text:
74/2017. (XII. 29.) HM utasítása az ingó vagyonelemekkel való gazdálkodásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás személyi hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói
irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ),
továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyonelemekre, valamint a honvédelmi szervezetek által ideiglenesen
használatbavételre kerülő ingóságokra terjed ki.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki az idegen és ideiglenesen átvett, valamint a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM)
gyűjteményi nyilvántartásában, továbbá a HM HIM Hadtörténeti Könyvtára nyilvántartásában lévő ingó vagyonelemekre.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. ártalmatlanítás: minden olyan hulladékkezelési mű
velet, amely nem hulladékhasznosítás; a művelet abban
az esetben is ártalmatlanítás, ha az másodlagos jelleggel
anyag- vagy energiakinyerést eredményez,
2. átadó: az ingó vagyonelemet nyilvántartó honvédelmi szervezet,
3. beszerzésért felelős szerv: az a honvédelmi szervezet,
amely a beszerzési eljárás lefolytatására önállóan jogosult,
vagy arra költségvetési előirányzattal, vagy előirányzat feletti rendelkezési jogosultsággal bíró honvédelmi szervezettől megbízást kap,
4. egyedi, könyv szerinti bruttó érték: az ingó vagyonelem bekerülési értéke, amely az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 1. § (1) bekezdés 7. pontjában meghatározott
vételárnak felel meg; a bekerülési értéket az Áhsz.
16. §-ában foglaltak figyelembevételével kell megállapítani; az egyedi, könyv szerinti bruttó értéket a bevételezést
követő – az egyedi ingó elemhez kapcsolódó – beruházás,
felújítás értékével meg kell növelni,
5. egyedi, könyv szerinti nettó érték: az ingó vagyonelem egyedi, könyv szerinti bruttó értékéből az irányadó
amortizációs kulcs alkalmazásával, értékcsökkenési leírással számított, főkönyvi nyilvántartásban megjelenített
jelenértéke,
6. értékesítés: állami vagyon tulajdonjogának bármely
jogcímen történő, visszterhes átruházása,
7. értékesítés HM hatáskörében: a törvényben meghatározott értéket meg nem haladó értékű ingó vagyonelem értékesítése,
8. értékesítő: az inkurrencia elidegenítési eljárását lebonyolító, 9. fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezet: az Európai
Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződés és kiegészítő dokumentumainak együttes kihirdetéséről szóló
1999. évi VI. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés
(a továbbiakban: CFE Szerződés) hatálya alá tartozó ingó
vagyonelem tárolási helyét és adatait nyilvántartó szervezet,
10. felsőszintű logisztikai szerv: a logisztikai feladatok
vonatkozásában a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF), az egészségügyi anyagok vonatkozásában az MH Egészségügyi Központ,
11. független szakértő: olyan magán- vagy jogi személy,
aki a műszaki, mérnöki tanácsadás, vizsgálat, elemzés
vagy piackutatási tevékenység végzéséhez szükséges
hatósági engedéllyel rendelkezik, és nem esik az összeférhetetlenséget megállapító rendelkezések hatálya alá,
12. haditechnikai eszköz: a haditechnikai tevékenység
engedélyezésének és a vállalkozások tanúsításának részletes szabályairól szóló 156/2017. (VI. 16.) Korm. rendelet
1. mellékletében meghatározott, a védelem terén alapvető
biztonsági érdekeket érintő, kifejezetten katonai, nemzetbiztonsági, rendvédelmi és rendészeti célokra alkalmas,
az Európai Unió közös katonai listáján található, illetve
nemzeti biztonsági érdekből idesorolt termék,
13. HM HIM felett szakmai felügyeletet ellátó személy:
a HM parlamenti államtitkár,
14. HM vagyonfelügyeleti szerv: HM Vagyonfelügyeleti
Főosztály, 15. hulladék: a hulladékjegyzékről szóló 72/2013.
(VIII. 27.) VM rendeletben (a továbbiakban: VM rendelet)
részletezett, az Európai Unió tagországaiban egységesen
alkalmazott Európai Hulladék Katalógus kódjai szerint besorolt tárgy vagy anyag, amelytől birtokosa vagy termelője
megválik, megválni szándékozik vagy megválni köteles,
16. hulladékhasznosítás: bármely kezelési művelet,
amelynek fő eredménye az, hogy a hulladék hasznos célt
szolgál annak révén, hogy olyan más anyagok helyébe lép,
amelyeket egyébként valamely konkrét funkció betöltésére használtak volna, vagy amelynek eredményeként a hulladékot oly módon készítik elő, hogy ezt a funkciót akár
az üzemben, akár a szélesebb körű gazdaságban betölthesse,
17. IK32: a honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított
ingó vagyonelemek nyilvántartására szolgáló elektronikus
program és adatbázis,
18. információvédelmi szakanyag: a rejtjelező, valamint
rejtjelező elszámolású és a minősített adatkezelést megvalósító informatikai adattárolást végző eszköz tartozékai
és azok speciális szoftverei,
19. ingó vagyonelem: az állam honvédelmi célú feladatai ellátása érdekében bármely jogcímen szerzett és a HM
költségvetési fejezet költségvetési szervei nyilvántartásában lévő ingóság, immateriális jószág és azokból képződött hulladék,
20. ingyenes átadás: az ingó vagyonelem tulajdonjogának térítésmentes átadása, ideértve a központi költségvetési szervek, más vagyonkezelő szervezetek egymás közötti, szerződésben rögzített vagyonkezelői jog átruházását is,
21. inkurrencia: a honvédelmi szervezetek működéséhez az állománytáblákban, hadinormákban, központi
készletezési elvekben meghatározott, valamint a különleges jogrendi időszaki alkalmazáshoz szükséges tartalékok
feletti, illetve a műszaki teljesítőképességét tekintve
eredeti rendeltetésének meg nem felelő, hadihasználatra
alkalmatlan vagy szükségtelen, valamint a további felhasználásra nem tervezett, a HM vagyonfelügyeleti szerv
honvédelmi célra feleslegessé minősített, vagy a 8. § alapján külön határozat kibocsátása nélkül feleslegesnek minősülő ingó vagyonelem,
22. központi ellátó szervezet: a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló HM utasításban ekként meghatározott honvédelmi szervezet,
23. központi költségvetési szerv: a minisztérium, a központi költségvetésben fejezettel rendelkező, valamint más,
külön jogszabályban meghatározott fejezeti jogosítványokkal rendelkező szerv (a továbbiakban: fejezeti szerv), továbbá a Kormány, a Kormány kijelölt tagjának vagy a fejezeti szerv felügyelete alatt működő költségvetési szerv,
24. központi logisztikai feladatokat ellátó honvédelmi
szervezet: a központi ellátó szervezetek és az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK),
25. külföldön települő honvédségi szervezet: a magyar
államhatáron túl tartózkodó és meghatározott jogszabályi
felhatalmazás alapján tevékenységet végző honvédelmi
szervezet, különösen a külföldi kirendeltségek, katonai
missziók,
26. külföldön települő honvédségi szervezet parancsnoka: külföldön települő honvédségi szervezet parancsnoka, valamint a (kül)képviselet vezetője, katonai képviselője, illetve részlegvezetője,
27. megsemmisítés: olyan technológiai folyamat, melynek során az ingó vagyonelem eredeti fizikai állapotában
teljességgel megszűnik, és a megsemmisítési folyamat
végeredményéből adódó vég-, vagy melléktermék további
kezelést nem igényel,
28. selejt: a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő eszközök selejtezéséről és a selejtezési jogkörök
gyakorlásáról szóló 56/2015. (X. 21.) HM utasítás (a továbbiakban: Sut.) alapján selejtnek minősülő ingó vagyonelem,
29. törvényben meghatározott érték: állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 28. §
(4) bekezdése és a Vtv. 33. § (2) bekezdése alapján az éves
költségvetési törvényben meghatározott érték,
30. vagyonkezelő: az a szervezet, amely az állami vagyon vagyonkezelésére a törvény alapján tulajdonosi jogokat gyakorló szervezettel (a továbbiakban: tulajdonosi
joggyakorló) vagyonkezelési szerződést kötött, vagy jogszabály rendelkezése folytán vagyonkezelési szerződés
megkötése nélkül vagyonkezelője az állami vagyonnak,
továbbá az a szervezet, amelyet jogszabály vagyonkezelőnek kijelöl,
31. vagyonkezelői jog átruházása: a központi költségvetési szervek vagyonkezelési szerződésében foglalt jogainak és kötelezettségeinek az egymás között kötött szerződéssel történő átruházása,
32. veszélyes hulladék: a VM rendelet 2. mellékletében
csillaggal () megjelölt hulladéktípus, illetve a hulladékról
szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 1. mellékletében meghatározott veszélyességi jellemzők bármelyikével rendelkező hulladék.
2. A vagyonkezelési feladatok irányítása 3. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő inkurrencia értékesítésének, ingyenes átadásának, megsemmisítésének tárcaszintű tervezését, szervezését, irányítását és az ezekkel
kapcsolatos feladatok végrehajtásának felügyeletét a HM
vagyonfelügyeleti szerv látja el.
(2) A HM vagyonfelügyeleti szerv
a) a miniszter által kiállított megbízólevél alapján kép
viseli a HM-et az ingó vagyonelem tulajdon- vagy vagyonkezelői jogának megszerzése, átruházása és megszüntetése során,
b) dönt az ingó vagyonelem honvédelmi célra feleslegessé minősítéséről,
c) meghatározza az értékesítésre, ingyenes átadásra,
megsemmisítésre tervezett ingó vagyonelemek körét,
d) javaslatot tesz az ingó vagyonelem értékesítéséből
befolyó, a HM-et megillető bevételek felhasználására,
e) irányítja a honvédelmi szervezetek ingó vagyonelem
értékesítési, ingyenes átadási és megsemmisítési tevékenységét,
f) kidolgozza a honvédelmi szervezetek ingó vagyonelemekkel történő gazdálkodásával kapcsolatos tárcaszintű szabályozókat, vagyongazdálkodási koncepciókat,
g) együttműködik a tulajdonosi joggyakorlóval, az előírt tartalommal és rendszerességgel adatot szolgáltat a tulajdonosi joggyakorló részére a HM vagyonkezelésében
lévő ingó vagyonelemekről,
h) az IK32 program rendszer- és adatgazdája, amelynek
alkalmazásával gyűjti, rendszerezi és nyilvántartja a honvédelmi célra feleslegessé minősítésre tervezett, illetve feleslegessé minősített ingó vagyonelemek adatait,
i) előkészíti és végrehajtja az ingó vagyonelem értékesítése esetén a vagyonkezelőt terhelő feladatokat,
j) tervezi, irányítja és felügyeli az ingó vagyonelem értékesítéséből, ingyenes átadásából és megsemmisítéséből
adódó átadási és átvételi folyamatot,
k) egyezteti a nyilvántartó honvédelmi szervezettel
az értékesítésre, ingyenes átadásra, megsemmisítésre kijelölt ingó vagyonelem megnevezését, egyedi azonosítóit,
mennyiségét, szükség esetén kezdeményezi annak értékbecslését,
l) szakmai egyeztetéseket folytat a honvédelmi és egyéb
szervezetekkel,
m) összegzi és elemzi a honvédelmi célra feleslegessé
minősített ingó vagyonnal kapcsolatos főbb információkat,
n) biztosítja a szükséges információkat az ingó vagyonelem értékesítésével, ingyenes átadásával, megsemmisítésével kapcsolatos feladatokban résztvevők számára, valamint
o) kapcsolatot tart a központi költségvetési szervekkel
és az önkormányzatokkal.
3. Honvédelmi célra feleslegessé minősítés 4. § (1) A felesleges ingó vagyonelem feltárása az ingó
vagyonelemet kezelő honvédelmi szervezet vezetőjének
feladata.
(2) Feleslegessé minősítést kezdeményezhet:
a) a KNBSZ főigazgatója a saját szakanyagai vonatko
zásában,
b) a nyilvántartó honvédelmi szervezet vezetője a Sut.
8. §-a alapján engedélyezési jogkörébe tartozó szakanyagok esetében, valamint
c) a központi tárolásban lévő ingó vagyonelem vonatkozásában
ca) az illetékes központi ellátó szervezet vezetője és
cb) az MH LK parancsnoka az alárendeltségébe tartozó
központi ellátó szervezetek útján.
(3) Az ingó vagyonelemet nyilvántartó honvédelmi
szervezet a feladatainak ellátásához feleslegessé vált ingó
vagyonelem 5. § szerinti adatait szolgálati úton az illetékes
központi ellátó szervezet részére megküldi.
(4) A központi ellátó szervezet a (3) bekezdésben megjelölt, valamint a központi tárolásában lévő felesleges ingó
vagyonelemről a központi logisztikai feladatokat ellátó
honvédelmi szervezetet tájékoztatja, egyben az ellátási körébe tartozó más honvédelmi szervezet fennálló igénye
esetén annak átcsoportosítását kezdeményezi.
(5) A központi ellátó szervezet a honvédelmi szervezetek között átcsoportosításra nem kerülő felesleges ingó vagyonelem adatait az IK32 program adatbázisában rögzíti
és – a (6) bekezdés szerinti kivételekkel – szolgálati úton
a HVK LOGCSF részére felterjeszti.
(6) A központi ellátó szervezet az adatokat
a) a híradó szakanyag – állandó híradás (12-es anyagnem
kód), az elektronika, híradó szakanyag, tábori híradás
(19-es anyagnem kód), informatikai szakanyag (szoftver-13-as anyagnem kód), számítás-, ügyvitel- és nyomdatechnikai szakanyag (hardver-31-es anyagnem kód) – esetében, kiemelt figyelemmel az információvédelmi szakanyagokra, a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) útján,
b) a könyvtári könyvek és egyéb könyvtári anyagok esetében az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság útján
terjeszti fel a HVK LOGCSF részére.
(7) Az ingó vagyonelem honvédelmi célra feleslegessé
minősítésére vonatkozó javaslatokat a Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HVKF) részére a HVK LOGCSF
terjeszti fel.
5. § (1) A honvédelmi szervezet a honvédelmi célra feleslegessé minősítésre vonatkozó felterjesztésében az alábbi
adatokat részletezi:
a) az ingó vagyonelem megnevezése,
b) az ingó vagyonelem egyedi könyv szerinti bruttó és
nettó nyilvántartási értéke forintban,
c) egyedi azonosítóval ellátott eszközök esetében
az összes beazonosításra alkalmas szám,
d) készlet esetében a típus, gyári rajzszám, sorozatszám,
illetve az adott termékre jellemző azonosítószám, e) az ingó vagyonelem állapotára, használhatóságára,
a speciális kezelési, tárolási, környezetvédelmi előírásokra
vonatkozó információ, az állapotigazoló okmány nyilvántartási száma és állapotának minősítése,
f) tárolási hely, tárolási körülmények,
g) értékesítési korlátozások meghatározása,
h) mennyiség, ömlesztett anyag esetén a tömeg kilo
grammban, a térfogat köbméterben, illetve a folyadék esetén literben meghatározva,
i) egyéb, szükségesnek ítélt azonosító adatok, és
j) a további információk szolgáltatására feljogosított
személy neve, elérhetősége.
(2) Egyedi esetben a HM vagyonfelügyeleti szerv más
struktúrában történő adatszolgáltatást is kérhet. 6. § A HVKF
a) egyetértése esetén „katonai célra nem szükséges”
záradékkal látja el a felterjesztést és azt megküldi a HM
vagyonfelügyeleti szerv részére, vagy
b) egyet nem értése esetén a záradékolást megtagadja és
a felterjesztést a javaslattevőnek visszaküldi.
7. § (1) A HM vagyonfelügyeleti szerv a HVKF által záradékolt felterjesztésben szereplő ingó vagyonelem – ide nem
értve a 8. §-ban szereplő ingó vagyonelemeket – honvédelmi
célra feleslegessé minősítése tárgyában határozatot hoz.
(2) Ha a HM vagyonfelügyeleti szerv az ingó vagyonelemet honvédelmi célra feleslegessé minősíti, a határozat
adatait az IK32 adatbázisában rögzíti, és annak egy eredeti
példányát szolgálati úton a központi ellátó szervezet részére megküldi.
(3) Ha a HM vagyonfelügyeleti szerv a honvédelmi
célra feleslegessé minősítésre vonatkozó felterjesztést elutasítja, annak okairól szolgálati úton a központi ellátó
szervezetet tájékoztatja.
(4) Elutasító döntés esetén a központi ellátó szervezet
az IK32 adatbázisában rögzített adatokat törli.
(5) Ha az ingó vagyonelem a CFE Szerződés vagy más
nemzetközi fegyverzetkorlátozási szerződés hatálya alá
tartozik, a HM vagyonfelügyeleti szerv az ingó vagyonelem honvédelmi célra feleslegessé minősítésére vonatkozó vagyonkezelői határozat egy másolati példányát a fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezet részére is megküldi.
8. § A 7. §-ban meghatározott határozat kibocsátása nélkül
honvédelmi célra feleslegesnek minősül:
a) a hulladék, b) a HM HIM gyűjteményi nyilvántartásából kivezetésre kerülő ingó vagyonelem a kivezetésre vonatkozó írásos
döntés alapján,
c) a rendszerből kivont ingó vagyonelem a rendszerből
való kivonási határozat alapján,
d) a miniszter egyedi döntése alapján más vagyonkezelő
szervezetnek átadásra kijelölt ingó vagyonelem, valamint
e) a külföldön állomásozó honvédelmi szervezet használatában lévő, a külföldön állomásozó honvédelmi szervezet parancsnokának döntése értelmében és az anyagnem
felelős egyetértésével – a döntésről készült okmány alapján – feleslegessé vált, törvényben meghatározott értéket
meg nem haladó nyilvántartási értékű ingó vagyonelem.
9. § (1) A 8. § a) pontja alapján felesleges ingó vagyonelem
adatait az IK32 programban nem kell rögzíteni.
(2) A 8. § b) pontja alapján feleslegesnek minősülő ingó
vagyonelem adatait az IK32 programban a vonatkozó okmányok alapján a HM HIM rögzíti.
(3) A 8. § c)–e) pontja alapján feleslegesnek minősülő
ingó vagyonelem adatait a központi ellátó szervezet rögzíti
az IK32 programban.
10. § A feleslegessé minősítésről szóló döntést követően
a nyilvántartási, tárolási, őrzésvédelmi feladatokért a nyilvántartó honvédelmi szervezet a felelős, az inkurrencia
feletti rendelkezési jogot – a 8. § a) pontja kivételével –
a HM vagyonfelügyeleti szerv gyakorolja.
11. § A feleslegessé minősítés során a számviteli nyilvántartásból az ingó vagyonelemet nem kell kivezetni, de a határozat vagy a 8. § b)–e) pontja szerint keletkezett okmányok
alapján az inkurrens jelleget rögzíteni kell. A számviteli
nyilvántartásból az ingó vagyonelem kivezetése az értékesítési, ingyenes átadási, megsemmisítési folyamat során
keletkező bizonylatok feldolgozásával történik.
12. § A HM HIM a gyűjteményből kikerülő felesleges ingó
vagyonelemről tájékoztatást ad a HM HIM felett szakmai
felügyeletet ellátó személy útján a HM vagyonfelügyeleti
szerv részére.
13. § (1) Ha a HM vagyonfelügyeleti szerv az IK32 adatbázisában rögzített inkurrencia mennyiségére vonatkozó eltérést tapasztal, annak kivizsgálását köteles kezdeményezni
a felsőszintű logisztikai szerv vezetőjénél.
(2) Az inkurrencia mennyiségi adatainak módosítását
kizárólag a felsőszintű logisztikai szerv, a vizsgálat lezárását követően, az arról szóló összefoglaló tájékoztatással és
indokolással egyidejűleg kezdeményezheti a HM vagyonfelügyeleti szervnél.
(3) A HM vagyonfelügyeleti szerv a (2) bekezdés
szerint rendelkezésre álló okmányok alapján intézkedik
az inkurrencia mennyiségi adatainak módosítására.
4. A feleslegessé minősítés
hatályon kívül helyezése 14. §
(1) Ha a korábban feleslegessé minősített ingó vagyonelem a gazdálkodás, működés során szükségessé vált,
a központi logisztikai feladatokat ellátó honvédelmi szervezet, valamint saját szakanyagai esetében a KNBSZ
kezdeményezheti a HM vagyonfelügyeleti szervnél a feleslegessé minősítésre vonatkozó határozat hatályon kívül
helyezését. A kezdeményezést minden esetben indokolni
szükséges.
(2) Az állami vagyon felelős kezelésére vonatkozó
szabályok figyelembevételével, indokolt esetben a feleslegessé minősítésre vonatkozó határozat hatályon kívül
helyezéséről, a HM vagyonfelügyeleti szerv önállóan,
a honvédelmi szervezet kezdeményezése nélkül is dönthet.
(3) A feleslegessé minősítésre vonatkozó határozat hatályon kívül helyezéséről a HM vagyonfelügyeleti szerv
határozatban dönt. Nem lehet hatályon kívül helyezni
a határozatot akkor, ha a HM az ingó vagyonelem tulajdonjogának átruházására olyan kötelezettséget vállalt,
amelynek elmaradása esetén vele szemben követelés érvényesíthető.
(4) A hatályon kívül helyező határozat alapján a HM vagyonfelügyeleti szerv az IK32 adatbázisában végrehajtja
az adatmódosítást és a határozat egy eredeti példányát
a központi logisztikai feladatokat ellátó honvédelmi szervezet részére megküldi.
(5) A HM vagyonfelügyeleti szerv a (3) bekezdés szerinti elutasító döntéséről határozathozatal nélkül értesíti
a kezdeményező szervezetet.
(6) A 8. § alapján feleslegessé minősített ingó vagyonelem ismételt használatbavételéről a HM vagyonfelügyeleti szerv jogosult dönteni.
5. Inkurrencia honvédelmi szervezetek közötti
átadás-átvétele 15. §
(1) Inkurrencia átadás-átvételére honvédelmi szervezetek között akkor kerülhet sor, ha
a) a raktározási kapacitások, raktári átszervezések ezt
szükségessé teszik, vagy
b) azt a HM HIM kiállítási célból kéri.
(2) Az inkurrencia honvédelmi szervezetek vagy azok
telephelyei közötti mozgatása, átadás-átvétele csak a HM
vagyonfelügyeleti szerv tájékoztatásával történhet.
(3) A HM HIM az inkurrencia átvételére vonatkozó
kezdeményezését a HM HIM felett szakmai felügyeletet
ellátó személy útján küldi meg a HM vagyonfelügyeleti
szerv részére.
(4) A HM vagyonfelügyeleti szerv intézkedik
a HM HIM-et érintő átadás-átvétel lebonyolítása érdekében az inkurrenciát nyilvántartó honvédelmi szervezet
felé.
(5) A CFE Szerződés hatálya alá tartozó ingó vagyonelem átadás-átvételi bizonylatának másolatát az ingó
vagyonelemet átadó honvédelmi szervezet a fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezet részére megküldi.
(6) Az átadó honvédelmi szervezet az IK32 adatbázisának aktualizálását az általa lebonyolított átadások vonatkozásában elvégzi.
16. § Ha a HM HIM által kiállítási célból kért ingó vagyonelem még nem inkurrens és az MH feladatainak ellátásához nem szükséges, a nyilvántartó honvédelmi szervezet
a 4. § szerint jár el.
6. Az IK32 program és adatbázis 17. §
(1) A HM vagyonfelügyeleti szerv
a) a program rendszeradminisztrátori feladataira saját
szervezetéből adminisztrátort jelöl ki,
b) felel a rendszer karbantartásáért, az alkalmazás
megszervezéséért, felügyeletéért, szükség szerinti fejlesztéséért, c) engedélyezi az adatbázisban történő adatok törlését,
módosítását,
d) gondoskodik a biztonsági mentés készítéséről legalább heti egy alkalommal, valamint
e) gondoskodik a szoftvert használó személyi állomány
felkészítéséről, képzéséről, az IK32 munkaállomásokra
telepítéséről, a használatához szükséges leírás átadásáról
a felhasználó részére.
(2) Az átadó szervezet az ingó vagyonelem értékesítéséből, ingyenes átadásából, megsemmisítéséből eredő adatokat az okmányok kézhezvételétől számított 10. napig feldolgozza és rögzíti. Az átadó szervezet a birtokában lévő
szerződések, megállapodások teljesíthetősége érdekében
az anyagot tároló raktárakkal negyedévente egyeztetést
hajt végre.
18. § Az IK32 munkaállomások kialakításának és online működésének feltételeiről a HVK HIICSF és az MH vitéz
Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár gondoskodik.
7. Az értékesítés általános szabályai 19. § A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyonelem értékesítésére kizárólag a honvédelmi célra feleslegessé minősítést követően kerülhet sor.
20. § (1) A HM a vagyonkezelésében lévő inkurrenciát annak
egyedi, könyv szerinti bruttó értékétől függően önállóan
vagy a tulajdonosi joggyakorló által adott megbízás alapján saját hatáskörben értékesíti.
(2) Megbízás alapján történő értékesítés esetén az értékesítés feltételeit a tulajdonosi joggyakorló és a HM között
létrejött megbízási szerződés rögzíti.
(3) Az értékesítésre tervezett, M1 és N1 járműkategóriába tartozó, forgalomból véglegesen ki nem vonható eszköz tulajdonjog átruházási okmányaiban a bejelentési kötelezettség teljesítése érdekében fel kell tüntetni a közúti
közlekedési nyilvántartásba bejegyzett jármű tulajdonjogának, illetve üzembentartó személyének változását
igazoló teljes bizonyító erejű magánokiratnak a közlekedési igazgatási eljárásban történő felhasználhatóságához
szükséges kötelező tartalmi elemekről szóló 304/2009.
(XII. 22.) Korm. rendeletben előírtakat.
(4) A nem M1 és N1 járműkategóriába tartozó, a közúti
közlekedési nyilvántartásban szereplő eszköz a forgalomból történt végleges kivonást követően értékesíthető.
(5) A (4) bekezdés szerinti jármű esetében a forgalomból történő végleges kivonást a feleslegessé minősítést követően, legkésőbb az adás-vételi szerződés megkötéséig
az átadó szervezet végzi el.
(6) A jármű tulajdonjogának vagy vagyonkezelői jogának átruházása során a honvédségi üzemeltetés során használt forgalmi rendszámtábla és a belső használatra készült
okmányok nem adhatóak át a vevő részére.
8. Értékesítésre kijelölés, értékbecslés 21. § (1) Az ingó vagyonelem forgalmi értékét független
szakértővel kell megállapíttatni, ha az ingó vagyonelem
a) egyedi, könyv szerinti nettó értéke az 5 millió forintot
meghaladja,
b) egyedi, könyv szerinti bruttó értéke a törvényben
meghatározott értéket meghaladja, vagy
c) az értékesítése versenyeztetés mellőzésével történik.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben
az ingó vagyonelem becsült értékadatait az értékesítés során a nyilvántartó honvédelmi szervezet személyi állományából alakult bizottság is megállapíthatja.
22. § A HM vagyonfelügyeleti szerv
a) az IK32-ben szereplő inkurrencia közül kijelöli az ér
tékesítésre tervezett vagyonelemet és intézkedik a lekötésre az adatbázisban,
b) a törvényben meghatározott értéket meg nem haladó
ingó vagyonelem esetében az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Vhr.) foglaltak figyelembevételével meghatározza az alkalmazandó értékesítési eljárási formát,
c) intézkedik a független szakértői értékbecslés beszerzésére, vagy kezdeményezi az ingó vagyonelem becsült
forgalmi értékének megállapítását a nyilvántartó honvédelmi szervezetnél, és
d) intézkedik a becsült értékadatok rögzítésére az IK32-ben.
9. Értékesítés HM hatáskörben 23. § (1) A HM vagyonfelügyeleti szerv
a) az értékesítést saját hatáskörben folytatja le,
b) az értékesítés lebonyolítására más honvédelmi szer
vezetet kér fel, vagy
c) az értékesítést pályáztatás során kiválasztott megbí
zott útján bonyolítja le.
(2) A felkért honvédelmi szervezet az értékesítési eljá
rást az 1. melléklet tartalmi követelményei szerint kidolgozott saját értékesítési szabályzata szerint hajtja végre.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a HM vagyonfelügyeleti szerv egyedi megbízási szerződést köt
az értékesítési eljárás lefolytatására.
(4) A megbízási szerződésben meg kell határozni az értékesítési eljárás formáját, az eljárás részletes, ezen utasításban meghatározott és egyéb szabályait, zártkörű pályáztatás vagy versenyeztetés mellőzésével történő értékesítés
esetén a meghívandó ajánlattevők vagy a szerződéskötésre
felkérendő ajánlattevő adatait és az ingóságok honvédelmi
célra feleslegesnek minősítését dokumentáló okirat nyilvántartási számát.
10. Nyilvános pályázati kiírás, árverési hirdetmény 24. §
(1) Nyilvános pályáztatás esetén a pályázati kiírást,
árverés esetén az árverési hirdetményt
a) a HM hivatalos, internetes honlapján,
b) a HM országos megjelenésű, nyomtatott sajtókiadvá
nyában és
c) a megtekintés helyszínén, nyilvánosan, az érdeklő
dők számára jól látható módon kell közzétenni.
(2) A közzététel legalább az értékesítendő ingó vagyon
elem főbb jellemzőit, a részletes pályázati kiírás vagy részletes árverési hirdetmény internetes elérhetőségi címét és
a pályázati ajánlattétel határidejét vagy az árverés lebonyolításának helyét és napját tartalmazza.
25. § (1) A 24. § (1) bekezdés a) pontja szerinti közzétételt
a HM vagyonfelügyeleti szerv kezdeményezi a HM elektronikus tájékoztatásért felelős szervénél.
(2) A közzétételt úgy kell az internetes honlapon megjeleníteni, hogy onnan a nyilvános pályázati kiírás vagy árverési hirdetmény közvetlenül elérhető legyen.
(3) A pályázat hivatalos meghirdetési időpontja vagy
az árverési hirdetmény közzétételének időpontja a 24. §
(1) bekezdése szerinti legkorábbi közzététel időpontja.
(4) Az értékesítési dokumentációban az ajánlatok benyújtásának határidejét úgy kell meghatározni, vagy az árverés időpontját úgy kell kitűzni, hogy az ajánlattételi határidő és a pályázat hivatalos megjelenésének időpontja
között legalább 30 naptári nap, vagy az árverés időpontja
és az árverési hirdetmény közzététele között legalább
15 naptári nap elteljen.
11. A zártkörű pályázat kiírásának
és a versenyeztetés mellőzésének szabályai
26. § (1) Zártkörű pályáztatás esetén legalább három, egymástól független meghívandó ajánlattevő részére egyidejűleg, közvetlenül és azonos módon zártkörű pályázati felhívást kell küldeni.
(2) Zártkörű pályázat esetén az ajánlatkérés tényét a hivatalos honlapon nyilvánosságra kell hozni.
(3) Versenyeztetés mellőzésével történő értékesítés esetén a kiválasztott vevőt szerződéskötésre kell felhívni.
12. Árubemutató 27. § Az átadó a pályázati kiírásban, a pályázati felhívásban
vagy árverési hirdetményben meghatározott helyen és időpontban árubemutatót szervez, amelyről jegyzőkönyvet
vesz fel. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az árubemutatón részt vevő érdeklődők nyilatkozatát a bemutatott
ingó vagyonelem megtekintéséről, a vonatkozó pályázati
kiírásra, pályázati felhívásra vagy árverési hirdetményre
vonatkozó azonosító adatokat, az árubemutató helyét és
idejét, az ingó vagyonelem adataira vonatkozó utalást, valamint minden résztvevő aláírását és esetleges megjegyzését, az elhangzott kérdéseket és az arra adott válaszokat.
28. § Védett körletben végrehajtandó árubemutató esetén
az érdeklődők beléptetése a védett körletbe a beléptetés
rendjére irányadó szabályozás szerint történik.
13. Adásvételi szerződés 29. § (1) Az adásvételi szerződést az értékesítő szervezet
vezetője, a HM esetében a HM vagyonfelügyeleti szerv
vezetője írja alá.
(2) Az adásvételi szerződésben a teljesítési határidő,
az átadás-átvétel, az elszállítás időpontja, a kötbér és
a vevő szerződésellenes magatartásának egyéb jogkövetkezményei mellett rendelkezni kell különösen arról, hogy
a) a szerződés tárgyát képező inkurrencia teljes mennyisége vonatkozásában az eladó a tulajdonjogát mindaddig
fenntartja, amíg a szerződés szerinti teljes vételár az általa
megadott bankszámlán jóváírásra nem kerül,
b) a CFE Szerződés hatálya alá tartozó eszközök esetén
a haditechnikai eszköz jelentési kötelezettség és a CFE
Szerződésben előírt korlátozások hatálya alá esik, és
c) az átadó a szerződés teljesítésével kapcsolatban milyen képviseleti jogosultsággal rendelkezik.
(3) A felek által aláírt szerződésből egy-egy eredeti példány az értékesítőt, a vevőt, az átadót és a HM vagyonfelügyeleti szervet illeti meg.
(4) Haditechnikai eszköz értékesítése esetén az adásvételi szerződés további egy példányát a hadiipari gyártás- és
szolgáltatásfelügyeleti szervként eljáró Budapest Főváros
Kormányhivatala részére meg kell küldeni.
(5) A CFE Szerződés hatálya alá tartozó eszközök esetén
az adásvételi szerződés további egy példányát a fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezet részére meg kell küldeni.
(6) Az M1 és N1 kategóriába tartozó jármű értékesítése
esetén az adásvételi szerződésben a 20. § (3) bekezdése
szerinti tartalmi elemeket is szerepeltetni kell.
30. § (1) A szerződés kézhezvételét követően az átadó a szerződés alapján a vételár megfizetése érdekében számlát állít
ki a vevő részére.
(2) Az átadó a vételár szerződés szerinti jóváírásáról
az értékesítőt hivatalosan értesíti.
(3) Az átadó
a) nem export célú továbbértékesítés esetén a vételár
szerződés szerinti jóváírását követően,
b) export célú továbbértékesítés esetén a vételár szerző
dés szerinti jóváírását és a forgalmi engedélynek a vevő
általi bemutatását követően
intézkedik az ingó vagyonelem átadására a vevő részére,
és biztosítja az átadáshoz szükséges okmányokat.
14. Elektronikus árverés 31. § Elektronikus árverés a Vhr. 47/A. §-a szerint – a tulajdonosi joggyakorlóval kötött megállapodás alapján –
az elektronikus aukciós rendszer alkalmazásával történik.
15. Hulladékok értékesítése és megsemmisítési,
ártalmatlanítási célú beszerzés a honvédelmi szervezet
saját hatáskörében 32. § (1) A hulladékok értékesítése, megsemmisítése, ártalmatlanítása valamint a 33. § (1) bekezdése szerinti inkurrencia visszaszállítása, átadása esetén az eljárást a honvédelmi szervezet saját hatáskörben, a HM vagyonfelügyeleti szerv által kibocsátott külön okirat nélkül folytatja le.
(2) A honvédelmi szervezet a nyilvántartásában lévő
hulladékok értékesítésére, megsemmisítésére vagy ártalmatlanítására a környezetvédelemre és a hulladékgazdálkodásra, valamint a hulladék besorolása szerinti szakágra
vonatkozó szabályozók betartásával, saját hatáskörben intézkedik. Ezen hulladékokat további tárolás céljából központi tárintézetbe beszállítani nem lehet.
(3) A honvédelmi szervezet vezetője a saját hatáskörben
történő értékesítés és megsemmisítés eljárásrendjére vonatkozóan intézkedést ad ki.
33. § (1) A honvédelmi szervezet az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási
tevékenységekről szóló 197/2014. (VIII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: EH Korm. rend.) hatálya alá tartozó
elektromos és elektronikai berendezések selejtezéséből
származó hulladékait saját hatáskörben, az EH Korm.
rend. szerinti gyártó, illetve – a gyártónak a visszavételi,
begyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségei
teljesítése átruházása esetén – a kezelést koordináló, átvevő gazdálkodó szervezet részére visszaszállíthatja, átadhatja.
(2) A honvédelmi szervezet a visszaszállításról, átadásról elszámolásra alkalmas okmányt készít. Az okmány
mellékletét képezi a nyilvántartásból történő kivezetést
igazoló bizonylat, veszélyes anyagok esetén az átvételéről
készült, a veszélyes hulladékkal kapcsolatos egyes tevékenységek részletes szabályairól szóló 225/2015. (VIII. 7.)
Korm. rendelet 1. melléklete szerint a veszélyes hulladék
szállításához szükséges szállítási lap termelői és kezelői
példánya.
(3) A selejtezésből keletkező hulladékokat központi tárintézetbe beszállítani nem lehet.
(4) A hulladék megsemmisítésére, ártalmatlanítására
a honvédelmi szervezet költségvetési erőforrást a költségvetés tervezése során képezhet, erőforráshiány esetén
kezdeményezhet forrásátcsoportosítást az inkurrencia értékesítésből származó bevételek terhére.
16. Hulladéknak nem minősülő ingó vagyonelem
ártalmatlanítása, megsemmisítése
34. § (1) A nem értékesíthető és ingyenesen át nem adható inkurrenciát a szükségtelen tárolási és egyéb kiadások,
továbbá a környezetvédelmi kockázatok megelőzése érdekében a 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti kijelölés alapján meg kell semmisíteni vagy ártalmatlanítani szükséges.
(2) A megsemmisítést vagy ártalmatlanítást elsődlegesen a honvédelmi szervezeteknél meglévő kapacitások
vagy költségvetési források felhasználásával kell végrehajtani.
(3) Ha az inkurrencia honvédelmi szervezet általi megsemmisítése, ártalmatlanítása nem lehetséges vagy nem
gazdaságos, a megsemmisítés vagy ártalmatlanítás érdekében a végrehajtásra irányuló szolgáltatás becsült értékének
ismeretében
a) a nemzeti közbeszerzési értékhatárt el nem érő értékű
szolgáltatás esetében beszerzési eljárást kell lefolytatni,
vagy
b) a nemzeti közbeszerzési értékhatárt meghaladó értékű szolgáltatás esetében közbeszerzési eljárást kell kezdeményezni.
(4) A HM vagyonfelügyeleti szerv értékhatártól függően
a) a HM képviseletében eljárva saját hatáskörben foly
tatja le a beszerzési eljárást, vagy
b) beszerzési eljárásának lebonyolítására más honvédel
mi szervezetet kér fel.
(5) A megsemmisítési, ártalmatlanítási feladatokat vég
ző vállalkozó kiválasztására irányuló beszerzési eljárás eredményéről az eljárást lefolytató honvédelmi szervezet
tájékoztatja a HM vagyonfelügyeleti szervet.
(6) A CFE Szerződés hatálya alá eső eszközök esetében
átalakítás, megsemmisítés, ártalmatlanítás csak a CFE
Szerződésben megfogalmazott követelményeknek megfelelő, a fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezet felügyelete mellett, az általa jóváhagyott technológiai eljárással
történhet.
(7) A CFE Szerződés hatálya alá tartozó ingó vagyonelem megsemmisítése, ártalmatlanítása, átalakítása esetén
a végrehajtásról készült jegyzőkönyv egy-egy eredeti példányát a fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezet és
a HM vagyonfelügyeleti szerv részére meg kell küldeni.
(8) A HM vagyonfelügyeleti szerv a jegyzőkönyv alapján az IK32-ben az adatok rögzítésére intézkedik.
17. Külföldön lévő ingó vagyonelem értékesítése,
megsemmisítése 35. §
(1) A 8. § e) pontja alapján honvédelmi célra feleslegesnek minősülő, külföldön lévő ingó vagyonelem külföldön
történő értékesítése vagy megsemmisítése esetén az eljárást az ingó vagyonelemért felelős, külföldön települő
honvédségi szervezet parancsnoka saját hatáskörben folytatja le.
(2) Az ingó vagyonelem külföldön történő értékesítését,
megsemmisítését – veszélyes hulladékok esetén környezetvédelmi szakterületi állásfoglalás birtokában – a központi logisztikai feladatokat ellátó honvédelmi szervezet
javaslatára a felsőszintű logisztikai szerv vezetője engedélyezi.
(3) Ha a CFE Szerződés hatálya alá eső ingó vagyonelemeket külföldön értékesítik, az értékesítő az értékesítés
tényéről, a nemzetközi bejelentések megtétele érdekében
tájékoztatja a HM vagyonfelügyeleti szervet és a fegyverzetcsökkentést ellenőrző szervezetet.
36. § (1) A külföldön feleslegessé, használhatatlanná vált,
a törvényben meghatározott értékhatárt meghaladó nyilvántartási értékű, hazaszállításra nem tervezett ingó vagyonelem honvédelmi célra feleslegessé minősítésére
a külföldön települő honvédségi szervezet parancsnoka
tesz szolgálati úton javaslatot.
(2) A felterjesztésben meg kell jelölni:
a) a helyszíni értékesítésre, átadásra javasolt ingó va
gyonelem adatait,
b) az átadás, értékesítés módját, körülményét,
c) a hazaszállítás és helyszíni értékesítés, átadás válto
zatainak költségkihatását, d) a hatósági eljárások, engedélyezések módját és költségkihatásait, és
e) az egyéb, a feleslegessé minősítés szempontjából lényeges információkat.
(3) A feleslegesnek minősítésre vonatkozó javaslathoz
csatolni kell az ingó vagyonelem tervezett átvételét, megvásárlását kérő külföldi szervezet szándéknyilatkozatát
vagy megkeresését.
(4) Ha a felsőszintű logisztikai szerv az ingó vagyonelem hazaszállításáról dönt, az ingó vagyonelem belföldi
értékesítésére, ingyenes átadására, megsemmisítésére
a 7–16. és 20–21. alcímben foglaltak az irányadók.
(5) A Magyarországra gazdaságosan nem szállítható,
külföldön nem értékesíthető és más szervezet részére át
nem adható felesleges ingó vagyonelem megsemmisítéséről a külföldön települő honvédségi szervezet parancsnoka
gondoskodik. A megsemmisítést a helyi szabályoknak,
azok hiányában a magyar jogszabályoknak és a vonatkozó
előírásoknak megfelelően kell elvégezni.
37. § A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló, Bázelben, 1989. március 22. napján aláírt Egyezmény alapelveként, a külföldön keletkezett veszélyes és egyéb
hulladékok ártalmatlanítását lehetőség szerint a keletkezett államban kell megkísérelni.
18. Értékesítés a tulajdonosi joggyakorló hatáskörében 38. §
Ha az inkurrencia értékesítése a tulajdonosi joggyakorló hatáskörébe tartozik, a HM vagyonfelügyeleti szerv
a vagyonelemek becsült forgalmi értékadatait és értékesítési eljárásra lekötését az IK32 adatbázisában rögzíti, majd
ezt követően az értékesítést a tulajdonosi joggyakorlónál
kezdeményezi.
19. Bevételek 39. § (1) Az inkurrencia értékesítéséből származó bevételek
felhasználását és elszámolását az intézményi bevételekkel
kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás szabályai szerint kell végrehajtani.
(2) A tulajdonosi joggyakorló megbízása alapján végrehajtott értékesítés esetén a bevételek kezelésére és elszámolására az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényt, a Vtv.-t, az éves költségvetésről szóló törvényt és
a megbízásra vonatkozó megállapodás rendelkezéseit kell
alkalmazni.
20. Vagyonkezelői jog átruházása és megszerzése 40. §
(1) Az inkurrencia vagyonkezelői jogának átruházására
vagy a honvédelmi célra szükséges ingó vagyonelem vagyonkezelői jogának megszerzésére vonatkozó szerződést
a HM képviseletében eljárva a HM vagyonfelügyeleti
szerv vezetője köti meg.
(2) A HM vagyonfelügyeleti szerv az inkurrencia vagyonkezelői jogának átruházása tárgyában létrejött szerződést az átadó részére eredetben megküldi.
(3) Az átadó a szerződés alapján az inkurrenciát átadja.
(4) A HM által vagyonkezelésbe vett ingó vagyonele
met a felsőszintű logisztikai szerv által kijelölt honvédelmi szervezet a vagyonkezelői jog átvétele tárgyában
létrejött szerződésben megjelölt értéken veszi nyilvántartásába.
21. Térítésmentes tulajdonba adás 41. § (1) Az inkurrencia tulajdonjogának a Vtv. 36. § (2) bekezdése szerinti ingyenes átruházására – a NATO Biztonsági Beruházási Programja keretében beszerzett ingó
vagyonelemek kivételével a vagyonkezelő részéről a HM
vagyonfelügyeleti szerv tesz javaslatot a tulajdonosi joggyakorló részére.
(2) A 3. § (2) bekezdés c) pontja szerint térítésmentes átadásra kijelölt inkurrenciát a HM vagyonfelügyeleti szerv
az IK32 adatbázisában leköti.
(3) Ingyenesen tulajdonba – a (6) bekezdésben és a Vtv.
36. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt eset kivételével –
kizárólag a haditechnikai eszköznek nem minősülő inkurrencia adható.
(4) Az ingyenes tulajdonba adásra vonatkozó szerződést a vagyonkezelő képviseletében a HM vagyonfelügyeleti szerv vezetője köti meg.
(5) A szerződés megkötését követően a HM vagyonfelügyeleti szerv és az átadó a 45. § (4)–(7) bekezdése szerint
jár el.
(6) A NATO Biztonsági Beruházási Programja keretében beszerzett ingó vagyonelemek honvédelmi célra feleslegessé minősítését követően a HM VGH a kijelölt
programfelelőssel egyeztetve felajánlja azokat a NATO
eljárási rendje szerint a programban résztvevő tagállamok
részére. A NATO tagállamok részére felajánlott ingóságokra vonatkozó igény esetén a HM VGH a térítésmentes
átadás engedélyezését a HM vagyonfelügyeleti szerv útján
kezdeményezi.
(7) A közúti közlekedési nyilvántartásban szereplő járművek térítésmentes tulajdonba adása esetén a 20. §
(3)–(6) bekezdését kell alkalmazni.
42. § (1) Az inkurrencia megtekintését a HM vagyonfelügyeleti szerv előzetes értesítése és a felsőszintű logisztikai
szervezet intézkedése alapján, a beléptetésre vonatkozó
rendszabályok betartása mellett, a tárolást végző honvédelmi szervezet biztosítja.
(2) Az inkurrencia becsült értékét az ingó vagyonelemet
nyilvántartó honvédelmi szervezet személyi állományából
kijelölt háromfős bizottság állapítja meg. Az értékbecslést
végrehajtó bizottság az érték megállapításról jegyzőkönyvet vesz fel, és azt a szolgálati út betartásával a HM vagyonfelügyeleti szerv részére megküldi. Az illetékes központi ellátó szervezet az érintett inkurrencia és a becsült
értékek adatait az IK32 adatbázisában rögzíti.
43. § (1) A térítésmentes tulajdonba adásról szóló döntésről
a szerződés egy példányának megküldésével – a birtokba
adás érdekében – a HM vagyonfelügyeleti szerv értesíti
az átadót.
(2) Az átadó az inkurrencia szállításának időpontjáról
az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja az átvevőt.
Az átadó lebonyolítja az inkurrencia átadását, amelynek
során biztosítja azok okmányait.
(3) A HM vagyonfelügyeleti szerv az adatok pontosítását követően a birtokbaadási jegyzőkönyv egy példányát
a tulajdonosi joggyakorló részére küldi meg.
23. Tárolás, átadás-átvétel, nyilvántartás,
adatszolgáltatás 44. § (1) A honvédelmi célra feleslegessé minősítési eljárás
során a felterjesztésben szereplő ingó vagyonelemet elkülönítetten kell tárolni, vagy egyértelmű azonosításra alkalmas jellel kell ellátni.
(2) A feleslegessé minősített ingó vagyonelemet a környezetvédelmi és hulladékgazdálkodási előírások alapján,
a tárolási helyen kell osztályozni, a VM rendelet szerint
kell besorolni és a nem veszélyes hulladékoktól el kell különíteni.
(3) A honvédelmi célra feleslegessé minősített ingó vagyonelemből alkatrészt a felsőszintű logisztikai szerv támogató javaslata alapján, a HM vagyonfelügyeleti szerv
előzetes hozzájárulásával lehet kiépíteni.
(4) Az alkatrész kiépítéséről az ingó vagyonelemet nyilvántartó honvédelmi szervezet jegyzőkönyvet vesz fel,
amelyet a HM vagyonfelügyeleti szerv részére az IK32ben történő adatmódosítás kezdeményezésével együtt
szolgálati úton terjeszt fel.
(5) Alkatrész kiépítés csak az értékbecslés elkészítését
megelőzően, ennek hiányában az értékesítésre, ingyenes
átadásra kijelölésig engedélyezhető.
(6) Engedély nélküli megbontás esetén a tárolásért felelős honvédelmi szervezet vezetője anyagi felelősséggel
tartozik az ingó vagyonelemben bekövetkezett értékvesztésért.
(7) Az inkurrenciát nyilvántartó honvédelmi szervezet
vezetője anyagi és fegyelmi felelősséggel tartozik azért,
hogy annak műszaki állapotában, mennyiségében – a (3) bekezdés szerinti megbontáson és a természetes állagromláson kívül – változás ne álljon be.
(8) Más honvédelmi szervezet által használt ingatlanban tárolt inkurrencia felelős megőrzéséhez szükséges tárolási feltételek biztosítása a tároló honvédelmi szervezet
vezetőjének felelőssége.
(9) A más honvédelmi szervezet által használt ingatlanban
tárolt inkurrencia esetében – az inkurrenciát nyilvántartó
honvédelmi szervezet megkeresése és adatszolgáltatása
alapján – az értékesítési, térítésmentes átadási, vagy megsemmisítési eljárás során jelentkező, a beléptetéssel, pályázati felhívás kifüggesztésével, szolgáltatási szerződés
megkötésével kapcsolatos és egyéb feladatok végrehajtásáért a tároló honvédelmi szervezet vezetője felelős.
45. § (1) Az inkurrencia átadását az átadás-átvételére vonatkozó logisztikai és számviteli előírások szerint, anyagmozgási bizonylat kiállításával kell végrehajtani, amelynek egy példányát a HM vagyonfelügyeleti szerv részére
meg kell küldeni.
(2) A haditechnikai eszköz, veszélyes hulladék átadása,
megsemmisítése esetén a dokumentáció, eszköz, készlet
minősítésére, fajtájára, jellegére a kezelési, tárolási utasításokban, szakhatósági követelményekben meghatározottak az irányadóak.
(3) Az átadásra kijelölt ingó vagyonelem, különösen
a több részből álló, összetett haditechnikai, technikai eszköz, komplexum, továbbá a hulladék, veszélyes hajtóanyag átadása lehetőség szerint mozgatás, szállítás nélkül
a jelenlegi tárolási helyükről történjen.
(4) Az átadó az inkurrenciát az átadási pontra előkészíti.
(5) Az átadó, az átvevő előzetes igénye esetén, ha az az
alaprendeltetésének ellátásában nem akadályozza – saját
hatáskörben és külön megállapodásban rögzített díjazás
ellenében – további eszközt és munkaerőt biztosíthat az átvevő részére. Ebben az esetben az átadó honvédelmi szervezet a HM fejezet egységes számviteli politikájáról
és számlarendjéről szóló 9/2017. (HK 5.) HM VGHÁT
szakutasítás 1. melléklet 6. függeléke szerinti Önköltségszámítási Szabályzat alapján megállapítja a térítési díj
mértékét.
(6) Az átadó az eljárások során kötött szerződés vagy
az átadás-átvételt engedélyező kormányhatározat alapján
az inkurrencia adatait az IK32 adatbázisában rögzíti.
(7) Az átadó a bizonylatok alapján az ingó vagyonelem
átadás-átvételét az IK32 adatbázisában rögzíti, és a birtokbaadási jegyzőkönyvek vagy utalványok eredeti példányát
az átadás-átvétel megtörténtét követő 5. munkanapig megküldi a HM vagyonfelügyeleti szerv részére.
(8) Az inkurrencia átadási bizonylatait a HM vagyonfelügyeleti szerv a szerződéshez csatolja, az IK32 adatbázisának adatait és az átadás dokumentációját egyezteti, eltérés
esetén a szükséges intézkedéseket megteszi.
46. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, illetve a minősített adatok kezeléséről szóló egyéb
jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és
belső rendelkezések alapján kell végrehajtani az ingó
vagyonelemekhez tartozó minősített dokumentációk felülvizsgálatát, minősítésének megváltoztatását, további
kezelését, megsemmisítését, átadását. Ugyanezen jogszabályok alapján kell eljárni a minősített adatot tartalmazó
ingó vagyonelem vonatkozásában is.
23. A KNBSZ-re vonatkozó eltérő rendelkezések 47. §
(1) A Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyonelemek vonatkozásában
a KNBSZ a honvédelmi célra feleslegessé minősítést közvetlenül a HM vagyonfelügyeleti szervnél kezdeményezheti.
(2) A KNBSZ a központi ellátási rendszerbe tartozó és
a KNBSZ feladatainak ellátására feleslegessé váló és az ellátási rendszerbe még visszaforgatható ingó vagyonelemeket a központi ellátó szervezet részére visszaadja, kivéve,
ha az illetékes felsőszintű logisztikai szerv a megsemmisítését a KNBSZ-nél rendeli el.
(3) A KNBSZ használatában lévő ingó vagyonelemek
feleslegessé minősítésére vonatkozó határozat adatait
a HM vagyonfelügyeleti szerv nem rögzíti az IK32 adatbázisban.
(4) A speciális működési kiadások terhére elszámolt
(a továbbiakban: speciális kezelésű) és az intézményi gazdálkodási körbe tartozó vagyonelemek térítésmentes átadásának, valamint az ideiglenesen térítésmentes használatba kerülő ingóság átadásának, átvételének kiegészítő
szabályait a KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben határozza meg. A honvédelmi szervezetek részére történő
átadáskor az átadás-átvételt követően az átvevő honvédelmi szervezet vezetője értesíti a HM vagyonfelügyeleti
szervet.
(5) A KNBSZ által működtetett külföldi kirendeltségek,
kiküldöttek használatában lévő felesleges vagy használhatatlan, leselejtezett ingó vagyonelem külföldön történő értékesítésének, megsemmisítésének vagy hazaszállításának
kiegészítő szabályait a KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben állapítja meg.
48. § (1) A KNBSZ az alaptevékenysége ellátásához szükséges speciális kezelésű vagyonelemeiről – a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm.
rendelet 29/A. § (1) bekezdésére figyelemmel – elkülönített nyilvántartást vezet. A nyilvántartás, selejtezés és leltározás szabályait – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény előírásai alapján, a szakterület sajátosságainak
figyelembevételével – a KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben állapítja meg.
(2) A KNBSZ speciális kezelésű ingó vagyonelemeit
– a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 63. § (5) és (6) bekezdésére figyelemmel –
saját hatáskörben értékesítheti, az így keletkezett bevételek speciális kiadások finanszírozására közvetlenül használhatók fel.
(3) A speciális kezelésű és saját beszerzésű intézményi
gazdálkodási körbe tartozó ingó vagyonelemek HM vagyonfelügyeleti szerv részére megküldött azonosító adatainak részletezettségét a KNBSZ főigazgatója határozza
meg.
(4) A KNBSZ minden év február 15-ig az intézményi
gazdálkodási körbe tartozó ingó vagyonelemek értékesítésével, selejtezésével, térítésmentes átadásával kapcsolatban az előző évre vonatkozó összesített adatszolgáltatást
küld a HM vagyonfelügyeleti szerv részére.
24. Ajándék, adomány elfogadása 49. § Az ajándék, adomány elfogadására a Honvédelmi
Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló HM utasítás rendelkezéseit kell
alkalmazni.
25. Használatbavétel 50. § (1) A honvédelmi szervezethez ideiglenesen, térítésmentes használatba kerülő ingóság átvétele 100 000 Ft-ot
meghaladó piaci érték esetén a HM védelemgazdaságért
felelős helyettes államtitkár engedélyével, a használatba
adó és a használatba vevő között megkötött írásos megállapodás alapján és honvédelmi feladat végrehajtása érdekében történhet.
(2) Ha a használatbavétel térítés ellenében valósul meg,
a használat ellenértékét a használatba vevő honvédelmi
szervezetnél rendelkezésére álló előirányzatok terhére kell
kifizetni.
(3) Térítés ellenében történő használatbavétel esetén
a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 63/2016. (XII. 19.) HM utasítás rendelkezéseit
kell alkalmazni.
26. Használatba adás 51. § Az ingó vagyontárgyak ideiglenes használatba adása
során az ingó vagyontárgyak ideiglenes használatba adásának rendjéről szóló 78/2016. (XII. 29.) HM utasítás rendelkezései irányadóak.
27. Adatszolgáltatás a tulajdonosi joggyakorló részére 52. §
(1) A HM vagyonkezelésében lévő állami vagyont érintő, a tulajdonosi joggyakorló felé teljesítendő adatszolgáltatásért a HM vagyonfelügyeleti szerv a felelős.
(2) A HM az adatszolgáltatási kötelezettségének a tulajdonosi joggyakorló nyilvántartási formanyomtatványain
és számítástechnikai szoftvereivel tesz eleget.
(3) Az ingó vagyonelem számviteli nyilvántartás szerinti éves összesített adatait az adatszolgáltatási kötelezettségnek megfelelő struktúrában a HM VGH biztosítja
a HM vagyonfelügyeleti szerv részére.
53. § (1) A törvényben meghatározott értékhatárt meghaladó
értékű ingó vagyonelem beszerzéséről a beszerzésért felelős szerv a HM vagyonfelügyeleti szervet az adásvételi
szerződés megkötésétől számított 10. napig tájékoztatja.
(2) A HM vagyonfelügyeleti szerv a beszerzésért felelős
szerv tájékoztatása alapján a megvásárolt ingó vagyonelem vagyonkezelésbe adásáról szóló döntés érdekében
a tulajdonosi joggyakorlót 5 napon belül tértivevényes levélben értesíti.
54. § (1) Az állami vagyont nyilvántartó, használó honvédelmi szervezet köteles tűrni, hogy az őt megillető jogok
gyakorlását, az állami vagyon kezelésének célszerűségét
és szabályszerűségét a tulajdonosi joggyakorló és a HM
vagyonfelügyeleti szerv ellenőrizze. Az ellenőrzés nem
terjedhet ki a honvédelmi szervezetek titkos információgyűjtéssel, adatnyilvántartással, minősített adatokkal kapcsolatos dokumentumaira, informatikai rendszereire és
a honvédelmi feladatokkal összefüggő tevékenységére.
(2) A tulajdonosi ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetője a tulajdonosi ellenőrzést végző személy beléptetése és a tulajdonosi ellenőrzés biztosítása érdekében
az értesítés kézhezvételét követő 5. munkanapig intézkedik. Az ellenőrzés az ellenőrző személy megbízólevelének
bemutatását követően, a minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok betartása mellett történhet.
28. Záró rendelkezések 55. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
56. § A Sut. 24. és 25. §-ában megjelölt honvédelmi szervezetek az utasítás hatálybalépését követő 60. napig hajtják
végre az ott felsorolt szabályozók jelen utasítás hatálybalépésével összefüggő felülvizsgálatát.
57. § (1) A Sut. 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A selejtezést nem kell végrehajtani, ha az adott eszköz honvédségi körön kívüli további használatra alkalmas,
vagy önálló eszközként történő értékesítése gazdaságosabb.”
(2) A Sut. 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A selejtezésre nem javasolt eszközök vonatkozásá
ban a honvédelmi szervezet a Honvédelmi Minisztérium
által kezelt ingó vagyonelemekkel való gazdálkodásról
szóló 74/2017. (XII. 29.) HM utasításban meghatározottak
szerint jár el.”
(3) A Sut. 15. § (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A bizottság a selejtezés előkészítése során)
„i) megvizsgálja, hogy az eszköz alkalmas-e honvéd
ségi körön kívüli további használatra, továbbá azt, hogy
önálló eszközként történő értékesítése gazdaságosabb-e;”
58. § A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.)
HM utasítás 9. § (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter külön engedélye nem szükséges)
„b) az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH EK), valamint a KNBSZ részére és”
(felajánlott pénzbeli vagy természetbeni támogatás, illetve
ajándék elfogadásához.)
59. § A honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása és a Honvédelmi Minisztérium tagsági joggyakorlása alá tartozó közhasznú nonprofit gazdasági társaságok
támogatásáról szóló 39/2016. (VII. 21.) HM utasítás
10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. § A HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály a KEMPP Nkft. részére szakmai támogatást nyújt
a kulturális, rendezvényszervezési és protokoll, a honvédelmi hagyományőrzéssel, valamint a civil-katonai
kapcsolatok erősítésével kapcsolatos feladatok ellátáshoz,
továbbá szakmai támogatást és iránymutatást nyújt a hazafias, honvédelmi nevelési programjának eredményes végrehajtásához.”
60. § Hatályát veszti:
a) a Sut. 3. § (1) bekezdés a) pontja
b) a honvédelmi miniszter által alapított gazdasági tár
saságok és a Haditechnikai Intézet üzleti titkainak védelméről szóló 28/1996. (HK 12.) HM utasítás és
c) a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő
ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól
szóló 67/2011. (VI. 24.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
180/2015. (V. 5.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – Kohut Balázst, a Külgazdasági és Külügyminisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2015. április 29-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2015. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2010. (IV. 28.) FVM utasítása a Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. § A Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében
a Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. § Ez az utasítás a kihirdetése napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Élelmiszer-biztonsági
Hivatal 2007. november 22-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
17/2008. (IV. 15.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 59. §-ának (1)–(2) bekezdése
alapján megállapítom, hogy
Felsmann Balázs Tibornak, a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium szakállamtitkárának e megbízatása
2008. április 30-ai hatállyal – lemondásával – megszűnik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2011. (III. 17.) NFM rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenységről.
Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény 20. § (6) bekezdésének
a) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. §
c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a következőt rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya
a) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának
egyes szabályairól szóló 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet],
a légiközlekedési tevékenységből származó üvegházhatású gázok kibocsátásáról szóló 18/2011. (II. 28.) Korm.
rendelet, valamint a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok
kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, a 2009/339/EK
bizottsági határozattal módosított 2007. július 18-i, 2007/589/EK bizottsági határozat (a továbbiakban:
2007/589/EK bizottsági határozat) szerinti kibocsátási jelentés és tonnakilométer adatok hitelesítésére, továbbá
b) az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenység személyi és szakmai feltételeiről
 szóló 183/2005. (IX. 13.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 183/2005. (IX. 13.) Korm. rendelet] alapján
üvegházhatású gázok kibocsátásaival kapcsolatos hitelesítési tevékenység végzésére feljogosított hitelesítőkre
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. eltérés: a létesítmény vagy a légiközlekedési tevékenységet végző légijármű üzemben tartó nyomonkövetési, illetve
adatkezelési rendszerének a kibocsátási engedélytől vagy a jóváhagyott nyomonkövetési tervtől, valamint
az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (a továbbiakban: Üht.)
végrehajtására kiadott jogszabályoktól eltérő kialakítása vagy működtetése;
2. hitelesítési kockázat: a 2007/589/EK bizottsági határozat I. melléklet 2.5. pont d) alpontja szerinti hitelesítési kockázat;
3. lényeges eltérés: az eltérés olyan esete, amelynél a hitelesítő szerint a létesítmény vagy a légijármű üzemben tartó
nyomonkövetési, illetve adatkezelési rendszere jelentősen eltér a kibocsátási engedélytől vagy a jóváhagyott
nyomonkövetési tervtől, valamint az Üht. végrehajtására kiadott jogszabályoktól, és ez befolyásolhatja
a környezetvédelmi hatóságnak a létesítménnyel vagy a légiközlekedési tevékenységet végző légijárművel
kapcsolatos döntéseit, vagy ha az a lényegességi szintet elérő vagy azt meghaladó mértékben módosítja a kibocsátási
jelentésben és a tonnakilométer-jelentésben szereplő adatokat;
4. lényeges tévedés: olyan tévedés, amely a hitelesítő szakmai ítélete szerint befolyásolhatja a környezetvédelmi
hatóságnak a létesítménnyel vagy a légiközlekedési tevékenységet végző légijárművel kapcsolatos döntéseit, vagy ha
az a lényegességi szintet elérő vagy azt meghaladó mértékben torzítja a kibocsátási jelentésben szereplő adatokat;
5. lényegességi szint: 500 kilotonna teljes tárgyévi kibocsátást meg nem haladó létesítmények és légijármű üzemben
tartók által üzemeltett légijárművek esetén a létesítmény és a légijármű teljes tárgyévi kibocsátásának 5%-a,
500 kilotonna teljes tárgyévi kibocsátás felett a létesítmény és a légijármű teljes tárgyévi kibocsátásának 2%-a;
6. nyomonkövetési rendszer: a 2007/589/EK bizottsági határozat I. melléklet 2.1. pont e) és f) alpontja szerinti
nyomonkövetési módszertan és nyomonkövetési terv;
7. tévedés: a kibocsátási jelentésben és a tonnakilométer-jelentésben szereplő adatokra hatással lévő egyedi vagy
halmozott hibák, hiányosságok és félreértelmezések.
3. A hitelesítési tevékenységre vonatkozó alapvető szabályok 3. § (1) Az üzemeltető és a légijármű üzemben tartó a tárgyévi üvegházhatású gázkibocsátásáról készített kibocsátási
jelentése hitelesítésével legkésőbb a tárgyévet követő év január 15-ig köteles a 183/2005. (IX. 13.) Korm. rendelet
szerint feljogosított hitelesítőt megbízni.
(2) A hitelesítési tevékenység fő lépései:
a) előhitelesítés és előhitelesítői jelentés készítése,
b) hitelesítési terv készítése,
c) a hitelesítési terv végrehajtása és hitelesítői jelentés készítése,
d) belső felülvizsgálat lefolytatása és belső jelentés készítése,
e) a hitelesítői záradék és a hitelesítői jelentés véglegesítése.
(3) A jelentett kibocsátások és tonnakilométer-adatok akkor hitelesíthetők, ha megbízható, hiteles adatok és információk
a kibocsátások nagyfokú bizonyossággal történő meghatározását lehetővé teszik. A kibocsátások nagyfokú
bizonyossággal történő meghatározása érdekében a létesítmény üzemeltetőjének vagy a légijármű üzemben
tartónak megbízhatóan be kell mutatnia, hogy
a) a jelentett adatok nem tartalmaznak ellentmondásokat;
b) a létesítményre vonatkozó nyilvántartások ellentmondásmentesek és teljesek.
(4) A hitelesítő a hitelesítési tevékenység végzése alatt vizsgálni köteles, hogy a tárgyév során voltak-e eltérések, illetve
hogy a kibocsátási jelentésben van-e tévedés, valamint hogy ezek lényegesnek minősülnek-e. A hitelesítési kockázat
a hitelesítési tevékenység teljes tartama alatt vizsgálandó.
(5) A hitelesítőnek figyelembe kell vennie az üzemeltető és a légijármű üzemben tartó által a nyomonkövetés
pontosságának növelése érdekében alkalmazott kockázatkezelési és -elemzési módszereket, az alkalmazott
környezetirányítási rendszert, valamint azt, hogy a létesítmény vagy a légijármű üzemben tartó szerepel-e az Európai
Közösség környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerének (EMAS) nyilvántartásában.
(6) A hitelesítő szakértőt hitelesítési tevékenysége során szakmai álláspontjának kialakításában megbízója vagy
munkáltatója nem utasíthatja.
(7) A hitelesítő a légijármű üzemben tartó által készített kibocsátási jelentések hitelesítésére megállapított általános elvek
és módszertan alkalmazásán kívül meggyőződik különösen arról, hogy
a) valamennyi, az Üht. I. mellékletében felsorolt légiközlekedési tevékenység keretében végzett repülést figyelembe
vettek-e. E feladata elvégzésekor a hitelesítő a menetrendi adatokra, illetve a légijármű üzemben tartó által
bonyolított forgalomra vonatkozó adatokra – ideértve az Eurocontroltól a légijármű üzemben tartó által kért
adatokat is – támaszkodik;
b) az aggregált üzemanyag-fogyasztási adatok és a vásárolt vagy a légiközlekedési tevékenységet végző
légijárműbe más módon töltött üzemanyagra vonatkozó adatok között teljes-e a konzisztencia.
(8) A kibocsátási jelentések hitelesítésére megállapított általános elvek és módszertan értelemszerűen alkalmazandó
a légiközlekedési tonnakilométer-adatok hitelesítésére is.
(9) A hitelesítő meggyőződik arról, hogy a légijármű üzemben tartó által az Üht. 10/A. §-a és 10/C. §-a szerint benyújtott
kérelemben csak a ténylegesen elvégzett, és az Üht. I. mellékletében felsorolt légiközlekedési tevékenység körébe
tartozó, a légijármű üzemben tartó felelősségi köre szerinti repüléseket vették-e figyelembe. E feladata elvégzésekor
a hitelesítő a légijármű üzemben tartó által bonyolított forgalomra vonatkozó adatokra – ideértve az Eurocontroltól
a légijármű üzemben tartó által kért adatokat is – támaszkodik. A hitelesítő emellett meggyőződik arról, hogy
a légijármű üzemben tartó által bejelentett hasznos teher megfelel-e az üzemben tartó által a hasznos teherre
vonatkozóan biztonsági okokból vezetett nyilvántartásnak.
4. A helyszíni vizsgálat 4. § (1) A hitelesítő köteles a kibocsátási jelentésben és a tonnakilométer-adatokról szóló jelentésben szereplő adatok
megbízhatóságát helyszíni vizsgálat keretében is ellenőrizni.
(2) Az egyéni hitelesítő, a hitelesítő gazdasági társaság neve alatt bejegyzett hitelesítő szakértő, valamint az európai
közösségi hitelesítő nevében hitelesítési tevékenységet végző személy a hitelesítési tevékenység bármely
szakaszában jogosult a helyszíni vizsgálat keretében a hitelesítés elvégzéséhez szükséges
a) helyiségekbe belépni,
b) adatokat kérni,
c) adatot tartalmazó dokumentumot és adathordozót megtekinteni,
d) mintákat venni, teszteket végezni és
e) képfelvételt készíteni.
(3) A hitelesítő a helyszíni vizsgálatról jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza az eljáró egyéni hitelesítő, hitelesítő
szakértő, illetve az európai közösségi hitelesítő nevében hitelesítési tevékenységet végző személy és az üzemeltető
vagy légijármű üzemben tartó által aláírásra felhatalmazott képviselő aláírását.
(4) Légijármű üzemben tartónál végzett helyszíni vizsgálat a légijármű üzemben tartó által a kibocsátási jelentésben és
a tonnakilométer-adatokról szóló jelentésben tárgyalt légiközlekedési tevékenységekből származó kibocsátások
számításához használt helyekre terjed ki.
5. Az előhitelesítés 5. § (1) Előhitelesítési eljárást akkor kell lefolytatni, ha
a) a létesítmény a tárgyévben kapott kibocsátási engedélyt,
b) a hitelesítési tevékenységbe bevont légijármű üzemben tartó nyomonkövetési tervét a tárgyévben hagyták jóvá,
c) a hitelesítési tevékenységbe bevont létesítmény a tárgyévet megelőző évben már rendelkezett kibocsátási
engedéllyel, de a működésében, üvegházhatású gáz kibocsátó forrásában és forrásanyagaiban, nyomonkövetési,
adatkezelési és minőségirányítási rendszerében, valamint a kibocsátási engedélyében a tárgyévben változás
történt,
d) a hitelesítési tevékenységbe bevont légijármű üzemben tartó a tárgyévet megelőző év vonatkozásában már
nyújtott be nyomonkövetési tervet, de a működésében, üvegházhatású gáz kibocsátó forrásában és
forrásanyagaiban, nyomonkövetési, adatkezelési és minőségirányítási rendszerében a tárgyévben változás
történt,
e) a hitelesítési tevékenységet folytató egyéni hitelesítő, hitelesítő szervezet vagy európai közösségi hitelesítő
személyében a tárgyévben változás történt.
(2) Az előhitelesítés célja, hogy a hitelesítő felmérje a hitelesítés szempontjából a kibocsátási engedéllyel és jelentéssel,
valamint a jóváhagyott nyomonkövetési tervvel kapcsolatban a tévedések és eltérések valószínűségét, valamint hogy
ennek alapján megtervezze a lefolytatandó hitelesítési eljárást. A hitelesítő az előhitelesítést a létesítményben
folytatott tevékenység vagy a légijármű üzemben tartó által folytatott tevékenység, az alkalmazott adatkezelő
rendszer, a szervezeti működés stratégiaelemzése és az adott létesítménnyel vagy légijármű üzemben tartóval
kapcsolatos hitelesítési kockázatelemzés figyelembevételével végzi.
(3) Annak érdekében, hogy az esetleges tévedések és eltérések még a hitelesítési terv végrehajtása előtt kijavításra
kerülhessenek, az előhitelesítés során fel kell mérni, hogy a létesítmény vagy a légijármű üzemben tartó
nyomonkövetési rendszerét a vonatkozó jogszabályok, a jóváhagyott nyomonkövetési terv, továbbá – kibocsátási
engedélyhez kötött tevékenység esetén – a kibocsátási engedély alapján alakították-e ki és működtették-e a tárgyév
folyamán. Kibocsátási engedélyhez kötött tevékenység esetén azt is fel kell mérni, hogy léteznek-e a kibocsátási
engedélyben szereplő kibocsátási forrásokon kívüli kibocsátási források.
(4) A hitelesítő a hitelesítési tevékenységgel érintett létesítmény vagy légijármű üzemben tartó kapcsán e rendelet
1. mellékletének megfelelő előhitelesítési eljárás keretében stratégiaelemzést és hitelesítési kockázatelemzést végez,
valamint ezek eredményeire figyelemmel előhitelesítői jelentést és hitelesítési tervet készít. Az 1. melléklet I. 3. pontja
szerint összefoglalt előhitelesítői jelentést csatolni kell a hitelesítői jelentéshez.
(5) Amennyiben a hitelesítő az előhitelesítés során eltérést állapít meg, erről haladéktalanul értesíti az üzemeltetőt vagy
a légijármű üzemben tartót, aki a feltárt eltéréseket köteles az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Főfelügyelőségnél (a továbbiakban környezetvédelmi hatóság) haladéktalanul bejelenteni és a 213/2006.
(X. 27.) Korm. rendelet 4. mellékletében meghatározott esetben kezdeményezni a kibocsátási engedély módosítását.
(6) Ha a hitelesítő az (5) bekezdés szerinti eljárása során úgy ítéli meg, hogy a bejelentés vagy engedélymódosítási
kérelem, illetve a felülvizsgált nyomonkövetési terv tárgyában a környezetvédelmi hatóság döntése nélkül
a nyomonkövetési rendszer alkalmazása lényeges eltérést vagy lényeges tévedést eredményezne, a hitelesítési
tevékenységet a környezetvédelmi hatóság döntéséig felfüggeszti.
6. Hitelesítési terv készítése 6. § (1) A hitelesítő a hitelesítési tevékenységgel érintett minden egyes létesítményre és légijármű üzemben tartóra külön
hitelesítési tervet készít, és azt tájékoztatásul haladéktalanul megküldi az üzemeltetőnek vagy légijármű üzemben
tartónak.
(2) A hitelesítési terv elkészítését minden esetben meg kell, hogy előzze a hitelesítési kockázatelemzés. A hitelesítési
tervet úgy kell meghatározni, hogy végrehajtásával a lehető legkisebbre csökkenjen a hitelesítési kockázat, valamint
a lehető legkisebb legyen a jelentett kibocsátási adatok bizonytalansága.
(3) A hitelesítési terv kötelező tartalmi elemeit e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(4) A hitelesítő köteles a hitelesítési tevékenysége során tudomására jutott újabb információk és adatok ismeretében
a hitelesítési terv folyamatos felülvizsgálatára, illetve szükség szerinti módosítására. A hitelesítési tervet minden
esetben módosítani kell, amennyiben az 5. § (5) bekezdésének megfelelően a kibocsátási engedély módosításra kerül,
és ez hatással van a hitelesítési terv valamely elemére. A hitelesítő a módosított hitelesítési tervet haladéktalanul
megküldi a létesítmény üzemeltetőjének és a légijármű üzemben tartónak.
(5) A hitelesítési tervet csatolni kell a hitelesítői jelentéshez.
7. A hitelesítési terv végrehajtása 7. § (1) A hitelesítő a hitelesítési tervet e rendelet 3. mellékletének megfelelően köteles végrehajtani.
(2) A hitelesítési terv végrehajtása során a hitelesítőnek folyamatosan figyelembe kell vennie a hitelesítési kockázatokat,
és az eljárás végén meg kell bizonyosodnia arról, hogy a hitelesítési eljárás során megfelelően kezelte-e azokat.
(3) A hitelesítő a hitelesítési terv végrehajtásakor minden esetben köteles vizsgálni, hogy az üzemeltető vagy légijármű
üzemben tartó a tárgyévben eltért-e a jóváhagyott nyomonkövetési rendszertől.
(4) Amennyiben a hitelesítő megállapítja, hogy a nyomonkövetési vagy az adatkezelési rendszer vagy annak alkalmazása
tévedésre vagy eltérésre vezet, tájékoztatja erről az üzemeltetőt vagy légijármű üzemben tartót, aki a feltárt
eltéréseket köteles a környezetvédelmi hatóságnál haladéktalanul bejelenteni.
(5) Ha a hitelesítő a (4) bekezdés szerinti eljárása során úgy ítéli meg, hogy nyomonkövetési rendszer alkalmazása
lényeges eltérést vagy lényeges tévedést eredményezne, a hitelesítési tevékenységet a környezetvédelmi hatóság
döntéséig felfüggeszti.
8. Belső vizsgálat 8. § (1) A hitelesítő a hitelesítői záradék és a hitelesítői jelentés véglegesítése előtt köteles belső felülvizsgálatot lefolytatni.
(2) A belső felülvizsgálat célja, hogy a hitelesítő ellenőrizze, a hitelesítési tevékenység lefolytatása a jogszabályi
előírásoknak megfelelően történt-e, valamint hogy elegendő információt nyújtson a hitelesítőnek a nevében
lefolytatott eljárások belső értékeléséhez és a hitelesítői záradék alátámasztásához.
(3) A belső felülvizsgálat lefolytatását e rendelet 4. melléklete szerinti tartalommal dokumentálni kell, amit
a környezetvédelmi hatóság felszólítására be kell mutatni.
9. Hitelesítői záradék 9. § (1) A hitelesítő a hitelesítési terv végrehajtását követően a kibocsátási jelentést és a tonnakilométer-adatokról szóló
jelentést hitelesítői záradékkal látja el, amelyben nyilatkozik arról, hogy
a) az általa vizsgált nyomonkövetési és adatkezelési rendszer megfelel-e a jóváhagyott nyomonkövetési tervnek és
a vonatkozó jogszabályoknak, továbbá kibocsátási engedélyhez kötött tevékenység esetén a kibocsátási
engedélynek, és ezen rendszerek alkalmazása vezetett-e tévedésre vagy eltérésre,
b) az általa vizsgált kibocsátási jelentésben és tonnakilométer-jelentésben szereplő, a tárgyévi teljes kibocsátásra
vonatkozó adatokban és tonnakilométer-adatokban van-e lényeges tévedés, továbbá
c) mennyi a létesítmény tárgyévi teljes kibocsátása, és az a valóságnak megfelel-e.
(2) A hitelesítői záradék lehet:
a) pozitív hitelesítői záradék,
b) megjegyzésekkel ellátott pozitív hitelesítői záradék vagy
c) negatív hitelesítői záradék.
(3) A hitelesítő pozitív hitelesítői záradékot készít, amennyiben arra a következtetésre jut, hogy az üzemeltető vagy
légijármű üzemben tartó a kibocsátások és tonnakilométer-adatok nyomonkövetését és az adatok kezelését
a jóváhagyott nyomonkövetési tervnek, valamint a vonatkozó jogszabályoknak, továbbá – kibocsátási engedélyhez
kötött tevékenység esetén – a kibocsátási engedélynek megfelelően végezte, a jelentett adatokban tévedés, valamint
eltérés nincs, így a kibocsátási jelentés hitelesen tartalmazza a tárgyévi teljes kibocsátást, illetve
a tonnakilométer-jelentés hitelesen tartalmazza a tonnakilométer-adatokat.
(4) A hitelesítő megjegyzésekkel ellátott pozitív hitelesítői záradékot készít, amennyiben arra a következtetésre jut, hogy
az üzemeltető vagy légijármű üzemben tartó a kibocsátások, illetve tonnakilométer-adatok nyomonkövetését és
az adatok kezelését a jóváhagyott nyomonkövetési tervnek, valamint a vonatkozó jogszabályoknak,
továbbá – kibocsátási engedélyhez kötött tevékenység esetén – a kibocsátási engedélynek megfelelően végezte,
a jelentett adatokban lényeges tévedés, valamint lényeges eltérés nincs, így a kibocsátási jelentés hitelesen
tartalmazza a létesítmény tárgyévi teljes kibocsátását, illetve a tonnakilométer-jelentés hitelesen tartalmazza
a tonnakilométer-adatokat.
(5) Megjegyzésekkel ellátott pozitív hitelesítői záradék esetén az üzemeltető és a légijármű- üzemben tartó – a hitelesítői
jelentésben javasolt intézkedéseket figyelembe véve – a feltárt tévedéseket, valamint eltéréseket legkésőbb
a tárgyévet követő év december 31-ig megszünteti.
(6) A hitelesítő negatív hitelesítői záradékot készít, amennyiben arra a következtetésre jut, hogy az üzemeltető vagy
légijármű üzemben tartó a kibocsátások és a tonnakilométer-adatok nyomon követését és az adatok kezelését nem
a jóváhagyott nyomonkövetési tervnek, valamint a vonatkozó jogszabályoknak, továbbá – kibocsátási engedélyhez
kötött tevékenység esetén – nem a kibocsátási engedélynek megfelelően végezte, és ez lényeges eltérést vagy
lényeges tévedést eredményezett a jelentett adatokban, és ez nem került kijavításra a záradék lezárásáig, így
a kibocsátási jelentés nem tartalmazza hitelesen a létesítmény tárgyévi teljes kibocsátását, illetve
a tonnakilométer-jelentés nem tartalmazza hitelesen a tonnakilométer-adatokat.
(7) Negatív hitelesítői záradék esetén az üzemeltető vagy légijármű üzemben tartó új kibocsátási jelentést, illetve
tonnakilométer-jelentést készít. A hitelesítő új eljárás keretében megvizsgálja, hogy az új kibocsátási jelentést, illetve
tonnakilométer-jelentést alapul véve a korábban lefolytatott hitelesítési kockázatelemzés alapján szükséges-e
a hitelesítési terv módosítása, majd a hitelesítési tevékenység ismételt lefolytatása.
(8) A hitelesítő gazdasági társaság által készített hitelesítői záradékot az eljárásban részt vett vezető hitelesítő szakértő és
a társaság képviseletére jogosult személy, a hitelesítői jelentést pedig az eljárásban részt vett hitelesítő szakértők írják
alá. Az egyéni hitelesítő által készített hitelesítői záradékot és hitelesítői jelentést az egyéni hitelesítő írja alá.
Az európai közösségi hitelesítő szervezet által készített hitelesítői záradékot a szervezet nevében hitelesítési
tevékenységet végző vezető hitelesítő szakértő és a szervezet vezető tisztségviselője, a hitelesítői jelentést pedig
az eljárásban részt vett hitelesítő szakértő írja alá.
(9) A hitelesítői záradékot a környezetvédelmi hatóság internetes honlapján közzétett adatlapon, az 5. melléklet
1. pontjában előírt tartalommal kell a tárgyévet követő év március 31-ig benyújtani.
10. Hitelesítői jelentés 10. § (1) A hitelesítő a hitelesítői jelentésben:
a) nyilatkozik a helyszíni vizsgálat megtörténtéről,
b) összefoglalja a tévedések és eltérések eseteit, valamint ezek együttes következményeit, továbbá
c) javaslatot tesz a nyomonkövetési rendszer olyan továbbfejlesztésére, amely elősegíti a jövőbeni kibocsátások
pontosabb meghatározását.
(2) A hitelesítői jelentést a környezetvédelmi hatóság internetes honlapján közzétett adatlapon, az 5. melléklet
2. pontjában előírt tartalommal kell a tárgyévet követő év március 31-ig benyújtani.
11. A hitelesítő adatkezelése 11. § (1) A hitelesítő hitelesítési tevékenységével kapcsolatos valamennyi adatot és dokumentumot köteles a hitelesítési eljárás
befejezését követően tíz évig megőrizni, és felhívásra a környezetvédelmi hatóság rendelkezésére bocsátani.
(2) A hitelesítő gazdasági társaság és az európai közösségi hitelesítő köteles az általa alkalmazott hitelesítési eljárások,
valamint a hitelesítési tevékenységgel kapcsolatos belső felülvizsgálat, felelősségi, adatkezelési és minőségirányítási
rendjét meghatározó szabályzatot készíteni, azt folyamatosan frissíteni, és felhívásra a környezetvédelmi hatóság
rendelkezésére bocsátani.
(3) Az egyéni hitelesítő köteles az általa alkalmazott adatkezelési és minőségirányítási eljárásokról felhívásra
a környezetvédelmi hatóság részére tájékoztatást adni.
12. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 13. §-a a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(3) Ez a rendelet
a) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikkének, 31. cikkének és az V. melléklet 1–16. pontjának,
b) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i
2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 13. pontjának és mellékletének
való megfelelést szolgálja.
(4) Ez a rendelet a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok
kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i
2007/589/EK bizottsági határozat I. melléklet 2.5. pont d) alpontjának, I. melléklet 2.1. pont e) és f) alpontjainak,
I. melléklet 4.3. pont 1. és 2. francia bekezdésének, I. melléklet 5.2. pont 5. francia bekezdésének, valamint I. melléklet
10.4.2. pontjának végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(5) Hatályát veszti az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenység szabályairól szóló
91/2007. (XI. 21.) KvVM rendelet.
13. § (1) Az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos egyes tevékenységek igazgatási szolgáltatási díjairól szóló
32/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(Igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni:)
„d) a nyomonkövetési tervek jóváhagyásáért.”
(2) Az R. mellékletének I. része az e rendelet 6. mellékletében foglaltak szerint módosul.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter