írásbeli szerződést, amely azt a  szerződési kikötést is tartalmazza,
hogy a Felügyelet, valamint a pénzügyi intézmény korlátozás nélkül ellenőrizheti a közvetítőnél a megbízás tárgyát
képező tevékenységgel kapcsolatos gazdálkodást és az üzleti könyveket.
14. Az alapszabály módosításának engedélyezése 23. § A Felügyelet engedélye szükséges a hitelintézetek alapszabályának módosításához a következő esetekben:
a) a cég nevének és székhelyének megváltoztatása,
b) a tevékenységi kör módosítása,
c) a jegyzett tőke leszállítása,
d) részvényfajta megváltoztatása, új részvényfajta kibocsátása vagy a  korábban kibocsátott részvények
típusainak módosítása,
e) az igazgatóság jogkörének módosítása,
f ) átváltoztatható, átváltozó vagy elővásárlási jogot biztosító kötvény kibocsátása és az  azokra vonatkozó
szabályok módosítása,
g) részvényre vonatkozó elővásárlási jog alapítása és megváltoztatása, valamint
h) szövetkezeti hitelintézetnél az  egy tag számára kötelező, valamint lehetséges vagyoni hozzájárulás
mértékének megváltoztatása.
15. Átalakítás, egyesülés és szétválás engedélyezése 24. § (1) Hitelintézet más típusú hitelintézetté, pénzügyi vállalkozássá, továbbá pénzügyi vállalkozás hitelintézetté történő
átalakítása esetén az  alapításra vonatkozó szabályokat alkalmazza. Hitelintézet befektetési vállalkozássá történő
átalakítása esetén – a  (2)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – a  Bszt. engedélyezésre vonatkozó szabályait
alkalmazza.
(2) A  Bszt. engedélyezésre vonatkozó szabályait nem szükséges alkalmazni a  befektetési vállalkozássá átalakítandó
hitelintézet által folytatott és már engedélyezett befektetési szolgáltatási tevékenység, befektetési szolgáltatási
tevékenységet kiegészítő szolgáltatás vonatkozásában.
(3) Hitelintézet csak abban az  esetben alakítható át pénzügyi vállalkozássá vagy befektetési vállalkozássá, ha
betétállományát az átalakítást eldöntő közgyűlési határozatot megelőzően teljes egészében átruházta.
25. § (1) Pénzügyi vállalkozás kizárólag más pénzügyi vállalkozással egyesülhet, illetve beolvadhat hitelintézetbe.
Hitelintézetbe más hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, járulékos vállalkozás befektetési vállalkozás és központi
szerződő fél olvadhat be, illetve hitelintézet más hitelintézettel olvadhat össze.
(2) Nem egyesülhet
a) részvénytársasági formában működő pénzügyi intézmény és szövetkezeti formában működő pénzügyi
intézmény,
b) fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény és jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági
társaság.
 (3) Hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás egyesülése esetén az engedélyezésre irányuló kérelemhez benyújtja:
a) az egyesülési szerződést,
b) a könyvvizsgáló által hitelesített vagyonmérleg-tervezetet, a kötelezettségek és a követelések állományát,
c) mindazon iratot, amely a végezni kívánt tevékenységi kör engedélyezéséhez szükséges, valamint
d) hitelintézetek egyesülése esetén olyan adatokat, amelyekből a  79.  § (5)  bekezdésében foglalt feltétel
fennállása megállapítható. 26. § A Felügyeletnek a pénzügyi intézmények egyesüléséhez adott engedélye nem pótolja a Gazdasági Versenyhivatal
engedélyét.
27. § Pénzügyi intézmények átalakulása, egyesülése (beolvadás, összeolvadás) esetén a  Felügyelet az  alapítás és
a működés megkezdésének engedélyezésével kapcsolatos határozatot egy eljárásban is meghozhatja.
28. § (1) Hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások szétválására az alapításra vonatkozó szabályokat szükséges alkalmazni.
 (2) Az  alapszabály módosításának engedélyezése iránti eljárásban e  törvénynek az  alapítás és működés
engedélyezésére megállapított szabályait szükséges alkalmazni. 16. Az engedély megadásának általános szabályai
29. § (1) Az  engedélyezési eljárás során a  Felügyelet a  kérelemmel összefüggő és rendelkezésre álló okiratokat és
információkat gondosan mérlegeli, és meggyőződik arról, hogy az  engedély kiadása nem ütközik jogszabályba.
A  Felügyelet az  engedélyezési eljárás során az  egyes engedélyezési feltételek meglétét a  helyszínen is
megvizsgálhatja.
(2) A  Felügyelet a  hitelintézet alapítási engedélyének megadásához előzetesen kikéri a  másik EGT-állam illetékes
felügyeleti hatóságának véleményét, ha az alapítani kívánt hitelintézet
a) másik EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet vagy biztosító leányvállalata,
b) másik EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet vagy biztosító
anyavállalatának leányvállalata, vagy
c) ellenőrző befolyással rendelkező természetes vagy jogi személy tulajdonosa másik EGT-államban székhellyel
rendelkező befektetési vállalkozásban, hitelintézetben vagy biztosítóban ellenőrző befolyással rendelkezik.
30. § (1) A Felügyelet az alapítás iránti kérelmet elutasítja, ha a kérelmező
a) az engedélyezési eljárásban megtévesztő vagy valótlan adatot közöl,
b) által alapítani kívánt pénzügyi intézmény nem felel meg az  induló tőkére, a  társasági formára, cégformára,
a tulajdonlásra, és az irányító testületekre vonatkozó törvényi követelményeknek,
c) devizakülföldi, és nincs kézbesítési megbízottja, vagy
d) a  hitelintézettel szoros kapcsolatban álló személyre vonatkozó harmadik országbeli jogrend nem teszi
lehetővé az összevont alapú felügyeleti feladatok ellátását.
 (2) A  Felügyelet a  fióktelep alapítására irányuló kérelmet akkor is elutasítja, ha a  18.  § (1)  bekezdésében, vagy
a 19. §-ban felsorolt feltételek valamelyike nem teljesül.
 (3) A tevékenységi engedély iránti kérelmet a Felügyelet elutasítja, ha a kérelmező
a) esetében az (1) bekezdésben említett valamely elutasítási ok fennáll,
b) a szükséges személyi és tárgyi feltételekkel nem rendelkezik,
c) üzleti terve, az  engedély iránti kérelemhez mellékelt egyéb irat, továbbá a  Felügyelet rendelkezésére
álló bármely okirat, adat vagy információ alapján megállapítható, hogy a  kérelmező nem tud megfelelni
a prudens működésre vonatkozó jogszabályi előírásoknak.
17. A hitelintézet alapítási engedélye érvényességének határideje 31. § A hitelintézet alapítását engedélyező határozat érvényét veszti, ha a  tevékenységi engedély iránti kérelmet
a határozat kézhezvételétől számított hat hónapon belül a hitelintézet nem nyújtja be a Felügyelethez. A határidő
elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs.
18. Az engedély visszavonása és visszaadása 32. § (1) A Felügyelet az alapítási vagy tevékenységi engedélyt visszavonhatja, ha
a) az engedélyt a Felügyelet megtévesztésével vagy más jogszabálysértő módon szerezték meg,
b) a pénzügyi intézmény – törvény által – tiltott tevékenységet folytat,
c) az alapítási engedély tekintetében valamennyi pénzügyi intézmény, ezen kívül a hitelintézet a tevékenységi
engedély tekintetében a kézhezvételétől számított tizenkét hónapon belül a tevékenységét nem kezdi meg,
d) a pénzügyi intézmény hat hónapon keresztül nem folytat pénzügyi szolgáltatási tevékenységet,
e) a  pénzügyi intézmény már nem felel meg e  törvény vagy – a  prudens működésre vonatkozó – más
jogszabályban foglalt rendelkezéseknek,
f ) a  pénzügyi intézmény több alkalommal súlyosan megsértette a  számvitelre, a  független és megbízható
irányításra, illetve ellenőrzésre vonatkozó, továbbá az  e  törvényben, valamint a  prudens működésre
vonatkozó más jogszabályokban, illetve a Felügyelet határozataiban foglalt előírásokat,
g) olyan körülmény áll fenn, amely miatt a  pénzügyi intézmény működése súlyosan veszélyezteti vagy sérti
az ügyfelek érdekeit, akadályozhatja a pénzforgalmat, illetve a pénz- és tőkepiac megfelelő működését,
h) a fióktelep engedélyezéséhez kapcsolódó feltételek valamelyike már nem teljesül, vagy
i) a 18. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott információátadás nem biztosított.
(2) A  Felügyelet az  alapítási vagy tevékenységi engedélyt visszavonja, ha a  pénzügyi intézmény az  alapítási vagy
tevékenységi engedélyét e törvénynek megfelelően visszaadja.
(3) A  Felügyelet a  fióktelep engedélyét visszavonja, ha a  székhely szerinti illetékes felügyeleti hatóság a  külföldi
pénzügyi intézmény engedélyét visszavonta.
(4) A  pénzügyi intézménynek nem minősülő gazdálkodó szervezet engedélyét a  Felügyelet az  (1)  bekezdésben
foglaltak megfelelő alkalmazásával vonhatja vissza.
33. § (1) A Felügyelet a hitelintézet tevékenységi engedélyét akkor is visszavonhatja, ha a hitelintézet
a) esetében fennáll a veszélye annak, hogy nem tud eleget tenni kötelezettségeinek,
b) a nem vitatott tartozását az esedékességét követő öt napon belül nem egyenlítette ki, és vagyona (eszközei)
az ismert hitelezők követelésének kielégítésére sem nyújtana fedezetet.
 (2) A Felügyelet visszavonja a hitelintézet tevékenységi engedélyét, ha
a) a bíróság elrendeli a hitelintézet felszámolását,
b) a hitelintézet az OBA-val fennálló tagsági jogviszonya kizárással megszűnt,
c) a  Szhitv.-ben meghatározott Integrációs Szervezetnek tagja és a  Szhitv.-ben meghatározott, engedély
visszavonásra vonatkozó feltétel teljesül.
(3) Hitelintézet tevékenységi engedélyét a Felügyelet a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter
jóváhagyásával vonhatja vissza.
34. § (1) A Felügyelet a független közvetítő tevékenységi engedélyét visszavonja, ha a közvetítő
a) az e törvényben előírt működési feltételek bármelyikének nem felel meg,
b) nyilvántartása, illetve az éves beszámolója nem felel meg a valóságnak,
c) az engedély megadásától számított egy éven belül tevékenységét nem kezdte meg vagy a tevékenységet hat
hónapon túl szünetelteti, vagy
d) a  tevékenysége felfüggesztésének időtartama alatt a  jogsértő helyzet megszüntetése érdekében tett
felügyeleti intézkedések nem vezettek eredményre.
 (2) A Felügyelet a független közvetítő tevékenységi engedélyét visszavonhatja, ha a közvetítő
a) működése súlyosan vagy ismétlődően megsérti az ügyfelek érdekeit, vagy
b) a tevékenységére vonatkozó jogszabályokat ismételten vagy súlyosan megsérti.
35. § (1) A  pénzügyi intézmény – ide nem értve a  kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi vállalkozást –
a  tevékenységi engedélyét a  Felügyeletnek akkor adhatja vissza, ha bizonyítja, hogy pénzügyi szolgáltatásból,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatásból származó kötelezettsége nincs. A  Felügyelet meghatározhatja azokat
a  feltételeket és előírásokat, amelyek teljesítéséig a  pénzügyi intézmény és a  szolgáltató működését – az  arra
vonatkozó szabályok szerint – köteles folytatni.
(2) Pénzügyi holding társaság az  engedélyét a  Felügyeletnek akkor adhatja vissza, ha bizonyítja, hogy pénzügyi
szolgáltatásból, kiegészítő pénzügyi szolgáltatásból származó kötelezettségén kívül a  korábbi leányvállalatai
tekintében sincs semmilyen kötelezettsége.
(3) Pénzügyi vállalkozás tevékenységi engedélyét a  Felügyelet visszavonja, ha a  pénzügyi vállalkozás a  nem vitatott
tartozását az esedékességét követő öt napon belül nem egyenlítette ki, és vagyona (eszközei) az  ismert hitelezők
követelésének kielégítésére sem nyújtana fedezetet.
III. FEJEZET
SZOLGÁLTATÁS NYÚJTÁSÁNAK SZABADSÁGA 19. Másik EGT-államban történő fióktelep létesítés szabályai
36. § (1) A hitelintézet bejelenti a Felügyeletnek, ha másik EGT-államban fióktelepet kíván létesíteni.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza
a) annak az EGT-államnak a megnevezését, amelyben a hitelintézet a fióktelepet létesíteni kívánja,
b) a fióktelep szervezeti felépítésére, irányítására, ellenőrzési rendjére vonatkozó dokumentumokat,
c) a végezni kívánt tevékenységek megnevezését,
d) az üzleti tervet,
e) a fióktelep irányítását ellátó felelős személyek megnevezését, valamint
f ) a fióktelep címét.
(3) Ha a Felügyelet a rendelkezésére álló információk szerint a bejelentő hitelintézet irányítási struktúrája és pénzügyi
helyzete megfelel a  jogszabályi előírásoknak, a Felügyelet a bejelentés kézhezvételétől számított három hónapon
belül írásban tájékoztatja az  érintett, másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát. A  tájékoztatást egyidejűleg
közli a bejelentő hitelintézettel is.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatásban a  Felügyelet közli a  másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával
a  fióktelepet létesítő hitelintézet szavatoló tőkéjét és tőkekövetelményét, valamint a  fióktelep által gyűjtött
betétekre vonatkozó betétbiztosítás részletes szabályait.
(5) Ha a Felügyelet a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás elküldését megtagadja, ezt a bejelentéstől számított legkésőbb
három hónapon belül határozatban közli a bejelentő hitelintézettel.
(6) A fióktelep a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételét követően, illetve a tájékoztatásra rendelkezésre álló két
hónapos időtartam eltelte után létrehozható és megkezdheti működését.
(7) Ha a működés során a (2) bekezdés b)–f ) pontjában meghatározott információkban vagy a fióktelep által gyűjtött
betétekre vonatkozó betétbiztosítási feltételekben változás következik be, a  hitelintézet legalább egy hónappal
a változást megelőzően írásban erről tájékoztatja a Felügyeletet és a másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát.
(8) A  Felügyelet tájékoztatja a  másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát, ha az  EGT-államban fiókteleppel
rendelkező hitelintézet tevékenységi engedélyét visszavonta.
(9) E  § alkalmazásában a  központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet a  központi szervével egy hitelintézetnek
tekintendő.
37. § (1) A  15.  § (4)  bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő, magyarországi székhelyű pénzügyi vállalkozás
bejelenti a Felügyeletnek, ha a másik EGT-államban fióktelepet kíván létesíteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza
a) annak az EGT-államnak a megnevezését, amelyben a pénzügyi vállalkozás a fióktelepet létesíteni kívánja,
b) a fióktelep szervezeti felépítésére, irányítására, ellenőrzési rendjére vonatkozó dokumentumokat,
c) a végezni kívánt tevékenységek megnevezését,
d) az üzleti tervet,
e) a fióktelep irányítását ellátó felelős személyek megnevezését, valamint
f ) a fióktelep címét.
(3) Ha a  Felügyelet rendelkezésére álló információk szerint a  bejelentő pénzügyi vállalkozás irányítási struktúrája és
pénzügyi helyzete megfelel a  jogszabályi előírásoknak, a Felügyelet a bejelentés kézhezvételétől számított három
hónapon belül írásban tájékoztatja az érintett EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát. A tájékoztatást egyidejűleg
közli a bejelentő pénzügyi vállalkozással is.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatásban a  Felügyelet közli a  másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával
a fióktelepet létesítő pénzügyi vállalkozás és az anyavállalatának összevont alapú tőkekövetelményét. A Felügyelet
a tájékoztatáshoz mellékeli az igazolást a 15. § (4) bekezdésben foglalt feltételek fennállásáról.
(5) Ha a  Felügyelet a  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatás elküldését megtagadja, ezt a  bejelentés kézhezvételétől
számított legkésőbb három hónapon belül határozatban közli a bejelentő pénzügyi vállalkozással.
(6) A fióktelep az érintett EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága által adott, a folytatni kívánt tevékenység végzésével
kapcsolatos feltételekről szóló tájékoztatás kézhezvételét követően, a tájékoztatásra rendelkezésre álló két hónapos
időtartam eltelte után létrehozható és megkezdheti működését.
(7) Ha a  működés során a  (2)  bekezdés b)–f )  pontjában meghatározott információkban változás következik be,
a  pénzügyi vállalkozás legalább egy hónappal a  változást megelőzően írásban erről tájékoztatja a  Felügyeletet és
a másik EGT-államban illetékes felügyeleti hatóságot.
(8) A Felügyelet értesíti a másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát, ha az EGT-államban fiókteleppel rendelkező
pénzügyi vállalkozás
a) már nem felel meg a 15. § (4) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagy
b) tevékenységi engedélyét visszavonta.
20. Rendszerszinten jelentős fióktelep 38. § (1) Ha egy magyarországi székhelyű hitelintézet egy másik EGT-államban fióktelepet létesített vagy a  Felügyelet
a fióktelepet létesítő hitelintézet összevont alapú felügyeletet ellátó felügyeleti hatósága, akkor a másik EGT-állam
illetékes felügyeleti hatósága kérelmére a  Felügyelet a  kérelmező felügyeleti hatósággal közösen a  fióktelepet
rendszerszinten jelentős fióktelepnek minősítheti.
(2) A  Felügyelet – a  (3)  bekezdésben meghatározott szempontok figyelembevétele mellett alapos indoknak
minősíthető érvek alapján – kérelmezheti a  másik EGT-államnak összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes
felügyeleti hatóságánál vagy ennek hiányában a  hitelintézet székhelye szerinti EGT-állam illetékes felügyeleti
hatóságánál, hogy közösen rendszerszinten jelentős fióktelepnek minősítsék egy másik EGT-államban székhellyel
rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepét.
(3) A  rendszerszinten jelentős fióktelepnek való minősítésnél az  indok alaposságának megállapításakor legalább
az alábbi szempontokat szükséges figyelembe venni:
a) a fióktelep adott EGT-állambeli piaci részesedése a betétállományt tekintve meghaladja-e a kettő százalékot,
b) a  fióktelep tevékenységének felfüggesztése vagy megszüntetése milyen hatást gyakorolna az  adott
EGT-állam piacának likviditására és fizetési, elszámolási és kiegyenlítési rendszerére, valamint
c) az ügyfélszámot tekintve mekkora a fióktelep mérete és jelentősége az adott EGT-állam banki vagy pénzügyi
rendszerében.
(4) A  Felügyelet intézkedik annak érdekében, hogy a  másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával
a rendszerszinten jelentős fiókteleppé minősítésről többoldalú eljárás keretében határozatot hozzanak.
(5) Ha a  fióktelepet Magyarországon létesítették és a  kérelemről – annak kézhezvételétől számított két hónapon
belül – többoldalú eljárás keretében nem hoznak határozatot, akkor a  Felügyelet újabb két hónapos határidőn
belül – az eljárásban részt vevő másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságának a többoldalú eljárás során adott
véleményére és fenntartásaira figyelemmel – egyedül határozhat arról, hogy a fióktelep rendszerszinten jelentősnek
minősül.
(6) A Felügyelet az (5) bekezdés szerinti határozatát közli a többi érintett EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával.
 (7) A  (4)  bekezdés szerinti közös határozat, valamint – ha a  fióktelepet a  másik EGT-államban létesítették – a  másik
EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága által fióktelepet rendszerszinten jelentősnek minősítő határozat
Magyarországon közvetlenül alkalmazandó és végrehajtható.
39. § Ha egy magyarországi székhelyű hitelintézet egy másik EGT-államban rendszerszinten jelentős fióktelepet létesített,
a Felügyelet értesíti a másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát, ha
a) a hitelintézetnél vagy olyan vállalkozásnál, amelyre a hitelintézettel együttesen kiterjed az összevont alapú
felügyelet, információt szerez olyan kedvezőtlen fejlemény bekövetkezéséről, amely súlyosan érintheti
a hitelintézetet, vagy
b) a hitelintézettel szemben kivételes intézkedést alkalmazott. 21. Határon átnyúló szolgáltatás nyújtásának szabályai
40. § (1) Ha határon átnyúló szolgáltatásként első ízben kíván a hitelintézet pénzügyi szolgáltatást vagy kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást nyújtani egy másik EGT-államban, akkor a  Felügyeletnek előzetesen bejelenti a  másik EGT-államban
végezni kívánt tevékenységet.
(2) A Felügyelet az  (1) bekezdés szerinti bejelentés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a másik
EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát a  hitelintézet által tervezett szolgáltatás nyújtásáról. A  tájékoztatást
egyidejűleg közli a bejelentő hitelintézettel is.
(3) A hitelintézet a szolgáltatás nyújtását a Felügyelet tájékoztatásának kézhezvételét követően kezdheti meg a másik
EGT-államban.
41. § (1) A pénzügyi vállalkozás határon átnyúló szolgáltatást a másik EGT-államban abban az esetben nyújthat, ha megfelel
a 15. § (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
(2) Ha határon átnyúló szolgáltatásnyújtásként első ízben kíván a  pénzügyi vállalkozás pénzügyi szolgáltatást, vagy
kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtani a  másik EGT-államban, előzetesen bejelenti a  Felügyeletnek a  másik
EGT-államban nyújtani kívánt szolgáltatásokat.
(3) A  Felügyelet a  (2)  bekezdés szerinti bejelentés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja
a  másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát a  pénzügyi vállalkozás tervezett tevékenységéről. A  Felügyelet
a tájékoztatást egyidejűleg közli a bejelentő pénzügyi vállalkozással is.
(4) A Felügyelet a tájékoztatáshoz mellékeli az igazolását a 15. § (4) bekezdésében foglalt feltételek fennállásáról.
 (5) A pénzügyi vállalkozás a szolgáltatását a Felügyelet tájékoztatásának kézhezvételét követően kezdheti meg a másik
EGT-államban.
 (6) Ha a  pénzügyi vállalkozás már nem felel meg a  15.  § (4)  bekezdésében meghatározott feltételeknek, akkor
a  Felügyelet értesíti azon EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát, ahol a  pénzügyi vállalkozás határon átnyúló
szolgáltatást nyújt.
(7) Ha a  Felügyelet a  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatás elküldését megtagadja, ezt a  bejelentés kézhezvételétől
számított legkésőbb egy hónapon belül határozatban közli a  bejelentő pénzügyi vállalkozással. A  Felügyelet
kizárólag abban az esetben tagadhatja meg a tájékoztatás elküldését, ha a 15. § (4) bekezdésében meghatározott
feltételek nem állnak fenn.
42. § Ha egy másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága arról tájékoztatja a Felügyeletet, hogy a székhelyén bejegyzett
pénzügyi intézmény Magyarországon fióktelepet nyit vagy Magyarországon határon átnyúló szolgáltatást kíván
végezni, akkor a Felügyelet tájékoztatja a pénzügyi intézményt az ügyfelek védelmére vonatkozó rendelkezésekről,
így különösen
a) az ügyfelekkel szembeni tájékoztatási kötelezettségekről,
b) az üzletszabályzat követelményéről, valamint
c) az egyes pénzügyi szolgáltatások nyújtásának szabályairól.
22. A bankképviseletre vonatkozó sajátos szabályok 43. § (1) A  bankképviselet kapcsolatot tarthat személyekkel és szervezetekkel, a  jogszabályok keretei között adatokat
és információkat szolgáltathat a  képviselt hitelintézetről, valamint elősegítheti annak szolgáltatásnyújtását és
ügyfeleivel való kapcsolattartását, de üzletszerű tevékenységet nem folytathat.
(2) A magyarországi székhellyel nyilvántartott bankképviselet jogi személy, amely a cégjegyzékbe bejegyezésre kerül.
44. § A külföldi székhelyű hitelintézet bankképviseletének Magyarországon történő létesítését bejelenti a Felügyeletnek.
A  Felügyelet engedélye szükséges magyarországi székhelyű hitelintézet bankképviseletének külföldön történő
létesítéséhez és a bankképviselet működésének megkezdéséhez.
45. § (1) Magyarországi székhellyel rendelkező hitelintézet külföldi bankképviseletének létesítésére irányuló engedély iránti
kérelem tartalmazza
a) a bankképviselet megnevezését a képviseleti jellegre való utalással,
b) a végezni kívánt tevékenységek részletes megjelölését,
c) a működés tervezett időtartamát,
d) az alkalmazni kívánt érdemi ügyintézők számát és szakmai önéletrajzát, valamint
e) a bankképviselet vezetőjének nevét és szakmai önéletrajzát.
(2) Külföldi hitelintézet magyarországi bankképviseletének létesítésére irányuló bejelentés esetén a  bejelentés
– az (1) bekezdésben felsoroltakon felül – tartalmazza a bejelentő illetékes felügyeleti hatóságától származó
a) bankképviselet létesítésére vonatkozó engedélyt, a hozzájáruló nyilatkozatot vagy tudomásulvételt,
b) nyilatkozatot, amely szerint a bankképviselet vezetőjének személyére nézve kizáró okot nem állapított meg.
46. § (1) A bankképviselet vezetője felelős az e törvényben a bankképviseletre meghatározott rendelkezések betartásáért.
 (2) A  bankképviselet öt munkanapon belül bejelenti a  Felügyeletnek a  bankképviselet áthelyezését vagy
megszüntetését, illetve a képviseletet ellátó személy megváltozását.
 (3) Ha a bankképviselet a 43. § (1) bekezdésében meghatározottaknak nem felel meg, a Felügyelet a bankképviseletet
törli a nyilvántartásából, és egyúttal eltiltja bankképviseleti tevékenységének gyakorlásától.
IV. FEJEZET
PÉNZüGYI INTÉZMÉNY JOGUTóD NÉLKüLI MEGSZűNÉSE 23. Általános rendelkezések
47. § (1) A  részvénytársasági vagy szövetkezeti formában működő pénzügyi intézmény végelszámolására vagy
felszámolására – ide nem értve a  kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi vállalkozást – a  csődeljárásról
és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.), a  cégnyilvánosságról, a  bírósági
cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a  továbbiakban: Ctv.), és a  gazdasági társaságokról
szóló 2006. évi IV. törvény (a  továbbiakban: Gt.), a  fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény
végelszámolására vagy felszámolására az  Fkt. rendelkezéseit az  e  törvényben foglalt eltérésekkel szükséges
alkalmazni.
(2) Pénzügyi intézmény felszámolójának vagy végelszámolójának kizárólag a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi
CXXXIX. törvényben (a továbbiakban: MNB tv.) meghatározott szervezetek felszámolását végző, nonprofit gazdasági
társaság rendelhető ki.
(3) A (2) bekezdés szerinti nonprofit gazdasági társaságot – ha törvény másként nem rendelkezik – kizárólag pénzügyi
intézmény felszámolására, illetve végelszámolására lehet kijelölni.
(4) Ha a  cégbíróság a  pénzügyi intézményt törvényességi felügyeleti jogkörében megszűntnek nyilvánítja, akkor
kényszertörlési eljárás elrendelése helyett a  végelszámolás e  törvény szerinti elrendelése érdekében megkeresi
a Felügyeletet.
(5) A  pénzügyi intézmény tevékenységi engedélyének visszavonása esetén a  pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó
szerződésből eredő kötelezettségeit, ideérve a  pénzügyi szolgáltatással kapcsolatban jogszabály alapján fennálló
egyéb kötelezettségeket azok megszűnéséig vagy az állomány átruházásáig a pénzügyi intézmény teljesíti.
(6) A  pénzügyi intézmény az  (5)  bekezdésben meghatározott kötelezettségeinek teljesítését az  e  törvényben vagy
más a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységre vonatkozó jogszabályban meghatározott rendelkezések betartását
a Felügyelet ellenőrzi.
24. Végelszámolás 48. § (1) Pénzügyi intézményre vonatkozó végelszámolást elrendelő határozatot kizárólag a Felügyelet hozhat.
 (2) A Felügyelet végelszámolást elrendelő határozatot hoz, ha
a) a  pénzügyi intézmény tevékenységi engedélyét – ide nem értve a  hitelintézet pénzügyi vállalkozássá vagy
befektetési vállalkozássá történő átalakítását – visszavonja, kivéve ha az  engedély visszavonása a  33.  §
(1) bekezdés b) pontja vagy 35. § (3) bekezdése alapján történik, vagy
b) tudomására jut, hogy a  külföldi pénzügyi intézmény alapítási, tevékenységi (működési) vagy a  fióktelep
formájában működő pénzügyi intézmény alapításra vonatkozó, a  külföldi pénzügyi intézmény székhelye
szerinti illetékes felügyeleti hatóság által kiadott engedélye visszavonásra kerül.
(3) A  Felügyelet végelszámolással történő megszüntetést elrendelő határozata meghozatalához nem szükséges
beszerezni a Ctv. 94. § (3) bekezdésében meghatározott előzetes egyetértést.
(4) A Felügyelet a végelszámolást elrendelő határozatában kijelöli a végelszámolót, és meghatározza a végelszámolás
kezdő időpontját, amely nem lehet korábbi, mint a határozat kelte.
(5) A Felügyelet a végelszámolást elrendelő határozat meghozatalával egyidejűleg, ha a végelszámolás kezdő időpontja
későbbi, mint a  határozat kelte és korábban ez  nem történt meg, akkor felügyeleti biztost rendelhet ki, akinek
megbízatása a végelszámoló tevékenységének megkezdéséig tart, és a végelszámolás kezdő időpontjáig teljes körű
kifizetési tilalmat rendelhet el.
(6) A  végelszámolási eljárás befejezésének feltétele annak igazolása, hogy a  jogosult számára ki nem fizetett betétek
állomány-átruházása megtörtént.
(7) A pénzügyi intézmény végelszámolására a Ctv. 105. §-a nem alkalmazandó.
49. § (1) Hitelintézet tevékenységi engedélyének 33.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján történt visszavonását követően
engedményezett, a  hitelintézettel szemben fennálló követelések beszámításának a  végelszámolási eljárás során
nincs helye.
(2) Azon engedményezett követelések esetében, amelyek beszámítását a hitelintézet végelszámolási vagy felszámolási
eljárásában e  törvény vagy más törvény lehetővé teszi, a  jogosult a  beszámítási jogát csak akkor gyakorolhatja,
ha azt legkésőbb a  hitelintézet tevékenységi engedélyének visszavonását követő nyolc munkanapon belül
a hitelintézetnél bejelentette.
50. § (1) A  cégbíróság a  végelszámolást elrendelő határozat kézhezvételét követően soron kívül jár el, és rendeli el annak
Cégközlönyben való közzétételét.
(2) A végelszámoló díjának összege nem haladhatja meg a pénzügyi intézménynek a Ctv. 98. § (3) bekezdés a) pontja
szerinti éves beszámolója szerinti eszközök könyv szerinti értékének fél százalékát.
(3) Pénzügyi intézmény végelszámolása során a hitelezők a végelszámolás közzétételétől számított hatvan napon belül
kötelesek bejelenteni követeléseiket.
25. Felszámolási eljárás 51. § (1) Pénzügyi intézmény felszámolásával kapcsolatos eljárás lefolytatására a  Fővárosi Törvényszék kizárólagos
illetékességgel rendelkezik.
(2) Ha nem a  Felügyelet kezdeményezi a  pénzügyi intézmény felszámolását, a  bíróság a  kérelem érdemi vizsgálata
nélküli elutasításáról szóló végzését megküldi a Felügyelet részére.
52. § (1) A pénzügyi intézmény esetében a Cstv. II. Fejezete nem alkalmazható.
 (2) Pénzügyi intézmény esetén a felszámolási eljárásban az eljárás felfüggesztésének nincs helye.
 (3) A pénzügyi intézménnyel szemben fennálló követelések esetében a Cstv. 46. § (7) bekezdése nem alkalmazható.
53. § (1) Pénzügyi intézmény, illetve a  harmadik országbeli pénzügyi intézmény fióktelepe ellen a  felszámolási eljárás
megindítását kizárólag a Felügyelet kezdeményezheti.
(2) A Felügyelet felszámolási eljárást abban az esetben kezdeményez,
a) ha a pénzügyi intézmény tevékenységi engedélyét a 33. § (1) bekezdés b) pontja vagy 35. § (3) bekezdése
alapján vonja vissza,
b) ha a  végelszámoló a  Felügyeletet arról tájékoztatta, hogy a  korrigált végelszámolási nyitómérleg alapján
azt állapította meg, hogy a végelszámolás alatt álló pénzügyi intézmény vagyona a hitelezők követelésének
fedezetére nem elegendő, és a  tagok, tulajdonosok a  hiányzó összeget harminc napon belül nem fizették
meg, vagy
c) fióktelep esetén, ha a  Magyarországon fióktelepet működtető külföldi pénzügyi intézmény ellen
fizetésképtelenség megállapítására irányuló eljárás indult.
(3) A bíróság a felszámolási eljárást
a) a részvénytársasági vagy szövetkezeti formában működő pénzügyi intézmény,
b) a fióktelepet működtető külföldi pénzügyi intézmény
fizetésképtelenségének vizsgálata nélkül köteles elrendelni.
54. § (1) A  bíróság a  felszámolási eljárás megindítása iránti kérelemről a  benyújtástól számított nyolc napon belül határoz.
A felszámolást elrendelő végzés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(2) A  felszámolási eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásához nem szükséges a  Cstv. 23.  § (1)  bekezdésben
meghatározott előzetes egyetértés.
55. § (1) Ha a  Felügyelet már a  felszámolási eljárás iránti kérelem benyújtását megelőzően felügyeleti biztost rendelt ki,
a megbízatása a felszámolás kezdő időpontjáig tart.
(2) A  Felügyelet a  felszámolási kérelem benyújtásától a  felszámolást elrendelő végzés Cégközlönyben történő
megjelenéséig teljes körű kifizetési tilalmat rendelhet el.
(3) Pénzügyi intézmény felszámolása során a hitelezők a felszámolást elrendelő bírósági végzés közzétételétől számított
hatvan napon belül kötelesek követeléseiket bejelenteni.
56. § (1) A  felszámolói díj összege nem haladhatja meg a  felszámolás során eladott vagyontárgyak árbevételének és
a  befolyt követelések együttes összegének 1,25 százalékát. Egyezség esetén a  felszámoló díja nem lehet több
a vagyontárgyak nettó értékének 1,25 százalékánál.
(2) A felszámolóra a Cstv. 59. §-a és 60. § (4)–(6) bekezdése nem alkalmazható.
57. § (1) Hitelintézet felszámolása során a  betételhelyezésből eredő követeléseket a  Cstv. 57.  § (1)  bekezdés d)  pontjába
szükséges sorolni; e követelések a követelések arányában kerülnek kielégítésre.
(2) Hitelintézet felszámolása esetén az  575/2013/EU rendeletben meghatározott alárendelt kölcsöntőkéből eredő
tartozást a Cstv. 57. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott tartozás kielégítését követően szükséges kielégíteni.
(3) A  felszámolás során tartott egyezségi tárgyaláson az  állam és az  OBA képviselője – az  általuk biztosított betétek
tekintetében és értékében – hitelezőként vesznek részt, jogosultak megtenni az egyezség létrejöttéhez szükséges
engedményeket.
(4) A hitelintézet felszámolása során a letéti szolgáltatás keretében az ügyfelek megbízásából elhelyezett pénzösszegek
nem képezik a felszámolási vagyon részét.
(5) A kötelező jegybanki tartalékra vonatkozó előírást levelező bankon keresztül teljesítő hitelintézet által elhelyezett
kötelező tartalék összege a  levelező bank felszámolása esetén – a  Cstv. rendelkezéseitől eltérően – nem része
a felszámolás körébe tartozó vagyonnak.
58. § (1) A felszámolási eljárás során a felszámoló, vagy az OBA indokolt kérelme alapján – a felszámolás alatt álló pénzügyi
intézmény számára – a  Felügyelet a  pénzügyi szolgáltatások meghatározott körére ideiglenes tevékenységi
engedélyt adhat.
(2) A  pénzügyi intézmény felszámolása során az  egyezségi eljárásban az  egyezség jóváhagyásához a  Felügyelet
engedélye szükséges akkor, ha az egyezség feltétele a pénzügyi intézmény további működése hitelintézetként vagy
pénzügyi vállalkozásként.
26. Hitelintézet végelszámolásának vagy felszámolásának különleges szabályai 59. § A hitelintézet végelszámolásának vagy felszámolásának különleges szabályait kell alkalmazni:
a) azokra a  hitelintézetekre, amelyek egy másik EGT-államban fióktelepet létesítenek, vagy határon átnyúló
szolgáltatást végeznek, valamint
b) a 66. § tekintetében a harmadik országbeli hitelintézet fióktelepére, ha az adott hitelintézet az EGT legalább
két államában rendelkezik fiókteleppel. 60. § Egy másik EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézettel szemben lefolytatott fizetésképtelenségi eljárás
és nem fizetésképtelen hitelintézet jogutód nélküli megszüntetésére irányuló eljárás joghatásai tekintetében
a hitelintézet székhelye szerinti jog az irányadó. Az ilyen eljárásokban hozott határozatokat minden további eljárás
nélkül el kell ismerni.
61. § Az EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepével szemben végelszámolásnak, illetve
felszámolásnak nincs helye.
62. § A nem fizetésképtelen hitelintézet jogutód nélküli megszüntetésére irányuló eljárás, illetve a  fizetésképtelenségi
eljárás ingatlanra vonatkozó szerződéssel kapcsolatos joghatásai tekintetében az  ingatlan fekvési helyének joga
az irányadó.
63. § Azon értékpapírokkal kapcsolatos jogok érvényesítésére, amelyek létrejöttéhez vagy átruházásához nyilvántartásba
történő bejegyzés vagy számlán történő nyilvántartás szükséges, annak az  EGT-államnak a  joga az  irányadó, ahol
a nyilvántartást vagy a számlát vezetik.
64. § (1) A  végelszámolásról vagy a  felszámolásról és azok gyakorlati következményeiről a  Felügyelet haladéktalanul
tájékoztatja azon EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát, amelyekben a  végelszámolás vagy a  felszámolás alá
kerülő hitelintézet fióktelepet működtet vagy határon átnyúló szolgáltatást nyújt.
(2) A  végelszámolást elrendelő határozat vagy a  felszámolást elrendelő bírósági végzés (a  továbbiakban: bírósági
végzés) Cégközlönyben történő közzétételét követően a  Felügyelet soron kívül közzé teszi annak tartalmát
magyar nyelven az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, valamint a fióktelep működése, vagy a határon átnyúló
szolgáltatás helye szerinti EGT-állam legalább két országos napilapjában a  65.  § (4)  bekezdésben meghatározott
nyomtatványokon.
(3) Minden olyan hitelező, akinek (amelynek) lakóhelye (lakcíme), székhelye, telephelye a másik EGT-államban található,
követelését az  Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő, (2)  bekezdés szerinti közzétételt követő hatvan
napon belül jelentheti be. E hitelezők esetében a (2) bekezdés szerinti közzétételhez fűződnek a Cstv. 28. §-a szerinti
közzétételhez kapcsolódó joghatások.
(4) A bírósági végzés hatálya az EGT egész területére kiterjed.
 (5) A  Cstv. szerződések megtámadására vonatkozó szabályai nem alkalmazhatók, ha a  szerződéssel jogot szerzett
fél igazolja, hogy az  adott szerződésre a  másik EGT-állam joga az  irányadó és ezen jog szerint a  szerződés
megtámadhatósága kizárt.
65. § (1) A  végelszámoló vagy a  felszámoló jogosult valamennyi EGT-államban e  törvény és a  Cstv. rendelkezései által
meghatározott jogkörök ellátására, de ennek során köteles betartani azon EGT-állam jogát, amelynek területén
eljárását foganatosítja.
(2) A végelszámoló vagy a felszámoló – munkájának hatékonyabb elvégzése érdekében – a másik EGT-állam területén
képviselőt nevezhet ki, aki segítséget nyújt az eljárást érintően a helyi hitelezőknek.
(3) A végelszámoló vagy a felszámoló a bírósági végzés kézhezvételét követően azonnal egyenként tájékoztat minden
olyan ismert hitelezőt, amelynek (akinek) székhelye, telephelye vagy lakóhelye (lakcíme) a  másik EGT-államban
található a bírósági végzés tartalmáról, továbbá az egyes határidőkhöz fűződő jogkövetkezményekről.
(4) A  végelszámoló vagy felszámoló a  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatást magyar nyelven nyújtja be az  e  célra
rendszeresített „Felhívás követelés benyújtására. Betartandó határidők” című formanyomtatványon, a  feliratokat
az Európai Unió összes hivatalos nyelvén feltüntetve.
(5) Minden olyan hitelező, akinek (amelynek) lakóhelye (lakcíme), székhelye, telephelye a másik EGT-államban található,
követelését magyar nyelven nyújtja be. Ezen túlmenően követelését saját EGT-államának hivatalos nyelvén is
benyújthatja azzal a feltétellel, hogy beadványán a „Követelés benyújtása” címet magyar nyelven tünteti fel.
(6) A végelszámoló vagy a  felszámoló rendszeresen tájékoztatja a Felügyeletet és a hitelezőket a végelszámolás vagy
a felszámolás helyzetéről.
(7) A Felügyelet a másik EGT-állama illetékes felügyeleti hatóságainak megkeresésére tájékoztatást ad a végelszámolás
vagy a felszámolás helyzetéről.
66. § (1) Ha harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe ellen felszámolási eljárás indul, a  Felügyelet értesíti az  eljárás
megindításáról azon EGT-államok illetékes felügyeleti hatóságát, amelyekben az a hitelintézet, amelynek fióktelepe
felszámolás alatt áll, olyan fiókteleppel rendelkezik, amely szerepel az  Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
évente megjelenő listában.
(2) A Felügyelet, a felszámolási eljárást lefolytató bíróság, a végelszámoló vagy a felszámoló együttműködik az érintett
EGT-államok illetékes szervezeteivel, tevékenységük összehangolása érdekében.
V. FEJEZET
EGYES TEVÉKENYSÉGI, MűKÖDÉSI SZABÁLYOK 27. Személyi és tárgyi feltételek
67. § (1) A pénzügyi szolgáltatási tevékenység csak
a) jogszabálynak megfelelő számviteli rend, valamint nyilvántartási rend,
b) a prudens működésnek megfelelő belső szabályzat,
c) a pénzügyi szolgáltatás nyújtásához szükséges, jogszabályban meghatározott személyi feltételek,
d) a tevékenység végzésére alkalmas technikai, informatikai, műszaki, biztonsági felszereltség, helyiség,
e) ellenőrzési eljárások és rendszerek, valamint – a kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi vállalkozás
kivételével – vagyonbiztosítás,
f ) a  működési kockázatok csökkentését szolgáló információs és ellenőrzési rendszer, valamint a  rendkívüli
helyzetek kezelésére vonatkozó terv, valamint
g) áttekinthető szervezeti felépítés
(a továbbiakban együtt: személyi és tárgyi feltételek) megléte esetén kezdhető meg, illetve folytatható.
(2) A  pénzügyi intézmény – a  pénzügyi holding társaság és a  kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi
vállalkozás kivételével – csak olyan helyiségben működhet, amely megfelel a  jogszabályban meghatározott
biztonsági követelményeknek.
(3) A  pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végző az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakat székhely-, telephelyváltozás
esetén, valamint a pénzügyi szolgáltatási tevékenység módosításakor is biztosítja.
28. Kiszervezés 68. § (1) A  hitelintézet pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó, illetve jogszabály által
végezni rendelt olyan tevékenységét, amelynek során adatkezelés, adatfeldolgozás vagy adattárolás valósul meg,
az adatvédelmi előírások betartása mellett kiszervezheti.
(2) A kiszervezett tevékenységet végző – a kockázattal arányos mértékben – rendelkezik mindazon személyi, tárgyi és
biztonsági feltételekkel, amelyeket jogszabály a  kiszervezett tevékenységet illetően a  hitelintézetre vonatkozóan
előír.
(3) A hitelintézet a Felügyeletnek a kiszervezésről szóló szerződés aláírását követően két napon belül bejelenti:
a) a kiszervezés tényét,
b) a kiszervezett tevékenységet végző nevét, székhelyét vagy lakóhelyét (lakcímét), valamint
c) a kiszervezés időtartamát.
(4) A kiszervezésre vonatkozó szerződés tartalmazza:
a) az adatvédelemre vonatkozó előírások érvényesülésének bemutatását,
b) a  kiszervezett tevékenységet végző hozzájárulását a  kiszervezett tevékenységnek a  hitelintézet belső
ellenőrzése, külső könyvvizsgálója, a Felügyelet helyszíni, illetve helyszínen kívüli ellenőrzéséhez,
c) a  kiszervezett tevékenységet végző felelősségét a  tevékenység megfelelő színvonalon történő végzéséért,
illetve a  szerződés hitelintézet részéről történő azonnali felmondási lehetőségét a  szerződés ismételt vagy
súlyos megsértése esetére,
d) a  kiszervezett tevékenységet végzőtől elvárt, a  tevékenység végzésének minőségére vonatkozó részletes
követelményeket, valamint
e) a kiszervezett tevékenységet végző részéről a bennfentes kereskedelem elkerülése érdekében alkalmazandó
szabályokat.
(5) A  hitelintézet a  kiszervezésre vonatkozó szerződésben foglaltaktól történő eltérő tevékenységvégzésből eredő,
rendkívüli helyzetek kezelésére intézkedési tervet dolgoz ki.
(6) A hitelintézet belső ellenőrzése a kiszervezett tevékenység szerződésben foglaltaknak megfelelő végzését legalább
évente megvizsgálja.
(7) A  hitelintézet felelős azért, hogy a  kiszervezett tevékenységet végző a  tevékenységet a  jogszabályi előírások
betartásával és a tőle elvárható gondossággal végezze. A hitelintézet haladéktalanul bejelenti a Felügyelet részére,
ha a kiszervezett tevékenység végzése jogszabályba vagy a szerződésbe ütközik.
(8) A  Felügyelet a  hitelintézet (7)  bekezdésben foglalt bejelentése vagy a  helyszíni ellenőrzése során feltárt
hiányosságok alapján a tevékenység kiszervezését megtilthatja.
(9) Az  a  kiszervezett tevékenységet végző, amely egyidejűleg több hitelintézet részére végez kiszervezett
tevékenységet, az  így tudomására jutott tényt, adatot, információt elkülönítetten – az  adatvédelmi előírások
betartásával – kezeli.
(10) A kiszervezett tevékenységet végző közreműködőt abban az esetben alkalmazhat, ha a közöttük létrejövő szerződés
– amelyet a  hitelintézet jóváhagy – biztosítja a  kiszervezett tevékenységnek a  Felügyelet és a  hitelintézet belső
ellenőrzése, könyvvizsgálója által történő ellenőrzését.
(11) A  hitelintézet vezető tisztségviselője vagy annak közeli hozzátartozója nem állhat tulajdonosi viszonyban
a  kiszervezett tevékenységet végzővel, illetve a  hitelintézet vezető tisztségviselője, közeli hozzátartozója
a kiszervezett tevékenység végzésével nem bízható meg.
(12) A  hitelintézet a  kiszervezett tevékenységek körét és a  kiszervezett tevékenység végzőjét az  üzletszabályzatban
feltünteti.
(13) Pénzügyi vállalkozás a Felügyelethez történő bejelentés nélkül szervezheti ki ügyviteli tevékenységét, ha azonban
a kiszervezni kívánt ügyviteli tevékenység banktitkot is érint, akkor az (1)–(12) bekezdésben foglaltakat alkalmazza.
29. Független közvetítő 69. § (1) A független közvetítő és az általa az e tevékenységre igénybe vett, vele megbízási, illetve munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személy által e tevékenysége során okozott kárért a közvetítő felel.
(2) A  többes kiemelt közvetítő és a  többes ügynök megbízója felel azért, hogy a  megbízási szerződés pontosan,
egyértelműen meghatározza a  közvetítő által ellátandó feladatokat, az  ügyfelek tájékoztatására vonatkozó
követelményeket, továbbá azért, hogy minden, a  megbízási szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges
információt a közvetítő rendelkezésére bocsát.
(3) A  független közvetítő a  pénzügyi szolgáltatás közvetítéséért közvetítői díjat kizárólag a  megbízótól fogadhat
el. E  rendelkezés nem érinti a  független közvetítő azon jogosultságát, hogy a  pénzügyi szolgáltatás közvetítését
igénybe vevő ügyfele számára más – a  pénzügyi szolgáltatás közvetítésének nem minősülő – szolgáltatása
ellenértékeként díjat számítson fel.
(4) A közvetítői díj időbeni ütemezése – ide nem értve az alkusznak fizetendő közvetítői díjat – arányos a közvetített
pénzügyi szolgáltatás futamidejével, valamint szerződésszerű teljesítésével.
(5) A független közvetítő az ügyféllel kötött közvetítői szerződésről és a közvetített pénzügyi szolgáltatási szerződésről
nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás tartalmazza a  közvetített szerződés feleinek nevét, a  szerződéskötés idejét,
tárgyát, lényeges feltételeit. A  független közvetítő a  közvetítői tevékenységével kapcsolatos iratokat három évig
megőrzi. Ez a kötelezettség nem érinti a számviteli bizonylat megőrzésére vonatkozó rendelkezéseket.
(6) Az alkusz az alkuszi tevékenységen kívül más pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nem végezhet.
(7) A  kizárólag magánszemélyek részére a  mindennapi élet felszerelési tárgyainak, tartós fogyasztási cikkeinek (ide
nem értve a  gépjárművet) megvásárlásához nyújtott hitel- és pénzkölcsönt közvetítő többes ügynökre a  21.  §
(3) bekezdés b) pontjában, a 21. § (7) bekezdés d) pontjában, 73. §-ban , 74. §-ban, valamint 208. § (1) bekezdésében
foglalt rendelkezéseket nem szükséges alkalmazni.
(8) A  független közvetítő felelősségbiztosítási szerződésének megszűnését bejelenti és új felelősségbiztosítási
szerződésének meglétére vonatkozó fedezetigazolást bemutatja a  megszűnést és a  megkötést követő
5 munkanapon belül.
70. § (1) A független közvetítő a pénzügyi szolgáltatás közvetítését megelőzően a szolgáltatását igénybe venni szándékozó
ügyfél részére írásban egyértelmű tájékoztatást ad:
a) a cégnevéről, székhelyéről és felügyeleti hatóságának megjelöléséről,
b) a  felügyeleti nyilvántartásról, amelyben szerepel, és annak módjáról, ahogyan nyilvántartását ellenőrizni
lehet,
c) arról, hogy a tevékenysége során okozott kárért az ügyfél felé ki áll helyt,
d) arról, hogy többes kiemelt közvetítőként, többes ügynökként a  pénzügyi intézmény megbízásából vagy
alkuszként a pénzügyi szolgáltatást igénybe venni szándékozó ügyfél megbízásából jár el, valamint
e) arról, hogy a pénzügyi szolgáltatás közvetítéséért közvetítői díjat kizárólag a megbízótól fogadhat el.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottak nem alkalmazandóak, ha a  tájékoztatási kötelezettséget a  fogyasztónak
nyújtott hitelről szóló törvény rendelkezései írják elő.
71. § (1) A  független közvetítő a  pénzügyi szolgáltatási szerződés megkötésének elősegítése során az  ügyfélnek kielégítő
mennyiségű, de – ha a  piacon hozzáférhető – legalább három szolgáltató versengő szolgáltatásnak minősülő
ajánlatát elemzi és átadja. Ha kizárólag kettő versengő szolgáltatatást közvetít, akkor kettő ajánlatot elemez és ad át.
(2) A  pénzügyi szolgáltatás közvetítését megelőzően a  független közvetítő az  ügyfél tájékoztatása alapján
felméri az  ügyfél igényeit és szükségleteit, valamint azokat az  indokokat, amelyek a  független közvetítő által
e tevékenységével összefüggésben adott tanácsot alátámasztják.
(3) Az  alkusz a  pénzügyi szolgáltatás megkötésének elősegítése során feltár és elemez minden olyan lehetséges
ajánlatot, amely az ügyfél céljainak elérésére alkalmas.
(4) A többes ügynök és az alkusz felelős a téves tanácsadásért, az iratok és a nyilatkozatok késedelmes továbbításáért.
30. Függő közvetítő 72. § (1) A  kiemelt közvetítő és az  általa az  e  tevékenységre igénybe vett, vele megbízási, illetve munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személy által e tevékenysége során okozott kárért a megbízó pénzügyi intézmény felel.
(2) A  függő közvetítő a  pénzügyi szolgáltatás közvetítéséért kizárólag a  megbízó pénzügyi intézménytől jogosult
közvetítői díjra. E  rendelkezés nem érinti a  függő közvetítő azon jogosultságát, hogy a  pénzügyi szolgáltatás
közvetítését igénybe vevő ügyfele számára más – a  pénzügyi szolgáltatás közvetítésének nem minősülő –
szolgáltatása ellenértékeként díjat számítson fel.
(3) A  közvetítői díj időbeni ütemezése arányos a  közvetített pénzügyi szolgáltatás futamidejével, valamint
szerződésszerű teljesítésével.
(4) A függő közvetítő a pénzügyi szolgáltatás közvetítését megelőzően az ügyfél részére tájékoztatást ad:
a) a cégnevéről, székhelyéről és felügyeleti hatóságának megjelöléséről,
b) a  felügyeleti nyilvántartásról, amelyben szerepel, és annak módjáról, ahogyan nyilvántartását ellenőrizni
lehet,
c) arról, hogy függő közvetítőként a megbízó nevében és javára jár el, a megbízó érdekeit képviseli, valamint
d) arról, hogy a pénzügyi szolgáltatási szerződés megkötéséért közvetítői díjazásban részesül.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározottak nem alkalmazandóak, ha a  tájékoztatási kötelezettséget a  pénzforgalmi
szolgáltatás nyújtásáról szóló törvény vagy a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló törvény rendelkezései írják elő.
(6) A kizárólag magánszemélyek részére a mindennapi élet felszerelési tárgyainak, tartós fogyasztási cikkeinek (ide nem
értve a gépjárművet) megvásárlásához nyújtott hitel- és pénzkölcsönt közvetítő függő ügynökre a 74. §-ban foglalt
rendelkezéseket nem szükséges alkalmazni.
31. Függő és független közvetítő szakmai követelményei 73. § (1) A közvetítő nem jogosult az ügyfél nevében a pénzügyi intézménytől az ügyfelet megillető pénz átvételére.
 (2) A közvetítő köteles az ügyfél által befizetett, a pénzügyi intézményt megillető pénzösszegeket elkülönített számlán
tartani. Ezek a pénzösszegek a közvetítő más hitelezői kielégítésére végrehajtási és felszámolási eljárás esetén nem
használhatók fel.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti elkülönített számlának tekintendő az  a  letéti számla, amelyen a  közvetítő kizárólag
az ügyfelek által befizetett, a pénzügyi intézményt megillető pénzösszegeket tarthatja.
74. § (1) A  közvetítővel, a  közvetítői alvállalkozóval – e  tevékenységi körében – munkaviszonyban, megbízási viszonyban
vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban – a  (3)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – csak olyan
természetes személy lehet, aki
a) szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel, vagy
b) középiskolai végzettséggel és
ba) szakképesített bankreferensi szakképesítéssel,
bb) banki, befektetési termékértékesítői szakképesítéssel,
bc) befektetési tanácsadói szakképesítéssel,
bd) banki szakügyintézői szakképesítéssel,
be) pénzügyi szakügyintézői szakképesítéssel,
bf ) értékpapír-piaci szakügyintézői szakképesítéssel,
bg) pénzügyi szervezeti mérlegképes könyvelői szakképesítéssel,
bh) tőzsdei szakvizsgával,
bi) becsüsi bizonyítvánnyal (kizárólag kézizálog fedezete mellett nyújtott pénzkölcsön közvetítése
esetén),
bj) valutapénztárosi bizonyítvánnyal (kizárólag pénzváltás közvetítése esetén),
bk) a Magyar Bankszövetség Felsőfokú Bankszakmai Oklevelével,
bl) a ba)–bk) alpontban foglaltakkal egyenértékű szakképesítéssel, vagy
c) jogszabályban meghatározott, a  Felügyelet által kiadott közvetítői hatósági vizsga letételét igazoló
tanúsítványával
rendelkezik.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában szakirányú felsőfokú végzettségnek minősülnek
a) a 155. § (3) bekezdésében meghatározott képzettségek,
b) a főiskolai vagy egyetemi szintű, illetve mesterképzésben szerezhető gazdasági agrármérnök szakképzettség
vagy műszaki menedzser alapképzési szakon, vagy gazdasági és vidékfejlesztési agrármérnök alapképzési
szakon szerezhető szakképzettség, és
c) a felsőfokú végzettség birtokában szakirányú továbbképzésben, szakosító továbbképzésben a közgazdasági
felsőoktatásban szerzett bankszakmai szakképzettség vagy gazdasági, közgazdasági szakképzettség.
(3) Közvetítői tevékenységet végző hitelintézettel, biztosítóval, Posta Elszámoló Központot működtető intézménnyel
munkaviszonyban álló természetes személy kizárólag abban az  esetben végezhet közvetítői tevékenységet, ha
az  általa közvetített pénzügyi szolgáltatással kapcsolatban megfelelő képzést kapott. A  szakmai követelmények
ellenőrzéséért a munkáltató felelős.
(4) A  közvetítőnek minősülő megbízó vagy munkáltató gondoskodik arról, hogy a  vele – e  tevékenységi körében –
munkaviszonyban vagy megbízási viszonyban álló természetes személy a  közvetített szolgáltatással kapcsolatban
részletes ismeretekkel rendelkezzen.
(5) A  közvetítőnek minősülő megbízó vagy munkáltató az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt követelményekről belső
nyilvántartást vezet.
(6) A független közvetítő felelős a vele – e tevékenységi körében – munkaviszonyban vagy megbízási jogviszonyban,
vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló természetes személyekkel szemben támasztott szakmai
követelmények fennállásának ellenőrzéséért.
(7) A  pénzügyi szolgáltatást nyújtó személy felelős a  függő közvetítő és a  vele – e  tevékenységi körében –
munkaviszonyban vagy megbízási jogviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló
természetes személyekkel szemben támasztott szakmai követelmények fennállásának ellenőrzéséért.
32. Egyes kiegészítő pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó különös rendelkezések
75. § (1) A pénzváltás közvetítésére csak kiemelt közvetítő kaphat engedélyt.
 (2) Pénzváltási tevékenységet végzőnél vezető állású személyként nem nevezhető ki, illetve vezető állású személynek
nem választható meg, pénzváltási tevékenységet közvetlenül nem irányíthat, illetve ilyen tevékenységet közvetlenül
nem végezhet az,
a) akit
aa) a  2013. június 30-ig hatályban volt, a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben
meghatározott visszaélés szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal, visszaélés bizalmas
minősítésű adattal, visszaélés korlátozott terjesztésű minősítésű adattal bűncselekmény,
hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény
elhallgatása, bűnpártolás, a  XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni
bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott
közbizalom elleni bűncselekmény, a  XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bűncselekmény,
a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon elleni bűncselekmény elkövetése miatt elítéltek,
ab) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a  továbbiakban: Btk.) szerinti minősített
adattal visszaélés, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő
körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XXVII. Fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmény,
bűnszervezetben részvétel, XXXIII. Fejezetében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény
vagy XXXV–XLIII. Fejezetében meghatározott bűncselekmény elkövetése miatt elítéltek,
a büntetett előélet jogkövetkezménye alóli mentesülésig,
b) aki e tevékenység folytatását kizáró foglalkoztatástól eltiltás hatálya alatt áll, és
c) akivel szemben az  a)  pontban meghatározott bűncselekmények bármelyike miatt büntetőeljárás van
folyamatban, a büntetőeljárás befejezéséig.
 (3) A  foglalkoztatási jogviszony létesítését, a  tevékenységi engedély kiadását, illetve meghosszabbítását megelőzően,
valamint a foglalkoztatás ideje alatt a (2) bekezdésben meghatározott foglalkoztatási feltétel fennállását a Felügyelet
a bűnügyi nyilvántartásból történő adatigényléssel ellenőrizheti. Az így megismert személyes adatokat a Felügyelet
az eljárás jogerős befejezéséig kezelheti.
76. § (1) A fizetési rendszer működtetésére pénzügyi vállalkozás az engedélyt akkor kaphatja meg, ha igazolja, hogy
a) az induló tőkét teljes mértékben befizette,
b) a  fizetési rendszer működtetését pénzügyi vállalkozás esetében – cégjegyzékben feltüntetett –
főtevékenységként végzi, egyéb tevékenysége a  főtevékenységet kiegészíti vagy a  főtevékenység ellátását
nem befolyásolja hátrányosan, és
c) részvénytársaságként vagy részvénytársaság fióktelepeként működik.
 (2) Fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozásban tagi részesedést kizárólag a  Felügyelet, hitelintézet, fizetési
rendszert működtető pénzügyi vállalkozás, pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
hitelintézetek érdek-képviseleti szervezete, valamint a  Tpt. szerinti elszámolóházi tevékenységet végző szervezet
szerezhet.
(3) A  pénzfeldolgozási tevékenység végzésére jogi személy, illetve fióktelep az  engedélyt akkor kaphatja meg, ha
igazolja, hogy
a) legalább húszmillió forint jegyzett tőkével rendelkezik, és
b) káreseményenként ötvenmillió forint felelősségbiztosítással rendelkezik.
(4) A pénzügyi ügynöki tevékenységre a bankközi piacon a pénzügyi vállalkozás az engedélyt akkor kaphatja meg, ha
igazolja, hogy
a) legalább ötvenmillió forint készpénzből álló jegyzett tőkével rendelkezik,
b) részvénytársaságként vagy fióktelep formájában működik, és
c) megfelel a jogszabályban megállapított személyi és tárgyi feltételeknek.
33. Fizetési rendszerhez történő hozzáférés 77. § (1) Fizetési rendszert működtető vállalkozás fizetési rendszerhez történő csatlakozás feltételeit meghatározó
szabályzataiban rögzített feltételek objektívek, arányosak és diszkriminációmentesek.
(2) Fizetési rendszert működtető vállalkozás a teljesítési, működési és üzleti kockázatok kivédéséhez, valamint a fizetési
rendszer pénzügyi és működési stabilitásának védelméhez szükséges mértéknél jobban nem korlátozhatja a fizetési
rendszerhez történő csatlakozást.
(3) A  fizetési rendszert működtető vállalkozás a  pénzforgalmi szolgáltatók, az  ügyfelek vagy más fizetési rendszerek
számára a csatlakozás feltételeként nem írhat elő:
a) más fizetési rendszerhez történő csatlakozás korlátozását,
b) a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatók jogaira és kötelezettségeire vonatkozó eltérő szabályokat, és
c) az intézményi formára vonatkozó bármilyen korlátozást.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti rendelkezések nem alkalmazandók
a) a  fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló 2003. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.) alapján kijelölt rendszerre,
b) a  kizárólag ugyanazon csoporthoz tartozó pénzforgalmi szolgáltatók által működtetett fizetési rendszerre,
ha a  pénzforgalmi szolgáltatókat olyan tőkeszerkezet köti össze, ahol az  egyik pénzforgalmi szolgáltató
a csoporthoz tartozó többi pénzforgalmi szolgáltató felett ellenőrző befolyással vagy részesedési viszonnyal
rendelkezik, valamint
c) az olyan fizetési rendszerre, amelyet működtető pénzforgalmi szolgáltató akár önállóan akár csoportként
ca) egyidejűleg pénzforgalmi szolgáltatója a  fizető félnek és a  kedvezményezettnek és kizárólagosan
felel a fizetési rendszer működtetéséért, valamint
cb) pénzforgalmi szolgáltatók részére engedélyezi a  fizetési rendszerben történő részvételt, akik nem
jogosultak arra, hogy a  fizetési rendszerrel összefüggő díjakról egymással vagy egymás között
megállapodjanak, ide nem értve a fizető felek és a kedvezményezettek tekintetében történő saját
díjszabályzat megállapítását.
34. Pénzfeldolgozási tevékenység 78. § (1) Pénzfeldolgozási tevékenységet végző jogi személynél, fióktelepnél vezető állású személy és a  pénzfeldolgozási
tevékenység irányításáért közvetlenül felelős vezető, valamint a pénzfeldolgozási tevékenységet közvetlenül végző
személy nem lehet olyan személy, aki
a) büntetett előéletű, vagy
b) a kérelem benyújtását megelőző két éven belül jogerős határozatban megállapított, tulajdon elleni, pénzügyi
és kereskedelmi szabálysértést követett el.
 (2) A  pénzfeldolgozási tevékenységet végző jogi személynél, fióktelepnél a  vezető állású személy felsőfokú
végzettséggel, valamint a  pénzfeldolgozási tevékenység irányításáért közvetlenül felelős vezető vagy
a  pénzfeldolgozási tevékenységet közvetlenül végző legalább egy személy felsőfokú végzettséggel és legalább
hároméves szakirányú gyakorlattal rendelkezik.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában szakirányú gyakorlatként kell figyelembe venni a Felügyeletnél vagy hitelintézetnél
legalább érdemi ügyintézői munkakörben vagy a pénzfeldolgozással kapcsolatos munkakörben, valamint pénzügyi
vállalkozásnál vagy pénzfeldolgozási tevékenységet végző jogi személynél, fióktelepnél a  pénzfeldolgozással
kapcsolatos munkakörben eltöltött munkaviszonyt.
(4) A  foglalkoztatási jogviszony létesítését, a  tevékenységi engedély kiadását, illetve meghosszabbítását megelőzően,
valamint a foglalkoztatás ideje alatt az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott foglalkoztatási feltétel fennállását
a Felügyelet a bűnügyi nyilvántartásból történő adatigényléssel ellenőrizheti. Az így megismert személyes adatokat
a Felügyelet az eljárás jogerős befejezéséig kezelheti.
VI. FEJEZET
PRUDENS MűKÖDÉSRE VONATKOZó KÖVETELMÉNYEK 35. Általános szabályok
79. § (1) A  hitelintézet a  prudens működésre vonatkozó előírások betartásával úgy köteles a  rábízott idegen és saját
forrásokkal gazdálkodni, hogy folyamatosan fenntartsa azonnali fizetőképességét (likviditását) és mindenkori
fizetőképességét (szolvenciáját).
(2) A  hitelintézet – a  mindenkori fizetőképesség (szolvencia) fenntartása és a  kötelezettségek teljesíthetősége
érdekében – az  általa végzett tevékenység kockázatának fedezetét mindenkor biztosító megfelelő nagyságú
szavatoló tőkével rendelkezik, amely legalább
a) az 575/2013/EU rendelet 92. cikkében meghatározott minimum tőkekövetelmény,
b) a felügyeleti felülvizsgálat keretében előírt többlettőke-követelmény, valamint
c) a 86–96. § szerinti kombinált pufferkövetelmény
összegének értéke azzal, hogy az összeg nem lehet kevesebb az engedélyezés feltételeként előírt legkisebb jegyzett
tőke értékénél.
(3) A hitelintézet a forrásgyűjtését és eszközkihelyezését likviditása folyamatos fenntartása mellett végzi.
 (4) A hitelintézet a  (3) bekezdésben foglalt kötelezettségét – tevékenységének jellegére, terjedelmére és kockázataira
figyelemmel – követelései és kötelezettségei lejárati időpontjainak és összegeinek megfelelő összhangjával,
valamint az irányítási és kockázatkezelési követelmények teljesítésével biztosítja.
(5) Hitelintézetek egyesülése esetén az  általános jogutód vagy az  átvevő hitelintézet szavatoló tőkéje nem lehet
kevesebb, mint az egyesülő hitelintézetek egyesülés előtti szavatoló tőkéjének összege.
(6) Harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe folyamatosan legalább százszázalékos eszközfenntartási mutatót teljesít.
36. Saját tőke 80. § (1) A pénzügyi intézmény saját tőkéjének összege nem lehet kevesebb az e törvényben az engedélyezés feltételeként
előírt legkisebb jegyzett tőke összegénél.
(2) Ha a pénzügyi intézmény saját tőkéjének összege az (1) bekezdésben előírt legalacsonyabb szint alá csökken, a saját
tőke feltöltésére a Felügyelet legfeljebb tizennyolc hónapra meghatározott időt biztosíthat.
81. § (1) Ha a  pénzügyi intézmény saját tőkéje a  jegyzett tőke alá csökken, a  Felügyelet kötelezheti a  pénzügyi intézmény
igazgatóságát a közgyűlés összehívására.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  közgyűlés dönt arról, hogy a  pénzügyi intézmény jegyzett tőkéjét
leszállítja, vagy a befolyásoló részesedéssel rendelkező tagok gondoskodnak arról, hogy a pénzügyi intézmény saját
tőkéjének összege legalább a jegyzett tőkére előírt mértéknek megfelelően helyreálljon.
37. A jegyzett tőke leszállítása 82. § (1) A hitelintézet jegyzett tőkéjének leszállítása esetén, ha a hitelintézet a jegyzett tőke leszállított értéke tekintetében
is eléri vagy meghaladja a 79. § (2) bekezdése szerinti összeget, a vele szemben fennálló követelések a gazdasági
társaságokról szóló törvényi rendelkezések szempontjából biztosítékkal ellátottnak tekintendőek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  hitelintézet jegyzett tőkéjének leszállítását kimondó közgyűlési határozatot
kétszer egymás után legalább tizenöt napos időközzel az  igazgatóság az  alapszabályban megjelölt módon
közzéteszi. A  jegyzett tőke leszállítás közzétételének igazolását követően a  cégbíróság kérelemre a  jegyzett tőke
leszállítását bejegyzi.
(3) A hitelintézet jegyzett tőkéjének leszállítása esetén, ha a hitelintézet a jegyzett tőke leszállított értéke tekintetében
nem éri el az  e  törvényben az  induló tőkére előírt mértéket, de a  leszállítást elrendelő közgyűlés egyidejűleg
dönt a  tőkeemelésről is, amelynek következtében a  hitelintézet eléri vagy meghaladja az  e  törvényben az  induló
tőkére előírt mértéket, akkor a hitelintézettel szemben fennálló követelések a Gt. rendelkezéseinek szempontjából
biztosítékkal ellátottnak tekintendőek és a Gt. 271–272. §-ában foglaltak nem alkalmazandóak.
(4) Nem kerülhet sor a  jegyzett tőke (3)  bekezdésben említett leszállításának és felemelésének cégbírósági
bejegyzésére, ha a  tőkeemelés meghiúsul vagy nem éri el azt a  mértéket, amelynek következtében a  hitelintézet
jegyzett tőkéje elérné vagy meghaladná a 79. § (2) bekezdésében előírt mértéket.
(5) Ha a  pénzügyi intézmény saját tőkéjének elemei között negatív értékű szerepel, akkor elsődlegesen a  negatív
értéket szükséges megszüntetni a saját tőke jegyzett tőkén felüli elemeinek – Szmt. szerinti – átcsoportosításával,
illetve veszteségrendezés érdekében a saját tőke más elemeinek növelése céljából megvalósuló tőkeleszállítással és
csak a fennmaradó jegyzett tőke tekintetében rendelkezhetnek a tagok tőkekivonási célú tőkeleszállításról.
38. Általános tartalékképzés 83. § (1) A hitelintézet az adózott eredményéből az osztalék, illetve a részesedés kifizetése előtt általános tartalékot képez.
 (2) A hitelintézet a tárgyévi adózott eredmény tíz százalékát általános tartalékba helyezi.
 (3) A  hitelintézetet kérelmére a  Felügyelet az  általános tartalékképzés alól mentesítheti, ha a  szavatoló tőkéje
eléri a  79.  § (2)  bekezdése szerint meghatározott tőkekövetelményének a  másfélszeresét, és nincs negatív
eredménytartaléka.
(4) A  hitelintézet osztalékot és részesedést csak akkor fizethet, ha az  adott naptári évben a  (2)  bekezdés szerint
általános tartalékot képzett, vagy ha a  Felügyelet az  általános tartalékképzés alól a  (3)  bekezdés alapján
mentesítette.
(5) A hitelintézet az általános tartalékot csak a tevékenységéből eredő veszteségek rendezésére használhatja fel.
 (6) A  hitelintézet a  rendelkezésre álló eredménytartalékot az  általános tartalékba részben vagy egészben
átcsoportosíthatja. 39. Kockázati céltartalékképzés 84. § (1) A  hitelintézet az  eszközökkel összefüggésben felmerülő hitelezési, befektetési és országkockázatokat az  eszközök
után elszámolt értékvesztéssel és annak visszaírásával veszi figyelembe az  eredményben, a  felmerült kamat és
árfolyamkockázat, valamint a mérlegen kívüli kötelezettségekhez kapcsolódó kockázat és minden egyéb kockázat
fedezetére pedig kockázati céltartalékot képez.
(2) A  hitelintézet a  kockázati céltartalékot ráfordításként történő elszámolással képzi. A  kockázatvállalásból származó
veszteségre először a  kockázati céltartalékot vagy az  e  törvény hatálybalépése előtt képzett általános kockázati
céltartalékot használja fel.
40. Eszközök minősítése 85. § (1) A  hitelintézet rendszeresen értékeli és minősíti eszközeit (befektetett pénzügyi eszközeit, követeléseit,
értékpapírjait, illetve pénzeszközeit és készleteit) vállalt kötelezettségeit, valamint egyéb kihelyezéseit.
(2) A  hitelintézet – a  hatályos jogszabályok és a  szokásos banküzemi gyakorlat keretei között – mindent megtesz
az esedékes, illetve lejárt követelése behajtására.
41. Tőkefenntartási puffer 86. § (1) A  hitelintézet az  575/2013/EU rendelet 92.  cikkében meghatározott minimum tőkekövetelményen felül
tőkefenntartási puffert képez.
(2) A  hitelintézet a  tőkefenntartási puffert elsődleges alapvető tőkéből – az  575/2013/EU rendelet 1. rész II. címében
meghatározottak szerint – egyedi és összevont alapon képzi, amelynek értéke a  teljes kockázati kitettségérték
2,5 százaléka.
(3) A tőkefenntartási puffer nem használható fel a  felügyeleti felülvizsgálat keretében előírt többlettőke-követelmény
teljesítésére.
42. Anticiklikus tőkepuffer 87. § (1) A hitelintézet az 575/2013/EU rendelet 92. cikkében meghatározott minimum tőkekövetelményen, a tőkefenntartási
pufferen és a  felügyeleti felülvizsgálat keretében előírt többlettőke-követelményen felül intézményspecifikus
anticiklikus tőkepuffert képez.
(2) A  hitelintézet az  intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffert elsődleges alapvető tőkéből – az  575/2013/EU
rendelet 1. rész II. címében meghatározottak szerint – egyedi és összevont alapon képzi, amelynek összege a teljes
kockázati kitettségérték és az anticiklikus tőkepufferráta a szorzata.
(3) Az  anticiklikus tőkepufferráta azon anticiklikus tőkepufferráták súlyozott átlaga, amelyek a  hitelintézet jelentős
hitelkockázati kitettségeihez kapcsolódó fél földrajzi elhelyezkedése alapján alkalmazandóak.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott súlyozott átlag kiszámításakor a  hitelintézet az  egyes országokban előírt
anticiklikus tőkepufferrátákat súlyozza a  hitelintézet adott országban jelentős hitelezési kitettségeire vonatkozó
hitelkockázati tőkekövetelmény és a  hitelintézet összes jelentős hitelezési kitettségére vonatkozó hitelkockázati
tőkekövetelmény arányának megfelelően.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott jelentős hitelezési kitettségek magukban foglalják az  575/2013/EU rendelet
112. cikk g)–q) pontjában meghatározott kitettségi osztályokba sorolható azon kitettségeket, amelyekhez
a) a hitelkockázati tőkekövetelmény,
b) a  kereskedési könyvben nyilvántartott kitettségek esetében az  egyedi pozíciókockázatra vagy a  járulékos
nemteljesítési és átminősítési kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény vagy
c) az értékpapírosítási tőkekövetelmény
kapcsolódik.
(6) A  hitelintézet számára a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3)  bekezdésében meghatározott teljes kockázati kitettségérték 2,5 százalékáig terjedően határozhatja meg
az  anticiklikus tőkepufferráta mértékét a  Magyarországon székhellyel rendelkező hitelintézet számára az  ezen
hitelintézetnek a Magyarországon lévő féllel szembeni kitettségei vonatkozásában azzal, hogy a mértéke
a) 0 százalék vagy
b) 0,25 százalék valamely egész számértékkel szorzott többszöröse lehet.
(7) A  (6)  bekezdéstől eltérve, a  hitelintintézet számára a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB 2,5 százalékot
meghaladó anticiklikus tőkepufferrátát is meghatározhat, ha a  gazdaságban jelentős a  hitel-betét arány vagy
a hitel-GDP arány kedvezőtlen folyamatain túlmenően a makrogazdasági környezet jelentős kedvezőtlen tendenciát
mutat.
88. § (1) Ha a  hitelintézet EGT-államban végzett tevékenységének helye szerinti EGT-állam erre kijelölt hatósága
az  anticiklikus tőkepufferráta mértékét legfeljebb 2,5 százalék mértékben határozza meg, akkor a  hitelintézet
az  intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer meghatározása során az  adott EGT-államban lévő féllel szembeni
kitettsége tekintetében az  adott EGT-állam erre kijelölt hatósága által megállapított anticiklikus tőkepufferrátát
alkalmazza.
(2) Ha a  hitelintézet harmadik országban végzett tevékenységének helye szerinti állam erre kijelölt hatósága
anticiklikus tőkepufferrátát vagy annak megfelelő tőkekövetelményt ír elő legfeljebb 2,5 százalék mértékben,
akkor a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB kötelezheti a  hitelintézetet, hogy az  intézményspecifikus
anticiklikus tőkepuffer meghatározása során az  adott harmadik országban lévő féllel szembeni kitettsége
tekintetében az  adott harmadik állam erre kijelölt hatósága által megállapított anticiklikus tőkepufferrátát
alkalmazza.
(3) Ha a  hitelintézet harmadik országban végzett tevékenységének helye szerinti állam erre kijelölt hatósága
az  anticiklikus tőkepufferráta mértékét legfeljebb 2,5 százalék mértékben határozza meg, de a  makroprudenciális
feladatkörében eljáró MNB ezt a mértéket nem tartja elegendőnek ahhoz, hogy megóvja a hitelintézetet az érintett
harmadik országbeli hitelállománya növekedésének a  kockázatától, akkor a  makroprudenciális feladatkörében
eljáró MNB magasabb anticiklikus tőkepufferráta mértéket is meghatározhat. A makroprudenciális feladatkörében
eljáró MNB kötelezheti a  hitelintézetet, hogy az  általa meghatározott, magasabb anticiklikus tőkepufferráta
mértéket alkalmazza a  harmadik országban lévő féllel szembeni kitettsége tekintetében az  intézményspecifikus
anticiklikus tőkepuffer meghatározása során.
(4) Ha a hitelintézet EGT-államban végzett tevékenységének helye szerinti EGT-állam vagy egy érintett harmadik ország
erre kijelölt hatósága az  anticiklikus tőkepufferráta mértékét 2,5 százalék feletti mértékben határozza meg, akkor
a makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB a hitelintézetet kötelezheti
a) a hitelezési tevékenység végzésének helye szerinti EGT-állam vagy egy érintett harmadik ország erre kijelölt
hatósága által megállapított, vagy
b) 2,5 százalékos
mértékű anticiklikus tőkepufferáta alkalmazására az  adott EGT-államban vagy harmadik országban lévő féllel
szembeni kitettség tekintetében az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer meghatározása során.
(5) Ha a  hitelintézet harmadik országban végzett tevékenységének helye szerinti állam erre kijelölt hatósága
nem határoz meg anticiklikus tőkepuferrátát, akkor ezen harmadik országban lévő féllel szembeni kitettségek
tekintetében a makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB anticiklikus tőkepufferrátát határozhat meg.
43. Globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepuffer
89. § (1) A  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB az  MNB tv. 35.  § (1)  bekezdése szerint meghatározza
a magyarországi, globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetek körét.
(2) A globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetek meghatározása során a makroprudenciális feladatkörében eljáró
MNB a következő szempontokat azonos arányban veszi figyelembe és számszerűen fejezi ki:
a) a csoport mérete,
b) a csoport pénzügyi közvetítőrendszerrel való összekapcsolódása,
c) a csoport által nyújtott szolgáltatások vagy pénzügyi infrastruktúra helyettesíthetősége,
d) a csoport összetettsége,
e) a  csoport határon átnyúló tevékenysége, ideértve az  EGT-államban és harmadik országban nyújtott
szolgáltatását is.
 (3) A  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB meghatározza, és évente felülvizsgálja a  Magyarországon
székhellyel rendelkező, egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetek körét egyedi, szubkonszolidált vagy összevont
alapon, és a Felügyelet folyamatosan figyelemmel kíséri azok működését.
(4) Az  egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetek meghatározása során a  makroprudenciális feladatkörében eljáró
MNB legalább a következő szempontok valamelyikét veszi figyelembe:
a) méret,
b) az Európai Unió vagy Magyarország szempontjából betöltött szerep jelentősége,
c) határon átnyúló tevékenység jelentősége, vagy
d) a hitelintézet vagy a csoport pénzügyi közvetítőrendszerrel való összekapcsolódása.
(5) A globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetek meghatározásának módszertanára vonatkozó adatok
nem nyilvánosak.
(6) Ha a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB az  (1)  bekezdés alapján tőkepuffert határoz meg vagy
mértékét módosítja az egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozóan, akkor az arról szóló határozat
nyilvánosságra hozatala előtt 1 hónappal tájékoztatnia kell az  érintett tagállamok illetékes és kijelölt hatóságait
a következőkről:
a) indokolás arról, hogy várhatóan miért fogja a  tőkepuffer hatékonyan és arányosan csökkenteni az  egyéb
rendszerszinten jelentős hitelintézetek rendszerszintű kockázatát,
b) a tőkepuffer belső piacra gyakorolt várható hatása,
c) az egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepufferráta mértéke.
(7) A  globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézet összevont alapon globálisan rendszerszinten jelentős
hitelintézetre vonatkozó tőkepuffert tart fenn az  575/2013/EU rendelet 92.  cikkében meghatározott minimum
tőkekövetelményen, a  tőkefenntartási pufferen, az  intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferen és a  felügyeleti
felülvizsgálat keretében előírt többlettőke-követelményen felül.
(8) A hitelintézet a  (7) bekezdésben meghatározott tőkepuffert elsődleges alapvető tőkéből képzi, amelynek összege
a globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézet (9) bekezdésben meghatározott alkategórába való besorolásától
függően kerül meghatározásra.
(9) A  globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézeteket a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB legalább
öt alkategóriába sorolja. Az  alkategóriák közötti határértékek egyértelműen meghatározottak. A  legalacsonyabb
alkategóriába a rendszerszinten legkevésbé jelentős hitelintézetet kell sorolni azzal, hogy alkategóriánként azonos
mértékben növekedik a rendszerszintű jelentőség mértéke. A makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB évente
felülvizsgálja a hitelintézetek alkategóriákba való besorolását.
(10) A  legalacsonyabb alkategóriába tartozó hitelintézet az  575/2013/EU rendelet 92.  cikke szerinti teljes kockázati
kitettségérték 1 százalékának megfelelő, globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffert
képez. Az egyes alkategóriákba sorolt hitelintézetekre vonatkozó tőkepufferráta a negyedik alkategóriáig bezárólag
0,5 százalékponttal növekszik azzal, hogy a  legmagasabb alkategóriába tartozó hitelintézetre 3,5 százalékos
tőkepufferráta vonatkozik.
(11) A makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB a hatékony felügyelet sérelme nélkül
a) egy adott globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetet alacsonyabb alkategóriából magasabb
alkategóriába sorolhat, és
b) a  hitelintézetet, amely nem érte el a  legalacsonyabb alkategóriára vonatkozó határértéket, valamely
alkategóriába sorolhatja és ezáltal globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetnek minősítheti.
90. § (1) Az  MNB tv. alapján meghatározott, egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet egyedi, szubkonszolidált vagy
összevont alapon egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffert tart fenn az  575/2013/
EU rendelet 92.  cikkében meghatározott minimum tőkekövetelményen, a  tőkefenntartási pufferen, az  anticiklikus
tőkepufferen és a felügyeleti felülvizsgálat keretében előírt többlettőke-követelményen felül.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott tőkepuffer összegét elsődleges alapvető tőkéből kell képezni, amelynek
mértékét a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB a  (3)  bekezdésben meghatározottakkal összhangban
határozza meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti tőkepuffer-követelmény az  575/2013/EU rendelet 92.  cikkében meghatározott teljes
kockázati kitettségérték legfeljebb 2 százaléka azzal, hogy
a) a  tőkepuffer nem járhat aránytalan mértékű negatív hatással az  EGT-államban vagy az  EGT-államok
összességében a pénzügyi közvetítőrendszer egészére vagy részére nézve, és
b) a makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB legalább évente felülvizsgálja a tőkepufferráta mértékét.
91. § Ha valamely egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet egy globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézet
leányvállalata vagy egy olyan egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet leányvállalata, amelyre összevont alapon
alkalmazandó az  egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepuffer-követelmény, akkor
az  egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetre egyedi vagy szubkonszolidált alapon alkalmazandó tőkepufferkövetelmény szintje nem haladhatja meg
a) az 575/2013/EU rendelet 92. cikkében meghatározott teljes kockázati kitettségérték 1 százaléka vagy
b) a  globálisan vagy egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetre összevont alapon alkalmazandó, egyéb
rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó vagy globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetre
vonatkozó tőkepuffer-követelmény
közül a magasabb értéket. 44. Rendszerkockázati tőkepuffer 92. § (1) A  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB határozata alapján a  hitelintézet egyedi, szubkonszolidált vagy
összevont alapon rendszerkockázati tőkepuffert képez a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel
a) a Magyarországon lévő féllel szembeni kitettségeire,
b) az EGT-államban lévő féllel szembeni kitettségeire, és
c) a harmadik országban lévő féllel szembeni kitettségeire.
(2) Ha a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB az  MNB tv. 35/A.  § (1)  bekezdése alapján rendszerkockázati
tőkepufferrátát határoz meg, akkor
a) a rendszerkockázati tőkepuffer nem járhat aránytalan mértékű negatív hatással az EGT-államban vagy az EGT
egészében a pénzügyi közvetítőrendszer egészére vagy részére nézve, és
b) az MNB legalább kétévente felülvizsgálja a tőkepufferráta mértékét.
(3) A  hitelintézet a  rendszerkockázati tőkepuffert elsődleges alapvető tőkéből képzi az  575/2013/EU rendelet
92.  cikkében meghatározott minimum tőkekövetelményen, a  tőkefenntartási pufferen, az  intézményspecifikus
anticiklikus tőkepufferen és a felügyeleti felülvizsgálat keretében előírt többlettőke-követelményen felül.
(4) A  rendszerkockázati tőkepufferráta mértékét a  makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB határozza meg
az (5) bekezdésben meghatározottak szerint.
(5) A  rendszerkockázati tőkepufferráta mértéke legalább 1 százalék azzal, hogy ez  a  százalékérték a  növekvő
érték meghatározásakor 0,5 százalékponttal vagy annak valamely egész számértékkel szorzott többszörösével
növekedhet.
(6) Az  575/2013/EU rendelet alapján összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet számára a  Felügyelet
határozatban előírhatja, hogy egyedi és összevont alapon is képezzen rendszerkockázati tőkepuffert.
45. Tőkepufferekre vonatkozó közös szabályok 93. § (1) A kombinált pufferkövetelmény a tőkefenntartási puffer és
a) az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer-követelménynek,
b) a globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepuffer-követelménynek,
c) az egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetekre vonatkozó tőkepuffer-követelménynek, és
d) a rendszerkockázati tőkepuffer-követelménynek
a (2), (3), (4), (5), (6) vagy (7) bekezdés szerinti kombinált összegzés eredménye.
(2) Ha a hitelintézetre összevont alapon előírásra kerül a globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetre és az egyéb
rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer-követelmény is, akkor a  kettő közül a  magasabb
értéket alkalmazza.
(3) Ha a hitelintézetre összevont alapon előírásra kerül a globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetre és az egyéb
rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer-követelmény, valamint a rendszerkockázati tőkepufferkövetelmény is, akkor a három közül a legmagasabbat alkalmazza.
(4) Ha a  hitelintézetre egyedi vagy szubkonszolidált alapon előírásra kerül az  egyéb rendszerszinten jelentős
hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer-követelmény és a  rendszerkockázati tőkepuffer-követelmény, akkor a  kettő
közül a magasabbat alkalmazza.
(5) A  (3) és a  (4)  bekezdéstől eltérően, ha a  rendszerkockázati tőkepuffer-követelmény nem alkalmazandó
a  Magyarországon kívüli féllel szembeni kitettségre, akkor a  kombinált pufferkövetelmény a  rendszerkockázati
tőkepuffer-követelménynek, valamint a  globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetre vagy az  egyéb
rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer-követelményének összege.
(6) Ha a hitelintézet egy olyan összevont alapú felügyelet alá tartozik, amelyhez egy globálisan rendszerszinten vagy
egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet tartozik, akkor a hitelintézet egyedi kombinált pufferkövetelménye nem
lehet alacsonyabb, mint
a) a tőkefenntartási pufferkövetelmény,
b) az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer-követelmény és
c) a  globálisan rendszerszinten jelentős és az  egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó
tőkepuffer-követelmény vagy a  rendszerkockázati tőkepuffer-követelmény közül a  magasabb
tőkepuffer-követelmény
összege.
 (7) Az  (5)  bekezdésben meghatározott esetben, ha a  hitelintézet egy olyan összevont alapú felügyelet alá tartozik,
amelyhez valamely globálisan vagy egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet tartozik, akkor a hitelintézet egyedi
kombinált pufferkövetelménye nem lehet alacsonyabb, mint
a) a tőkefenntartási pufferkövetelmény,
b) az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer-követelmény,
c) a  globálisan rendszerszinten jelentős és az  egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó
tőkepuffer-követelmény és
d) a rendszerkockázati tőkepuffer-követelmény
összege. (8) A tőkepufferekre vonatkozó rendelkezéseket a központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet a központi szervével
együttesen teljesíti.
94. § (1) Ha a hitelintézet nem teljesíti a 86. §, 87. § vagy a 92. §-ban meghatározott követelményeket, akkor a hitelintézet
korlátozza az elsődleges alapvető tőkéhez kapcsolódó kifizetéseit.
(2) A hitelintézet akkor korlátozza a kifizetéseit, ha a kifizetés a hitelintézet
a) elsődleges alapvető tőkéjének vagy
b) nyereségének
a csökkenését eredményezné azzal, hogy a kifizetés felfüggesztése vagy törlése nem eredményezheti a hitelintézet
nemteljesítését vagy olyan esemény bekövetkezését, amely miatt felszámolás indítható a hitelintézet ellen.
(3) Ha a hitelintézet nem tesz eleget a kombinált pufferkövetelménynek, akkor a hitelintézet
a) korlátozza a kifizetést az elsődleges alapvető tőkéből és a kiegészítő alapvető tőkéből,
b) nem keletkeztethet a  teljesítményjavadalmazásra vagy a  nem kötelező nyugdíjjuttatásra vonatkozó
kötelezettséget, és
c) nem teljesíthet kifizetést a  teljesítményjavadalmazásra vonatkozóan, ha a  kötelezettség keletkeztetésére
a kombinált pufferkövetelmény nem teljesítésével egyidőben került sor.
 (4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti, elsődleges alapvető tőkéből való kifizetés magában foglalja:
a) az osztalék készpénzben való kifizetését,
b) a teljesen vagy részlegesen fizető bónuszrészvények szerződésben rögzített értékének kifizetését,
c) az  575/2013/EU rendelet 26.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja szerinti tőkeinstrumentumok kifizetését,
visszaváltását vagy visszavásárlását, vagy ezen tőkeinstrumentumhoz kapcsolódóan befizetett összegek
visszafizetését,
d) az  intézmény saját részvényeinek visszaváltását – ideértve a  szövetkezeti vagyoni hozzájárulást is – vagy
visszavásárlását, valamint
e) az 575/2013/EU rendelet 26. cikk (1) bekezdés b)–e) pontja szerinti tételekből történő kifizetést.
 (5) A  kombinált pufferkövetelményeket nem teljesítő hitelintézet kiszámítja azt a  maximálisan kifizethető összeget,
amelyet meghaladóan nem teljesíthet kifizetést addig, amíg elsődleges alapvető tőkéje el nem éri a  kombinált
pufferkövetelményekkel megnövelt minimális szintjét.
(6) A  maximálisan kifizethető összeg a  (7)  bekezdés alapján meghatározott évközi és évvégi nyereség összegének
és a  4.  mellékletben meghatározott tényezőnek a  szorzataként számítható ki, amelyet a  hitelintézet csökkent
a (3) bekezdésben meghatározott intézkedések értékével.
(7) A maximálisan kifizethető összeg meghatározásához a hitelintézet meghatározza az elsődleges alapvető tőkeként
nem kimutatott évközi és évvégi nyereség összegét, amely a  kifizetésre vonatkozó legutolsó határozat vagy
a  (3)  bekezdésben meghatározott intézkedések óta keletkezett, és amely a  nyereség visszatartása miatt fizetendő
adó mértékével csökkentett nyereség összegével egyezik meg.
95. § (1) A kombinált pufferkövetelményeket nem teljesítő hitelintézet tájékoztatja a Felügyeletet
a) az általa kiszámított maximálisan kifizethető összegről,
b) a kifizethető nyereség kifizetésének szándékáról, és
c) a 94. § (3) bekezdése szerinti korlátozásról.
(2) A  hitelintézet az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztatás keretében a  Felügyelet rendelkezésére bocsátja
a szükséges információkat:
a) a  szavatoló tőke összegéről, az  elsődleges alapvető tőke, a  kiegészítő alapvető tőke és a  járulékos tőke
szerinti bontásban,
b) az évközi és év végi nyereség összegéről,
c) a maximálisan kifizethető összegről, és
d) a kifizethető nyereség összegéről, amelyet a következők kifizetésére használ fel:
da) osztalékfizetés,
db) részvény-visszavásárlás,
dc) kiegészítő alapvető tőkeelemhez kapcsolódó kifizetés, vagy
dd) teljesítményjavadalmazás vagy nem kötelező nyugdíjjuttatás kifizetésére vonatkozó fizetési
kötelezettség keletkeztetése, vagy ezekre vonatkozó olyan kifizetés teljesítése, amely a  kombinált
pufferkövetelmény nem teljesítésével egyidőben keletkezett.
(3) A  hitelintézet a  maximálisan kifizethető összeg és a  kifizethető nyereség meghatározása érdekében pontos és
megbízható rendszerrel rendelkezik. A hitelintézet a pontosságot a Felügyelet kérésére igazolja.
96. § (1) Ha a hitelintézet nem teljesíti a kombinált pufferkövetelményt, akkor a nemteljesítés megállapításától számított öt
munkanapon belül tőkefenntartási tervet készít és jóváhagyásra benyújtja a Felügyelet számára.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérve, a  Felügyelet legfeljebb tíz munkanapot is engedélyezhet a  tőkefenntartási terv
elkészítésére és benyújtására a hitelintézet egyedi helyzete, tevékenységének mérete és összetettsége alapján.
(3) A hitelintézet tőkefenntartási terve tartalmaz:
a) a tervezett bevételekre és kiadásokra,
b) mérlegtervre,
c) az  575/2013/EU rendelet 92.  cikkében meghatározott tőkemegfelelési mutatók értékének növelése
tekintetében a szükséges intézkedésekre,
d) a szavatoló tőke szintjének emelésére irányuló tervre, valamint
e) a kombinált pufferkövetelmény teljesítésének ütemezésére
vonatkozó információkat.
(4) A  Felügyelet jóváhagyja a  hitelintézet tőkefenntartási tervét, ha úgy ítéli meg, hogy a  terv végrehajtásával
a hitelintézet teljesíteni tudja a kombinált pufferkövetelményeket a Felügyelet által meghatározott határidőn belül.
(5) Ha a Felügyelet nem hagyja jóvá a hitelintézet tőkefenntartási tervét, akkor
a) a meghatározott határidőn belül a hitelintézet szavatoló tőkéjének meghatározott szintre emelését írja elő,
b) a 94. §-ban meghatározottnál szigorúbb kifizetési korlátozást rendel el.
46. A tőkemegfelelés belső értékelési eljárása 97. § (1) A  hitelintézet megbízható, hatékony és átfogó stratégiával és folyamatokkal rendelkezik annak érdekében, hogy
a  jelenlegi és jövőben felmerülő kockázatainak fedezetéhez szükséges nagyságú és összetételű szavatoló tőkéjét
meghatározza és folyamatosan fenntartsa.
(2) A hitelintézet legalább évente felülvizsgálja az (1) bekezdés szerinti stratégiáját és eljárását annak érdekében, hogy
azok összhangban legyenek a tevékenysége jellegével, nagyságrendjével és összetettségével.
(3) EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság és EU-szintű vegyes pénzügyi holding
társaság anyavállalat az  (1) és (2)  bekezdésben rögzített követelményeknek az  575/2013/EU rendeletben
meghatározott vállalkozások vonatkozásában összevont alapon felel meg.
(4) Ha egy hitelintézet ellenőrző befolyás alatt áll vagy egy vállalkozás ezen hitelintézetben részesedési viszonnyal
rendelkezik és a  hitelintézet maga vagy a  hitelintézet pénzügyi holding társaság anyavállalata vagy vegyes
pénzügyi holding társaság anyavállalata ellenőrző befolyással vagy részesedési viszonnyal rendelkezik egy
harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézetben, pénzügyi vállalkozásban, befektetési vállalkozásban,
befektetési alapkezelőben vagy járulékos vállalkozásban, akkor a  hitelintézet az  (1) és (2)  bekezdésben rögzített
követelményeknek az 575/2013/EU rendeletben meghatározott vállalkozások vonatkozásában összevont alapon is
megfelel.
(5) A  tőkemegfelelés belső értékelési eljárására vonatkozó rendelkezéseket a  központi szervhez tartósan kapcsolt
hitelintézet a központi szervével együttesen teljesíti.
47. A kockázatvállalás korlátozása, ügyleti szabályok 98. § (1) A pénzügyi intézmény – ide nem értve a pénzügyi holding társaságot – a kihelyezések és kötelezettségvállalások
megalapozottságát, áttekinthetőségét, a  kockázatok felmérésének ellenőrzését és csökkentését lehetővé tevő –
igazgatóság által elfogadott belső szabályzatot dolgoz ki és alkalmaz.
(2) Pénzügyi intézmény kockázatvállalással járó ügyletet kizárólag írásban köthet. A  szóban kötött pénz- és tőkepiaci
ügylet esetében az ügyletkötést a pénzügyi intézmény írásban visszaigazolja.
99. § (1) A  hitelintézet a  kihelyezésről történő döntés előtt meggyőződik a  szükséges fedezetek, biztosítékok meglétéről,
valós értékéről és érvényesíthetőségéről. A döntés alapjául szolgáló iratokat az ügyletre vonatkozó szerződéshez és
a leszámítolt váltóhoz csatolja.
(2) A hitelintézet értékkel bíró fedezetként nem fogadhatja el:
a) a saját maga által kibocsátott, tagsági jogokat megtestesítő értékpapírt, ideértve a szövetkezeti részesedést is,
b) a  hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozás által kibocsátott, tagsági jogokat megtestesítő
értékpapírt, ideértve a szövetkezeti részesedést is,
c) a  hitelintézet vagy az  összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézettel szoros kapcsolatban álló
vállalkozás a  Gt.-ben meghatározott minősített többséget biztosító befolyása alatt álló részvénytársaság
részvényét.
(3) A  kockázatvállalást tartalmazó szerződés tartama alatt a  hitelintézet rendszeresen figyelemmel kíséri és
dokumentálja a  szerződésben foglalt feltételek megvalósulását, beleértve az  ügyfél pénzügyi, gazdasági
helyzetének alakulását és az (1) bekezdésben foglaltakat.
48. Tulajdonszerzéshez kapcsolódó kockázatvállalás korlátozása 100. § (1) A  hitelintézet nem vállalhat kockázatot olyan ügyletért, amelynek célja, hogy az  ügyfél a  hitelintézet vagy
a  hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozás által kibocsátott tagsági jogot megtestesítő értékpapírt,
valamint szövetkezeti részesedést vásároljon.
(2) Ha a hitelintézet olyan vállalkozás által kibocsátott értékpapír vagy olyan vállalkozás üzletrészének megszerzéséhez
nyújt kölcsönt, amellyel szemben már kockázatot vállalt, akkor az ügyféllel szembeni kockázatvállalásnál figyelembe
veszi az ilyen módon jelentkező közvetett kockázatvállalást is.
49. Ingatlanbefektetések korlátozása 101. § (1) A  hitelintézet összes – a  közvetlen banküzemi célt szolgáló, valamint a  (2) és (3)  bekezdésen kívüli – ingatlanba
történő befektetése nem haladhatja meg a szavatoló tőke öt százalékát.
(2) A hitelintézet tevékenysége során
a) a hitel-ingatlan csereügylet,
b) a Cstv. 56. § (2) bekezdése, és
c) a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
alapján megszerzett ingatlanokat hat éven belül elidegeníti.
(3) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában közvetlen banküzemi célt szolgál az  az ingatlan vagy ingatlanrész, amely
a  hitelintézet saját üzletviteléhez, illetve zavartalan működéséhez nélkülözhetetlen, vagy alkalmazottainak jóléti
szolgáltatásokkal való ellátásához szükséges, és amelyről a hitelintézet külön nyilvántartást vezet.
50. Befektetésekre vonatkozó egyéb korlátozások 102. § (1) A hitelintézet – nettó értéken számított – összes közvetlen és közvetett befektetése nem haladhatja meg szavatoló
tőkéjének száz százalékát.
(2) A hitelintézet az (1) bekezdésben meghatározott befektetésnél nem veszi figyelembe
a) a  pénzügyi szolgáltatásból származó veszteség mérséklése, illetve elhárítása érdekében a  hitelintézet
tulajdonába került befektetést, ha az három évet meg nem haladóan van a hitelintézet tulajdonában, illetve
birtokában,
b) a  Garantiqa Hitelgarancia Részvénytársaságban alapítása során, illetve ezt követően az  abban történt
részesedésszerzést,
c) a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt, valamint
d) azt a tételt, amelynek megfelelő összeget a szavatoló tőke számítása során a tőkéből levonták,
ha azt az egyéb befektetésektől elkülönítve tartja nyilván, és elkülönítve kezeli.
(3) A  hitelintézet – a  (4)  bekezdésben foglalt eltéréssel – nem szerezhet részesedést és nem lehet tag olyan
vállalkozásban, amelynek tartozásaiért a részesedés mértékére való tekintet nélkül a hitelintézetre tagként korlátlan
felelősség hárulhat.
(4) A hitelintézet a Felügyelet engedélyével európai gazdasági egyesülésben tagsági jogviszonyt létesíthet.
 (5) A Felügyelet a (4) bekezdés szerinti engedélyt a következő feltételek együttes teljesülése esetén adja meg:
a) az  európai gazdasági egyesülésnek kizárólag olyan vállalkozás a  tagja, akire az  összevont alapú felügyelet
a hitelintézettel együttesen kiterjed,
b) az  európai gazdasági egyesülés létesítő szerződése alapján végezhető tevékenységek egyike sem
veszélyezteti a hitelintézet prudens működésére vonatkozó követelmények teljesülését, valamint
c) az  európai gazdasági egyesülés létesítő szerződése rendelkezik arról, hogy nincs szükség a  többi tag
hozzájárulására a  hitelintézet tagsági jogviszonyának megszüntetéséhez, ha annak fenntartása jogszabály
rendelkezésébe ütközne, vagy arra a tagot a Felügyelet határozatában kötelezné.
(6) A  Felügyelet a  hitelintézetet – legfeljebb nyolcnapos határidő kitűzésével – kötelezi az  európai gazdasági
egyesüléssel fennálló tagsági jogviszonya megszüntetésére, ha az  engedély megadását követően olyan változás
következett be, amelynek következtében az (5) bekezdésben meghatározott engedély megadásának feltételei már
nem állnak fenn, vagy amelynek következtében a tagsági jogviszony fenntartása miatt a hitelintézet nem felel meg
a prudens működésére vonatkozó követelményeknek.
51. Hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás
103. § Ha a pénzügyi vállalkozás alkalmazza a hitelintézetekre vonatkozó szavatoló tőkére és tőkemegfelelésre, kockázatok
és befektetések korlátozására, az  eszközök minősítésére, irányítási rendszerre és kockázatkezelésre, irányításra és
ellenőrzésre, valamint a nyilvánosságra hozatal követelményére vonatkozó rendelkezéseket, ugyanakkor saját tőkéje
legalább kétmilliárd forint, akkor a pénzügyi vállalkozás – a Felügyelet határozata szerint – az 575/2013/EU rendelet
vonatkozásában hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak felel meg.
104. § (1) Ha a  pénzügyi vállalkozás igazolja a  Felügyelet felé, hogy a  103.  §-ban foglalt feltételeknek megfelel, akkor
a  Felügyelet – a  kérelem beérkezését követő naptól számított – két hónapon belül határozatot ad ki erről.
A Felügyelet a honlapján közzéteszi a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozások listáját.
(2) A  hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás haladéktalanul
tájékoztatja a Felügyeletet, ha a 103. § szerinti feltételek már nem állnak fenn.
105. § A Felügyelet a  104.  § (1)  bekezdése szerinti határozatát visszavonhatja, ha a  pénzügyi vállalkozás a  Felügyelet
intézkedésében, kivételes intézkedésében foglalt határidőn belül nem tesz eleget a  103.  §-ban rögzített
követelményeknek.
52. Belső hitel 106. § (1) Hitelintézetnek, ide nem értve a  hitelszövetkezetet – a  (2) és (3)  bekezdés kivételével – nem lehet kockázati
kitettsége
a) a  hitelintézet, illetve a  hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozás vezető testületének tagjával és
könyvvizsgálójával,
b) az a) pontban megjelölt személy közeli hozzátartozójával,
c) az a)–b) pontban megjelölt személy ellenőrző befolyása alatt álló vállalkozással
 szemben, vagy
d) az  a)–b)  pontban megjelölt személy ellenőrző befolyása alatt álló vállalkozás harmadik személy részére
történő értékesítése tekintetében.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátozás nem vonatkozik
a) a hitelintézetnél vezetett pénzforgalmi számlához kapcsolódó hitelkeretre, valamint
b) a munkáltató által adott fizetési előleg vagy lakás-, illetve más szociális célú kölcsönre
a belső szabályzatban meghatározott mértékig.
(3) A  hitelintézet az  (1)  bekezdésben meghatározott személy részére csak az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető
testület jelen lévő tagjainak több mint kétharmados többséggel hozott döntése alapján – az  irányítási jogkörrel
rendelkező vezető testület által jóváhagyott szabályzat szerint – a (2) bekezdésben meghatározottakon túlmenően
kizárólag fogyasztónak nyújtott hitelt nyújthat, amelyekről elkülönített nyilvántartást vezet. Fióktelep formájában
működő hitelintézet esetében a  belső hitelnek minősülő fogyasztónak nyújtott hitel esetén a  vezető állású
személyek egyhangú döntése szükséges. A  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testülete, illetve
a fióktelep vezető állású személyei által hozott döntés tartalmazza a kamat és a törlesztés feltételeit is.
53. Vállalatirányítási rendszer – kockázatkezelés 107. § (1) A  hitelintézet az  általa végzett pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységek és az  alkalmazott üzleti
modell jellegével, nagyságrendjével, összetettségével és kockázataival arányos átfogó, hatékony és megbízható
vállalatirányítási rendszerrel és a (2) bekezdés szerinti belső kontroll funkcióval rendelkezik, amelynek keretén belül
a) a szervezeti felépítését belső szabályzatban áttekinthetően rögzíti,
b) a felelősségi köröket, feladatokat egymástól elhatárolja és egyértelműen meghatározza,
c) a szervezeten belüli összeférhetetlenséget ellenőrzi, megelőzi és kiküszöböli,
d) a  felmerülő kockázatok azonosítására, mérésére, kezelésére, nyomon követésére és jelentésére szolgáló
hatékony eljárásokat alkalmaz,
e) a  jogszabályoknak megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusokat, adminisztratív és számviteli eljárásokat
alkalmaz,
f ) a  hitelintézet a  hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban álló, annak alkalmazását
előmozdító, a  117–121.  §-ban meghatározott elveknek megfelelő javadalmazási politikát és gyakorlatot
valósít meg,
g) elősegíti a szervezet zavartalan és eredményes működését, az intézménnyel szembeni bizalom fenntartását,
a  tulajdonosok és az  ügyfelek intézménnyel összefüggő gazdasági érdekeinek és társadalmi céljainak
védelmét.
(2) A hitelintézet az (1) bekezdés d) és e) pontjában rögzítettek, ezáltal a belső kontroll funkciók teljesítése érdekében
belső eljárásrendjében egyértelműen rögzíti a  belső kontroll funkciók ellátásáért felelős szervezeti egységet vagy
egységeket.
(3) A hitelezési kockázat kezelése érdekében a hitelintézet
a) a  különböző hitelezési kockázatokat hordozó portfóliókat és kitettségeket nyomon követi és ellenőrzi,
ideértve az  olyan kitettségek azonosítását és kezelését, amelyre értékvesztés elszámolása vagy céltartalék
képzése válik szükségessé, és ezen céltartalék képzésének és értékvesztés elszámolásának megfelelő
végrehajtását,
b) a  hitelportfóliót az  ügyfélköre és az  átfogó stratégiája figyelembe vételével megosztja (diverzifikálja),
valamint
c) az  értékpapírok vagy értékpapírosítási pozíciók hitelkockázatának, és a  portfoliószintű hitelkockázatnak
a mérésére hatékony és megbízható belső módszerekkel rendelkezik azzal, hogy a belső módszer esetében
nem alkalmazhatja kizárólagosan a külső hitelminősítő által kiadott hitelminősítést.
108. § (1) A  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testülete jóváhagyja, rendszeresen felülvizsgálja és értékeli
a  szervezeten belüli feladatok elkülönítésére, az  összeférhetetlenség megelőzésére, a  kockázatok vállalására,
mérésére, kezelésére, nyomon követésére és mérséklésére vonatkozó stratégiákat és szabályzatokat, amely kiterjed
a makrokörnyezet és a gazdasági ciklus állapotának változásából eredő kockázatra is.
(2) Az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület felelős az  (1)  bekezdésben meghatározott stratégiák és
szabályzatok végrehajtásáért.
(3) Ha az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület az  (1)  bekezdésben meghatározott felülvizsgálat során
hiányosságokat észlel, akkor a  hiányosságok megszüntetése és a  helyreállítás érdekében a  szükséges lépéseket
megteszi és a szükséges döntéseket meghozza.
(4) Az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület felelős
a) a számviteli és a pénzügyi beszámolási rendszer integritásáért, ideértve a pénzügyi és az operatív ellenőrzés,
és a jogszabályoknak és sztenderdeknek való megfelelés biztosítását, valamint
b) az adatszolgáltatásért, a nyilvánosságra hozatalért és a kommunikációért.
(5) A hitelintézet írásban rögzített hatékony eljárásrendekkel, szabályzatokkal rendelkezik:
a) azon kockázat kezelésére, amelynél az  általa alkalmazott, elismert hitelkockázat-mérséklési technikák
a vártnál kevésbé hatékonynak bizonyulnak,
b) az  ügyféllel, a  kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával, a  partnerrel (ideértve a  központi szerződő felet
is), az  ugyanazon gazdasági ágazatbeli, régióbeli vagy ugyanazon tevékenységet folytató partnerekkel,
ügyfelekkel szembeni kitettségekből, a  hitelkockázat-mérséklés alkalmazásából származó kockázati
koncentráció kezelésére,
c) a piaci kockázatok valamennyi lényeges forrásának és hatásának mérésére és kezelésére, és a  rövid pozíció
hosszú pozíciót megelőző esedékességéből fakadó likviditási hiány kockázatának kezelésére,
d) a  nem kereskedési tevékenységet érintő, esetleges kamatváltozásokból származó kockázatok értékelésére,
mérésére és kezelésére,
e) működési kockázatok – ideértve a  modellkockázatot is – mérésére, kezelésére, valamint vészhelyzeti
és üzletmenet-folytonossági tervvel a  folyamatos működés fenntartása, továbbá a  súlyos üzletviteli
fennakadásokból következő esetleges veszteségek mérséklése érdekében,
f ) az  egyes üzletágakhoz, devizanemekhez és a  csoporthoz tartozó jogi személyekhez igazítva a  likviditási
kockázata megfelelő – akár egy napon belüli – időtávokon történő azonosítására, mérésére, kezelésére és
nyomon követésére, ideértve a likviditási költség-, nyereség- és kockázat-allokációs eljárásokat is,
g) azon értékpapírosítási ügyletekből eredő kockázatok értékelésére és kezelésére, amelyeknél a  hitelintézet
befektetőként, kezdeményezőként vagy szponzorként lép fel, ideértve a  hírnévkockázatot – így különösen
a bonyolult struktúrákból vagy termékekből eredő hírnévkockázatot – is, annak biztosítására, hogy az ügylet
gazdasági tartalma teljes mértékben tükröződjön a  kockázatok értékelésére és kezelésére vonatkozó
döntésekben,
h) a túlzott tőkeáttételi kockázat azonosítására, kezelésére és ellenőrzésére, különösen annak érdekében, hogy
a hitelintézet elővigyázatosan kezelje a várt vagy realizált veszteségek miatti szavatolótőke-csökkenés okán
bekövetkező tőkeáttétel növekedés kockázatát, és ezáltal ellenálljon a  különböző stressz helyzetekben
jelentkező túlzott tőkeáttétel kockázatának, valamint
i) a  hitel- és pénzkölcsönnyújtási tevékenység jóváhagyási, módosítási, megújítási, refinanszírozási és
monitoringozási folyamataira.
(6) Az (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak teljesítése érdekében:
a) a hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testülete megfelelő stratégiát alakít ki és kockázattűrési
mértéket határoz meg minden érintett üzletágra,
b) az  eljárásrendek, szabályzatok arányban állnak a  hitelintézet méretével, tevékenységének összetettségével
és körével, az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület által meghatározott kockázatvállalási limitjeivel,
valamint a hitelintézetnek azon EGT-államban betöltött rendszerszintű fontosságával, amelyekben pénzügyi
és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végez,
c) a  hitelintézet a  finanszírozási pozíciók azonosítására, mérésére, kezelésére és nyomon követésére belső
szabályzatot dolgoz ki, amely tartalmazza az  eszközökből, a  forrásokból, a  mérlegen kívüli tételekből
– ideértve a  függő kötelezettségeket is – eredő aktuális és várható pénzáramlásokat, valamint
a hírnévkockázat esetleges hatásai miatti becsült pénzáramlásokat is,
d) a  hitelintézet egy esetleges válsághelyzetre történő felkészülés érdekében elkülönítetten kezeli a  dologi
biztosítékkal terhelt, és a bármikor szabadon felhasználható eszközöket, valamint figyelembe veszi
da) azt a személyt vagy szervezetet, akinek vagy amelynek az eszköz a birtokában van,
db) azt az országot, amelyben az eszköz nyilvántartásban vagy számlán szerepel,
dc) az  eszközök likviditási többlettartalékként történő beszámíthatóságát, és figyelemmel kíséri azt,
hogy a likviditási tartalékok kellő idő alatt mozgósíthatók-e,
dd) azon jogi, szabályozói és műveleti korlátozásokat, amelyek a likviditás és a szabadon felhasználható
eszközök EGT-államok közötti és harmadik országokba történő esetleges átruházására vonatkoznak,
e) a  hitelintézet likviditási kockázatot mérséklő eszközöket alkalmaz, ideértve a  megfelelő limitrendszert,
a  különféle stressz eseménykor is fedezetet nyújtó likviditási többlettartalékokat, a  kellően diverzifikált
finanszírozási szerkezetet, valamint különféle finanszírozási forrásokhoz való hozzáférést is, amelyeket
rendszeresen – legalább évente egyszer – felülvizsgál,
f ) a  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testülete a  likviditási pozíciókra és a  kockázatmérséklő
eszközökre vonatkozó alternatív forgatókönyvek figyelembevételével is áttekinti, és legalább évente egyszer
felülvizsgálja a  finanszírozási pozícióval kapcsolatos döntéseket alátámasztó feltételezéseket azzal, hogy
az  alternatív forgatókönyv kitér a  mérlegen kívüli tételekre és más függő kötelezettségekre, adott esetben
azon különleges célú gazdasági egységre is, amellyel összefüggésben a  hitelintézet szponzorként lép fel,
vagy amelynek lényeges likviditási támogatást nyújt,
g) a  hitelintézet eltérő időtávok és stressz események figyelembevételével felméri az  intézményfüggő, a  piaci
szintű és a kettő kombinációjából adódó alternatív forgatókönyvek lehetséges hatásait,
h) a  hitelintézet stratégiáit, belső szabályzatait és kockázatvállalási limitjeit az  f )  pontban meghatározott
alternatív forgatókönyvek kimenetele alapján kimutatott likviditási kockázatához igazítja,
i) a  hitelintézet az  esetleges likviditási hiányok megszüntetésére irányuló stratégiákat és végrehajtási
intézkedéseket tartalmazó, az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület által jóváhagyott tervekkel
rendelkezik, a  másik EGT-államban létrehozott fióktelepére vonatkozóan is, amelyeket az  f )  pont szerinti
alternatív forgatókönyvek kimenetele alapján legalább évente teszteli és frissíti, valamint
j) a  hitelintézet a  likviditás helyreállítására vonatkozó tervek azonnali végrehajthatóságának érdekében
előzetesen meghozza a szükséges működési intézkedéseket, amelyek magukban foglalják a központi banki
finanszírozáshoz szükséges fedezetek azonnali rendelkezésre állásának biztosítását, amely fedezetek szükség
esetén a hitelintézet kitettségeinek pénznemében is tarthatóak.
(7) A  rulírozó kitettségek értékpapírosítását kezdeményező hitelintézet, ha az  értékpapír előrehozott tőketörlesztésre
vonatkozó rendelkezést tartalmaz, likviditási tervvel rendelkezik a  terv szerinti tőketörlesztés, valamint
az előrehozott tőketörlesztés esetére.
(8) A hitelintézet a tevékenységének jellegével, nagyságrendjével és összetettségével összhangban alakítja ki likviditási
kockázati profilját és ennek megfelelően jár el.
(9) A  Felügyelet figyelemmel kíséri a  hitelintézet (8)  bekezdésben meghatározottaknak megfelelően kialakított
kockázati profiljának változásait. Ha ezen változások kihatnak a  hitelintézet biztonságos működésére vagy
a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitására, akkor a Felügyelet megteszi a szükséges intézkedéseket.
(10) Az  (5)  bekezdés h)  pontjában foglaltak teljesítésénél a  hitelintézet különösen figyelembe veszi az  575/2013/EU
rendelet 429.  cikke alapján meghatározott tőkeáttételi mutatót, valamint az  eszközök és kötelezettségek közötti
eltéréseket.
(11) A hitelintézet az 575/2013/EU rendelet alapján tőkekövetelménnyel nem fedezett piaci kockázatokra vonatkozóan is
megfelelő szintű belső tőkével rendelkezik.
109. § (1) A hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testülete felel a hitelintézet kockázatvállalásaiért.
 (2) Az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület elegendő időt fordít a  kockázatok megismerésére és
mérlegelésére, és biztosítja a  szükséges erőforrásokat a  kockázatok kezelésére, az  eszközök értékelésére, a  külső
hitelminősítések felhasználására, és a belső modellek alkalmazására annak érdekében, hogy a vonatkozó stratégiai
döntéseket kellő ismeretek birtokában, megfelelően alátámasztva hozzák meg.
(3) A  hitelintézet biztosítja megfelelő informatikai rendszer felállításával és működtetésével, hogy a  vezető testület
a  vezetői információs rendszeren keresztül naprakész információkkal rendelkezzen a  hitelintézet kockázatairól,
kockázatkezelési politikájáról és azok változásairól.
110. § (1) A mérlegfőösszeg tekintetében legalább öt százalékos piaci részesedéssel rendelkező hitelintézet kockázatvállalásikockázatkezelési bizottságot állít fel, amely folyamatosan figyelemmel kíséri a  hitelintézet kockázatvállalási
stratégiáját és kockázatvállalási hajlandóságát.
(2) A kockázatvállalási-kockázatkezelési bizottságot tagjai az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület olyan tagjai
közül kerülnek ki, akik az érintett hitelintézettel nem állnak munkaviszonyban. Ha a hitelintézet irányítási jogkörrel
rendelkező vezető testületben nincs legalább három olyan tag, aki nem áll munkaviszonyban a hitelintézettel, akkor
a kockázatvállalási-kockázatkezelési bizottságban a felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület független tagjai
is részt vehetnek.
(3) A  kockázatvállalási-kockázatkezelési bizottság tagjának megfelelő szakértelemmel kell rendelkeznie
a (4) bekezdésben meghatározott feladatok ellátásához.
(4) A kockázatvállalási-kockázatkezelési bizottság feladata különösen
a) szakvélemény elkészítése a  vezető állású személyek számára a  hitelintézet aktuális és a  jövőbeni
kockázatvállalási stratégiájáról és kockázatvállalási hajlandóságáról,
b) az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület támogatása a  kockázatvállalási stratégia végrehajtásának
felügyelésében,
c) az  ügyfélnek nyújtott pénzügyi vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatáshoz kapcsolódó árazási elvek és
a hitelintézet üzleti modellje, valamint kockázatvállalási stratégiája közötti összhang vizsgálata, továbbá
d) a  javadalmazási politika vizsgálata abból a  szempontból, hogy a  kialakított javadalmazási rendszer
ösztönző elemei figyelembe vegyék a  hitelintézet kockázatait, tőke- és likviditási helyzetét, és a  bevételek
valószínűségét és ütemezését.
(5) Ha a  kockázatvállalási-kockázatkezelési bizottság a  (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott feladatának ellátása
során úgy ítéli meg, hogy az árazási elvek nem tükrözik megfelelően az üzleti modell és a kockázatvállalási stratégia
szerinti kockázatokat, akkor az  árazási elvek módosítására tervet készít, amelyet benyújt az  irányítási jogkörrel
rendelkező vezető testület számára.
(6) A  kockázatvállalási-kockázatkezelési bizottság és a  felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület számára
feladataik ellátása során a  hitelintézet hozzáférést biztosít a  kockázati ellenőrzés funkcióhoz és külső szakértők
véleményéhez.
111. § (1) A mérlegfőösszeg tekintetében legalább öt százalékos piaci részesedéssel rendelkező hitelintézet hatékony, átfogó
és független, a hitelintézet minden jelentős kockázatára kiterjedő kockázati ellenőrzési funkcióért felelős szervezeti
egységet alakít ki és működtet.
(2) A  hitelintézet a  kockázati ellenőrzési funkcióért felelős szervezeti egység működtetésére mindenkor rendelkezik
a  hitelintézet mérete, tevékenységének jellege, nagyságrendje és összetettsége arányában megfelelő számú,
képzettségű és szakmailag alkalmas munkatárssal, megfelelő anyagi erőforrással, és a  feladatok ellátásához
szükséges hatáskörrel és információkhoz való hozzáféréssel.
(3) A kockázati ellenőrzési funkcióért felelős szervezeti egység feladata
a) a kockázatok azonosításának, mérésének és megfelelő jelentésének biztosítása,
b) a kockázatkezelési stratégia kidolgozásában és a kockázatkezelési döntések meghozatalában való részvétel,
és
c) a hitelintézet kockázatairól átfogó áttekintés biztosítása.
(4) A  kockázati ellenőrzési funkcióért felelős szervezeti egység közvetlenül is jelentést tehet a  felügyeleti jogkörrel
rendelkező vezető testület számára, és felhívhatja a figyelmét arra, hogy egyedi kockázat kialakulása veszélyezteti
vagy veszélyeztetheti a hitelintézet működését.
(5) Az  e  törvényben meghatározott összeférhetetlenségi szabályokat figyelembe véve, ha a  hitelintézetnek a  mérete,
tevékenységének jellege, nagyságrendje és összetettségének aránya indokolja, akkor a  hitelintézet a  kockázati
ellenőrzés funkció gyakorlására és irányítására csak ezzel a feladattal megbízott, külön – megfelelő szakértelemmel
és gyakorlattal rendelkező – független vezetőt jelöl ki, akinek munkaviszonya felmondással, azonnali hatályú
felmondással csak a felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület jóváhagyásával szüntethető meg.
112. § (1) A mérlegfőösszeg tekintetében legalább öt százalékos piaci részesedéssel rendelkező hitelintézet jelölő bizottságot
állít fel.
(2) A  jelölő bizottság tagjai a  vezető testület olyan tagjai közül kerülnek ki, akik az  érintett hitelintézettel nem állnak
munkaviszonyban. Ha a hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testületében nincs legalább három olyan
tag, aki nem áll munkaviszonyban a  hitelintézettel, akkor a  jelölő bizottságban a  felügyeleti jogkörrel rendelkező
vezető testület független tagjai is részt vehetnek.
(3) A jelölő bizottság feladata:
a) a vezető testületi tagságra jelöltek állítása és ajánlása,
b) az  adott vezető testületi tagsághoz szükséges képességek és feladatok meghatározása, és a  feladatok
ellátásához szükséges időráfordítás értékelése,
c) a vezető testületi tagok ismerete, készsége és tapasztalata közötti összhang értékelése,
d) a  vezető testület egésze és tagjai ismeretének, készségének és tapasztalatának legalább évente történő
értékelése, és a megállapításokról jelentés készítése a vezető testület számára,
e) a vezető testület méretének, összetételének és teljesítményének évente legalább egyszer történő értékelése,
és ajánlás megfogalmazása a hiányosságok kezelésére,
f ) a  vezető testületen belül a  nemek arányának meghatározása, és ennek eléréséhez szükséges stratégia
kidolgozása,
g) a  hitelintézet ügyvezetőjének kiválasztására és kinevezésére vonatkozó politikájának rendszeres
felülvizsgálása, és a megállapítások alapján az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület számára ajánlás
megfogalmazása, valamint
h) a vezető testületi döntések befolyásolástól való mentességének rendszeres felülvizsgálása.
 (4) A  jelölések során törekedni kell arra, hogy az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testületben minél szélesebb
szakismerettel rendelkező tagok vegyenek részt, és ennek előmozdítására a hitelintézet belső politikát dolgoz ki.
 (5) A Felügyelet a (4) bekezdés szerinti politikát felhasználva elemzéseket és összehasonlításokat végez a hitelintézetek
gyakorlatáról, amelyeket megküld az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) számára.
 (6) A  hitelintézet közzéteszi a  (3)  bekezdés f )  pontjában meghatározott nemek arányát, annak eléréséhez
meghatározott stratégiáját és a stratégia végrehajtásának módját.
 (7) A jelölő bizottság számára a hitelintézet biztosítja a (3) bekezdésben meghatározott feladatai ellátásához szükséges
megfelelő erőforrásokat, az  adatokhoz és információkhoz való hozzáférést, és indokolt esetben külső tanácsadó
igénybevételét.
113. § (1) Az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület tagjai megfelelő időt fordítanak a hitelintézetnél vállalt funkciójuk
ellátására.
(2) A  hitelintézet megfelelő humán és pénzügyi erőforrást biztosít az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület
tagjainak képzésére.
114. § (1) A  hitelintézet az  általa végzett pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységek és az  alkalmazott üzleti
modell jellegével, nagyságrendjével, összetettségével és kockázataival arányos helyreállítási tervet készít.
(2) A  helyreállítási terv a  hitelintézet esetleges fizetésképtelenné válásának – más hitelintézetekre vagy a  pénzügyi
közvetítőrendszerrel való összefonódásából adódóan – a  pénzügyi piacokra gyakorolható lehetséges hatásainak
arányában legalább a következőket tartalmazza:
a) a  terv kulcsfontosságú elemeinek, valamint az  előző tervhez képest bekövetkezett lényeges változásainak
összefoglalása,
b) az esetleges negatív piaci reakciók kezelését célzó kommunikációs és tájékoztatási terv,
c) a hitelintézet kritikus funkcióinak meghatározása,
d) a hitelintézet kritikus funkciói működésének fenntartásához szükséges, a likviditással és a fizetőképességgel
(szolvenciával) kapcsolatban tervezett lépések,
e) a terv minden egyes lényeges lépéséhez szükséges becsült időkeret,
f ) a  terv esetleges végrehajtását gátló tényezők leírása, ideértve az  ügyfelekre, a  szerződéses partnerekre,
valamint – összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet esetén – a  csoport többi tagjára gyakorolt
hatásokat is,
g) a  hitelintézet fő üzletágai, működési folyamatai és eszközei értékének valamint értékesíthetőségének
meghatározására irányuló eljárások, valamint értékesítésükhöz szükséges intézkedések és azok becsült
időkerete,
h) annak ismertetése, hogy a terv hogyan illeszkedik a hitelintézet vállalatirányítási rendszerébe, ideértve a terv
kidolgozásához és végrehajtásához kapcsolódó felelősségi köröket,
i) a 79. §-ban meghatározott tőkekövetelmény megőrzéséhez kapcsolódó szabályok, lehetséges lépések,
j) szabályok és intézkedések annak biztosítására, hogy a  hitelintézet megfelelően hozzáférjen válsághelyzeti
finanszírozási forrásokhoz,
k) a kötelezettségek szerkezetének átalakítására irányuló szabályok és intézkedések,
l) a fő üzletágak szerkezetének átalakítására irányuló szabályok és intézkedések,
m) a  fizetési, elszámolási rendszerekhez és egyéb infrastruktúrákhoz történő hozzáférés fenntartásához
szükséges szabályok és intézkedések,
n) a hitelintézet által tett vagy tervezett előkészítő lépések a helyreállítási terv végrehajtásának előmozdítására,
ideértve a hitelintézet megfelelő időben történő feltőkésítéséhez szükséges intézkedéseket is.
 (3) A  helyreállítási tervet legalább évente egyszer, valamint a  hitelintézet jogi vagy szervezeti felépítésével,
tevékenységével vagy pénzügyi helyzetével kapcsolatos minden olyan változást követően, amely a  tervben
foglaltak végrehajtására lényeges hatással lehet, a hitelintézet felülvizsgálja.
(4) A  hitelintézet együttműködik a  törvényben meghatározott szanálási hatósággal, biztosítandó, hogy esetleges
felszámolása – más hitelintézetekre vagy a  pénzügyi közvetítőrendszerrel való összefonódásából adódóan –
a  pénzügyi piacokra gyakorolható lehetséges hatásainak mérséklése érdekében a  szanálási hatóság alternatív
forgatókönyvekkel rendelkezzen a  hitelintézet szerkezetátalakítására, alapvető funkciói folyamatosságának
fenntartására, a  pénzügyi stabilitás megőrzésére, a  hitelintézet egésze vagy egy része életképességének
helyreállítására.
115. § (1) A  hitelintézet egyedi alapon teljesíti az  e  törvény által meghatározott kockázatkezelésre és vállalatirányítási
rendszerre vonatkozó követelményeket, kivéve, ha a  hitelintézetet a  Felügyelet az  575/2013/EU rendelet 7.  cikke
szerint a prudenciális követelmények egyedi alapon történő teljesítése alól mentesíti.
(2) Az  EU-szintű hitelintézeti anyavállalat és leányvállalatai, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat
és leányvállalatai, valamint az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat és leányvállalatai
összevont vagy szubkonszolidált alapon is teljesítik a  kockázatkezelésre és vállalatirányítási rendszerre vonatkozó
követelményeket azzal, hogy biztosítják a  kockázatkezelési és vállalatirányítási rendszerek egységességét,
összehangoltságát, következetességét, és a  Felügyelet részére szolgáltatandó adatok és információk kinyerési
képességét.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti konzisztens és összehangolt kockázatkezelési és vállalatirányítási rendszer alkalmazása
az e törvény hatálya alá nem tartozó leányvállalatok tekintetében is szükséges, kivéve, ha az EU-szintű hitelintézeti
anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding
társaság anyavállalat bizonyítja, hogy ezen elvárás teljesítése a harmadik ország – ahol a leányvállalat letelepedett –
jogrendje alapján jogellenesnek minősül.
(4) Az  ezen alcímben foglalt rendelkezéseket a  központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet a  központi szervével
együttesen teljesíti.
54. Jogsértések jelentése 116. § (1) A  hitelintézet hatékony és megbízható mechanizmust hoz létre, amely ösztönzi az  e  törvény, továbbá a  prudens
működésre vonatkozó jogszabályok, ideértve az 575/2013/EU rendelet előírásainak való tényleges vagy potenciális
megsértésének esetén történő vezető tisztségviselői és munkavállalói jelentéstételt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott mechanizmus magában foglalja:
a) a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó eljárást,
b) az  intézményen belüli jogsértést bejelentő munkavállaló diszkriminációval és tisztességtelen bánásmóddal
szembeni védelmét, valamint c) a hitelintézeten belüli jogsértést bejelentő személy, valamint a  jogsértésért feltehetően felelős természetes
személy személyes adatainak védelmét.
(3) A  hitelintézet a  jogsértés intézményen belüli jelentésére független és önálló csatornát és eljárásokat dolgoz ki és
működtet.
55. Javadalmazási politika 117. § (1) A hitelintézet az általa végzett pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel és az alkalmazott üzleti
modell jellegével, nagyságrendjével, összetettségével és kockázataival arányos, valamint megfelelő módon és
mértékben belső szabályzatában meghatározott javadalmazási politikával rendelkezik.
(2) A  javadalmazási politika hatálya a  hitelintézet vezető állású személyeire, a  belső szabályzatban meghatározott
kockázatvállalási és ellenőrzési funkciót betöltő munkavállalókra – ideértve a  belső kontroll feladatkört ellátó
munkavállalókat is – és az  előzőekkel azonos javadalmazási kategóriába tartozó azon munkavállalókra terjed ki,
akiknek a tevékenysége lényeges hatást gyakorol a hitelintézet kockázatvállalására.
(3) A  javadalmazási politika összhangban áll a  hatékony és eredményes kockázatkezeléssel, elősegíti annak
alkalmazását, és nem ösztönözhet a  hitelintézet kockázatvállalási limitjeit meghaladó kockázatok vállalására.
A  javadalmazási politika a  hitelintézet üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel is
összhangban áll, valamint az érdekkonfliktus elkerülését célzó intézkedéseket tartalmaz.
(4) A  hitelintézet a  javadalmazási politikára vonatkozó szabályokat összevont alapon minden olyan vállalkozás
tekintetében alkalmazza, amelyekre az összevont alapú felügyelet a hitelintézettel együttesen kiterjed.
(5) A javadalmazási politika elveit a felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület fogadja el, hajtja végre és vizsgálja
felül, az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület felel annak ellenőrzéséért, és a  javadalmazási politika
végrehajtását legalább évente a hitelintézet belső ellenőrzése is ellenőrzi.
(6) A  mérlegfőösszeg tekintetében legalább öt százalék piaci részesedéssel rendelkező hitelintézetek javadalmazási
bizottságot állítanak fel, amely felügyeli a  kockázatkezelésért és a  jogszabályoknak történő megfelelésért felelős
vezető – ideértve a  belső kontroll feladatkört ellátó munkavállalókat is – javadalmazását, valamint előkészíti
a  javadalmazásra vonatkozó döntéseket a  részvényesek, a  befektetők és a  hitelintézetben érdekelt egyéb felek
hosszú távú érdekeinek figyelembevételével.
(7) A  javadalmazási bizottság elnöke és tagjai az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület olyan tagjai közül
kerülnek ki, akik az  érintett hitelintézettel nem állnak munkaviszonyban. Ha a  hitelintézet irányítási jogkörrel
rendelkező vezető testületében nincs legalább három olyan tag, aki nem áll munkaviszonyban a  hitelintézettel,
akkor a  javadalmazási bizottságban a  felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület független tagjai is részt
vehetnek.
118. § (1) A hitelintézet elkülöníti az alapjavadalmazást és a teljesítményjavadalmazást és belső szabályzatban határozza meg
a teljes javadalmazáson belül az alapjavadalmazás és a teljesítményjavadalmazás arányát azzal a korlátozással, hogy
a  teljesítményjavadalmazás – a  (2)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – egyetlen vezető állású személy vagy
munkavállaló esetében sem haladhatja meg az alapjavadalmazás 100 százalékát.
(2) A hitelintézet az alapjavadalmazás legfeljebb 200 százalékát elérő teljesítményjavadalmazást alkalmazhat, ha
a) a hitelintézet közgyűlése arra felhatalmazást ad,
b) a  közgyűlésen megtárgyalt előterjesztés részletesen feltünteti a  magasabb teljesítményjavadalmazás
indoklását,
c) a közgyűlésen a hitelintézet tulajdonosainak támogató határozata
ca) legalább 66 százalékos többségű, amely a tulajdoni jogok legalább 50 százalékát jeleníti meg, vagy
cb) legalább a képviselt tulajdoni jogok 75 százalékos többségével kerül elfogadásra, és
d) a hitelintézet előzetesen tájékoztatja a Felügyeletet a közgyűlés előterjesztéséről, valamint a c) pont alapján
hozott határozatról.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti előterjesztés tartalmazza:
a) a magasabb alapjavadalmazás-teljesítményjavadalmazás arány szükségességének indokolását,
b) a javasolt maximális arányt,
c) az érintett vezető állású személyek és munkavállalók számára, beosztására vonatkozó adatokat, valamint
d) a hitelintézet stabil tőkehelyzetének fenntartására vonatkozó követelményre gyakorolt hatást.
(4) A (3) bekezdés c) pontjában meghatározott személy sem közvetlenül, sem közvetve nem gyakorolhatja tulajdonosi
vagy tagi szavazati jogait a (2) bekezdés c) pontja szerinti határozat meghozatalakor.
(5) A  hitelintézet igazolja a  Felügyelet felé, hogy a  javasolt magasabb alapjavadalmazás-teljesítményjavadalmazás
arány nem ütközik a  hitelintézet e  törvényben, továbbá a  prudens működésre vonatkozó jogszabályokban, és
az 575/2013/EU rendeletben meghatározott követelményekkel.
(6) A  hitelintézet a  teljesítményjavadalmazás legfeljebb 25 százaléka esetében egy legalább ötéves időszakra
kiterjesztett kifizetéskor az összeg meghatározására a Felügyelet rendeletében foglalt diszkontrátát alkalmazza.
(7) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben rögzített korlátozásokat figyelembe véve az  alapjavadalmazás és
a teljesítményjavadalmazás aránya kiegyensúlyozott. Ezen belül az alapjavadalmazás olyan mértékű, hogy rugalmas
javadalmazási politika érvényesüljön, és lehetőség legyen arra, hogy adott esetben a teljes javadalmazás kizárólag
alapjavadalmazásból álljon.
(8) Teljesítményjavadalmazásnál egyszerre kell értékelni a  vezető állású személy vagy a  munkavállaló – pénzügyi
és nem pénzügyi kritériumokon alapuló –, az  érintett szervezeti egység és a  hitelintézet eredményét.
A teljesítményértékelés alapja a hitelintézet hosszú távú teljesítménye, ezért az értékelés többéves időtávra terjed ki,
és a teljesítményjavadalmazás kifizetésére kötelezettséget vállalni csak kivételesen, új munkavállaló felvételekor egy
évre lehet. A  hitelintézet a  teljesítményjavadalmazásként szétosztható összeg meghatározásánál figyelembe veszi
az üzleti ciklusokat, a jelenlegi és jövőbeni kockázatokat, a tőke költségét és a szükséges likviditást.
(9) A  teljesítményjavadalmazásra kötelezettség nem vállalható, és nem képezheti részét a  jövőbeli javadalmazási
terveknek.
(10) Teljesítményjavadalmazás csak akkor fizethető, és a vezető állású személy vagy a munkavállaló csak akkor jogosult
a teljesítményjavadalmazásra, ha
a) a hitelintézet pénzügyi helyzete fenntartható, és
b) a  hitelintézet, az  érintett szervezeti egység és a  vezető állású személy vagy munkavállaló teljesítménye azt
indokolttá teszi.
 (11) A teljesítményjavadalmazás legalább 50 százaléka a következőkből áll:
a) az  érintett hitelintézet részvényeiből vagy tulajdoni részesedéseiből az  érintett hitelintézet jogi formájától
függően és abból eredő sajátosságainak figyelembevételével, illetve a szabályozott piacra be nem vezetett
hitelintézet esetében részvényhez kötött eszközökből vagy azokkal egyenértékű nem készpénz alapú
eszközökből, és
b) olyan teljesítményjavadalmazás céljára felhasználható kiegészítő alapvető tőkéből, járulékos tőkéből vagy
egyéb instrumentumokból, amelyek
ba) elsődleges alapvető tőkeelemmé konvertálhatóak át, vagy
bb) leírhatóak az említett tőkeelemekből, és
amelyek folyamatosan tükrözik a  hitelintézet kitettségeinek minőségét azzal, hogy ezekre az  eszközökre
a visszatartási politika megfelelően vonatkozik.
(12) A  teljesítményjavadalmazás legalább 40 százalékát – a  belső szabályzatban meghatározott küszöbértéknél
magasabb összegű teljesítményjavadalmazás esetén legalább hatvan százalékát – halasztva, az üzleti tevékenység
természetétől, kockázataitól és az adott vezető állású személy, munkavállaló tevékenységeitől függően három évnél
rövidebb időtartamú munkaviszony esetén a munkaviszony megszűnésekor, egyébként három–ötéves időszak alatt
kell kifizetni.
(13) A teljesítményjavadalmazás 100 százalékára csökkentési lehetőség vagy visszakövetelési szabályok alkalmazandóak.
A  hitelintézet a  belső szabályzatában konkrét kritériumokat határoz meg a  csökkentési vagy a  visszakövetelési
szabályok alkalmazására, amelyben tekintettel van arra, hogy a vezető állású személy vagy a munkavállaló
a) részese vagy felelőse volt-e olyan gyakorlatnak, amely a  hitelintézet számára bekövetkezett jelentős
veszteséget okozott, és
b) megfelel-e az alkalmasságra és megfelelőségre vonatkozó elvárásoknak.
(14) Ha a  hitelintézet pénzügyi teljesítménye a  belső szabályzatban meghatározottak szerinti mértékben azért romlik,
mert az adott vezető állású személy, munkavállaló túlzott kockázatot vállalt, a vezető állású személy, munkavállaló
kifizetendő teljesítményjavadalmazását csökkenteni kell.
(15) A  teljesítményjavadalmazás kifizetése nem eredményezheti azt, hogy a  hitelintézet nem tudja a  szükséges
mértékben megerősíteni a tőkéjét, és kifizetéskor a hitelintézet nem alkalmazhat olyan módszereket, amelyek nem
állnak összhangban a javadalmazási politika elveinek teljesülésével.
(16) A  teljesítményjavadalmazás kifizetése nem eredményezheti az  e  törvényben, továbbá a  prudens működésre
vonatkozó jogszabályokban, és az 575/2013/EU rendeletben meghatározott követelmények nem teljesítését.
119. § (1) A munkaviszony megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések az eltelt időszakban elért teljesítményt tükrözik, az el nem
ért eredményhez kifizetés nem kapcsolódhat.
(2) Az  előző munkaviszony alapján fennálló, szerződésből következő teljes javadalmazás átvállalásával vagy az  előző
teljes javadalmazásból következő kompenzáció révén adott újabb teljes javadalmazás összhangban áll a hitelintézet
hosszú távú érdekeivel, ideértve a visszatartási, a halasztási, a teljesítmény- és a visszakövetelési megállapodásokat is.
(3) Ha a  hitelintézet a  nyugdíjpolitikára vonatkozó szabályzattal rendelkezik, az  összhangban áll a  hitelintézet üzleti
stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel. Ha a  nyugdíjpolitikára vonatkozó szabályzat
alapján a  vezető állású személy, munkavállaló részére teljesítményjavadalmazása részeként nem kötelező
nyugdíjjuttatás jár, a hitelintézet a munkaviszony megszűnése után ötéves visszatartási időszak figyelembevételével
fizetheti ki ezen juttatásokat a 118. § (11) bekezdésben meghatározott eszközök formájában.
120. § (1) A  hitelintézet ellenőrzési feladatokat végző munkavállalói – ideértve a  belső kontroll feladatkört ellátó
munkavállalókat is – javadalmazása független az  általuk felügyelt szervezeti egységek teljesítményétől,
az a feladatkörükhöz kapcsolódó célkitűzések elérésén alapul.
(2) Az  ellenőrzési feladatokat és a  kockázatkezelési feladatokat végző munkavállalóknak – ideértve a  belső kontroll
feladatkört ellátó munkavállalókat is – a javadalmazását – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a felügyelő
bizottság felügyeli.
(3) Ha a  hitelintézet javadalmazási bizottságot állít fel, akkor a  javadalmazási bizottság a  felelős az  érintett
munkavállalók javadalmazásának felügyeletéért.
(4) A hitelintézet vezető állású személye, munkavállalója nem köthet olyan fedezeti ügyletet, amely a javadalmazására
vonatkozó szerződésben foglalt kockázatvállalás hatásait kiküszöbölné.
121. § (1) Az  ezen alcímben foglalt rendelkezések alkalmazásában a  központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet
a központi szervével egy hitelintézetnek tekintendő.
(2) Másik EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepe a  hitelintézet székhelye szerinti
állam javadalmazásra vonatkozó jogszabályban foglalt szabályokat alkalmazza.
56. Nyilvánosságra hozatal 122. § (1) A  hitelintézet egyedi alapon legalább félévente eleget tesz az  575/2013/EU rendelet Nyolcadik részében
meghatározott nyilvánosságra hozatali követelménynek azzal, hogy a  nyilvánosságra hozatali szabályzatában
a nyilvánosságra hozatal rendszerességét és a nyilvánosságra hozatal kiterjedését is rögzíti.
(2) A  tagállami anyavállalat és a  tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat legalább évente nyilvánosságra
hozza – az 575/2013/EU rendeletben foglaltakon kívül – a jogi, vállalatirányítási és szervezeti struktúráját, valamint
javadalmazási politikáját is.
(3) A hitelintézet nyilvánosságra hozatali kötelezettségét honlapján vagy azon az internetes felületen teljesíti, amelyen
az éves számviteli beszámolóját hozza nyilvánosságra.
123. § (1) A hitelintézet, ha az 575/2013/EU rendelet alapján összevont alapú felügyelet alá tartozik, legalább évente egyszer
nyilvánosságra hozza az üzleti évre vonatkozóan (EGT-államonként és harmadik országonkénti bontásban)
a) a hitelintézet nevét, tevékenységek jellegét és földrajzi tagozódását,
b) árbevételét,
c) teljes munkaidőben alkalmazottak létszámát,
d) adózás előtti eredményét,
e) az eredményt terhelő adókat, valamint
f ) a kapott állami támogatást.
(2) A  hitelintézet egyedi alapon nyilvánosságra hozza az  adózott eredmény és a  mérlegfőösszeg hányadosaként
kifejezett eszközarányos jövedelmezőségi mutatóját.
57. Belső minősítésen alapuló módszerek alkalmazása 124. § (1) Az  575/2013/EU rendelet harmadik része, I. címe 3. fejezetének 1. szakaszában és IV. címe 5. fejezetének
1–5. szakaszában meghatározottak sérelme nélkül a  hitelintézet a  mérete, szervezeti felépítése, tevékenységének
jellege, nagyságrendje és összetettsége alapján törekszik a  belső minősítésen alapuló módszerek alkalmazására
kockázattal súlyozott kitettség értéke és tőkekövetelményének meghatározása során.
(2) A  hitelintézet tevékenységének jellege, nagyságrendje és összetettsége alapján a  kitettsége tekintetében nem
használhatja kizárólagosan a külső hitelminősítő által kiadott hitelminősítést.
(3) A  Felügyelet figyelemmel kíséri a  hitelintézetnek az  (1) és (2)  bekezdés szerinti stratégiai és operatív lépéseit, és
ösztönzi a  hitelintézetet belső hitelkockázat-értékelési képességük fejlesztésére, belső modellek alkalmazására,
különösen
a) a kereskedési könyvbe bevezetett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok egyedi kockázata, és
b) a nemteljesítési és átminősítési kockázata
tekintetében, ha a  hitelintézet kitettségeinek speciális kockázata abszolút értelemben jelentős és különböző
kibocsátók hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaiból nagyszámú jelentős pozícióval rendelkezik.
VII. FEJEZET
TULAJDONJOG GYAKORLÁSÁNAK SZABÁLYAI, IRÁNYíTÁS ÉS ELLENŐRZÉS
58. A befolyásoló részesedéssel rendelkező tulajdonosok 125. § A pénzügyi intézmény befolyásoló részesedéssel rendelkező tagja csak olyan személy lehet,
a) aki (amely) független a  pénzügyi intézmény óvatos, körültekintő és megbízható (a  továbbiakban együtt:
prudens) működését veszélyeztető befolyástól, jó üzleti hírnévvel rendelkezik, valamint biztosítani képes
a pénzügyi intézmény megbízható, gondos tagi irányítását és ellenőrzését, valamint
b) akinek (amelynek) üzleti kapcsolatrendszere és tagi szerkezete átlátható és ezáltal nem zárja ki a  pénzügyi
intézmény fölötti hatékony felügyelet gyakorlását.
59. A befolyásoló részesedés megszerzésének engedélyezése 126. § (1) A Felügyelettől engedélyt kér, aki pénzügyi intézményben
a) befolyásoló részesedést kíván szerezni, vagy
b) befolyásoló részesedést úgy kívánja módosítani, hogy az elérje a 20, a 33 vagy az 50 százalékos határértéket.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott engedély iránti kérelemhez a  kérelmező benyújtja a  18.  § (1)  bekezdés g),
h) pontjában és a 18. § (2)–(4) bekezdésben meghatározott iratokat.
(3) A pénzügyi intézmény tagja a tagi részesedéséhez vagy a szavazati joghoz kapcsolódó, annak arányát meghaladó
előnyöket biztosító megállapodást csak a Felügyelet engedélyével köthet.
(4) Pénzügyi intézményben befolyásoló részesedéssel rendelkező vállalkozásban többségi részesedés szerzéséhez
a Felügyelet engedélye szükséges.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti engedély iránti kérelem tartalmazza
a) a pénzügyi intézményben befolyásoló részesedéssel rendelkező megnevezését,
b) a pénzügyi intézményben befolyásoló részesedéssel rendelkező vállalkozásból a kérelmező birtokában lévő
részesedés megjelölését,
c) a megszerezni kívánt részesedés arányát,
d) a tagi részesedés szerzésére vagy a szavazati joghoz kapcsolódó, jelentős előnyöket biztosító megállapodásra
tett szerződéses ajánlatot, valamint
e) a  kérelmezőnél vezető tisztségviselői beosztásban lévő személy tekintetében a  137.  § (4)  bekezdésében
meghatározott kizáró ok megítéléséhez szükséges tényeket és a  137.  § (6)  bekezdésében meghatározott
büntetőeljárással kapcsolatos nyilatkozatot.
127. § (1) A befolyásoló részesedés mértékének megállapításánál a szavazati jog kiszámítása – a szavazati jog gyakorlásának
korlátozására vonatkozó előírásoktól függetlenül – mindazon részesedés alapján történik, amelyhez a  vállalkozás
létesítő okiratának rendelkezése alapján szavazati jog kapcsolódik.
(2) A  befolyásoló részesedés mértékének meghatározásakor a  kérelmező részesedésén kívül a  (3) és (4)  bekezdés
szerinti szavazati jogot is figyelembe kell venni.
(3) A  befolyásoló részesedés mértékének meghatározásakor figyelembe kell venni a  kérelmező ellenőrzött
vállalkozásaként működő
a) befektetési alapkezelő, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozást
(a  továbbiakban: ÁÉKBV) kezelő vállalkozás szavazati jogát, ha a  befektetési alapkezelő, ÁÉKBV-t kezelő
vállalkozás az általa kezelt értékpapír-állományhoz kapcsolódó szavazati jogot,
b) hitelintézet, befektetési vállalkozás szavazati jogát, ha a  hitelintézet, befektetési vállalkozás az  általa kezelt
portfólióhoz kapcsolódó szavazati jogot
a kérelmező, a  kérelmező másik ellenőrzött vállalkozásának közvetlen, közvetett bármely más módon adott
utasítása alapján gyakorolhatja.
(4) A  befolyásoló részesedés mértékének meghatározásakor a  kérelmező szavazati jogaként szükséges figyelembe
venni a részesedéshez kapcsolódó szavazati jogot, amelyet
a) a  kérelmező és harmadik személy olyan megállapodás alapján gyakorolhat, amely lehetővé teszi
a megállapodásban részes felek számára a szavazati jog összehangolt gyakorlását,
b) a kérelmező a szavazati jog ideiglenes átruházására irányuló megállapodás alapján gyakorolhat,
c) a  kérelmező a  nála biztosítékként elhelyezett részesedéshez kapcsolódóan, megállapodás alapján
gyakorolhat,
d) a kérelmező a részesedésre vonatkozó haszonélvezeti jog alapján gyakorolhat,
e) a kérelmező ellenőrzött vállalkozása az a)–d) pontban meghatározottak alapján gyakorolhat,
f ) a kérelmező letétkezelőként – a letevő konkrét utasítása hiányában – saját döntése alapján gyakorolhat,
g) harmadik személy – a  kérelmezővel kötött megállapodás alapján – saját nevében, a  kérelmező javára
gyakorolhat, vagy
h) a  kérelmező meghatalmazottként – a  meghatalmazó konkrét utasítása hiányában – saját döntése alapján
gyakorolhat.
 (5) A befolyásoló részesedés mértékének meghatározásakor nem szükséges figyelembe venni a kérelmező ellenőrzött
vállalkozásának szavazati jogát, ha a  kérelmező és annak ellenőrzött vállalkozása a  részesedés megszerzésekor
írásban nyilatkozik arról, hogy
a) a szavazati jogot nem gyakorolja vagy harmadik személy a kérelmezőtől és annak ellenőrzött vállalkozásától
függetlenül gyakorolhatja, és a részesedést annak megszerzésétől számított egy éven belül elidegeníti,
b) a szavazati jogot harmadik – a kérelmezőtől és annak ellenőrzött vállalkozásától független – személy papír
alapú vagy elektronikus eszköz útján adott konkrét utasítása szerint gyakorolhatja, vagy
c) a pénzügyi intézmény döntéshozó, ügyvezető vagy felügyelő szervei, vagy testületi tagjainak kinevezésére,
felmentésére vonatkozó döntések meghozatalában nem vesz részt.
 (6) A befolyásoló részesedés mértékének meghatározásakor nem szükséges figyelembe venni a kérelmező ellenőrzött
vállalkozásaként működő hitelintézet, befektetési vállalkozás szavazati jogát, ha a  hitelintézet, befektetési
vállalkozás rendelkezik portfóliókezelési tevékenység végzésére jogosító engedéllyel, és
a) papír alapú vagy elektronikus eszköz útján adott konkrét utasítása alapján,
b) a kérelmezőtől függetlenül
gyakorolhatja az általa kezelt portfólióhoz kapcsolódó szavazati jogot.
128. § (1) A pénzügyi intézményben befolyásoló részesedéssel rendelkező személy a szerződéskötést megelőzően két nappal
a Felügyeletnek bejelenti, ha
a) befolyásoló részesedését teljes egészében meg kívánja szüntetni, vagy
b) befolyásoló részesedését úgy kívánja módosítani, hogy az  a  20, 33 vagy 50 százalékos határérték alá
csökkenjen.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy két napon belül a Felügyeletnek bejelenti, ha új vezető tisztségviselőt
választott.
 (3) A  bejelentés – az  (1)  bekezdés b)  pontja esetében – tartalmazza a  fennmaradó tagi részesedést, a  szavazati jog
mértékét vagy a jelentős előnyt biztosító szerződés módosítását is.
129. § (1) A  Felügyelet a  126.  § (1) és (3)  bekezdésében meghatározott kérelem átvételét a  benyújtástól számított két
munkanapon belül, írásban igazolja a  kérelmező, illetve a  befolyással rendelkező felé (a  továbbiakban: átvételi
igazolás), és egyben tájékoztatja a  (2)–(6)  bekezdésben meghatározott ügyintézési határidőről. Ez  a  rendelkezés
megfelelően alkalmazandó a hiánypótlás esetében is.
(2) A  Felügyelet az  átvételi igazolás kiállításától számított hatvan munkanapon belül megvizsgálja a  befolyásszerzési
szándékot abból a  szempontból, hogy annak megvalósulását követően az  e  törvényben foglaltak teljesítése
biztosítható-e.
(3) A  Felügyelet az  e  törvényben meghatározott információk hiányos vagy nem megfelelő módon való benyújtása
esetén az  átvételi igazolás kiállításától számított ötven munkanapon belül, az  értékelés befejezéséhez szükséges
információk megjelölésével, írásban további tájékoztatást, illetve a  hiányok pótlását kérheti (a  továbbiakban:
hiánypótlás).
(4) A hiánypótlásra biztosított határidő húsz munkanap.
 (5) A hiánypótlásra biztosított határidő harminc munkanap, ha a kérelmező
a) székhelye harmadik országban található, vagy
b) nem tartozik a  Tanács 85/611/EGK, a  92/49/EGK irányelvét, valamint az  Európai Parlament és a  Tanács
2002/83/EK, a  2005/68/EK és a  2006/48/EK irányelvét átültető EGT-állami jogszabályok szerinti felügyelet
hatálya alá.
(6) A hiánypótlás kérelmező általi teljesítését követően a Felügyelet a kérelmezőtől jogosult egyéb tájékoztatást is kérni.
Ezen tájékoztatás teljesítésére biztosított határidőt azonban az  ügyintézési határidő számításánál figyelembe kell
venni.
130. § (1) Ha a kérelmező
a) másik EGT-államban tevékenység végzésére jogosító engedéllyel rendelkező pénzügyi intézmény,
befektetési vállalkozás, biztosító, viszontbiztosító, ÁÉKBV-t kezelő vállalkozás,
b) anyavállalata az a) pontban foglalt vállalkozásnak vagy
c) ellenőrzött vállalkozása az a) pontban foglalt vállalkozás,
akkor a Felügyelet a kérelmet haladéktalanul továbbítja a pénzügyi intézmény, a befektetési vállalkozás, a biztosító,
a viszontbiztosító és az ÁÉKBV-t kezelő vállalkozás székhelye szerinti, illetékes felügyeleti hatóságnak.
(2) Az  illetékes felügyeleti hatóságok által a  Felügyelet számára megküldött állásfoglalásokat a  Felügyelet határozata
indokolásában ismerteti.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kérelmező kérelmét egy másik illetékes felügyeleti hatóság továbbította a  Felügyelet
részére, akkor a Felügyelet a szükséges információkat a kérelmet továbbító illetékes felügyeleti hatóságnak átadja,
javaslatát megfogalmazza, indokolt esetben a kérelem elfogadása tekintetében fenntartását jelentheti be.
131. § (1) A  Felügyelet a  126.  § (1) és (3)  bekezdésében meghatározott engedély iránti kérelmet elutasítja, ha a  kérelmező
– ideértve annak tagját vagy vezető tisztségviselőjét is –
a) tevékenysége, illetve a  pénzügyi intézményre gyakorolt befolyása veszélyezteti a  pénzügyi intézmény
független, megbízható és körültekintő tagi irányítását,
b) üzleti tevékenységének, kapcsolatainak jellege, vagy a más vállalkozásokkal fennálló közvetlen és közvetett
tagi részesedésének szerkezete olyan, hogy a felügyeleti tevékenységet akadályozza vagy
c) nem rendelkezik jó üzleti hírnévvel.
(2) Az engedélyt kérő személy vagy tagjának, vezető tisztségviselőjének tevékenysége, illetve a pénzügyi intézményre
gyakorolt befolyása különösen akkor veszélyezteti a pénzügyi intézmény független, megbízható és körültekintő tagi
irányítását, ha
a) pénzügyi, gazdasági helyzete az  ajánlat tárgyát képező részesedésszerzés nagyságához viszonyítva nem
minősíthető megfelelőnek,
b) nem bizonyítható a  részesedésszerzéshez felhasznált pénzeszközök eredetének törvényessége vagy
a pénzeszközök tulajdonosaként megjelölt személy adatainak valódisága,
c) nem teljesíti a rendkívüli intézkedési tervben megállapított feltételeket,
d) szavazati jogának gyakorlását a Felügyelet – a bejelentést megelőző öt éven belül – felfüggesztette vagy
e) természetes személy esetén a 137. § (4) bekezdésében foglalt kizáró ok áll fenn.
(3) Ha a befolyásoló részesedés engedélyezésének megtagadására okot adó körülmény nem áll fenn, de a természetes
személy mint kérelmező ellen a  137.  § (6)  bekezdésében meghatározott büntetőeljárás van folyamatban,
a Felügyelet az engedélyt a tag szavazati jogának a büntetőeljárás befejezéséig történő felfüggesztésével adja meg.
(4) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott tény vagy körülmény ellenőrzése érdekében a Felügyelet bármelyik érdekelt
féltől törvény felhatalmazása alapján kezelhető adatot, illetve tájékoztatást kérhet.
(5) Ha a  befolyásoló részesedés megszerzésének feltételei már nem állnak fenn, a  Felügyelet a  jogellenes állapot
megszüntetéséig vagy megszűnéséig, illetve a  feltételek meglétének ismételt igazolásáig a  tag szavazati jogának
gyakorlását felfüggeszti.
(6) Ha pénzügyi intézmény tagja szavazati jogát törvény rendelkezése alapján nem gyakorolhatja, szavazati jogát
a határozatképesség megállapításánál számításon kívül kell hagyni.
(7) A  Felügyelet engedélye nem helyettesíti a  Gazdasági Versenyhivatalnak az  irányítás megszerzéséhez szükséges
engedélyét.
132. § (1) Ha a Felügyelet a 129. §-ban meghatározott ügyintézési határidőn belül a befolyásoló részesedés megszerzésének,
illetve a  meglévő befolyásoló részesedés mértéke növelésének jóváhagyását nem tagadja meg, a  jóváhagyás
megadottnak tekintendő.
(2) Ha a  Felügyelet a  befolyásoló részesedés megszerzését, illetve a  meglévő befolyásoló részesedés mértékének
növelését nem tagadja meg, annak lebonyolítására határidőt állapíthat meg, amely nem haladhatja meg a  hat
hónapot.
133. § Az előírt engedély iránti kérelem benyújtásának elmulasztása, a  kérelem elutasítása, az  előírt bejelentési
kötelezettség elmulasztása vagy az  adatszolgáltatás megtagadása esetén a  részesedésszerzésre vagy az  előny
biztosítására irányuló szerződésből származó szavazati jogok gyakorlását a  Felügyelet a  megfelelő törvényes
feltételek biztosításáig megtilthatja.
134. § (1) Aki a pénzügyi intézményben
a) befolyásoló részesedést szerzett,
b) befolyásoló részesedését úgy módosította, hogy
ba) az eléri a 20, 33 vagy 50 százalékos határértéket vagy
bb) az már nem éri el a 20, 33 vagy 50 százalékos határértéket vagy
c) a  tulajdonjoghoz vagy a  szavazati joghoz kapcsolódó, jelentős előnyöket biztosító megállapodást kötött,
vagy az ilyen megállapodást módosította
a szerződéskötést követő harminc napon belül írásban értesíti a Felügyeletet.
 (2) A  pénzügyi intézmény öt munkanapon belül a  Felügyeletet írásban tájékoztatja, ha tudomást szerez
a 126–128. §-ban meghatározott arányú részesedés megszerzéséről, elidegenítéséről, illetve módosulásáról.
60. A tulajdonosokra, a vezető testületek tagjaira és a vezető állású személyekre vonatkozó szabályok
135. § A nyilvános részvénytársasági formában működő hitelintézet alapszabálya meghatározhatja az egy részvényes által
gyakorolható szavazati jog legmagasabb mértékét. A szavazati jog legmagasabb mértékének meghatározása során
tilos a  részvényesek közötti bármiféle különbségtétel. A  társaság alapszabálya az  alapszabályban meghatározott
részvényesi csoport szavazati joggyakorlását maximáló szabályt is előírhat.
136. § (1) A  pénzügyi intézmény igazgatósága a  névre szóló részvényekről és a  részvények tulajdonosáról olyan
részvénykönyvet vezet, amely a következő adatokat tartalmazza:
a) a  részvénytulajdonosok nevét, természetes személy esetén lakcímét, anyja nevét, állampolgárságát, jogi
személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság és egyéni cég esetén pedig székhelyét,
b) ha a részvénynek több tulajdonosa van, akkor a tulajdonosok és a közös képviselő a) pontban meghatározott
adatait,
c) a részvény értékpapírkódját, sorozatát és névértékét,
d) a részvény fajtáját,
e) a részvényvásárlás időpontját,
f ) a részvényvásárlás részvénykönyvbe történő bejegyzésének időpontját,
g) a felülbélyegzés időpontját,
h) a részvény bevonásának és megsemmisítésének időpontját, valamint
i) a tulajdonszerzéssel összefüggő felügyeleti határozat ügyszámát és meghozatalának időpontját.
(2) A  részvénykönyvet az  igazgatóság úgy vezeti, hogy abból visszamenőlegesen is megállapítható legyen
mindennemű változtatás, módosítás, törlés vagy javítás, az  adatot bejegyző személye, valamint a  bejegyzés
jogalapja és időpontja.
(3) A részvénykönyv mellékleteként az igazgatóság nyilvántartja a  legalább öt százalékot elérő tagok által a pénzügyi
intézményben birtokolt, a  3.  melléklet szerint számított közvetett tulajdonának azonosításra alkalmas adatait is.
A pénzügyi intézményben ötszázalékos vagy ezt meghaladó tulajdoni hányaddal rendelkező, illetve ilyen hányadot
megszerző tag a  pénzügyi intézményben birtokolt közvetett tulajdonát, illetve annak változását az  azonosításra
alkalmas adatok egyidejű közlésével bejelenti a pénzügyi intézménynek.
(4) A  (3)  bekezdésben foglalt kötelezettségét nem teljesítő tag szavazati jogának gyakorlását a  kötelezettség
teljesítéséig a Felügyelet felfüggeszti.
(5) A részvénytársasági formában működő pénzügyi intézmény vezető állású személye a tulajdonában lévő, a pénzügyi
intézmény által kibocsátott részvényét a pénzügyi intézmény igazgatóságának bejelenti.
137. § (1) A  Felügyelet előzetes engedélyével választható meg és nevezhető ki a  pénzügyi intézménynél a  vezető állású
személy, továbbá a  pénzügyi holding társaság és a  vegyes pénzügyi holding társaság tevékenységét ténylegesen
irányító vezető állású személy.
(2) Az  engedély megadottnak tekintendő, ha a  Felügyelet a  kérelem megérkezését követő naptól számított
harminc napon belül azt nem utasítja el vagy az  engedélyezési eljárást nem függeszti fel. Ha az  (1)  bekezdésben
meghatározott személlyel szemben a (6) bekezdésben meghatározott büntetőeljárás van folyamatban, a Felügyelet
a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárását a büntetőeljárás befejezéséig felfüggeszti.
(3) A Felügyelet a természetes személy megválasztására, vagy kinevezésére irányuló engedélykérelmet akkor utasítja el,
ha a (4) és (5) bekezdésben felsorolt kizáró okok valamelyike a kinevezésre vagy megválasztásra javasolt személlyel
szemben fennáll vagy ügyvezető esetén, ha a javasolt személy a 155. §-ban foglalt feltételeknek nem felel meg.
(4) Pénzügyi intézménynél és vegyes pénzügyi holding társaságnál nem lehet vezető állású személy az, aki
a) befolyásoló részesedéssel rendelkezik (vagy rendelkezett) vagy vezető állású személy (vagy az volt) egy olyan
pénzügyi intézményben,
aa) amely esetében a fizetésképtelenséget csak a Felügyelet által alkalmazott kivételes intézkedésekkel
lehet elkerülni, vagy
ab) amelyet a tevékenységi engedély visszavonása miatt fel kellett számolni,
és akinek személyes felelősségét e helyzet kialakulásáért jogerős határozat megállapította;
b) súlyosan vagy rendszeresen megsértette e  törvény vagy más, a  banküzemre vagy a  pénzügyi intézmény
gazdálkodására vonatkozó jogszabály előírásait, és ezt a Felügyelet, más hatóság vagy bíróság öt évnél nem
régebben kelt jogerős határozatban megállapította;
c) büntetett előéletű;
d) nem rendelkezik jó üzleti hírnévvel.
(5) Hitelintézetnél nem lehet vezető állású személy – a  felügyelő bizottsági tag kivételével – a  (4)  bekezdésben
foglaltakon túl az sem, aki
a) nem rendelkezik legalább háromévi – a  banki vagy vállalati gazdálkodás vagy a  közigazgatás pénzügyi,
illetve gazdasági területén szerzett – vezetői gyakorlattal,
b) más pénzügyi intézménynél könyvvizsgáló,
c) olyan tisztséget tölt be, amely tisztség ellátása korlátozhatja szakmai feladatainak ellátását.
(6) Akivel szemben
a) a  2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvény XV. fejezetének VII. és VIII. címében, a  XVII. és
XVIII. fejezetében,
b) a Btk. XXVII. Fejezetében vagy XXXV–XLIII. Fejezetében
meghatározott bűncselekmény miatt az ügyész vádat emelt, illetve külföldön olyan vagyon elleni vagy gazdasági
bűncselekmény miatt, amely a  magyar jog szerint büntetendő, az  illetékes hatóság vádat emelt, a  büntetőeljárás
befejezéséig vezető állású személyként nem foglalkoztatható, illetve az ilyen feladatok általa történő ellátását fel kell
függeszteni.
(7) Nyilvános részvénytársasági formában működő hitelintézet alapszabálya az  igazgatósági tagok visszahívását
a szavazatok egyszerű többségénél nagyobb, de legfeljebb háromnegyedes arányú határozathoz is kötheti.
138. § (1) Ahol e törvény pénzügyi intézmény vagy pénzügyi vállalkozás
a) tagját említi, azon az alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetén az alapítvány alapítóit,
b) igazgatóságát említi, azon az  alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetén az  alapítvány
kuratóriumát
kell érteni. (2) Ahol e  törvény közgyűlést említ, azon alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetén az  alapítvány
alapítóit kell érteni.
(3) Ahol e  törvény a  közgyűlés összehívását, illetve a  tagok intézkedését írja elő, de az  intézkedés megtételére
az alapítvány kuratóriuma jogosult, azon az alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetén a kuratórium
összehívását és intézkedésének megtételét kell érteni.
61. Jó üzleti hírnév 139. § (1) A jó üzleti hírnevet a kérelmező bizonyítja.
 (2) A  jó üzleti hírnév igazolásának módját a  kérelmező megválaszthatja, de a  Felügyelet egyéb, pontosan
meghatározott iratok (okmányok) benyújtását írhatja elő.
 (3) A jó üzleti hírnév bizonyításának sikertelenségét a Felügyelet határozattal állapítja meg.
 (4) A Felügyelet a jó üzleti hírnév fennállásának megállapítása érdekében az illetékes külföldi hatóságot közvetlenül is
megkeresheti, továbbá e célból megtekintheti az EBH által EGT-állam intézkedésekről vezetett adatbázisát.
62. Felelősségi és képviseleti szabályok 140. § (1) A  pénzügyi intézmény igazgatóságának, felügyelő bizottságának vezetői és tagjai, és a  fióktelep formájában
működő pénzügyi intézmény vezető állású személyei felelősek azért, hogy a pénzügyi intézmény az engedélyezett
tevékenységeket az  e  törvény, továbbá a  prudens működésre vonatkozó jogszabályok, valamint az  575/2013/EU
rendelet előírásainak megfelelően végezze.
(2) A  vezető állású személy és a  pénzügyi intézmény alkalmazottja mindenkor a  beosztásával járó fokozott szakmai
követelményeknek megfelelően, elvárható gondossággal és szakértelemmel, a pénzügyi intézmény és az ügyfelek
érdekeinek figyelembevételével, a jogszabályok szerint jár el.
141. § (1) Cégjegyzésre – ideértve a  fizetési számla feletti rendelkezést is – és a  hitelintézet nevében a  pénzügyi, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos kötelezettségvállalásra
a) részvénytársasági vagy szövetkezeti formában működő hitelintézet esetében két igazgatósági tag, illetve két
ügyvezető,
b) külföldi hitelintézet fióktelepe esetében két vezető állású személy
együttesen jogosult.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti együttes aláírási jog – a  hitelintézet igazgatósága által jóváhagyott belső szabályzatban
rögzített eljárási rend szerint – együttes aláírási jogként átruházható. A  hitelintézet ügyfelének kérésére be kell
mutatni a hitelintézet nevében kötelezettséget vállalók aláírási jogát meghatározó belső szabályzatot.
142. § A vezető állású személy és a pénzügyi intézmény könyvvizsgálója haladéktalanul bejelenti a Felügyeletnek, ha
a) fennáll a veszélye annak, hogy a pénzügyi intézmény nem tud eleget tenni a pénzügyi, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatási tevékenységből származó kötelezettségeinek, nem tud megfelelni e törvény és a felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályok, valamint a  tevékenységére vonatkozó egyéb jogszabályok,valamint
a devizajogszabályok előírásainak,
b) a pénzügyi intézmény nem tud eleget tenni fizetési kötelezettségeinek,
c) bekövetkezett a  pénzügyi intézmény alapítási vagy tevékenységi engedélye visszavonásának a  32.  §-ban
meghatározott oka. 63. Összeférhetetlenség 143. § A vezető állású személy a Felügyeletnek haladéktalanul bejelenti, ha
a) egy másik pénzügyi intézménynél igazgatósági taggá, felügyelő bizottsági taggá, ügyvezetővé vagy
fióktelep formájában működő pénzügyi intézmény vezető tisztségviselőjévé választják, vagy ilyen tisztségét
megszünteti,
b) vállalkozásban befolyásoló részesedést szerez vagy az ilyen befolyását megszünteti,
c) ellene a 137. § (6) bekezdésben meghatározott büntetőeljárás indul.
144. § (1) A vezető állású személy és az üzleti döntésre felhatalmazott alkalmazott nem vehet részt a pénzügyi intézmény által
történő kötelezettségvállalásra vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában, ha annál az ügyfélnél, amely
részére a kockázatvállalás történik vezető állást tölt be vagy befolyásoló részesedéssel rendelkezik.
(2) A vezető állású személy, a pénzügyi intézmény alkalmazottja, megbízott szakértője nem vehet részt olyan döntés
előkészítésében és olyan döntésben, amelyhez saját magának, közeli hozzátartozójának vagy a  közvetlen és
közvetett tulajdonában álló vállalkozásnak üzleti érdeke fűződik.
(3) A  vezető állású személy nem vállalhat szerződéses kötelezettséget – ideértve az  adásvételi szerződést is – azzal
a  pénzügyi intézménnyel, amelyben igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag, vagy ügyvezető, kivéve, ha
a szerződés megkötéséhez az igazgatóság előzetesen egyhangú szavazással hozzájárult.
(4) A  (3) bekezdésben foglalt rendelkezést kell megfelelően alkalmazni a csoporthoz tartozó pénzügyi intézményben
igazgatósági, felügyelő bizottsági, ügyvezetői tisztséget vagy állást betöltő vezető állású személyre, ha a csoporthoz
tartozó pénzügyi intézménnyel kíván szerződést kötni. Ebben az esetben a szerződéskötéshez a szerződő pénzügyi
intézmény és az irányító hitelintézet igazgatóságának előzetes egyetértése szükséges, ha az nem azonos az irányító
hitelintézettel.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti korlátozást nem kell alkalmazni, ha a  kockázatvállalást megalapozó döntés olyan
összevont felügyelet alá tartozó vállalkozásra vonatkozik, amely összevont alapú felügyelet kiterjed arra a pénzügyi
intézményre is, amelynél a  döntésben résztvevő vezető állású személy vagy az  üzleti döntésre felhatalmazott
alkalmazott tölt be vezető állást.
145. § (1) A  mérlegfőösszeg tekintetében legalább 5 százalékos piaci részesedéssel rendelkező hitelintézetnél a  következő
tisztségeket lehet együttesen betölteni:
a) egy ügyvezetői tisztség és vezető testületben betöltött, kettő nem ügyvezetői tisztség vagy
b) vezető testületben betöltött, négy nem ügyvezetői tisztség.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában egy ügyvezetői tisztségnek minősül
a) az  ugyanazon csoporton belül betöltött ügyvezetői vagy vezető testületben betöltött, nem ügyvezetői
tisztség,
b) azon ügyvezetői tisztség, amelyet ba) intézményvédelmi rendszer tagjánál töltenek be, vagy
bb) olyan vállalkozásnál töltenek be, amelyben az  (1)  bekezdésben meghatározott hitelintézet
befolyásoló részesedéssel rendelkezik.
 (3) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátozás nem terjed ki az olyan szervezetben betöltött ügyvezetői tisztségre,
amely nem folytat üzleti jellegű tevékenységet.
 (4) A  Felügyelet engedélyezheti az  (1)  bekezdésben meghatározott hitelintézet ügyvezetője számára, hogy
a korlátozást meghaladóan további egy nem ügyvezetői tisztséget töltsön be.
64. A belső információval kapcsolatos ügylet tilalma 146. § (1) Belső információ a pénzügyi intézmény vagy ügyfele pénzügyi, gazdasági vagy jogi helyzetével, vagy ezek várható
változásával összefüggő, nyilvánosságra még nem került olyan információ, amelynek nyilvánosságra kerülése,
a pénzügyi intézmény vagy ügyfele megítélésének jelentős befolyásolására alkalmas.
(2) Ezen alcím alkalmazása szempontjából belső információval rendelkező személynek minősül
a) a vezető állású személy, valamint az a személy, akit e törvény vagy a pénzügyi intézmény belső szabályozása
vezetőnek vagy vezető tisztségviselőnek minősít,
b) az  a  hatósági, szakértői tevékenységet ellátó személy, aki a  belső információhoz a  pénzügyi intézménnyel
kapcsolatos tevékenysége során hozzájut,
c) az a)–b) pontban felsorolt személyek közeli hozzátartozója, valamint
d) az  a  személy, aki belső információhoz jutott, ideértve a  külföldi pénzügyi intézmény vezetőjét vagy
alkalmazottját is. 147. § (1) A  146.  § (2)  bekezdésében meghatározott személy munkakörében vagy az  annak révén birtokába jutott
– a pénzügyi intézmény működésével és ügyfeleivel kapcsolatos – információt nem használhatja fel, és nem adhatja
át vagy nem teheti hozzáférhetővé illetéktelen személy számára.
(2) Tilos a  belső információ felhasználásával vagy a  146.  § (2)  bekezdésében meghatározott személlyel a  belső
információval érintett körben olyan ügyletet kötni, olyan ügyletkötésre megbízást vagy befektetési tanácsot adni,
amelynek alapján a  146.  § (2)  bekezdésében meghatározott személy vagy közeli hozzátartozója, illetve harmadik
személy bármilyen vagyoni előnyhöz jut, illetve amely más személynek kárt okoz.
65. Pénzügyi intézmények irányítása 148. § (1) Pénzügyi intézmény irányítási jogkörrel rendelkező vezető testületének tagja csak természetes személy lehet.
 (2) A  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testületben legalább két olyan tagnak kell lennie, aki
a hitelintézettel munkaviszonyban áll (a továbbiakban: belső tag).
 (3) A  szövetkezeti hitelintézet igazgatóságában van legalább egy belső tag, alapítványi formában működő pénzügyi
vállalkozás kuratóriumában van legalább egy, az alapítvánnyal munkaviszonyban álló tag.
149. § (1) A  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testületében legalább két olyan tag van, aki
a  devizajogszabályok alapján devizabelföldinek minősül – ideértve a  szabad mozgás és tartózkodás jogával
rendelkező személyt is –, és legalább egy éve állandó belföldi lakóhellyel rendelkezik.
(2) A  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület belső tagjává a  hitelintézet ügyvezetői választhatóak.
Nem lehet tag, aki a hitelintézetnél vagy a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló pénzügyi intézménynél az előző
három évben könyvvizsgáló volt.
(3) A  hitelintézet irányítási jogkörrel rendelkező vezető testületének a  hitelintézettel munkaviszonyban álló tagja
munkaviszonyának megszűnésével egyidejűleg – ha törvény másként nem rendelkezik – a tagsága megszűnik.
150. § Pénzügyi intézménynél az igazgatóság gyakorolja az ügyvezetőkkel kapcsolatban a munkáltatói jogokat.
151. § (1) A pénzügyi intézmény vezető testületének üléseiről jegyzőkönyvet kell vezetni. A jegyzőkönyv tartalmazza
a) az ülés helyét és idejét,
b) a jelen lévő tagok nevét,
c) az elhangzott indítványokat,
d) a meghozott döntéseket, illetve e döntések elleni tiltakozásokat.
(2) A vezető testület tagja kérheti véleményének szó szerinti felvételét a jegyzőkönyvbe.
 (3) A  jegyzőkönyvet az ülés elnöke és két jelen lévő további vezető testületi tag írja alá. A  jegyzőkönyvet valamennyi
vezető testületi tagnak, valamint az igazgatósági ülés jegyzőkönyvét a felügyelő bizottság elnökének az ülést követő
tizenöt napon belül meg kell küldeni függetlenül attól, hogy az ülésen részt vett-e.
(4) Távbeszélőn, telefaxon, telexen és más hasonló módon a  vezető testület csak akkor hozhat érvényes határozatot
az  alapszabályban meghatározott időtartamon belül, ha a  vezető testületi tagok alapszabályban meghatározott
hányadának szavazatát teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalja, és megküldi a  pénzügyi intézmény
székhelyére.
152. § (1) A felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület tagja csak természetes személy lehet.
 (2) A  felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület legalább három, legfeljebb kilenc tagból álló testület,
amelynek tagjai a  dolgozói képviseletet ellátó személyek kivételével a  pénzügyi intézménnyel nem állhatnak
munkaviszonyban.
(3) A felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület feladata különösen:
a) gondoskodás arról, hogy a pénzügyi intézmény rendelkezzen átfogó és az eredményes működésre alkalmas
ellenőrzési rendszerrel,
b) javaslattétel a közgyűlés számára a megválasztandó könyvvizsgáló személyére és díjazására,
c) a pénzügyi intézmény éves és közbenső pénzügyi jelentéseinek ellenőrzése,
d) a belső ellenőrzési szervezet irányítása, amelynek keretében a felügyelő bizottság
da) elfogadja a belső ellenőrzési szervezeti egység éves ellenőrzési tervét,
db) legalább félévente megtárgyalja a  belső ellenőrzés által készített jelentéseket, és ellenőrzi
a szükséges intézkedések végrehajtását,
dc) szükség esetén külső szakértő felkérésével segíti a belső ellenőrzés munkáját,
dd) javaslatot tesz a belső ellenőrzési szervezeti egység létszámának változtatására,
e) a belső ellenőrzés által végzett vizsgálatok megállapításai alapján ajánlások és javaslatok kidolgozása.
(4) A felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület számára feladatai ellátása során a hitelintézet hozzáférést biztosít
a  hitelintézet kockázataira vonatkozó információkhoz, a  kockázati ellenőrzés funkcióhoz és a  külső szakértők
véleményéhez.
(5) A  belső ellenőrzési szervezet vezetője munkaviszonyának létesítésével, munkáltató részéről történő
megszüntetésével kapcsolatos döntések a felügyelő bizottság előzetes egyetértésével hozhatóak meg.
(6) A felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület elnöke a bizottsági ülést követő tíz napon belül a Felügyeletnek
megküldi azokat a  jegyzőkönyveket, előterjesztéseket és jelentéseket, amelyek a  felügyelő bizottság által tárgyalt
olyan napirendi pontra vonatkoznak, amelynek tárgya a  pénzügyi intézmény belső szabályzatainak súlyos
megsértése vagy az irányításban, vezetésben észlelt súlyos szabálytalanság.
153. § Az alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás kuratóriuma működésének ellenőrzésére legalább
háromtagú ellenőrző testületet kell létrehozni. Az  ellenőrző testület működésére a  pénzügyi intézmény felügyelő
bizottságára vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
66. Belső ellenőrzés és belső ellenőrzési rendszer 154. § (1) A  bank és a  szakosított hitelintézet független, közvetlenül a  felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület
irányítása alatt álló belső ellenőrzési szervezeti egységet működtet. A  belső ellenőrzési rendszer működtetését
a belső ellenőrzési szervezeti egység végzi, a belső ellenőrzési szervezeti egység feladatait a belső ellenőr látja el.
(2) A belső ellenőrzési rendszer működtetésének célja, hogy
a) a hitelintézet jogszabályoknak megfelelő működését elősegítse,
b) a hitelintézet belső szabályzataiban foglalt előírások betartását ellenőrizze,
c) a jogszabályoktól és a belső szabályzatokban foglaltaktól való eltéréseket feltárja, továbbá javaslatot tudjon
megfogalmazni a feltárt hiányosságok kijavítására,
d) a döntéshozatalhoz szükséges pénzügyi és egyéb információk biztosíthatóak legyenek,
e) a hitelintézet, valamint ügyfeleinek és a tulajdonosoknak az érdekei védve legyenek, valamint
f ) a hitelintézetre vonatkozó belső szabályzatokban foglalt előírások betartását, és azok tartalmi elégségességét
ellenőrizze.
 (3) A belső ellenőrzési rendszer eleme a belső ellenőrzés (a folyamatba épített ellenőrzés, a vezetői ellenőrzés és a belső
ellenőrzési szervezet), és a vezetői információs rendszer.
 (4) A  belső ellenőrzési rendszert a  hitelintézet az  általa folytatott szolgáltatási tevékenységek sajátosságaival,
kiterjedtségével, összetettségével és kockázataival összhangban alakítja ki. A  belső ellenőrzési rendszer
a  hitelintézet adatbázisaira épül, átfogó elemzésekkel és kockázatelemzésekkel alátámasztott. A  belső ellenőrzési
rendszer kiterjed a  hitelintézet működésének egészére, egyes szervezeti egységeinek elkülönült és illeszkedő
működésére, valamint a kiszervezett tevékenységre is.
(5) A  szövetkezeti hitelintézet, a  pénzügyi vállalkozás legalább egy belső ellenőrt foglalkoztat. A  szövetkezeti
hitelintézet és a pénzügyi vállalkozás írásban megállapodhat arról, hogy a belső ellenőr kölcsönös foglalkoztatása
ellen nem emel kifogást. Ugyanazon személy legfeljebb három szövetkezeti hitelintézetnél vagy pénzügyi
vállalkozásnál foglalkoztatható belső ellenőrként.
(6) A belső ellenőrzés szervezetét, hatáskörét, feladatait, a belső ellenőrrel szemben támasztott szakmai követelményt
és eljárási szabályokat a pénzügyi vállalkozás belső szabályzatban rögzíti.
(7) A pénzügyi intézménynél működő belső ellenőrzési szervezet (belső ellenőr) feladata
a) a pénzügyi intézmény
aa) belső szabályzatnak megfelelő működésének,
ab) pénzügyi szolgáltatási, illetve kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének a  törvényesség,
a biztonság, az áttekinthetőség szempontjából történő
 vizsgálata, és
b) mindaz, amit jogszabály a feladatkörébe utal.
(8) A  belső ellenőrzési szervezeti egység számára az  éves tervhez képest további ellenőrzési feladatokat csak
a felügyelő bizottság, a belső ellenőrzési szervezeti egység vezetője, valamint a felügyelő bizottság egyetértésével
vagy utólagos tájékoztatásával az ügyvezető határozhat meg.
(9) A belső ellenőr feletti munkáltatói jogokat közvetlenül az ügyvezető gyakorolja.
(10) A belső ellenőrzési szervezeti egység vezetője vagy a belső ellenőr
a) a jelentését megküldi
aa) a felügyelő bizottságnak és az igazgatóságnak,
ab) fióktelep esetén az  alapító felügyelő bizottságának és igazgatóságának vagy ezek megfelelő
szervének; továbbá
b) gondoskodik arról, hogy szükség esetén jelentése a Felügyelet rendelkezésére álljon.
(11) A belső ellenőrzési szervezeti egység vezetésével, vagy ha a pénzügyi intézmény csak egy belső ellenőrt alkalmaz,
akkor a belső ellenőrzési feladatok ellátásával csak olyan személy bízható meg, aki
a) a  155.  § (3)  bekezdésben meghatározott szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel vagy mérlegképes
könyvelői szakképesítéssel és legalább hároméves szakmai gyakorlattal rendelkezik és
b) büntetlen előéletű.
(12) A  belső ellenőrzési szervezeti egység feladatait, a  belső ellenőrrel szemben támasztott szakmai követelményeket,
a  rendelkezésére bocsátandó informatikai és egyéb technikai feltételeket, valamint az  ellenőrzés lefolytatásának
eljárási szabályait az  irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület belső ellenőrzési szabályzatban rögzíti azzal,
hogy legalább évente felülvizsgálja annak tartalmát. A belső ellenőrzési szabályzatra nem terjed ki a  (2) bekezdés
f ) pontja szerinti ellenőrzés.
67. Ügyvezetés 155. § (1) Hitelintézetnél ügyvezetőnek, vagy fióktelep formájában működő hitelintézetnél vezető állású személynek
az nevezhető ki és az választható meg,
a) aki megfelel a  vezető állású személyekre vonatkozó, a  137.  §-ban meghatározott általános
követelményeknek;
b) akinek személyét érintően a megválasztás, illetve a kinevezés tervezett időpontját legalább harminc nappal
megelőzően a Felügyelet részére – az előzetes engedély megszerzése érdekében – kérelmet nyújtottak be, és
a Felügyelet az engedélyt megadta vagy a 137. § (2) bekezdése alapján megadottnak tekintendő;
c) aki rendelkezik
ca) szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel és legalább négyéves, hitelintézetnél szerzett vezetői
gyakorlattal,
cb) szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel és legalább ötéves, a  Felügyeletnél, az  OBA-nál vagy
önkéntes betétbiztosítási, intézményvédelmi alapnál, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeleténél
vagy annak jogelődjénél, továbbá ezeknek megfelelő külföldi intézménynél szerzett vezetői
gyakorlattal,
cc) szakirányú felsőfokú végzettséggel és vállalkozásnál vagy a  közigazgatásban szerzett legalább
hatéves szakirányú vezetői gyakorlattal, vagy
cd) nem szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel, de azonos típusú vagy hasonló méretű pénzügyi
intézménynél, befektetési társaságnál szerzett legalább hatéves szakirányú vezetői gyakorlattal.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kérelem tartalmazza a  kinevezni tervezett vagy megválasztani kívánt személy
szakmai önéletrajzát, valamint az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésére vonatkozó okiratokat vagy
azok hiteles másolatát, valamint az érintett személynek a 137. § (6) bekezdésében meghatározott büntetőeljárásra
vonatkozó nyilatkozatát.
(3) Az (1) bekezdés c) pont ca)–cc) alpontja alkalmazásában szakirányú felsőfokú iskolai végzettségűnek minősül, aki
a) a  felsőoktatásról szóló törvény szerint a  közgazdasági felsőoktatásban egyetemi vagy főiskolai szintű
szakképzettséget, vagy a  felsőoktatásról szóló törvény szerint a  gazdaságtudományok képzési területen
alapképzésben vagy mesterképzésben közgazdász szakképzettséget,
b) jogász szakképzettséget,
c) könyvvizsgálói képesítést, vagy
d) felsőfokú vagy posztgraduális bankszakmai képesítést
szerzett.
(4) Pénzügyi vállalkozás ügyvezetőjének az nevezhető ki vagy választható meg,
a) aki megfelel a  vezető állású személyekre vonatkozó, a  137.  §-ban meghatározott általános
követelményeknek;
b) akinek személyét érintően a megválasztás, illetve a kinevezés tervezett időpontját legalább harminc nappal
megelőzően a  Felügyelet részére – az  előzetes engedély megszerzése érdekében – kérelmet nyújtottak
be, és a  Felügyelet az  engedélyt megadta, vagy a  137.  § (2)  bekezdése alapján az  engedély megadottnak
tekintendő;
c) aki rendelkezik
ca) felsőfokú iskolai végzettséggel,
cb) pénzügyi intézménynél, az  MNB-nél, a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeleténél vagy annak
jogelődjénél vagy a közigazgatásban szerzett legalább hároméves szakmai gyakorlattal vagy
cc) más gazdasági területen szerzett legalább hároméves vezetői gyakorlattal.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti kérelem tartalmazza a  kinevezni vagy megválasztani tervezett személy szakmai
önéletrajzát, valamint a  (4)  bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésére vonatkozó okiratokat vagy azok
hiteles másolatát, valamint az  érintett személynek a  137.  § (6)  bekezdésben meghatározott büntetőeljárásra
vonatkozó nyilatkozatát.
156. § (1) Részvénytársasági vagy szövetkezeti formában működő hitelintézet ügyvezetését legalább két ügyvezetőnek,
harmadik országbeli hitelintézet fióktelepének ügyvezetését legalább két vezető állású személynek, pénzügyi
vállalkozás ügyvezetését legalább egy ügyvezetőnek munkaviszony keretében kell ellátnia.
(2) Harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe esetén a  vezető állású személyek között legalább egy olyan magyar
állampolgárságú devizabelföldi személynek kell lennie, aki legalább egy éve állandó belföldi lakóhellyel rendelkezik.
68. Közérdeklődésre számot tartó hitelintézetre vonatkozó előírások 157. § (1) A  közérdeklődésre számot tartó hitelintézet a  Gt. 311.  §-a szerinti audit bizottságot hoz létre és működtet,
figyelemmel arra, hogy nem nyilvános részvénytársasági formában működő hitelintézet esetén, ahol
a Gt. részvénytársaságot és közgyűlést említ ott hitelintézetet és annak legfőbb szervét kell érteni.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak nem alkalmazandóak, ha a  közérdeklődésre számot tartó hitelintézet rendelkezik
olyan testülettel, amely megfelel a  Gt. 311.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott feltételeknek és a  testület
ellátja a Gt. 311. § (3)–(4) bekezdésében foglaltakat. A közérdeklődésre számot tartó hitelintézet ebben az esetben
saját honlapján nyilvánosságra hozza a testület összetételét, valamint azt, hogy melyik testület látja el a Gt. 311. §
(3)–(4) bekezdésében foglalt feladatokat.
(3) A mérlegfőösszeg tekintetében 5 százaléknál kisebb piaci részesedéssel rendelkező közérdeklődésre számot tartó
hitelintézet közös kockázatvállalási-kockázatkezelési és audit bizottságot állíthat fel, amelynek tagjai megfelelő
szakértelemmel rendelkeznek feladataik ellátásához.
69. Belső szervezet 158. § (1) Ha a  hitelintézet befektetési szolgáltatási vagy kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenységet is végez, akkor
olyan belső szervezeti, működési és eljárási rendet alakít ki, amelyen belül elkülönülnek a  pénzügyi, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatással és a befektetési szolgáltatással foglalkozó szervezeti egységek.
(2) Az  elkülönülés célja, hogy a  hitelintézet ne tudja befolyásolni ügyfele, a  hitelintézeti üzletágak, valamint
a hitelintézetek és egyéb piaci szereplők közötti ügyleteket.
(3) A  hitelintézeten belül elkülönült szervezeti egységek banktitkot és értékpapírtitkot csak belső szabályzatban
meghatározott módon adhatnak át egymásnak. A  szabályzatnak biztosítania kell, hogy banktitokhoz és
értékpapírtitokhoz csak az jusson hozzá, akinek arra feladata elvégzéséhez szüksége van.
(4) A belső szabályzatot a hitelintézet megküldi a Felügyeletnek.
VIII. FEJEZET
TITOKTARTÁS 70. Üzleti titok 159. § (1) E törvény alkalmazásában üzleti titok fogalma alatt a Ptk.-ban meghatározott fogalmat kell érteni.
 (2) A  pénzügyi intézmény és a  pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó – pénzügyi intézménynek nem
minősülő – vállalkozás (ideértve a  közvetítőt is) tulajdonosa, a  pénzügyi intézményben befolyásoló részesedést
szerezni kívánó személy, a vezető állású személy, valamint a pénzügyi intézmény és a pénzügyi, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást nyújtó – pénzügyi intézménynek nem minősülő – vállalkozás alkalmazottja köteles a  pénzügyi
intézmény működésével kapcsolatban tudomására jutott üzleti titkot – időbeli korlátozás nélkül – megtartani.
(3) A (2) bekezdésben előírt titoktartási kötelezettség nem áll fenn a feladatkörében eljáró
a) MNB-vel
b) az  OBA-val, betét- és intézményvédelmi alappal, valamint a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról
és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló törvény alapján a  szövetkezeti hitelintézeti
integráció feladatkörében eljáró központi bankjával és az  ugyanezen törvényben leírt intézményvédelmi
szervezettel és az  ugyanezen törvényben nevesített és ott meghatározott feladatkörében eljáró
kormánybiztossal,
c) nemzetbiztonsági szolgálattal,
d) Állami Számvevőszékkel,
e) Gazdasági Versenyhivatallal,
f ) kormányzati ellenőrzési szervvel,
g) vagyonellenőrrel,
h) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító, valamint a  belső bűnmegelőzési és
bűnfelderítési feladatokat ellátó szervvel
szemben. (4) A  (2)  bekezdésben előírt titoktartási kötelezettség az  eljárás alapját képező ügyre vonatkozóan nem áll fenn
a feladatkörében eljáró
a) nyomozó hatósággal, ügyészséggel szemben a  folyamatban lévő büntetőeljárás, valamint a  feljelentés
kiegészítése keretében,
b) a  büntető-, valamint hagyatékkal kapcsolatos polgári ügyben, továbbá a  csőd-, illetve felszámolási eljárás,
valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal szemben,
c) a  törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a  titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos
információgyűjtésre felhatalmazott szervvel szemben.
 (5) A pénzügyi intézmény a nyomozó hatóságot, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító,
valamint a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervet a „halaszthatatlan intézkedés” jelzéssel
ellátott, önálló jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresésére is köteles tájékoztatni az  általa
kezelt, az adott üggyel összefüggő, üzleti titoknak minősülő adatokról.
(6) Nem jelenti az  üzleti titok sérelmét az  MNB által a  hitelintézetekről egyedi azonosításra alkalmas adatok
szolgáltatása
a) a nemzetgazdasági folyamatok elemzése, illetve a központi költségvetés tervezése céljából, vagy
b) ha olyan helyzet áll elő, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitását
az államháztartásért felelős miniszter és a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter részére.
(7) Nem jelenti az üzleti titok sérelmét, ha a Felügyelet eleget tesz a felügyeleti stressz-tesztre vonatkozó kötelezettség
végrehajtására, valamint a felügyeleti stressz-teszt eredményeinek az EBH részére való továbbítására abból a célból,
hogy az EBH az európai uniós stressz-tesztek eredményeit összegezve nyilvánosságra hozza.
71. Banktitok 160. § (1) Banktitok minden olyan, az  egyes ügyfelekről a  pénzügyi intézmény rendelkezésére álló tény, információ,
megoldás vagy adat, amely ügyfél személyére, adataira, vagyoni helyzetére, üzleti tevékenységére, gazdálkodására,
tulajdonosi, üzleti kapcsolataira, valamint a pénzügyi intézmény által vezetett számlájának egyenlegére, forgalmára,
továbbá a pénzügyi intézménnyel kötött szerződéseire vonatkozik.
(2) E  törvény banktitokra vonatkozó rendelkezései szempontjából a  pénzügyi intézmény ügyfelének tekintendő
mindenki, aki (amely) a  pénzügyi intézménytől pénzügyi szolgáltatást vesz igénybe. A  banktitokra vonatkozó
szabályokat alkalmazni kell arra a személyre is, aki szolgáltatás igénybevétele céljából lép kapcsolatba a pénzügyi
intézménnyel, de a szolgáltatást nem veszi igénybe.
(3) A  banktitokra vonatkozó rendelkezéseket a  közvetítő ügyfelének (1)  bekezdésben meghatározott adataira is
megfelelően alkalmazni kell.
161. § (1) Banktitok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha
a) a  pénzügyi intézmény ügyfele, annak törvényes képviselője a  rá vonatkozó kiszolgáltatható banktitok-kört
pontosan megjelölve közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan kéri vagy erre
felhatalmazást ad; nem szükséges a közokiratba, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalás, ha az ügyfél
ezt az írásbeli nyilatkozatát a pénzügyi intézménnyel történő szerződéskötés keretében nyújtja,
b) e törvény a banktitok megtartásának kötelezettsége alól felmentést ad,
c) a pénzügyi intézmény érdeke ezt az ügyféllel szemben fennálló követelése eladásához vagy lejárt követelése
érvényesítéséhez szükségessé teszi.
 (2) Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn
a) a  feladatkörében eljáró MNB-vel, OBA-val, betét- és intézményvédelmi alappal, és a  szövetkezeti
hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló törvény alapján
a  szövetkezeti hitelintézeti integráció feladatkörében eljáró központi bankjával, intézményvédelmi
szervezettel, valamint törvényben nevesített és ott meghatározott feladatkörében eljáró kormánybiztossal,
Állami Számvevőszékkel, Gazdasági Versenyhivatallal, a  Pénzügyi Békéltető Testülettel, az  önkéntes
intézményvédelmi és betétbiztosítási alapokkal, az európai támogatások felhasználásának szabályszerűségét
ellenőrző Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF),
b) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel és jegyzővel, valamint a feladatkörében eljáró gyámhatósággal,
c) a  csődeljárás, felszámolási eljárás, önkormányzati adósságrendezési eljárás, illetve végelszámolás ügyében
eljáró vagyonfelügyelővel, felszámolóval, pénzügyi gondnokkal, illetve végelszámolóval,
d) a  folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró, valamint a  feljelentés kiegészítését végző nyomozó
hatósággal, ügyészséggel,
e) a  büntető-, valamint polgári ügyben, a  csőd-, illetve felszámolási eljárás, továbbá kényszertörlési eljárás,
valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal,
f ) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos
információgyűjtésre felhatalmazott szervvel,
g) a  főigazgató eseti engedélye alapján a  törvényben meghatározott feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági
szolgálattal,
h) az  adó-, vám- és egészségbiztosítási, nyugdíjbiztosítási igazgatási kötelezettség teljesítésének ellenőrzése,
valamint az  ilyen tartozást megállapító végrehajtható okirat végrehajtása, továbbá a  jogalap nélkül felvett
ellátás összegének megtérülése érdekében eljáró adóhatósággal, vámhatósággal, illetve egészségbiztosítási
szervvel, nyugdíjbiztosítási igazgatási szervvel,
i) bírósági végrehajtási eljárásban és a  bírósági végrehajtó által lefolytatott közigazgatási végrehajtási
eljárásban – ideértve a  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 79/C.  § (2)  bekezdése alapján
a közös számla nem adós tulajdonosának nevére és címére vonatkozó megkeresést is – eljáró végrehajtóval,
valamint a bírósági végrehajtási eljárásba a  lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet alapján
bekapcsolódni szándékozó kincstárral,
j) a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával,
k) a  pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásáról szóló törvény szerinti feladatkörében eljáró államháztartásért
felelős miniszterrel, a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszterrel és az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk hatálya alá tartozó állami támogatások – az  Európai Unió
működéséről szóló szerződésben szereplő mezőgazdasági termékek előállításához és kereskedelméhez
nyújtott támogatások és az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott támogatások,
valamint jogszabályban más miniszter feladatkörébe utalt támogatások kivételével – versenyszempontú
ellenőrzésének hazai koordinálásáért felelős miniszterrel,
l) a  lakáscélú támogatások igénybevételének és felhasználásának jogszerűsége céljából feladatkörében
ellenőrzést végző, továbbá a  jogalap nélkül felvett fogyatékossági támogatás összegének megtérülése
érdekében eljáró kincstárral,
m) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal,
n) a  Magyar Könyvvizsgálói Kamara által a  pénzügyi intézménynél működő vagy volt könyvvizsgálója ellen
indított fegyelmi eljárás keretében a Magyar Könyvvizsgálói Kamarával,
o) a feladatkörében eljáró kormányzati ellenőrzési szervvel,
p) az  eltűnt vagy az  elfogatóparancs, európai elfogatóparancs, nemzetközi elfogatóparancs hatálya alatt álló
személyek felkutatását, továbbá az ismeretlen személy vagy holttest azonosítását végző rendőri szervvel
szemben e szerveknek a pénzügyi intézményhez intézett írásbeli megkeresése esetén.
(3) A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha
a) az adóhatóság és a Felügyelet nemzetközi szerződés, illetve együttműködési megállapodás alapján, külföldi
hatóság írásbeli megkeresésének teljesítése érdekében írásban kér adatot a  pénzügyi intézménytől, ha
a megkeresés tartalmazza a külföldi hatóság által aláírt titoktartási záradékot,
b) a hitelintézet az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 52. § (8) bekezdése alapján szolgáltat adatot,
c) a  pénzügyi intézmény a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes
személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény 13.  § (1)  bekezdése alapján szolgáltat
adatot,
d) a  pénzügyi intézmény az  Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget,
e) a  pénzügyi intézmény a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról
szóló törvényben (a továbbiakban: Pmt.) meghatározott bejelentési kötelezettségét teljesíti,
f ) a  magyar bűnüldöző szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli
megkeresésének teljesítése céljából – harmadik ország bűnüldöző szerve esetén, ha a  megkeresés
tartalmazza a  harmadik országbeli adatkérő által aláírt titoktartási záradékot – írásban kér banktitoknak
minősülő adatot a pénzügyi intézménytől, vagy
g) a  pénzügyi információs egységként működő hatóság a  Pmt.-ben meghatározott feladatkörében eljárva
vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából – harmadik ország
pénzügyi információs egysége esetén, ha a  megkeresés tartalmazza a  harmadik országbeli adatkérő által
aláírt titoktartási záradékot – írásban kér banktitoknak minősülő adatot a pénzügyi intézménytől.
(4) Az írásbeli megkeresésben meg kell jelölni azt az ügyfelet vagy bankszámlát, akiről vagy amelyről a (2) bekezdésben
megjelölt szerv vagy hatóság a banktitok kiadását kéri, valamint a kért adatok fajtáját és az adatkérés célját, kivéve,
ha a feladatkörében eljáró Felügyelet helyszíni ellenőrzést folytat.
(5) Nem kell a  (4)  bekezdés szerinti adatokat az  írásbeli megkeresésében megjelölni, ha a  Gazdasági Versenyhivatal
előzetes értesítés nélkül helyszíni szemlét vagy helyszíni kutatást tart. Ezekben az  esetekben a  Gazdasági
Versenyhivatal megkeresését a helyszínen közli.
(6) A  (2) és (3)  bekezdés szerint adatkérésre jogosult a  rendelkezésére bocsátott adatokat kizárólag arra a  célra
használhatja fel, amelyet az adatkéréskor megjelölt.
(7) A pénzügyi intézmény az (1)–(3) bekezdésben, valamint az 162. §-ban foglalt esetekben az adatok kiszolgáltatását
– titoktartási kötelezettségére hivatkozva – nem tagadhatja meg.
(8) Az MNB jogszabályban, a pénzügyi intézmény számára előírt adatszolgáltatás során is jogosult banktitokhoz jutni.
162. § (1) A  pénzügyi intézmény a  nyomozó hatóság, a  nemzetbiztonsági szolgálat és az  ügyészség írásbeli megkeresésére
haladéktalanul kiszolgáltatja a kért adatot a nála vezetett bankszámláról és az általa lebonyolított ügyletről, ha adat
merül fel arra, hogy a bankszámla vagy az ügylet
a) kábítószerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 282–282/C. §), kábítószer-kereskedelemmel (Btk. 176–177. §),
kábítószer birtoklásával (Btk. 178–79.  §), kóros szenvedélykeltéssel (Btk. 181.  §), kábítószer készítésének
elősegítésével (Btk. 182. §) vagy új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel [1978. évi IV. törvény 283/B. §, illetve
Btk. 184. § (1) bekezdés b) pont],
b) terrorcselekménnyel (1978. évi IV. törvény 261.  §, illetve Btk. 314–316.  §), terrorcselekmény feljelentésének
elmulasztásával (Btk. 317. §), terrorizmus finanszírozásával (Btk. 318. §),
c) robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 263. §, illetve Btk. 324. §),
d) lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 263/A. §, illetve Btk. 325. §),
e) pénzmosással (1978. évi IV. törvény 303–303/A. §, illetve Btk. 399–400. §),
f ) bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel,
g) bennfentes kereskedelemmel vagy
h) piacbefolyásolással
van összefüggésben.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt rendelkezést a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust
elhárító, valamint a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervre a  hatáskörükbe tartozó
bűncselekményekkel összefüggő adatok tekintetében kell alkalmazni.
(3) A pénzügyi intézmény a megkeresések teljesítése során a minősített adat védelméről szóló törvényben és egyéb,
a minősített adat kezelésére vonatkozó jogszabályokban előírt követelmények betartásával jár el.
163. § (1) A 161. § (2) bekezdés d), f ), g) és o) pontja, a 161. § (3) bekezdés e)–g) pontja, a 162. §, valamint az 164. § p) pontja
alapján történő adatátadásról a pénzügyi intézmény az érintett ügyfelet nem tájékoztathatja.
(2) Az adatkérő az (1) bekezdésben említett esetek kivételével az ügyfelet az adatkérésről tájékoztatja.
164. § Nem jelenti a banktitok sérelmét
a) az  olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyből az  egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem
állapítható meg,
b) a  pénzforgalmi számlatulajdonos nevére, pénzforgalmi számlájának számára vonatkozó adatszolgáltatás,
továbbá téves utalás esetén a  teljesített átutalási megbízás megbízója, illetve a  megbízó számlavezetője
javára történő adatátadás, a megbízás szerint kedvezményezett, nem pénzforgalmi számlatulajdonos nevére,
címére vonatkozóan,
c) a  3.  § (1)  bekezdés b)–g)  pontjában foglalt tevékenységek legalább egyikét végző pénzügyi intézmény,
valamint a  kizárólag garanciavállalással, készfizető kezesség vállalásával foglalkozó jogi személy részéről
a  központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott központi hitelinformációs
rendszerbe, illetve e  rendszerből a  törvényben meghatározott referenciaadat-szolgáltató részére nyújtott
referenciaadat-szolgáltatás,
d) a pénzügyi intézmény által felhatalmazott könyvvizsgálónak, a megbízott vagyonellenőrnek, jogi vagy egyéb
szakértőnek, valamint a  pénzügyi intézmény részére biztosítási fedezetet nyújtó biztosítónak a  biztosítási
szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben történő adatátadás,
e) a  pénzügyi intézmény igazgatóságának írásbeli hozzájárulásával a  pénzügyi intézményben befolyásoló
részesedéssel rendelkező tagnak vagy az  ilyen befolyást szerezni kívánó személy (társaság), az  üzletág
átvételét tervező társaság, illetve az  ilyen tag vagy esetleges jövőbeni tag által felhatalmazott
könyvvizsgálónak, jogi vagy más szakértőnek történő adatátadás,
f ) a  bíróság megkeresése esetén a  peres fél számlája felett rendelkezésre jogosultak aláírásmintájának
bemutatása,
g) az  MNB által – a  banktitokra vonatkozó szabályok betartásával – a  hitelintézetekről egyedi azonosításra
alkalmas adatok szolgáltatása
ga) statisztikai célra a Központi Statisztikai Hivatal
gb) a  nemzetgazdasági folyamatok elemzése, illetve a  központi költségvetés tervezése céljából
az államháztartásért felelős miniszter
 részére,
h) a pénzügyi intézmény által a külföldi pénzügyi intézmény számára történő adattovábbítás, abban az esetben,
ha a pénzügyi intézmény ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult és a külföldi pénzügyi intézménynél
(adatkezelőnél) a  magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei
minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a  külföldi pénzügyi intézmény székhelye szerinti állam
rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal,
i) a  külföldi pénzügyi intézmény székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóság számára a  felügyeleti
tevékenységéhez szükséges, és a  külföldi felügyeleti hatóság és a  Felügyelet között együttműködési
megállapodásban rögzített módon történő adattovábbítás, ha a  megállapodás tartalmazza az  adatok
bizalmas kezelésére, felhasználására vonatkozó rendelkezést, továbbá a Felügyelet hozzájárulását a külföldi
felügyeleti hatóságnak átadott adatok külföldi illetékes bűnüldöző szervnek történő továbbításához,
j) a hitelintézet által kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatátadás a kiszervezett tevékenységet
végző részére,
k) az összevont alapú felügyeleti megfelelés vonatkozásában történő, valamint a pénzügyi konglomerátumok
kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben foglalt rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás,
l) a  Felügyelet által a  hitelintézetekről egyedi azonosításra alkalmas adatok szolgáltatása a  feladatkörében
eljáró Gazdasági Versenyhivatal részére,
m) az  OBA által külföldi betétbiztosítási rendszerek, valamint külföldi felügyeleti hatóságok részére
együttműködési megállapodásban rögzített módon történő adattovábbítás, ha az adatok kezelésére, illetve
felhasználására vonatkozóan a magyar szabályozással legalább egyenrangú védelem biztosított,
n) a  pénzügyi intézmény által vállalt kockázat fedezetét nyújtó harmadik személy részére, a  kockázatvállalás
alapján fennálló követelés összegére és esedékességére vonatkozó adatszolgáltatás,
o) a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i, 1781/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 4.  cikkében meghatározott adatoknak a  rendelet hatálya alá tartozó kedvezményezett
fizetési szolgáltatója és közvetítő fizetési szolgáltató számára a  rendelet által meghatározott esetekben
történő továbbítása,
p) a  jegybanki feladatkörében eljáró MNB részére, írásbeli megkeresés alapján az  MNB tv. 4.  §
(1)–(7)  bekezdésében meghatározott alapvető feladatai teljesítése érdekében végrehajtott műveletei
biztosítékául szolgáló hitelkövetelésekre vonatkozó adatátadás,
q) a  pénzügyi intézmény által a  pénzügyi intézménnyel szerződéses kapcsolatban levő közvetítő részére
a  közvetítő által közvetített pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés teljesítéséhez kapcsolódó
adatszolgáltatás,
r) a  Felügyelet által a  176.  § (7)  bekezdése szerinti válsághelyzetben az  EGT-állam központi bankjainak vagy
az Európai Központi Banknak történő adattovábbítás, ha az adatok törvény által előírt feladatuk teljesítéséhez
szükségesek,
s) a  pénzügyi intézmény ügyfele által nyilvánosságra hozott állítással összefüggésben a  pénzügyi intézmény
részéről a  közte és ügyfele közötti jogviszonyra vonatkozó, a  nyilvánosság előtti válaszadáshoz szükséges
mértékben történő adatközlés,
t) a  jegybanki feladatkörében eljáró MNB által alapvető feladatai ellátása érdekében a  jegybanki információs
rendszerben rendelkezésre álló adatoknak egyedi azonosításra alkalmas módon való átadása a  Központi
Bankok Európai Rendszere és annak tagjai számára, azok kérelme alapján, az Európai Unió működéséről szóló
szerződésből eredő vagy központi banki feladataik teljesítéséhez szükséges mértékben,
u) a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtása és a  fizetési műveletek feldolgozása, elszámolása és teljesítése
keretében a  fizetési megbízás teljesítése céljából pénzügyi intézmény által a  fizetési műveletek
feldolgozásában, elszámolásában és teljesítésében közreműködő pénzügyi intézmények és pénzügyi
intézménynek nem minősülő pénzforgalmi szolgáltatók részére történő adattovábbítás,
v) a központi szerződő fél, valamint az elszámolóházi tevékenység végzésének érdekében szükséges, a központi
értéktár, a  központi szerződő fél, valamint az  elszámolóházi tevékenységet végző szervezet közötti
adattovábbítás, valamint
w) ha a pénzügyi intézmény a Ptk. 6:418. §-ában meghatározott kötelezettségét teljesíti.
72. Üzleti titok és banktitok közös szabályai 165. § (1) Aki üzleti vagy banktitok birtokába jut, köteles azt időbeli korlátozás nélkül megtartani.
 (2) A titoktartási kötelezettség alapján az üzleti vagy a banktitok körébe tartozó tény, információ, megoldás vagy adat,
az e törvényben meghatározott kivétellel a pénzügyi intézmény, illetve az ügyfél felhatalmazása nélkül nem adható
ki harmadik személynek, és feladatkörön kívül nem használható fel.
(3) Aki üzleti titok vagy banktitok birtokába jut, nem használhatja fel arra, hogy annak révén saját maga vagy más
személy részére közvetlen vagy közvetett módon előnyt szerezzen, továbbá, hogy a pénzügyi intézménynek vagy
az intézmény ügyfeleinek hátrányt okozzon.
(4) Hitelintézet jogutód nélküli megszűnése esetén a  hitelintézet által kezelt üzleti vagy banktitkot tartalmazó irat
a keletkezésétől számított hatvan év múlva a levéltári kutatások céljára felhasználható.
(5) A  fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozás a  pénzforgalmi szolgáltató és az  ügyfél közötti pénzforgalmi
szolgáltatási keretszerződés szerint rendelkezésére álló, személyes adatnak minősülő banktitkot, fizetési titkot
legfeljebb a  fizetési műveletből eredő követelés elévüléséig jogosult kezelni a  fizetéssel kapcsolatos csalások,
valamint a készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel történő visszaélések megelőzése, vizsgálata és felderítés céljából.
166. § Nem lehet üzleti titokra hivatkozással visszatartani az  információt a  közérdekű adatok nyilvánosságára és
a  közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási
kötelezettség esetén.
IX. FEJEZET
PÉNZüGYI INTÉZMÉNYEK FELüGYELETE 73. Adatszolgáltatás 167. § (1) A hitelintézet igazgatósága a Felügyeletnek haladéktalanul – írásban – bejelenti, ha
a) az azonnali fizetésképtelenség (illikviditás) veszélye következett be,
b) a hitelintézet tevékenységi körét érintő veszélyhelyzet – pl. fizetésképtelenség (inszolvencia) – alakul ki,
c) szavatoló tőkéje huszonöt százalékot elérő vagy meghaladó összegben csökkent,
d) fizetéseit megszüntette, vagy
e) működését – pénzügyi szolgáltatási tevékenységét – megszüntette.
(2) A hitelintézet igazgatósága a Felügyeletnek két munkanapon belül – írásban – bejelenti
a) a jegyzett tőke felemelését vagy leszállítását,
b) az  egyes pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységek szüneteltetését, korlátozását,
megszüntetését.
 (3) Fióktelep formájában működő hitelintézet esetén az (1) és (2) bekezdés szerinti bejelentést a fióktelep vezető állású
személye teszi meg, valamint a Felügyeletnek haladéktalanul – írásban – bejelenti azt is, ha
a) eszközfenntartási mutatója száz százalék alá csökkent,
b) a külföldi hitelintézet vagy annak bármely államban működő fióktelepe fizetésképtelenné vált, vagy
c) a külföldi hitelintézet főirodája vagy székhelye szerinti felügyeleti hatóság az adott hitelintézettel vagy annak
bármely államban működő fióktelepével szemben intézkedést, illetve szankciót alkalmazott.
 (4) A hitelintézet évente legalább egyszer bejelenti és ismerteti a Felügyelet felé a kockázattal súlyozott kitettségérték
és tőkekövetelmény számításai során az alkalmazott belső módszerek eredményét és az alkalmazott módszereket,
amely eredményeket, adatokat és információkat a Felügyelet értékel és az értékelésből fakadó következtetésekről
a hitelintézetet tájékoztatja.
(5) Ha a  Felügyelet a  (4)  bekezdés szerinti értékelés során a  korábbi eredményekhez, értékekhez képest jelentős
eltéréseket talál, akkor ezt részletesen értékeli és a módszertani engedélyezések során a tapasztalatait felhasználja
annak érdekében, hogy a  hitelintézet a  tőkekövetelmény megállapítása során a  hitelintézet tevékenységéhez,
ügyfélköréhez és kitettségeinek szerkezetéhez legmegfelelőbb módszertant válassza.
168. § A pénzügyi intézmény és magyarországi fióktelepe és a kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző egyéb jogi személy
– jogszabályban meghatározott tartalommal, módon és formában, rendszeres időközönként – a  Felügyeletnek
adatszolgáltatást teljesít.
169. § A pénzügyi intézmény számára a  Felügyelet – határozott időre – az  általa meghatározott tartalommal és
rendszerességgel történő olyan (rendkívüli) adatszolgáltatási kötelezettséget írhat elő, amelyet
a) a likviditás,
b) a szolvencia,
c) a kockázatvállalás,
d) a pénzügyi és a kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység szabályainak betartása,
e) a szervezet működésének, valamint
f ) a belső ellenőrzés
rendszeres figyelemmel kíséréséhez, ellenőrzési feladatainak ellátása érdekében szükségesnek tart.
170. § A hitelintézet bejelenti öt munkanapon belül a  Felügyeletnek, ha anyavállalata vegyes tevékenységű holding
társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság lett vagy ezen viszony módosul, illetve megszűnik.
171. § A Felügyelet a  pénzügyi intézménytől, valamint pénzügyi intézménynek nem minősülő kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást nyújtó egyéb jogi személytől közbülső beszámoló, meghatározott formájú és tagolású kimutatás,
könyvvizsgálati jelentés bemutatását kérheti, továbbá a pénzügyi intézménytől, annak szerveitől valamennyi üzleti
ügyéről felvilágosítást kérhet.
74. A hitelintézetek összevont alapú felügyelete 172. § (1) A Felügyelet látja el a Magyarországon bejegyzett hitelintézet összevont alapú felügyeletét.
 (2) Ha valamely hitelintézet anyavállalata befektetési vállalkozás, illetve a befektetési vállalkozás részesedési viszonnyal
rendelkezik hitelintézetben és a  hitelintézet nem tartozik az  (1)  bekezdésben meghatározott összevont alapú
felügyelet alá, akkor a Bszt. összevont alapú felügyeletre vonatkozó szabályai alkalmazandóak.
(3) A Felügyelet nem vizsgálja a pénzügyi holding társaság, a külföldi hitelintézet, pénzügyi holding társaság és vegyes
tevékenységű holding társaság prudens működését egyedi alapon.
(4) Ha a Felügyelet dokumentumok vagy helyszíni ellenőrzés alapján szoros kapcsolatot állapít meg, összevont alapú
felügyelet alá tartozónak minősíthet valamely magyarországi bejegyzésű hitelintézetet, és meghatározhatja, hogy
valamely vállalkozásra az összevont alapú felügyelet kiterjed.
(5) Az olyan hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, befektetési vállalkozás és járulékos vállalkozás, amelyben az összevont
alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet vagy a  pénzügyi holding társaság ellenőrző befolyással vagy részesedési
viszonnyal rendelkezik – ha jogszabály másként nem rendelkezik -, az  összevont alapú felügyelet alá tartozó
hitelintézet vagy a pénzügyi holding társaság részére az összevont alapú felügyelet érdekében szükséges minden
adatot és információt átad. Ezen egyedi adatot és információt az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet
vagy a pénzügyi holding társaság elkülönítetten – az adatvédelmi előírások betartásával – kezeli.
(6) Az  olyan hitelintézettől, pénzügyi vállalkozástól, befektetési vállalkozástól és járulékos vállalkozástól, amelyben
az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet vagy a pénzügyi holding társaság ellenőrző befolyással vagy
részesedési viszonnyal rendelkezik, a  Felügyelet közvetlenül is kérhet az  összevont alapú felügyelet érdekében
szükségessé váló adatot és információt.
(7) A Felügyelet az összevont alapú felügyelettel kapcsolatban felmerülő feladatai ellátása érdekében közvetlenül vagy
az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézeten keresztül közvetve adatot kérhet
a) az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézettel szoros kapcsolatban álló személytől,
b) az  összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet anyavállalatával vagy a  hitelintézetben részesedési
viszonnyal rendelkező személlyel más szoros kapcsolatban álló személytől, és
c) az  575/2013/EU rendelet 19.  cikke alapján mentesített hitelintézettől, pénzügyi vállalkozástól, befektetési
vállalkozástól vagy járulékos vállalkozástól.
 (8) A (7) bekezdés alapján a Felügyelet által kért adatszolgáltatás csak jogszabályban meghatározott esetben tagadható
meg.
 (9) Az  összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet vagy a  pénzügyi holding társaság rendelkezik az  összevont
alapú felügyelete érdekében szükséges adatok és információk szolgáltatására alkalmas információs rendszerrel, és
azok megbízhatóságát biztosító informatikai és belső ellenőrzési rendszerrel.
(10) Ha az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet anyavállalata vegyes tevékenységű holding társaság, akkor
a vegyes tevékenységű holding társaság és azon vállalkozások – amelyekre az összevont alapú felügyelet kiterjed –
közötti ügyletek felügyelete a Felügyelet feladata. Az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet rendelkezik
olyan kockázatkezelési eljárással és belső ellenőrzési rendszerrel, beleértve a számviteli politikáját és a beszámolási
rendszerét, amely alkalmas az  előbb említett ügyletek meghatározására, mérésére és ellenőrzésére, amelyeket
a Felügyelet ellenőriz.
(11) Az  összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet és a  pénzügyi holding társaság haladéktalanul bejelenti
az 575/2013/EU rendeletben, valamint a (7) bekezdésben meghatározott szoros kapcsolat létrejöttét, módosulását
vagy megszűnését.
(12) A  (11)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségnek a  magyarországi bejegyzésű hitelintézet külföldi pénzügyi
holding társaság anyavállalata az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézetén keresztül is eleget tehet.
173. § (1) Egy EU-szintű hitelintézeti anyavállalat és annak leányvállalatai vagy egy EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat és annak leányvállalatai vagy egy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat és annak
leányvállalatai
a) a belső tőkemegfelelés értékelési folyamat,
b) a likviditási kockázat,
c) a felügyeleti felülvizsgálat,
d) a 79. § (2) bekezdése szerinti többlettőke-követelmény vagy
e) az intézményspecifikus likviditási követelmények teljesítése
tekintetében a Felügyelet és az EU-szintű hitelintézeti anyavállalatnak vagy az EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalatnak, vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak székhelye szerinti EGT-állam
illetékes felügyeleti hatóságai együttesen járnak el (a továbbiakban: többoldalú eljárás).
(2) Ha a  Felügyelet látja el az  EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat
vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalati hitelintézet felügyeletét, akkor
az (1) bekezdésben meghatározott eljárás megkezdésekor a Felügyelet
a) haladéktalanul továbbítja a  szükséges információkat és dokumentumokat azon EGT-állam illetékes
felügyeleti hatóságai részére, amelyben székhellyel rendelkező vállalkozásokra kiterjed az  EU-szintű
hitelintézeti anyavállalatnak, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatnak vagy az  EU-szintű
vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak az összevont alapú felügyelete, és
b) ezzel egyidejűleg tájékoztatja az  a)  pontban meghatározott EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságait
a  határozat-tervezetre vonatkozó vélemény, elemzés és fenntartás MNB részére történő megküldésének
határidejéről.
(3) A Felügyelet a többoldalú eljárás keretében csak valamennyi, az eljárásban részt vevő EGT-állam illetékes felügyeleti
hatósága egyetértésével hozhat érvényes határozatot (a  továbbiakban: többoldalú eljárás keretében hozott
határozat), amely határozat meghozatalának határideje
a) az (1) bekezdés a), c) és d) pontja tekintetében a hiánytalan kérelem beérkezését követően a Felügyelet által
elkészített összevont alapú kockázatértékelési jelentésnek (amely kiterjed arra is, hogy a  csoport szavatoló
tőkéje összevont alapon megfelel-e a csoport pénzügyi helyzetének és kockázati jellemzőinek) az eljárásban
résztvevő illetékes felügyeleti hatóságok részére történő továbbításától számított négy hónap,
b) az  (1)  bekezdés b) és e)  pontja tekintetében a  hiánytalan kérelem beérkezését követően a  Felügyelet által
elkészített összevont alapú likviditási kockázat-elemzési jelentésnek (amely kiterjed a likviditási felügyelethez
kapcsolódó jelentős problémák kezelésére szolgáló intézkedésekre, ideértve a  kockázatkezeléssel vagy
az  intézményspecifikus likviditási követelmények szükségességével kapcsolatos intézkedéseket is)
az eljárásban résztvevő felügyeleti hatóságok részére történő továbbításától számított egy hónap.
(4) Ha az  eljárásban résztvevő EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága egyetértésének hiánya miatt a  többoldalú
eljárás eredménytelen, akkor a  (3)  bekezdésben rögzített határidőn belül az  eljárásban résztvevő bármelyik
EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága kérésére a  Felügyelet az  EBH-val a  többoldalú eljárás eredménytelensége
vonatkozásában egyeztetést köteles folytatni vagy saját kezdeményezésére egyeztetést folytathat.
(5) Ha az  eljárásban részt vevő EGT-állam felügyeleti hatósága egyetértésének hiánya miatt a  többoldalú eljárás
eredménytelen, a Felügyelet a többoldalú eljárás lezárultát követő tíz munkanapon belül, az eljárásban részt vevő
valamennyi EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságának a többoldalú eljárás során adott véleményére, elemzésére és
fenntartására figyelemmel hozza meg a határozatát.
(6) Ha a  Felügyelet a  (4)  bekezdés szerinti egyeztetést folytat az  EBH-val, akkor a  (3)  bekezdéstől eltérően az  eljárás
határideje az  EBH-nak az  európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a  716/2009/EK
határozat módosításáról és a  2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. november
24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (3) bekezdése szerinti határozatnak a Felügyelet
részére történő átadását követő tíz munkanap múlva jár le.
(7) A  Felügyelet a  (6)  bekezdés szerinti egyeztetést követően az  EBH határozatát a  határozatának meghozatalakor
figyelembe veszi. Ha a  Felügyelet a  határozatában jelentősen eltér az  EBH határozatától, akkor a  határozatában
az eltérést indokolja.
(8) A  Felügyelet a  részletes indokolást is tartalmazó határozatát közli a  többoldalú eljárásban részt vevő valamennyi
EGT-állam illetékes felügyeleti hatósággal és az összevont alapú felügyelet alá tartozó anyavállalattal.
(9) Ha az  eljárás lefolytatására másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága jogosult, és az  EU-szintű hitelintézeti
anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság
anyavállalat leányvállalati hitelintézetét a  Felügyelet felügyeli, akkor a  Felügyelet az  eljárásra jogosult EGT-állam
illetékes felügyeleti hatósága által meghatározott határidőn belül megküldi a véleményét, fenntartását.
(10) Ha az  EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes
pénzügyi holding társaság anyavállalat székhelye szerinti EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága az  (1)  bekezdés
szerinti eljárást követően döntést hozott, határozata Magyarországon közvetlenül alkalmazandó és végrehajtható.
A  Felügyelet az  EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága határozatának tényét magyar nyelven a  honlapján
közzéteszi. A Felügyelet hatáskörébe tartozó szervezet tekintetében a más EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága
által hozott határozatban foglaltak végrehajtására, teljesítésének ellenőrzésére, az  ellenőrzés alapján hozható
intézkedésre a Felügyelet által hozott határozatokra vonatkozó magyar jogszabályok alkalmazandóak.
(11) A Felügyelet a (3) bekezdés szerinti határozat megváltoztatásának szükségességét
a) legalább évente egyszer vagy
b) az  összevont alapú felügyelet alá tartozó anyavállalat, leányvállalat illetékes felügyeleti hatósága
az (1) bekezdés d) vagy e) pontja vonatkozásában írásban, indokolással ellátott kérelmére
megvizsgálja azzal, hogy az eljárásban részt vehet a b) pont szerinti illetékes felügyeleti hatóság.
75. Összevont alapú felügyeleti ellenőrzés 174. § (1) Az  575/2013/EU rendelet alapján az  összevont alapú felügyelet alá tartozó és az  olyan vállalkozások – amelyekre
az összevont alapú felügyelet kiterjed – körében a Felügyelet jogosult helyszínen kívül vagy helyszínen ellenőrizni
a 172. §-ban foglalt és az 575/2013/EU rendelet összevont alapú felügyeletére vonatkozó rendelkezések betartását.
(2) A  172.  § (7)  bekezdésben meghatározott személyek körében a  Felügyelet – helyszínen kívül vagy helyszínen –
ellenőrizheti az  összevont alapú felügyelettel kapcsolatban felmerülő feladatok ellátása érdekében átadott
jelentések, adatok, információk hitelességét.
(3) A  Felügyelet – harmadik ország felügyeleti hatóságának kérésére – a  viszonosság mérlegelése alapján vagy
érvényben lévő felügyeleti megállapodás esetén, az  összevont alapú felügyeleti feladatok ellátásához szükséges
jelentéseket, adatokat és információkat harmadik ország felügyeleti hatóságának átadhatja, ha a külföldi felügyeleti
hatóság megfelelő, a magyar szabályozással legalább egyenértékű jogi védelmet képes biztosítani a részére nyújtott
információk kezeléséhez.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti ellenőrzést a Felügyelet harmadik ország felügyeleti hatóságának kérésére is végezhet,
valamint a  viszonosság mérlegelése alapján vagy érvényben lévő felügyeleti megállapodás esetén hozzájárulhat,
hogy az ellenőrzésben a hozzájárulást kérő felügyeleti hatóság, illetve egy általa kijelölt könyvvizsgáló vagy egyéb
szakértő résztvegyen.
(5) Ha a  hitelintézet anyavállalata harmadik országbeli hitelintézet, pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi
holding társaság, akkor az  összevont alapú felügyelet ellátása érdekében a  Felügyelet megvizsgálja, hogy
a  harmadik ország jogrendje megfelel-e az  Európai Parlament és a  Tanács 2013/36/EU irányelvében foglalt,
az  összevont alapú felügyeletre vonatkozó szabályoknak. A  Felügyelet a  vizsgálat során egyeztet az  EBH-val.
Az egyeztetést követően a Felügyelet dönt a jogrend megfelelőségéről.
(6) Ha a harmadik ország jogrendje nem felel meg az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvében foglalt,
az összevont alapú felügyeletre vonatkozó szabályoknak, akkor a Felügyelet látja el az összevont alapú felügyeleti
feladatokat, és ennek érdekében minden lehetséges intézkedést megtesz.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott esetben a  Felügyelet egyeztet a  harmadik országbeli hitelintézet, pénzügyi
holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóságával.
175. § (1) Ha a  hitelintézet tagállami anyavállalat vagy EU-szintű anyavállalat, akkor az  összevont alapú felügyeletet
a hitelintézetet engedélyező EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága látja el.
(2) Ha a  hitelintézet anyavállalata tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű pénzügyi holding
társaság anyavállalat, vagy tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, vagy EU-szintű vegyes
pénzügyi holding társaság anyavállalat, akkor az  összevont alapú felügyeletet a  hitelintézetet engedélyező
EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága látja el. Ha a  Felügyelet látja el az  összevont alapú felügyeletet, akkor
a  pénzügyi holding társaság anyavállalatot és a  vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatot bejelenti
az Európai Bizottságnak, valamint tájékoztatja a többi EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát.
(3) Ha egy magyarországi székhelyű hitelintézet és egy más EGT-állam hitelintézete ugyanazon tagállami pénzügyi
holding társaság anyavállalat vagy tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, EU-szintű pénzügyi
holding társaság vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalata – a (4) bekezdésben
foglalt kivétellel –, az összevont alapú felügyeletet azon EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága látja el, amelyben
a pénzügyi holding társaságot vagy vegyes pénzügyi holding társaságot bejegyezték.
(4) Ha egy magyarországi székhelyű hitelintézet és egy más EGT-állam hitelintézete
a) ugyanazon pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság leányvállalata, de egyikük
székhelye sem abban a EGT-államban található, amelyben a pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi
holding társaság székhelye, vagy
b) több olyan pénzügyi holding társaság leányvállalata, amelyeknek a  székhelye különböző EGT-államban
található, és ezen EGT-államok mindegyikében engedélyeztek hitelintézeti leányvállalatot,
az összevont alapú felügyelet a  legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet felügyeletét ellátó hatóság
feladatát képezi.
(5) A  (2)–(4)  bekezdésben meghatározottaktól a  felügyeleti hatóságok eltérhetnek, de ebben az  esetben
a  megállapodás előtt a  tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat, tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding
társaság anyavállalat véleményét is ki kell kérni.
(6) A  (4)–(5)  bekezdés alapján kötött megállapodásnak az  összevont alapú felügyeleti célok elérése érdekében
biztosítania kell a megfelelő információáramlást és a felügyeleti hatóságok között szükséges együttműködést.
(7) Ha az  összevont alapú felügyeletet nem az  anyavállalatnak minősülő pénzügyi intézmény felügyeleti hatósága
látja el, az  anyavállalat felügyeleti hatósága az  összevont alapú felügyelet érdekében szükséges információkat
az összevont alapú felügyeletet ellátó felügyeleti hatóság számára megadja.
176. § (1) A  Felügyelet az  összevont alapú felügyeleti feladatok ellátása érdekében más EGT-állam illetékes felügyeleti
hatóságával szorosan együttműködik.
(2) A Felügyelet az összevont alapú felügyeleti feladatok ellátásához szükséges jelentéseket, adatokat és információkat
más EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságának átadhatja.
(3) Összevont alapú felügyeleti ellenőrzést a  Felügyelet más EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságának kérésére is
végezhet, valamint hozzájárulhat, hogy az  ellenőrzésben a  hozzájárulást kérő illetékes felügyeleti hatóság, illetve
egy általa kijelölt könyvvizsgáló vagy egyéb szakértő résztvegyen.
(4) Ha a  Felügyelet az  összevont alapú felügyeletet ellátó felügyeleti hatóság, akkor az  (1) és (2)  bekezdésben
rögzítetteken kívül az  EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságokkal történő együttműködése kiterjed a  felügyeleti
tevékenységek tervezésére és összehangolására
a) a  rendes működés során, ideértve a  vállalatirányítási rendszerre és a  kockázatkezelési követelményre
vonatkozó rendelkezések teljesítésének ellenőrzését, a  hitelintézetek belső tőkemegfelelési folyamatának
értékelését, a felügyeleti felülvizsgálatot, a nyilvánosságra hozatali követelmények teljesítésének ellenőrzését,
valamint a hitelintézettel szemben alkalmazott intézkedéseket,
b) szükség esetén az  illetékes központi bankok bevonásával a  válsághelyzetekre való felkészülés és
a  válsághelyzetek során, ideértve a  hitelintézetek működésében és a  pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen
folyamatokat is.
(5) A  Felügyelet – a  200–204.  §-ra is tekintettel – minden olyan információt megad az  EGT-állam illetékes felügyeleti
hatóságának, amely
a) az  összevont felügyelet alá tartozó hitelintézet tulajdonosi és irányítási szerkezetének feltárását, valamint
a hitelintézet illetékes felügyeleti hatóságának azonosítását szolgálja,
b) az  összevont felügyelet alá tartozó hitelintézettől származó információk gyűjtésére és ellenőrzésére
vonatkozó eljárásokat tartalmazza,
c) olyan, az  összevont felügyelet alá tartozó hitelintézetet, befektetési vállalkozást, pénzügyi vállalkozást,
befektetési alapkezelő társaságot vagy járulékos vállalkozást érintő válsághelyzetre utal, amely súlyosan érinti
a hitelintézetet,
d) a  felügyeleti felülvizsgálat keretében előírt többlet-tőkekövetelményre, valamint a  működési kockázat
tőkekövetelményének fejlett mérési módszerrel történő számításának korlátozására vonatkozik, és
e) befolyásolja a  másik EGT-állam illetékes hatóságának felügyelete alá tartozó hitelintézet vagy pénzügyi
vállalkozás prudenciális helyzetét.
(6) Ha a Felügyelet egy másik EGT-államban székhellyel rendelkező EU-szintű anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding
társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalatát felügyeli és
olyan információra van szüksége, amellyel az  EU-szintű anyavállalat, EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság
anyavállalat vagy EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat felügyeleti hatósága már rendelkezik, akkor
a Felügyeletnek elsődlegesen ehhez a hatósághoz kell fordulnia.
(7) Ha a Felügyelet látja el az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet felügyeletét, és olyan válsághelyzet áll
elő – ideértve a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is -, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi
rendszer stabilitását azon EGT-államok bármelyikében, amelyben
a) az  ezen hitelintézet ellenőrző befolyása alatt álló hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak, befektetési
alapkezelő társaságnak és pénzügyi vállalkozásnak, vagy
b) az  olyan hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak, befektetési alapkezelő társaságnak és pénzügyi
vállalkozásnak, amelyben részesedési viszonnyal rendelkezik, a székhelye van, vagy amely EGT-államban olyan hitelintézet létesített rendszerszinten jelentős fióktelepet, amelyre
a Felügyelet összevont alapú felügyelete kiterjed, akkor a Felügyelet haladéktalanul tájékoztatja az EBH-t, az érintett
EGT-állam központi kormányát, illetékes felügyeleti hatóságát, valamint központi bankját.
76. Felügyeleti felülvizsgálat és értékelés 177. § (1) A  Felügyelet felülvizsgálja és értékeli azokat a  szabályzatokat, stratégiákat, eljárásokat és módszereket, amelyeket
a  hitelintézet az  e  törvény, továbbá a  prudens működésre vonatkozó szabályok és az  575/2013/EU rendelet
betartása érdekében hoz.
(2) A Felügyelet felülvizsgálja és értékeli a hitelintézet e törvény, továbbá a prudens működésre vonatkozó szabályok és
az 575/2013/EU rendelet összes követelményének való megfelelését.
(3) A  Felügyelet a  felügyeleti felülvizsgálatot és értékelést az  575/2013/EU rendelet első rész II. címében
meghatározottaknak megfelelően végzi.
(4) A Felügyelet a felülvizsgálati és értékelési eljárás során értékeli:
a) azon kockázatokat, amelyeknek a hitelintézet ki van vagy ki lehet téve,
b) a hitelintézet pénzügyi közvetítőrendszerre gyakorolt rendszerszintű kockázatát, és
c) azon kockázatokat, amelyeket a  stressz-teszt során a  hitelintézet tevékenységének jellegét, nagyságrendjét
és összetettségét figyelembe véve feltártak.
 (5) A felülvizsgálatnak és értékelésnek a hitel-, piaci és működési kockázatokon kívül ki kell terjednie:
a) a belső minősítési módszert alkalmazó hitelintézet által végzett stressz-teszt eredményekre,
b) a 108. § (5) bekezdés b) pontja szerinti koncentrációs kockázat kezelésére,
c) az  elismert hitelezési kockázat-mérséklési módszerek használatával kapcsolatos – a  108.  § (5)  bekezdés
a)  pontja szerinti – kockázat kezelésére szolgáló eljárások és szabályzatok megbízhatóságára,
megfelelőségére és alkalmazási módjára,
d) a  hitelintézet likviditási kockázatokkal szembeni kitettségének mértékére, e  kockázatoknak a  hitelintézet
általi mérésére és kezelésére, ideértve az alternatív forgatókönyvek elemzését, a kockázatcsökkentő eszközök
alkalmazását, a  likviditási többlettartalékok mértékét, összetételét és minőségét, valamint a  vészhelyzeti
terveket,
e) a  hitelportfólió-megoszlás (diverzifikáció) hatására és annak kockázatfelmérési rendszerben történő
figyelembevételére,
f ) a  piaci kockázattal kapcsolatos tőkekövetelményhez belső modell módszert használó hitelintézet által
végrehajtott stressz-teszt eredményekre,
g) a kitettséggel szemben felmerülő országkockázatból eredő pótlólagos tőkekövetelményre,
h) egy olyan mérési vizsgálatra, amelynek keretében a Felügyelet megállapítja, hogy egy – általa megállapított
mértékű – hirtelen és váratlan kamatlábváltozásnak milyen hatása lenne a szavatoló tőkére,
i) arra, hogy a  hitelintézet által értékpapírosított eszközökre vonatkozó szavatoló tőke mértéke megfelel-e
az ügylet gazdasági tartalma által indokolt mértéknek, ideértve az átadott kockázat mértékét is,
j) a hitelintézet üzleti modelljére,
k) a rendszerszintű kockázatra,
l) a  hitelintézet túlzott tőkeáttételi kockázatnak való kitettségére, és annak kezelése céljából működtetett
rendszerek, stratégiák, eljárások és mechanizmusok megfelelőségére, valamint
m) a hitelintézet vállalatirányítási rendszereire, vállalati kultúrájára és értékeire, az irányító és ellenőrző testületek
feladatai ellátására irányuló képességeire.
 (6) Az  (5)  bekezdés d)  pontja szerinti felülvizsgálat keretében a  Felügyelet a  hitelintézet pénzügyi piacon betöltött
szerepéhez igazodva értékeli a  likviditási kockázat kezelését, valamint a  likviditási kockázatot mérséklő eszközök
alkalmazását ösztönözve a megbízható belső módszerek kifejlesztését.
(7) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti felügyeleti felülvizsgálat és értékelés alapján a  Felügyeletnek meg kell határoznia,
hogy a  hitelintézet által alkalmazott szabályzatok, stratégiák, eljárások és módszerek, valamint a  hitelintézet
szavatoló tőkéje és likvid eszköze biztosítja-e a kockázatok fedezetét és megbízható kezelését.
(8) A  Felügyelet által végzett felülvizsgálat és értékelés a  kereskedési könyvet vezető hitelintézetnél arra is kiterjed,
hogy a hitelintézet által elszámolt értékvesztés, értékelési korrekció és képzett céltartalék lehetővé teszi-e a pozíciók
rövid időn – legfeljebb harminc napon – belüli lezárását normális piaci körülmények között.
(9) A  Felügyelet által végzett felülvizsgálat és értékelés kiterjed a  hitelintézetnek a  nem kereskedési könyvben
nyilvántartott kitettségének a kamatkockázatára.
(10) A  Felügyelet a  felügyeleti felülvizsgálat és értékelés keretében ellenőrzi, hogy a  hitelintézet nyújtott-e burkolt
támogatást értékpapírosításhoz. Ha a hitelintézet egynél többször nyújtott már az 575/2013/EU rendelet 248. cikke
szerinti burkolt támogatást, és ezzel nem ér el jelentős kockázat-transzferálást, akkor a  Felügyeletnek meg kell
tennie a 185. § szerinti intézkedéseket.
(11) A  felülvizsgálat és az  értékelés gyakoriságát, mértékét és részletezettségét a  Felügyelet a  hitelintézet mérete,
tevékenységének jelentősége, jellege, nagyságrendje és összetettsége alapján arányosan határozza meg azzal, hogy
a felülvizsgálatot és értékelést legalább évente egyszer elvégzi.
(12) Ha a Felügyelet a felügyeleti felülvizsgálat és értékelés során azt állapítja meg, hogy a hitelintézet az (5) bekezdés
h) pontja szerinti kamatlábváltozás figyelembevételével számított üzleti értéke (eszköz-, idegen forrás- és mérlegen
kívüli pozíciói várható nettó pénzáramlásának jelenértéke) a szavatoló tőke több mint húsz százalékával csökkenne
a kamatlábváltozás figyelembevétele nélkül számított üzleti értékéhez viszonyítva a kamatláb hirtelen és nem várt,
200 bázispontos vagy az EBH által meghatározott egyéb változás eredményeként, akkor a Felügyeletnek meg kell
tennie a szükséges intézkedéseket.
(13) Az  (5)  bekezdés m)  pontja szerinti felügyeleti felülvizsgálat és értékelés keretében a  hitelintézet a  Felügyelet
rendelkezésére bocsátja legalább
a) a  vezető és ellenőrző testület és egyéb bizottsági ülésének napirendjét és a  kapcsolódó előterjesztéseket,
valamint
b) a vezető testület teljesítményének belső vagy külső értékelésének eredményeit.
(14) A  felügyeleti felülvizsgálat és értékelés elősegítése érdekében a  Felügyelet legalább évente felügyeleti stressztesztet végez az általa felügyelt hitelintézetekre vonatkozóan.
(15) A Felügyelet felülvizsgálja és értékeli a hitelintézet helyreállítási tervét. A felülvizsgálatnak a 114. § (2) bekezdésében
meghatározott feltételeken kívül ki kell terjednie arra, hogy a helyreállítási tervben foglaltak
a) végrehajtása alkalmas a hitelintézet likviditását vagy fizetőképességét (szolvenciáját) súlyosan veszélyeztető
állapot esetén a hitelintézet pénzügyi helyzetének stabilizálására, figyelemmel a hitelintézet által megtett és
tervezett lépésekre;
b) alkalmazhatósága a vonatkozó stressz-forgatókönyvek alapján reálisan akkor is feltételezhető, ha egyidejűleg
más hitelintézetek is helyreállítási terveket hajtanak végre.
(16) Ha az  értékelés alapján a  helyreállítási terv hiányos vagy a  végrehajtásának akadályai lehetnek, a  Felügyelet
határozatban kötelezi a hitelintézetet a helyreállítási terv három hónapon belüli átdolgozására.
178. § (1) A Felügyelet évente felügyeleti vizsgálati programot fogad el az általa felügyelt, Magyarországon bejegyzett azon
hitelintézetek esetében, amelyek
a) szolvenciáját veszélyeztető kockázatok azonosítására kerül sor az elvégzett stressz-tesztek eredményei vagy
a felügyeleti felülvizsgálat és értékelési eljárás eredményei alapján,
b) megsértik az  e  törvény, a  prudens működésre vonatkozó szabályok és az  575/2013/EU rendelet
rendelkezéseit, vagy
c) a pénzügyi rendszer alapján rendszerszinten jelentősek.
(2) A felügyeleti vizsgálati program magában foglalja legalább a következőket:
a) a felügyeleti feladatok végrehajtásának terve,
b) a felügyeleti feladatok végrehajtásához szükséges források elosztása,
c) a fokozott felügyeletet igénylő hitelintézetek azonosítása és azok esetében szükséges intézkedések, kivételes
intézkedések meghatározása, valamint
d) helyszíni ellenőrzések terve. (3) A (2) bekezdés c) pontja alkalmazásában a Felügyelet:
a) növelheti a helyszíni ellenőrzés számát vagy gyakoriságát,
b) helyszíni ellenőrt rendelhet ki,
c) elrendeli a kiegészítő vagy rendkívüli adatszolgáltatást,
d) 177. § (11) bekezdésében rögzítettnél gyakrabban felülvizsgálja a működési, stratégiai vagy üzleti tervet,
e) elvégzi a várhatóan bekövetkező kockázatokat nyomonkövető témavizsgálatokat.
179. § (1) A Felügyelet legalább háromévente felülvizsgálja a hitelintézet által használt, a tőkekövetelmények kiszámításához
engedélyezett belső módszereket, azok alkalmazásához szükséges követelmények teljesülését, a  módszerek
kidolgozottságát és naprakészségét.
(2) A  Felügyelet az  (1)  bekezdésben meghatározott felülvizsgálat keretében tekintettel van a  hitelintézet üzleti
tevékenységének változásaira és a belső módszerek új termékekre való alkalmazására.
(3) Ha a  Felügyelet súlyos hiányosságokat tár fel a  hitelintézet belső módszerének kockázat-megállapításával
kapcsolatban, akkor
a) előírja a hitelintézet számára a módszertan korrigálását, vagy
b) meghozza a  megfelelő intézkedést a  hiányosság következményének enyhítése érdekében, többek között
magasabb szorzótényezők, többlettőke-követelmény előírása vagy egyéb megfelelő és hatékony eszköz
alkalmazása révén.
(4) Ha a Felügyelet megállapítja, hogy a hitelintézet által alkalmazott belső módszer már nem felel meg a rá vonatkozó
követelményeknek, akkor előírja a hitelintézet számára, hogy
a) bizonyítsa, hogy a meg nem felelés hatásai nem jelentősek, vagy
b) készítsen a megfelelés helyreállítására vonatkozó tervet határidő megjelölésével.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  hitelintézet módosítja a  tervet, ha a  Felügyelet álláspontja szerint
a  tervben meghatározottak alapján nem valószínűsíthető a  vonatkozó követelményeknek való teljes megfelelés
biztosítása vagy a kitűzött határidő nem megfelelő.
(6) Ha bizonyíthatóan fennáll annak veszélye, hogy a hitelintézet nem képes meghatározott határidőn belül megfelelni
a követelményeknek és nem tudja kielégítően bizonyítani, hogy a meg nem felelés hatásai nem jelentősek, akkor
a Felügyelet
a) visszavonja a belső módszer alkalmazására vonatkozó engedélyt,
b) korlátozza az engedélyt azokra a területekre, amelyeknél megfelel a követelményeknek vagy meghatározott
határidőn belül újra megfelel a követelményeknek.
 (7) Ha a piaci kockázat esetén a hitelintézet által alkalmazott belső modell alkalmazásakor a túllépések száma jelzi, hogy
a belső modell nem vagy már nem kellőképpen pontos, akkor a Felügyelet
a) visszavonja a belső modell alkalmazására vonatkozó engedélyt, vagy
b) megfelelő intézkedést hoz a belső modell azonnali kiigazításának biztosítása érdekében.
180. § (1) A  Felügyelet hasonló vagy azonos felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárást alkalmazhat azon hitelintézetek
esetében, amelyek
a) hasonló kockázati profillal rendelkeznek, ideértve a hasonló üzleti modelleket vagy a hasonló földrajzi hely
szerinti kitettségeket is, vagy
b) hasonló kockázatokat jelentenek a pénzügyi közvetítőrendszer számára.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hitelintézetek különösen a rendszerszintű kockázat értékelése alapján határozhatóak meg.
181. § Az egyedi likviditási követelmények meghatározása során a  Felügyelet a  felügyeleti felülvizsgálati és értékelési
eljárás eredményeit felhasználva figyelembe veszi
a) a hitelintézet üzleti modelljét,
b) a 108. § (5) bekezdés f ) pontjában meghatározott rendszereket, eljárásokat és mechanizmusokat,
c) a felügyeleti felülvizsgálat és értékelés eredményét, valamint
d) a Magyarországot fenyegető rendszerszintű likviditási kockázatot.
77. Csoportszintű felügyeleti felülvizsgálat 182. § A 173.  § szerint többoldalú eljárás keretében kell eljárni és többoldalú eljárás keretében hozott határozatot kell
hozni összevont alapú felügyeleti felülvizsgálat esetén is.
78. Az intézkedések és a kivételes intézkedések alkalmazásának közös szabályai
183. § (1) A  Felügyelet a  pénzügyi intézménnyel szemben alkalmazott intézkedés és kivételes intézkedés alkalmazása,
illetve bírság kiszabása esetén a  határozattal egyidejűleg az  OBA-t is értesíti, ha a  határozat az  OBA e  törvény
szerinti feladatainak ellátására kihathat, illetve a  határozat meghozatalára a  pénzügyi intézménynek az  OBA
tevékenységével összefüggő kötelezettsége megsértése miatt került sor.
(2) A  Felügyelet akkor is értesíti az  OBA-t, ha a  hitelintézet anyavállalatának felügyeletét ellátó hatóság tájékoztatása
alapján olyan helyzet fennállását állapítja meg, amely az OBA e törvény szerinti feladatainak ellátására kihathat.
184. § (1) A Felügyelet mérlegeli az intézkedés szükségességét, ha a pénzügyi intézmény, valamint a pénzügyi intézménynek
nem minősülő kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó egyéb jogi személy, ezek vezető állású személye vagy
tulajdonosa megsérti az  e  törvény, az  eredményes, megbízható és független tulajdonlásra vagy a  prudens
működésre vonatkozó jogszabályok, valamint a  tevékenységére vonatkozó egyéb jogszabályok előírásait, vagy
tevékenységét nyilvánvalóan nem elvárható gondossággal végzi, így különösen ha
a) döntési, eljárási szabályzatai nem felelnek meg az előírásoknak, vagy a működés során ezeket nem tartja be,
b) számviteli, nyilvántartási és ellenőrzési rendszere nem felel meg a jogszabályok rendelkezéseinek,
c) határidőben nem tesz eleget a  Felügyelettel, a  tulajdonosaival, tagjaival, az  OBA-val szemben fennálló
adatszolgáltatási, jelentési vagy tájékoztatási kötelezettségének,
d) a  könyvvizsgálójának tevékenysége nem felel meg a  jogszabályi rendelkezéseknek, vagy késedelmesen,
pontatlanul tájékoztatja az  igazgatóságot, felügyelő bizottságot, illetve a  Felügyeletet a  pénzügyi
intézménynél tapasztalt jogszabálysértésekről, hiányosságokról és egyéb – a  prudens működését
veszélyeztető – problémákról,
e) szavatoló tőkéje nem biztosítja a  kockázatok fedezetét, vagy nem éri el hitelintézet esetében a  79.  §
(2) bekezdésben foglalt mértéket,
f ) a  kockázatvállalásra, a  kockázatok megállapítására, elemzésére, értékelésére és behatárolására,
a  kockázatvállalás ellenőrzésére, a  kockázatok kezelésére, továbbá csökkentésére vonatkozó szabályok
valamelyikét megsérti,
g) elmulasztja az  igazgatóságnak, a  felügyelő bizottságnak, a  közgyűlésnek (küldöttgyűlésnek) vagy
az egyszemélyes tulajdonosnak a Felügyelet intézkedéseiről történő tájékoztatását,
h) fennáll annak veszélye, hogy a  hitelintézet nem fogja betartani az  azonnali fizetőképességre, a  likviditás
minimális szintjére vagy a források és az eszközök lejárati összhangjának biztosítására vonatkozó előírásokat,
i) nem tesz eleget tartalékképzési kötelezettségének,
j) nem teljesíti Pmt.-ben előírt kötelezettségét,
k) a hitelintézet nem tesz eleget a 228. § (6) bekezdésében foglalt kötelezettségének.
(2) A  Felügyelet e  törvény, a  pénzügyi intézmény, valamint a  pénzügyi intézménynek nem minősülő kiegészítő
pénzügyi szolgáltatást nyújtó egyéb jogi személy prudens működésére vonatkozó jogszabályok, tevékenységre
vonatkozó jogszabályok előírásainak jelentős megsértése esetén – a rendelkezésére álló adatokat és információkat
mérlegelve – megteszi a szükséges intézkedést, ha a pénzügyi intézmény
a) jogszabály által tiltott vagy részére nem engedélyezett tevékenységet végez,
b) működése során nem tud folyamatosan megfelelni egyes, az  e  törvényben meghatározott engedélyezési
feltételeknek,
c) osztalékot kíván fizetni vagy fizet olyan helyzetben, ha szavatoló tőkéje nem éri el a 79. § (2) bekezdésben
rögzített tőkekövetelményt, illetve az adott évben általános tartalékát nem képezte meg,
d) nem rendelkezik elégséges céltartalékkal, illetve eszközei értékelése nem megfelelő és emiatt szavatoló
tőkéjét csökkentenie kell az el nem számolt céltartalékképzés, illetve értékvesztés összegével,
e) a  kockázatvállalásra vonatkozó szabályokat rendszeresen vagy jelentős mértékben megsérti (így például
a megfelelő gondosság és körültekintés nélkül vállal kockázatokat),
f ) nem tud eleget tenni, vagy határidőben – ismétlődően – nem tesz eleget, a Felügyelettel, a tulajdonosaival,
a tagjaival, az OBA-val szemben fennálló adatszolgáltatási, jelentési vagy tájékoztatási kötelezettségének,
g) akadályozza a Felügyeletet vagy a könyvvizsgálót tevékenységének végzésében,
h) az előírt szabályzatok, nyilvántartások, informatikai és ellenőrzési rendszerek nélkül működik,
i) az előírásoknak való meg nem felelés miatt a vele szemben alkalmazott felügyeleti intézkedésben foglaltakat
nem teljesíti,
j) az (1) bekezdésben említett előírásokat – a Felügyelet által alkalmazott intézkedést vagy bírságot megállapító
határozat jogerőre emelkedését követő két éven belül – ismételten megsérti,
k) ha a hitelintézet nem tartja be az azonnali fizetőképességre, a likviditás minimális szintjére vagy a források és
az eszközök lejárati összhangjának biztosítására vonatkozó előírásokat.
 (3) A  Felügyelet e  törvény, továbbá a  prudens működésre vonatkozó jogszabályok, valamint a  tevékenységére
vonatkozó egyéb előírásainak súlyos megsértése esetén megteszi a  szükséges intézkedéseket, vagy kivételes
intézkedéseket, ha a pénzügyi intézmény,
a) szavatoló tőkéje nem éri el hitelintézet esetében a 79. § (2) bekezdésben rögzített tőkekövetelmény nyolcvan
százalékát, b) osztalékot kíván fizetni vagy fizet olyan helyzetben, ha szavatoló tőkéje nem éri el a 79. § (2) bekezdésben
rögzített tőkekövetelmény nyolcvan százalékát,
c) nem tesz eleget céltartalék-képzési, illetve értékvesztés elszámolási kötelezettségének, vagy nem rendelkezik
elégséges céltartalékkal, illetve elszámolt értékvesztéssel, azaz mérlegen kívüli tételeit és eszközeit nem
megfelelően értékelte és emiatt az  el nem számolt céltartalékképzés, illetve értékvesztés összegével
csökkentett szavatoló tőke következtében, ha szavatoló tőkéje nem éri el a 79. § (2) bekezdésben rögzített
tőkekövetelmény nyolcvan százalékát,
d) az  azonnali fizetőképesség vagy a  források és az  eszközök lejárati összhangjának biztosítására vonatkozó
előírások be nem tartásával a hitelintézet likviditásának fenntartását súlyosan veszélyezteti,
e) a  kockázatvállalásra vonatkozó szabályokat rendszeresen vagy jelentős mértékben megsérti, és ezzel
a  hitelintézet likviditását, fizetőképességét (szolvenciáját) vagy jövedelemtermelő képességét súlyosan
veszélyezteti,
f ) jogszabály által tiltott vagy részére nem engedélyezett tevékenységet folytat rendszeresen,
g) működése során nem tud megfelelni az e törvényben meghatározott engedélyezési feltételeknek,
h) a szükséges számviteli, vezetői információs vagy belső ellenőrzési rendszer nélkül működik vagy e rendszerek
nem teszik lehetővé a hitelintézet tényleges pénzügyi helyzetének megállapítását,
i) forrásgyűjtési tevékenysége során a  piaci kamat mértékétől jelentősen eltérő kamatmértéket állapít meg,
amely fokozott kockázatot jelent a hitelintézet, illetve a betétesek számára,
j) tiltott vagy színlelt szerződéseket köt vagyoni előny szerzése vagy a  mérleg szerinti eredmény, vagy
a tőkekövetelmény módosítása céljából,
k) könyvvizsgálója elmulasztja a  Felügyelet, a  pénzügyi intézmény igazgatóságának, illetve felügyelő
bizottságának tájékoztatását a  pénzügyi intézménynél tapasztalt súlyos jogszabálysértésekről,
hiányosságokról és egyéb – a prudens működést veszélyeztető – problémákról,
l) az  (1)  bekezdésben említett előírásokat – a  Felügyelet által a  (2)  bekezdés alapján alkalmazott intézkedést,
vagy bírságot megállapító határozat jogerőre emelkedését követő öt éven belül – ismételten megsérti,
m) az előírások jelentős megsértése miatt alkalmazott felügyeleti intézkedésben foglaltakat nem teljesíti,
n) tevékenységi (működési) engedélye a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú
jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény alapján visszavonásra kerül.
 (4) A  Felügyelet megteszi a  szükséges intézkedéseket, kivételes intézkedéseket, ha bizonyíthatóan fennáll annak
veszélye, hogy a  hitelintézet az  elkövetkező tizenkét hónapban nem fog megfelelni az  e  törvényben, valamint
a prudens működésre vonatkozó jogszabályokban foglalt követelményeknek.
(5) A  Felügyeletnek a  (3)  bekezdésen kívül akkor is meg kell tennie a  szükséges intézkedéseket vagy kivételes
intézkedéseket, ha
a) a harmadik országbeli hitelintézet fióktelepének eszközfenntartási mutatója száz százalék alá csökken,
b) a külföldi hitelintézet, valamint bármely államban működő fióktelepe fizetésképtelenné vált.
(6) A Felügyelet intézkedést tehet továbbá, ha a harmadik országbeli hitelintézet székhelye szerinti felügyeleti hatóság
az  adott hitelintézettel vagy annak bármely államban működő fióktelepével szemben olyan ok miatt alkalmazott
intézkedést, szankciót, amely a fióktelep biztonságos működését érinti.
(7) A Felügyeletnek, akkor is meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, kivételes intézkedéseket, ha a 177. § szerinti
felügyeleti felülvizsgálat és értékelés alapján a hitelintézet
a) szavatoló tőkéje nem biztosítja a kockázatok fedezetét és megbízható kezelését, vagy
b) irányítási rendszere, vállalatirányítási rendszere és kockázatkezelése, belső tőkemegfelelés értékelési
folyamata, nagykockázatainak kezelése nem felel meg az  e  törvényben, valamint a  prudens működésre
vonatkozó jogszabályban meghatározott követelményeknek.
(8) Ha a  hitelintézet összevont alapú felügyelet alá tartozik, illetve a  hitelintézetre az  összevont alapú felügyelet
kiterjed, a Felügyelet a vele szemben alkalmazandó kivételes intézkedés előtt – a  (9) bekezdésben meghatározott
kivétellel – előzetesen egyeztet azon EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával, amelynek székhelyén olyan
hitelintézet található, amelyre a hitelintézettel együttesen az összevont alapú felügyelet kiterjed.
(9) A  kivételes intézkedésről szóló határozat meghozatala előtt a  Felügyelet nem köteles egyeztetni a  másik
EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságával, ha az  egyeztetéshez szükséges időtartam veszélyezteti a  határozat
végrehajthatóságát. Ebben az  esetben a  határozat meghozataláról a  Felügyelet a  másik EGT-állam illetékes
felügyeleti hatóságát haladéktalanul tájékoztatja.
79. Intézkedések 185. § (1) Az  előírások megsértése vagy hiányosság megállapítása esetén – ha azok a  pénzügyi intézmény prudens
működését jelentősen vagy súlyosan nem veszélyeztetik – a Felügyelet a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) kötelezheti a pénzügyi intézményt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
aa) e  törvény vagy a  prudens működésre vonatkozó jogszabályok előírásainak betartására, a  feltárt
hiányosságok megszüntetésére,
ab) pénzügyi helyzetének megőrzésére vagy javítására;
b) javaslatot tehet a pénzügyi intézménynek
ba) az  alkalmazottak (vezetők) szakmai továbbképzésére vagy megfelelő szakmai ismeretekkel
rendelkező alkalmazottak (vezetők) felvételére,
bb) üzletszabályzat, illetve belső szabályzat meghatározott határidőn belüli kidolgozására vagy
meghatározott szempontok szerinti átdolgozására,
bc) ügyvezetési módszereinek megváltoztatására;
c) előírhatja rendkívüli adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését;
d) kötelezheti a pénzügyi intézményt rendkívüli intézkedési terv kidolgozására és végrehajtására;
e) figyelmeztetheti a pénzügyi intézmény vezető állású személyét;
f ) határozattal megállapítja a  jogsértés tényét, s egyben elrendeli a  jogsértő állapot megszüntetését, vagy
megtiltja a jogszabályba ütköző magatartás további folytatását;
g) kötelezheti a  hitelintézetet az  irányítási rendszerére, vállalatirányítási rendszerére és kockázatkezelési
rendszerére, valamint a  belső tőkemegfelelés értékelési folyamatára vonatkozó szabályzatok, eljárások,
stratégiák és módszerek megerősítésére;
h) kötelezheti a hitelintézetet a jogszabályban meghatározott nyilvánosságrahozatali követelményen túlmutató
nyilvánosságrahozatali előírások teljesítésére.
(2) Az  előírások megsértése vagy hiányosság megállapítása esetén – ha azok a  pénzügyi intézmény prudens
működését jelentősen vagy súlyosan veszélyezteti – a Felügyelet a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) a pénzügyi intézményhez – egy vagy több – helyszíni ellenőrt rendelhet ki;
b) kötelezheti a pénzügyi intézményt
ba) belső szabályzat kidolgozására vagy meghatározott szempontok szerinti átdolgozására vagy
alkalmazására,
bb) az  alkalmazottak (vezetők) szakmai továbbképzésére vagy megfelelő szakmai ismeretekkel
rendelkező alkalmazottak (vezetők) felvételére,
bc) az  okozott kárért való felelősség megállapítása érdekében vizsgálat lefolytatására, és a  felelőssel
szembeni eljárás kezdeményezésére,
bd) a működési költségek csökkentésére,
be) megfelelő nagyságú tartalékok képzésére,
bf ) az  igazgatóság vagy a  felügyelő bizottság összehívására, továbbá meghatározott napirendi
pontok megtárgyalására és meghatározott döntések meghozatalának szükségességére hívhatja fel
e testületek figyelmét,
bg) más könyvvizsgáló választására;
c) megtilthatja, korlátozhatja vagy feltételhez kötheti
ca) az osztalék kifizetését,
cb) a vezető tisztségviselők díjainak kifizetését,
cc) a  pénzügyi intézmény tulajdonosainak kölcsönfelvételét vagy, hogy a  hitelintézet részükre
kockázatvállalással járó szolgáltatást nyújtson,
cd) a  tagok és a  vezető tisztségviselők érdekeltségi körébe tartozó vállalkozások részére a  pénzügyi
intézmény által történő kölcsön nyújtását,
ce) a hitel- vagy kölcsönszerződésekben foglalt határidők meghosszabbítását (prolongálását),
cf ) az  egyes pénzügyi szolgáltatási tevékenységek vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatási
tevékenységek végzését,
cg) fiókok megnyitását, új pénzügyi szolgáltatások megkezdését, valamint egy pénzügyi szolgáltatáson
belül új tevékenység (új üzletág) megkezdését;
d) a teljesítményjavadalmazás nettó bevétel százalékában történő meghatározására kötelezheti a hitelintézetet,
ha a teljesítményjavadalmazás nincs összhangban a prudenciális követelményekkel.
(3) A kirendelt helyszíni ellenőr jogosult
a) bármely ellenőrzési tevékenység ellátására;
b) megfigyelőként részt venni és felszólalni az  ügyvezetés, az  igazgatóság, bármely más kockázatvállalási
döntést hozó testület vagy bizottság, valamint a felügyelőbizottság ülésén, a közgyűlésen (küldöttgyűlésen);
c) konzultálni a pénzügyi intézmény könyvvizsgálójával.
(4) Ha a fióktelep formájában működő hitelintézet eszközfenntartási mutatója száz százalék alá csökken, a Felügyelet
kötelezi a külföldi hitelintézetet, hogy harminc napon belül feleljen meg a fióktelep az eszközfenntartási mutatóra
vonatkozó előírásoknak.
186. § (1) A Felügyelet a hitelintézet számára többlettőke-követelményt írhat elő, ha
a) a  hitelintézet nem teljesíti a  belső tőkemegfelelési eljárásra, a  helyreállítási tervre vagy a  nagykockázat
vállalására vonatkozó követelményeket,
b) a hitelintézet tőkekövetelménye nem fedez egyes kockázatokat,
c) a  már alkalmazott intézkedések előreláthatóan nem javítanak kellő mértékben a  hitelintézet rendszerein,
eljárásain vagy stratégiáin,
d) a  hitelintézet által alkalmazott módszerre vonatkozó követelmények nem teljesítése nem megfelelő
tőkekövetelményt eredményez,
e) a hitelintézet valószínűsíthetően alulbecsli a kockázatait,
f ) a  hitelintézet tájékoztatja a  Felügyeletet, hogy a  stressz-teszt eredményei jelentősen meghaladják
a korrelációkereskedési portfólióra vonatkozó tőkekövetelményüket.
 (2) A többlettőke-követelmény mértékének meghatározásakor a Felügyelet figyelembe veszi:
a) a hitelintézet belső tőkemegfelelés értékelési folyamatának menyiségi és minőségi szempontjait,
b) a hitelintézet irányítási és kockázatkezelési rendszerének megfelelőségét,
c) a hitelintézetnél végrehajtott felügyeleti felülvizsgálat eredményét, és
d) a hitelintézet rendszerszintű kockázatát.
(3) A  hitelintézet számára előírt többlettőke-követelmény nem lehet magasabb, mint a  79.  § (2)  bekezdés a)  pontja
szerinti tőkekövetelmény másfélszerese.
187. § (1) Ha a  Felügyelet rendkívüli intézkedési terv elfogadását is szükségesnek tartja, annak kidolgozására legfeljebb
harmincnapos határidőt engedélyezhet.
(2) Ha a  rendkívüli intézkedési terv elfogadásához, illetve tőkeemelés szükségessége miatt rendkívüli közgyűlés
(küldöttgyűlés) megtartása szükséges, akkor a  Felügyelet az  (1)  bekezdésben meghatározott határidő legfeljebb
huszonegy napos meghosszabbítását engedélyezheti. Ha a  közgyűlés (küldöttgyűlés) a  tőkeemelésről vagy
alapvető kölcsöntőke nyújtásáról határozott, e  határozat meghozatalától további legfeljebb tizenöt nap
engedélyezhető a tőkeösszeg befizetésére.
188. § A Felügyelet a  pénzügyi intézmény részére a  rendkívüli intézkedési tervben foglaltak végrehajtása érdekében,
meghatározott időre, de legfeljebb egy évre a 79. § (2) bekezdésben, a 101. és 102. §-okban, valamint az 575/2013/EU
rendelet 387–403.  cikkében foglalt kötelezettségek teljesítése alól felmentést adhat. Ezt a  felmentést a  Felügyelet
egy alkalommal, legfeljebb hat hónapra meghosszabbíthatja.
80. Kivételes intézkedések 189. § (1) A 184. § (3) bekezdése szerinti esetekben a Felügyelet a következő kivételes intézkedéseket is alkalmazhatja:
a) előírhatja
aa) a hitelintézet nem banküzemi célú eszközeinek eladását,
ab) hogy a pénzügyi intézmény a Felügyelet által megállapított határidőn belül és követelményeknek
megfelelően rendezze tőkeszerkezetét,
b) korlátozhatja vagy megtilthatja a hitelintézet számára
ba) a tulajdonosok és a hitelintézet közötti ügyleteket,
bb) a betétek és más visszafizetendő források kifizetését,
bc) a kötelezettségek vállalását,
c) meghatározhatja a hitelintézet által kiköthető kamat legnagyobb mértékét,
d) kötelezheti az  igazgatóságot a  közgyűlés összehívására, továbbá meghatározott napirendi pontok
megtárgyalására és meghatározott döntések meghozatalának szükségességére hívhatja fel e  testületek
figyelmét,
e) felügyeleti biztost rendelhet ki a pénzügyi intézményhez, vagy
f ) visszavonhatja annak a  vezető állású személynek a  megválasztására vagy a  kinevezésére adott
engedélyét, akinek személyes felelősségét az  eset kialakulásáért jogerős határozatban megállapította, és
kezdeményezheti a  pénzügyi intézménynél más vezető állású személy megválasztását vagy kinevezését
azzal, hogy ezen kivételes intézkedésnél a  vezető állású személlyel szemben együttesen nem szabható ki
bírság,
g) kötelezheti a  hitelintézetet a  114.  § szerinti helyreállítási terve életbe léptetésére, az  abban foglalt
intézkedések alkalmazására.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kivételes intézkedésekkel egyidejűleg a  Felügyelet felszólíthatja a  szükséges
intézkedések megtételére a pénzügyi intézmény
a) részvénykönyvben, szövetkezeti formában működő pénzügyi intézmény esetén tagnyilvántartásban,
nyilvántartott tulajdonosai közül az öt százalékot elérő vagy meghaladó közvetlen tulajdoni hányaddal és
b) befolyásoló részesedéssel
rendelkező tulajdonosát, alapítványi formában működő pénzügyi vállalkozás esetében alapítóit.
(3) Harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe esetében az  (1) bekezdésben meghatározott kivételes intézkedésekkel
egyidejűleg a Felügyelet értesíti a harmadik országbeli hitelintézetet és annak felügyeleti hatóságát.
(4) A Felügyelet a (2) bekezdés szerinti felszólítással egyidejűleg értesíti a pénzügyi intézmény igazgatóságát, felügyelő
bizottságát, valamint könyvvizsgálóját, és felszólítja az  igazgatóságot a  185.  § (2)  bekezdés b)  pontjában felsorolt
egyes intézkedések haladéktalan megtételére.
(5) Az (1) bekezdés b), c) és e) pontjában meghatározott kivételes intézkedéseket – a b) pont bb) alpontjában foglaltak
kivételével – a Felügyelet határozott időtartamra, de legfeljebb egy évre hozhatja meg. Ezt a határidőt a Felügyelet
egy alkalommal, legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja.
(6) Az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában meghatározott intézkedést a  Felügyelet legfeljebb kilencven napra
rendelheti el.
(7) Nyilvánosan működő részvénytársaság esetében az  (1)  bekezdés d)  pontjának alkalmazásakor a  Gt.-től eltérően
a közgyűlést annak kezdőnapját huszonegy nappal megelőzően kell összehívni.
(8) Ha a Felügyelet az (1) bekezdés b) pont ba)–bb) alpontjában foglalt kivételes intézkedést alkalmaz, haladéktalanul
tájékoztatja azon EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságait, amelyekben az  intézkedéssel érintett hitelintézet
fióktelepet működtet vagy határon átnyúló szolgáltatást nyújt.
190. § (1) A  hitelintézet igazgatósága a  189.  § (2)  bekezdésében meghatározott intézkedésről szóló értesítés kézhezvételét
követően haladéktalanul intézkedik aziránt, hogy a  tulajdonosok, szövetkezeti formában működő hitelintézet
esetén a tagok
a) betéteit és a hitelintézettel szemben fennálló más követeléseit zárolják,
b) érdekeltségi körébe tartozó vállalkozások hitelezését felfüggesszék, és
c) részére kötelezettségvállalást tartalmazó pénzügyi szolgáltatás nyújtását mellőzzék.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben felsorolt intézkedések megtörténtek, a  tulajdonosok, szövetkezeti formában működő
hitelintézet esetén a tagok a hitelintézettel szemben beszámítással nem élhetnek.
(3) A  tulajdonosok csak akkor mentesülnek a  189.  § (2)  bekezdésben szabályozott felszólításhoz fűződő
jogkövetkezmények alól, ha részvényeik elidegenítését már a felszólítás kézhezvétele előtt legalább hatvan nappal
a Felügyeletnek írásban bejelentették.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti korlátozásokat a  hitelintézet igazgatósága addig tartja érvényben, amíg
a  tulajdonosok az  intézkedések megtételére szolgáló okot meg nem szüntetik, vagy a  hitelintézet felszámolását
a bíróság el nem rendeli.
191. § (1) Ha a  pénzügyi intézmény nem tesz eleget a  189.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti felügyeleti intézkedésnek,
a Felügyelet a cégbíróságnál kezdeményezheti a pénzügyi intézmény közgyűlésének összehívását.
(2) A  Felügyelet az  (1)  bekezdés szerinti kérelemben javaslatot tesz a  közgyűlés összehívásának helyére, idejére,
napirendi pontjaira.
(3) A közgyűlés összehívásáról a cégbíróság nyolc napon belül határoz.
192. § A Felügyelet a  hatáskörébe tartozó pénzügyi intézmények tulajdonosainak szavazati jogát meghatározott
időre, de legfeljebb egy évre a  189.  § (1)  bekezdésében felsorolt intézkedések mellett felfüggesztheti, ha a  tag
tevékenysége, illetve a pénzügyi intézményre gyakorolt befolyása a rendelkezésre álló tények alapján veszélyezteti
a  pénzügyi intézmény megbízható, biztonságos működését; ilyen esetben a  határozatképesség megállapításánál
a korlátozással érintett szavazatokat figyelmen kívül hagyja.
193. § A Felügyelet a 185. §-ban, valamint a 189–192. §-ban meghatározott intézkedéseket vagy kivételes intézkedéseket
– szükség szerint – külön-külön vagy együttesen és ismételten is alkalmazhatja.
194. § (1) A Felügyelet felügyeleti biztost rendelhet ki, különösen akkor, ha
a) a  pénzügyi intézmény olyan helyzetbe kerül, amelyben fennáll a  veszélye, hogy nem tud eleget tenni
kötelezettségeinek,
b) a hitelintézet igazgatósága nem tudja ellátni feladatát és ez veszélyezteti a betétesek érdekeit,
c) a hitelintézet számvitelében vagy a belső ellenőrzési rendszerében feltárt hiányosságok oly mértékűek, hogy
lehetetlenné vált a valódi pénzügyi helyzetének értékelése, valamint
d) a  hitelintézet szavatoló tőkéje nem éri el a  79.  § (2)  bekezdésében rögzített tőkekövetelmény nyolcvan
százalékát, és a hitelintézet igazgatósága a Felügyelet kivételes intézkedése ellenére a közgyűlést nem hívja
össze.
(2) A Felügyelet a hitelintézethez felügyeleti biztost rendel ki, ha
a) a  hitelintézet szavatoló tőkéje nem éri el a  79.  § (2)  bekezdésében rögzített tőkekövetelmény nyolcvan
százalékát, és a tag vagy a harmadik országbeli hitelintézet nem képes, vagy nem hajlandó a hitelintézet saját
tőkéjét, illetve szavatoló tőkéjét a jogszabályban és a Felügyelet határozatában előírt szintre felemelni, vagy
b) a hitelintézet anyavállalatának felügyeletét ellátó felügyeleti hatóság arról tájékoztatja a Felügyeletet, hogy
olyan válsághelyzet állt elő, amely veszélyezteti az anyavállalat pénzügyi stabilitását, vagy
c) a  szövetkezeti hitelintézet vezető tisztségviselőjének megbízatása a  szövetkezeti hitelintézetek
integrációjáról és az  egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény
15.  § (4)  bekezdés a)  pontja alapján a  Takarékbank Zrt. által felfüggesztésre kerül; illetve amennyiben
a szövetkezeti hitelintézet tevékenységi engedélyét a Felügyelet a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról
és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény 19.  § (3), (7) vagy
(13) bekezdése alapján visszavonja.
195. § (1) A  felügyeleti biztos kirendeléséről rendelkező határozat kézhezvételéig hozott döntésekért a  hitelintézet
igazgatósági tagjának a gazdasági társaságokra, illetve a szövetkezetekre vonatkozó törvényi rendelkezések szerinti
felelőssége fennmarad.
(2) Ha nincs lehetőség a  hitelintézet ügyeinek átvételére, a  felügyeleti biztos közjegyző vagy rendőrség
közreműködését veheti igénybe.
196. § (1) A  felügyeleti biztos kirendelésének ideje alatt az  igazgatóság tagja a  gazdasági társaságokra, a  szövetkezetekre
vonatkozó törvényi rendelkezésekben és az  alapszabályban rögzített feladatát, cégjegyzési jogát nem
gyakorolhatja. A  kirendelés tartamára a  felügyeleti biztos gyakorolja az  igazgatóság tagjának törvényben és
alapszabályban megállapított jogait és kötelezettségeit.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően az igazgatóság vagy a felügyelő bizottság tagja a felügyeleti biztos kirendelésének ideje
alatt is jogorvoslattal élhet a  felügyeleti biztost kirendelő határozat és a Felügyelet által a hitelintézettel szemben
hozott határozat ellen, e jogorvoslati eljárásban a hitelintézetet képviselheti vagy a képviselet ellátására megbízást
adhat.
197. § (1) Ha a Felügyelet a 185. § (2) bekezdés c) pont cf ) alpontja, a 48. § (5) bekezdése és az 55. § (2) bekezdése szerinti
intézkedését a Tvt. alapján fizetést korlátozó eljárásnak minősíti, akkor az erről való döntés közlését követő hatállyal
jogosult az  eljárás alá vont, a  fizetési rendszerhez közvetlenül csatlakozó résztvevő esetében a  javára benyújtott
fizetési megbízásnak a  fizetési rendszer általi elszámolását, teljesítését átmenetileg vagy véglegesen megtiltani.
A Felügyelet ezen döntéséről haladéktalanul értesíti a fizetési rendszer rendszerüzemeltetőjét.
(2) A Felügyelet az  (1) bekezdés szerinti határozat tekintetében érintett, a fizetési rendszerhez közvetlenül csatlakozó
résztvevő értesítése mellett haladéktalanul értesíti a fizetési rendszer rendszerüzemeltetőjét is.
(3) A  Tvt. 3.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott időponttól kezdődően a  közvetlenül csatlakozó résztvevő
javára benyújtott fizetési megbízás elszámolása és teljesítése az (1) bekezdés szerinti döntés rendszerüzemeltetővel
történt közlésétől függetlenül végrehajtható és megtámadhatatlan.
198. § (1) A  142.  § szerinti bejelentésről, és a  184.  § szerinti kivételes intézkedések megtételének szükségességéről
a Felügyelet haladéktalanul értesíti az OBA-t, illetve amennyiben a kivételes intézkedés szövetkezeti hitelintézettel
szemben került alkalmazásra, a kötelező intézményvédelmi szervezetet is.
(2) Amennyiben a Felügyelet 174–178. §, illetve a 180–193. § szerinti valamely intézkedése szövetkezeti hitelintézettel
szemben került alkalmazásra, a Felügyelet erről haladéktalanul értesíti a kötelező intézményvédelmi szervezetet is.
(3) Amennyiben a Felügyelet 174–193. § szerinti intézkedése olyan szövetkezeti hitelintézetet érint, amellyel szemben
a  kötelező intézményvédelmi szervezet a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú
jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény alapján már rendelt el intézkedést, és az ebben foglaltak
még hatályban vannak, a  Felügyelet határozatában rendelkezik a  kötelező intézményvédelmi szervezet által
elrendelt intézkedés hatályának fenntartás, módosítása vagy megszüntetése iránt.
81. Fióktelep és határon átnyúló szolgáltatás felügyelete 199. § (1) A  másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény magyarországi fióktelepe esetében
a  székhely szerinti EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságának megbízásából a  felügyeletet a  Felügyelet is
elláthatja. Az  ellenőrzést a  másik EGT-államban engedéllyel rendelkező pénzügyi intézmény fióktelepe esetében
a magyarországi hatályos jogszabályok figyelembe vételével szükséges lefolytatni.
(2) A  másik EGT-államban engedéllyel rendelkező pénzügyi intézmény magyarországi fióktelepe felügyeletének
ellátása során a  Felügyelet ellenőrzést végezhet, a  felügyelet ellátásához szükséges információkat kérhet
a  fiókteleptől vagy a  fióktelep székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóságtól. Az  ellenőrzés lefolytatása előtt
a  Felügyelet konzultációt folytat a  székhely szerinti felügyeleti hatósággal, valamint az  ellenőrzés lefolytatását
követően tájékoztatja a  székhely szerinti illetékes felügyeleti hatóságot az  ellenőrzés olyan megállapításairól,
amely a vizsgált intézmény kockázatkezelése szempontjából vagy Magyarország pénzügyi rendszerének stabilitása
szempontjából meghatározó.
(3) Ha a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény fióktelepe vagy a  pénzügyi intézmény
Magyarországon végzett határon átnyúló szolgáltatása megsérti vagy bizonyíthatóan fennáll annak a veszélye, hogy
megsérti a Magyarországon hatályos előírásokat vagy a Felügyelet hiányosságot észlel a fióktelep vagy a pénzügyi
intézmény működésében, akkor arról a Felügyelet tájékoztatja a székhely szerinti illetékes felügyeleti hatóságot.
(4) Ha a  székhely szerinti illetékes felügyeleti hatóság a  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatást követően nem teszi meg
a szükséges intézkedéseket a  (3) bekezdésben észlelt szabálysértés megszüntetése érdekében, akkor a Felügyelet
az EBH-hoz fordulhat.
(5) A Felügyelet közvetlenül is intézkedhet abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy a szabályellenes helyzet fennállása
súlyosan veszélyezteti a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitását vagy az ügyfelek érdekeit. A Felügyelet tájékoztatja
az  érintett EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát az  általa hozott intézkedésről vagy kivételes intézkedésről,
valamint annak indokáról.
(6) A (5) bekezdés alapján hozott intézkedéseket vagy kivételes intézkedéseket meg kell szüntetni, ha
a) a székhely szerinti EGT-állam olyan reorganizációs intézkedést fogad el, amely kezeli az (1) bekezdés szerinti
szabálysértést,
b) a jogsértés megszűnik, és nem indokolt az intézkedés vagy kivételes intézkedés további fenntartása.
(7) Ha Magyarországon székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény fióktelepe vagy a  pénzügyi intézmény a  másik
EGT-államban végzett határon átnyúló szolgáltatása révén megsérti vagy bizonyíthatóan fennáll annak a veszélye,
hogy megsérti a másik EGT-államban hatályos előírásait, és erről a Felügyeletet tájékoztatják, akkor a Felügyeletnek
meg kell tennie a szükséges intézkedéseket vagy kivételes intézkedéseket a szabályellenes helyzet megszüntetésére.
(8) A  (7)  bekezdés alapján hozott intézkedések vagy kivételes intézkedések szükségességét a  Felügyelet indokolja és
azokról tájékoztatja az érintett EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát.
82. A Felügyelet adatkezelése 200. § (1) A  Felügyelet a  pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatai ellátása céljából szükséges
mértékben adatot kezelhet, ideértve az e törvényben meghatározott körben kezelt személyes adatot is.
(2) A Felügyelet határozattal nyilvántartásba veszi a pénzügyi intézmény következő adatait:
a) név, székhely,
b) tevékenységi kör,
c) az alapítás pontos időpontja,
d) a jegyzett tőke, induló tőke,
e) befolyásoló részesedéssel rendelkező tulajdonos,
f ) a vezető állású személy neve,
g) a pénzügyi szolgáltatások megkezdésének időpontja,
h) a magyarországi fiókteleppel rendelkező külföldi pénzügyi intézmény vezető állású személyének neve,
i) a  hitelintézet leányvállalata, külföldi bankképviselete, illetve külföldi fióktelepe létesítésének időpontja és
helye,
j) az i) pontban felsoroltak vezetésével megbízott személyek neve, és
k) az a)–j) pontban felsorolt adatokban történt változások.
(3) A Felügyelet határozattal nyilvántartásba veszi:
a) az összevont alapú vagy a kiegészítő felügyelet alá tartozó hitelintézettel szoros kapcsolatban álló személy
adatait,
b) az összevont alapú vagy a kiegészítő felügyelet alá tartozó hitelintézet anyavállalatával szoros kapcsolatban
álló személy adatait, és
c) a hitelintézet anyavállalatának – ha az vegyes tevékenységű holding társaság, vagy vegyes pénzügyi holding
társaság – azon adatait, amelyek a hitelintézet felügyelete érdekében szükségesek.
201. § A Felügyelet határozattal nyilvántartásba veszi a külföldi hitelintézetek bankképviseleteinek a következő adatait:
a) a  képviselt hitelintézet neve, székhelye, tevékenységi köre, a  tevékenység végzésének helyére vonatkozó
adatok;
b) a bankképviselet alapításának, engedélyének időpontja;
c) a bankképviselet székhelye;
d) a bankképviselet vezetőjének neve;
e) a bankképviselet megnyitásának időpontja;
f ) az a)–d) pontban felsorolt adatokban történt változások.
202. § (1) A  Felügyelet ellenőrzési tevékenységének ellátása és a  fogyasztók érdekeinek védelme céljából nyilvántartást
vezet a  közvetítőkről és a  közvetítői alvállalkozókról. A  Felügyelet a  nyilvántartásban a  közvetítők és a  közvetítői
alvállalkozók következő adatait kezeli:
a) a neve, székhelye,
b) a tevékenység végzésének helye,
c) a tevékenység engedélyezésének, bejelentéshez kötött tevékenység esetén a bejelentés időpontja,
d) az  az adat, hogy a  nyilvántartásba vett kiemelt közvetítő, függő ügynök, többes kiemelt közvetítő, többes
ügynök, alkusz vagy közvetítői alvállalkozó,
e) a közvetítőt megbízó pénzügyi intézmény neve,
f ) a szolgáltatási tevékenysége megkezdésének időpontja,
g) a közvetítői alvállalkozó esetén a közvetítő neve,
h) a független közvetítőnél vezető állású személynek
ha) a tisztsége,
hb) a  2.  mellékletben meghatározott azonosító adatai közül a  vezető állású személy neve, születési
helye, ideje és anyja neve.
 (2) A  Felügyelet az  (1)  bekezdésben meghatározott adatok változását az  adatváltozás bejelentését követően
haladéktalanul átvezeti a nyilvántartáson.
 (3) Az  (1)  bekezdés a)–g)  pontja szerinti adatot, továbbá a  vezető állású személy (1)  bekezdés h)  pont ha)  alpontja
szerinti adatait a Felügyelet a honlapján bárki számára elérhetően, napra készen közzéteszi.
203. § (1) A  Felügyelet a  pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatai ellátása céljából banktitkot,
üzleti titkot és egyéb adatot vagy információt kizárólag a  161.  § (2) és (3)  bekezdésben megjelölt szerveknek
– törvényben meghatározott feladataik ellátásához szükséges mértékben –, valamint nemzetközi együttműködési
megállapodásban foglaltak szerint szolgáltathat.
(2) A  külföldi felügyeleti hatóságtól származó banktitoknak vagy üzleti titoknak minősülő adatot és információt
a  Felügyelet nem közölheti harmadik féllel. Az  ilyen adatot kizárólag a  külföldi felügyeleti hatósággal kötött
együttműködési megállapodásban foglaltak szerint kezelheti és az  érintett külföldi felügyelet hozzájárulásával
továbbíthatja. Nem jelenti a  banktitok és üzleti titok sérelmét az  MNB tv. szerinti ellenőrzési eljárás során
az  összevont alapú felügyelet esetében a  csoportvizsgálati jelentésnek a  pénzügyi csoport irányító tagja részére
történő átadása.
204. § (1) A Felügyelet a pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatai ellátása céljából a 200–202. §-ban
meghatározott, valamint az általa elrendelt adatszolgáltatások alapján nyilvántartja:
a) a pénzügyi intézményeket, bankképviseleteket, járulékos vállalkozásokat, a közvetítőket,
b) a kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző vállalkozásokat,
c) a pénzügyi intézmény, a független közvetítő tulajdonosait,
d) a pénzügyi intézmény, a független közvetítő vezető állású személyeit,
e) a könyvvizsgálókat, és
f ) a kérelmezőket.
(2) A nyilvántartás a 2. mellékletben megjelölt azonosító adatokon túl a következőket tartalmazza:
a) a  befolyásoló részesedéssel összefüggésben a  befolyásoló részesedés arányát, valamint a  befolyásoló
részesedés gyakorlását biztosító szerződést,
b) a 200. § (3) bekezdés a)–b) pontja szerinti szoros kapcsolattal összefüggésben a szoros kapcsolat mértékét,
valamint a szoros kapcsolat gyakorlását biztosító szerződést,
c) a vezető állású személy tisztségét, a betöltött munkakört, a megbízás tárgyát, a jogviszony jellegét, a szakmai
önéletrajzot, továbbá a Felügyelet által alkalmazott, a nyilvántartottal kapcsolatos intézkedéseket,
d) az engedély kiadásával vagy visszaadásával kapcsolatos kérelem tartalmát, továbbá a kérelem elbírálásához
csatolt dokumentum adatait,
e) a  hitelintézet belső szabályait, így különösen az  alapszabályt, az  üzletszabályzatot, az  adós- vagy
hitelminősítési szabályzatot, a fizetőképesség biztosítására vonatkozó szabályzatot, a belső hitelszabályzatot,
f ) a pénzügyi intézmény éves beszámolóját, valamint az eredmény felhasználására vonatkozó határozatot,
g) a hitelintézet közgyűléséről, az igazgatóság és a felügyelő bizottsági üléséről készült jegyzőkönyveket,
h) a  panasz vagy közérdekű bejelentés esetén a  panasztevő által megjelölt személyes adatokat és a  panaszra
okot adó eseményt és az érintett pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtót,
i) a szavatoló tőke és a tőkemegfelelés kiszámításának dokumentálását,
j) a  nagykockázat, belső hitel, kapcsolódó hitel, befektetési korlát és kockázati céltartalék képzés
ellenőrzéséhez szükséges adatokat,
k) a  fióktelep formájában működő hitelintézet esetében az  a)–j)  ponton túl az  eszközfenntartási mutató
ellenőrzéséhez szükséges adatokat, valamint
l) a 288. § (15) bekezdésében meghatározott fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartó nevét.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt adatokhoz kapcsolódóan a 2. mellékletben felsoroltakon kívül a Felügyelet a pénzügyi
intézmény ügyfelének következő személyes adatait kezelheti:
a) az ügyfél hiteladatai,
b) az ügyfél egyéb kockázati adatai,
c) az ügyfél betétadatai,
d) az ügyfél pénzügyi intézménnyel szembeni követelésre vonatkozó egyéb adatai.
(4) A Felügyelet engedélye egyúttal a nyilvántartásba vételt is igazolja.
83. Tájékoztatás 205. § (1) A  Felügyelet az  általa kiadott engedélyekről, azok módosításáról vagy visszavonásáról szóló határozatát (ideértve
az alapszabály módosításához adott engedélyét is) haladéktalanul megküldi a cégbíróságnak.
(2) A Felügyelet az engedély iránti kérelmet elutasító jogerős határozatát megküldi a cégbíróságnak.
206. § A tulajdonosi jogok gyakorlásának korlátozására vonatkozó határozatot a cégbíróság a Felügyelet értesítése alapján
nyolc napon belül a cégjegyzékbe bejegyzi.
207. § A 21. § (1) és (2) bekezdésben meghatározott ügynökök jegyzékét a Felügyelet félévente honlapján közzéteszi.
84. A felügyeleti díj 208. § (1) A  pénzügyi intézmény és ezen intézmények magyarországi fióktelepe, a  kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó
– pénzügyi intézménynek nem minősülő – vállalkozás, a  független közvetítő és a  bankképviselet a  Felügyelet
részére felügyeleti díjat fizet.
(2) A felügyeleti díj a (3) és (4) bekezdés szerint számított alapdíj, valamint az (5)–(8) bekezdés szerint számított változó
díj összege.
(3) Az alapdíj az alapdíjegység és a (4) bekezdés szerinti szorzószámok szorzata. Az alapdíjegység ötvenezer forint.
 (4) A szorzószám
a) bank és szakosított hitelintézet esetén: negyven,
b) szövetkezeti hitelintézet, pénzügyi vállalkozás esetén: négy,
c) a másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény magyarországi fióktelepe esetén: négy,
d) kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó – pénzügyi intézménynek nem minősülő – vállalkozás,
bankképviselet és a független közvetítő esetén: egy.
 (5) A hitelintézet által fizetendő változó díj éves mértéke
a) a 79. § (2) bekezdés a) pontja szerint számított tőkekövetelmény 3,8 ezrelékének, és
b) a  Bszt.-ben meghatározott portfóliókezelési tevékenység – ide nem értve az  önkéntes kölcsönös biztosító
pénztár és a  magánnyugdíjpénztár részére történő portfóliókezelési tevékenység – keretében kezelt, piaci
értéken számított portfólió eszközértéke 0,25 ezrelékének
összege.
 (6) A  pénzügyi vállalkozás által fizetendő változó díj éves mértéke a  pénzügyi vállalkozás éves beszámolója szerinti
mérlegfőösszeg 0,2 ezreléke azzal, hogy a  kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi vállalkozás esetén
a változó éves díj éves mértéke legfeljebb egymillió forint.
(7) Ha a másik EGT-államában székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepe által végez tevékenységet,
az általa fizetendő változó díj éves mértéke
a) a hitelintézet magyarországi fióktelepének éves beszámolója szerinti mérlegfőösszeg 0,1 ezrelékének, és
b) a  Bszt.-ben meghatározott portfóliókezelési tevékenység – ide nem értve az  önkéntes kölcsönös biztosító
pénztár és a  magánnyugdíjpénztár részére történő portfóliókezelési tevékenység – keretében kezelt, piaci
értéken számított portfólió eszközértéke 0,125 ezrelékének
összege.
 (8) Ha a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzügyi vállalkozás magyarországi fióktelepe által végez
tevékenységet, az általa fizetendő változó díj éves mértéke a pénzügyi vállalkozás magyarországi fióktelepének éves
beszámolója szerinti mérlegfőösszeg 0,1 ezreléke.
X. FEJEZET
AZ ORSZÁGOS BETÉTBIZTOSíTÁSI ALAP 85. Általános szabályok
209. § (1) A hitelintézet – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – csatlakozik az OBA-hoz.
 (2) Magyarország területén székhellyel rendelkező hitelintézet külföldön létesített fióktelepére az  OBA által nyújtott
betétbiztosítás terjed ki, kivéve, ha a fióktelep létesítésének helye szerinti ország szabályai ezt nem teszik lehetővé.
Magyarország területén székhellyel rendelkező hitelintézet külföldön létesített fióktelepe önként csatlakozhat
az  adott ország betétvédelmi rendszeréhez. A  hitelintézet a  befogadó ország betétvédelmi rendszeréhez történő
kötelező vagy önkéntes csatlakozásról, valamint a  csatlakozás feltételéről a  tudomásszerzéssel, illetve a  kérelem
benyújtásával egyidőben tájékoztatja az OBA-t.
(3) Nem köteles az  OBA-hoz csatlakozni a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepe, ha
rendelkezik az  Európai Parlament és a  Tanács 94/19/EK irányelve által előírt betétbiztosítással. A  Felügyelet
engedélye esetén nem köteles csatlakozni az OBA-hoz harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe, ha a Felügyelet
döntése szerint rendelkezik az  Európai Parlament és a  Tanács 94/19/EK irányelve által előírt biztosítással
egyenértékű betétbiztosítással.
(4) A betétbiztosítás egyenértékűségének (3) bekezdés szerinti elbírálása során a Felügyelet figyelembe veszi
a) a biztosított betétek körét,
b) a betétbiztosítással érintett ügyfélkört,
c) a betétbiztosítás mértékét,
d) a betétbiztosítás eljárásrendje alapján a betétkifizetés várható időigényét,
e) a betétkövetelés érvényesítésének lehetőségét, és
f ) az OBA véleményét.
(5) Ha a  fióktelep a  (3)  bekezdés alapján nem köteles csatlakozni az  OBA-hoz, önként az  OBA-hoz csatlakozhat
a  (7)  bekezdésben meghatározott kiegészítő biztosítás érdekében, ha megfelel az  OBA tagjaira vonatkozó
követelményeknek.
(6) Ha a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepe nem rendelkezik az  Európai Parlament
és a  Tanács 94/19/EK irányelve által előírt betétbiztosítással, köteles csatlakozni az  OBA-hoz a  (7)  bekezdésben
meghatározott kiegészítő biztosítás érdekében. Ha a Felügyelet döntése szerint a harmadik országbeli hitelintézet
fióktelepe nem rendelkezik az Európai Parlament és a Tanács 94/19/EK irányelve által előírt biztosítással egyenértékű
betétbiztosítással, akkor köteles csatlakozni az OBA-hoz a teljes biztosítás érdekében.
(7) Ha az  OBA által nyújtott kártalanítás legmagasabb összege, mértéke vagy a  biztosított betétek köre meghaladja
a fióktelepre érvényes betétbiztosítási rendszer által alkalmazott legmagasabb összeget, mértéket vagy a biztosított
betétek körét, akkor a  fióktelep kérésére – ha csatlakozott az  OBA-hoz – az  OBA a  meghaladó részre kiegészítő
biztosítást nyújt. A  kiegészítő biztosítás alapján történő kártalanításra akkor kerülhet sor, ha a  fióktelep székhely
országának illetékes hatósága értesítést küld az  OBA részére a  betétek befagyásáról. A  kiegészítő kártalanítás
kifizetésére egyebekben a 217. § előírásait kell alkalmazni.
(8) Az  OBA külföldi betétbiztosítási rendszerekkel, valamint külföldi felügyeleti hatóságokkal együttműködési
megállapodásokat köthet, információkat cserélhet a  betétbiztosítási rendszerek tagjaira és a  biztosított
betétállományra vonatkozó nyilvántartás, valamint a  betétesek kártalanítása érdekében. Az  együttműködés során
a betétbiztosítási rendszerek egyeztetik, hogy az egyes rendszerek alapján a betétest mekkora összegű kártalanítás
illeti meg.
210. § Harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe által gyűjtött betétre kizárólag az  OBA által biztosított mértékig
fizethető kártalanítás.
211. § (1) Az OBA feladata
a) a betétes magyar nyelvű tájékoztatása, magyarországi székhelyű hitelintézet külföldön létrehozott fióktelepe
esetén annak az országnak a nyelvén történő tájékoztatása, amelyben a fióktelepet létrehozták,
b) a  vele tagsági jogviszonyban álló hitelintézetnél elhelyezett betét befagyása vagy a  tevékenységi
engedélyének a  Felügyelet által a  33.  § (1)  bekezdés a) vagy b)  pontjában meghatározottak szerinti
visszavonása alapján indított végelszámolási vagy felszámolási eljárás esetén, vagy az  előző szabályok
érintése nélkül, amennyiben a  szövetkezeti hitelintézet végelszámolásának elhatározására a  szövetkezeti
hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV.
törvény 17/T.  § (5)  bekezdése alapján kerül sor, a  betétes részére a  214.  §-ban meghatározott kártalanítási
összeg kifizetése, és
c) az  állammal kötött külön megállapodásban foglalt megbízás alapján az  állam által egyes betétre vállalt
kezesség vagy adott biztosítás teljesítésével kapcsolatos feladatok térítés ellenében történő ellátása.
(2) Az  OBA az  államtól kapott megbízás alapján ellátja az  állam képviseletét az  (1)  bekezdésben meghatározott
feladatkörében az egyezségi tárgyaláson, és a felszámolási eljárás során.
86. Az OBA által biztosított betétek 212. § (1) Az OBA által nyújtott biztosítás csak a névre szóló betétre terjed ki.
 (2) Az  OBA által nyújtott biztosítás – a  213.  §-ban meghatározott kivétellel – a  betétek számától és pénznemétől
függetlenül kiterjed minden olyan betétre, amelyet
a) 1993. június 30-ig jogszabályban vállalt állami garancia, illetve állami helytállás nélkül, valamint
b) 1993. június 30-át követően állami garancia nélkül
az OBA-ban tagsággal rendelkező hitelintézetnél helyeztek el.
(3) Az  OBA által nyújtott biztosítás kiterjed az  1993. június 30-ig sorozatban értékpapírszerűen kibocsátott vagy
forgalomba hozott betéti okiratra, tekintet nélkül annak elnevezésére.
(4) Az  1993. június 30-át megelőzően kötött betétszerződések alapján elhelyezett – állami garanciával (helytállással)
biztosított – betétekbe az  1993. június 30-át követően teljesített új befizetés e  törvény rendelkezéseinek
megfelelően – az OBA által – biztosított.
213. § (1) Az OBA által nyújtott biztosítás nem terjed ki
a) a költségvetési szerv,
b) a tartósan száz százalékban állami tulajdonban lévő gazdasági társaság,
c) az önkormányzat,
d) a biztosító, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, valamint a magánnyugdíjpénztár,
e) a befektetési alap,
f ) a  Nyugdíjbiztosítási Alap, valamint ezek kezelő szervezetei, az  egészségbiztosítási szerv és
a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv,
g) az elkülönített állami pénzalap,
h) a pénzügyi intézmény,
i) az MNB,
j) a befektetési vállalkozás, a tőzsdetag, az árutőzsdei szolgáltató,
k) a  kötelező vagy önkéntes betétbiztosítási, intézményvédelmi, befektetővédelmi alap, illetve a  Pénztárak
Garancia Alapja,
l) a  hitelintézet vezető állású személye, a  hitelintézet választott könyvvizsgálója, továbbá a  hitelintézetben
legalább ötszázalékos tulajdoni hányaddal rendelkező személy és mindezen személyekkel közös
háztartásban élő közeli hozzátartozói,
m) az  l)  pontban meghatározott személy befolyásoló részesedésével működő gazdálkodó szervezet által
elhelyezett, és
n) a kockázati tőketársaság és a kockázati tőkealap
betéteire, valamint a felsoroltak külföldi megfelelőinek betéteire.
(2) Az OBA által nyújtott biztosítás nem terjed ki továbbá
a) az  olyan betétekre, amelyekre a  betétes a  szerződés szerint, a  szerződéskötés időpontjában elhelyezett
azonos nagyságú és lekötési idejű betétekhez képest jelentősen magasabb kamatot vagy más vagyoni előnyt
kap,
b) az  olyan betétre, amelyről bíróság jogerős ítélettel megállapította, hogy az  abban elhelyezett összeg
pénzmosásból származik, valamint
c) az  olyan betétre, amelyet nem euróban vagy EGT-állam, illetve a  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési
Szervezet tagországának törvényes fizetőeszközében helyeztek el.
87. Az OBA által fizetett kártalanítás 214. § (1) Az  OBA a  kártalanításra jogosult személy részére azon betétkövetelésből, amely olyan hitelintézettel szemben áll
fenn, amelynek engedélyét a  Felügyelet a  33.  § (1)  bekezdése alapján vonta vissza, vagy amelynek felszámolását
a  bíróság elrendelte, először a  tőke, majd a  kamat összegét személyenként és hitelintézetenként összevontan
legfeljebb százezer euró összeghatárig – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – forintban fizeti ki kártalanításként.
(2) A  kártalanítás forintösszegét a  kártalanítás 217.  § (1)  bekezdésében meghatározott kezdő időpontjának napját
megelőző napon érvényes a  jegybanki feladatkörében eljáró MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyam alapján
kell meghatározni.
(3) Devizabetét esetén a  kártalanítás összegének, valamint az  e  bekezdés szerinti összeghatárának megállapítása
– a kifizetés időpontjától függetlenül – a kártalanítás 217. § (1) bekezdésében meghatározott kezdő időpontjának
napját megelőző napon érvényes, a jegybanki feladatkörében eljáró MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyamon
történik.
(4) A  Magyarországon székhellyel rendelkező hitelintézet külföldi fióktelepénél elhelyezett betétek alapján járó
kártalanítást az OBA a fióktelep országának hivatalos devizanemében fizeti ki. Ha a fióktelep országának hivatalos
devizája nem euró, először a kártalanítási összeghatárnak megfelelő forintösszeget kell a 217. § (1) bekezdésében
meghatározott kezdő időpontot megelőző napon érvényes, a  jegybanki feladatkörében eljáró MNB által közzétett
hivatalos devizaárfolyamon megállapítani, majd ugyanezen napi a  jegybanki feladatkörében eljáró MNB által
közzétett hivatalos forint/devizaárfolyamon a  fióktelep országának hivatalos devizájában a  kártalanítás összegét
megállapítani.
(5) Az OBA azon betétkövetelés tőkeösszege után, amely olyan hitelintézettel szemben áll fenn, amelynek engedélyét
a  Felügyelet a  33.  § (1)  bekezdése alapján vonta vissza, vagy amelynek felszámolását a  bíróság elrendelte, a  még
nem tőkésített és ki nem fizetett kamatot a kártalanítás 217. § (1) bekezdésében meghatározott kezdő időpontjáig
legfeljebb az  (1)  bekezdésben meghatározott összeghatárig a  szerződés szerinti kamatlábbal téríti meg
a kártalanításra jogosult személy részére.
(6) Nyereménybetétek esetén – a  betét elhelyezésének időpontjától függetlenül – a  betétes legfeljebb
az (1) bekezdésben meghatározott összeghatárig a betét névértékének megfelelő összegű kártalanításra jogosult.
(7) A betétes az (1)–(6) bekezdés szerinti kártalanítást meghaladó kifizetésre az OBA-val szemben semmilyen jogcímen
nem tarthat igényt.
(8) Közös betét esetén az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott kártalanítási összeghatárt a  kártalanításra jogosult
minden személy esetén külön kell számításba venni. A  kártalanítási összeg számítása szempontjából – eltérő
szerződési kikötés hiányában – a betét összege a betéteseket azonos arányban illeti meg.
(9) Hitelintézetek egyesülése esetén az (1)–(3) bekezdés szerinti összeghatár szempontjából továbbra is külön betétnek
minősülnek egyazon betétesnek az egyesülés időpontja előtt az összeolvadó, beolvadó vagy átvevő hitelintézetnél
elhelyezett betétei legfeljebb öt évig, a lakás-takarékpénztári betétek megszűnésükig.
(10) A  betétállomány átruházása esetén az  (1)–(3)  bekezdés szerinti összeghatár szempontjából a  (7)  bekezdésnek
a beolvadásra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(11) Az olyan betétre, amellyel kapcsolatban pénzmosás alapos gyanúja miatt büntetőeljárás van folyamatban, az eljárás
jogerős befejezéséig kártalanítás nem fizethető ki.
(12) Közösségi betétek esetén az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott kártalanítási összeghatárt – a  betétek
elhelyezésének időpontjától függetlenül – társasházak és lakásszövetkezetek esetén lakásonként kell számításba
venni, építőközösségek és iskolai takarékossági csoportok esetén a közösséget alkotó minden személy esetén külön
kell számításba venni.
(13) A betétes elhalálozása esetén – a betétek elhelyezésének időpontjától függetlenül – az örökhagyó és az örökösök
betétjét a hagyatékátadó végzés vagy a bírósági ítélet jogerőre emelkedésétől számított egy évig vagy a rögzített
kamatozású kamatperiódus végéig – a  kettő közül a  későbbi időpontig – külön betétnek kell tekinteni és
az  (1)–(3)  bekezdés szerinti kártalanítási összeghatár meghatározásánál nem kell összevonni az  örökösök más
betéteivel. Az örökhagyó betétje után a kártalanítás az (1)–(3) bekezdésben meghatározott összeghatárig fizetendő
ki, függetlenül az örökösök számától. Ezt a rendelkezést a közös betétekre is alkalmazni kell.
(14) Az  (1)–(3)  bekezdés alkalmazása során az  egyéni vállalkozó által elhelyezett betét – elhelyezésének időpontjától
függetlenül – az ugyanazon személy által magánszemélyként elhelyezett betéttől külön betétnek minősül.
(15) A  közjegyzői, végrehajtói, ügyvédi letéti, őrzési tevékenységhez kapcsolódóan a  hitelintézetnél nyitott
számlák – amelyeket a  hitelintézet nem a  6.  § (1)  bekezdése szerinti letéti szolgáltatás keretében vezet –
az  (1)–(3)  bekezdésének alkalmazása során elhelyezésének időpontjától függetlenül a  kártalanítási összeghatár
szempontjából külön betétnek minősülnek a  közjegyzőnek, végrehajtónak, ügyvédnek a  hitelintézetnél lévő
más betéteitől. E  számlára (több számla esetén valamennyi számlára külön-külön) a  közjegyzővel, végrehajtóval,
ügyvéddel szemben a 213. § (1) bekezdés l) pontjában rögzített kizáró ok fennállása esetén is kiterjed az OBA által
nyújtott biztosítás. Az OBA jogosult – a 217. § szerinti kártalanítási eljárás során – az ügyvédi kamarai szabályzatban
előírt letéti nyilvántartásnak az  ügyvédtől (ügyvédi irodától) való bekérésével ellenőrizni, hogy a  kártalanítási
összeghatár szempontjából külön betétnek minősül-e az ügyvédi letéti számlán elhelyezett összeg.
215. § (1) Az  OBA által biztosított betétek esetében a  hitelintézet és a  betétes között beszámításnak akkor van helye, ha
a  betétesnek a  hitelintézettel szemben hitellel vagy más ügylettel kapcsolatos lejárt tartozása van. A  hitelintézet
a  betétekre vonatkozó adatok átadásával egyidejűleg köteles a  beszámítási igényét az  OBA-val közölni.
A  hitelintézet köteles okirattal igazolni, hogy a  betétest (az adóst) a  beszámítási igényéről tájékoztatta. Ha
a beszámításra sor kerül, akkor az OBA a 214. § szerinti összegből a hitelintézetet megillető és részére átutalt összeg
levonása után fennmaradó összeget fizeti ki a betétes részére.
(2) A kártalanítás mértékének megállapítása során az ügyfélnek az OBA tagjánál fennálló valamennyi betétkövetelését
össze kell számítani. Ha az OBA tagjának az ügyféllel szemben lejárt követelése van, azt a kártalanítás megállapítása
során az ügyfél követelésébe be kell számítani.
(3) Fedezetül szolgáló betét esetén az OBA akkor teljesít kifizetést, ha a kártalanítási összeg felvételére való jogosultság
a felek megegyezése vagy bíróság, illetve hatóság jogerős határozata alapján kétséget kizáróan megállapítható.
216. § (1) Az  állami kezességvállalás mellett elhelyezett betétek esetén a  kártalanítás kifizetését és az  államot megillető
követelés érvényesítését az  OBA – megegyezés szerinti térítés ellenében – az  állammal írásban kötött szerződés
alapján átvállalhatja. Ha az  állami kezesség érvényesítése az  OBA-n keresztül történik, a  kifizetésre és az  államot
megillető követelésre a (2)–(4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az  állami kezesség beváltása és az  ebből eredő állami követelés érvényesítése során az  állam nevében
az  államháztartásért felelős miniszter jár el. Ha az  OBA észleli, hogy a  betétek között van állami kezességvállalás
mellett elhelyezett betét, írásban keresi meg az államháztartásért felelős minisztert.
(3) Az  állami kezességvállalás mellett elhelyezett betétek esetén az  államháztartásért felelős miniszter a  központi
költségvetés terhére a kártalanítás 217. § (1) bekezdésében meghatározott kezdő időpontjától számított negyvenöt
munkanapon belül bocsátja a  kezesség beváltásához szükséges pénzeszközöket az  OBA rendelkezésére. Ezt
az  összeget az  OBA kizárólag a  kezesség beváltásból származó fizetési kötelezettség teljesítésére használhatja fel,
amely kifizetéseket az államháztartásért felelős miniszter képviselője a hitelintézetnél a helyszínen ellenőrizheti.
(4) Az  állami kezesség beváltása címén kifizetett összegek erejéig a  hitelintézettel szembeni követelés a  betétesről
az  államra száll át. A  követelés átszállásával az  állam a  korábbi jogosult helyébe lép. Az  állam a  követeléseit
a  hitelintézet tevékenységi engedélyének a  33.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti visszavonása alapján indított
végelszámolási eljárásban vagy a hitelintézet felszámolási eljárásában jogosult érvényesíteni. A hitelintézet a 33. §
(1)  bekezdés a)  pontjában elrendelt tevékenységi engedély visszavonása alapján indított végelszámolása vagy
felszámolása során az állam azon betétek tekintetében is jogosult hitelezőként fellépni, amelyekből származó jogok
még nem szálltak át az államra, ha az állam kezességvállalás alapján egyébként fizetni köteles.
88. Kifizetés az OBA-ból 217. § (1) Az  OBA a  betétek befagyása vagy a  Felügyeletnek a  33.  § (1)  bekezdés a) vagy b)  pontja vagy a  szövetkezeti
hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi
CXXXV. törvény 17/T.  § (5)  bekezdése alapján hozott határozatának közlése vagy felszámolási eljárás
kezdeményezése esetén a  bíróság felszámolást elrendelő végzésének közzététele után – a  három időpont
közül a  legkorábbiban – (a  továbbiakban: a  kártalanítás kezdő időpontja) megkezdi és húsz munkanapon belül
befejezi a  betétesek részére a  kártalanítás kifizetését. Kivételesen indokolt esetben az  OBA kérésére a  Felügyelet
engedélyezheti a kifizetési határidő meghosszabbítását legfeljebb egy alkalommal és legfeljebb tíz munkanappal.
(2) Az  OBA legalább két országos napilapban, valamint honlapján közzéteszi a  betétesek kártalanításának feltételeit
és a  lebonyolításával kapcsolatos információkat. Az  OBA által közzétett információkat a  kártalanítással érintett
hitelintézet a honlapján is közzéteszi.
(3) A betétet gyűjtő hitelintézet a névre szóló betét esetén köteles a betétes nevén kívül – a 2. mellékletben felsoroltak
közül az  OBA előírásai szerint – két további azonosító adatot nyilvántartani, a  kártalanításra való jogosultság
egyértelmű megállapítása érdekében.
(4) A  kifizetések teljesítése hitelintézetnek adott megbízás, a  kártalanítási összeg hitelintézethez a  betétes részére
történő átutalása, fizetési számláról a  Posta Elszámoló Központot működtető intézményen keresztül történő
készpénz kifizetés vagy közvetlen kifizetés útján az  elhelyezés országának törvényes fizetőeszközében történik.
Az ötszáz forintnak megfelelő összegnél kisebb összegű kártalanítás nem fizethető ki.
218. § A kártalanítással érintett hitelintézet az  OBA kezdeményezése esetén az  OBA által biztosított betétek alapján járó
kártalanítás kifizetésével együtt járó feladatok ellátására az  OBA-val megállapodást köt. E  feladatok ellátásáért
a hitelintézet a működése során hatályban volt legutolsó üzletszabályzata szerinti, vagy a legutolsó üzletszabályzata
tartalmilag leginkább hasonló tételének megfelelő térítésre jogosult.
89. A kifizetett betétkövetelések átszállása 219. § (1) Ha az OBA a betéteseknek kártalanítást fizetett ki, a hitelintézettel szembeni követelés – a kifizetett összeg erejéig –
a  betétesről az  OBA-ra száll át. A  követelés átszállásával az  OBA a  korábbi jogosult helyébe lép. Az  OBA a  217.  §
(1) bekezdésében meghatározott esetekben az átszállt követeléseket jogosult érvényesíteni.
(2) Az  OBA-ból a  kártalanításra jogosult személy részére történt bármilyen kifizetés esetén az  érintett hitelintézet
az OBA által kifizetett összeget és a kifizetéshez kapcsolódóan az OBA-nál felmerült költségeket köteles az OBA-nak
visszafizetni, megfizetni. E kötelezettség akkor is fennáll, ha a hitelintézet OBA-ban való tagsága megszűnt.
(3) Hitelintézet a  33.  § (1)  bekezdés a)  pontjában elrendelt tevékenységi engedély visszavonása alapján indított
végelszámolása vagy felszámolása során az  OBA azon betétek tekintetében is jogosult hitelezőként fellépni,
amelyekből eredő jogok még nem szálltak át az  OBA-ra, de amelyekért a  214.  § szerint fizetni tartozik, ideértve
a kifizetés kapcsán felmerülő költségeket is.
(4) A (2) bekezdés alkalmazásában a kifizetéshez kapcsolódóan az OBA-nál felmerülő költség a kifizető hitelintézet díja,
az átutalások költsége, a nyomdaköltség, a kommunikációs költség, a számítástechnikai költség és a jogi költség.
(5) Az  OBA csak azzal a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok
módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény szerinti szövetkezeti hitelintézettel szemben érvényesíthet követelést,
amelynél a betétet elhelyezték.
90. Az OBA jogállása 220. § (1) Az OBA jogi személy.
 (2) Az OBA székhelye: Budapest.
 (3) Az  OBA saját vagyona, bevételei és jövedelme után sem társasági adó, sem helyi adó, sem illeték fizetésére nem
kötelezhető.
 (4) Az OBA pénzeszközei nem vonhatók el, és a 211. §-ban meghatározottól eltérő célra nem használhatók fel.
 (5) Az OBA saját tőkéje nem osztható fel.
221. § Az OBA pénzügyi-számviteli ellenőrzését az Állami Számvevőszék végzi.
222. § (1) Az OBA könyvvizsgálót bíz meg.
 (2) Az OBA könyvvizsgálóját a pénzügyi intézmények könyvvizsgálatára jogosultak közül választja az igazgatótanács.
 (3) A  könyvvizsgáló természetes személy megbízatása legfeljebb öt évig tarthat, és a  megbízatás lejártát követő
harmadik év után lehet újabb megbízási szerződést kötni ugyanazon könyvvizsgálóval. A  könyvvizsgálói társaság
által alkalmazott (munkavállaló, vezető tisztségviselő, munkavégzésre kötelezett tag) könyvvizsgáló legfeljebb öt
évig láthat el könyvvizsgálói feladatokat az OBA-nál és a megbízatás lejártát követő harmadik év után láthatja el újra
a könyvvizsgálói feladatokat.
(4) A  könyvvizsgáló feladata az  OBA könyvviteli nyilvántartásának és éves beszámolójának felülvizsgálata, továbbá
véleménynyilvánítás az  OBA gazdálkodásával, a  vagyonkezeléssel és felhasználással kapcsolatos igazgatótanácsi
előterjesztések hitelességéről.
91. Az OBA szervezete 223. § (1) Az OBA irányító szerve az igazgatótanács.
 (2) Az OBA igazgatótanácsának tagjai:
a) a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter által kijelölt személy;
b) az MNB elnöke által kijelölt két személy, akik közül az egyik az MNB tv. 4. § (7) bekezdésében, a másik az MNB
tv. 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatot felügyelő alelnök vagy e feladatot ellátó vezető,
c) a hitelintézetek érdek-képviseleti szervezetei által kijelölt két személy,
d) a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezetének igazgatósági elnöke által kijelölt személy, továbbá
e) az OBA ügyvezetője.
(3) Az  igazgatótanácsi tag – az  igazgatótanács jóváhagyásával – írásban állandó helyettest nevezhet ki, aki a  tag
távollétében teljes döntési joggal vesz részt az igazgatótanács ülésein.
(4) Az  igazgatótanács ülése akkor határozatképes, ha tagjainak több mint fele jelen van. Az  igazgatótanács
a határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) Az  igazgatótanács tagjai közül évenként elnököt és alelnököt választ. Nem választható elnökké és alelnökké
az ügyvezető.
92. Az OBA igazgatótanácsának feladata 224. § (1) Az igazgatótanács
a) irányítja és ellenőrzi az OBA gazdálkodási és egyéb tevékenységét,
b) elfogadja az OBA szabályzatait,
c) meghatározza az OBA ügyvezetőjének és megbízottainak feladatait, valamint megállapítja díjazásukat,
d) dönt az egyes feladatokra esetileg létrehozott különleges bizottságok összetételéről,
e) meghatározza az igazgatótanács üléseinek ügyrendjét, helyét, időpontját,
f ) meghatározza a  hitelintézetek számára azoknak a  különleges jelzéseknek, tájékoztatóknak vagy más
eszközöknek az alkalmazását, amelyek alapján megállapítható, hogy a hitelintézeteknél elhelyezett betétek
biztosítva vannak,
g) dönt az OBA feladatainak végrehajtásával kapcsolatos intézkedésekről,
h) meghatározza az OBA által e törvény értelmében teljesítendő kifizetések rendjét,
i) dönt az OBA költségvetéséről, ezen belül a működési költségeiről,
j) évente egyszer, legkésőbb a  gazdasági év befejezését követő év május 30. napjáig elfogadja az  OBA éves
beszámolóját és a  könyvvizsgáló jelentését, megállapítja az  OBA vagyoni helyzetét és az  ezekről szóló
beszámolóját benyújtja az Állami Számvevőszéknek, valamint megküldi a hitelintézeteknek,
k) évente egyszer kialakítja az  OBA díjpolitikáját az  e  törvényben foglalt kereteken belül, és azt ismerteti
a hitelintézetekkel; a díjpolitika alapján meghatározza tagjainak éves befizetési kötelezettségét,
l) dönt a kizárásokról,
m) határoz a 234. § (6)–(8) bekezdése szerinti megemelt, illetve rendkívüli díjfizetési kötelezettség előírásairól,
n) javaslatot tesz a  Felügyeletnek a  hitelintézetek betétbiztosítással kapcsolatos kötelezettségeinek
ellenőrzésére,
o) ellátja az e törvényben meghatározott egyéb feladatokat.
(2) Az igazgatótanács feladatainak végrehajtása során igénybe veheti a Felügyelet szolgáltatásait.
225. § (1) Az  igazgatótanács nevezi ki, és menti fel az  ügyvezetőt, valamint gyakorolja felette a  munkáltatói jogokat.
Az igazgatótanács e jogkörét – a kinevezés és felmentés kivételével – az igazgatótanács elnökére átruházhatja.
(2) Az igazgatótanács ellenőrzi az OBA ügyvezetőjének tevékenységét.
93. Az OBA ügyvezetője és munkaszervezete 226. § (1) Az OBA önálló munkaszervezettel rendelkezik.
 (2) Az OBA tevékenységének operatív irányítását az ügyvezető látja el. Az ügyvezető gyakorolja az OBA alkalmazottai
felett a munkáltatói jogokat.
 (3) Az  ügyvezető – az  igazgatótanács egyetértésével – egyes feladatok ellátására munkaviszonyon kívüli megbízást
adhat ki vagy együttműködési megállapodásokat köthet.
 (4) Az OBA vezetője és alkalmazottai tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény rendelkezéseit
kell alkalmazni. 227. § Az igazgatótanács feladatkörében eljárva a  megbízásokat az  e  törvényben meghatározott összeférhetetlenségi
szabályok megfelelő alkalmazásával adja ki.
94. Az OBA információellátása 228. § (1) Az OBA a hitelintézettől csak a tevékenysége ellátásához szükséges, a Felügyeletnek és a jegybanki feladatkörében
eljáró MNB rendelkezésére nem álló adatokat kérhet.
(2) Az OBA kérésére
a) a hitelintézet az e törvényben foglaltaknak megfelelően az OBA által meghatározott adatok, és
b) a Felügyelet és a jegybanki feladatkörében eljáró MNB a rendelkezésére álló adatok
vonatkozásában információt ad.
(3) Az  OBA-hoz csatlakozott fióktelep vezető állású személye az  OBA-nak haladéktalanul – írásban – bejelenti, ha
a külföldi hitelintézet vagy annak bármely államban működő fióktelepe fizetésképtelenné vált.
(4) Az OBA a (2) bekezdésben meghatározott adatokat kizárólag feladatainak ellátása érdekében használhatja fel.
 (5) A tagintézetek betétbiztosítással kapcsolatos kötelezettségeinek teljesítését – ideértve az adatoknak az OBA kifizető
rendszerének megfelelő rendelkezésre állását és a  betétek személyenként történő összevonását – a  Felügyelet
a helyszínen ellenőrzi. Az OBA ellenőrzéssel kapcsolatos javaslatát a Felügyelet figyelembe veszi az éves ellenőrzési
tervének kialakításakor.
(6) A  hitelintézet köteles a  betétekre és a  betétesekre vonatkozó – a  2.  melléklet szerinti – azonosító adatokat oly
módon nyilvántartani, hogy azok a  kártalanítás végrehajtása céljából az  OBA kérésére öt munkanapon belül
átadhatóak legyenek. Közösségi betéteknél a  hitelintézet a  betétes adatain túlmenően abban az  esetben
köteles a  társasházak és lakásszövetkezetek esetén a  lakások számát, építőközösségek és iskolai takarékossági
csoportok esetén a  közösséget alkotó személyek számát nyilvántartani, ha a  betét összege meghaladja a  214.  §
(1)–(3) bekezdésében foglalt összeghatárt.
(7) Az  OBA a  tagintézetek által megküldött adatállományok alapján rendszeresen teszteli kifizető rendszerének
működését.
(8) Kártalanítás esetén a  hitelintézet az  OBA erre vonatkozó igényének közlését követő három munkanapon belül
az OBA rendelkezésére bocsátja a betétnyilvántartásainak az OBA kifizető rendszere által történő feldolgozásához
szükséges átalakító programot, valamint biztosítja a  betétállományára vonatkozó adatoknak az  OBA kifizető
rendszere által történő feldolgozhatóságát.
229. § (1) Az  OBA-val munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban, megbízási jogviszonyban álló
személy, valamint az  igazgatótanács tagja a  feladata ellátásával kapcsolatban tudomására jutott banktitkot, üzleti
titkot, továbbá minden olyan adatot, tényt vagy körülményt, amelyet törvény előírásai szerint az OBA nem köteles
más hatóságok, illetve a  nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni, az  adat jellege szerinti titokként köteles
megőrizni.
(2) A  Ptk. üzleti titokra vonatkozó szabályait kell alkalmazni különösen a  209.  § (8)  bekezdésében foglalt
megállapodással, illetve együttműködéssel összefüggően keletkezett, a  külföldi betétbiztosítási rendszer vagy
külföldi felügyeleti hatóság – általa üzleti titokként kezelt – adatára, azzal, hogy ez nem veszélyeztetheti az OBA által
ellátott közfeladatokkal kapcsolatos adatok nyilvánosságát.
230. § Kártérítési igény az OBA-val szemben a jogellenesen okozott kár miatt csak akkor érvényesíthető, ha megállapítható,
hogy az OBA eljárása vagy mulasztása törvénysértő volt, és a bekövetkezett kárt ez idézte elő.
95. Az OBA számlavezetése és pénzkezelése 231. § (1) Az  OBA pénzforgalmi számláján jóváírandók az  OBA összes pénzbevételei, beleértve a  működésből származó
bevételeket is, ugyanakkor a  pénzforgalmi számlát meg kell terhelni a  működéssel kapcsolatos pénzkiadásokkal,
valamint a biztosítási jellegű tevékenységből eredő kifizetésekkel.
(2) Az  OBA pénzeszközeit – a  házipénztárt, a  pénzforgalmi számlán tartott likviditási tartalékot, valamint a  kifizetés
lebonyolítására vagy más, az  OBA működéséhez szükséges célra hitelintézethez átutalt összeget kivéve –
állampapírban vagy az MNB-nél elhelyezett betétben kell tartani.
(3) Az OBA esetleges nyereségét kizárólag a saját tőkéjének növelésére fordíthatja.
96. Az OBA forrásai 232. § (1) Az OBA forrásai:
a) a csatlakozási díj,
b) hitelintézetek által teljesített rendszeres, illetve rendkívüli éves befizetés,
c) az OBA által felvett kölcsön,
d) egyéb bevétel, valamint
e) az OBA által kibocsátott kötvény.
(2) Az OBA – a 211. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feladat ellátása érdekében – kölcsönt vehet fel:
a) az MNB-től, illetve
b) hitelintézettől.
(3) Az OBA a 211. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feladat ellátása érdekében kötvényt bocsáthat ki.
 (4) Az állam készfizető kezesként felel az OBA azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek a 211. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti kötelezettségei teljesítése érdekében felvett – az  államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott
összegű – kölcsöneiből és kötvénykibocsátásából erednek. Az  OBA kötelezettségei biztosítékaként az  állami
készfizető kezességvállaláson túl a hitelező további biztosíték előírására nem köteles. Az állami kezességvállalásért
az OBA-nak kezességvállalási díjat nem kell fizetnie.
97. Csatlakozási díj 233. § Az OBA-hoz csatlakozó hitelintézet – az engedély kézhezvételét követő harminc napon belül – a jegyzett tőkéjének
fél százalékával megegyező összeget köteles az OBA-ba egyszeri csatlakozási díjként befizetni.
98. Éves díjfizetési kötelesség 234. § (1) Az OBA tagjainak éves befizetési kötelezettségét úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a hitelintézetnél
a tárgyévet megelőző december 31-én fennálló – az OBA által a 212. § és a 213. § szerint biztosított – betétek teljes
összegét, a hitelintézet önkéntes betétbiztosítási alapban, intézményvédelmi alapban fennálló tagságát, és az OBA
szabályzata által megállapított egyéb szempontokat. Kiegészítő biztosítás esetén az  éves díj megállapításakor
figyelembe kell venni a  kiegészítő biztosítással érintett betétrész összegét, és a  fióktelep székhely országának
betétbiztosítási rendszere által nyújtott biztosítást. Az OBA az éves díj megállapítása során figyelembe veheti a más
jogszabályban meghatározott minősítő szervezet által a  hitelintézetre, és annak kötelezettségeire meghatározott
minősítéseket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott módon megállapított éves befizetési kötelezettség nem lehet magasabb, mint
a tagintézetnél a tárgyévet megelőző december 31-én meglévő, az OBA által biztosított betétek és – a hitelintézetek
éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabályok szerint – az  OBA által biztosított
betétek utáni passzív időbeli elhatárolások között feltüntetett kamatok együttes teljes állományának két ezreléke.
(3) Az  éves befizetés összegét a  hitelintézet minden évben negyedéves részletekben, legkésőbb a  tárgynegyedév
tizenötödik napjáig köteles befizetni az OBA pénzforgalmi számlájára.
(4) A  hitelintézet által fizetendő díj összegének meghatározása azon nyilatkozatok alapján történik, amelyeket
a hitelintézet továbbít az OBA-nak az OBA szabályzatában meghatározott formában és időpontban.
(5) A  hitelintézet által a  hitelintézeti tevékenység engedélyezésének évére vonatkozóan fizetendő díjat az  általános
szabályoknak megfelelően a tárgyév végi betétállomány alapján megállapított éves díj háromszázhatvanötödének
és az OBA által biztosított napok számának szorzata határozza meg.
(6) Ha az  adott hitelintézet olyan kockázatos tevékenységet folytat, amely a  szabályzat szerint indokolja az  emelést,
az OBA növelheti a hitelintézet által a tárgyév során fizetendő díjat. Az emelés előtt az OBA
a) véleményt kér a jegybanki feladatkörében MNB-től és a Felügyelettől és
b) módot ad a hitelintézetnek észrevételei megtételére.
(7) A (6) bekezdés alapján felemelt éves díj nem lépheti túl a hitelintézetnél a tárgyévet megelőző év december 31-én
fennálló, biztosított betétállomány három ezrelékét.
(8) Az  OBA az  általa a  232.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint felvett kölcsön visszafizetése és e)  pontja alapján
kibocsátott kötvény visszaváltása érdekében a  hitelintézetek számára egységes elvek szerint megállapított
rendkívüli fizetési kötelezettséget írhat elő, amely fizetési kötelezettség mértékének és ütemezésének igazodnia
kell a  kölcsöntörlesztési feltételekhez. A  rendkívüli fizetési kötelezettség mértéke nem haladhatja meg egyetlen
hitelintézet esetében sem a (2) bekezdés szerint megállapított díj mértékét.
(9) Ha a  kölcsön igénybevételét szükségessé tevő káresemény kapcsán az  OBA bevételre tesz szert, azt elsősorban
a  fennálló kölcsöntartozás csökkentésére, ezt követően pedig a  hitelintézeteket terhelő rendkívüli fizetési
kötelezettség mérséklésére, visszafizetésére kell fordítani.
(10) A hitelintézet a végelszámolása vagy felszámolása kezdő évében a végelszámolás vagy felszámolás kezdő napjáig
terjedő időszakra vonatkozóan az  e  §-ban meghatározottak szerint köteles időarányos éves díjat fizetni. A  díj
vetítési alapja a  hitelintézet által a  felszámolás vagy végelszámolás elrendelését megelőzően teljesített legutolsó
díjfizetésének alapjául szolgáló betétállomány.
99. A díjfizetés elszámolása 235. § A hitelintézet az OBA-ba befizetett összeget – ideértve a csatlakozási díjat is – egyéb ráfordításként számolja el.
100. Csatlakozás az OBA-hoz 236. § (1) A  hitelintézet a  20.  §-ban szabályozott tevékenységi engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg köteles
a csatlakozásról szóló nyilatkozatot az OBA-nak megküldeni, és annak másolatát csatolni a tevékenységi engedély
iránti kérelemhez, kivéve, ha a fióktelep formában működő hitelintézet a 209. § (3) bekezdése alapján nem köteles
csatlakozni az OBA-hoz.
(2) A csatlakozási nyilatkozatot az OBA által közzétett formában kell megtenni.
101. Intézkedések, szankciók kezdeményezése, az OBA-val fennálló tagsági viszony megszüntetése
237. § (1) Ha a hitelintézet
a) a 233–234. §-ban meghatározott fizetési kötelezettségét határidőre nem teljesíti,
b) üzletszabályzatában vagy a  betétokiratokon az  OBA-ban való tagságát megtévesztő módon tünteti fel,
vagy harmadik személyeket tévesen tájékoztat az  OBA által biztosított betétekkel kapcsolatos lényeges
kérdésekről,
c) a betétbiztosítással összefüggő tájékoztatásra vonatkozó szabályokat megsérti,
d) nyilvántartása nem teszi lehetővé a betétesek kártalanítási jogosultságának egyértelmű megállapítását, vagy
e) a betétbiztosítással összefüggő szabályokat megsérti,
az OBA felszólítja a hitelintézetet a jogsértő magatartás megszüntetésére, és egyidejűleg tájékoztatja a Felügyeletet.
(2) Ha a  hitelintézet az  (1)  bekezdés szerinti jogsértő magatartást nem szüntette meg, az  OBA a  felszólítást követő
harminc nap elteltével kezdeményezheti a Felügyeletnél a hitelintézettel szemben intézkedés, bírság alkalmazását,
vagy legalább tizenkét hónappal az erre vonatkozó intézkedés bejelentése után, ha ez alatt az idő alatt a hitelintézet
továbbra sem szüntette meg a  jogsértő magatartást, a  Felügyelet egyetértésével kizárja a  hitelintézetet tagjai
sorából.
(3) Kizárás kezdeményezése esetén a  hitelintézet tagsága az  OBA-ban az  előzetes felszólításban megjelölt határidőt
követően megszűnik, kivéve, ha a hitelintézet meghozta az előírásokhoz való alkalmazkodást vagy szabálytalanság
megszüntetését célzó intézkedéseket.
238. § A hitelintézet OBA-ban fennálló tagsága megszűnik, ha a Felügyelet határozata alapján a hitelintézet nem gyűjthet
betétet.
239. § (1) A hitelintézet kizárása vagy a tagsági jogviszony megszüntetése – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – nem érinti
a tagság fennállása alatt a hitelintézetnél elhelyezett betétekre vonatkozó biztosítást.
(2) Ha a  hitelintézetet az  OBA-ból kizárták vagy tagsági jogviszonya megszűnt, vagy azt megszüntették, a  korábban
teljesített befizetését nem igényelheti vissza. A kizárás vagy a tagsági viszony megszűnése vagy megszüntetése nem
érinti a kizárt hitelintézetnek azt a kötelezettségét, hogy a biztosítás alá eső betétek után a 234. §-nak megfelelően
éves díjat fizessen.
(3) A  hitelintézet a  jegyzett tőkéjének felemelése, vagy csökkentése esetén nem köteles az  emelés összege után
csatlakozási díjat fizetni vagy a már megfizetett csatlakozási díj arányos részét nem igényelheti vissza.
(4) Az  OBA – a  hitelintézet tagsági viszonyának megszűnését követően – nem fizet kártalanítást azokra a  betétekre,
amelyekre más ország betétbiztosítása kiterjed.
240. § Az OBA a 237. §-ban foglalt kizárás esetén – huszonnégy órán belül – írásban tájékoztatja a kizárás tényéről és okáról
a Felügyeletet. Az OBA erről negyvennyolc órán belül legalább két országos napilapban felhívást tesz közzé.
XI. FEJEZET
ÖNKÉNTES BETÉT- ÉS INTÉZMÉNYBIZTOSíTÁS 102. Általános rendelkezések
241. § (1) A  hitelintézetek önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapot (a  továbbiakban: önkéntes alap)
hozhatnak létre. Az önkéntes alap jogi személy.
(2) Az  önkéntes alap pénzeszközei nem vonhatók el, és a  létesítő okiratban meghatározottól eltérő célra nem
használhatók fel. Az önkéntes alapból kilépés esetén kifizetés nem teljesíthető.
(3) Az  önkéntes alap – a  házipénztárt, a  pénzforgalmi számlán tartott likviditási tartalékot, valamint a  kifizetések
lebonyolítására vagy más, az önkéntes alap működéséhez szükséges célra hitelintézethez átutalt összeget kivéve –
pénzeszközeit állampapírban kell tartani.
(4) A hitelintézet az önkéntes alapba befizetett összeget egyéb ráfordításként számolja el.
103. Az önkéntes alap megalakítása 242. § (1) Az önkéntes alap megalakítása céljából alakuló közgyűlést kell tartani, amelynek feladata a tagok névjegyzékének
megállapítása, a  létesítő okirat megalkotása, az  e  törvényben meghatározott belső szabályzatok elfogadása,
valamint a tisztségviselők megválasztása.
(2) Az  alakuló közgyűlés határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. A  határozathozatalra egyebekben e  törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Önkéntes alapot kizárólag határozatlan időre lehet alapítani.
243. § (1) Az alakuló közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a közgyűlés által választott elnök és jegyzőkönyvvezető
ír alá, valamint két tag hitelesít.
(2) Az  alakuló közgyűlés által elfogadott létesítő okiratot valamennyi tag által aláírt közjegyzői hitelesítéssel ellátott
okiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett okiratba kell foglalni.
244. § (1) Az önkéntes alap alapítását a létesítő okirat elfogadásától számított tizenöt napon belül engedélyezés végett
a) az alakuló közgyűlésről felvett hitelesített jegyzőkönyvet,
b) a létesítő okiratot, valamint
c) a tagok névjegyzékét
megküldi a Felügyeletnek.
(2) Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha a Felügyelet a kérelem kézhezvételét követő harminc napon belül azt
nem utasítja el.
(3) A  Felügyelet az  engedélykérelmet csak akkor utasíthatja el, ha a  benyújtott iratok nem felelnek meg
a jogszabályokban foglalt előírásoknak.
(4) Az  engedély megadását – illetve a  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  határidő lejártát – követő harminc
napon belül az  önkéntes alap megalapítását – az  (1)  bekezdésben meghatározott iratok benyújtásával –
nyilvántartásba vétel kérése céljából be kell jelenteni az  önkéntes alap székhelye szerint illetékes törvényszéknek
(a továbbiakban: bíróság).
(5) A  nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet az  önkéntes alap képviseletére jogosult személy nyújtja be. A  bíróság
a  nyilvántartásba vételről nemperes eljárásban, soron kívül határoz. A  bíróság a  nyilvántartásba vételről szóló
határozatát a Felügyeletnek is kézbesíti.
(6) Az  önkéntes alap nyilvántartásba vétele nem tagadható meg, ha az  alapítói az  e  törvényben előírt feltételeknek
eleget tettek.
(7) Az önkéntes alap a bíróság nyilvántartásba vételével, az alakuló közgyűlés napjára visszamenő hatállyal jön létre.
 (8) Az  önkéntes alap nyilvántartásba vételére egyebekben a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel
összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény egyesületekre vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
104. A létesítő okirat 245. § (1) Az önkéntes alap szervezetének és működésének rendjét a létesítő okirat tartalmazza.
 (2) A létesítő okiratban meg kell határozni:
a) az önkéntes alap nevét és székhelyét,
b) az alapítókat,
c) az önkéntes alaphoz történő csatlakozás és az abból történő kilépés, kizárás rendjét,
d) az önkéntes alap szervezetét, valamint az önkéntes alap ellenőrzési és válságkezelési rendszerére vonatkozó
előírásokat,
e) a közgyűlésen történő szavazás rendjét, a tagok szavazati arányát,
f ) az  önkéntes alap feladatait és az  azokhoz kapcsolódó jogokat, ideértve az  önkéntes alap feladatainak
ellátásához szükséges ellenőrzéssel és adatszolgáltatással összefüggő jogokat is,
g) az önkéntes alap tagjának jogait és kötelezettségeit,
h) az önkéntes alap által kezelt vagyon kezelésének szabályait,
i) a tagok díjfizetési rendjét, valamint
j) a tagok kilépése, kizárása esetén történő elszámolás rendjét.
(3) Az  önkéntes alap létesítő okiratának elfogadásához, valamint a  létesítő okirat módosításához, az  önkéntes alap
megszűnéséhez – a 244. § megfelelő alkalmazásával – a Felügyelet jóváhagyása szükséges.
105. A tagok névjegyzéke 246. § (1) Az önkéntes alap tagjairól névjegyzéket kell készíteni, és az abban bekövetkezett változásokat folyamatosan vezetni
kell. A névjegyzéket az igazgatóság vezeti.
(2) A  névjegyzékben legalább a  tag nevének (cégének), székhelyének, valamint a  tagok kirendeltségei címének és
vezető állású személyei nevének szerepelnie kell.
(3) A tagsági viszony a névjegyzékbe történt felvétellel, a közgyűlés döntésének napjára visszamenő hatállyal jön létre.
106. Közgyűlés 247. § (1) Az önkéntes alap legfőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll.
 (2) Az önkéntes alap minden tagja jogosult a közgyűlés tevékenységében részt venni.
 (3) A közgyűlés hatáskörét a létesítő okiratban kell meghatározni. A közgyűlés kizárólagos hatásköre
a) a létesítő okirat megalkotása és módosítása,
b) a döntés tagfelvételről, valamint kizárásról,
c) az önkéntes alap éves költségvetésének megállapítása és az éves beszámoló elfogadása,
d) az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak és elnökének megválasztása,
e) a könyvvizsgáló megválasztása,
f ) a döntés egyesülés, szétválás és a megszűnés kérdésében, valamint
g) amelyet törvény hatáskörébe utal.
(4) A közgyűlést a létesítő okiratban meghatározott időközönként, de évente legalább egy alkalommal össze kell hívni.
A  közgyűlést akkor is össze kell hívni, ha azt a  bíróság elrendeli vagy a  tagok – létesítő okiratban meghatározott
hányada – az ok és a cél megjelölésével indítványozza.
(5) A  közgyűlést a  kitűzött időpont előtt legalább tizenöt nappal az  igazgatóságnak írásban kell összehívnia.
A  határozathozatal és a  választás rendjét a  létesítő okiratban kell meghatározni, azzal, hogy – az  e  törvényben
rögzítettek figyelembevételével – valamennyi határozat meghozatalához legalább az  önkéntes alap összes
szavazatának többsége szükséges.
(6) A közgyűlés – ha a létesítő okirat eltérően nem rendelkezik – az ülésére szóló meghívóban nem szereplő kérdéseket
csak akkor tárgyalhatja meg, ha az önkéntes alap összes szavazatának legalább kétharmada hozzájárul a napirendi
kérdés megtárgyalásához.
107. Igazgatóság 248. § (1) A  közgyűlés – a  létesítő okiratban meghatározott létszámú – de legalább öt, legfeljebb tizenegy tagból álló
igazgatóságot, s ennek tagjai közül elnököt választ.
(2) Az  önkéntes alapot harmadik személyekkel szemben és a  hatóságok előtt az  elnök képviseli. A  létesítő okirat
a képviseletre az elnökön kívül más tagot is feljogosíthat.
249. § (1) Az  igazgatóság a közgyűlés határozatai szerint irányítja az önkéntes alap működését, dönt minden olyan ügyben,
amelyet törvény vagy a  létesítő okirat nem utal az  önkéntes alap más testületének vagy tisztségviselőjének
hatáskörébe.
(2) Az igazgatóság a létesítő okiratban meghatározott gyakorisággal, de legalább kéthavonta ülésezik. Tevékenységéről
legalább évente beszámol a közgyűlésnek.
(3) Az igazgatóság határozatképes, ha tagjainak legalább kétharmada jelen van. Ügyrendjét egyebekben maga állapítja
meg, amelyet a közgyűlés hagy jóvá.
(4) Az  igazgatóság tagjai az  ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható fokozott gondossággal, az  önkéntes alap
érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek eljárni. Kötelezettségeik megszegésével az önkéntes alapnak okozott
károkért a polgári jog szabályai szerint korlátlanul és egyetemlegesen felelnek.
(5) Nem terheli a  (4)  bekezdés szerinti felelősség azt az  igazgatósági tagot, aki a  határozat ellen szavazott vagy
az intézkedés ellen tiltakozott, és tiltakozását a felügyelő bizottságnak bejelentette.
108. Felügyelő bizottság 250. § (1) A  közgyűlés – a  létesítő okiratban meghatározott létszámú – de legalább három, legfeljebb kilenc tagból álló
felügyelő bizottságot, s ennek tagjai közül elnököt választ.
(2) A felügyelő bizottság a közgyűlés részére ellenőrzi az önkéntes alap ügyvezetését.
 (3) A felügyelő bizottság
a) az önkéntes alap szerveinek működésével és gazdálkodásával kapcsolatos bármely ügyet megvizsgálhat,
b) felhívhatja az  igazgatóságot, hogy a  jogszabályoknak, a  létesítő okiratnak vagy más belső szabályzatnak
megfelelően járjon el,
c) indítványozhatja az igazgatóság egészének vagy egyes tagjainak felmentését, felelősségre vonását, valamint
a közgyűlés rendkívüli összehívását,
d) a Felügyelet egyidejűleg történt értesítésével összehívja a közgyűlést, ha az igazgatóság nem tesz eleget erre
vonatkozó kötelezettségének,
e) véleményt nyilvánít a  közgyűlés elé terjesztett éves költségvetésről, valamint éves beszámolóról, amely
nélkül ezen tárgyakban érvényes határozat nem hozható, valamint
f ) javaslatot tesz a közgyűlésnek az igazgatósági tagok díjazásának megállapítására.
251. § (1) A felügyelő bizottság – ha a tagok érdekei megkívánják – az igazgatóság működését átmeneti időre felfüggesztheti.
 (2) Az igazgatóság felfüggesztésével egyidejűleg a felügyelő bizottság köteles
a) harminc napon belül rendkívüli közgyűlés összehívását kezdeményezni, és
b) a közgyűlés összehívásáig gondoskodni az ügyvezetésről.
252. § (1) A felügyelő bizottság testületként jár el.
 (2) A felügyelő bizottság határozatképes, ha tagjainak legalább kétharmada jelen van.
 (3) A felügyelő bizottság egyebekben az ügyrendjét maga állapítja meg, amelyet a közgyűlés hagy jóvá.
 (4) A  felügyelő bizottsági tagok korlátlanul és egyetemlegesen felelnek az  önkéntes alapnak az  ellenőrzési
kötelezettségük megszegésével okozott károkért. 109. Könyvvizsgáló 253. § (1) Az önkéntes alap könyvvizsgálót bíz meg.
 (2) Az  önkéntes alap könyvvizsgálóját a  pénzügyi intézmények könyvvizsgálatára jogosultak közül választja
a közgyűlés.
 (3) Az önkéntes alap természetes személy könyvvizsgálójának megbízatása legfeljebb öt évig tarthat, és a megbízatás
lejártát követő harmadik év után lehet újabb megbízási szerződést kötni ugyanazon könyvvizsgálóval.
A  könyvvizsgáló társaság által alkalmazott (munkavállaló, vezető tisztségviselő, munkavégzésre kötelezett tag)
könyvvizsgáló legfeljebb öt évig láthat el könyvvizsgálói feladatokat az önkéntes alapnál, és a megbízatás lejártát
követő harmadik év után láthatja el újra – ugyanannál az önkéntes alapnál – a feladatát.
(4) A  könyvvizsgáló feladata az  önkéntes alap könyvviteli nyilvántartásának és éves beszámolójának felülvizsgálata,
továbbá véleménynyilvánítás az önkéntes alap gazdálkodásával, a vagyonkezeléssel és felhasználással kapcsolatos
közgyűlési előterjesztések hitelességéről. A  könyvvizsgáló véleménye és jelentéstételi kötelezettsége nélkül
e kérdésekben nem hozható határozat.
110. Az önkéntes alap döntésével szembeni jogorvoslat 254. § (1) Az  önkéntes alap valamely szervének törvénysértő határozatát bármely tag – a  tudomására jutástól számított
harminc napon, de legkésőbb a határozat keltétől számított kilencven napon belül – a bíróság előtt megtámadhatja.
(2) A  határozat megtámadása a  határozat végrehajtásának nem akadálya, a  bíróság azonban indokolt esetben
a végrehajtást felfüggesztheti.
255. § (1) Az  önkéntes alap törvénysértő határozata esetén a  Felügyelet – ha a  működés törvényessége másként nem
biztosítható – bírósághoz fordulhat. A Felügyelet keresete alapján a bíróság
a) megsemmisítheti az  önkéntes alap törvénysértő határozatát, és szükség szerint új határozat hozatalát
rendelheti el, b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja az önkéntes alap közgyűlését, vagy
c) felfüggesztheti az önkéntes alap működését.
(2) Az önkéntes alap tagja, valamint a Felügyelet által indított perek a nyilvántartásba vétel szerinti bíróság hatáskörébe
tartoznak.
111. Az önkéntes alap által adható támogatás 256. § (1) Az  intézményvédelmi alap a  létesítő okiratában meghatározott feladatai ellátása érdekében jogosult
– a tagintézettel, illetve annak tulajdonosával kötött támogatási szerződés keretében – a tagintézet részére
a) kezességet vállalni,
b) tőkejuttatást adni, valamint
c) kölcsönt nyújtani.
(2) Az önkéntes betétbiztosítási alapot felhasználó hitelintézetek a pénzeszközök visszafizetéséig kamatként legalább
a  jegybanki alapkamatot kötelesek téríteni. A  kilépés az  önkéntes betétbiztosítási alappal szembeni visszafizetési
kötelezettséget nem érinti.
(3) Az önkéntes alap a kifizetés elkerülése érdekében tervezett intézkedéseiről tájékoztatja a Felügyeletet.
112. Kötelező intézményvédelmi szervezet 257. § (1) Törvény kimondhatja intézményvédelmi integrációs szervezet létrehozását (kötelező intézményvédelmi szervezet).
 (2) A kötelező intézményvédelmi szervezet szervezetének és működésének szabályait törvény határozza meg.
XII. FEJEZET
A PÉNZüGYI INTÉZMÉNYEK SZÁMVITELE ÉS KÖNYVVIZSGÁLATA
113. Könyvvezetés 258. § (1) A  pénzügyi intézmény az  üzletszerű tevékenységre vonatkozó nyilvántartásait magyar nyelven – a  magyar
számvitelre vonatkozó jogszabályok előírásainak betartásával – a felügyeleti és a jegybanki ellenőrzésre is alkalmas
módon vezeti.
(2) Az üzleti nyilvántartások vezetésével szemben támasztott követelmények:
a) tegye lehetővé a pénzügyi intézmény belső ellenőrzését,
b) biztosítsa a gondos és megbízható irányítást, vezetést, ideértve a vezető állású személyek tevékenységének
a  megítélését, valamint a  tulajdonosok, a  könyvvizsgáló és a  Felügyelet által történő ellenőrzést, továbbá
segítse a  pénzügyi intézményt abban, hogy eleget tegyen a  jogszabályokban és a  szerződésekben előírt
kötelezettségek teljesítésének.
259. § (1) A pénzügyi intézmény köteles az arra jogosult testület által elfogadott – könyvvizsgálói záradékot is tartalmazó –
éves beszámolót, valamint az  adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozatot a  Felügyeletnek annak
elfogadásától számított tizenöt munkanapon belül, de legkésőbb a tárgyévet követő év május 31-éig, az összevont
(konszolidált) éves beszámolót annak elfogadásától számított tizenöt munkanapon belül, de legkésőbb a tárgyévet
követő év június 30-áig megküldeni.
(2) A  3.  § (2)  bekezdés a) és c)  pontjában meghatározott kiegészítő pénzügyi szolgáltatásokat végző jogi személy
könyvvezetésére és könyvvizsgálatára a 258-264. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
(3) Magyarországon fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli pénzügyi intézmény a  saját joga alapján elkészített
és könyvvizsgálóval hitelesített mérlegének és eredménykimutatásának hivatalos magyar nyelvű fordítását
a jóváhagyását követő harminc napon belül két országos napilapban köteles közzétenni.
114. Könyvvizsgálat 260. § (1) Pénzügyi intézmény esetén – a  gazdasági társaságokról szóló törvénynek a  könyvvizsgálóra vonatkozóan
meghatározott feltételein túlmenően – könyvvizsgálói feladatok ellátására csak akkor adható az  érvényes
könyvvizsgálói engedéllyel rendelkező, bejegyzett könyvvizsgáló (könyvvizsgálói társaság) részére megbízás, ha
a) a könyvvizsgáló (könyvvizsgálói társaság) pénzügyi intézményi minősítéssel rendelkezik,
b) a könyvvizsgáló nem rendelkezik a hitelintézetben közvetlen vagy közvetett tulajdonnal,
c) a könyvvizsgálónak nincs a hitelintézettel szemben fennálló kölcsöntartozása, valamint
d) a  befolyásoló részesedéssel rendelkező tag a  könyvvizsgáló cégben közvetlen vagy közvetett tulajdonnal
nem rendelkezik.
 (2) Az (1) bekezdés c)–d) pontjában foglalt korlátozásokat a könyvvizsgáló közeli hozzátartozójára is alkalmazni kell.
 (3) A  hitelintézet természetes személy könyvvizsgálójának megbízatása legfeljebb öt évig tarthat, és a  megbízatás
lejártát követő harmadik év után lehet újabb megbízási szerződést kötni ugyanazon könyvvizsgálóval.
A  könyvvizsgálói társaság által alkalmazott (munkavállaló, vezető tisztségviselő, munkavégzésre kötelezett tag)
könyvvizsgáló legfeljebb öt évig láthat el könyvvizsgálói feladatokat ugyanannál a hitelintézetnél, és a megbízatás
lejártát követő harmadik év után láthatja el újra – ugyanannál a hitelintézetnél – a feladatát.
(4) Az  (1)  bekezdésben előírtakon túlmenően további követelmény a  hitelintézeti természetes személy
könyvvizsgálóval szemben, hogy
a) egyidejűleg legfeljebb öt hitelintézetnél láthat el könyvvizsgálói feladatot, ide nem értve a  szövetkezeti
hitelintézeteket,
b) egyidejűleg legfeljebb tíz szövetkezeti hitelintézetnél láthat el könyvvizsgálói feladatot,
c) egy-egy hitelintézettől származó jövedelme (bevétele) nem haladhatja meg éves jövedelmének
(bevételének) harminc százalékát,
d) az  egy tulajdonosi csoporthoz tartozó pénzügyi intézményektől, befektetési szolgáltatóktól, befektetési
alapkezelő társaságoktól, tőzsdétől, vagy elszámolóházi tevékenységet végző szervezettől, valamint
a  tulajdonosi csoporthoz tartozó befektetési alapkezelő társaság által kezelt befektetési alaptól származó
jövedelme (bevétele) nem haladhatja meg éves jövedelmének (bevételének) hatvan százalékát.
(5) A  hitelintézeti könyvvizsgáló társaságokkal szemben az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően további
követelmény, hogy
a) a  könyvvizsgálói társaságon belül az  (1)  bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelő könyvvizsgáló
– egyidejűleg – legfeljebb öt hitelintézetnél láthat el könyvvizsgálói feladatot, ide nem értve a szövetkezeti
hitelintézeteket,
b) a  könyvvizsgálói társaságon belül az  (1)  bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelő könyvvizsgáló
– egyidejűleg – legfeljebb tíz szövetkezeti hitelintézetnél láthat el könyvvizsgálói feladatot,
c) könyvvizsgálói társaság egy-egy hitelintézettől származó bevétele nem haladhatja meg éves nettó
árbevételének tíz százalékát,
d) a  könyvvizsgáló társaságnak az  egy tulajdonosi csoporthoz tartozó pénzügyi intézményektől, befektetési
szolgáltatóktól, befektetési alapkezelő társaságoktól, tőzsdétől, és elszámolóházi tevékenységet végző
szervezettől, valamint a  tulajdonosi csoporthoz tartozó befektetési alapkezelő társaság által kezelt
befektetési alaptól származó bevétele nem haladhatja meg éves nettó árbevételének harminc százalékát.
(6) Pénzügyi intézmény nem adhat könyvvizsgálói megbízást a  Felügyelet alkalmazottjának, vagy annak közeli
hozzátartozójának.
261. § (1) A  pénzügyi intézmény által választott könyvvizsgáló a  vizsgálatának eredményéről a  pénzügyi intézménnyel
egyidejűleg a  Felügyeletet – írásban – haladéktalanul tájékoztatja, ha olyan tényeket állapított meg, amelynek
alapján
a) a könyvvizsgálói záradék korlátozása vagy megtagadása válhat szükségessé,
b) bűncselekmény elkövetésére vagy a  pénzügyi intézmény belső szabályzatának súlyos megsértésére vagy
az előzőekben említettek súlyos veszélyére utaló körülményeket észlel,
c) e törvény vagy más jogszabályok, illetve a Felügyelet rendelkezéseiben foglalt előírások súlyos megsértésére
utaló körülményeket észlel,
d) a  pénzügyi intézmény kötelezettségeinek teljesítését, a  rábízott vagyoni értékek megőrzését nem látja
biztosítottnak, vagy
e) a  pénzügyi intézmény belső ellenőrzési rendszereinek súlyos hiányosságait vagy elégtelenségét állapítja
meg, vagy
f ) jelentős véleménykülönbség alakult ki közte és a pénzügyi intézmény vezetése között a pénzügyi intézmény
fizetőképességét, jövedelmét, adatszolgáltatását vagy könyvvezetését érintő, a  pénzügyi intézmény
működését lényegesen érintő kérdésekben.
(2) A  pénzügyi intézmény összevont (konszolidált) éves beszámolóját felülvizsgáló könyvvizsgáló írásban
haladéktalanul tájékoztatja a  Felügyeletet, ha a  pénzügyi intézménnyel ellenőrző befolyás miatt szoros
kapcsolatban álló vállalkozásnál olyan tényeket állapít meg, amelyek a pénzügyi intézmény folyamatos működését
kedvezőtlenül érintik, vagy az (1) bekezdés a), c) pontjában foglaltak fennállására utalnak.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben fel nem sorolt esetekben is
a) a könyvvizsgáló jogosult
aa) a Felügyelettel konzultálni, és
ab) a Felügyeletet a vizsgálat eredményéről tájékoztatni,
b) a Felügyelet jogosult a könyvvizsgálótól ennek megállapításairól közvetlenül tájékoztatást kérni és kapni.
262. § A Felügyelet a  184.  § (3)  bekezdés k)  pontjában meghatározott esetben jogosult arra, hogy a  hitelintézetet más
könyvvizsgáló választására kötelezze és a  könyvvizsgáló pénzügyi intézményi minősítésének visszavonását
kezdeményezze.
263. § (1) A könyvvizsgálónak a hitelintézet éves beszámolójának vizsgálata mellett az alábbiakat is meg kell vizsgálnia:
a) az értékelés szakmai helyességét,
b) az előírt és szükséges értékhelyesbítések és leírások elvégzését,
c) az előírt és szükséges tartalékok képzésének megtörténtét,
d) a szavatoló tőkére, a tőkemegfelelésre, folyamatos fizetőképességre, valamint az egyes pénzügyi, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályok betartását,
e) az eredményes, megbízható és független tulajdonlásra, vagy a prudens működésre vonatkozó jogszabályok,
valamint az  MNB tv., a  tevékenységére vonatkozó egyéb jogszabályok, az  MNB hatósági határozata
betartását, valamint
f ) a megfelelő ellenőrzési rendszerek működését.
 (2) A  könyvvizsgáló külön kiegészítő jelentésben rögzíti az  (1)  bekezdésben foglaltakra vonatkozó megállapításait,
és azt legkésőbb a  tárgyévet követő év május 31-éig megküldi az  igazgatóságnak, az  ügyvezetőnek, a  felügyelő
bizottság elnökének és a Felügyeletnek.
(3) A  hitelintézet könyvvizsgálata keretében a  könyvvizsgáló ellenőrzi a  nyilvánosságra hozott információk és adatok
tartalmát és értékbeli helyességét.
264. § (1) A  pénzügyi intézmény köteles a  könyvvizsgálóval – az  éves beszámoló könyvvizsgálatára – kötött szerződést és
valamennyi, a  könyvvizsgáló által az  éves beszámolóval kapcsolatban készített jelentést a  Felügyelet számára
megküldeni.
(2) A  Felügyelet jogosult a  könyvvizsgáló jelentésének alapján – az  éves beszámoló jóváhagyása előtt – a  pénzügyi
intézménynél kezdeményezni, hogy a  helytelen adatokat tartalmazó beszámolót vizsgáltassa felül, helyesbítse,
gondoskodjon a helyesbített adatok könyvvizsgálóval történő hitelesítéséről.
(3) Ha az  éves beszámoló jóváhagyását követően jutott a  Felügyelet tudomására, hogy az  éves beszámoló lényeges
hibát tartalmaz, a  Felügyelet kötelezheti a  pénzügyi intézményt az  adatok módosítására és könyvvizsgálóval
való felülvizsgálatára. A  módosított és a  könyvvizsgáló által felülvizsgált adatot a  pénzügyi intézmény köteles
a Felügyeletnek bemutatni.
XIII. FEJEZET
üGYFELEK VÉDELME 115. Általános rendelkezések 265. § (1) A pénzügyi intézmény – a  (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – fogyasztónak nem nyújthat olyan kölcsönt,
amelynek a teljes hiteldíj mutatója meghaladja a jegybanki alapkamat 24 százalékponttal növelt mértékét.
(2) Hitelkártya-szerződéshez vagy fizetési számlához kapcsolódó, vagy a mindennapi élet felszerelési tárgyainak, tartós
fogyasztási cikkeinek (ide nem értve a  gépjárművet) megvásárlásához, szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott
kölcsönre, valamint a kézizálog fedezete mellett nyújtott kölcsönre vonatkozó teljes hiteldíj mutató nem haladhatja
meg a jegybanki alapkamat 39 százalékponttal növelt mértékét.
(3) E § alkalmazásában az érintett naptári félévet megelőző hónap első napján érvényes jegybanki alapkamat irányadó
az adott naptári félév teljes idejére.
266. § Semmis a fogyasztóval kötött, a vételi jog biztosítéki célú kikötésére vonatkozó szerződés, ha a vételi jog a kötelezett
által lakott lakóingatlanra vonatkozik.
267. § (1) Ha pénzügyi intézmény devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett (a továbbiakban:
deviza alapú) jelzáloghitel-szerződést vagy lakáscélú pénzügyi lízingszerződést kötött, akkor
a) a kölcsön folyósításakor a kölcsön,
b) a havonta esedékessé váló törlesztőrészlet, valamint
c) a devizában megállapított bármilyen költség, díj vagy jutalék
forintban meghatározott összegének kiszámítása – ha a  pénzügyi intézmény nem határoz meg saját
deviza-középárfolyamot – a  jegybanki feladatkörében eljáró MNB által megállapított és közzétett, hivatalos
devizaárfolyam alapján történik.
(2) Ha a  pénzügyi intézmény meghatároz saját deviza-középárfolyamot, akkor az  (1)  bekezdés a)–c)  pontjában
felsoroltak forintban meghatározott összegének kiszámítása a pénzügyi intézmény választása szerint
a) a pénzügyi intézmény által megállapított és közzétett, saját deviza-középárfolyama vagy
b) az MNB által megállapított és közzétett hivatalos devizaárfolyam
alapján történik.
(3) A  pénzügyi intézmény az  (1)  bekezdésben foglaltak alapján elvégzett átváltással és számítással összefüggésben
külön költséget, díjat vagy jutalékot nem számíthat fel.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni arra az  esetre is, ha a  törlesztőrészlet fizetése nem havi
rendszerességgel történik, valamint ha a  fogyasztó fennálló tartozásának egy részét vagy a  teljes összegét
előtörleszti.
(5) E § rendelkezéseit nem kell alkalmazni arra az esetre, ha a törlesztőrészlet fizetésére devizában kerül sor.
116. A kereskedelmi kommunikációra vonatkozó különös rendelkezések 268. § A kereskedelmi kommunikációban – az  e  törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott esetekben –
fel kell tüntetni a  betét egységesített betéti kamatláb mutatóját. E  mutató számítására és feltüntetése módjára
vonatkozó szabályokat az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály határozza meg.
269. § A fiatalkorúakat betételhelyezésre, hitelfelvételre vagy egyéb pénzügyi szolgáltatás igénybevételére felhívó
reklámot hitelintézet mint reklámozó esetében legalább két országos napilapban, szövetkezeti hitelintézet mint
reklámozó esetében pedig legalább egy napilapban és egy országos napilapban közzé kell tenni.
270. § Tilos a sorsolásra vonatkozó reklám. E tilalom nem vonatkozik a nyereménybetét-sorsolásra.
117. Az ügyfelek tájékoztatása 271. § (1) A  pénzügyi intézmény az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben hirdetményben közzéteszi, valamint
elektronikus kereskedelmi szolgáltatások nyújtása esetén folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon,
elektronikus úton is elérhetővé teszi
a) általános szerződési feltételeit is tartalmazó üzletszabályzatait,
b) az  ügyfelek számára ajánlott pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatásokkal (ügyletekkel) kapcsolatos
szerződési feltételeket,
c) a  kamatokat, szolgáltatási díjakat, az  ügyfelet terhelő egyéb költségeket, a  késedelmi kamatokat, valamint
a kamatszámítás módszerét.
 (2) A pénzügyi intézmény az ügyfél kérésére ingyenesen rendelkezésre bocsátja
a) üzletszabályzatait, és
b) a jogszabály által nyilvánosságra hozni rendelt adatokat.
(3) A pénzügyi intézmény – ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik – a szerződés megkötése előtt az ügyfelet arról
tájékoztatja, ha a  szerződéssel kapcsolatos jogvita esetén nem a  magyar jog alkalmazását, illetve nem magyar
bíróság kizárólagos joghatóságát kötik ki.
(4) Fogyasztónak minősülő ügyféllel kötendő, devizahitel nyújtására irányuló szerződés esetén a pénzügyi intézmény
feltárja a  szerződéses ügyletben az  ügyfelet érintő kockázatot, amelynek tudomásulvételét az  ügyfél aláírásával
igazolja.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott kockázatfeltáró nyilatkozat tartalmazza a  devizahitel nyújtására irányuló
szerződés esetén az árfolyamkockázat ismertetését, valamint annak hatását a törlesztőrészletre.
(6) A  pénzügyi intézmény legkésőbb a  szerződés megkötése előtt, de minden esetben a  szolgáltatás nyújtásának
megkezdése előtt kellő időben, világos és egyértelmű módon az  ügyfelet tájékoztatja arról, ha a  megkötendő
szerződéssel érintett tevékenységére vonatkozóan – a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi
gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény 2. § i) pontjában meghatározott – magatartási kódexnek vetette
alá magát, megadva egyben a magatartási kódex ingyenes elérhetőségét.
(7) Ha a  pénzügyi intézmény honlapot működtet, akkor azon folyamatosan, bárki számára ingyenesen és
korlátozásmentesen elérhetővé teszi a  (6)  bekezdés szerinti magatartási kódexet a  rendelkezésre álló nyelvi
változatokban.
118. A betétesek tájékoztatása 272. § (1) A  hitelintézet az  OBA-val, a  külföldi betétbiztosító intézménnyel, valamint az  önkéntes betétbiztosítási,
intézményvédelmi alapban való részvétel esetén az  azzal kapcsolatos, a  betétest érintő lényeges kérdésekről, így
különösen az  OBA által biztosított betéttípusokról, a  biztosítás mértékéről, valamint – a  hitelintézet tevékenységi
engedélyének a Felügyelet által a 33. § alapján való visszavonása, illetve a hitelintézet felszámolása esetén – a 214. §
(1) bekezdése szerinti kártalanítási kifizetés feltételeiről, valamint a biztosítás igénybevételéhez szükséges eljárásról
a  betétest közérthető formában tájékoztatja. A  hitelintézet tájékoztatja a  betétest arról is, hogy a  213.  §-ban és
a 239. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben az OBA által nyújtott biztosítás nem terjed ki a betétre.
(2) A  hitelintézet az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztatást – a  felek eltérő megállapodásának hiányában –
magyar nyelven adja meg.
273. § (1) Az  a  hitelintézet, amelynek az  OBA-ban vagy a  külföldi betétbiztosító intézményben való tagsága megszűnt,
erről a  betéteseit tájékoztatja, és minden tájékoztatás szövegéből törli a  jelen törvény által előírt minden,
a  betétbiztosításra vonatkozó megjelölést. A  tájékoztatás tartalmazza a  betéttulajdonos jogait, és e  jogok
érvényesítésének módját.
(2) A  hitelintézet az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztatást – a  felek eltérő megállapodásának hiányában –
magyar nyelven adja meg.
274. § Tilos a  betétbiztosításra, az  OBA-ra, és az  önkéntes betét- és intézményvédelmi alapra vonatkozó információt
a betétállomány növelése céljából, így különösen reklámtevékenységre felhasználni.
119. Időszakos tájékoztatás 275. § (1) Folyamatos szerződések – ideértve a betétösszegek ismétlődő lekötésére szóló szerződést is – esetében a pénzügyi
intézmény köteles az ügyfél részére
a) legalább évente egy alkalommal, valamint
b) a szerződés lejártakor
egyértelmű, közérthető és teljes körű írásbeli kimutatást (kivonatot) küldeni.
(2) A  számláról megküldött kimutatást – az  üzletszabályzat vagy szerződés eltérő rendelkezése hiányában –
elfogadottnak kell tekinteni, ha az ügyfél a kézbesítéstől számított hatvan napon belül írásban nem emelt kifogást;
ez nem érinti a követelés érvényesíthetőségét.
(3) Az  ügyfél – saját költségére – a  kérést megelőző öt évben végrehajtott egyedi ügyletekről kimutatást kérhet.
Az  ilyen kimutatást a  pénzügyi intézmény legkésőbb kilencven napon belül köteles az  ügyfélnek írásban
megküldeni.
(4) A hitelintézet az (1) bekezdésben meghatározott kivonatot, valamint a (3) bekezdésben meghatározott kimutatást –
a felek eltérő megállapodásának hiányában – magyar nyelven köteles kiállítani és megküldeni.
(5) A  hitelintézet évente az  OBA által meghatározott formában kimutatást készít a  betétesnek a  hitelintézetnél
elhelyezett biztosított betétei összevont egyenlegéről és az annak alapján a betétes javára fennálló betétbiztosítási
összegről.
120. Üzletszabályzat 276. § (1) A  pénzügyi intézmény a  részére engedélyezett és általa rendszeresen végzett tevékenységre vonatkozó általános
szerződési feltételeit üzletszabályzatba foglalja.
(2) Ha a  pénzügyi intézmény tevékenységével összefüggő magatartási kódexnek vetette alá magát, ezt a  tényt
egyértelműen feltünteti üzletszabályzatában.
277. § A betétügylet feltételeit magában foglaló üzletszabályzatnak tartalmaznia kell különösen
a) a hitelintézet teljes nevét, a tevékenységi engedély számát és dátumát,
b) a kamatszámítás vagy az átlagkamat-számítás módját, a kamat megváltoztatásának lehetőségét,
c) azt a legkisebb összeget, amelyet a hitelintézet betétként elfogad,
d) azt a legrövidebb időtartamot, amíg a betétet nem, illetve csak a kamat vagy annak egy része elvesztése árán
lehet kivenni,
e) a fizetendő kamatból történő – a hitelintézet által eszközölt – esetleges levonásokat,
f ) a betétszámla megszüntetésének módját, esetleges költségét,
g) a betét biztosítottságára vonatkozó információt,
h) névre szóló betét esetében a hitelintézet által nyilvántartott személyi azonosító adatok körét.
278. § (1) A hitel- és a kölcsönszerződés általános szerződési feltételeit magában foglaló üzletszabályzatnak tartalmaznia kell
legalább
a) a pénzügyi intézmény teljes nevét, a tevékenységi engedély számát és dátumát,
b) azt, hogy változtatható-e, és ha igen, milyen módon a kamat,
c) a kamatszámítás módját,
d) az egyéb díjakat és költségeket,
e) a szerződést biztosító mellékkötelezettségeket,
f ) a  központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott központi hitelinformációs
rendszerrel (a  továbbiakban: KHR) kapcsolatos adatkezelési szabályokat, a  jogorvoslati lehetőségekre való
figyelemfelhívással együtt,
g) deviza alapú jelzáloghitel-szerződés esetén a 267. §-ban foglaltaknak megfelelően kiválasztott és alkalmazott
számítási módot, továbbá azt az  adatot, hogy a  forintban meghatározott összeg kiszámítására mely
időpontban kerül sor.
(2) Az (1) bekezdés g) pontját alkalmazni kell deviza alapú pénzügyi lízingszerződés esetén is.
121. Egyes szerződésekre vonatkozó különös rendelkezések 279. § (1) A  pénzügyi intézmény pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződést csak írásban – ideértve
a  legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus okirat formát is – köthet. Az  írásban
kötött szerződés egy eredeti példányát a pénzügyi intézmény köteles az ügyfélnek átadni.
(2) A  pénzügyi intézmény és az  ügyfél az  (1)  bekezdés szerint megkötött szerződésben megállapodhat arról, hogy
meghatározott körben azonosított elektronikus úton kötnek pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra irányuló
szerződést. Az  ilyen módon létrejött pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés e  törvény
alkalmazásában írásbeli szerződésnek minősül.
(3) A  pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződésben egyértelműen meg kell határozni
a kamatot, díjat és minden egyéb költséget vagy feltételt, ideértve a késedelmes teljesítés jogkövetkezményeit és
a szerződést biztosító mellékkötelezettségek érvényesítésének módját, következményeit is.
(4) Fogyasztóval kötött kölcsönszerződésben vagy pénzügyi lízingszerződésben az  ügyfél számára kedvezőtlenül
kizárólag a  kamatot, díjat vagy költséget lehet egyoldalúan módosítani. Egyéb feltétel, ideértve az  egyoldalú
módosításra okot adó körülmények felsorolását is, egyoldalúan nem módosítható az ügyfél számára kedvezőtlenül.
Az egyoldalú módosítás jogát a hitelező akkor jogosult gyakorolni, ha a módosításra okot adó objektív körülmények
tételes meghatározását a szerződés tartalmazza, valamint a hitelező árazási elveit írásban rögzítette.
(5) Az árazási elveknek tartalmazniuk kell legalább a következőket:
a) valamely kamat, díj vagy költség módosítása a  szerződésekben foglalt és az  adott kamat, díj vagy költség
mértékére ténylegesen hatást gyakorló ok alapján történhet; b) ha valamely feltétel változása a  kamat-, díj- vagy költségelem csökkentését teszi indokolttá, azt is
érvényesíteni kell;
c) az adott kamat-, díj- vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételeket együttesen, tényleges hatásuk
arányában kell figyelembe venni;
d) díjat vagy költséget évente legfeljebb a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett előző évi éves fogyasztói
árindex mértékében lehet emelni.
(6) Az  árazási elvek megfelelőségét, valamint az  árazási elvek alkalmazásának gyakorlatát a  Felügyelet ellenőrzi.
Az ellenőrzés során a Felügyelet figyelembe veszi a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat
tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény hatálya alá tartozó, a  Felügyelet által is elfogadott magatartási kódex
rendelkezéseit.
(7) A fogyasztóval kötött deviza alapú hitel- vagy kölcsön-szerződések esetében a pénzügyi intézmény kizárólag azokat
a  költségeket és díjakat számíthatja fel devizában, amelyek az  adott szerződés teljesítésének és fenntartásának
érdekében a  devizaforrás megszerzésével közvetlenül kapcsolatban állnak, ideértve a  kamat jellegű kezelési
költséget és a  deviza alapú hitel- vagy kölcsöntartozás mindenkori összegéhez igazodó hitelfedezeti biztosítási
szolgáltatással kapcsolatos költséget, ha a  hitelintézetet terhelő biztosítási díj is deviza alapú. Nem számolható
fel a  fogyasztó számára devizában a  szerződéskötéssel, a  levelezéssel, a  kimutatások és igazolások előállításával,
az ügyfelek látogatásával, a hitel monitoringgal, a felmondással, a fedezet értékbecslésével és cseréjével, a szerződés
módosításával, a  nem a  deviza alapú hitel- vagy kölcsöntartozás mindenkori összegéhez igazodó hitelfedezeti
biztosítási szolgáltatással, továbbá a  hitelszerződés ügyintézésével és a  kapcsolódó hitelszámla lezárásával
kapcsolatos díj és költség.
(8) A  (4)  bekezdésben meghatározott szerződések esetén kamatot, díjat vagy költséget érintő, egyoldalú, az  ügyfél
számára kedvezőtlen módosítást – referencia-kamatlábhoz kötött kamatnál a  referencia-kamatláb változásából
eredő kamatváltozás, valamint az  állami kamattámogatással nyújtott lakáskölcsön kivételével – a  módosítás
hatálybalépését megelőzően legalább hatvan nappal hirdetményben közzé kell tenni. A  módosításról és
a  módosítást követően várhatóan fizetendő törlesztő részletről – referencia-kamatlábhoz kötött kamatnál
a  referencia-kamatláb változásából eredő kamatváltozás, valamint az  állami kamattámogatással nyújtott
lakáskölcsön kivételével – az  érintett ügyfeleket postai úton vagy más, a  szerződésben meghatározott tartós
adathordozón értesíteni kell. A  módosítással kapcsolatos tájékoztatást elektronikus kereskedelmi szolgáltatás
nyújtása esetén az ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikus úton is elérhetővé
kell tenni.
(9) A  (8)  bekezdésben meghatározott közvetlen értesítés feladási időpontjának legalább 60 nappal meg kell előznie
a módosítás hatálybalépését.
(10) Állami kamattámogatással nyújtott lakáskölcsön esetén kamatot, díjat vagy költséget érintő, egyoldalú, az  ügyfél
számára kedvezőtlen módosítást a  módosítás hatálybalépését megelőzően legalább 15 nappal hirdetményben
közzé kell tenni, elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az  ügyfelek számára folyamatosan és
könnyen hozzáférhető módon, elektronikusan is elérhetővé kell tenni.
(11) A (4) bekezdésben meghatározott szerződéseknél a kamat, díj vagy költség ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú
módosítása esetén – referencia-kamatlábhoz kötött kamat esetén a  referencia-kamatláb változásából eredő
kamatváltozás kivételével – az  ügyfél a  módosítás hatálybalépése előtt – a  (12)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – jogosult a szerződés díjmentes felmondására.
(12) Jelzáloglevéllel finanszírozott kölcsönszerződés esetén – ideértve a  jelzálog-hitelintézet által refinanszírozott
kölcsönszerződést is a tényleges refinanszírozást követően –, a kamat, díj vagy költség ügyfél számára kedvezőtlen
egyoldalú módosítása miatt az ügyfelet megillető felmondáskor a hitelintézet jogosult a lejárat előtti visszafizetéssel
járó költségeit érvényesíteni. A kölcsönszerződésnek tartalmaznia kell, hogy a kölcsön jelzáloglevéllel finanszírozott
vagy jelzáloglevéllel kívánják refinanszíroztatni, továbbá ennek jogkövetkezményeit. Jelzálog-hitelintézet által
refinanszírozott kölcsönszerződés esetén az ügyfelet legkésőbb a refinanszírozás bekövetkezését követő 30 napon
belül feladott értesítővel kell tájékoztatni a refinanszírozás megvalósulásáról.
(13) A (4) bekezdésben nem szabályozott szerződések esetén kamatot, díjat vagy egyéb szerződési feltételt csak akkor
lehet egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül módosítani, ha a szerződés ezt a pénzügyi intézmény számára
– külön pontban – egyértelműen meghatározott feltételek, illetve körülmények esetére lehetővé teszi. A szerződés
kamatot, díjat érintő – az  ügyfél számára kedvezőtlen – módosítását a  módosítás hatálybalépését tizenöt nappal
megelőzően, hirdetményben közzé kell tenni, elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az  ügyfelek
számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikus úton is elérhetővé kell tenni.
(14) Szerződés egyoldalúan nem módosítható új díj vagy költség bevezetésével. Az egyes kamat, díj vagy költségelemek
szerződésben meghatározott számítási módja egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül nem módosítható.
(15) Az ügyfél hirdetményben történő tájékoztatása során biztosítani kell, hogy megállapítható legyen, melyik kamat-,
díj- vagy költségelem milyen mértékben változik. Az ügyfél számára elérhetővé kell tenni a módosítás okait.
(16) A pénzügyi intézmény az ügyfél számára nem kedvezőtlenül egyoldalúan módosíthatja az ügyféllel kötött szerződés
feltételeit.
280. § (1) Jelzáloghitel-szerződésre a  279.  § (4)–(6), (8)–(9) és (11)  bekezdésétől eltérően a  (2)–(10)  bekezdésben foglaltakat
kell alkalmazni.
(2) Jelzáloghitel-szerződés esetén a pénzügyi intézmény a  fogyasztó szerződésszerű teljesítése esetén nem számíthat
fel a  kamaton felül rendszeresen fizetendő kamat jellegű díjat vagy költséget, és a  szerződés megkötésekor nem
kínálhat korlátozott időtartamra kedvezményes kamatot.
(3) A  jelzáloghitel-szerződés megkötésekor a  pénzügyi intézménynek – ha jogszabály másként nem rendelkezik –
a kamat változását az alábbi módszerek egyikével kell meghatároznia:
a) referencia-kamatlábhoz kötve, vagy
b) a kamat mértéke a kölcsönszerződésben meghatározott 3 éves, 5 éves vagy 10 éves kamatperiódusok alatt
rögzített.
 (4) A  kamaton felül nem rendszeresen fizetendő egyéb díjat, költséget a  pénzügyi intézmény már megkötött
szerződések vonatkozásában évente legfeljebb a  Központi Statisztikai Hivatal által közzétett előző évi éves
fogyasztói árindex mértékében emelheti.
(5) A  (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  fogyasztó által fizetendő kamat és a  referenciakamat
különbségét (a  felárat) a  pénzügyi intézmény egyoldalúan a  fogyasztó számára kedvezőtlenül kizárólag akkor
módosíthatja, ha
a) a fogyasztó egy havi törlesztőrészlettel negyvenöt napot meghaladó fizetési késedelembe esik vagy
b) a  fogyasztó a  fedezetül szolgáló ingatlanra kötött, a  pénzügyi intézményre engedményezett
vagyonbiztosítást a  pénzügyi szolgáltató postai úton vagy más, a  szerződésben meghatározott közvetlen
módon történő értesítése ellenére legalább 2 hónapon keresztül nem fizeti.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott feltételek változásának felárra gyakorolt hatását a  pénzügyi intézmény belső
szabályzatában rögzíti.
(7) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a referencia-kamatláb
a) forinthitelnél a  3 havi, a  6 havi vagy a  12 havi BUBOR, vagy a  lakáscélú állami támogatásokról szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint az  Államadósság Kezelő Központ Zrt. által havi
rendszerességgel közzétett 3 éves vagy 5 éves állampapír átlaghozam,
b) euróhitelnél és euró alapú hitelnél a 3 havi, a 6 havi vagy a 12 havi EURIBOR,
c) svájci frank hitelnél és svájci frank alapú hitelnél a 3 havi, a 6 havi vagy a 12 havi CHF LIBOR.
(8) Referencia-kamatlábhoz kötött jelzáloghitel-szerződés esetén a  kamat mértékét a  választott referencia-kamatláb
futamidejének megfelelő időközönként kell a  fordulónapot megelőző hónap utolsó munkanapja előtt 2 nappal
érvényes referencia-kamatlábhoz igazítani.
(9) A  (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott kamatozás esetén az  új kamatperiódusokban alkalmazott kamat
mértékét annak hatálybalépését megelőzően legalább 90 nappal hirdetményben közzé kell tenni. A módosításról
és a  módosítást követően várhatóan fizetendő törlesztőrészletről az  érintett ügyfeleket postai úton vagy más,
a  szerződésben meghatározott közvetlen módon értesíteni kell. A  közvetlen értesítés elküldésének legalább
90 nappal meg kell előznie a  módosítás hatálybalépését. A  módosítással kapcsolatos tájékoztatást elektronikus
kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az  ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon,
elektronikusan is elérhetővé kell tenni.
(10) A  (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott kamatozás esetén az  új kamatperiódus kezdetét megelőző 90 nap
alatt – a 279. § (12) bekezdésben meghatározott kivétellel – az ügyfél jogosult a szerződés díjmentes felmondására.
Az  ügyfél felmondása hatályát veszti, ha a  kamatperiódus végéig a  felmondással érintett szerződésből eredő
tartozás teljes összegét a hitelező részére nem fizeti meg.
281. § (1) A  hitelintézet csak akkor köthet betétszerződést (szolgáltathat ki betétokiratot) vagy bocsáthat ki hitelviszonyt
megtestesítő értékpapírt, ha a  szerződés tartalmazza a  213.  § (1)  bekezdésében és a  213.  § (2)  bekezdés
c) pontjában foglalt rendelkezésekre történő figyelemfelhívást.
(2) Ha az OBA-ban tagsággal rendelkező hitelintézet a 14. § (1) bekezdés h) pontja alapján függő közvetítő útján végez
betétügyletet, a függő közvetítő közli azt is, hogy melyik hitelintézet megbízásából történik a betét elfogadása.
(3) Az értékpapírszerű formában kiállított betétokiraton feltűnően fel kell tüntetni, hogy az alapjául szolgáló szerződés
betétszerződés vagy takarékbetét szerződés.
282. § A 212.  § (4)  bekezdésben meghatározott betétekből a  kifizetéseket minden esetben a  legrégebben befizetett
összegből kell teljesíteni.
122. A szerződés felmondására vonatkozó rendelkezések 283. § (1) A  fogyasztóval kötött kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés felmondását megelőzően a  pénzügyi
intézmény a  fogyasztónak, valamint a  szerződésben kezesként részt vevő személynek, továbbá – ha
a  zálogfedezetet nem a  hitelfelvevő nyújtja – a  zálogkötelezettnek küldött írásbeli fizetési felszólításban felhívja
a  fogyasztó, valamint a  kezes, illetve a  zálogkötelezett figyelmét a  teljes fennálló és a  lejárt tartozás összegére,
a fizetendő kamat és késedelmi kamat mértékére, valamint a nemfizetés esetén növekvő kamatteherre és a tartozás
rendezésének elmaradása esetén a várható jogkövetkezményekre.
(2) A  fogyasztóval kötött kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés felmondását a  pénzügyi intézmény
a fogyasztónak és a kezesnek megküldi. A felmondás megküldésének igazolása a pénzügyi intézményt terheli.
(3) Jelzáloghitel-szerződés felmondását megelőzően a  pénzügyi intézmény az  (1)  bekezdésben meghatározott írásbeli
fizetési felszólítással egyidejűleg, az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztatás mellett bemutatja a  szerződés
megkötésétől kezdődően az egyes évekre összesítve – a fogyasztó külön kérése esetén havi bontásban – a fogyasztó
által teljesített törlesztő részletek, a  visszafizetett tőkeösszeg, az  elszámolt kamat, késedelmi kamat és egyéb
költségek, továbbá a tőkésített kamat és a fennálló tartozás alakulását.
284. § (1) A  fogyasztóval kötött, lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés esetében a  szerződés
felmondását követő kilencvenedik napot követően a  pénzügyi intézmény a  fogyasztó nem teljesítése miatt
a felmondás napját megelőző napon érvényes ügyleti kamatot és kezelési költséget meghaladó mértékű késedelmi
kamatot, költséget, díjat vagy jutalékot nem számíthat fel.
(2) Ha a  fogyasztóval kötött, lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés deviza alapú,
és a  szerződés a  szerződés felmondása bekövetkezésekor a  fennálló tartozás összegének forintban történő
meghatározását írja elő, az  (1) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a szerződés felmondását követő
kilencvenedik napot követően a  pénzügyi intézmény a  fogyasztó nem teljesítése miatt, a  felmondás napján
érvényes ügyleti kamatot és kezelési költséget meghaladó mértékű késedelmi kamatot, költséget, díjat vagy
jutalékot nem számíthat fel.
123. Elektronikus pénz kibocsátása és visszaváltása 285. § Elektronikus pénzt kibocsátó hitelintézet a tevékenység végzése során alkalmazza az egyes fizetési szolgáltatókról
szóló 2013. évi CCXXXV. törvény 66. §-át.
124. Bankszünnap 286. § (1) A  hitelintézet évenként legfeljebb két bankszünnapot tarthat. A  pénzügyi, kiegészítő pénzügyi szolgáltatás
meghatározott munkanapon történő ilyen szüneteltetése kiterjedhet
a) a könyvelésre (könyvelési szünnap),
b) a pénztári szolgálatra (pénztári szünnap), vagy
c) a könyvelésre és a pénztári szolgálatra (könyvelési és pénztári szünnap).
(2) A  hitelintézet a  bankszünnapot – tizenöt nappal megelőzően – legalább két országos napilapban köteles
meghirdetni, valamint a Felügyeletnek bejelenteni.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl a  Felügyelet a  hitelintézet kérelmére bankszünnap tartását rendeli el.
Az elrendelt bankszünnapok száma évenként három napnál nem lehet több.
125. Eljárás a fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó rendelkezések megsértése
esetén
287. § E törvény, valamint a végrehajtására kiadott jogszabályok a  fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra, így
különösen az ügyfelek tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseinek megsértése esetén a Felügyelet a fogyasztókkal
szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben meghatározott
szabályok szerint jár el, ha a jogsértés fogyasztót érint.
126. Panaszkezelés 288. § (1) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő biztosítja, hogy az  ügyfél a  pénzügyi intézmény és a  független
közvetítő magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon)
vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben)
közölhesse.
(2) A pénzügyi intézmény és a független közvetítő
a) a  szóbeli panaszt valamennyi, az  ügyfelek számára nyitva álló helyiségben, annak nyitvatartási idejében,
ennek hiányában a székhelyén minden munkanapon 8 órától 16 óráig,
b) a  telefonon közölt szóbeli panaszt minden munkanapon és legalább a  hét egy munkanapján 8 órától
20 óráig,
c) elektronikus eléréssel – üzemzavar esetén megfelelő más elérhetőséget biztosítva – az  írásbeli panaszt
folyamatosan
fogadja. (3) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  pénzügyi intézmény biztosítja az  ésszerű várakozási időn belüli
hívásfogadást és ügyintézést.
(4) Telefonon történő panaszkezelés esetén a pénzügyi intézmény, független közvetítő és az ügyfél közötti telefonos
kommunikációt a  pénzügyi intézmény hangfelvétellel rögzíti, és a  hangfelvételt egy évig megőrzi. Az  ügyfél
kérésére biztosítani kell a  hangfelvétel visszahallgatását, továbbá térítésmentesen rendelkezésre kell bocsátani
a hangfelvételről készített hitelesített jegyzőkönyvet.
(5) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő a  szóbeli panaszt – a  (6)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
azonnal megvizsgálja, és szükség szerint orvosolja. Ha az  ügyfél a  panasz kezelésével nem ért egyet, a  pénzügyi
intézmény és a  független közvetítő a  panaszról és az  azzal kapcsolatos álláspontjáról jegyzőkönyvet vesz fel, és
annak egy másolati példányát a  személyesen közölt szóbeli panasz esetén az  ügyfélnek átadja, telefonon közölt
szóbeli panasz esetén az ügyfélnek – a (7) bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg – megküldi, egyebekben az írásbeli
panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el.
(6) Ha a  panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, a  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő a  panaszról
jegyzőkönyvet vesz fel, és annak egy másolati példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén az ügyfélnek
átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén az  ügyfélnek – a  (7)  bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg –
megküldi, egyebekben az írásbeli panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el.
(7) A pénzügyi intézmény és a  független közvetítő az  írásbeli panasszal kapcsolatos, indokolással ellátott álláspontját
a panasz közlését követő 30 napon belül megküldi az ügyfélnek.
(8) A panasz elutasítása esetén a pénzügyi intézmény és független közvetítő válaszában tájékoztatja az ügyfelet arról,
hogy az  MNB tv. szerinti fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén a  Felügyeletnél fogyasztóvédelmi
eljárást kezdeményezhet, vagy a szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá
a  szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz fordulhat, vagy a  Pénzügyi
Békéltető Testület eljárását kezdeményezheti. A pénzügyi intézmény vagy független közvetítő megadja a Pénzügyi
Békéltető Testület levelezési címét.
(9) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő a  panaszt és az  arra adott választ három évig őrzi meg, és azt
a Felügyelet kérésére bemutatja.
(10) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő az  ügyfelek panaszai hatékony, átlátható és gyors kezelésének
eljárásáról, a  panaszügyintézés módjáról, valamint a  (13)  bekezdés szerinti nyilvántartás vezetésének szabályairól
szabályzatot (a  továbbiakban: panaszkezelési szabályzat) készít. A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő
a panaszkezelési szabályzatban tájékoztatja az ügyfelet a panaszügyintézés helyéről, levelezési címéről, elektronikus
levelezési címéről, telefonszámáról és telefaxszámáról.
(11) A pénzügyi intézmény és a  független közvetítő az ügyfelek panaszairól, valamint az azok rendezését, megoldását
szolgáló intézkedésekről nyilvántartást vezet.
(12) A (11) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a panasz leírását, a panasz tárgyát képező esemény vagy tény megjelölését,
b) a panasz benyújtásának időpontját,
c) a panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedés leírását, elutasítás esetén annak indokát,
d) a  c)  pont szerinti intézkedés teljesítésének határidejét és a  végrehajtásért felelős személy megnevezését,
továbbá
e) a panasz megválaszolásának időpontját. (13) A pénzügyi intézmény és a független közvetítő a panaszkezelési szabályzatot a honlapján közzéteszi és az ügyfelek
számára nyitva álló helyiségében, ennek hiányában a székhelyén kifüggeszti.
(14) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő a  panasz kivizsgálásáért a  fogyasztóval szemben külön díjat nem
számíthat fel.
(15) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő fogyasztóvédelmi ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős
kapcsolattartót kijelöli, és a  Felügyeletnek 15 napon belül a  felelős személyét, illetve annak változását írásban
bejelenti.
XIV. FEJEZET
VEGYES ÉS ZÁRó RENDELKEZÉSEK 127. Vegyes rendelkezések
289. § (1) Az 575/2013/EU rendelet 458. cikk (2) bekezdés d) pont i)–iv) és vii) alpont alkalmazásában kijelölt hatóság a pénz-,
tőke és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter.
(2) Az 575/2013/EU rendelet 458. cikk (2) bekezdés d) pont v) és vi) alpont alkalmazásában kijelölt hatóság az MNB.
128. Felhatalmazó rendelkezések 290. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a 3. § (1) bekezdésében, valamint a 3. § (2) bekezdésének a) és d) pontjában meghatározott szolgáltatások
végzésére, illetve kiegészítő pénzügyi szolgáltatások végzésére, valamint a  szolgáltatások nyújtása során
kötött szerződések kötelező tartalmi elemeire,
b) az egységesített betéti kamatláb mutató számítására és közzétételére,
c) a  3.  § (1)  bekezdésében, valamint a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatások, illetve
kiegészítő pénzügyi szolgáltatások folytatásához szükséges személyi és tárgyi feltételekre,
d) a hitelintézet nyilvánosságra hozatali követelményeinek teljesítésére,
e) a független közvetítők felelősségbiztosítási szerződéseinek tartalmi követelményeire,
f ) a közvetítői díj meghatározásának és kifizetésének módjára, időbeli ütemezésére,
g) a  2012. április 1-je előtt hatályos 1996. évi CXII. törvény 210/A.  §-ában meghatározott szerződésekben
előírt kamat a pénzügyi intézmény általi, az ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú módosításának eseteire,
feltételeire és módjára,
h) a javadalmazási politikának az érintett hitelintézet mérete, tevékenységének jellege, köre és jogi formájából
eredő sajátossága figyelembevételével történő alkalmazására
vonatkozó részletes szabályokat.
 (2) Felhatalmazást kap a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa
meg:
a) a hitelintézetek befektetési szabályzatára,
b) a  kintlevőségek, a  mérlegen kívüli tételek és a  fedezetek minősítésének, illetőleg értékelésének
szempontjaira,
c) a fogyasztóval kötött szerződés megkötését megelőzően, a szerződéses jogviszony fennállása alatt, valamint
annak megszűnése esetén alkalmazandó tájékoztatás minimálisan kötelező tartalmi elemeire,
d) a belső ellenőrzési rendszerekre, eljárásokra,
e) a  közvetítői hatósági képzésre a  hatósági képzés során szerzett, a  pénzügyi szolgáltatás közvetítésére
feljogosító tanúsítvány megszerzésének követelményeire, a hatósági vizsga díjának mértékére, megfizetésére
és visszatérítésére,
f ) a deviza nyitott pozícióra,
g) a  banki értékesítői, az  értékpapír értékesítői, a  szakképesített banktisztviselői és a  befektetési tanácsadói
képesítés szakmai és vizsgakövetelményeire
vonatkozó részletes szabályokat. (3) Felhatalmazást kap az  MNB elnöke arra, hogy rendeletben állapítsa meg a  fogyasztóval kötött szerződés
megkötését megelőzően, a  szerződéses jogviszony fennállása alatt, valamint annak megszűnése esetén
alkalmazandó tájékoztatás és ügyfélpanaszok kezelésének formájára és módjára vonatkozó részletes szabályokat.
(4) Felhatalmazást kap az MNB elnöke arra, hogy a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos jogkörében
eljárva rendeletben állapítsa meg az 575/2013/EU rendelet
a) 465.  cikk (2)  bekezdésének megfelelően az  elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatónak és az  alapvető
tőkemegfelelési mutatónak azt a szintjét, amelyet a hitelintézeteknek el kell érnie vagy meg kell haladnia,
b) 467. cikk (2) bekezdésben meghatározott tartományokon belül alkalmazandó százalékos arányt,
c) 468.  cikk (3)  bekezdésének megfelelően a  valós értéken értékelt eszközökkel és kötelezettségekkel
kapcsolatos nem realizált nyereség azon százalékos arányát, amely az  elsődleges alapvető tőkeelemek
számítása során figyelembe vehető,
d) 478.  cikk (3)  bekezdésének megfelelően az  elsődleges alapvető tőkeelemekből, a  kiegészítő alapvető
tőkeelemekből, valamint a  járulékos tőkeelemekből való levonások során alkalmazandó százalékos
arányokat,
e) 479.  cikk (4)  bekezdésének megfelelően azon tőkeelemek átmeneti figyelembe vételi lehetőségére
vonatkozó százalékos arányokat, amelyek a 2013. december 31-ig hatályos jogszabályok alapján figyelembe
vehetőek voltak az  összevont alapú elsődleges alapvető tőke számítás során, de az  575/2013/EU rendelet
hatályos követelményeinek már nem felelnek meg,
f ) 480.  cikk (3)  bekezdésének megfelelően a  kisebbségi részesedések, a  kiegészítő alapvető tőkébe
beszámítható tőkeelemek, illetve a  járulékos tőkébe beszámítható tőkeelemek összevont alapú
szavatolótőkében való figyelembevételi lehetőségére vonatkozó arányokat,
g) 481.  cikk (5)  bekezdésének megfelelően az  elsődleges alapvető tőkeelemekre, az  alapvető tőkeelemekre,
a  járulékos tőkeelemekre és a  szavatolótőke-elemekre a  2013. december 31-ig hatályos jogszabályok által
előírt, de az 575/2013/EU rendeletben nem szereplő szűrők és levonások átmeneti alkalmazására vonatkozó
százalékos arányokat,
h) 486.  cikk (6)  bekezdésének megfelelően az  elsődleges alapvető tőkében, a  kiegészítő alapvető tőkében,
valamint a  járulékos tőkében a 2013. december 31-ig hatályos jogszabályok alapján figyelembe vehető, de
az 575/2013/EU rendeletben foglalt követelményeknek meg nem felelő tételek átmeneti figyelembe vételére
vonatkozó százalékos arányokat.
(5) Felhatalmazást kap az  MNB elnöke arra, hogy a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos
jogkörében eljárva rendeletben állapítsa meg a  kiterjesztett teljesítmény-javadalmazás kifizetésének jelenértéke
meghatározásához alkalmazandó diszkontrátát.
129. Hatályba léptető rendelkezések 291. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 135. §, a 164. § w) pontja, a 306. § és a 308. § (2) bekezdése 2014. március 15-én lép hatályba.
 (3) A 145. § 2014. július 1-jén lép hatályba.
130. Átmeneti rendelkezések 292. § (1) E  törvény hatálybalépésekor hitel- és pénzkölcsönnyújtási tevékenysége keretében követelésnek – a  kötelezett
kockázatának átvállalásával vagy anélkül történő – megszerzésére, megelőlegezésére, valamint leszámítolására
engedéllyel rendelkező pénzügyi intézmény a  3.  § (1)  bekezdés l)  pontjában foglalt tevékenység végzésére külön
engedélyezés nélkül a továbbiakban is jogosult.
(2) Az e törvény hatálybalépésekor már működő hitelintézet – a 117. § (5) bekezdésétől eltérően – 2014. június 30-ig
az irányítási jogkörrel rendelkező vezető testület által elfogadott és a felügyeleti jogkörrel rendelkező vezető testület
által ellenőrzött javadalmazási politikát is alkalmazhat.
(3) A 118. §-ban foglaltakat 2014. január 1-jét követően kifizetett javadalmazásra abban az esetben is alkalmazni kell, ha
a kifizetésre vonatkozó szerződés az e törvény hatályba lépése előtt került megkötésre.
(4) A  2012. április 1. előtt fogyasztóval kötött egy évnél hosszabb hátralévő futamidejű jelzálog-hitelszerződés
esetében – ha az  nem felel meg a  280.  § rendelkezéseinek – a  fogyasztó a  futamidő végéig egy alkalommal
kérheti a  szerződés – számára hozzáférhetővé tett feltételeknek megfelelő – módosítását vagy kiváltását, hogy
az megfeleljen a 280. § rendelkezéseinek azzal, hogy az új hitel
a) forinthitel, ha az eredeti hitel forinthitel,
b) euróhitel, euró alapú hitel vagy forinthitel lehet, ha az  eredeti hitel euró alapú hitel, euróhitel vagy más
– a c) pontban meg nem határozott – devizahitel,
c) svájci frank hitel, svájci frank alapú hitel, euróhitel, euró alapú hitel vagy forinthitel lehet, ha az eredeti hitel
svájci frank hitel vagy svájci frank alapú hitel.
 (5) A  2012. április 1. előtt fogyasztóval kötött egy évnél hosszabb hátralévő futamidejű jelzálog-hitelszerződés
(4) bekezdés szabályai szerinti módosítására vagy kiváltására az a fogyasztó jogosult, aki az átalakításra vonatkozó
írásbeli kérelme benyújtását követő 60 napon belül a  jelzálog-hitelszerződés módosításához vagy kiváltásához
szükséges dokumentumokat a pénzügyi intézmény számára hiánytalanul benyújtja.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti jelzáloghitel-szerződéssel rendelkező fogyasztó módosításra vonatkozó igénybejelentését
a  követeléssel rendelkező pénzügyi intézmény nem utasíthatja el és a  szerződés módosításáért vagy annak
kiváltásával kapcsolatos előtörlesztéséért díjat, költséget, jutalékot nem számíthat fel.
(7) Ha a  fogyasztó nem él a  (4)  bekezdésben foglalt lehetőséggel, akkor a  2012. április 1. előtt kötött jelzáloghitelszerződésének módosítására az 1996. évi CXII. törvény 2012. március 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
293. § (1) A  279. § (4)–(6) és (8)–(16)  bekezdését a  2009. augusztus 1-je előtt fogyasztóval kötött kölcsönszerződés vagy
pénzügyi lízingszerződés módosítása esetén is alkalmazni kell a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel.
(2) A 279. § (4)–(6), (8), (9), (11) és (13)–(15) bekezdést, valamint a 279. § (12) bekezdés első mondatát 2009. augusztus
1-je előtt kötött, a  szerződés alapján jelzáloglevéllel finanszírozott kölcsönszerződésekre nem kell alkalmazni.
A 279. § (12) bekezdés második mondatát a 2010. január 1-jét követően kötött szerződésekre kell alkalmazni.
294. § (1) A 213. § (1) bekezdését nem kell alkalmazni az árutőzsdei szolgáltató és a Pénztárak Garancia Alapja 2003. január
1-jét megelőzően elhelyezett betétjére.
(2) A X. Fejezet alkalmazásában betétnek minősül a 2003. január 1-jét megelőzően jelzálog-hitelintézet által kibocsátott
jelzáloglevél és kiegészítő alárendelt kölcsöntőke.
295. § (1) Ha a fogyasztóval 2010. január 1-jét megelőzően kötött kölcsönszerződésben a pénzügyi intézmény által biztosítéki
céllal kikötött vételi jog alapján 2010. március 1-jét követően megszerzett, a  kötelezett által lakott lakóingatlan
szerződés szerinti vételára alacsonyabb a  vételi jog gyakorlását megelőző hat hónapon belül készült szakértői
értékbecslés szerinti beköltözhető forgalmi érték hetven százalékának megfelelő összegnél (minimum ár), a vételi
jog jogosultja a vételáron felül – a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint – köteles a vételár és a minimum ár
különbözetének a kötelezett javára történő megtérítésére, illetve ezen összegnek a (2) bekezdés szerinti elszámolás
körében a kötelezett javára történő figyelembevételére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vételi jog jogosultja a követelése, annak járulékai és az (1) bekezdés szerint általa térítendő
pénzösszeg közötti különbözet összegével a kötelezettel elszámolni köteles.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha a pénzügyi intézmény
a) a biztosítéki céllal kikötött vételi jog gyakorlását másnak átengedi,
b) a biztosítéki céllal kikötött vételi joggal biztosított követelést másra átruházza (engedményezi).
296. § E törvény hatálybalépésekor már működő vagy engedélyezési eljárás alatt lévő szövetkezeti hitelintézet 12. §-ban
meghatározott követelményeknek legkésőbb 2015. december 31-től köteles megfelelni.
297. § (1) A  283.  § (3)  bekezdést e  törvény hatálybalépését megelőzően kötött jelzáloghitelszerződés 2014. március 1-jét
követő felmondásakor kell alkalmazni.
(2) A  267.  §-t a  nem lakáscélú jelzáloghitel-szerződések esetén a  törvény hatálybalépését követően megkötött
szerződésekre, valamint a  hatálybalépéskor már fennálló szerződésekre 2014. július 1-jét követően teljesítendő
törlesztőrészlet, valamint devizában megállapított bármilyen költség, díj vagy jutalék vonatkozásában is alkalmazni
kell.
298. § (1) 2014. január 1. és 2015. december 31. között a  hitelintézetnek a  86.  § szerinti tőkefenntartási pufferének értéke
nulla.
(2) A hitelintézet a 86. § szerinti tőkefenntartási puffert 2016. január 1-jétől kezdődően az alábbiak szerint képzi
a) 2016. január 1-je és 2016. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték 0,625 százaléka,
b) 2017. január 1-je és 2017. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték 1,25 százaléka,
c) 2018. január 1-je és 2018. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték 1,875 százaléka.
299. § (1) A hitelintézet a 87. §-nak megfelelően – a (2), a (3) vagy a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – intézményspecifikus
anticiklikus tőkepuffert képez legkésőbb 2019. január 1-jétől.
(2) Ha az MNB tv. 183/A. §-a szerint a makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB anticiklikus tőkepuffert ír elő, akkor
a hitelintézet intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát képez:
a) 2014. január 1-je és 2014. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 0,625 százalékáig,
b) 2015. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfe1jebb 1,25 százalékáig,
c) 2016. január 1-je és 2016. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 1,875 százalékáig,
azzal, hogy 2017. január 1-jétől a 87. §-ban meghatározott mérték szerint képzi.
(3) Ha az MNB tv. 183/A. §-a szerint a makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB anticiklikus tőkepuffert ír elő, akkor
a hitelintézet intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát képez:
a) 2015. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 0,625 százalékáig,
b) 2016. január 1-je és 2016. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 1,25 százalékáig,
c) 2017. január 1-je és 2017. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 1,875 százalékáig,
azzal, hogy 2018. január 1-jétől a 87. §-ban meghatározott mérték szerint képzi.
(4) Ha az MNB tv. 183/A. §-a szerint a makroprudenciális feladatkörében eljáró MNB anticiklikus tőkepuffert ír elő, akkor
a hitelintézet intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferrátát képez:
a) 2016. január 1-je és 2016. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 0,625 százalékáig,
b) 2017. január 1-je és 2017. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 1,25 százalékáig,
c) 2018. január 1-je és 2018. december 31-e közötti időszakban az  575/2013/EU rendelet 92.  cikk
(3) bekezdésben meghatározott teljes kockázati kitettségérték legfeljebb 1,875 százalékáig,
azzal, hogy 2019. január 1-jétől a 87. §-ban meghatározott mérték szerint képzi.
300. § Ha a 299. § (2) és (3) bekezdése szerint jár el a hitelintézet és másik EGT-államban vagy harmadik országban végzett
tevékenységének helye szerinti EGT-állam erre kijelölt hatósága nem határozza meg az  anticiklikus tőkepufferráta
mértékét, akkor az  intézményspecifikus anticiklikus tőkepufferráta meghatározásakor a  hitelintézet a  másik
EGT-államban vagy harmadik országban lévő féllel szembeni kitettsége tekintetében nulla százalékos anticiklikus
tőkepufferrátát alkalmaz.
301. § A hitelintézet a 89. § szerinti globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffert 2016. január
1-jétől kezdődően az alábbiak szerint képzi
a) 2016. január 1-je és 2016. december 31-e közötti időszakban a  89.  § szerinti globálisan rendszerszinten
jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer értékének 25 százaléka,
b) 2017. január 1-je és 2017. december 31-e közötti időszakban a  89.  § szerinti globálisan rendszerszinten
jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer értékének 50 százaléka,
c) 2018. január 1-je és 2018. december 31-e közötti időszakban a  89.  § szerinti globálisan rendszerszinten
jelentős hitelintézetre vonatkozó tőkepuffer értékének 75 százaléka. 302. § Az 575/2013/EU rendelet 507. cikkben rögzített mérlegelési jogkör megszűnéséig az 575/2013/EU rendelet 395. cikk
(1) bekezdését a hitelintézet nem alkalmazza
a) az  575/2013/EU rendelet 129.  cikk (1), (3) és (6)  bekezdésében meghatározottaknak megfelelő fedezett
kötvényre,
b) az olyan kitettségre, amely EGT-állam regionális kormányával, helyi önkormányzatával szemben áll fenn, vagy
amelyet ezek valamelyike garantál azzal, hogy akivel szemben a kitettség fennáll vagy aki a garanciát nyújtja,
a az 575/2013/EU rendelet harmadik rész II. cím 2. fejezet alkalmazásában 20%-os kockázati súlyt kapna,
c) az  anyavállalatával, az  adott anyavállalat más leányvállalatával vagy a  saját leányvállalatával szembeni
kitettségre, amennyiben az  érintett vállalkozásokra olyan összevont alapú felügyelet vonatkozik, amelybe
a hitelintézet is beletartozik,
d) az olyan hitelintézettel szemben fennálló kitettségre, amellyel jogszabályi vagy szerződéses kapcsolatban áll,
és amely a hitelintézet készpénz-elszámolási műveletéért felelős,
e) a kötelező jegybanki tartalékra,
f ) az 575/2013/EU rendelet I. melléklet 3. pontjába tartozó mérlegen kívüli okmányos meghitelezésre, valamint
hitelkeret még igénybe nem vett részének 50 százalékára.
303. § (1) A  hitelintézet nyilvánosságra hozza a  123.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott információkat
2014. július 1-jétől, valamint a 123. § (1) bekezdés d)–f ) pontjában meghatározott információkat 2015. január 1-jétől.
(2) A  globálisan rendszerszinten jelentős hitelintézet tájékoztatja 2014. július 1-jétől az  Európai Bizottságot a  123.  §
(1) bekezdés d)–f ) pontjában meghatározott információkról.
304. § E törvény hatálybalépésekor már működő vagy engedélyezési eljárás alatt lévő hitelintézet a  114.  §-ban
meghatározott követelményeknek 2015. január 1-től felel meg.
131. Az Európai Unió jogának való megfelelés 305. § Ez a törvény a 5. mellékletben felsorolt uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja.
132. Módosító rendelkezések 306. § (1) A 6. § (1) bekezdés 8. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvényben, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok vonatkozásában)
„8. betét: a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti betétszerződés vagy
a takarékbetétről szóló 1989. évi 2. törvényerejű rendelet szerinti takarékbetét-szerződés alapján fennálló tartozás,
ideértve a hitelintézetnél a fizetésiszámla-szerződés alapján fennálló pozitív számlaegyenleget is;”
(2) A 11. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  pénzügyi intézményre a  Ptk. jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseit, a  fióktelep formájában működő
pénzügyi intézményre az Fkt. rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel szükséges alkalmazni.”
(3) A 82. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A hitelintézet jegyzett tőkéjének leszállítása esetén, ha a hitelintézet tőkemegfelelése a jegyzett tőke leszállított
értéke tekintetében is eléri vagy meghaladja a 79. § (2) bekezdése szerinti összeget, valamint az e törvényben előírt
mértéket, a vele szemben fennálló követelések a Ptk. jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseinek szempontjából
biztosítékkal ellátottnak tekintendőek.”
(4) A 82. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A hitelintézet jegyzett tőkéjének leszállítása esetén, ha a hitelintézet tőkemegfelelése a jegyzett tőke leszállított
értéke tekintetében nem éri el az  e  törvényben az  induló tőkére előírt mértéket, de a  leszállítást elrendelő
közgyűlés egyidejűleg dönt a  tőkeemelésről is, amelynek következtében a hitelintézet tőkemegfelelése eléri vagy
meghaladja az e törvényben az induló tőkére előírt mértéket, akkor a hitelintézettel szemben fennálló követelések
a Ptk. jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseinek szempontjából biztosítékkal ellátottnak tekintendőek és a Ptk.
3:312–3:313. §-ában foglaltak nem alkalmazandóak.”
(5) A 99. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A hitelintézet fedezetként nem fogadhatja el:)
„c) a hitelintézet vagy az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozás
Ptk.-ban meghatározott minősített többséget biztosító befolyása alatt álló részvénytársaság részvényét.”
(6) A 157. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„157. § (1) A közérdeklődésre számot tartó hitelintézet a Ptk. jogi személyekre vonatkozó rendelkezései szerinti audit
bizottságot hoz létre és működtet, figyelemmel arra, hogy nem nyilvános részvénytársasági formában működő
hitelintézet esetén, ahol a Ptk. jogi személyekre vonatkozó rendelkezése részvénytársaságot és közgyűlést említ ott
hitelintézetet és annak legfőbb szervét kell érteni.
(2) A  mérlegfőösszeg tekintetében 5 százaléknál kisebb piaci részesedéssel rendelkező közérdeklődésre számot
tartó hitelintézet közös kockázatvállalási-kockázatkezelési és audit bizottságot állíthat fel, amelynek tagjai megfelelő
szakértelemmel rendelkeznek feladataik ellátásához.”
(7) A 280. § (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a fogyasztó által fizetendő kamat és a referenciakamat különbségét
(a felárat) a pénzügyi intézmény egyoldalúan a fogyasztó számára kedvezőtlenül kizárólag akkor módosíthatja, ha]
„b) a fogyasztó a fedezetül szolgáló ingatlanra kötött, a pénzügyi intézményre engedményezett, illetve a pénzügyi
intézmény zálogjogával terhelt vagyonbiztosítást a  pénzügyi szolgáltató postai úton vagy más, a  szerződésben
meghatározott közvetlen módon történő értesítése ellenére legalább 2 hónapon keresztül nem fizeti.”
(8) A
a) 6.  § (1)  bekezdés 117.  pontjában a „jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,” szövegrész
helyébe a „jogi személy,” szöveg,
b) 6.  § (1)  bekezdés 122.  pont e)  alpontjában az „az ellenőrző testület” szövegrész helyébe az „a felügyelő
bizottság” szöveg,
c) 10.  § (3)  bekezdésében, 11.  § (4)  bekezdésében, 21.  § (3)  bekezdésében, a „jogi személy, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság,” szövegrész helyébe a „jogi személy,” szöveg,
d) 11.  § (6)  bekezdésében a  „jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság” szövegrész helyébe
a „részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság” szöveg,
e) 17.  § (1)  bekezdésében a  „tartozásátvállalásra” szövegrész helyébe a  „szerződésátruházásra” szöveg,
a „hozzájárulása” szövegrész helyébe a „jognyilatkozata” szöveg,
f ) 47. § (1) bekezdésében a „gazdasági társaságokról szóló törvény 2006. évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.),”
szövegrész helyébe a „Ptk. jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseit,” szöveg,
g) 153.  §-ban az „ellenőrző testületet” szövegrész helyébe a „felügyelő bizottságot” szöveg, az „Az ellenőrző
testület” szövegrész helyébe az „A felügyelő bizottság” szöveg
lép.
307. § (1) A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi
CXXXV. törvény (a továbbiakban: Szhitv.)
a) 1.  § (1)  bekezdés m)  pontjában az  „a hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvény (a  továbbiakban: Hpt.) 2. számú mellékletében” szövegrész helyébe az  „a hitelintézetekről
és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a  továbbiakban: Hpt.) 6.  § (1)  bekezdés
80. pontjában” szöveg,
b) 1. § (1) bekezdés v) pontjában az „a tőkemegfelelési mutatója nem éri el a Hpt.-ben meghatározott legkisebb
mértéket” szövegrész helyébe a „nem felel meg az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendeletének
92. cikkében meghatározott tőkekövetelményeknek” szöveg,
c) 1. § (1) bekezdés z) pontjában az „a Hpt. 2. számú mellékletében „Vezető állású személyként” meghatározott
személy” szövegrész helyébe az „a Hpt. 6.  § (1)  bekezdésének 122.  pontjában „vezető állású személyként”
meghatározott személy” szöveg,
d) 17. § (5) bekezdésében a „Hpt. 165. §” szövegrész helyébe a „Hpt. 196. §” szöveg,
e) a  17/K.  § (6)  bekezdésében a  „Hpt.-ben előírtakon túlmenően” szövegrész helyébe a  „Hpt. 260.  §-ában
előírtakon túlmenően” szöveg,
f ) 17/K. § (7) bekezdésében a „Hpt.-ben” szövegrész helyébe a „Hpt. 260 §-ában” szöveg,
g) 17/K.  § (8)  bekezdésében a  „Hpt. 136.  § (1)  bekezdésében” szövegrész helyébe a  „Hpt. 263.  §
(1) bekezdésében” szöveg,
h) 17/K.  § (9)  bekezdésében a „Hpt. 139/A.  §-a szerint fizetendő felügyeleti díj a  Hpt. 139/A.  § (3)  bekezdés
szerinti alapdíjként kétszázezer forint” szövegrész helyébe a „Hpt. 208.  §-a szerint fizetendő felügyeleti díj
a Hpt. 208. § (3) bekezdés szerinti alapdíjként kétszázezer forint” szöveg,
i) 17/K.  § (10)  bekezdésében az „a Hpt. 76.  § (1)  bekezdése szerint számított tőkekövetelmény” szövegrész
helyébe az „a Hpt. 79. § (2) bekezdése szerint számított tőkekövetelmény” szöveg,
j) 17/L.  §-ában a  „Hpt. 49.  § (2)  bekezdésében előírt titoktartási kötelezettsége” szövegrész helyébe
a „Hpt. 159.  § (2)  bekezdésében előírt titoktartási kötelezettsége” szöveg, valamint a „Hpt. 50.  §-a szerinti”
szövegrész helyébe a „Hpt. 160. §-a szerinti” szöveg,
k) 17/P.  § (2)  bekezdésében az  „a Hpt. 121.  § (1)  bekezdése szerint” szövegrész helyébe „a Hpt. 234.  §
(1)  bekezdése szerint” szöveg, valamint az „a Hpt. 2. sz.  mellékletének IV/1.  pontja értelmében” szövegrész
helyébe „a Hpt. 6. § (2) bekezdésének 1. pontja értelmében” szöveg,
l) 17/P. § (5) bekezdésében az „a Hpt. 2. sz. mellékletének IV/1. pontja értelmében” szövegrész helyébe „a Hpt.
6. § (2) bekezdésének 1. pontja értelmében” szöveg,
m) 17/R.  § (2)  bekezdésében az  „a Hpt. 76.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott tőkekövetelményt”
szövegrész helyébe „a Hpt. 79. § (1) és (2) bekezdésében és a Hpt. 186. § (1) bekezdésében meghatározott
tőkekövetelményt” szöveg,
n) 17/T.  § (4)  bekezdésében az „a Hpt. végelszámolásra illetve felszámolásra vonatkozó szabályai” szövegrész
helyébe „a Hpt. 47-66. §-ának rendelkezései” szöveg,
o) 17/T.  § (5)  bekezdésében az „a Hpt. 30.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján” szövegrész helyébe „a Hpt. 33.  §
(1) bekezdés a) pontja alapján” szöveg,
p) 17/T. § (6) bekezdésében az „a Hpt. rendelkezései” szövegrész helyébe „a Hpt. 47-66. §-ainak rendelkezései”
szöveg,
q) 19.  § (2)  bekezdés b)  pontjában a „Hpt. 79–81.  §” szövegrész helyébe az „a hitelintézetekre és befektetési
vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a  648/2012/EU rendelet módosításáról szóló,
2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet negyedik rész” szöveg,
r) 19.  § (7)  bekezdésében a  „Hpt. 176/B.  §-a szerint a  szövetkezeti hitelintézet végelszámolását vagy
a  Hpt. 177.  §-a szerint a  felszámolását és a  Hpt. 157.  § (1)  bekezdés e)  pontja alapján a  Hpt. 151.  §
(3)  bekezdés” szövegrész helyébe „a Hpt. 48.  §-a szerint a  szövetkezeti hitelintézet végelszámolását vagy
a Hpt. 51. §-a szerint a felszámolását és a Hpt. 189. § (1) bekezdés e) pontja alapján a Hpt. 184. § (3) bekezdés”
szöveg
lép.
 (2) Az Szhitv. 4. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az  Integrációs Szervezet és a  Szövetkezeti Hitelintézetek Tőkefedezeti Alapja saját vagyona, bevételei,
jövedelme és ügyletei után társasági nyereségadó, általános forgalmi adó helyi adó, tranzakciós illeték és egyéb
illeték fizetésére nem köteles.”
(3) Az Szhitv. 15. § (4) bekezdése a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Amennyiben a  szövetkezeti hitelintézet nem tesz eleget az  utasításnak, vagy nem jogszabályoknak vagy
a szabályzatoknak megfelelően működik:)
„a) a  Takarékbank Zrt. igazgatósága dönthet a  szövetkezeti hitelintézet vezető tisztségviselői megbízatásának
a felfüggesztéséről legfeljebb 180 napra, mely felfüggesztést legfeljebb további 180 napra meghosszabbíthat; azzal,
hogy döntéséről haladéktalanul tájékoztatja a Felügyeletet, amely intézkedik felügyeleti biztos kinevezése iránt;”
(4) Az Szhitv. 15. § (16) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(16) Az  Integrációs Szervezet által szabályzatban meghatározott esetekben és célokra a  Takarékbank Zrt.
az  Integrációs Szervezet tagjainak eszközeit, illetve kötelezettségeit időről időre átvizsgálhatja, és a  19.  §
(5) bekezdésben szereplő megállapításokat teheti, illetve intézkedéseket alkalmazhatja.”
(5) Az Szhitv. 17/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szövetkezeti hitelintézet kizárólag a Hpt. 3. § (1) és (2) bekezdésében és a Hpt. 7. § (3) bekezdésében megjelölt
tevékenységeket végezheti.”
(6) Az Szhitv. 17/C. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Szövetkezeti hitelintézet – kizárólag szövetkezeti formában – legalább háromszázmillió forint induló
részjegytőkével alapítható. Működési formájától függetlenül a  szövetkezeti hitelintézet szavatoló tőkéje nem
süllyedhet az  Integrációs Szervezet által egyedi (nem konszolidált) alapon időről-időre megállapított szint
alá. Az  Integrációs Szervezet szabályzatban határozza meg az  egyedi alapon megállapított szavatoló tőke
meghatározásának elveit és folyamatát.”
(7) Az Szhitv. 17/C. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Amennyiben a  szövetkezeti hitelintézet szavatoló tőkéje az  (1)  bekezdésben meghatározott szint alá süllyed vagy
a  19.  § (13)  bekezdésében meghatározott esetben, az  Integrációs Szervezet jogosult – a  Felügyelet jogait, feladatait és
hatásköreit nem érintve, és amennyiben a Felügyelet ilyen intézkedést még nem tett –, a Felügyeletet előzetesen értesítve
az alábbi kivételes intézkedésekkel élni:
a) előírhatja a szövetkezeti hitelintézet]
„ac) a pénzügyi intézmény által végzett pénzügyi szolgáltatásokra, a pénzügyi intézmény által vállalt kockázatokra
tekintettel az  (1)  bekezdésben írtnál magasabb, az  Európai Parlament és a  Tanács 575/2013/EU rendeletének
92.  cikkében meghatározott tőkekövetelmények értékét elérő vagy meghaladó egyedi tőkekövetelményt
határozhat meg;”
(8) Az Szhitv. 17/E. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  tagok nyilvántartását a  szövetkezeti formában működő szövetkezeti hitelintézet igazgatósága naprakészen
vezeti, és ez tükrözi a tag vagyoni hozzájárulása összegében bekövetkezett változásokat is. A tagok nyilvántartása
az  alábbi adatokat tartalmazza: a  tag nevét, adóazonosító számát, természetes személy esetén születési idejét,
lakóhelyét, anyja születési nevét, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság vagy jogi személy
esetén annak székhelyét, cégjegyzékszámát vagy nyilvántartási számát és mellékletként a  tényleges tulajdonosi
nyilatkozatot. A  tagok nyilvántartása tartalmazza ezen felül a  tag felvételéről hozott döntés számát, a  tagsági
jogviszony keletkezésének időpontját, a  tag által teljesített vagyoni hozzájárulás összegét, valamint a  teljesítés
időpontját, valamint a  tagsági jogviszony megszűnésének időpontját, az  elszámolás során a  tagnak kifizetett
összeget és a  kifizetés időpontját is. A  tagok nyilvántartását és a  részvénykönyvet és a  bennük szereplő adatokat
bárki megtekintheti, aki jogi érdekét igazolja illetve a tagok nyilvántartása és a részvénykönyv és azok mellékletei
nyilvánosak a  Takarékbank Zrt. szabályzatában meghatározott módon és körben. A  szövetkezeti hitelintézet
igazgatósága a  tagok nyilvántartásában illetve a  részvénykönyvben történő minden módosításról – ideértve
a  17/F.  § (2)  bekezdésében foglaltaknak történő megfelelés vizsgálatát is – a  neki történt bejelentést követő
3 munkanapon belül bejelentést tesz az Integrációs Szervezetnek is.”
(9) Az Szhitv. 17/K. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  szövetkezeti hitelintézet kötvénykibocsátásához, tőkéjének leszállításához illetve felemeléséhez
a  Takarékbank Zrt. kifejezett, előzetes, írásbeli hozzájárulása is szükséges. A  Takarékbank Zrt. a  17/Q.  §
(4)  bekezdésében foglalt esetekben jogosult illetve köteles megtagadni a  hozzájárulást illetve akkor is, ha
a tervezett intézkedés a betétesek érdekeit veszélyeztetheti.”
(10) A  szövetkezeti hitelintézetek integrációjával kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2013. évi
CXCVI. törvény 31.  § (4)  bekezdésében az  „A 17/E.  § (4)  bekezdésében” szövegrész helyébe az  „A szövetkezeti
hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény
e törvény 8. §-ával megállapított 17/E. § (4) bekezdésében” szöveg lép.
308. § (1) Hatályát veszti a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény.
 (2) Hatályát veszti a
a) 6.  § (1)  bekezdés 58.  pontjában a  „vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társasággal”
szövegrész,
b) 25. § (2) bekezdés b) pontjában „vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság” szövegrész,
c) 136. § (1) bekezdés a) pontjában a „vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság” szövegrész,
d) 260.  § (1)  bekezdésében a „– a  gazdasági társaságokról szóló törvénynek a  könyvvizsgálóra vonatkozóan
meghatározott feltételein túlmenően –” szövegrész,
e) 266. §,
f ) 307. §.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke