text:
1/2009. (I. 30.) HM rendelete a Magyar Honvédségre, illetve a katonai nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó eltérő munkavédelmi követelményekről, eljárási szabályokról.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
88. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény végrehajtásáról szóló 71/2006.
(IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása,
illetve felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet), továbbá a
honvédelmi szervezetek területén szervezett munkavégzés
keretében munkát végző személyekre.
(2) Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában e rendelet szabályait alkalmazni kell
a) Magyar Köztársaság területén más országok katonai
szervezeteinél történő – a nemzetközi kötelezettségvállalással összefüggő – szervezett munkavégzésre, továbbá
b) a külföldi szolgálatot ellátó honvédelmi szervezeteknél történő szervezett munkavégzésre is.
(3) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvényt (a továbbiakban: Mvt.) kell alkalmazni az (1) bekezdés szerinti szervezetekre és személyekre.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) alkalmazó: a HM azon szervének vezetője, aki fele
lős a beszerzésre, rendszeresítésre tervezett hadfelszerelési anyaggal, katonai védőeszközzel szemben támasztott
– a rendszeresítésért, és az üzemeltetésért felelőssel egyeztetett – hadműveleti, harcászati és műszaki követelmények
(a továbbiakban: HMK) meghatározásáért, az alkalmazási
elvek tervezéséért, a kiképzési, hadműveleti-harcászati alkalmazás irányításáért;
b) állományilletékes parancsnok:
– a hivatásos és a szerződéses állomány tekintetében a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 2. § (3) pontjában meghatározott
személy,
– a köztisztviselői és a közalkalmazotti állomány, illetőleg munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyok tekintetében a munkáltatói jogkör gyakorlója,
– a hallgatói állomány tekintetében az oktatási intézmény vezetője;
c) befogadó honvédelmi szervezet: az MH létesítményben (közös laktanyai elhelyezésben) települt több honvédelmi szervezet közül – a honvédelmi szervezetek közös
elöljárója által kijelölt – a laktanya (objektum) parancsnoki feladatok ellátására kötelezett honvédelmi szervezet;
d) csapatpróba: olyan vizsgálat, amely annak megállapítására irányul, hogy a rendszeresítésre tervezett hadfelszerelési anyag megfelel-e a tervezett szolgálati feladatok
szerinti alkalmazási követelményeknek;
e) egyéni védőeszköz: az egyéni védőeszközök követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló
18/2008. (XII. 3.) SZMM rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott védőeszköz;
f) elöljáró parancsnok: az állományilletékes parancsnok szolgálati elöljárója;
g) hadfelszerelési anyag: a honvédelmi szervezetek tevékenységéhez szükséges valamennyi anyag és felszerelési tárgy, amelyet az ipar és a kereskedelem kifejezetten katonai célokra gyárt, illetve szállít, továbbá polgári kereskedelmi forgalomba nem, vagy csak külön engedéllyel kerülhet és beszerzését külön jogszabály szabályozza;
h) haditechnikai ellenőrző vizsgálat: olyan vizsgálat,
amely annak megállapítására irányul, hogy az alkalmazó által
meghatározott, és szerződésben rögzített HMK-nak a rendszeresítésre tervezett hadfelszerelési anyag megfelel-e;
i) haditechnikai eszköz: a hadfelszerelési anyagok részét képező, a honvédelmi szervezet állománytáblájában
(munkaköri jegyzékében) szükségletként előírt katonai
rendeltetésű eszköz, amely a felkészítéshez, kiképzéshez,
a katonai műveletek végrehajtásához, támogatásához, kiszolgálásához szükséges;
j) használó honvédelmi szervezet: a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
(a továbbiakban: Hvt.) 89. § (2) bekezdése alapján ingatlant használó honvédelmi szervezet;
k) katonai védőeszköz: kizárólag, illetve elsődlegesen
katonai célra kifejlesztett, gyártott, hazai, illetve külföldi
forrásból beszerzett és külön eljárással rendszeresített, a
veszélyforrás kiküszöbölésére vagy annak károsító hatása
csökkentésére szolgáló, a személyi állomány szolgálati,
kiképzési feladatainak ellátásához használt, alkalmazott
egyéni vagy kollektív védő funkciójú felszerelés, hadfel
szerelési anyag, tárgy, eszköz (a honvédségi tűzoltó alegységek védőfelszerelésének a kivételével);
l) kötött szolgálati és munkahely: az a kijelölt szolgálati
vagy munkahely (terület, körlet, útvonal), amelyet az oda
beosztott, vezényelt személy, kizárólag szolgálati elöljárója vagy az adott tevékenységet közvetlenül irányító személy, munkahelyi vezető engedélyével, illetőleg a váltás
végrehajtását követően hagyhat el;
m) munkavédelmi hatóság: a munkavédelmi hatósági
feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló
230/2008. (IX. 12.) Korm. rendelet 3. §-ában kijelölt személyek (szervezet), akik a Magyar Honvédség, valamint a
katonai nemzetbiztonsági szolgálatok vonatkozásában
munkabiztonsági, illetve munkaegészségügyi hatósági hatáskört látnak el;
n) rendkívüli munkavégzési körülmények: minden
olyan helyzetben történő szolgálatteljesítés, munkavégzés, amelyben az adott tevékenység végrehajtása az általánosan jellemző körülményektől, veszélyhelyzettől, ismert
veszélyforrások hatóképességétől eltérő körülmények
– így különösen a Hvt. 70. § (1) bekezdés a)–i) pontjai szerinti feladatok ellátása, a Hvt. 204. § (1) bekezdése szerinti
alkalmazás, állomásozás, békefenntartás, külföldi területen végzett humanitárius és (had)műveleti területen végzett tevékenység, továbbá mentési, műszaki mentési, veszélyes anyag kárelhárítási, katasztrófa- és kárelhárítási tevékenység, közvetlen baleseti veszély elhárítása, ismeretlen veszélyforrás esetében történő beavatkozás – között
történik;
o) rendszeresítés: olyan szabályozott eljárás, amelynek
eredményeként a munkaeszköz, hadfelszerelési anyag, katonai védőeszköz felvételre kerül az MH rendszerébe;
p) rendszeresítésért felelős: a HM felső szintű logisztikai gazdálkodása irányításáért, valamint szakmai felelősként a termelői logisztikai feladatokért felelős szervezetének vezetője;
q) üzembe helyezés: az a munkavédelmi eljárás, amelynek keretében az állományilletékes parancsnok meggyőződik arról, hogy az MH létesítmény, technológia, munkahely, rendszeresített hadfelszerelési anyag a munkavédelmi követelményeket a tervezett használati körülmények
között kielégíti, és annak használatát – dokumentált módon – elrendeli;
r) üzemelés-biztonsági terv: az építési engedélyezési
eljárásokhoz kötött beruházások esetén az engedélyezési
tervdokumentáció kötelező része;
s) veszélyes haditechnikai eszköz: olyan haditechnikai
eszköz, amely használata során az állomány egészsége,
testi épsége – megfelelő védelem hiányában – károsító hatásnak lehet kitéve;
t) üzemeltetésért felelős: az építmények, munkahelyek
vonatkozásában az üzemeltetési és fenntartási tevékenység ellenőrzéséért felelős honvédelmi szervezet vezetője, a
munkaeszközök, hadfelszerelési anyagok és a katonai védőeszközök vonatkozásában az MH fogyasztói logisztikai
feladatai ellátásáért felelős honvédelmi szervezet vezetője.
3. § (1) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzés követelményeinek megvalósításáért e rendeletben írtak szerint a rendszeresítésért és az üzemeltetésért felelős, az alkalmazó, illetve az állományilletékes parancsnok a felelős.
(2) Az (1) bekezdés szerinti személyek a munkavédelmi
kötelezettségeik teljesítése során együttműködni kötelesek.
4. § (1) A honvédelmi ágazatban munkavédelemre vonatkozó szabálynak minősül a veszélyes katonai tevékenységre
kiadott ágazati biztonsági szabályzat, a hadfelszerelési
anyagok üzemeltetése és tárolása tárgyában kiadott belső
rendelkezés, továbbá a honvédelmi szervezetek szervezeti
munkavédelmi szabályzata (a továbbiakban: SzMvSz) is.
(2) Az MH vonatkozásában munkavédelemre vonatkozó szabálynak kell tekinteni azon munkavédelmi tartalmú
NATO egységesítési előírásokat (NATO STANAG) is,
amelyek MH-nál történő alkalmazására a HM feladat- és
hatáskörrel rendelkező szakirányításra jogosult vezetője a
Hvt. 110. § (2) bekezdésében szabályozott intézkedést
ad ki.
A szervezeti munkavédelmi szabályzat 5. § (1) Az állományilletékes parancsnok a munkavédelmi
tevékenység – honvédelmi szervezetre vonatkozó – rendjét, valamint a munkavédelmi követelmények megvalósításának módját az SzMvSz-ben határozza meg.
(2) Az SzMvSz-t az 1. melléklet szerinti követelmények
alapján kell elkészíteni, és a Hvt. 110. § (2) bekezdésében
szabályozott intézkedés közzétételével kell kiadni.
6. § A Magyar Köztársaság területén kívül szolgálatot teljesítő honvédelmi szervezetre vonatkozó SzMvSz-t az
állományilletékes parancsnok – az elöljáró parancsnok által összesített, az általános kötelezettségeket tartalmazó javaslat alapján – a szolgálati helyre történő kiérkezést követő 90 napon belül, a helyi körülmények, sajátosságok
figyelembevételével köteles kiadni.
7. § (1) Egy katonai objektumban (közös laktanyai elhelyezésben) települt több honvédelmi, illetve gazdálkodó szervezet esetében a befogadó honvédelmi szervezet
állományilletékes parancsnoka által kiadott SzMvSz előírásaival a befogadott honvédelmi szervezet SzMvSz-ének
összhangban kell lennie, rendelkezéseit a befogadott honvédelmi szervezet parancsnoka az SzMvSz elkészítésekor
köteles figyelembe venni.
(2) A befogadó honvédelmi szervezet területén minden
tartósan munkát végző honvédelmi szervezetet, továbbá az
üzemeltetést, illetve az egyéb ellátási tevékenységet végző
gazdálkodó szervezetet el kell látni a befogadó honvédelmi szervezet SzMvSz-ének rá vonatkozó kivonatával.
8. § (1) Az SzMvSz-t évente egy alkalommal felül kell vizsgálni, és a felülvizsgálat megtörténtét írásba kell foglalni.
(2) Az egészséges és biztonságos munkavégzésre kiható
a) új eljárás bevezetése,
b) technológia váltása
esetén az SzMvSz-t 15 napon belül módosítani kell.
A munkavédelmi feladatok végrehajtásáért felelős
személyek, szervek 9. §
(1) A honvédelmi szervezet munkavédelmi tevékenységének vezetéséért az állományilletékes parancsnok a felelős.
(2) Az állományilletékes parancsnok feladata a vezetése
alá tartozó honvédelmi szervezetnél az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeinek biztosítása és folyamatos fenntartása.
(3) Az állományilletékes parancsnok a (2) bekezdés szerinti feladatait a logisztikai és infrastrukturális szakfeladatokat ellátó személyek útján, a munkabiztonsági és munkaegészségügyi szaktevékenységet (a továbbiakban együtt:
munkavédelmi szaktevékenység) ellátó személyek közreműködésével hajtja végre.
(4) A logisztikai és infrastrukturális szakfeladatokat ellátó személyek tervezik, kezdeményezik és nyilvántartják
az MH létesítmények, építmények, munkahelyek, a hadfelszerelési anyagok, a munkaeszközök, valamint az egyéni és a katonai védőeszközök időszakos ellenőrzéseit, felülvizsgálatait.
(5) A munkavédelmi szaktevékenységet ellátó személyek a (2) és (3) bekezdés szerinti feladataik ellátásával
összefüggésben tervezik, szervezik és ellenőrzik a honvé
delmi szervezet munkavédelmi tevékenységét, végzik a
személyi állomány és a munkavédelmi képviselők tájékoztatását.
(6) A munkavédelmi szaktevékenységet ellátó személyek a munkavédelmi szaktevékenységgel kapcsolatos
ügyekben az állományilletékes parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartoznak, jogállásukat, hatáskörüket és feladataikat az SzMvSz-ben kell meghatározni, beosztásaikat
állománytáblában, munkaköri jegyzékben kell rögzíteni.
(7) A munkabiztonsági szaktevékenységet ellátó személyt akadályoztatás esetén az állományilletékes parancsnok által kijelölt – a szaktevékenység ellátására jogosult –
személy helyettesíti.
10. § (1) A rendszeresítésért felelős a munkavégzés személyi,
tárgyi, munkaszervezési követelményei, valamint a szakmai biztonsági követelmények meghatározásával, kiadásával biztosítja a hadfelszerelési anyagok egészséget nem
veszélyeztető és biztonságos használatát, üzemeltetését.
(2) Az üzemeltetésért felelős a szakterületi ellenőrzések
végrehajtásával, valamint az időszakos ellenőrzések és
vizsgálatok tervezésével, szervezésével biztosítja az építmények, munkahelyek, munkaeszközök, katonai védőeszközök, hadfelszerelési anyagok előírás szerinti üzemeltetést.
A létesítés követelményei 11. § (1) Létesítés során a beruházó a tervezéshez szükséges,
az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozó adatokat (a továbbiakban: alapadatok)
a használó honvédelmi szervezet adatszolgáltatása alapján
határozza meg.
(2) A használó honvédelmi szervezet az alapadatokhoz
csatolja a befogadó honvédelmi szervezet beruházás teljesítéséhez szükséges információit, munkavédelmi követelményeit, indokolt igényeit, ha a tervezett beruházás az objektum általános biztonsági állapotára kihatással lehet.
(3) A beruházó a tervező részére adott utasítást a rendszeresítésért és az üzemeltetésért felelősök által szolgáltatott, a tervezéshez szükséges adatok, valamint a beépítésre, telepítésre kerülő technológia követelményeinek, igényeinek figyelembevételével véglegesíti.
(4) A beruházó a tervezett beruházásra üzemelés-biztonsági terv elkészítését kéri a tervezőtől. Az üzemelés-biztonsági terv az engedélyezési tervek részét képezi,
tartalmi követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(5) Az engedélyezési tervek véglegesítése előtt az
(1)–(3) bekezdés szerinti adatok teljességéről és a követelmények kielégítéséről a tervező, a beruházó, a használó, a
befogadó honvédelmi szervezet, valamint az üzemeltetést
végző gazdálkodó szervezet képviselői egyeztetni kötelesek. Az egyeztetés eredményét, illetve a felek álláspontját
a tervező köteles írásba foglalni, és azt az engedélyezési
tervekhez csatolni kell.
(6) Tervező a beruházás kiviteli terveinek elkészítése
során az építési munkahelyeken és az építési folyamatok
során megvalósítandó minimális munkavédelmi követelményekről szóló rendeletben írtak figyelembevételével
biztonsági és egészségvédelmi koordinátort köteles igénybe venni.
(7) A kivitelező az építési munkahely kialakításának
megkezdése előtt az építési folyamatok során megvalósítandó minimális munkavédelmi követelményekről szóló
rendeletben írtak figyelembevételével biztonsági és egészségvédelmi koordinátort köteles igénybe venni, illetőleg a
rendeletben előírt előzetes bejelentési kötelezettségét a
munkavédelmi hatóság részére is köteles teljesíteni.
12. § (1) Az MH létesítményt, építményt, technológiát, munkahelyet üzembe helyezni abban az esetben szabad, ha az
megfelel a tervezett használat követelményeinek, a munkavédelmi előírásoknak, és rendelkezik a munkavédelmi
szempontú előzetes vizsgálat végrehajtását igazoló – megfelelő eredménnyel rendelkező – jegyzőkönyvvel, továbbá
az előírt üzemeltetési dokumentációval.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesítését a
használó honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka által kijelölt bizottság vizsgálja.
(3) A bizottságba a használó honvédelmi szervezet képviselőin túl az MH létesítmény üzemeltetését végző gazdálkodó szervezet és a befogadó honvédelmi szervezet
képviselőjét is be kell vonni.
(4) A (2) bekezdés szerinti vizsgálat során a bizottság az
építmények, a beépített, és a telepített technológiák, munkaeszközök, hadfelszerelési anyagok, biztonsági berendezések alkalmasságát a funkcionális működés egészére kiterjedően vizsgálja.
(5) A vizsgálatok végrehajtása során az üzemelés-biztonsági tervben meghatározott paraméterek, határértékek
teljesítését a kivitelező mérési jegyzőkönyvekkel, minősítő iratokkal, tanúsítványokkal köteles igazolni, melyeket
az átadási dokumentáció részeként kell kezelni.
(6) A vizsgálatokkal egyidejűleg kell végrehajtani a
munkavédelmi szempontú előzetes vizsgálatot, illetőleg
az Mvt. 54. § (2) bekezdése szerinti kockázatértékelést.
(7) A beruházásra vonatkozó igények, követelmények
megvalósítása, továbbá az (1)–(6) bekezdésben foglaltak
végrehajtása alapján a használó honvédelmi szervezet
állományilletékes parancsnoka vezetői hatáskörében dönt
az MH létesítmény, építmény, technológia, munkahely
üzembe helyezésének ideiglenes vagy végleges elrendeléséről, illetve megtagadásáról.
(8) A (7) bekezdés szerinti döntést írásba kell foglalni,
és az üzembe helyezés ideiglenes engedélyezése vagy
megtagadása esetén a döntést indokolni is kell. Ideiglenes
engedélyezés esetén az engedélyezés feltételeit és időtartamát is meg kell határozni.
(9) A veszélyes MH létesítmények, építmények, technológiák, munkahelyek körét, – a vonatkozó jogszabályi
követelmények és a (6) bekezdés szerinti kockázatértékelés alapján – továbbá az egészséget nem veszélyeztető és
biztonságos használat és üzemeltetés sajátos követelményeit, szabályait a használó honvédelmi szervezet
állományilletékes parancsnoka határozza meg.
A rendszeresítés követelményei 13. § (1) Hadfelszerelési anyagot, illetve katonai védőeszközt
rendszeresíteni abban az esetben szabad, ha az egészséget
nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés általános
követelményei mellett kielégíti a HMK előírásait is, és
rendelkezik
a) az adott anyagra, eszközre, mint termékre meghatározott megfelelőségi nyilatkozattal, illetve a megfelelőséget tanúsító egyéb dokumentummal,
b) üzemeltetési dokumentációval,
c) kockázatértékelési dokumentációval,
d) a munkavédelmi szempontú előzetes vizsgálat vég
rehajtását igazoló jegyzőkönyvvel,
e) az időszakos felülvizsgálatok rendjére (gyakorisá
gára, terjedelmére) vonatkozó előírásokkal, valamint
f) az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
használathoz szükséges egyéni, illetve katonai védőeszközök első ellátmányával.
(2) A rendszeresítésre tervezett hadfelszerelési anyagra,
katonai védőeszközre vonatkozó HMK-t az alkalmazó határozza meg. Hazai fejlesztés esetén az alkalmazó a HMK
meghatározása során a rendszeresítésért és üzemeltetésért
felelős szervezet véleményét is figyelembe veszi.
(3) A rendszeresítésért felelős meghatározza a beszerzést előkészítő dokumentumokat, a rendszeresítést megelőző vizsgálatok körét, és az üzemeltetésért felelőssel történő egyeztetést követően javaslatot tesz a végrehajtásért
felelős honvédelmi szervezetek kijelölésére.
14. § (1) Hadfelszerelési anyag, katonai védőeszköz rendszeresítése előtt a rendszeresítésért felelős az Mvt. 54. §
(2) bekezdésében meghatározott kockázatértékelés mellett
elvégzi a haditechnikai ellenőrző vizsgálatot és a csapatpróbát, amely alapján a haditechnikai eszközt az Mvt.
87. § 11. pontjában foglalt feltételek fennállása esetén veszélyessé kell minősíteni.
(2) A hadfelszerelési anyag egészséget nem veszélyeztető és biztonságos használatához szükséges felszerelések,
egyéni, illetve katonai védőeszközök körét, követelményeit az (1) bekezdés szerinti vizsgálatok során kell meghatározni, és a hadfelszerelési anyag első ellátmányaként
természetben kell biztosítani.
(3) A haditechnikai eszköz veszélyessé minősítését az
állományilletékes parancsnok, vagy az üzemeltetésért felelős kezdeményezheti.
(4) Hadfelszerelési anyag, katonai védőeszköz rendszeresítése során a használat követelményeiről, valamint az
egészségre és biztonságra kiható körülményekről – az elvégzett kockázatértékelés és a munkaeszközök és használatuk biztonsági és egészségügyi követelményeinek minimális szintjéről szóló rendeletben írtak alapján – az üzemeltetésért felelős írásos tájékoztatót készít.
(5) A (4) bekezdés szerinti tájékoztatót az üzemeltetési
dokumentáció részeként az üzemeltető honvédelmi szervezet részére át kell adni. A hadfelszerelési anyag, katonai
védőeszköz üzemeltetési dokumentációját az anyag, illetve eszköz rendszerből történő kivonásáig meg kell őrizni.
(6) A munkavédelmi hatóság jogosult a haditechnikai
eszköz megvizsgálására, és veszélyessé minősítésére.
15. § Az MH létesítmények, építmények, technológiák, munkahelyek átalakítása, felújítása, továbbá a munkaeszközök, haditechnikai eszközök újraindítása, áttelepítése esetén a 11–14. §-okban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
A munkavégzés tárgyi feltételei 16. § (1) A biztonságos műszaki állapot megőrzése érdekében időszakos biztonsági felülvizsgálat alá kell vonni a veszélyes MH létesítményeket, építményeket, technológiákat, munkahelyeket, munkaeszközöket, veszélyes haditechnikai eszközöket.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó MH létesítmények, munkahelyek, munkaeszközök és a hadfelszere
lési anyagok ellenőrzését, felülvizsgálatát a munkahelyekre, munkaeszközökre vonatkozó minimális biztonsági és
egészségvédelmi követelményeket szabályozó külön jogszabályokban előírtak alapján, az üzemeltetés, illetve a
technikai kiszolgálás keretében kell végrehajtani.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti felülvizsgálatok gyakoriságát, részletes követelményeit, eljárási szabályait és
azok dokumentálásának, rendjét létesítmények, munkahelyek esetén a használó honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka az üzembe helyezés, a hadfelszerelési
anyagok esetén a rendszeresítésért felelős a rendszeresítés
során, írásban határozza meg.
(4) Ha a munkahely, munkaeszköz, hadfelszerelési
anyag, technológia, egyéni, illetve katonai védőeszköz a
rendeltetésszerű alkalmazás során közvetlenül veszélyeztette a személyi állomány egészségét és biztonságát, vagy
balesetet okozott, akkor annak megfelelőségét az
állományilletékes parancsnoknak vezetői hatáskörében
soron kívül ellenőriznie kell. Az ellenőrzés befejezéséig a
munkahely, a munkaeszköz, hadfelszerelési anyag, egyéni, illetve katonai védőeszköz használatát meg kell tiltani.
Az ellenőrzés elvégzése – a veszélyeztetés jellegétől függően – munkabiztonsági, illetve munka-egészségügyi
szaktevékenységnek minősül.
(5) A vizsgálat megállapításairól, a (4) bekezdés szerinti
eszköz megfelelősége értékeléséről, valamint a tett, illetve
a javasolt intézkedésekről jegyzőkönyvet kell készíteni,
melynek egy példányát a vizsgálat befejezését követően az
üzemeltetésért felelős részére meg kell küldeni.
17. § A szolgálati helyen alkalmazott jelző- és riasztóberendezésnek meg kell felelnie a HMK-ban meghatározott katonai követelményeknek is.
18. § (1) A kötött szolgálati és munkahelyeken szolgálatot
teljesítők, valamint a személyi állomány mindazon tagjai
részére, akik mozgásterükben a szolgálat ellátása vagy a
munkavégzés érdekében korlátozottak – 4 óra időtartamot
meghaladó munka után, az étkezési időn kívül – 20 perc
munkaközi szünetet vagy a végzett tevékenység jellegétől
eltérő, a monoton munkavégzést megszakító – más irányú
igénybevétellel járó – egyéb tevékenységet kell biztosítani.
(2) Amennyiben a szolgálati feladat ellátása érdekében
indokolt, a munkahelyi vezető intézkedik a munkaközi
szünet, illetve az egyéb tevékenység (1) bekezdéstől eltérő
azonnali elrendelésére, megszakítására vagy elhalasztására.
19. § Azon a szolgálati helyen, különösen repülőtéren, lő- és
gyakorlótéren, hadműveleti területen, baleset, katasztrófa
és egyéb kárhelyszínen, ahol a veszélyforrás hatásait műszaki intézkedésekkel, kollektív védelemmel, egyéni, illetve katonai védőeszközök használatával vagy egyéb módon kiküszöbölni nem lehet, szervezési intézkedésekkel
kell biztosítani a kockázati tényezők (zaj-, rezgés-, por- és
vegyi ártalom, sugárzás stb.) hatásainak minimalizálását.
20. § (1) Az üzemeltetésért felelős a munkaeszközök, hadfelszerelési anyagok használatához szükséges magyar nyelvű
üzemeltetési dokumentációt a csapatpróba megkezdésének időpontjáig, a kockázatértékelési dokumentációt a
rendszeresítés időpontjáig köteles biztosítani az érintett állomány részére.
(2) Ha a hadfelszerelési anyagok üzemeltetése, használata során magyartól eltérő nyelv használata kötelező, az
üzemeltetési dokumentációt a munkavégzésre előírt nyelven kell biztosítani az érintett állomány részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti eltérést a Honvéd Vezérkar
főnöke indokolt kezdeményezésére, az elsőfokú munkavédelmi hatóság javaslata alapján a honvédelmi miniszter
engedélyezi. A kockázatértékelési dokumentációt és a
14. § (4) bekezdés szerinti tájékoztatót magyar nyelven
kell összeállítani.
(4) A (2) bekezdés szerinti esetekben a munkavégzés
feltétele a munkavégzésre előírt nyelvből a munkakörre a
munkaköri leírásban is előírt szintű NATO STANAG
nyelvvizsga megszerzése és ugyanezen nyelv szerinti – a
hadfelszerelési anyag kezelésére vonatkozó – használói
tanfolyam eredményes elvégzése.
(5) Az (1)–(2) bekezdés szerinti dokumentációt a rendszeresítésért felelős a hadfelszerelési anyag rendszerből
történő kivonását követően 5 évig köteles megőrizni.
(6) Az üzemeltetett munkaeszközök, hadfelszerelési
anyagok üzemeltetési dokumentációját a beosztott parancsnoknál, munkahelyi vezetőnél kell tárolni. A szolgálati helyen, munkahelyen csak a kezelési és karbantartási
utasítást, illetve azok kivonatát kell jól látható vagy a szolgálati idő alatt állandóan hozzáférhető helyen tartani.
(7) Munkaeszközöket, hadfelszerelési anyagokat az
üzemeltetéshez szükséges, – a (2) bekezdés szerinti hadfelszerelési anyagokat kivéve – magyar nyelvű feliratokkal, tájékoztatókkal is el kell látni.
A munkafolyamatra vonatkozó követelmények 21. § (1) Gazdálkodó szervezet az MH létesítmény üzemeltetését, illetve az egyes további ellátási tevékenységet állandó jelleggel csak abban esetben végezhet, ha a gazdálkodó
szervezetre vonatkozó sajátos munkavédelmi követelményeket, szabályokat a (befogadó) honvédelmi szervezet
állományilletékes parancsnoka és a gazdálkodó szervezet
vezetője az Mvt. 40. § (2) bekezdése alapján szerződésben
rögzíti.
(2) A gazdálkodó szervezet munkavállalóinak – (1) bekezdés szerinti szerződéssel nem érintett – munkavégzésével kapcsolatos munkavédelmi követelményeinek érvényesítéséért a gazdálkodó szervezet vezetője felelős.
(3) A munkavégzés összehangolása során meghatározott és a honvédelmi szervezet munkavédelmi helyzetére
kiható személyi, tárgyi, szervezési követelmények érvényesülését az állományilletékes parancsnok jogosult ellenőrizni.
(4) A munkavégzés összehangolása érdekében az MH
létesítmény területén más munkáltatók eseti munkavégzésével kapcsolatos sajátos munkavédelmi követelményeit,
szabályait a (befogadó) honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka egyedileg határozza meg.
22. § Az alkalmazó, a rendszeresítésért, illetőleg az üzemeltetésért felelős egyes katonai szakfeladatok végzését külön
feltételhez kötheti.
Az állományilletékes parancsnok, a személyi állomány
kötelességei és jogai az egészséget nem veszélyeztető
és biztonságos munkavégzés követelményeinek
megvalósításában 23. § (1) Az állományilletékes parancsnok vezetői hatáskörében elemzi és ellenőrzi a munkavédelem helyzetét, eredményességét, a munkavédelmi kötelezettségek teljesítését,
illetve feltárja a munkavédelmi követelményektől való eltéréseket és azok okait.
(2) Az állományilletékes parancsnok vezetői hatáskörében évente legalább egy alkalommal átfogó munkavédelmi ellenőrzést hajt végre.
(3) A beosztott parancsnok, munkahelyi vezető rendszeresen ellenőrzi és érvényesíti a munkavédelemmel kapcsolatos követelményeket, és teljesíti a feladat- és hatáskörébe tartozó munkavédelmi kötelezettségeket.
24. § (1) A 23. § (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott ellenőrzésekről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza
a) az ellenőrzést végrehajtó személyek nevét, beosztását, az ellenőrzés időpontját,
b) a jegyzőkönyv készítésének helyét, időpontját,
c) az előző ellenőrzés során feltárt követelményektől
való eltérések megszüntetésére tett, illetve kezdeményezett intézkedések végrehajtásának és a határidők betartásának helyzetét, valamint az esetleges akadályozó tényezőket,
d) az ellenőrzés során feltárt hiányosságok, egyéb megállapítások szolgálati hely szerinti felsorolását, valamint
e) a jegyzőkönyvvezető, az ellenőrzést végrehajtó személyek, az állományilletékes parancsnok aláírását.
(2) Az állományilletékes parancsnok a munkavédelmi
követelményektől való eltérések megszüntetésére parancsot ad ki. A parancs tartalmazza a végrehajtandó feladatokat, a felelősöket és a végrehajtás határidejét.
(3) Az állományilletékes parancsnok a hatáskörét meghaladó feladatok vonatkozásában kezdeményezi az elöljáró parancsnok, illetőleg az üzemeltetésért felelős intézkedését.
(4) A munkavédelmi ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet, parancsot az ellenőrzést követő öt évig meg kell
őrizni.
25. § (1) Az állományilletékes parancsnok a kockázatértékelés, illetve annak felülvizsgálata alapján összeállított Intézkedési Tervben a hatáskörét meghaladó kockázatcsökkentési, kezelési feladatok végrehajtására kezdeményezi
az elöljáró parancsnok intézkedését.
(2) A külföldön szolgálatot teljesítő honvédelmi szervezetek (katonai missziók) előzetes kockázatbecslése elkészítéséért az elöljáró parancsnok a felelős.
(3) A külföldön szolgálatot teljesítő honvédelmi szervezet tényleges kockázatai értékelésének, illetve időszakos
felülvizsgálatának elkészítéséért a külföldön szolgálatot
teljesítő honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka a felelős.
(4) A külföldön szolgálatot teljesítő honvédelmi szervezet kockázatértékelése felülvizsgálatát váltásonként, a váltást követő 30 napon belül kell végrehajtani.
26. § (1) A személyi állományt az Mvt. 55. § (1) bekezdése
szerinti oktatáson túl az SzMvSz-ben meghatározott munkakörökre (beosztásokra) előírt gyakorisággal, de évente
legalább egy alkalommal eseti munkavédelmi oktatásban
kell részesíteni.
(2) Eseti munkavédelmi oktatás keretében kell felkészíteni az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos végrehajtás szabályaira a személyi állomány különösen veszélyes feladatok ellátására kijelölt tagjait is.
(3) Különösen veszélyes feladatnak kell tekinteni:
a) a gyakorlatot,
b) a lövészetet,
c) a vízi átkelést,
d) a gép- és harcjármű-oszlopvezetési gyakorlatot,
e) a közúti, vasúti, vízi és légi szállítást (kiemelten a ki
és berakodás műveletei),
f) a lőszerekkel, a robbanó és pirotechnikai, a mérgező,
a sugárzó és egyéb veszélyes anyagokkal és készítményekkel kapcsolatos munkát,
g) a lőtereken végzett kiszolgáló tevékenységet,
h) az ejtőernyős ugrást, a búvártevékenységet,
i) a rendkívüli munkavégzési körülmények között vég
zett tevékenységet,
j) a nemzetközi missziókban történő szolgálatteljesí
tést,
k) továbbá minden olyan tevékenységet, amelynél a
szakmai vagy a munkavédelmi szabályok megszegése az
élet vagy a testi épség közvetlen és súlyos veszélyeztetésével jár.
(4) A (2) bekezdés szerinti eseti oktatást a különösen veszélyes feladatok ellátásra való felkészítés megkezdéséig
kell végrehajtani.
27. § (1) A munkavédelmi oktatások tematikáját a munkavédelmi szaktevékenységet ellátó személyek állítják össze és
az állományilletékes parancsnok hagyja jóvá.
(2) A munkavédelmi oktatás tematikájának összeállítása munkavédelmi szaktevékenységnek minősül.
(3) A munkavédelmi oktatásról távol lévők részére pótoktatást kell szervezni.
(4) Az elméleti munkavédelmi oktatást a munkavédelmi
szaktevékenységet ellátó személy(ek), illetve a munkahely, hadfelszerelési anyag, tevékenység követelményeit,
előírásait részletesen ismerő szakállomány vezeti. A gyakorlati munkavédelmi oktatást a munkahelyi vezetők vezetésével kell végrehajtani.
(5) A munkavédelmi oktatást végrehajtó állomány oktatását, felkészítését külön kell tervezni és végrehajtani.
28. § Az állományilletékes parancsnok és helyettesei munkavédelmi oktatását az elöljáró parancsnok tervezi és szervezi.
29. § (1) Munkavédelmi ismeretekből ellenőrző vizsgát
(a továbbiakban: munkavédelmi vizsga) köteles tenni a
személyi állomány azon tagja, akinek a feladatkörébe tartozik az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzés feltételeinek biztosítása, fenntartása, illetve
ellenőrzése.
(2) Az állományilletékes, illetőleg az elöljáró parancsnok az SzMvSz-ben határozza meg a munkavédelmi vizsgához kötött beosztásokat, munkaköröket.
(3) A munkavédelmi vizsgát a beosztásba, munkakörbe
helyezést követő 60 napon belül kell teljesíteni, és azt
követően legalább 5 évenként meg kell újítani.
(4) Az SzMvSz-ben kell rögzíteni a felkészítés és a vizsgáztatás rendjét, szabályait. A munkavédelmi vizsgakötelezettséget az érintett munkaköri leírásában is meg kell jeleníteni.
(5) Az (1) bekezdésben előírt vizsga alól mentesül az a
személy, aki legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel rendelkezik.
(6) A munkavédelmi vizsga végrehajtásáról jegyzőkönyvet kell készíteni és a sikeres vizsgázók részére a
3. melléklet szerinti igazolást kell kiállítani. A vizsgajegyzőkönyvet és a kiállított igazolásokról összeállított nyilvántartást öt évig meg kell őrizni.
(7) Az állományilletékes parancsnok és helyettesei
munkavédelmi vizsgáztatását az elöljáró parancsnok tervezi és szervezi.
30. § (1) Az állományilletékes parancsnok a munkavédelmi
vizsgáztatásra – elnökből és két tagból álló – vizsgabizottságot köteles létrehozni. A vizsgabizottságba az elöljáró
parancsnok is delegálhat tagot.
(2) A bizottság elnöke csak olyan személy lehet, aki rendelkezik munkavédelmi szakképesítéssel, vagy érvényes
munkavédelmi vizsgával.
(3) A munkavédelmi vizsgák ismeretanyagát – a szakterületi követelmények figyelembevételével, a honvédelmi
szervezet munkavédelmi szaktevékenységet ellátó személyei javaslatai alapján – a honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka határozza meg.
(4) A munkavédelmi vizsgát „Megfelelő” vagy „Nem
megfelelő” minősítéssel kell értékelni. A munkavédelmi
ismeretek szintje megfelelő, ha a vizsgázó a feltett kérdések legalább kétharmadára helyes választ ad.
(5) „Nem megfelelő” értékelés esetén a felkészítést és a
vizsgáztatást meg kell ismételni. A vizsgára kötelezett személy a „Megfelelő” minősítés eléréséig csak felügyelet
mellett foglalkoztatható.
31. § (1) A katonai védőeszköz szükségletet és az ellátás
rendjét a rendszeresítés során kell meghatározni.
(2) A munkaeszköz, hadfelszerelési anyag használatához kötelezően előírt egyéni védőeszköz védelmi képességét, fokozatát a rendszeresítés során, a kockázatértékelés
keretében kell meghatározni.
(3) Az egyéni, illetve katonai védőeszköz viselésre kötelezett állomány a részére biztosított egyéni, illetve katonai védőeszközt előírás szerint köteles használni, amelyet
a munkahelyi vezető, parancsnok köteles rendszeresen ellenőrizni.
(4) A munkahelyi vezető, parancsnok eltiltja a munkavégzéstől azt az egyéni és katonai védőeszköz viselésére
kötelezett személyt, aki e kötelezettségét figyelmeztetés
ellenére nem teljesíti. A munkahelyi vezető, parancsnok
– a munkavégzéstől történő eltiltással egyidejűleg – fegyelmi eljárást kezdeményez az érintett személlyel szemben.
32. § (1) A honvédelmi szervezeteknél a 4. melléklet szerinti
létszámban és szakképzettség mellett munkabiztonsági
szaktevékenységet ellátó személyt kell foglalkoztatni.
(2) Az állománytábla jóváhagyására jogosult személy
több helyőrségben települt honvédelmi szervezetek munkabiztonsági szakember szükségletének meghatározása
során – a helyi sajátosságok figyelembevételével az
állományilletékes parancsnok kezdeményezésére, és a
munkavédelemi feladatok tekintetében a HM szakirányítására jogosult vezetőjének egyetértése esetén – az (1) bekezdésben írtaktól eltérhet.
(3) Ha a honvédelmi szervezet nem teljes munkaidejű
munkabiztonsági szakember foglalkoztatására köteles, az
állományilletékes parancsnok a személyi állomány valamely hivatásos, illetve szerződéses katona tagját a munkavédelmi feladatok teljesítése érdekében a Hjt. 53. §-a alapján a szolgálati beosztásához nem tartozó munkabiztonsági szaktevékenység végzésével bízhatja meg.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti foglalkoztatás az előírt
alkalmassági feltételekkel rendelkező személy hiányában
– ideiglenesen, legfeljebb 1 év időtartamra – polgári jogi
szerződés alapján, külső szolgáltatás útján is megvalósítható.
33. § A munkavégzéshez munkavédelmi szempontból szükséges felszerelések, egyéni, illetve katonai védőeszközök,
az előírt tisztálkodó szer és védőital igényléséért és biztosításáért a munkahelyi vezetők, beosztott parancsnokok a
felelősek.
Munkaegészségügyi feladatok 34. § (1) A foglalkozás-egészségügyi feladatokat az MH Ellátási és Utaltsági Rend alapján kell ellátni.
(2) Az MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata
az MH Ellátási és Utaltsági Rend alapján a foglalkozás-egészségügyi feladatok tekintetében szakmai felügyeletet gyakorol a foglalkozás-egészségügyi ellátást nyújtó
egészségügyi szolgálatok felett.
35. § Az MH egészségügyi feladatokat ellátó központi szerve
a) szakmai véleményt ad
aa) új haditechnikai eszköz és technológia rendszerbe
állításakor
ab) a személyi állomány körében felhasználásra kerülő
honvédelmi célú anyagok szállításával, raktározásával,
felhasználásával, új – nem haditechnikai rendeltetésű –
eszközök és technológiák beszerzésével kapcsolatos engedélyezési eljárásban, valamint kiemelten a honvédségi
szervezetet érintő munka-egészségügyi feladatok végrehajtásában,
b) folyamatosan figyelemmel kíséri, elemzi és értékeli
a személyi állomány egészségi állapotát veszélyeztető fizikai, kémiai, biológiai, pszichoszociális és környezeti természetű kockázati tényezőket és azok egészségi állapotra
gyakorolt hatásait, és intézkedik, illetve javaslatokat tesz a
veszélyeztető tényezők megszüntetésére, az egészségkárosító kockázatok csökkentésére,
c) javaslataival, észrevételeivel közreműködik a katonai tevékenységek fejlesztését, szabályozását célzó – az
egészségügyet is érintő – tervek, intézkedések, szakutasítások, szabványok és jogszabályok előkészítésében.
A munkavédelmi érdekképviselet, érdekegyeztetés 36. § (1) A személyi állománnyal és a munkavédelmi érdekképviseletekkel kapcsolatos tájékoztatási, tárgyalási, érdekegyeztetési kötelezettségek teljesítéséért az állományilletékes parancsnok a felelős.
(2) A munkavédelmi képviselő választás feltételeinek
biztosítása az állományilletékes parancsnok feladata.
(3) Amennyiben a munkavédelmi képviselő az
állományilletékes parancsnok döntésével nem ért egyet,
akkor közvetlenül a munkavédelmi hatósághoz fordulhat
állásfoglalásért, vagy kérheti az egyeztetés megismétlését.
A munkavédelem hatósági felügyelete 37. § (1) A munkavédelmi bírságból befolyt összeg a honvédelmi miniszter – a munkavédelmi bírságot kiszabó munkavédelmi hatóság javaslatán alapuló – rendelkezése szerint az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés céljainak támogatására használható fel.
(2) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzés céljai különösen:
a) a munkaeszközök, haditechnikai eszközök, a katonai és egyéni védőeszközök, a technológiák, a technológiában felhasznált és keletkezett anyagok, a munka változó világában fellépő új kockázati tényezők azonosítása,
feltárása, megelőző vizsgálati módszerekkel történő
értékelése,
b) a foglalkozási veszélyek és ártalmak megelőzését,
károsító hatásai csökkentését szolgáló tájékoztatás, továbbá a munkavédelmi célú ismeretterjesztés, képzés, továbbképzés,
c) az Európai Közösség munkavédelmi előírásainak
megfelelő, a megelőzésre, valamint az azonosított kockázatok csökkentésére irányuló helyes gyakorlat átvétele, illetve honvédelmi szervezetek és a honvédelmi ágazat területén a munkavédelemben érintett érdekképviseleti és
egyéb szervezetek támogatása ennek megvalósításában,
d) a NATO-ban alkalmazott, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkakörülmények, eljárások harmonizálása, átvétele, egységesítése lehetőségeinek kutatása.
(3) A munkabiztonsági hatóság által kiszabott munkavédelmi bírságot a Honvédelmi Minisztérium Központi
Ellenőrzési és Hatósági Hivatal Magyar Államkincstárnál
vezetett 10023002-00285142-00000000 számú számlájára, a munkaegészségügyi hatóság által kiszabott munkavédelmi bírságot az MH egészségügyi feladatokat ellátó
központi szerve Magyar Államkincstárnál vezetett
10023002-00290483-00000000 számú számlájára kell befizetni.
38. § A hatósági ellenőrzések alapján elrendelt intézkedések
végrehajtásáról az intézkedésre kötelezett tájékoztatja az
intézkedést elrendelő munkavédelmi hatóságot.
39. § (1) A veszélyes katonai technológia időszakos biztonsági felülvizsgálata személyi feltételeinek biztosítása érdekében a munkabiztonsági hatáskört gyakorló munkavédelmi hatóság nyilvántartást vezet a honvédelmi ágazatban
foglalkoztatott munkavédelmi szakértői engedéllyel rendelkező személyekről. A nyilvántartás tartalmazza a szakértők nevét, szakterületét és elérhetőségét.
(2) A munkavédelmi szakértő nyilvántartásba vételére
csak önkéntes jelentkezés alapján kerülhet sor.
(3) A nyilvántartásból törölni kell a munkavédelmi
szakértőt, ha
a) szakértői engedélyét visszavonták vagy meghosszabbítására az érvényességi időn belül nem került sor,
b) a nyilvántartásból való törlését kéri,
c) meghal.
(4) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást évente január
31-ig a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a HM honlapján közzé kell tenni.
40. § (1) A munkavédelmi hatóság munkavédelmi felügyelője az Mvt. 84. § (1) bekezdésében szereplő feladatokon túl
jogosult
a) a munkaeszköz, hadfelszerelési anyag, egyéni, illetve katonai védőeszköz használatát felfüggeszteni, ha az
nem rendelkezik az Mvt. 18. § (3)–(4) bekezdéseiben meghatározott okirattal,
b) a rendszeresítésért és az üzemeltetésért felelőst, valamint az állományilletékes parancsnokot felhívni az
egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek teljesítésére,
c) a rendszeresítésért és az üzemeltetésért felelőst, valamint az állományilletékes parancsnokot a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetésére kötelezni,
d) a személyi állomány egészségét, testi épségét közvetlenül fenyegető veszély esetén – annak elhárításáig –
elrendelni a veszélyes tevékenység végzésének, illetőleg
szolgálati hely, műhely, műhelyrész, munkaeszköz, had
felszerelési anyag, veszélyes haditechnikai eszköz működésének, használatának felfüggesztését,
e) a rendszeresítésért és az üzemeltetésért felelőst kötelezni hadfelszerelési anyaghoz, katonai védőeszközhöz a
13. § (1) bekezdésének a)–c) és e) pontjaiban előírt iratok
átadására, ha azokat a használó honvédelmi szervezet számára nem biztosították,
f) az állományilletékes parancsnokot kötelezni a 16. §
(4) bekezdés szerinti ellenőrzés végrehajtására.
(2) A munkavédelmi felügyelő köteles – illetékességi
körébe nem tartozó hiányosság, szabálytalanság észlelése
esetén – az illetékes szervet értesíteni, illetve felkérés esetén más hatósággal együttműködni.
(3) Az ellenőrzött honvédelmi szervezet parancsnoka,
vezetője az ellenőrzés feltételeit köteles biztosítani.
41. § (1) A munkavédelmi felügyelő az ellenőrzési jogosultságát – a helyszíni ellenőrzés során – az 5. melléklet szerinti munkavédelmi felügyelői igazolvány és a szolgálati/köztisztviselői igazolvány felmutatásával köteles igazolni.
(2) A munkavédelmi felügyelői igazolványt az MH központi nyilvántartásáért felelős szerve állítja ki. A munkavédelmi igazolványok kezelésére, illetve kiadására a hivatásos, szerződéses és nyugállományú katonák, valamint a
honvédelmi ágazatban foglalkoztatott köztisztviselők és
közalkalmazottak igazolványairól szóló 24/2002. (IV. 10.)
HM rendelet igazolványok kezelésével, illetve kiadásával
kapcsolatos szabályait kell megfelelően alkalmazni.
Záró rendelkezések 42. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap 1. napján
lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépése előtt üzembe helyezett létesítmények, építmények, technológiák és munkahelyek
esetében az üzembe helyezési eljárást legkésőbb 2012. december 31-ig ismételten le kell folytatni.
(3) E rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül az
SzMvSz-t az 1. melléklet szerinti követelmények alapján
el kell készíteni, és ki kell adni.
(4) A 29. § szerint munkavédelmi vizsgára kötelezett a
munkavédelmi vizsgát első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő 6 hónapon belül köteles letenni.
(5) A 39. § (4) bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettséget első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő 2 hónapon belül kell teljesíteni.
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszíti a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 21/2000.
(VIII. 18.) HM rendelet.
(7) A (3)–(6) bekezdés 2009. december 31-én a hatályát
veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1534/2014. (IX. 23.) Korm. határozata a menekültügyi eljáráshoz kapcsolódó többletfeladatok finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyarországon nemzetközi védelemért folyamodó, illetve nemzetközi védelemben
részesített személyek eljárásainak gyors és hatékony lefolytatása érdekében a  Bevándorlási és Állampolgársági
Hivatal részére – a  megváltozott körülményekre tekintettel – az  európai normáknak megfelelő ügyintézéshez
szükséges személyi feltételeket biztosítani kell;
2. egyetért azzal, hogy a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal létszámában a menekültügyi szakterületen keletkező
feladatok ellátása érdekében 2014. október 15-től 60 fő állandó státusz létesüljön;
3. egyetért azzal, hogy a  menedékkérők elhelyezésének biztosítása érdekében 2014. október 15-től 300 fő
befogadására alkalmas ideiglenes befogadó intézmény kezdje meg a működését;
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítse elő a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban,
az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat módosítását a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
mindenkori engedélyezett létszáma 2. pontban meghatározottak szerinti módosítása érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott létszámbővítéshez
szükséges működési költségek fedezetének 2015. évtől történő tartós biztosításához szükséges intézkedések
megtételéről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. január 1. 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  menekültügyi eljáráshoz kapcsolódó többletfeladatokhoz szükséges források biztosítása érdekében
241,3  millió  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal cím javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2014. (XI. 5.) OGY határozata dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Nyíregyházi Járásbíróság
38.B.1291/2014/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1113/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyv felelősségről és jogorvoslatról szóló Nagoya–Kuala Lumpur Kiegészítő Jegyzőkönyve szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
1. egyetért a Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyv felelősségről és jogorvoslatról szóló Nagoya–Kuala
Lumpur Kiegészítő Jegyzőkönyvének (a továbbiakban: Kiegészítő Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Kiegészítő Jegyzőkönyv bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Kiegészítő Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Kiegészítő Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Kiegészítő Jegyzőkönyv
szövegének végleges megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő haladéktalan benyújtását.
A törvényjavaslat előadójának a Kormány a vidékfejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök