text:
13/2010. (XII. 27.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjai szolgálati viszonyának egyes szabályairól.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 342. §
(2) bekezdés 1., 2., 5., 7., 8., 13., 14., 17., 19. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek
kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § e) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) hivatásos állományú tagjaira (a továbbiakban:
pénzügyőr), valamint jogszabályban meghatározott esetekben a hivatásos állományból nyugállományba helyezett
tagjaira, továbbá törvényben meghatározott esetben és körben a NAV hivatásos és nyugállományú tagjainak
hozzátartozóira terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet VI. fejezete és 92. §-a alkalmazásában:
1. munkavégzéssel járó egyéb jogviszony: a pénzügyőr szolgálati viszonyon kívüli jövedelemszerző tevékenysége;
2. jövedelemszerző tevékenység különösen:
a) a munkaviszony, megbízási jogviszony keretében történő munkavégzés,
b) gazdasági társaságban személyes közreműködési kötelezettséggel járó tagsági, vezető tisztségviselői, felügyelő
bizottsági tagsági viszony keretében kifejtett tevékenység,
c) a Hszt. összeférhetetlenségi szabályai szerint – figyelemmel a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi
CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.) 34. §-ára és 95. §-ára – bejelentési kötelezettség alá eső jogviszony,
tevékenység,
d) a szövetkezeti tagok munkavégzése, illetve a szövetkezetben vezető tisztségviselői, felügyelő bizottsági tagsági
viszony keretében kifejtett tevékenység,
e) a munkavégzésre irányuló más jogviszonyok alapján végzett tevékenység;
3. szolgálati idő: a szolgálati jogviszony keretében történő rendszeres munkavégzés ideje.
II. FEJEZET
SZOLGÁLATI VISZONY LÉTESÍTÉSE 3. Munkáltatói jogok
3. § A NAV tv.-ben meghatározott kiemelt munkáltatói jogkörökön kívüli munkáltatói jogokat a NAV tv. 10–11. §
rendelkezései szerint a szervek vezetői gyakorolják a 2. mellékletben foglaltak szerint.
4. Szolgálati viszony létesítése 4. § (1) Szolgálati viszony állományba vételi eljárás keretében létesíthető. A jelentkezést a NAV azon központi, középfokú,
illetve alsó fokú szervének személyügyi feladatot ellátó egységéhez kell címezni, ahová a jelentkező a felvételét kéri.
A jelentkezéshez önéletrajzot kell mellékelni.
(2) Az állományba vételi eljárás megkezdésekor a Hszt.-ben előírt feltételeket igazoló – eredetiben bemutatott és egy
egyszerű másolati példányban csatolt – okiratokon, illetve a Hszt.-ben előírt hozzájárulásokon, nyilatkozatokon túl be
kell mutatni:
a) a Társadalombiztosítási Azonosító Jelről (TAJ) szóló igazolást,
b) az adóazonosító jelről szóló adóigazolványt,
c) a korábbi foglalkoztatási jogviszonyairól szóló igazolásokat.
(3) A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi
XLV. törvény szerinti nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatójának a hivatásos szolgálati viszony vállalását tartalmazó
nyilatkozatot kell tennie.
(4) A szolgálati viszony létesítése törvényekben és egyéb jogszabályokban előírt feltételeinek meglétét a szolgálati
elöljáró intézkedése alapján, a személyügyi szerv köteles ellenőrizni, ellenőriztetni.
5. § A szolgálati jogviszony létrejötte esetén az aláírt eskü, fogadalmi okmány egy példányát a felvett személynek kell
átadni, egy példányát pedig a kinevezési okmány mellékleteként, a személyi anyag részeként kell kezelni.
5. Képesítési követelmények 6. § (1) A hivatásos állományba történő felvétellel egyidejűleg őrmesteri, zászlósi rendfokozatba az nevezhető ki, aki az adott
beosztás ellátásához szükséges legalább középiskolai végzettséggel rendelkezik.
(2) Felvételével egyidejűleg hadnagyi rendfokozatba az nevezhető ki, aki felsőoktatási intézményben a munkaterületnek
megfelelő felsőfokú végzettséget szerzett.
(3) Az (1)–(2) bekezdés alkalmazásban a magyar oktatási intézményben szerzett középiskolai végzettséggel, illetve
felsőfokú végzettséggel egy tekintet alá esik az a külföldi oktatási intézményben szerzett végzettség, amelyet
a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény alapján egyenértékűnek elismertek vagy
honosítottak.
(4) Az egyes beosztásokat, az azokhoz kapcsolódó rendfokozati maximumokat és a beosztásokhoz szükséges képesítési
követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
7. § (1) A hivatásos állomány tagjának felvételét követően, a próbaidő alatt a Hszt. 41. § (2) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően előképző tanfolyamot kell végeznie.
(2) A pénzügyőrt az állományba történő felvételével egyidejűleg, határidő kitűzésével, az 1. mellékletben, az adott
beosztás ellátásához meghatározott, a NAV belső képzése keretében megszerezhető szakmai (alapfokú, középfokú)
végzettség megszerzésére kell kötelezni.
(3) Mentesül az (1) bekezdésben meghatározott előképző tanfolyam elvégzésének, valamint a (2) bekezdésben
meghatározott szakmai végzettség megszerzésének kötelezettsége alól, aki a Rendőrtiszti Főiskola nappali tagozatán,
vámigazgatás szakon, bűnügyi igazgatási szak pénzügyi nyomozó szakirányán, vagy rendészeti igazgatási szak vámés jövedékigazgatási szakirányán szerzett felsőfokú állami iskolai végzettséget.
(4) Mentesül az 1. mellékletben, az adott beosztás betöltéséhez előírt (2) bekezdés szerinti szakmai végzettség
megszerzésének kötelezettsége alól az, aki
a) a Budapesti Corvinus Egyetem Közigazgatástudományi Kar Államigazgatási Továbbképző Intézet (továbbá
jogelőd intézményei) vámigazgatás szakirányán,
b) a Károly Róbert Főiskola (továbbá jogelőd intézményei) gazdálkodási vagy pénzügy és számvitel szak
vámigazgatási, jövedék- és vámigazgatási szakirányán, vagy
c) a Budapesti Gazdasági Főiskola (továbbá jogelőd intézményei) Pénzügyi és Számviteli Főiskolai Kar pénzügy szak
vám- és jövedéki szakirányán
szerzett felsőfokú végzettséget. 8. § (1) A 7. § (1)–(2) bekezdésben meghatározott szakmai képzések, valamint a tovább- és átképzések megszervezését,
lebonyolítását a NAV Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete végzi.
(2) Az előképző tanfolyam célja, hogy a pályakezdő a felvételét követően alapvető ismereteket szerezzen a NAV-ról, annak
felépítéséről, valamint elsajátítsa a pénzügyőr alapvető jogait és kötelezettségeit.
(3) Az alapfokú szaktanfolyam célja olyan pénzügyőrök képzése, akik általános ismeretek birtokában alkalmasak arra,
hogy a NAV pénzügyőrök által ellátható szakmai területén szolgálatot teljesítsenek.
(4) A középfokú szaktanfolyam célja az alapfokú szaktanfolyam keretében elsajátított ismeretek adott szakterületnek
megfelelő szakosítása, a szakterületnek megfelelő szakmai tudásanyag elsajátítása.
(5) A pénzügyőr a beosztásához előírt szakmai végzettség megszerzését követően a szakterületének megfelelő
rendszeres, továbbá a szolgálati feladatok ellátása szempontjából jelentős jogszabályváltozásokat követően eseti
továbbképzéseken, átképzéseken történő részvételre kötelezhető.
(6) Az összevont (alap- és középfokú) vám- és pénzügyőri szaktanfolyam alap- és középfokú szakmai végzettséget adó
tanfolyamnak minősül.
6. Hivatásos állományba történő visszavétel 9. § A hivatásos állományába történő visszavétel esetén a szolgálati idő számításánál a Hszt. 328. §-ának előírásait kell
megfelelően alkalmazni azzal, hogy a korábbi szolgálati viszony során már beszámított szolgálati időt tényleges
szolgálati időnek kell tekinteni.
III. FEJEZET
SZOLGÁLATI VISZONY MÓDOSÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS ESETEI 7. Beosztásból felmentés, más beosztásba kinevezés, áthelyezés
10. § (1) A szolgálati viszony módosítása a szolgálati elöljáró kezdeményezésére a szolgálat érdekére tekintettel, vagy
a pénzügyőr kérelmére történik. Ez esetekben új okmányt – parancsot, határozatot – kell készíteni.
(2) A szolgálat érdekében történő áthelyezés a Hszt. 47. § (2) bekezdésében rögzített korlátozás betartásával azonos vagy
magasabb beosztásba történhet.
11. § A pénzügyőr kérelem alapján történő áthelyezése elsősorban családi, szociális vagy egyéb méltánylandó indok
alapján, de a szolgálati érdek sérelme nélkül történhet. A kérelmet írásban, a szolgálati út betartásával
az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani, aki köteles a kérelmezőt döntéséről tájékoztatni, vagy
a hatáskörét meghaladó ügyben a kérelmet javaslatával együtt a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz
továbbítani.
12. § (1) A vezetői beosztásból történő felmentést írásban kell elrendelni, és annak átadásáról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) A Hszt. 245/D. § (2) bekezdés szerinti beosztás felajánlását személyes megbeszélés keretében kell végrehajtani,
amelyről jegyzőkönyvet kell készíteni, és egy példányát az érintett részére át kell adni.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti megbeszéléseken részt kell venni az érintettnek, az állományilletékes parancsnoknak vagy
a szolgálati elöljárónak, valamint a személyügyi szerv vezetőjének és amennyiben az érdekelt igényli, a szakszervezet
képviselőjének.
13. § (1) Azonos vagy magasabb beosztásba a pénzügyőr csak abban az esetben nevezhető ki, ha megfelel a beosztásához
szükséges, az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek. Áthelyezés esetén a pénzügyőr az új szakterületnek
megfelelő átképzésre kötelezhető.
(2) Az állományilletékes parancsnok a Hszt. 44. § (1) bekezdés b), e), f) pontjai alapján beosztás hiánya miatt rendelkezési
állományban lévők részére köteles meghatározni a szolgálatteljesítés helyét, és számukra képzettségüknek,
végzettségüknek, továbbá a Hszt. 44. § (1) bekezdés f) pontja esetében egészségi, pszichikai és fizikai állapotuknak
megfelelő, ideiglenes feladatot biztosítani.
8. Vezénylés 14. § (1) Nem minősül külföldi szolgálatra vezénylésnek, ha a pénzügyőr nemzetközi szerződés alapján külföldön létesített
szolgálati helyen teljesít szolgálatot. Ilyen esetben a Hszt. 322. § (2) bekezdésben foglalt külföldi szolgálati helyi pótlék
illeti meg.
(2) A vezénylés elrendelésére a középfokú vámszerv felügyelete alá tartozó igazgatóságok között a középfokú vámszerv
főigazgatója, a regionális bűnügyi igazgatóságok között, továbbá az Áru- és Bűnjelkezelő Hivatal és a Bűnügyi
Főigazgatóság vagy a regionális bűnügyi igazgatóságok között a bűnügyi főigazgató, egyéb esetekben a NAV elnöke
jogosult.
IV. FEJEZET
SZOLGÁLATI VISZONY MÓDOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS ESETEI 9. Más fegyveres szervhez történő áthelyezés
15. § A Hszt. hatálya alá tartozó fegyveres szervek közötti áthelyezésről – ha azt törvény nem utalja miniszteri hatáskörbe –
az érintettek megállapodása alapján az átadó országos parancsnok (elnök), az állományba vételről, a beosztásba
helyezésről és a járandóság megállapításáról az átvevő országos parancsnok (elnök) rendelkezik.
10. Szolgálati viszony szünetelése 16. § (1) A pénzügyőr szolgálati viszonyának a Hszt. 51. § (1) bekezdés szerinti szüneteltetése esetén beosztása csak
ideiglenesen, megbízással tölthető be.
(2) Amennyiben a szolgálati viszony szüneteltetésére a próbaidő alatt kerül sor, a kinevezésben rögzített próbaidő
befejező időpontját nem kell módosítani.
V. FEJEZET
SZOLGÁLATI VISZONY MEGSZÜNTETÉSE, MEGSZűNÉSE 11. Közös megegyezés
17. § (1) A szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetésére irányuló kezdeményezést egyik félnek sem kell
indokolnia.
(2) A közös megegyezésre irányuló javaslatot vagy kérelmet a szolgálati elöljáró soron kívül köteles felterjeszteni
a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz.
12. Lemondás 18. § (1) A szolgálati viszonyról történő lemondást – a szolgálati elöljáró útján – írásban kell előterjeszteni az állományilletékes
parancsnokhoz. A lemondást nem kell indokolni.
(2) A lemondást a szolgálati elöljáró soron kívül köteles felterjeszteni az állományilletékes parancsnokhoz.
13. Felmentés 19. § (1) A felmentésről szóló parancsot legkésőbb a felmentés kezdő időpontja előtti munkanapon kell a pénzügyőrnek
átadni.
(2) Az egészségi alkalmatlanság megállapítása csak a NAV Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézetén belül működő
Felülvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: FÜV Bizottság) döntése alapján történhet. Ilyen esetben a FÜV Bizottság
a Hszt. 75/A. § (2) bekezdés b) pontja szerinti adatokat tartalmazó iratát kell a felmentésről szóló parancshoz,
határozathoz mellékelni.
(3) Amennyiben a nemzetbiztonsági ellenőrzés során a pénzügyőrt érintő kockázati tényező merül fel,
az állományilletékes parancsnok köteles mérlegelni az érintettnek az adott beosztásban és a hivatásos szolgálati
viszonyban tartásának kérdését, azonban a biztonsági szakvélemény megállapításával szemben benyújtott panasz
jogerős elbírálásáig a beosztás betöltéséről vagy a szolgálati viszony megszüntetéséről nem lehet dönteni.
(4) Akivel szemben az ellenőrzés során felmerült kockázati tényező, vagy az az ellen benyújtott panasz jogerős elbírálása
alapján az állományilletékes parancsnok a beosztás ellátására vonatkozó alkalmatlanságot állapít meg, a szolgálati
viszony megszüntetése iránt soron kívül intézkedni kell.
20. § A beosztás ellátására való alkalmatlanságnak a minősítésen alapuló megállapítására – az egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmatlanság kivételével – csak a minősítés alapján a szolgálattal összefüggő tevékenységben jelentkező konkrét
hibák, mulasztások megjelölésével van mód. A minősítés abban az esetben lehet a szolgálati viszony
megszüntetésének jogalapja, ha a feltárt hibák ismétlődtek, az azok kijavítására adott határidő eredménytelenül telt
el, vagy a mulasztások súlyossága miatt az érintett további hivatásos állományban tartása sértené a NAV érdekeit.
Az alkalmatlanság megállapítása előtt biztosítani kell az érintett és képviselőjének meghallgatását, és arról
jegyzőkönyvet kell készíteni.
14. A szolgálati viszony megszűnése a törvény erejénél fogva
21. § (1) A társadalombiztosítási szabályok szerint a pénzügyőr születési éve alapján irányadó öregségi nyugdíjkorhatár elérése
 miatt a szolgálati viszony megszüntetését az öregségi nyugdíjkorhatár elérésének napjával kell elrendelni, egyben
intézkedni kell a nyugdíjjogosultság időpontjának megállapítására.
(2) A szolgálati viszonynak a Hszt. 59. § (1) bekezdés c) pontja, illetve e) pontja értelmében történő megszüntetése esetén
a parancsban rögzíteni kell, hogy a mandátum lejárta után, illetve állami vezetői megbízatásából eredő hatáskörei
gyakorlásának megszűnését követően az érintett 30 napon belül előterjesztett kérelme esetén, a NAV-ot visszavételi
kötelezettség terheli.
15. A szolgálai viszony megszüntetésével, megszűnésével kapcsolatos közös szabályok
22. § (1) Amennyiben a szolgálati jogviszony a Hszt. 53. § a), c), d) pontja vagy a Hszt. 59. § (1) bekezdésének a) pontja alapján
szűnik meg, a szolgálati viszony megszüntetése előtt az érintettel beszélgetést kell folytatni, amelyen a szolgálati
elöljárónak és az illetékes személyügyi szerv megbízottjának – és az érintett kérelme esetén a szakszervezet
képviselőjének – kell részt venni. A beszélgetésen tisztázni kell valamennyi jogi, személyi és anyagi kérdést.
A beszélgetésről emlékeztetőt kell készíteni, amit a résztvevők aláírnak, s azt a személyi anyag részeként kell kezelni.
(2) Amennyiben a szolgálati viszony a Hszt. 59. § (1) bekezdés a) pontja alapján szűnik meg, úgy az érintettel legalább
három hónappal előbb kell az (1) bekezdés szerinti beszélgetést lefolytatni.
(3) A szolgálati viszony megszüntetésének időpontját úgy kell meghatározni, hogy a szükséges okmányok előkészítésére
megfelelő idő álljon rendelkezésre, és a szolgálati viszony megszüntetése során intézkedésre jogosult szervek azokat
a jogviszony megszűnése előtt legalább 15 nappal megkapják.
(4) A szolgálati viszony próbaidő alatt azonnali hatállyal történő megszüntetése esetén az erről szóló parancsot
a megszüntetés napján kell a pénzügyőrnek átadni.
23. § (1) A személyügyi szervnek gondoskodnia kell a szolgálati viszonyra vonatkozó igazolás és más okmányok előkészítéséről,
az érintettnek való átadásáról, és a szolgálati igazolvány, valamint az egyéb visszaadási kötelezettséggel átvett dolgok
bevonásáról.
(2) A pénzügyi szervnek gondoskodnia kell a törvényben meghatározott, továbbá a szolgálati viszony megszüntetését
elrendelő parancsban, határozatban rögzített járandóságok kifizetéséről és a szolgálati viszonyra vonatkozó igazolás
kiadásáról.
VI. FEJEZET
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG 24. § A pénzügyőr kérelme alapján, méltányolható esetben a NAV elnökének javaslatára a NAV felügyeletét ellátó miniszter
engedélyezheti a közeli hozzátartozóval közvetlen szolgálati elöljárói-alárendelti viszonyba kerülést. A munkáltatói
jogkört gyakorló elöljáró részére ilyen engedély nem adható.
25. § (1) A pénzügyőr a Hszt. 65. §-ában és 316. §-ában meghatározottaknak megfelelően – a szolgálati viszonyából eredő
kötelezettségei maradéktalan teljesítése mellett létesíthet munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyt.
(2) A szolgálati viszonyból eredő kötelezettségek maradéktalan teljesítésének sérelme akkor állapítható meg, ha
a munkavégzéssel járó egyéb jogviszonya miatt a pénzügyőr a beosztása szerinti feladatát nem tudja a vele szemben
támasztható elvárásoknak megfelelően ellátni, vagy ha e miatt egyes szolgálati feladatok ellátásával – ideértve
a túlszolgálatot és a készenlétet is – rendszeresen nem lehet megbízni.
26. § Nem engedélyezhető a NAV hivatásos állomány tagja részére a munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítése, ha
a) az a NAV tekintélyét veszélyezteti,
b) a munkavégzés a NAV-ra vonatkozó, jogszabályban meghatározott feladatokhoz kapcsolódik, illetve azokkal
ellentétes vagy azok végrehajtását veszélyezteti, akadályozza, c) a tevékenység a NAV-nál használt, hozzáférhető nyilvántartások felhasználásával történne, vagy olyan
ügyintézésre vonatkozik, amelyben a NAV, mint hatóság jár el,
d) a tevékenység folytán a hivatásos állomány tagja, illetve a tevékenységet biztosító szervezet a NAV-al kerülne
gazdasági, pénzügyi elszámolási viszonyba,
e) a tevékenység a hivatásos állomány tagjának munkaköri kötelességéből fakadó szolgálati feladata,
f) az engedélyezni kért tevékenység folytatása szolgálati időbe esik,
g) az a pénzügyőr szolgálati viszonyából fakadó és a beosztásával járó szolgálati feladatai ellátását veszélyezteti,
h) a végzendő tevékenység harmadik személyről információ gyűjtésére irányul.
27. § (1) A munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítését vagy módosítását – ide nem értve a (7) bekezdés szerinti esetet –
az állományilletékes parancsnok engedélyezi.
(2) A munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésére, módosítására vonatkozó kérelmet szolgálati úton, írásban kell
benyújtani. Az engedély megszerzéséig munkavégzéssel járó egyéb jogviszony nem létesíthető, erre irányuló
tevékenység nem folytatható.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező természetes személyazonosító adatait,
b) szolgálati helyét, beosztását,
c) milyen jogviszony alapján, milyen szervnél, milyen minőségben, milyen időtartamban, milyen munkarendben
kíván munkát végezni.
(4) A kérelem tárgyában hozott döntéséről az állományilletékes parancsnok 30 napon belül köteles a pénzügyőrt
értesíteni. Az elutasító döntést indokolni köteles.
(5) Amennyiben a kérelmező a (3) bekezdésben meghatározott adatokról nem nyilatkozik, kérelmét el kell utasítani.
(6) A munkavégzéssel járó egyéb jogviszony engedélyezéséről, módosításáról, vagy a kérelem elutasításáról írásban kell
rendelkezni. Az engedélyezés határozott vagy határozatlan időtartamra történhet.
(7) A NAV tv. 34. §-a és 95. §-a szerinti esetben a kérelmet – a szolgálati út betartásával – a NAV elnökéhez kell
előterjeszteni. A (2)–(6) bekezdést egyebekben megfelelően alkalmazni kell.
28. § (1) Az engedélyhez, illetve bejelentéshez kötött munkavégzéssel járó egyéb jogviszony befejezését vagy –
az e rendeletben foglaltakra figyelemmel – lényeges, utóbb bekövetkező változását az állományilletékes
parancsnoknak, illetve a NAV tv. 34. § és 95. §-a szerinti esetben – a szolgálati út betartásával – a NAV elnökének
írásban, haladéktalanul jelenteni kell.
(2) A pénzügyőr a Hszt. 66. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségének írásban köteles eleget tenni.
(3) Az állományilletékes parancsnok a Hszt. 66. § (1) bekezdésében meghatározott az összeférhetetlenség
megszüntetésére vonatkozó felszólítását írásban köteles megtenni.
(4) Ha a pénzügyőr az összeférhetetlenségi okot a Hszt. 66. § (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül
megszüntette, azt írásban köteles állományilletékes parancsnokának jelenteni. VII. FEJEZET
HIVATÁSOS ÁLLOMÁNY ELŐMENETELE
16. Beosztásban és rendfokozatban történő előremenetel 29. § A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró és a személyügyi szerv együttesen kötelesek biztosítani, hogy a pénzügyőr
megfelelő tájékoztatást kapjon az előmenetelhez szükséges követelményekről.
30. § A magasabb beosztásba történő kinevezés feltétele, hogy a pénzügyőr az adott beosztás ellátásához szükséges,
az 1. mellékletben meghatározott képesítési követelményekkel rendelkezzen.
31. § (1) Azon rendfokozatokból, ahol várakozási idő nincs meghatározva, az előléptetés soron kívülinek minősül.
(2) A soron kívüli előléptetésre a javaslatot tisztek, főtisztek esetében az állományilletékes parancsnok terjeszti elő a NAV
elnökéhez. 32. § (1) A következő fizetési fokozatba történő előresorolást a fizetési fokozatban eltöltött szolgálati idő alapján,
az esedékesség hónapjának első napjával kell végrehajtani.
(2) A besorolás alapjául szolgáló szolgálati idővel kapcsolatos bármely változás (pl. utólagos beszámítás, korrekció) az azt
igazoló okmányok benyújtása időpontjától vehető figyelembe a besorolás szempontjából.
17. A szolgálat ellátásának értékelése 33. § (1) A pénzügyőr felkészültségét, szakmai teljesítményét, rendszeres továbbképzésben elért eredményét, személyiségi és
magatartásbeli jellemzőit – a nyugdíjkorhatár elérését megelőző 5 év kivételével – minősítés, vagy szolgálati jellemzés
formájában a Hszt.-ben meghatározottak szerint értékelni kell.
(2) A zászlósok és tiszthelyettesek esetében a szolgálati jellemzést az 5 év eltelte előtt is el kell készíteni a Hszt. 82. §
(1) bekezdésében felsorolt esetekben.
(3) A Rendőrtiszti Főiskola nappali tagozatos, a NAV hivatásos állományába tartozó hallgatóiról, valamint a NAV Képzési,
Egészségügyi és Kulturális Intézete szaktanfolyamainak hivatásos állományú hallgatóiról tanulmányaik befejezésekor
tanulmányi jellemzést kell készíteni.
(4) Az elkészült minősítést, szolgálati jellemzést ismertetése előtt azt érintettnek megismerés céljából úgy kell kiadni,
hogy annak tanulmányozására megfelelő idő álljon a rendelkezésére. A pénzügyőr kérésére a minősítést, szolgálati
jellemzést észrevételezés végett az illetékes érdekképviseleti szervnek is meg kell küldeni.
(5) A minősítés, illetve szolgálati jellemzés ismertetésén az illetékes személyügyi szerv képviselőjének is részt kell venni.
Az érintett írásos észrevételét a minősítéshez vagy a szolgálati jellemzéshez csatolni kell. Tájékoztatni kell az érintettet
arról, hogy a minősítés általa valótlannak tartott vagy személyiségi jogát sértő megállapítása ellen jogorvoslattal élhet.
(6) A pénzügyőr szolgálati viszonyát érintő intézkedéseknél a minősítést, szolgálati jellemzést kell alapul venni.
18. Pályázati rendszer 34. § (1) A szolgálati beosztásban történő előmenetelt a munkáltatói jogokat gyakorló vezető kiválasztással vagy pályázat
kiírásával is biztosíthatja.
(2) A pályázat meghirdetése és a benyújtási határidő között legalább 30 napnak kell eltelnie.
35. § (1) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a meghirdetett szolgálati beosztás megnevezését és a szolgálati hely címét,
b) a szolgálati beosztás ellátásával kapcsolatos főbb feladatokat,
c) a szolgálati beosztás betöltésének kezdő időpontját,
d) a szolgálati beosztás ellátásához előírt képesítési és egyéb követelményeket,
e) a pályázat tartalmára és mellékleteire vonatkozó követelményeket,
f) a pályázat benyújtásának helyét és határidejét, továbbá az elbírálás várható időpontját,
g) a pályázattal kapcsolatos felvilágosításra jogosult nevét, címét és telefonszámát.
(2) A pályázatnak tartalmaznia kell a pályázó részletes szakmai önéletrajzát, iskolai végzettségét, szakképzettségét
igazoló okmányokat, a majdani munkájára vonatkozó elképzeléseit ismertető pályamunkát és a megpályázott
beosztás betöltésével kapcsolatos esetleges feltételeit, igényét.
(3) A pályázathoz mellékelni kell a pályázati feltételekben meghatározott képesítési követelményeket igazoló
bizonyítványok (oklevelek) másolatát és a pályázati felhívásban meghatározott egyéb kellékeket.
36. § (1) A pályázatokat bizottság bírálja el.
(2) A bizottság 5 tagból és a bizottság elnökéből áll.
(3) A bizottság tagjait
a) a Központi Hivatalnál a NAV elnöke,
b) a Bűnügyi Főigazgatóságon, az Informatikai Intézetnél, az Integrált Informatikai és Telekommunikációs
Intézetnél, a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézetnél, továbbá a középfokú vámszerveknél a főigazgató
írásban bízza meg.
(4) A Bűnügyi Főigazgatóság középfokú szerveinél és alsó fokú szervénél kiírt pályázatot a Bűnügyi Főigazgatóságon
működő bizottság, az alsó fokú vámszervhez kiírt pályázatot a felettes középfokú vámszervnél működő bizottság
bírálja el. Az e bekezdés szerinti esetben a bizottság egyik tagja az érintett alsó fokú vámszerv, illetve a Bűnügyi
Főigazgatóság érintett középfokú szervének igazgatója, vagy igazgatóhelyettese, a Bűnügyi Főigazgatóság alsó fokú
szervénél kiírt pályázat esetén az alsó fokú szerv kirendeltségvezetője.
(5) A bizottság elnöke 36. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a NAV elnöke vagy az általa megbízott személy, a 36. §
(3) bekezdés b) pontja és a (4) bekezdés szerinti esetben a főigazgató, vagy a főigazgató döntése alapján az ezzel
megbízott főigazgató-helyettes.
37. § (1) A bizottság ülését a 36. § (3) bekezdés szerinti szerv személyügyi szerve készíti elő.
(2) A személyügyi szerv az előkészítés során:
a) összeállítja a pályázók névjegyzékét,
b) megvizsgálja, hogy a beérkezett pályázatok és mellékleteik megfelelnek-e a követelményeknek,
c) felhívást intéz a pályázóhoz az esetleges hiányok pótlására,
d) gondoskodik a bizottsági tagok és a pályázati követelményeknek megfelelő pályázók meghallgatásra történő
meghívásáról. 38. § (1) A bizottság ülése zárt, azon a bizottság elnökén, tagjain, a jegyzőkönyvvezetőn és – meghallgatásának idejére –
a meghívott pályázón kívül más nem vehet részt.
(2) A bizottság a pályázatok értékelése és a meghívott pályázók személyes meghallgatása alapján foglal állást.
(3) Nem vehet részt a pályázat elbírálásában a pályázó, a pályázó hozzátartozója, valamint akitől annak tárgyilagos
megítélése egyéb okból nem várható el.
(4) A bizottság határozatképes, ha ülésén a bizottság elnöke és legalább három tag jelen van. A bizottság állásfoglalását
nyílt szavazással és egyszerű többséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) A bizottság üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, melyhez mellékelni kell a pályázók névjegyzékét és a bizottsági tagok
megbízását. A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a bizottság ülésének helyét, időpontját, a bizottság jelenlévő tagjainak és a jegyzőkönyvvezetőnek a nevét,
b) a meghívott és megjelent pályázók nevét és címét,
c) a bizottság tagjainak a pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményét, a sorrendiséget illető állásfoglalását és
annak rövid indoklását, valamint ezek összegzése alapján a bizottság kinevezésre vonatkozó javaslatát.
39. § (1) A pályázatot elnyert pénzügyőr beosztásba történő kinevezésről a kinevezési jogkörrel rendelkező munkáltatói jogkör
gyakorlója dönt.
(2) Ha a pályázat eredménytelen volt, új pályázatot lehet kiírni, vagy a szolgálati elöljáró kezdeményezheti a beosztás
kiválasztás útján történő betöltését is.
(3) A 37. § (1) bekezdés szerinti személyügyi szerv köteles a döntést követő 30 napon belül minden pályázót pályázata
eredményéről értesíteni, egyúttal részükre a pályázati anyagot visszaküldi.
VIII. FEJEZET
SZOLGÁLATTELJESÍTÉSI IDŐVEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 40. § (1) A pénzügyőrök munkaszüneti napok körüli munkarendjére a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
125. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján kiadott jogszabályban foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A munkaközi szünet napi harminc perc. 19. Ügyelet, készenlét, túlszolgálat
41. § (1) Az ügyeleti szolgálat lehet állandó – folyamatos és folytonos, megszakítás nélküli – vagy eseti szolgálat. A készenlét
szolgálatteljesítési időn kívüli eseti szolgálat.
(2) Az állandó ügyeleti szolgálatot a pénzügyőr szolgálati beosztása alapján, az eseti ügyeleti szolgálatot külön parancs,
vagy utasítás szerint – szolgálatvezénylés alapján – teljesíti.
(3) Készenlét esetén a pénzügyőr külön paranccsal vagy utasítással előre meghatározott – szolgálati helyen kívüli –
helyen, módon és ideig köteles munkavégzésre készen állni.
42. § (1) A túlszolgálatot szolgálati parancsban (irodai szolgálat esetén elrendelővel) kell elrendelni, s azt az érintettel
a túlszolgálat megkezdése előtt legalább 24 órával közölni kell. Amennyiben a túlszolgálat előre nem tervezhető
okból, a Hszt. szerinti rendkívüli eset miatt következik be, úgy a túlszolgálat közlésénél ettől a határidőtől el lehet
tekinteni, azonban a túlszolgálat keletkezését követő napon a túlszolgálat elrendelését szolgálati parancsban
(elrendelőben) rögzíteni kell.
(2) A túlszolgálat – ide nem értve, ha a túlszolgálat elrendelésére a Hszt. szerinti rendkívüli eset miatt kerül sor – akkor
rendelhető el, ha ahhoz a NAV elnöke elő zetesen hozzájárult. A rendkívüli eset miatt elrendelt túlszolgálatot a NAV
elnökének utólagosan – a szolgálati úton keresztül – haladéktalanul jelenteni kell.
(3) A túlszolgálatot elrendelő szolgálati parancsban (elrendelőben) a túlszolgálat célját és időtartamát is meg kell jelölni.
(4) A túlszolgálat elrendelése esetén is biztosítani kell a pénzügyőr részére a Hszt. 86. § (3) bekezdése szerinti legalább
8 órás pihenőidőt a napi szolgálati tevékenység befejezése és a másnapi szolgálatteljesítés megkezdése között.
43. § (1) Kizárólag a 42. §-ban foglaltak szerint elrendelt túlszolgálatért jár szabadidő vagy díjazás.
(2) A 150 órán belüli túlszolgálat pénzbeli megváltását az állományilletékes parancsnok akkor engedélyezheti, ha
a szükséges pénzügyi fedezet erre elő zetesen biztosításra kerül, és ahhoz a NAV elnöke elő zetesen hozzájárul.
20. A szabadság nyilvántartásának, kiadásának szabályai 44. § (1) A pénzügyőrt az őt megillető szabadság mértékéről az alapnyilvántartást vezető személyügyi szervnek évente
tájékoztatnia kell.
(2) A Hszt. 97. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével szolgálati helyenként szabadságolási ütemtervet kell
készíteni.
(3) A szabadság kiadásánál az ötnapos munkahét munkanapjait kell szabadságként figyelembe venni. A folyamatos
szolgálatot ellátók és a váltásos munkarendben dolgozók esetében a szabadság kiadása a szolgálati napok
figyelembevételével történik.
21. Tanulmányokkal, képzésekkel kapcsolatos szabályok 45. § A tanulmányi szerződésben a pénzügyőr az oktatási intézmény igazolása alapján tanulmányi költségtérítésben és
tanulmányi munkaidő-kedvezményben, vagy kizárólag tanulmányi munkaidő-kedvezményben részesíthető.
IX. FEJEZET
ÉRDEMEK ELISMERÉSE 46. § (1) A pénzügyőr szolgálati feladatai kiemelkedő teljesítéséért, valamint hosszabb időn át eredményesen ellátott
szolgálatáért elismerésben részesíthető.
(2) A NAV elnöke az alábbi elismerések adományozására jogosult:
a) fizetési fokozatban eltöltendő várakozási időnek 1 évvel történő csökkentése,
b) fizetési fokozatban egy fizetési fokozattal történő előresorolás,
c) soron kívüli előléptetés,
d) pénzjutalommal járó vagy nem járó elnöki dicséret,
e) pénz- vagy tárgyjutalom.
(3) A főigazgató és az igazgató az alábbi elismerések adományozására jogosult:
a) dicséretként pénzjutalom,
b) főtörzszászlósig soron kívüli előléptetés,
c) szóban vagy írásban dicséret.
(4) Az elnök által adományozható tárgyjutalom lehet:
a) Szent Máté Érem Arany vagy Ezüst fokozata,
b) Pénzügyőr Díszszablya,
c) Pénzügyőr Dísztőr,
d) Pénzügyőr Aranygyűrű,
e) minden 50. életévét betöltő pénzügyőrnek az alkalomnak megfelelő tárgyjutalom.
47. § (1) A 46. §-ban felsorolt elismerések a Nemzetközi Vámnap (január 26.), a Magyar Köztársaság állami és nemzeti ünnepei
(március 15., augusztus 20., október 23.), vagy rendkívüli, kiemelkedő szolgálatteljesítés, eltöltött szolgálati évek,
nyugállományba vonulás vagy 50. születésnap alkalmából adományozhatók.
(2) A NAV felügyeletét ellátó miniszteri és az elnöki elismerésekre vonatkozó javaslatot a tervezett átadás előtt másfél
hónappal köteles az igazgató és a főigazgató a NAV Központi Hivatalához felterjeszteni.
(3) A pénz-, vagy tárgyjutalmat mindig paranccsal vagy értesítéssel kell kiadni.
(4) A szóbeli dicséretről feljegyzést kell készíteni, amelyet a pénzügyőr személyi anyagában el kell helyezni és ki kell
hirdetni. X. FEJEZET
FEGYELMI ELJÁRÁS 22. Fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró
48. § A pénzügyőrök fegyelmi ügyében a Hszt. 126. §-ában meghatározott állományilletékes parancsnokon kívül fegyelmi
jogkör gyakorlására jogosult a Rendőrtiszti Főiskola Vám- és Pénzügyőri Tanszékének vezetője.
49. § A Hszt. 126. § (2)–(4), valamint a 127. § (5) bekezdésében foglaltak figyelembevételével a fegyelmi jogkör gyakorlására
jogosult elöljárók közül fegyelmi jogkörét
a) az elnök a hivatásos állomány valamennyi tagjával,
b) a főigazgató (kivéve: a bűnügyi főigazgató) a felügyelete alá tartozó igazgatókkal, valamint az általa vezetett szerv
állományába tartozókkal,
c) a bűnügyi főigazgató a felügyelete alá tartozó igazgatókkal, az általa vezetett szerv és – figyelemmel a NAV tv.
10. § (7) bekezdésében foglaltakra – a bűnügyi főigazgatóság alsó fokú szervének állományába tartozókkal,
d) az igazgató az általa vezetett szerv állományába tartozókkal,
e) a Rendőrtiszti Főiskola Vám- és Pénzügyőri Tanszékének vezetője a kettős jogállású nappali tagozatos
hallgatókkal,
szemben gyakorolja. 50. § A fegyelmi jogkör gyakorlására jogosult elöljáró jogkörét az illetékességébe tartozó állomány egészére vagy annak
egy részére vonatkozóan helyettesére ruházhatja. A fegyelmi jogkör átruházását és az átruházás terjedelmét írásba kell
foglalni.
51. § (1) A Hszt. 127/A. § (1) bekezdése a) pontja alkalmazásában
a) A NAV rendelkezési állományba tartozó és a NAV felügyeletét ellátó miniszter irányítása alatt álló más szervnél
szolgálatot teljesítő pénzügyőr esetében a fegyelmi jogkört gyakorló vezető:
aa) ha a miniszter kinevezési és munkáltatói hatáskörébe tartozik, a miniszter,
ab) egyéb esetben a NAV elnöke,
b) a Rendőrtiszti Főiskola nappali tagozatán tanulmányokat folytató kettős jogállású hallgatók tekintetében
a fegyelmi jogkör gyakorlója a Rendőrtiszti Főiskola Vám- és Pénzügyőri Tanszékének tanszékvezetője, aki feddés
és megrovás fenyítés kiszabására jogosult,
c) a Rendőrtiszti Főiskola Vám- és Pénzügyőri Tanszékén szolgálatot teljesítő oktatói állomány tekintetében
a fegyelmi jogkör gyakorlója a NAV elnöke.
(2) A Hszt. 127/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozók feletti fegyelmi jogkört a NAV elnöke,
illetve az általa kijelölt vezető gyakorolja. A jogkör gyakorlásával megbízott vezető az elnök nevében jár el, azonban
az elnök kizárólagos jogkörébe tartozó fenyítéséket nem szabhat ki.
52. § (1) Egyedi ügyben a fegyelmi jogkört az elnök, mint a fegyelmi jogkörrel rendelkező közös elöljáró akkor kell, hogy
magához vonja, vagy az alárendeltségébe tartozó fegyelmi jogkörrel rendelkező másik elöljárót megbíznia a fegyelmi
eljárás lefolytatásával, ha a fegyelemsértés súlya, jellege, a fegyelemre gyakorolt hatása azt indokolttá teszi vagy
az eredeti fegyelmi jogkör meghagyása esetén nem biztosított az ügy törvényes és elfogulatlan kivizsgálása, így
különösen, ha
a) az ügyben a fegyelmi jogkör gyakorlójának felelőssége is felvethető,
b) a fegyelmi jogkör gyakorlója az eljárás alá vont személlyel vagy az ügy sértettjével közeli hozzátartozói vagy
a munkatársi kapcsolatot meghaladó személyes viszonyban áll,
c) a fegyelmi jogkör gyakorlójának az eljárás alá vont személlyel vagy annak közeli hozzátartozójával bíróság vagy
más hatóság előtt jogvitája van,
d) az eljárás alá vont kezdeményezésére fegyelmi jogkör gyakorlójával szemben
büntető-, szabálysértési vagy fegyelmi eljárás indult.
(2) A fegyelmi jogkör elvonását vagy más elöljáróra bízását az eredeti fegyelmi jogkör gyakorlója és az eljárás alá vont is
kezdeményezheti.
(3) Ha az elnök egyedi ügyben a fegyelmi jogkört magához vonja vagy az alárendeltségébe tartozó fegyelmi jogkörrel
rendelkező másik elöljárót bíz meg a fegyelmi eljárás lefolytatásával, a jogkör gyakorlója a fenyítés kiszabása előtt
az ügyről és az eljárás alá vont személyéről kikéri az érintett állományilletékes parancsnokának véleményét.
(4) A fegyelmi jogkör elvonásáról, illetve az erre irányuló kérelem elutasításáról indokolás nélküli határozatban kell
rendelkezni. A határozat ellen panasznak nincs helye.
23. Figyelmeztetés alkalmazása fegyelmi eljárás mellőzésével 53. § (1) Ha a fegyelmi jogkör gyakorlója fegyelmi eljárás mellőzésével figyelmeztetést alkalmaz, azt határozatba kell foglalni.
A figyelmeztetést tartalmazó határozatban meg kell jelölni a vétkes kötelezettségszegést meg valósító cselekményt és
a megszegett kötelezettséget.
(2) A fegyelmi jogkör gyakorlója az eljárás mellőzésével történő figyelmeztetés alkalmazása előtt a terhére rótt vétkes
kötelezettségszegéssel kapcsolatban, szóban meghallgatja a pénzügyőrt vagy írásban kér tőle nyilatkozatot. Nem
akadályozza a figyelmeztetésről szóló döntés meghozatalát, ha a pénzügyőr a szóbeli vagy írásbeli nyilatkozattételt
megtagadja, vagy azt elmulasztja.
(3) A Hszt. 120. § (3) bekezdése szerinti kifogást a fegyelmi jogkör gyakorlójához írásban kell benyújtani. A kifogást nem
kell megindokolni.
24. Fegyelmi eljárás megindítása 54. § (1) Fegyelmi eljárás elrendelésének akkor van helye, ha a rendelkezésre álló adatok alapján alapos okkal lehet
következtetni arra, hogy a pénzügyőr kötelezettségszegésnek minősülő cselekményt követett el és annak
elkövetésében vétkesség terheli (fegyelemsértés megalapozott gyanúja).
(2) A fegyelmi eljárást akkor is el kell rendelni, és le kell folytatni, ha az elrendelésekor, vagy a vizsgálat közben már
megállapítható, hogy a Hszt. 121. §-a szerinti valamely fenyíthetőséget kizáró ok áll fenn. A fenyíthetőséget kizáró ok
fennállását az érdemi határozatban kell megállapítani.
(3) Minden elöljárónak kötelessége, hogy a tudomására jutott fegyelemsértésről vagy a fegyelemsértés megalapozott
gyanújáról haladéktalanul tájékoztassa a fegyelmi jogkör gyakorlóját és annak intézkedéséig gondoskodjon a vétkes
kötelezettségszegés bizonyítékainak megőrzéséről, a tanúk adatainak rögzítéséről, szükség esetén a helyszín
biztosításáról.
(4) Ha kötelezettségszegésre utaló adatok a fegyelemsértés megalapozott gyanújának megállapításához vagy
kizárásához nem elegendőek, a fegyelmi jogkört gyakorló elöljárónak vezetői vizsgálattal vagy más módon kell
a megalapozott gyanút alátámasztó vagy kizáró körülményeket tisztázni. A vezetői vizsgálat nem irányulhat
a fegyelmi eljárás megkerülésére, a fegyelemsértéssel megalapozottan gyanúsítható pénzügyőr jogainak
csorbítására.
(5) A fegyelmi eljárás lefolytatásához szükséges tárgyi és személyi feltételekről, valamint költségek biztosításáról
a fegyelmi jogkör gyakorlója gondoskodik.
55. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlója a fegyelemsértés megalapozott gyanújának megállapítását követően haladéktalanul, de
legfeljebb 30 napon belül köteles intézkedni a fegyelmi eljárás elrendelésére (áttételére), a vizsgáló kijelölésére vagy
az eljárás mellőzésével figyelmeztetés alkalmazására. A határidő elmulasztása nem akadálya a fegyelemsértés
elévülési időn belüli elbírálásának, de a mulasztó felelősségét meg kell vizsgálni.
(2) A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatnak a Hszt. 128. § (2) bekezdésében meghatározottakon felül
tartalmaznia kell az eljárás alá vont személy kioktatását a képviselő igénybevételére, és az eljárás iratainak
megismerésére vonatkozó, a bizonyítással és a vizsgáló személyével kapcsolatos észrevételezési és indítványozási
jogára.
56. § (1) A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatot haladéktalanul, de legkésőbb az eljárás alá vont meghallgatásáról
 szóló értesítéssel egyidejűleg az eljárás alá vont személy részére kézbesíteni kell.
(2) A fegyelmi vizsgálat Hszt. szerinti meghosszabbításáról a fegyelmi jogkör gyakorlója az elrendelő határozatra jegyzett
feljegyezéssel rendelkezik. A vizsgálat határidejének meghosszabbításáról a vizsgáló az eljárás alá vont személyt és
képviselőjét írásban értesíti.
25. Több fegyelemsértés elbírálása 57. § (1) Egy eljárásban kell elbírálni a pénzügyőr által elkövetett és a fegyelmi jogkör gyakorlójának tudomására jutott, még el
nem bírált valamennyi fegyelemsértést.
(2) Ha a fegyelmi eljárás elrendelését követően jut a fegyelmi jogkör gyakorlójának tudomására el nem bírált
fegyelemsértés, a fegyelmi eljárást az elrendelő határozat kiegészítésével az el nem bírált fegyelemsértésre is ki kell
terjeszteni, vagy ha a másik ügyben a fegyelmi eljárást már elrendelték, az eljárásokat egyesíteni kell.
(3) A kiterjesztés vagy az egyesítés mellőzhető, ha az utóbb tudomásra jutott fegyelemsértés kivizsgálása a már elrendelt
fegyelmi eljárásban folyó vizsgálat Hszt. szerinti határidejére tekintettel – a meghosszabbítás lehetőségét is
figyelembe véve – nem biztosítható, vagy a fegyelmi eljárást felfüggesztették, vagy az újabb tudomásra jutott ügyben
az eljárás felfüggesztése indokolt, és e miatt az ügyek egy eljárásban való elbírálása a Hszt. 120. § (1) bekezdésében
meghatározott célok érvényesülését akadályozná.
(4) Nincs helye a fegyelmi eljárás kiterjesztésének vagy egyesítésének, ha a még el nem bírált ügy szabálysértés, vagy
akkor, ha a fegyelemsértéssel egyidejűleg ugyanazon cselekmény miatt büntetőeljárás indult.
26. Fegyelmi eljárásban résztvevők 58. § (1) Fegyelmi vizsgálat lefolytatásával a fegyelmi jogkör gyakorlója fegyelmi ügyek intézésével megbízott, vagy ilyen
munkakörben foglalkoztatott személyt bíz meg. Ilyen személy hiányában a fegyelmi jogkör gyakorlója az alárendeltjei
közül – a Hszt. 129. §-ának figyelembevételével – jelöli ki a vizsgáló személyét.
(2) A Hszt. 129. § (2) bekezdésének alkalmazásában a vizsgálatban való részvételt kizáró elfogultság áll fenn különösen, ha
a) az érintett az eljárás alá vont személlyel vagy az ügy sértettjével közeli hozzátartozói vagy a munkatársi
kapcsolatot meghaladó személyes viszonyban áll,
b) az érintettől egyéb okból nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése.
(3) Ha az (1)–(2) bekezdés alapján arra alkalmas személy nincs a fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró alárendeltségében,
a fegyelmi jogkör gyakorlója a közvetlen szolgálati elöljárójától kéri vizsgáló kijelölését.
59. § (1) A vizsgáló személyével kapcsolatos, a Hszt. 129. § (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi okot a vizsgálattal
megbízott köteles haladéktalanul bejelenteni a fegyelmi jogkör gyakorlójának. A vizsgáló személyével kapcsolatos
összeférhetetlenség megállapítását az eljárás alá vont személy és képviselője is kérheti. Az összeférhetetlenségről, és
az új vizsgáló kijelöléséről a fegyelmi jogkör gyakorlója három munkanapon belül indoklás nélküli határozatban dönt.
A határozattal szemben panasznak nincs helye.
(2) Az összeférhetetlenség elbírálásáig, illetve az új vizsgáló személyének kijelöléséig a vizsgáló eljárási cselekményt nem
végezhet.
60. § (1) Az eljárás alá vont személy képviselője az eljárásban akkor vehet részt, ha az erről szóló meghatalmazás az eljárás során
becsatolásra került.
(2) A fegyelmi jogkör gyakorlója a képviselő részvételét határozattal elutasítja, ha a képviselő a Hszt. 130. § (2) bekezdése
alapján nem láthatja el a képviseletet. A határozattal szemben panasznak nincs helye.
(3) Ha az eljárás alá vont személy képviseletével a szerv állományába tartozó személyt bíz meg, a képviselőt az ezzel
kapcsolatos feladatainak ellátása idejére a szolgálat alól mentesíteni kell.
(4) Ha a fegyelmi eljárást a Hszt. 140. § (1) bekezdésének a)–d), vagy f) pontja alapján megszüntetik, az erről szóló
határozatban fel kell hívni az eljárás alá vont figyelmét a képviselettel kapcsolatos költségek visszatérítésének
lehetőségére.
(5) Az eljárás alá vont személy jogi képviselettel kapcsolatos költségeit csak akkor lehet megtéríteni, ha azt számlával
igazolja. Ügyvédi munkadíjaként legfeljebb a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló
jogszabályban meghatározott összeget lehet elszámolni.
27. Fegyelmi eljárás felfüggesztése 61. § (1) A fegyelmi eljárás felfüggesztését a fegyelmi jogkör gyakorlója határozatban rendeli el, melyben annak indokát és
jogcímét meg kell jelölni. Az eljárás felfüggesztésének tartama alatt az ügyben bizonyításra irányuló eljárási
cselekményt végezni nem lehet.
(2) Az eljárás folytatását a fegyelmi jogkör gyakorlója határozatban rendeli el.
(3) Az eljárás alá vont személyt és képviselőjét az eljárás felfüggesztéséről és a folytatásáról haladéktalanul értesíteni kell.
28. Szolgálati beosztásból történő felfüggesztés 62. § (1) A szolgálati beosztásból történő felfüggesztésről a fegyelmi jogkör gyakorlója rendelkezik akkor is, ha nem ő az eljárás
alá vont személy állományilletékes parancsnoka.
(2) A fegyelemsértés súlyára tekintettel a szolgálati beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye, ha előreláthatólag
az ügyben a fegyelmi felelősség megállapítása esetén rendfokozatot, szolgálati beosztást vagy szolgálati viszonyt
érintő fenyítés kiszabása várható.
(3) A fegyelemsértés jellegére tekintettel a szolgálati beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye,
a) ha az eljárás alá vont személy beosztásban hagyása akadályozhatja a bizonyítékok beszerzését, a tényállás
felderítését, vagy a beosztása felhasználásával a fegyelemsértés ismételt elkövetésétől lehet tartani,
b) ha az eljárás alá vont személy beosztásban hagyása a cselekmény jellegére vagy az eljárás alá vont személyére
tekintettel hátrányosan befolyásolná a személyi állomány szolgálat teljesítését, a fegyelem és szolgálati rend
fenntartását.
(4) A szolgálati beosztásból történt felfüggesztés indokoltságát az ügy vizsgálója folyamatosan köteles figyelemmel
kísérni, ha a szolgálati beosztásból történt felfüggesztés indokolatlanná vált, javaslatot tesz annak megszüntetésére
a fegyelmi jogkör gyakorlójának.
63. § (1) A szolgálati beosztásból történő felfüggesztésről, annak meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről, illetve
a távolléti díj visszatartása mértékének megváltoztatásáról külön határozatban kell rendelkezni. A Hszt. 132. §
(5) bekezdése szerinti felfüggesztésről az érdemi határozatban kell rendelkezni. A jogerős határozatot intézkedésre
haladéktalanul meg kell küldeni a felfüggesztett pénzügyőr szolgálati elöljárójának, az illetékes személyügyi szervnek,
a rendelkező részét a pénzügyi szervnek is.
(2) A Hszt. 132. § (8) bekezdése szerinti panasz elbírálásáról szóló határozattal szemben további külön jogorvoslatnak
nincs helye. Az érdemi határozat elleni jogorvoslat során azonban a beosztásból felfüggesztés elrendelésének vagy
a felfüggesztés fenntartásának jogszerűségét az eljárás alá vont vitathatja.
29. Eljárási cselekmények 64. § (1) A vizsgáló az eljárás alá vont személyt a tanút, a sértettet, a szakértőt, a tervezett eljárási cselekmény helyéről és
idejéről írásban értesíti, az eljárás alá vont személy képviselőjét a Hszt. 131. § (1) bekezdésnek megfelelően írásban
hívja fel az eljárási cselekményen való részvételre.
(2) Az értesítés, illetve felhívás szóbeli közlésére csak akkor van lehetőség, ha az írásbeli értesítés kézbesítése az eljárási
cselekmény tervezett időpontja előtt – a Hszt. 133. § (1) bekezdésére figyelemmel – már nem biztosítható és
az értesített (felhívott) a szóbeli értesítést elfogadta. A szóbeli értesítéssel egyidejűleg az írásbeli értesítést (felhívást) is
kézbesíteni kell. A szóbeli értesítésről (felhívásról) feljegyzést kell készíteni, melyet az értesítettel (felhívottal) az eljárási
cselekmény megkezdése előtt alá kell íratni vagy annak elfogadásáról a meghallgatási jegyzőkönyvben kell
nyilatkoztatni. Ennek hiányában a szóbeli értesítést (felhívást) hatálytalannak kell tekinteni és új határnap kitűzésére
kell intézkedni.
(3) Az eljárás alá vont személy, a tanú, a sértett írásos vagy jegyzőkönyvbe vett kérelme vagy egyetértő nyilatkozata
esetén a Hszt. 133. § (1) bekezdésében meghatározott időpontnál hamarabb is megtartható a meghallgatása
(folytatólagos meghallgatása), a szembesítés.
65. § (1) A fegyelmi eljárás lefolytatásához a NAV szervei és alkalmazottai kötelesek a szükséges információkat megadni,
iratokat – a minősített adatra vonatkozó szabályok szerint – átadni, a kért vizsgálatokat elvégezni. E rendelkezés nem
alkalmazható az eljárásba tanúként bevont személyek vonatkozásában.
(2) Ha a bizonyításhoz más hatóságnál vagy bíróságnál keletkezett iratok beszerzése szükséges, az erről szóló
megkeresésben a fegyelmi jogkör gyakorlójának meg kell jelölnie az eljárás alá vont személyt, a kért irat vagy
bizonyíték összefüggését a fegyelmi eljárás tényállásával és a vétkesség megállapításával.
66. § (1) A fegyelmi eljárás alá vont személyt a meghallgatása előtt ismételten ki kell oktatni a jogaira és röviden össze kell
foglalni a terhére rótt kötelezettségszegést.
(2) Az eljárás alá vont személyt tájékoztatni kell arról, hogy
a) nem köteles az ügy érdemére nyilatkozatot tenni, azonban a nyilatkozat megtagadásával lemond a védekezés
e módjáról és az ügyet a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján fogják elbírálni,
b) nyilatkozatát írásban is megteheti,
c) nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy közeli hozzátartozóját bűncselekmény,
szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
d) aki a fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol
vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis vád bűncselekményét követi el.
(3) Ha az eljárás alá vont személy a meghallgatáson szabályszerű értesítés ellenére nem jelent meg és írásos védekezését
sem terjesztette elő vagy nem kívánt az ügy érdemére nyilatkozni, a vizsgáló írásban tájékoztatja, hogy az ügyét
a védekezése előterjesztése hiányában a rendelkezésre álló adatok alapján fogják elbírálni.
67. § (1) A tanút meghallgatása előtt tájékoztatni kell arról, hogy
a) milyen ügyben kívánják meghallgatni,
b) nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy közeli hozzátartozóját bűncselekmény,
szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
c) aki a fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol
vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis vád bűncselekményét követi el,
d) a fegyelmi ügyben elkövetett hamis tanúzást a törvény büntetni rendeli,
e) kérheti a személyes adatai zárt kezelését.
(2) A tanútól csak olyan személyes adat közlése kérhető, amely a személye azonosításához és elérhetőségéhez feltétlen
szükséges.
(3) Ha a tanú adatainak zárt kezelését kérte, a nevét és a személyes adatait a fegyelmi iratokhoz csatolt zárt borítékban kell
kezelni. A zártan kezelt adatokat csak az ügyben eljáró vizsgáló, fegyelmi jogkör gyakorlója, a panaszt elbíráló elöljáró
és kivizsgálásában résztvevő személy, valamint jogvita esetén a bíróság jogosult megismerni.
68. § Ha a meghallgatott személyek nyilatkozatai között olyan lényeges ellentmondás van, amely az ügy érdemi elbírálását
befolyásolhatja, meg kell kísérelni az ellentmondást szembesítéssel feloldani. Szembesítéskor a vizsgáló által feltett
kérdésekre adott válaszokat szó szerint kell lejegyezni és a nyilatkozatokat külön-külön aláíratni.
69. § (1) A fegyelmi eljárás során elvégzett eljárási cselekményekről a jegyzőkönyvet kell elkészíteni.
(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az eljáró szerv megnevezését és az ügyszámot,
b) az ügy tárgyát az eljárás alá vont személy megnevezésével,
c) az eljárás helyét, a dátumot, az eljárás kezdetének és befejezésének időpontját,
d) a jegyzőkönyv felvételének módját, ha az nem írásban történt,
e) az eljárás során jelen levő személyek nevét és az eljárásbeli jogállását,
f) az eljárás alá vont személy adatait (nevét, születési évét és helyét, anyja leánykori nevét, rendfokozatát,
munkakörét, szolgálati beosztását, lakcímét),
g) a tanú adatait (nevét, születési évét és helyét, anyja leánykori nevét, lakcímét, ha a NAV személyi állományába
tartozik beosztását),
h) a meghallgatott jogaira és kötelezettségeire történő figyelmeztetés megtörténtét,
i) a tanú nyilatkozatát adatainak zártan kezeléséről,
j) az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat,
k) a szemle során tapasztalt, az ügy eldöntése szempontjából lényeges körülményeket és megállapításokat,
l) a záradékot és a jelenlévők aláírását.
(3) A jegyzőkönyvet a meghallgatott a jogairól, kötelezettségeiről kapott tájékoztatás után, továbbá minden oldalon,
illetve az eljárás alá vont személy – ha nem ő volt a meghallgatott, de jelen volt –, a jelenlévő képviselő, a vizsgáló,
a jegyzőkönyvezető pedig a jegyzőkönyv végén aláírja. Ha a meghallgatott az aláírást megtagadja, azt
a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(4) Az érintett elő zetes hozzájárulásával a nyilatkozat video- vagy hangfelvétellel is rögzíthető, de a meghallgatásnak ez
esetben is meg kell felelnie a (2) bekezdésben meghatározott tartalmi követelményeknek. A kizárólag video- vagy
hangfelvétellel rögzített nyilatkozatot le kell jegyezni, és abban utalni kell arra, hogy a felvétel milyen módon történt.
(5) Folytatólagos meghallgatásnál nem kell megismételni a (2) bekezdés e)–i) pontjában meghatározottak írásba
foglalását, de utalni kell arra, hogy jogait és kötelezettségeit a korábbi kioktatásnak megfelelően gyakorolhatja, illetve
köteles gyakorolni.
70. § (1) A tanú meghallgatásán nem lehet jelen az eljárás alá vont személy és képviselője, illetve az eljárás egyéb résztvevője,
ha a tanú személyes adatai zártan kezelését kérte. A meghallgatás megtörténtéről a meghallgatást követő
munkanapon értesíteni kell az eljárást alá vont személyt, illetve képviselőjét azzal, hogy a meghallgatásról készített,
(2) bekezdés szerinti kivonatot megismerheti és élhet a (3) bekezdés szerinti jogával.
(2) Az (1) bekezdés szerinti meghallgatásról felvett jegyzőkönyvről az iratbetekintési jog biztosítása érdekében a tartalmi
és formai követelményeknek egyebekben megfelelő kivonatot kell készíteni úgy, hogy abból a személyes adatai
zártan kezelését kérő tanú kilétére vonatkozóan következtetés ne legyen levonható.
(3) Az eljárás alá vont személynek ez esetben is biztosítani kell, hogy a tanú által előadottakkal szemben védekezését
előterjessze, illetve kérdéseket indítványozzon.
(4) Az eljárás alá vont személynek a (3) bekezdés szerinti védekezése, illetve feltett kérdéseire tekintettel a személyes
adatai zártan kezelését kérő tanút szükség szerint ismételten meg kell hallgatni.
71. § (1) Amennyiben szükséges a tényállás tisztázása érdekében szemlét kell tartani. A szemle megtartása során
a) a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető,
b) az eljárással összefüggő helyszín és az ott lévő tárgy megtekinthető.
(2) Az ügy jellegétől függően szemletárgynak minősül különösen az ügy tárgyával összefüggő irat, valamint a tényállás
tisztázásához szükséges bármely dolog.
(3) Szemlét kell tartani, ha az elkövetés helyszínén a fegyelemsértő magatartással összefüggésbe hozható nyomok,
anyagok, anyagmaradványok, egyéb tárgyi bizonyítékok lelhetők fel vagy fellelésük valószínűsíthető.
(4) Ha a szemlét magánterületen kell lefolytatni, az csak a tulajdonos, vagy a terület felett rendelkezni jogosult személy
hozzájárulásával lehetséges.
(5) A szemléről a körülmények figyelembevételével jegyzőkönyvet kell készíteni. A szemle folyamatát a jegyzőkönyv
készítése mellett, lehetőség szerint fénykép vagy videofelvétellel is rögzíteni kell, melyet a jegyzőkönyvhöz mellékelve
kell az iratokhoz csatolni.
72. § (1) Szakértőt kell meghallgatni vagy szakértői véleményt kell kérni, ha a vétkes kötelezettségszegés megállapításához
valamely jelentős tény vagy körülmény tekintetében különleges szakértelemre van szükség.
(2) A szakértő kirendeléséről és a szakvélemény beérkezéséről, továbbá a szakértő meghallgatásáról értesíteni kell
az eljárás alá vont személyt és képviselőjét.
(3) Szakértőként nem járhat el az, akivel szemben a vizsgálókra vonatkozó kizárási ok áll fenn.
(4) A szakértővel közölni kell mindazokat az adatokat, amelyekre feladatának teljesítéséhez szüksége van. A szakértő
az ügy iratait megtekintheti, az eljárás alá vont személy, a tanú, a sértett meghallgatásánál, valamint a szemlén jelen
lehet, az eljárás alá vonthoz, a tanúhoz, a sértetthez és a szemletárgy birtokosához kérdéseket intézhet.
(5) A szakértőt a véleményadás előtt figyelmeztetni kell a hamis véleményadás jogkövetkezményére.
(6) A szakértő köteles megőrizni a tevékenysége során tudomására jutott törvény által védett titkot (a minősített adat,
az üzleti, az adó-, a bank-, a biztosítási, az értékpapír-, a pénztártitok, valamint a magántitok) és hivatásbeli titkot.
73. § (1) Az eljárás alá vont személy és képviselője részére – elő zetes egyeztetés alapján – hivatali munkaidőben biztosítani kell,
hogy a fegyelmi eljárás irataiba betekintsenek.
(2) A fegyelmi eljárás iratairól a minősített adatra, valamint a zárt adatok kezelésére vonatkozó szabályok betartásával
az eljárás alá vont személy vagy a képviselője részére, kérelmükre egy példányban másolatot kell kiadni.
74. § (1) A vizsgáló, ha a vizsgálatra nyitva álló Hszt. szerinti határidő letelt vagy a fegyelemsértés elbírálásához szükséges
bizonyítékokat már beszerezte, a vizsgálatot lezárja és kitűzi az iratismertetés időpontját. Erről a Hszt. 133. §
(1) bekezdése figyelembevételével értesíti az eljárás alá vont személyt és képviselőjét. Nem akadálya az összefoglaló
jelentés elkészítésének és az iratok fegyelmi jogkör gyakorlójának történő átadásának, ha az eljárás alá vont személy és
képviselője az iratismertetésen nem jelent meg.
(2) Az iratismertetésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek a 69. § (2) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) az ismertetésre felajánlott fegyelmi iratok terjedelmét (lapszámát),
b) az eljárás alá vont személy és képviselője által tanulmányozott iratokat lapsorszám szerint megjelölve.
75. § A vizsgáló az iratismertetést követően összefoglaló jelentést készít. Az összefoglaló jelentésben meg kell jelölni
az eljárásra okot adó kötelezettségszegést, a vizsgálat alapján megállapított tényállást, annak bizonyítékait, az eljárás
alá vont személy által meg valósított tényleges kötelezettségszegést, annak jogi alapját, az eljárás alá vont
védekezését, a felelősségre vonás során figyelembe venni javasolt körülményeket és a vizsgáló érdemi elbírálásra
vonatkozó javaslatát.
76. § (1) A Hszt. 136. §-a szerinti meghallgatás idejét a Hszt. 133. § (1) bekezdésében meghatározott értesítési határidő
betartásával kell kitűzni.
(2) A személyes meghallgatásról szóló értesítésben tájékoztatni kell, hogy a kitűzött időpontig az eljárás alá vont személy
a védekezését írásban is előterjesztheti a fegyelmi jogkör gyakorlójánál.
(3) A személyes meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni. Ha pedig az eljárás alá vont személy azon nem jelent meg,
e tényről feljegyzést kell készíteni, melyben rögzíteni kell a távolmaradás ismert okát és azt, hogy az eljárás alá vont
előterjesztett-e írásbeli védekezést.
30. Póteljárás 77. § (1) A Hszt. 136. § (3) bekezdése szerinti póteljárás elrendeléséről az eljárás alá vont személyt és képviselőjét írásban
haladéktalanul kell értesíteni.
(2) A póteljárás befejezését követően kiegészítő iratismertetést kell tartani és kiegészítő jelentést kell készíteni. Az újabb
személyes meghallgatás vonatkozásában a 76. § szerint kell eljárni.
(3) A fegyelmi eljárásban póteljárás csak egyszer rendelhető el.
31. Egyszerűsített eljárás 78. § (1) Ha a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az egyszerűsített eljárás feltételei fennállnak és a fegyelemsértést
a fegyelmi jogkör gyakorlója egyszerűsített eljárás keretében kívánja elbírálni, a fegyelmi eljárást elrendelő
határozatban erről az eljárás alá vont személyt tájékoztatni kell. Egyben fel kell hívni az eljárás alá vont személy
figyelmét arra, hogy amennyiben a terhére rótt fegyelemsértés elkövetését vitatja, arról írásban vagy a személyes
meghallgatásakor szóban nyilatkozzon.
(2) Az egyszerűsített eljárásban a személyes meghallgatás időpontját a Hszt. 133. § (1) bekezdése figyelembevételével kell
kitűzni. A személyes meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni.
32. Döntés és annak közlése 79. § (1) Fenyítést kiszabni csak a fegyelmi eljárás tárgyává tett cselekménnyel elkövetett és kétséget kizáróan bizonyított
tényeken alapuló vétkes kötelezettségszegés miatt, a fegyelemsértés tárgyi súlyának, a vétkesség fokának, valamint
az enyhítő és súlyosító körülményeknek együttes értékelése alapján lehet.
(2) Enyhítő körülményként kell értékelni, ha az eljárás alá vont személy szolgálat ellátása és szolgálat alatti magatartása
a fenyítés kiszabását megelőző három éven belül kifogástalan volt, ha a terhére rótt vétkes kötelezettségszegés
körülményeit önként és teljeskörűen feltárta, felelősségét elismerte.
(3) Súlyosító körülményként kell értékelni, ha az eljárás alá vont személy szolgálat ellátása és szolgálat alatti magatartása
a fenyítés kiszabását megelőző három éven belül kifogásolható volt, ha más fenyítés hatálya alatt áll, ha
a cselekményével az őt foglalkoztató szervnek vagy másoknak kárt okozott, kivéve, ha azt a fenyítés kiszabásáig
megtérítette.
80. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatnak valamennyi, az eljárás alá vont személy terhére rótt cselekményről
rendelkezni kell.
(2) Ha egy eljárásban több eljárás alá vont fegyelmi felelősségéről kell dönteni, minden eljárás alá vont személlyel
szemben külön-külön érdemi határozatot kell hozni.
(3) A Hszt. 138. §-a alapján felterjesztett és javasolt fenyítés kiszabására jogosult elöljáró, amennyiben nem ért egyet
a javasolt fenyítés alkalmazásával vagy az eljárás megalapozottságát, törvényességét aggályosnak tartja póteljárást
rendel el.
33. Az érdemi határozat közlése 81. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatot három munkanapon belül, a fegyelmi jogkör gyakorlója vagy
megbízása alapján az eljárás alá vont személy legalább osztályvezető beosztású szolgálati elöljárója hirdeti ki.
A kihirdetésen az eljárás alá vont személyen, a képviselőjén kívül jelen lehet az eljárás alá vont szolgálati elöljárója is.
A kihirdetést követően az eljárás alá vont személy részére a határozat egy példányát át kell adni. A kézbesítés
megtörténtét a határozat irattári példányára rá kell vezetni, és az átvevővel alá kell íratni.
(2) Amennyiben az eljárás alá vont személy a fegyelmi határozat átvételét a kihirdetéskor megtagadja, erről
jegyzőkönyvet kell felvenni, és azt az iratokhoz kell csatolni.
(3) Ha az eljárás alá vont személy távolléte miatt az érdemi határozat előtte történő kihirdetésére nem kerülhet sor, azt
postai úton tértivevénnyel kell részére megküldeni. Ha a küldemény „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza,
a kézbesítést újra meg kell kísérelni. Ha az ismételten megküldött küldemény is „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza,
a határozatot kézbesítettnek kell tekinteni. Az erről szóló feljegyzést, valamint a tértivevényt és a borítékot a fegyelmi
iratokhoz kell csatolni.
(4) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatot azon a napon kell közöltnek tekinteni, amikor azt az eljárás alá vont
személynek kihirdették és átvette, vagy az átvételét megtagadta, és arról jegyzőkönyv készült. A „nem kereste”
jelzéssel ismételten visszaérkezett küldeményt azon a napon kell közöltnek tekinteni, amikor a postai kézbesítés
eredménytelenségét megállapították.
(5) Ha az eljárás alá vont személy a postai küldemény átvételében akadályoztatva volt vagy a postai kézbesítés
eredménytelensége nem róható a terhére, az akadály elhárulta vagy a határozat eredménytelen kézbesítéséről való
tudomásszerzést követő 8 napon belül tett bejelentése alapján a határozatot a részére újból kézbesíteni kell és
a fenyítés végrehajtására tett intézkedéseket vissza kell vonni.
34. A panasz elbírálása 82. § (1) Az eljárás alá vont személy az érdemi határozattal szembeni panaszát a fegyelmi jogkör gyakorlójának közvetlen
szolgálati elöljárójához címezve írásban vagy szóban a fegyelmi jogkör gyakorlójánál terjesztheti elő. A szóban
előadott panaszt írásba kell foglalni, amelynek az írásba foglalásáról a fegyelmi jogkör gyakorlója gondoskodik.
A panaszt az eljárás alá vont személy nem köteles indokolni.
(2) Ha az írásos panaszt nem a fegyelmi jogkör gyakorlójához nyújtották be, a panaszt kézhez kapó elöljáró köteles azt
haladéktalanul továbbítani a fegyelmi jogkör gyakorlójához.
(3) A Hszt. 142. § (2) bekezdésében meghatározott iratok különösen: a fegyelmi eljárás iratai, a fegyelmi jogkör
gyakorlójának a panaszban foglaltakkal kapcsolatos álláspontja, az eljárás alá vont személyről készített parancsnoki
jellemzés.
(4) A panasz elbírálásában nem vehet részt, aki az elsőfokú határozat meghozatalában vagy az azt megelőző vizsgálatban
részt vett, továbbá az, aki az ügyben tanúvallomást tett, szakértőként vagy képviselőként járt el. Az elbírálásban
továbbá nem vehet részt az sem, akivel szemben a vizsgálókkal szemben felállított összeférhetetlenségi ok áll fenn.
(5) A felülvizsgálat során lefolytatott bizonyításkiegészítés nem irányulhat az eljárás megismétlésére. Az ügyben már
meghallgatott tanút, szakértőt és az eljárás alá vont személyt csak akkor lehet ismételten meghallgatni, ha azzal
az ügyre vonatkozó lényeges új adat, bizonyíték szerezhető be, vagy meghallgatásuk az eljárási szabályok lényeges
megsértésével történt.
35. A vezényeltekre vonatkozó különös szabályok 83. § (1) A vezénylés helye szerinti állományilletékes parancsnok a kiszabott fenyítésről, annak jogerőre emelkedését követően,
haladéktalanul tájékoztatja az eredeti szolgálati hely állományilletékes parancsnokát.
(2) Ha olyan fenyítés kiszabása válik szükségessé, amely a vezénylés helye szerinti állományilletékes parancsnok
hatáskörét meghaladja, a fenyítés kiszabására hatáskörrel rendelkező elöljáróhoz történő felterjesztés előtt ki kell
kérnie az eredeti szolgálati hely állományilletékes parancsnokának véleményét.
36. A fenyítés végrehajtása 84. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozat jogerőre emelkedését a határozat irattári példányára fel kell jegyezni.
A fenyítés végrehajtására az állományilletékes parancsnok intézkedik.
(2) A Hszt. 123. § (1) bekezdése d)–g) pontjában meghatározott fenyítések végrehajtására a fenyítés jogerőre
emelkedését követő, a Hszt. 123. § (1) bekezdésének h)–i) pontjában meghatározott fenyítés végrehajtására
a másodfokú, vagy a miniszter által hozott határozat közlésétől számított 30 napon belül parancsban kell rendelkezni.
(3) A Hszt. 123. § (1) bekezdése d)–f) pontjában meghatározott fenyítések végrehajtásának tartama alatt kiszabott újabb,
azonos tartalmú fenyítéssel a már megállapított alacsonyabb fizetési fokozatban, rendfokozatban eltöltött idő vagy
a rendfokozati várakozási idő az újabb fenyítés tartamával meghosszabbodik.
(4) Az eggyel alacsonyabb rendfokozatba visszavetés fenyítés időtartama az eredeti rendfokozat várakozási idejébe nem
számít be.
37. Mentesítés 85. § A Hszt. 148. § (2) bekezdése alapján – a szolgálati elöljáró javaslatára – átlagon felüli teljesítményre és példamutató
magatartásra tekintettel az elsőfokú határozatot hozó fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró mentesítheti a pénzügyőrt
a fenyítés hatálya alól.
38. Szabálysértés elbírálása fegyelmi jogkörben 86. § (1) Szolgálati helyen vagy szolgálattal összefüggésben elkövetett szabálysértést a fegyelmi jogkör gyakorlója
a szabálysértési hatóság áttétele, hozzá címzett feljelentés vagy egyéb módon való tudomásszerzés alapján fegyelmi
eljárás keretében bírálja el.
(2) Ha a szabálysértésről nem a szabálysértési hatóság áttétele alapján szerez tudomást és az ügyben a fegyelmi
jogkörébe nem tartozó személy felelőssége is felvethető, a fegyelmi eljárás elrendelése és felfüggesztése mellett,
a rendelkezésre álló iratokat megküldi az illetékes szabálysértési hatóságnak. Az eljárást csak a szabálysértési hatóság
jogerős határozatának kézhezvételét követően lehet folytatni. Ha a szabálysértési hatóság az eljárás alá vont személy
felelősségét nem látja megállapíthatónak, a fegyelmi eljárást meg kell szüntetni.
(3) Elkobzás vagy más intézkedés kezdeményezéséről az érdemi határozatban kell rendelkezni.
(4) A fenyítettnek a fenyítés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül benyújtott írásbeli kérelmére
az állományilletékes parancsnok külön határozatban engedélyezheti a pénzbírság legfeljebb hat havi részletben
történő befizetését vagy a befizetés legfeljebb három hónappal történő elhalasztását. A kérelem elbírálásáról szóló
határozat ellen panasz előterjesztésének nincs helye.
39. Eljárás a szolgálattal össze nem függő bűncselekmény esetén
87. § (1) A Hszt. 149. §-ában meghatározott felfüggesztést az állományilletékes parancsnok határozatban rendeli el.
(2) Ha a felfüggesztést az eljáró hatóság a büntetőeljárás érdekeire tekintettel írásban kezdeményezte
az állományilletékes parancsnoknál, és a felfüggesztésből két hónap letelt, az állományilletékes parancsnok
a felfüggesztést kezdeményező hatóságot írásban a felfüggesztés indokoltságának felülvizsgálatára kéri fel.
88. § (1) A Hszt. 149. § (3) bekezdése szempontjából beismerésnek kell tekinteni azt is, ha a pénzügyőr az ellene indult
büntetőeljárásban hozott, a bűncselekmény elkövetését megállapító érdemi döntést tartalmazó határozattal
(határozat, végzés vagy ítélet) szembeni jogorvoslatban a terhére rótt tényállás meg valósítását nem vitatja.
(2) Ha a pénzügyőrrel szemben több, a Hszt. 149. §-a hatálya alá tartozó bűncselekmény miatt folyik büntetőeljárás és
a tettenérés vagy a beismerés csak valamelyik bűncselekmény vonatkozásában áll fenn, a Hszt. 56. § (6) bekezdése
c) pontja szerinti méltatlanná válást csak e bűncselekmény vonatkozásában lehet vizsgálni és megállapítani
a büntetőeljárás jogerős befejezése előtt.
XI. FEJEZET
SZEMÉLYÜGYI NYILVÁNTARTÁS 89. § (1) A központi személyügyi nyilvántartást a NAV Központi Hivatalában, a személyügyi alapnyilvántartást
az állományilletékes szervnél kell vezetni.
(2) Az alapnyilvántartást az állományilletékes szervnek szolgálati helyenként kell nyilvántartani, kezelni. A pénzügyőr
személyi anyagát a külön e célra rendszeresített gyűjtőben kell elhelyezni és tárolni.
(3) A gyűjtőben kell elhelyezni az alábbi személyi iratokat:
a) a felvételi eljárás során keletkezett okmányokat,
b) a kinevezési okmány egy, eredeti aláírásokat tartalmazó példányát,
c) személyi adatlapot,
d) a szolgálati viszony módosítása során keletkezett okmányokat (előresorolás, előléptetés, kinevezés, vezénylés,
áthelyezés),
e) a képzéssel, továbbképzéssel kapcsolatos okmányokat (tanulmányi szerződés, végzettséget, képzettséget
igazoló irat),
f) a minősítést, a szolgálati jellemzést, a teljesítményértékelésről készült feljegyzéseket,
g) a szolgálati viszonnyal kapcsolatos igazolásokat, nyilatkozatokat,
h) a szolgálati viszony megszüntetésével kapcsolatos okmányokat (javaslat, kérelem, szolgálati igazolás),
i) egészségügyi, pszichikai és fizikai alkalmasság megállapításáról szóló minősítéseket.
(4) A személyi anyagba bejegyzést tenni csak hivatalos irat, okmány, eredeti okirat alapján lehet.
90. § (1) A központi személyügyi nyilvántartásból a NAV felügyeletét ellátó miniszter, az elnök és az elnökhelyettesek
igényeinek megfelelően összesített adatfeldolgozást, statisztikai értékelést kell készíteni az állomány összetételéről,
felkészültségéről, a fluktuációról, és annak okairól a vezetési, szervezési, a létszámgazdálkodással, a személyügyi,
a fegyelmi stb. tevékenységgel kapcsolatos vezetői döntések előkészítéséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben az adatok kizárólag személyazonosításra alkalmatlan módon adhatók át.
91. § A NAV szervezési adatai és teljes hivatásos személyi állományának a személyügyi nyilvántartás keretében
nyilvántartható adatait manuális és számítógépes rendszerben kell feldolgozni.
40. Összeférhetetlenség, munkavégzéssel járó egyéb jogviszony iratai 92. § (1) A munkavégzéssel járó egyéb jogviszony engedélyezéséről, módosításáról vagy elutasításáról szóló értesítés vagy
határozat egy példányát a pénzügyőr személyi anyaggyűjtőjében kell kezelni.
(2) A Hszt. 66. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentés és felszólítás egy példányát a pénzügyőr személyi
anyaggyűjtőjében el kell helyezni.
41. Fegyelmi eljárás iratai 93. § (1) A fegyelmi eljárások iratait a szerv irataitól elkülönítetten, külön kell kezelni. Az eljárás jogerős befejezését követően
az iratot le kell zárni, és irattárba kell helyezni. A bizonyításhoz felhasznált eredeti iratot vagy tárgyat annak kell
visszajuttatni, akitől az eljárás során beszerezték. A kép vagy hangrögzítésre felhasznált adathordozó tartalmát törölni
kell vagy meg kell semmisíteni.
(2) A fegyelmi eljárás irataiba csak a jogszabály által felhatalmazott személyek tekinthetnek be, abból adatot szolgáltatni
csak jogszabályban meghatározott személyek részére és okból lehet. A betekintésről vagy adatszolgáltatásról
betekintő lapot kell vezetni, amely tartalmazza a betekintő személyét, a betekintés jogcímét, idejét, a betekintő vagy
az adattovábbító aláírását.
(3) Az állományilletékes parancsnok irányítása alatt álló szerv fegyelmi ügyintézője, annak hiányában az ügy vizsgálója
köteles gondoskodni arról, hogy a fegyelmi eljárás megindulásától annak jogerős befejezéséig a fegyelmi eljárásra
vonatkozó adatok a személyügyi számítógépes nyilvántartó rendszerbe felvételre kerüljenek, és a fegyelmi eljárás
elrendeléséről, a beosztásból felfüggesztés elrendeléséről és megszüntetéséről, valamint az érdemi határozatról
az illetékes személyügyi szerv tájékoztatást kapjon.
XII. FEJEZET
KÉRELEM, SZOLGÁLATI PANASZ 94. § (1) A szóban előterjesztett kérelmet jegyzőkönyvbe kell foglalni. Az intézkedésről a kérelmezőt írásban vagy szóban
értesíteni kell. A szóbeli közlést is jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) A szolgálati elöljáró a hatáskörét meghaladó ügyben előterjesztett kérelmet véleményével együtt soron kívül
a kérelem elbírálására jogosult elöljáróhoz köteles felterjeszteni.
95. § (1) Ha a pénzügyőr a sérelmezett döntés vagy intézkedés, illetve ezek elmulasztása miatti szolgálati panaszát nem
a döntést hozó (mulasztó) elöljárónál terjeszti elő, azt a döntéshozatali jogkörrel nem rendelkező elöljáró a szolgálati
út betartásával köteles a hatáskörrel rendelkező elöljáróhoz továbbítani.
(2) A szolgálati panasz alapján tett intézkedésekről a panaszost írásban kell értesíteni. A határozatba foglalt döntést
– a jogorvoslati lehetőségre való figyelemfelhívás mellett – indokolni kell.
96. § (1) Az állományilletékes parancsnok a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén mind
kérelemre, mind hivatalból kijavítja.
(2) A számítási hibát tartalmazó határozat kijavítására csak akkor kerülhet sor, ha az nincs kihatással az ügy érdemére.
(3) A határozat kijavítása ellen jogorvoslatnak nincs helye.
97. § (1) Az állományilletékes parancsnok a határozatot kiegészíti, ha a határozatból jogszabály által előírt kötelező tartalmi
elem hiányzik, vagy az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem született döntés. A kiegészítés nem érintheti
a határozat egyéb rendelkezéseit.
(2) Nincs helye a határozat kiegészítésének, ha jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sértene, vagy a határozat
jogerőre emelkedésétől számított egy év már eltelt.
(3) A kiegészítést az állományilletékes parancsnok
a) önálló kiegészítő határozattal és – lehetőség szerint – e ténynek a határozat eredeti példányára és kiadmányaira
történő feljegyzésével vagy
b) a hiányos határozat bevonása mellett az eredeti határozatot és a kiegészítő határozatot egységes határozatba
foglalva a határozat kicserélésével teljesíti.
(4) A kiegészítés ellen ugyanolyan jogorvoslatnak van helye, mint az eredeti határozat ellen volt.
98. § (1) A pénzügyőr a határozat elleni panasz, fellebbezés előterjesztésére rendelkezésre álló határidőt önhibáján kívül
elmulasztotta, igazolási kérelmet terjeszthet elő.
(2) Az igazolási kérelemről az a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró dönt, akinek a panasz elbírálása a hatáskörébe
tartozik.
(3) Az igazolási kérelmet a mulasztásról való tudomásszerzést vagy az akadály megszűnését követő 5 munkanapon belül,
de legkésőbb az elmulasztott határnaptól vagy az elmulasztott határidő utolsó napjától számított 6 hónapon belül
lehet előterjeszteni.
(4) Ha az elöljáró az igazolási kérelemnek helyt ad, az igazolási kérelmet benyújtó pénzügyőrt olyan helyzetbe kell hozni,
mintha nem mulasztott volna.
XIII. FEJEZET
SZOLGÁLATI IGAZOLVÁNYOK, SZOLGÁLATI JELVÉNY 99. § (1) A pénzügyőr hivatásos szolgálati igazolvány (a továbbiakban: „H” igazolvány), az ideiglenes pénzügyőr szolgálati
igazolvány (a továbbiakban: „IH” igazolvány), valamint a ”H” igazolványhoz tartozó szolgálati jelvény tulajdonosa
a NAV, birtokosa az a pénzügyőr, aki a „H”, illetve az „IH” igazolványt dokumentáltan, aláírásával igazoltan átvette.
(2) A pénzügyőr a kiadott NAV pénzügyőr igazolványt köteles megőrizni, szolgálatteljesítés, valamint munkavégzés során
minden esetben magánál tartani, azt az ellenőrző elöljáró felszólítására bemutatni.
(3) A NAV pénzügyőr igazolvány szigorú számadású és sorszámmal ellátott.
100. § (1) Tilos a NAV pénzügyőr igazolványt és a szolgálati jelvényt másra átruházni, letétbe helyezni, biztosítékul adni vagy
e célból átvenni.
(2) A NAV pénzügyőr igazolvány biztosításáért, kiadásáért a NAV Központi Hivatalának személyügyi szerve a felelős.
101. § (1) A NAV pénzügyőr igazolvány kiadását, visszavonását, cseréjét az illetékes személyügyi szerv a szolgálati jogviszonyt
létesítő, módosító vagy megszüntető állományilletékes parancsnok parancsa alapján kezdeményezi.
(2) A NAV pénzügyőr igazolványt ki kell cserélni, ha az a használat során azonosításra alkalmatlan mértékig
megrongálódott.
(3) A NAV pénzügyőr igazolvány visszavonásig érvényes. 42. Hivatásos igazolványok
102. § (1) A pénzügyőr a próbaideje alatt „IH” igazolványra jogosult.
(2) A pénzügyőr – véglegesítését követően – „H” igazolványra jogosult. A „H” igazolvány a jogszabályok szerinti
fegyverviselésre és intézkedésre való jogosultságot igazolja.
(3) A NAV elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerében mindig az aktuális rendfokozatot tartalmazó és
használatban lévő „H” igazolványnak megfelelő fényképnek kell szerepelnie.
(4) A NAV pénzügyőr igazolvány – sorszámának a NAV elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerben történő
bejegyzését követően – az átvétel igazolása után kell a pénzügyőr részére kiadni.
43. Szolgálati jelvény 103. § (1) A szolgálati jelvényt – a jelvény számának a NAV elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerben történő
bejegyzését követően – az átvétel igazolása után kell a pénzügyőr részére kiadni.
(2) Amennyiben a pénzügyőr a bűnügyi szakterületről más területre vagy bármely területről a bűnügyi szakterületre kerül
áthelyezésre, a szolgálati jelvény visszavonását és az új szolgálati jelvény kiadását, visszavonását, cseréjét az illetékes
személyügyi szerv a szolgálati jogviszonyt módosító állományilletékes parancsnoki parancs alapján írásban
kezdeményezi.
(3) A szolgálati jelvényt ki kell cserélni, ha az a használat során azonosításra alkalmatlan mértékig megrongálódott.
(4) A szolgálati viszony megszűnését megelőző napon a szolgálati jelvényt a hivatásos állományú testületi tag köteles
leadni, melyet az érintett szerv újra felhasználhat. 44. A NAV pénzügyőr igazolványok kezelésével és kiadásával kapcsolatos szabályok
104. § (1) A NAV pénzügyőr igazolványhoz minden esetben aktuális (társasági egyenruhás) fénykép elektronikus biztosítása
szükséges.
(2) A NAV pénzügyőr igazolvány, illetve a szolgálati jelvény bármely okból történt elvesztésének, eltulajdonításának,
megrongálódásának, megsemmisülésének körülményeit vezetői kivizsgálás keretében haladéktalanul tisztázni kell.
Amennyiben vétkesség gyanúja állapítható meg, a fegyelmi, illetve kártérítési eljárás szabályai szerint kell
a felelősséget megállapítani. A kártérítés összege a szolgálati jelvény, illetve a szolgálati igazolvány mindenkori értéke.
(3) A NAV pénzügyőr igazolvány előállítási költségei a munkáltatói jogkört gyakorló szerveket terhelik.
(4) A NAV pénzügyőr igazolvány és a szolgálati jelvény esetében az elvesztés, eltulajdonítás tényét a szolgálati út
betartásával soron kívül jelenteni kell a NAV Központi Hivatalának általános jogi feladatokat ellátó szervezeti egysége
részére, köröztetés céljából.
(5) A személyi állomány tagjának jogviszonya megszűnése esetén a NAV pénzügyőr igazolvány visszavonásáról és
selejtezéséről az állományilletékes parancsnok irányítása alá tartozó személyügyi szerv köteles gondoskodni, ennek
tényét köteles rögzíteni.
(6) A pénzügyőr halála esetén a NAV pénzügyőr igazolvány és a szolgálati jelvény visszavonásáról és selejtezéséről
az állományilletékes parancsnok irányítása alá tartozó személyügyi szerv köteles gondoskodni.
45. Nyugállományba vonultak igazolványa 105. § (1) A NAV hivatásos állományából nyugállományba helyezett pénzügyőr részére nyugdíjas igazolvány kerül kiállításra
(„NY” igazolvány), melynek kiadása, módosítása kizárólag kérelemre történhet. Az igazolvány leírását elnöki utasítás
tartalmazza.
(2) A nyugállományú pénzügyőr nyugdíjas igazolványával az alábbi kedvezményre jogosult:
a) az Állami Egészségügyi Központban történő ellátásra,
b) a NAV objektumaiba való belépésre és
c) a NAV által a nyugállományba vonultakra is kiterjesztett kedvezmények igénybevételéhez történő igazolásra (pl.
NAV által üzemeltetett gyógyintézmények, kulturális és sportlétesítmények szolgáltatásainak igénybevételére,
kedvezményes mobiltelefon előfizetés vásárlása stb.).
(3) A nyugdíjas igazolvány nem helyettesíti a társadalombiztosítás által kiadott „Nyugdíjas igazolvány”-t.
XIV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 106. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2010. (VII. 9.) KüM határozata az Európa Tanács 2006. május 19-én, Strasbourgban elfogadott, az államutódlás esetén bekövetkező hontalanság elkerüléséről szóló Egyezménye kihirdetéséről szóló 2008. XCVIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2008. évi XCVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008. évi 183. számában kihirdetett, az Európa Tanács 2006. május 19-én,
Strasbourgban elfogadott, az államutódlás esetén bekövetkező hontalanság elkerüléséről szóló Egyezmény a 18. cikk 2. bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Mindazon államok számára, amelyek elismerték, hogy az Egyezmény rájuk nézve kötelező hatállyal bír, a jelen
Egyezmény azon naptól számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba, amelyen
az Európa Tanács három tagállama – az előző bekezdés rendelkezéseivel összhangban – elismerte, hogy
az Egyezmény rá nézve kötelező hatállyal bír.”
Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2009. 01. 07.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009. 05. 01.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2008. évi XCVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az Európa
Tanács 2006. május 19-én, Strasbourgban elfogadott, az államutódlás esetén bekövetkező hontalanság elkerüléséről
 szóló Egyezmény 2. és 3. §-ai 2009. 05. 01-jén, azaz kettőezer-kilenc május elsején léptek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
101/2010. (X. 21.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter
előterjesztésére
dr. Karácsonyi Pétert,
dr. Pék Lajost,
Nagy Istvánt,
Rácz Istvánné dr.-t és
dr. Simándi Pétert
– 2010. október 15-ei hatállyal –;
dr. Becskeházi Attilát
– 2010. október 15-ei hatállyal, kétéves időtartamra –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1863/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 21. Tömeges
bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 51 527 600 000 forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2015. (II. 16.) FM utasítása miniszteri biztosi kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a 38. § (2) bekezdésének figyelembevételével az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Horváth Istvánt a Földművelésügyi Minisztérium kiemelt programokért felelős miniszteri biztosának nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos közreműködik:
a) a sertéságazati kormányzati stratégia végrehajtásának koordinációjában,
b) a húsmarha, juh, gyógynövény termékpálya szervezésével összefüggő feladatok koordinációjában, valamint
c) a háztáji feladatokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátásában.
3. § A miniszteri biztos megbízatása a 2015. február 16. napjától 2015. augusztus 16. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2014. (VIII. 29.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter