text:
167/2011. (IX. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F-Sz. A. és Sz. S. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. augusztus 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényben kötelezze a bankokat a deviza alapú hitelek szerződéskötéskori
árfolyamon forint alapúra történő átváltására a gazdasági válságra való tekintettel?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazási kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem
egyértelmű, mert nem állapítható meg, hogy beadványozók mit értenek a „deviza alapú hitelek”, „forint alapúra” és
a „gazdasági válság” kifejezések alatt. Nem állapítható meg egyértelműen továbbá az sem, hogy egy esetlegesen
eredményes népszavazást követően megalkotásra kerülő jogszabály milyen alanyi és tárgyi kört érintene, így a
választópolgár számára nem egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogat.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
22/2012. (XI. 13.) LÜ utasítása az ügyészi szervezet fenntarthatósági céljairól, valamint az ügyészség 2011. környezetvédelemre kiható adatait feldolgozó fenntarthatósági jelentésében a 2012. és 2013. évre megfogalmazott és teljesítendő környezet- és költségkímélő intézkedéseiről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdése alapján – az ügyészség 2011. évi fenntarthatósági
jelentésében megfogalmazott célok teljesülése érdekében – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A papírfelhasználás mennyiségének csökkentése érdekében minden olyan szervezeti egységnél, amely rendelkezik
olyan nyomtatóval vagy fénymásolóval, amely technikailag alkalmas a kétoldalas nyomtatásra, a dokumentumokat
kétoldalasan kell nyomtatni. (2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést a fénymásolásra is alkalmazni kell.
2. § Azoknál a szervezeti egységeknél, amelyek komplex gépekkel rendelkeznek, így fénymásolójuk alkalmas nyomtatásra
is, – ha ezek a gépek azonos vagy hasonló teljesítményűek a nem multifunkcionális gépekkel – környezet- és
költségkímélés céljából a fénymásolókon történő nyomtatást kell választani.
3. § Előnyben kell részesíteni a) a papírmegrendelések során, ha az nem okoz jelentős többletkiadást, az olyan papírt, amelynek gyártásához az
átlagosnál kevesebb faanyagot használtak fel, b) az újratöltött tonerek használatát az új tonerekkel szemben azoknál a gépeknél, amelyeknek a garanciája lejárt.
4. § (1) Munkaidő után – ahol ez könnyen megoldható – a számítógépeket, nyomtatókat, fénymásolókat teljesen áramtalanítani
kell a „stand by”-készenléti üzemmód helyett. (2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést a faxokra és az ügyeleti gépekre nem kell alkalmazni.
5. § Az energiatakarékos izzókat, fénycsöveket előnyben kell részesíteni. A világítást a tényleges igényeknek megfelelően
kell használni. 6. § A 2013. évre minden szervezeti egység, amely a hulladékkezelésről önállóan rendelkezhet és a műszaki, valamint a
pénzügyi feltételek a rendelkezésére állnak, vezesse be a szelektív hulladékgyűjtést, így a papír, a műanyag, az üveg és
a szárazelem külön gyűjtését. 7. § Minden szervezeti egység elhelyezési körülményeitől függően és az előzetesen felmért igény alapján biztosítsa a
kerékpárral munkába járó ügyészségi alkalmazottak kerékpárjainak biztonságos elhelyezését.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
legfőbb ügyész


text:
1325/2018. (VII. 18.) Korm. határozata a nemzeti védelmi ipari és védelmi célú fejlesztésekért, valamint a haderő-modernizáció koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a Kormány, illetve a miniszterelnök által megjelölt, a nemzeti védelmi ipari és védelmi célú fejlesztésekkel, valamint
a  haderő-modernizáció koordinálásával kapcsolatos feladatok ellátására 2018. július 17. napjától Maróth Gáspárt
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) az  érintett minisztériumokkal együttműködésben koordinálja a  védelmi ipari és hadfelszerelési
fejlesztésekkel kapcsolatos feladatokat mint kiemelt kormányzati közfeladatokat és az  ezekhez kapcsolódó
stratégia kialakítását,
b) koordinál és együttműködik a védelmi ipari fejlesztésben érintett ágazatokkal az a) pont szerinti stratégiában
meghatározott célok hatékony megvalósítása érdekében, valamint
c) meghatározza és indítványozza a hadfelszerelés fejlesztésének irányait.
 3. A  kormánybiztos tevékenységét a  miniszterelnök a  honvédelmi miniszter útján irányítja. A  kormánybiztos
a tevékenységéről köteles évente beszámolni a Kormánynak.
 4. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnöki Kormányiroda keretében működő titkárság segíti.
 5. A  kormánybiztos az  1.  pont szerinti feladatköre ellátásáért a  Ksztv. 31.  § (7)  bekezdése szerinti díjazásban és
juttatásokban részesül.
 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
172/2011. (IX. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. G. K. által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e azzal: az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy a kellő felkészülés érdekében az Alaptörvény hatálybalépésének
napja (2012. január 1.) módosuljon az Alaptörvényben nevesített, időben legutoljára kihirdetett sarkalatos törvény
kihirdetése napját követő hatodik hónap első napjára?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményező által megfogalmazott kérdés nem egyértelmű.
A kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ban foglalt egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés a választópolgár
számára nem egyértelmű, mivel túlságosan bonyolult a hatálybalépés napjának meghatározása, továbbá bizonytalan,
hogy mikor lesz az „időben legutoljára kihirdetett sarkalatos törvény” kihirdetésének napja és az is, hogy időközben
módosításra kerülnek-e az Alaptörvényben meghatározott sarkalatos törvényekre vonatkozó rendelkezések.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 18. § b) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, a 18. § b) pontján a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
26/2015. (IX. 30.) IM rendelete a bíróságokon és az Országos Bírósági Hivatalban foglalkoztatott egyes igazságügyi alkalmazottak munkakörének és képesítési feltételeinek meghatározásáról, ügyviteli vizsgájáról.
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135.  § (3)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  Országos Bírósági Hivatal elnöke véleményének kikérésével – a  következőket
rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 16. §-ában meghatározott
bíróságokon (a  továbbiakban: bíróság) és az  Országos Bírósági Hivatalban (a  továbbiakban: OBH) foglalkoztatott
bírósági titkárra, bírósági fogalmazóra, tisztviselőre, írnokra és fizikai dolgozóra (a továbbiakban együtt: igazságügyi
alkalmazott) terjed ki.
(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó
a) bírósági titkár,
b) gazdasági hivatal főosztályvezetője és gazdasági hivatal főosztályvezető-helyettese,
c) gazdasági hivatal osztályvezetője és gazdasági hivatal osztályvezető-helyettese,
d) belső ellenőrzési vezető és belső ellenőr,
e) jogtanácsos,
f ) informatikai biztonsági felelős,
g) titkos ügykezelő,
h) könyvelő,
i) gépjárművezető, valamint
j) törvényszéki végrehajtó, törvényszéki végrehajtó-helyettes, törvényszéki végrehajtójelölt, és
a járásbíróságnál, illetve a törvényszéknél szolgálati jogviszonyban álló végrehajtási ügyintéző
munkakörének betöltéséhez szükséges e  rendeletben meghatározottakon túli részletes követelményeiről külön
jogszabály rendelkezik.
2. A képesítési feltételek 2. § (1) Az igazságügyi alkalmazottak munkakörének elnevezését, a munkakör ellátásához szükséges képesítési feltételeket
és a  munkakör szerinti fizetési osztályt az  1.  melléklet tartalmazza, azzal, hogy a  munkakörök az  1.  mellékletben
meghatározott képesítésnél magasabb képesítéssel rendelkező igazságügyi alkalmazottal is betölthetők.
(2) Az igazságügyi alkalmazott a kinevezési okiratában szereplő munkaköri elnevezésének megfelelő feladatok mellett
egyéb olyan feladatot is elláthat, amelyre képesítéssel rendelkezik.
(3) A  munkáltató a  képesítés megszerzésére, kivételesen indokolt esetben – határidő megjelölésével, de legfeljebb
három évre – halasztást engedélyezhet. A  munkáltató e  jogosultsága nem terjed ki – ide nem értve a  4.  §
(2)  bekezdése szerinti halasztást – a  bírósági fogalmazói, a  bírósági ügyintézői, valamint az  1.  § (2)  bekezdésében
szereplő munkakörökre.
(4) A szakképzettség tekintetében a szakképesítés szintjét az Országos Képzési Jegyzék szerint kell minősíteni.
3. § A bíróság elnöke, illetve az OBH elnöke elrendelheti, hogy az  igazságügyi alkalmazott a munkakörének megfelelő
képzésen vegyen részt, ha az a munkaköri feladatok szakszerű ellátásához szükséges.
3. Az ügyviteli vizsga 4. § (1) Ezen alcím alkalmazásában vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott az  az igazságügyi alkalmazott, aki
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 13.  § (5)  bekezdése alapján
ügyviteli vizsgát köteles tenni.
(2) A munkáltató az ügyviteli vizsga letétele alól kivételesen indokolt esetben – határidő megjelölésével, de legfeljebb
egy évre – halasztást engedélyezhet.
(3) A munkáltatónak gondoskodnia kell arról, hogy minden évben lehetőség legyen az ügyviteli vizsga letételére.
5. § (1) A  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott az  ügyviteli vizsga letételéhez a  szükséges ismereteket felkészítő
szakmai oktatáson és egyéni tanulás útján sajátítja el.
(2) A  szakmai oktatás célja, hogy a  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott megismerje az  igazságszolgáltatásra
vonatkozó fontosabb jogszabályokat és közjogi szervezetszabályozó eszközöket, elsajátítsa az  ügyvitel szabályait,
a  munkakörével kapcsolatos egyéb szükséges ismereteket, továbbá azokat a  gyakorlatban alkalmazni tudja.
Az  oktatást úgy kell megszervezni, hogy a  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott a  vizsgakötelezettségének
határidőben eleget tehessen.
(3) A szakmai oktatást a Kúrián, az ítélőtáblákon, a törvényszékek területén és az OBH-ban kell megszervezni. A szakmai
oktatást a bíróság és az OBH közösen is megszervezheti.
(4) A  szakmai oktatást a  Magyar Igazságügyi Akadémia e-learning oktatás formában is megszervezheti, amely
a (3) bekezdésben meghatározott képzési formával egyenértékű.
6. § (1) A  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazottnak az  ügyviteli vizsgára a  bíróság elnökénél – a  beosztása és
szolgálati helye feltüntetésével – a szolgálati út megtartásával írásban kell jelentkeznie. Az OBH-ban foglalkoztatott
vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazottnak az  OBH elnökénél kell az  ügyviteli vizsgára írásban jelentkeznie.
Az ügyviteli vizsga helyét és időpontját az oktatást szervező bíróság elnöke, illetve az OBH elnöke állapítja meg, és
arról a vizsga időpontja előtt legalább 15 nappal a vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazottat írásban értesíti.
(2) Az ügyviteli vizsgát háromtagú vizsgabizottság előtt kell letenni, amelynek egy tagja igazságügyi alkalmazott.
 (3) Ügyviteli vizsgabizottságot kell alakítani a  Kúrián, az  ítélőtáblán, a  törvényszéken és az  OBH-ban. Az  ügyviteli
vizsgabizottságok számát az oktatást szervező bíróság elnöke, illetve az OBH elnöke határozza meg.
 (4) A Kúria, az  ítélőtábla, a törvényszék és az OBH elnöke – az általa szervezett szakmai oktatás tekintetében – ötéves
időtartamra nevezi ki
a) az ügyviteli vizsgabizottság elnökét a bírák közül,
b) az ügyviteli vizsgabizottság tagjait a bírák és a legalább tízéves szakmai gyakorlattal rendelkező igazságügyi
alkalmazottak közül. 7. § (1) Az ügyviteli vizsga írásbeli és szóbeli részből áll. A bírósági titkárnak, a bírósági fogalmazónak, valamint a felsőfokú
iskolai végzettséggel rendelkező tisztviselőnek írásbeli vizsgát nem kell tennie.
(2) Az írásbeli vizsga tárgyai és követelményei:
a) helyesírás, fogalmazás (egyszerű határozat, megkeresés szerkesztése), továbbá
b) a munkakörtől függően
ba) másolás gépírással (számítógépen) 10 percen át, percenként 300 leütés sebességgel, 5%-os
hibatűréssel,
bb) leírás diktálásra (számítógépen) 10 percen át, percenként 350 leütés sebességgel, 5%-os
hibatűréssel,
bc) rögzített hanganyag leírása 10 percen át, 350 leütés sebességgel, 5%-os hibatűréssel, vagy
bd) számítógép, szövegszerkesztő kezelése, adatlap-kitöltés, adatkezelés, nyilvántartás.
(3) A szóbeli vizsga tárgyai:
a) az Alaptörvény, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról,
továbbá az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló rendelkezések főbb szabályai,
b) jogi alapismeretek: a polgári peres és nemperes, valamint a büntetőeljárás ügyvitel szempontjából jelentős
szabályai,
c) a bírósági ügyvitel és a bírósági iratkezelés szabályai, adatvédelem,
d) jegyzőkönyvszerkesztés büntető- és polgári ügyben,
e) a kézbesítés szabályai,
f ) a bírósági eljárások illetékre vonatkozó szabályai,
g) a bírósági gazdasági ügyek intézésének fontosabb szabályai, továbbá
h) statisztikai alapismeretek.
(4) A  bírósági titkár, a  bírósági fogalmazó és a  felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező tisztviselő munkakörének
megfelelően a (3) bekezdés a) pontjában írt követelményeken túl a szükséges számítógépes ismeretekről, továbbá
a  munkáltató által a  (3)  bekezdés b)–h)  pontjaiban felsoroltak közül az  adott munkakör jellegéhez igazodóan
meghatározott egy vagy több témakörből köteles vizsgát tenni.
(5) Az  OBH-ban foglalkoztatott vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazottnak a  szóbeli vizsgán az  Országos Bírói
Tanács (a továbbiakban: OBT) és az OBH működésére vonatkozó jogszabályok, az OBT határozatok, valamint az OBH
elnöke által kiadott normatív utasítások ismeretéről is számot kell adnia.
8. § (1) Az  írásbeli vizsgát az  ügyviteli vizsgabizottság legalább egy tagjának jelenlétében kell letenni. Az  írásbeli vizsga
eredményét az ügyviteli vizsgabizottság állapítja meg.
(2) Szóbeli vizsgát az tehet, aki az írásbeli vizsga követelményeinek megfelelt, vagy a 7. § (1) bekezdése alapján nem kell
írásbeli vizsgát tennie.
(3) A  szóbeli vizsgán a  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazottnak az  ügyviteli vizsgabizottság előtt arról kell
számot adnia, hogy elsajátította az irányadó szabályokat, és azokat a gyakorlatban alkalmazni tudja.
9. § (1) Az  eredményes ügyviteli vizsgáról az  ügyviteli vizsgabizottság tanúsítványt állít ki a  2.  melléklet szerinti
tartalommal. A vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott felkészültségéhez igazodóan a vizsga
a) „megfelelt”,
b) „közepes”,
c) „jó”,
d) „kitűnő”, vagy
e) „nem felelt meg”
eredménnyel minősíthető.
(2) Ha a  vizsgabizottság a  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott felkészültségét nem találja megfelelőnek,
a vizsga megismétlésére utasítja, és meghatározza azt a legfeljebb két hónapig terjedő legrövidebb időt, amelynek
letelte után a vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott újabb vizsgára jelentkezhet.
(3) A  vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott számára legalább két írásbeli vizsgalehetőséget kell biztosítani.
A szóbeli vizsga ismétlésére egy alkalommal kerülhet sor.
10. § (1) Az ügyviteli vizsgabizottság az ügyviteli vizsga írásbeli és szóbeli részéről jegyzőkönyvet készít.
 (2) Az ügyviteli vizsga írásbeli részéről készített jegyzőkönyvben fel kell tüntetni:
a) a vizsga helyét és időpontját,
b) valamennyi vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott nevét, beosztását és az általa elért eredményt,
c) a vizsgabizottság tagjainak nevét és beosztását,
d) a vizsgabizottsági tagok aláírását, továbbá
e) a jegyzőkönyvvezető nevét, beosztását és aláírását.
(3) Az ügyviteli vizsga szóbeli részéről készített jegyzőkönyvben – a (2) bekezdésben foglaltakon túl – fel kell tüntetni
az  arra való utalást, hogy a  vizsgáról kiállított tanúsítványok egy-egy példányát valamennyi vizsgára kötelezett
igazságügyi alkalmazott külön íven átvette.
(4) Az  ügyviteli vizsgabizottság a  törvényszéken lefolytatott vizsgák eredményéről a  vizsgára kötelezett igazságügyi
alkalmazott szolgálati helye szerinti járási, kerületi vagy közigazgatási és munkaügyi bírósági elnököt is értesíti.
(5) A  vizsga iratanyagát a  bíróság, valamint az  OBH elnöki iratai között kell őrizni. A  vizsga eredményét tanúsító
bizonyítvány másolatát a vizsgára kötelezett igazságügyi alkalmazott személyi anyagában el kell helyezni.
4. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő hónap 15. napján lép hatályba.
 (2) Az 1. melléklet 5. pontjában foglalt táblázat 4., 9. és 14. sora 2018. január 1-jén lép hatályba.
12. § (1) Az  1.  mellékletben meghatározott munkakörhöz előírt képesítési feltételeket nem kell alkalmazni az  e  rendelet
hatálybalépésekor az adott munkakörbe határozatlan időre kinevezett igazságügyi alkalmazottra, e munkakörének
betöltése idejére, kivéve azon munkaköröket, amelyek esetében jogszabály eltérően rendelkezik.
(2) Az  ügyviteli vizsgabizottság elnökeinek és tagjainak a  bíróságokon és az  Országos Igazságszolgáltatási
Tanács Hivatalában foglalkoztatott egyes igazságügyi alkalmazottak munkakörének és képesítési feltételének
meghatározásáról, ügyviteli vizsgájáról szóló 5/2001. (III. 13.) IM rendelet alapján a bíróság és az OBH elnöke által
e rendelet hatálybalépése előtt történt kinevezése – a kinevezés időtartamára – hatályban marad.
(3) E  rendelet nem érinti a  rendelet hatálybalépése előtt – a  korábban hatályos jogszabályok alapján megszerzett
képesítések alapján – letett ügyviteli vizsgák érvényességét, valamint az engedélyezett halasztások és felmentések
hatályát.
13. § (1) Az 1. melléklet 5. pontjában foglalt táblázat
a) 2. és 7. sorában meghatározottak szerint törvényszéki végrehajtói szolgálati jogviszony,
b) 12. sorában meghatározottak szerint törvényszéki végrehajtó-helyettesi szolgálati jogviszony
2018. január 1. napjától nem létesíthető.
(2) Az 1. melléklet 5. pontjában foglalt táblázat
a) 5. és 10. sorát a 2013. január 1-jét megelőzően kiírt pályázaton alapuló megyei bírósági – 2012. január 1-jét
követően törvényszéki – végrehajtói kinevezések,
b) 6. és 11. sorát a 2006. szeptember 1-jét megelőzően történt megyei bírósági végrehajtói kinevezések,
c) 18. sorát a 2011. február 1-jét megelőzően történt végrehajtási ügyintézői kinevezések,
d) 19. sorát a 2006. szeptember 1-jét megelőzően történt végrehajtási ügyintézői kinevezések
esetén kell alkalmazni.
14. § Hatályát veszti a  bíróságokon és az  Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalában foglalkoztatott egyes
igazságügyi alkalmazottak munkakörének és képesítési feltételének meghatározásáról, ügyviteli vizsgájáról szóló
5/2001. (III. 13.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
20/2003. (II. 28.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján megállapítom, hogy
dr. Navracsics Tibor kormányzati főtisztviselői kinevezése — az 1992. évi XXIII. törvény 31/A. §-a (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott körbe nem tartozó közigazgatási szervhez történő áthelyezésére tekintettel —
2002. augusztus 14-i hatállyal, Répás Zsuzsanna kormányzati főtisztviselői kinevezése
— az 1992. évi XXIII. törvény 31/A. §-a (2) bekezdésének
a) pontjában meghatározott körbe nem tartozó közigazgatási szervhez történő áthelyezésére tekintettel —
2002. június 1-jei hatállyal megszűnt. Budapest, 2003. február 3.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1162/2018. (III. 27.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a salgótarjáni Főplébánia templom és környezetének megújításához szükséges beruházás támogatásáról.
A Kormány – a  Magyarország Kormánya és Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1388/2017. (VI. 27.) Korm. határozat 6. pont a) alpontja végrehajtása
érdekében –
 1. egyetért a  salgótarjáni Főplébánia templom és környezetének megújításával (a továbbiakban: Beruházás), amely
összesen 459 352 236 forint összegű költségvetési támogatás biztosításával kerül megvalósításra az  alábbi
ütemezéssel:
a) a 2018. évben 276 674 628 forint,
b) a 2019. évben 182 677 608 forint;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Beruházás 2018. évi finanszírozásához szükséges 276 674 628 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú
programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Beruházás 2018. évi támogatása érdekében a salgótarjáni Római
Katolikus Főplébániával mint kedvezményezettel a 2. pontban foglaltak teljesülése esetén támogatási jogviszonyt
létesítsen;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pontban foglaltak teljesülését és végrehajtását követően azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
bevonásával – gondoskodjon a  Beruházás 2019. évi megvalósításához szükséges 182 677 608 forint forrás
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó támogatás
nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások
központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogatás nyújtásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1228/2012. (VII. 6.) Korm. határozata a Coca-Cola HBC Magyarország Kft. és a Mercedes-Benz Manufacturing Hungary Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodások megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a) a Magyarország Kormánya és a Coca-Cola HBC Magyarország Kft. között kötendő Stratégiai partnerségi
megállapodást, valamint b) a Magyarország Kormánya és a Mercedes-Benz Manufacturing Hungary Kft. között kötendő Együttműködési
megállapodást a Kormány nevében írja alá. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
237/2018. (HK 7.) HVKF szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. §
(1) bekezdés h) pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. A STANAG 1196 (MAROPS) EDITION 11 (RD 1)
NAVAL ARCTIC MANUAL ATP-17, Edition E Északi-sarki Hajózási Kézikönyv című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele
nélkül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Hadkiegészítő Felkészítő és
Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) és
b) témakezelő: az MH HFKP. 4. A STANAG 1487 COMMON PLANNING AND
OPERATING CONSIDERATIONS FOR CROSS-DECK
OPERATIONS WITH ARMED ROTARY WING
AIRCRAFT EDITION 1, Keresztkiszolgálási feladatok
felfegyverzett forgószárnyas repülőeszközökön haditengerészeti környezetben című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül a
következők szerint:
a) témafelelős: az MH Hadkiegészítő Felkészítő és
Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) és
b) témakezelő: az MH HFKP. 5. A STANAG 2605 LO (EDITION 2) (RATIFICATION
DRAFT 1) – ALLIED LAND TACTICS – ATP 3.2.1,
EDITION B/SZÖVETSÉGES SZÁRAZFÖLDI
HARCÁSZATI KIADVÁNY című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP);
b) témakezelő: MH ÖHP;
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre a Honvéd Vezérkar főnök helyettes szakutasításával, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
6. A STANAG 3497 MEDSTD (EDITION 4) –
AEROMEDICAL TRAINING OF AIRCREW CBRN
EQUIPMENT AND PROCEDURES– AMedP-7.3
EDITION A/Hajózó állomány repülőorvosi kiképzése
CBRN környezetben, a védőfelszerelés és eljárások vonatkozásában című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK);
b) témakezelő: MH EK Repülőorvosi-, Alkalmasságvizsgáló és Gyógyító Intézet;
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel a légierőnél kerüljön bevezetésre és
7. A STANAG 6521 JINT (EDITION 1)
(RATIFICATION DRAFT 1) – ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR MEASUREMENT AND SIGNATURE
INTELLIGENCE – AJP-2.8, EDITION A / Kisugárzás és
jelfelderítés szövetségesi összhaderőnemi doktrínája című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ);
b) témakezelő: KNBSZ és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre a Honvéd Vezérkar főnök helyettes szakutasításával, eredeti
angol nyelven, teljes terjedelemben.
8. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
61/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Ternák Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország abujai nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Benini Köztársaságban,
a Kameruni Köztársaságban és a Közép-afrikai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. április 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
46/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a budapesti Bolgár Kulturális Intézet és a szófiai Magyar Kulturális Intézet státusáról és tevékenységéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között Budapesten, 2002. évi
március hó 7. napján aláírt, a budapesti Bolgár Kulturális
Intézet és a szófiai Magyar Kulturális Intézet státusáról és
tevékenységéről szóló megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
amely létrejött a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a szófiai
Magyar Kulturális Intézet és a budapesti Bolgár
Kulturális Intézet státusáról és tevékenységéről
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya (továbbiakban: Szerződő Felek)
– összhangban a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Bolgár Köztársaság Kormánya között 1994. május 5-én
Budapesten aláírásra került kulturális, oktatási és tudományos együttműködésről szóló egyezménnyel;
– figyelemmel az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. augusztus 1-jén Helsinkiben aláírt
Záródokumentumában foglaltakra;
– szem előtt tartva a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Bolgár Népköztársaság Kormánya között, a budapesti és a szófiai kulturális és tájékoztatási központok tevékenysége tárgyában Budapesten 1980. április 24-én aláírt megállapodás rendelkezéseit;
– tekintettel a két állam között régóta fennálló baráti viszonyra;
– a kölcsönösség és kétoldalú együttműködés szándékától vezéreltetve;
– a kulturális, tudományos kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében az alábbiak szerint állapodnak meg.
1. cikk Általános rendelkezések A Szerződő Felek a kölcsönösség elve alapján támogatni kívánják egymás országaiban kulturális intézetek működését, amelyek elnevezése Magyar Kulturális Intézet,
Szófia – bolgár elnevezés: �������	 ��
�����
	���	����
�	�) – és Bolgár Kulturális Intézet, Budapest – bolgár elnevezés: ��
�����	 ��
�����
	���	��� �������� – (a továbbiakban: Kulturális Intézetek).
2. cikk A Kulturális Intézetek irányítása és felügyelete
1. A szófiai Magyar Kulturális Intézet irányítását és felügyeletét a Magyar Kormány képviseletében a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztere, míg a budapesti Bolgár Kulturális Intézet irányítását és felügyeletét a Bolgár Kormány képviseletében Bulgária Kulturális Minisztere látja el.
2. A kulturális intézetek irányításában bekövetkező
esetleges változásokat a Felek közlik egymással.
3. cikk A Kulturális Intézetek tevékenysége 1. A kulturális intézetek – a fogadó ország hatályos jogszabályaival és előírásaival összhangban – az alábbi tevékenységeket fejtik ki az intézmény székházán belüli és kívüli helyszíneken, a fogadó ország egész területén:
a) tájékoztatást adnak országuk művészeti, tudományos, kulturális és társadalmi-politikai életéről;
b) látogatásokat és rendezvényeket szerveznek a kultúra, az oktatás, a tudomány és technológia terén;
c) konferenciákat, előadásokat, szemináriumokat,
szimpóziumokat és kollokviumokat szerveznek a tudomány és kultúra területén;
d) hangversenyeket, irodalmi esteket, kiállításokat rendeznek; e) filmvetítéseket tartanak és audiovizuális anyagokat
mutatnak be;
f) fogadják a két kulturális intézet programjában résztvevő tudományos kutatókat és művészeket, közéleti személyiségeket, ösztöndíjasokat és szakértőket;
g) könyvtárat, olvasótermet, audiovizuális és médiatárat tartanak fenn, illetve működtetnek, biztosítva a könyvek, újságok, folyóiratok, audiovizuális anyagok és más
kulturális, oktatási, tudományos és műszaki jellegű anyagok kölcsönzését és a minél szélesebb körű közönség számára való hozzáférést;
h) gyermek- és ifjúsági találkozókat, rendezvényeket
szerveznek; i) tájékoztató anyagokat, katalógusokat, egyéb kulturális, oktatási, tudományos és műszaki jellegű kiadványokat
és információs anyagokat adnak ki és terjesztenek;
j) nyelvtanfolyamokat, nyelvvizsgákat, posztgraduális
nyelvi továbbképzéseket szerveznek a közönség és a
nyelvoktatás terén dolgozó személyek és intézmények
számára, pedagógiai és módszertani, oktatási anyagokat
állítanak elő, azokról tájékoztatással szolgálnak;
k) e célból felhasználják az internet adta lehetőségeket is.
2. A Kulturális Intézetek közreműködnek a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között kötött Kulturális, Oktatási és Tudományos
Együttműködési Egyezmény végrehajtására készített, a
Magyar Köztársaság Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma és a Bolgár Köztársaság Kulturális Minisztériuma
között kötött Együttműködési Megállapodás megvalósításában.
3. Jelen Megállapodás céljával összhangban a Kulturális Intézetek szervezőként vagy irányítóként más olyan tevékenységet is folytathatnak, ami országaik szellemi értékeinek felmutatását célozza. A Kulturális Intézetek – a
küldő és a fogadó ország hatályos jogszabályaival és előírásaival összhangban – kulturális diplomáciai tevékenységet is folytathatnak.
4. cikk A kulturális intézetek személyzete és e személyzet
státusza
1. A kulturális intézet vezetőjének a küldő Fél diplomáciai rangot adományozhat, az igazgató a fogadó Fél terüle
tén működő diplomáciai testület tagja lehet. Az intézetekben dolgozó, diplomáciai ranggal nem rendelkező, kiküldött munkatársak ugyanazokat a kiváltságokat és mentességeket élvezik, mint amelyeket a küldő állam fogadó államban működő diplomáciai képviseletének igazgatási és
műszaki személyzete.
Az intézetek kiküldött munkatársai mentesek a munkavállalási engedély beszerzésének kötelezettsége alól.
2. A kulturális intézeteket a küldő fél által kinevezett
igazgató vezeti, aki képviseli a kulturális intézetet a fogadó országban.
3. A küldő ország állampolgárságával rendelkező alkalmazottak a küldő ország joghatósága alá tartoznak, így
rájuk ezen ország munkajogi, társadalombiztosítási rendelkezései lesznek irányadók.
4. A kulturális intézeteknek a fogadó állam állampolgárságával rendelkező alkalmazottai a fogadó állam joghatósága alá tartoznak és rájuk a fogadó állam munkajogi,
társadalombiztosítási rendelkezései lesznek irányadók.
5. A Felek diplomáciai úton kölcsönösen tájékoztatják
egymást a kulturális intézetek kiküldött személyzetének
létszámáról, amelyről szükség esetén a fogadó ország illetékeseivel egyeztetést tartanak, továbbá értesítést küldenek a külszolgálati tevékenység megkezdésének és megszűnésének időpontjáról.
5. cikk Ingatlanok és jogi helyzetük 1. A szófiai Magyar Kulturális Intézet a magyar állam
tulajdonát képező ingatlanban, míg a budapesti Bolgár
Kulturális Intézet a bolgár állam tulajdonát képező ingatlanban működik és fejti ki tevékenységét.
2. A rendelkezésre bocsátott ingatlanok karbantartása,
fenntartásának költsége, biztosítása és berendezése a használatba vevő felet terheli.
6. cikk Adó-, vám- és illetékkedvezmények 1. A Szerződő Felek a területükön hatályban lévő törvényekkel és vámszabályokkal összhangban a másik Fél
számára minden lehetséges kedvezményt megadnak a
Kulturális Intézetek létesítéséhez és felszereléséhez, illetve a jelen Megállapodás előírásai szerinti működéséhez
szükséges anyagok behozatalához.
2. Adójogi és vámjogi vitás kérdésekben a Felek országaiban illetékes hatóságok és szervek jogosultak eljárni és
állást foglalni.
3. A kulturális intézetek a fogadó országban a fogadó
ország hivatalos pénznemében és más valutában is rendelkezhetnek bank folyószámlával.
7. cikk Az Egyezmény hatálya 1. A Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról,
hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos feltételeknek eleget tettek. A Megállapodás az
utolsó jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba.
Jelen Megállapodás a hatálybalépése napjától számított
5 évig marad hatályban, amely határidő – arra vonatkozó
kifejezett megállapodás hiányában is – mindig további öt
évi időtartamra meghosszabbodik, ha a Megállapodást annak lejárta előtt hat hónappal a Felek egyike sem mondja
fel.
2. Jelen Megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg
hatályát veszti a Magyar Népköztársaság Kormánya és a
Bolgár Népköztársaság Kormánya között a budapesti és a
szófiai kulturális és tájékoztatási központok tevékenysége
tárgyában Budapest 1980. április 24-én aláírt Megállapodás.
8. cikk Záró rendelkezések 1. Felek a jelen Megállapodás értelmezésével, alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket tárgyalással, illetve diplomáciai úton igyekeznek rendezni.
A Megállapodásban foglaltak zavartalan végrehajtása
végett a kulturális intézetek felügyeleti szervei rendszeres
kapcsolatot tartanak fenn.
Jelen Megállapodás készült Budapesten, 2002. március
hó 7. napján, két eredeti példányban, magyarul és bolgárul,
amelyekből mindkét szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások” 3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
305/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Emri Gergelyt
2019. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1521/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a Svájci Államszövetség és Magyarország között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország és a Svájci Államszövetség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás
elkerüléséről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 17.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank szervezeti
felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a Magyar Nemzeti Bank igazgatósága 12/2014.
(01. 06.) számú határozata alapján – a  jelen utasítás 1.  mellékletét képező Szervezeti és Működési Szabályzatban
foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszíti a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2013. (X. 31.) MNB utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
21/2014. (VI. 11.) MNB rendelete a „Spányi Béla” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Spányi Béla halálának 100. évfordulója alkalmából – „Spányi Béla” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. június 12. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  jobb oldali érmemezőben Spányi Béla félalakos portréjának ábrázolása látható.
A  portrétól balra, egymás alatti vízszintes sorokban a  „10 000” értékjelzés és a  „FORINT” felirat, a  portré alatti
két vízszintes sorban, középen a „MAGYARORSZÁG” felirat, az  emlékérme jobb szélén a „2014” verési évszám és
a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Spányi Béla: Fűzfák című festménye részletének ábrázolása látható, középen az alapsíkból
kiemelkedő, téglalappal lehatárolt résszel. A  festményrészlet alatt, két vízszintes sorban a  „SPÁNYI BÉLA” és
az „1852–1914” felirat olvasható, az  emlékérme szélén, jobb oldalon Szöllőssy Enikő tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 3000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2014. június 12-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
23/2018. (VI. 29.) MNB rendelete a „Semmelweis Ignác-emlékév” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Semmelweis Ignác születésének 200. évfordulójáról történő méltó megemlékezés
céljából meghirdetett Semmelweis Ignác-emlékév alkalmából – „Semmelweis Ignác-emlékév” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. június 30. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján Semmelweis Ignác félalakos portréjának ábrázolása látható, jobbra Semmelweis Ignác
névaláírásával. Az  emlékérme szélén, félköriratban, fent a „MAGYARORSZÁG” felirat és – attól ponttal elválasztva –
a „10 000” értékjelzés, valamint a „FORINT” felirat, lent, a portré ábrázolásába illesztve az „1818–1865” felirat olvasható.
A  portré ábrázolása mellett, bal oldalon a „BP.” verdejel olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén
látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján egy kórházi jelenet ábrázolása látható, előtérben az  orvosi köpenyt viselő Semmelweis
Ignáccal, amint klórmésszel kezet mos egy mosdótálban, háttérben egy pólyás csecsemőt tartó, kórházi ágyban
fekvő édesanyával. Az emlékérme szélén, fent, félköriratban a „SEMMELWEIS EMLÉKÉV 2018” felirat olvasható, lent,
Semmelweis Ignác köpenyének ábrázolásába illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. június 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
58/2015. (XII. 12.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. december 6. napjától 2016. június 5. napjáig
az egyetemes reformáció 500. évfordulójáról történő méltó megemlékezés és a reformáció magyar örökségének
megünneplése érdekében dr. Hafenscher Károlyt a Reformáció Emlékbizottság munkájának segítéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) a Reformáció Emlékbizottság a reformáció 500. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények,
ismeretterjesztő programok (a továbbiakban: Programok) tekintetében hazai és nemzetközi koordinációs
feladatok ellátása,
b) a Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenység
koordinálása,
c) a Programok egyeztetése az érintett egyházakkal,
d) a Programokhoz kapcsolódó hazai és nemzetközi eseménynaptár vezetése,
e) a Programok megvalósításához szükséges lépések kezdeményezése, feladatok végrehajtásának koordinálása,
f ) a Reformáció Emlékbizottság működésének megszervezése, a munkáját segítő titkárság irányítása,
g) a Reformáció Emlékbizottság munkacsoportjainak összehívása és munkájuk koordinálása,
h) egyedi miniszteri megbízás alapján a Reformáció Emlékbizottság képviseletének ellátása,
i) az a)–h) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi
kapcsolatokért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 21/2015. (VI. 8.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
197/2018. (X. 24.) Korm. rendelete a Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános szabályok 1. § (1) A Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Társaság) ellátja a  pályázók és kedvezményezettek helyben történő támogatását a  fejlesztési források
felhasználásának elősegítése érdekében, valamint egyes uniós, nemzetközi és hazai finanszírozású programokkal
összefüggő előkészítési és végrehajtási feladatokat.
(2) A Társaság feladata, hogy hatékonyan segítse céljaik megvalósításában a  pályázókat és a  pályázni szándékozó
személyeket, szervezeteket.
(3) A Társaság hozzájárul a kormányzati fejlesztéspolitikai célok helyi szintű érvényesítéséhez a régiók közötti egyensúly
megteremtésének és az egyenletes fejlődés feltételeinek biztosítása érdekében.
(4) A Társaság a feladatait a pályázóközpontúság, a minőség és a hatékonyság elvének megfelelően látja el.
2. A Társaság területi és egyéb szervei 2. § (1) A Társaság a fővárosban telephelyet, a megyékben fióktelepeket működtet (a továbbiakban együtt: területi irodák).
 (2) A területi irodák gondoskodnak az 1. § (2) bekezdése szerinti feladat területi szinten történő ellátásáról.
3. § A Társaság kormányhatározatban nevesített komplex nemzeti térségfejlesztési programok végrehajtásának
támogatása céljából irodákat működtet.
4. § A Társaság a nemzetközi feladatellátása részeként valamennyi programtérségben irodákat működtet.
3. A Társaság feladatai és működése 5. § (1) A Társaság feladata a területi irodák rendszerének fejlesztése és – a nemzetközi programok kivételével – a területi
alapú tervezés koordinációjának támogatása.
(2) A Társaság
a) részt vesz az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásával összefüggő feladatok
ellátásában,
b) segíti a támogatást igénylőket és a kedvezményezetteket, közreműködik kapacitásuk fejlesztésében,
c) rendszeresen tájékoztatja a  fejlesztéspolitikai intézményrendszer résztvevőit és a  közszféraszervezeteket
a források felhasználásával kapcsolatos és egyéb európai uniós ügyekről,
d) ellátja az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
kormányrendeletben a projektfelügyelő részére meghatározott feladatokat. 6. § (1) A Társaság ellátja
a) a Közreműködő Szervezet és a Testvértelepülés és Partnerség Pályázati Alap Támogatásközvetítő Szervezet
feladatait a Svájci–Magyar Együttműködési Program tekintetében,
b) a Végrehajtó Ügynökség feladatait az  EGT Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2004–2009 tekintetében, c) a Végrehajtó Szervezet feladatait az  európai uniós előcsatlakozási eszközök és az  Átmeneti Támogatás
tekintetében,
d) az INTERREG III Közösségi Kezdeményezés programok végrehajtásának részletes szabályairól szóló
kormányrendeletben rögzített, a programok zárásához és utánkövetéséhez kötődő feladatokat,
e) a 2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az  Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz és az  Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok egyes, a  területi
együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó támogatások hazai felhasználásának intézményeiről
szóló kormányrendeletben rögzített, a programok zárásához és utánkövetéséhez kötődő feladatokat,
f ) a közös technikai titkárság működtetésének feladatait a  2007–2013 közötti Magyarország–Szlovákia–
Románia–Ukrajna ENPI Határon Átnyúló Együttműködési Program vonatkozásában,
g) a 2014–2020 közötti határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében
ga) a közös titkárságok, illetve a közös technikai titkárság működtetésének feladatait,
gb) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott
támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikk (4) bekezdése,
gc) az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 231/2014/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet végrehajtásának egyedi szabályairól szóló, 2014. május 2-i 447/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 37. cikk (1) bekezdése, valamint
gd) az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 232/2014/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet alapján finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok
végrehajtására vonatkozó egyedi rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. augusztus 18-i
897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 20. cikk (6) bekezdés b) pontja, továbbá 32. cikk (1) és
(2) bekezdése
szerinti feladatokat,
h) a 2014–2020 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alap, az  Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, határon átnyúló
együttműködési programjainak végrehajtási intézményrendszeréről szóló 238/2015. (IX. 4.) Korm. rendelet
ha) szerinti információs pont és regionális koordinátori feladatokat,
hb) 8. § f ) pontja szerinti közös titkárság magyar tagjának feladatait,
hc) 9. §-a szerinti közreműködő feladatokat,
i) az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések
meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében finanszírozott,
határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló,
2007. augusztus 9-i 951/2007/EK bizottsági rendelet 39. cikke szerinti feladatokat,
j) a 2014–2020 közötti transznacionális és egyes interregionális együttműködési programok tekintetében,
a 2014–2020 programozási időszakban az európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló
transznacionális és interregionális együttműködési programok végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerint
ja) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott
támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikk (4) bekezdése szerinti feladatot, valamint
jb) a szabálytalanságkezelést.
 (2) A Társaság részt vehet az  egyes határ menti gazdaságfejlesztési programok megvalósításában, ennek keretében
a külgazdasági ügyekért felelős miniszter a Társaságot a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott
Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet terhére a  felvidéki gazdaságfejlesztési stratégia keretében nyújtandó
költségvetési támogatásokkal kapcsolatos lebonyolítási feladatok ellátásával megbízhatja.
7. § (1) A Társaság a  3.  § szerinti irodái útján részt vesz az  egyes komplex nemzeti térségfejlesztési programokkal
kapcsolatos feladatok ellátásában, koordinációjában.
(2) A Társaság elláthatja az egyes nemzeti támogatási programokkal kapcsolatosan a pályázók és kedvezményezettek
helyben támogatását a források felhasználásának elősegítése érdekében.
4. A Társasággal összefüggő kormányzati feladatok 8. § Az egyes állami tulajdonban álló gazdasági társaságok felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességét gyakorló személyek kijelöléséről szóló miniszteri rendelet határozza meg a Társasággal
kapcsolatos, az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló személyt
(a továbbiakban: tulajdonosi joggyakorló).
9. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a Társaság feladatellátásához kapcsolódóan az  alábbi
feladatokat látja el:
a) általános iránymutatást ad a területi irodák működésével kapcsolatban,
b) a Társaságtól a területi irodák működésével, tevékenységével, ellátott feladataival kapcsolatban beszámolót,
jelentést, tájékoztatót kérhet, valamint feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására ajánlást fogalmazhat
meg,
c) a területi irodák fejlesztéspolitikai tapasztalatairól rendszeresen tájékoztatja az érintett minisztereket,
d) a tulajdonosi joggyakorlóval közösen jóváhagyja a területi irodákra vonatkozó stratégiai döntéseket.
10. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter támogatja a területi irodákat, ennek keretében:
a) szakmai, módszertani támogatást nyújt a területi irodák feladataihoz,
b) országos központi képzéseket szervez a területi irodák munkatársai számára,
c) rendszeresen fórumot biztosít a  Társaság kijelölt képviselői, a  területi irodák vagy a  területi irodáknál
foglalkoztatott tanácsadók szakmai munkacsoportjainak képviselői és az  érintett irányító hatóságok
képviselői számára,
d) gondoskodik az  irányító hatóság és közreműködő szervezet azon szakmai és pénzügyi kapcsolattartó
munkatársainak kijelöléséről, akik biztosítják, hogy a  területi irodák naprakész és egységes információkkal
rendelkezzenek a programozási időszak pályázati konstrukcióival kapcsolatosan,
e) a Társasággal együttműködve gondoskodik a területi irodák egységes arculatának kialakításáról.
11. § A központi költségvetésnek
a) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által irányított fejezete,
b) a tulajdonosi joggyakorló által irányított fejezete
terhére nyújtandó költségvetési támogatásokkal kapcsolatos lebonyolítási és közreműködői feladatok ellátásával
a fejezetet irányító szerv a Társaságot megbízhatja.
5. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a Széchenyi Programirodákról szóló 68/2011. (IV. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1838/2016. (XII. 23.) Korm. határozata az Ős-Dráva Program keretében turistaházak építéséhez szükséges források biztosításáról.
1. A Kormány egyetért az  Ős-Dráva Programban turistaházak építésével annak érdekében, hogy az  aktív
kikapcsolódási lehetőséget nyújtó turisztikai kínálat elősegítse az érintett települések fejlődését.
2. Az 1.  pont szerinti célok megvalósítása érdekében a  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
gondoskodjon
a) Drávasztára, külterület 0293/2 hrsz. alatt nyilvántartott, önkormányzati vagyonkezelésben lévő területén
kajakos és kenus kikötő, valamint a  vízi és kerékpáros turistákat, kempingezőket is kiszolgáló, fedett
sporteszköztároló helyiségeket is magában foglaló fejlesztések tervezésére a  2017. évben 3,0 millió forint,
a fejlesztések kivitelezésére a 2018. évben 27,0 millió forint többletforrás,
b) Szaporca, külterület 0203 hrsz. alatt nyilvántartott, a szaporcai Ős-Dráva Látogatóközpont szomszédságában
lévő ingatlanon legalább 50 fő befogadására alkalmas, a  vendégeknek közösségi főzési és étkezési
lehetőséget is biztosító turistaszállás megépítésére a  2017. évben 30,0 millió forint, kivitelezésére
a 2018. évben 270,0 millió forint többletforrás
biztosításáról a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. év tekintetében a felmerülés ütemében, a 2018. év tekintetében a központi költségvetés
tervezése során
 3. Az 1.  pont szerinti célok megvalósítása érdekében a  Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a kerékpározásért és aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos útján, az érintettek bevonásával tegyen javaslatot
az  Ős-Dráva Program által érintett térségben a  2.  pontban részletezett fejlesztéseken túl további turistaház- és
egyéb szálláshelyfejlesztésekre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a kerékpározásért és aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
útján
Határidő: 2017. május 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
152/2014. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Zsigó Pált
2014. április 15. napjától 2017. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. április 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
71/2019. (IV. 4.) Korm. rendelete a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 1. pont d) és f ) alpontjában, valamint
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 340.  §
11. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény 238.  § (1)  bekezdés f )  pontjában, valamint a  honvédségi adatkezelésről,
az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013.  évi XCVII.  törvény
68. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a közigazgatási szervre és a  közigazgatási szervnél foglalkoztatott kormányzati szolgálati jogviszonyban,
valamint közszolgálati jogviszonyban (a  továbbiakban együtt: tisztviselői szolgálati jogviszony) álló
közszolgálati tisztviselőre,
b) a rendvédelmi szervre és a  rendvédelmi szervnél foglalkoztatott hivatásos szolgálati jogviszonyban
(a továbbiakban: hivatásos szolgálati jogviszony) álló vagy hivatásos állománynak a rendvédelmi feladatokat
ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.) 93.  § (2)  bekezdése alapján korábban hivatásos szolgálati jogviszonyban állt tagjára (a  továbbiakban
együtt: hivatásos állomány tagja),
c) a honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény (a  továbbiakban: Hjt.) 46.  § (1)  bekezdés r) és
s)  pontja alapján a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: MH) rendelkezési állományába helyezett katonára
(a továbbiakban: rendelkezési állományú katona)
terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában
a) közigazgatási szerv: a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. és
2. §-a szerinti szerv,
b) országos parancsnok: a  Hszt. 2.  § 18. és 19.  pontja szerinti személy, valamint az  állami adó- és vámhatóság
vezetője,
c) országos parancsnokság: az országos parancsnok által vezetett szerv,
d) rendvédelmi szerv: a Hszt. 1. § (1) bekezdésében meghatározott rendvédelmi feladatokat ellátó szerv,
e) személyügyi központ: a Kttv. 6. § 31. pontja szerinti személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv,
f ) tartalékállományba helyezett:
1. az a  közszolgálati tisztviselő, akinek tartalékállományba helyezéséről az  őt foglalkoztató
közigazgatási szerv intézkedett,
2. a hivatásos állomány azon tagja, akinek tartalékállományba helyezéséről az  őt foglalkoztató
rendvédelmi szerv országos parancsnoksága intézkedett,
3. a hivatásos állomány azon tagja, akinek tartalékállományba helyezéséről a  személyügyi központ
a hivatásos állomány tagjának hozzá intézett kérelmére intézkedett,
4. az a rendelkezési állományú katona, akinek adatait az MH központi személyügyi szervének vezetője
a  honvédségi adatkezelésről, az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos
katonai igazgatási feladatokról szóló 2013.  évi XCVII.  törvény (a  továbbiakban: Haktv.) 11.  §
(2) bekezdés a) pontja alapján megküldte,
g) üres álláshely: a  közigazgatási szervnél betöltetlen közszolgálati tisztviselői állás, amelynek betöltése
érdekében a  munkáltatói jogkör gyakorlója megteszi a  szükséges intézkedéseket − így különösen
meghívásos vagy pályázati eljárást kezdeményez, valamint a tartalékállományba helyezettek között keresést
kér −, ugyanakkor nem tekinthető üres álláshelynek a  Kttv. alapján munkavégzési kötelezettsége alól
mentesített, illetve szülési szabadságon, fizetés nélküli szabadságon lévő közszolgálati tisztviselők álláshelye.
2. A TARTINFO-rendszer 3. § (1) A személyügyi központ
a) a tartalékállományba helyezett közszolgálati tisztviselő, hivatásos állomány tagja vagy rendelkezési
állományú katona adatait, valamint
b) a közigazgatási szerv által bejelentett üres álláshely adatait
az a) és b)  pont szerinti adatok nyilvántartására szolgáló informatikai rendszerben (a  továbbiakban: TARTINFOrendszer) tartja nyilván.
(2) A TARTINFO-rendszer az (1) bekezdés szerinti feladat ellátása érdekében a következő funkciókra alkalmazható:
a) a tartalékállományba helyezett adatainak rögzítése, módosítása, törlése;
b) az üres vagy megüresedő álláshelyre alkalmas, tartalékállományba helyezett keresése;
c) a közigazgatási szerv, az országos parancsnokság és az MH központi személyügyi szerve adatainak kezelése;
d) a közigazgatási szervnél megüresedett álláshely bejelentése vagy törlése.
(3) A  személyügyi központ a  TARTINFO-rendszerben kezelt elérhetőségén keresztül közvetlenül értesíti
a  tartalékállományba helyezettet a  munkaerőpiacon történő elhelyezkedését elősegítő programban való
részvétel lehetőségéről és annak feltételeiről. Az  állami foglalkoztatási szerv köteles a  személyügyi központtal
együttműködni, és részére előzetesen tájékoztatást adni az említett programok tervezett kezdetéről és az azokban
való részvétel feltételeiről.
(4) A TARTINFO-rendszer a tartalékállományba helyezett
a) közszolgálati tisztviselőről a Kttv. 3. mellékletében,
b) hivatásos állomány tagjáról a Hszt. 4. mellékletében,
c) rendelkezési állományú katonáról a Haktv. 7. mellékletében
meghatározott adatokat, továbbá statisztikai célra szolgáló, önkéntes adatszolgáltatáson alapuló adatokat
tartalmaz.
(5) A  közszolgálati tisztviselő Kttv. 3.  mellékletében, a  hivatásos állomány tagja Hszt. 4.  mellékletében, valamint
a  rendelkezési állományú katona Haktv. 7.  mellékletében meghatározott adatainak 6.  § (6)  bekezdése céljából
történő továbbításához az érintett írásbeli hozzájárulása szükséges.
(6) A TARTINFO-rendszeren keresztül küldött elektronikus értesítéseket aláírás és bélyegzőlenyomat nélkül is hitelesnek
kell tekinteni.
4. § (1) A  közszolgálati tisztviselő adatainak a  TARTINFO-rendszerben történő rögzítéséről, módosításáról, törléséről,
valamint a közigazgatási szerv adataiban történő változás átvezetéséről a közigazgatási szerv hivatali szervezetének
vezetője által megbízott személy gondoskodik. A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője legfeljebb öt
közszolgálati tisztviselő számára biztosíthat hozzáférést a TARTINFO-rendszerhez.
(2) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a  TARTINFO-rendszerbe bejelentkezési kóddal és jelszóval
(a továbbiakban együtt: TARTINFO-azonosítók) lép be.
(3) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a  TARTINFO-rendszerbe a  2010. január 1-jei eKözigtad
adatszolgáltatás során használt bejelentkezési kóddal és jelszóval lép be.
(4) Annak a közigazgatási szervnek, amely nem rendelkezik eKözigtad bejelentkezési kóddal és jelszóval, regisztrálnia
kell a TARTINFO-rendszerbe.
(5) A  regisztrációhoz szükséges TARTINFO-azonosítók kiadását a  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője
igényelheti a  személyügyi központ honlapján elérhető regisztrációs bejelentőlap megküldésével. A  közigazgatási
szerv hivatali szervezetének vezetőjének aláírásával ellátott regisztrációs bejelentőlapot a személyügyi központnak
kell elektronikus úton megküldeni legalább tizenöt munkanappal a TARTINFO-rendszer használatának megkezdése
előtt.
(6) A  személyügyi központ a  közigazgatási szerv vezetőjének a  TARTINFO-azonosítókat a  regisztrációs bejelentőlap
megérkezésétől számított nyolc munkanapon belül, elektronikus úton küldi meg.
(7) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a  TARTINFO-rendszerbe történő első bejelentkezéskor
megváltoztatja a  jelszavát. A  megváltoztatott jelszóról a  TARTINFO-rendszer elektronikus úton értesíti
a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetőjét.
3. A TARTINFO-rendszer egyes funkciói 5. § (1) A  közszolgálati tisztviselő tartalékállományba helyezéséről a  közigazgatási szervnek a  felmentésre vonatkozó
munkáltatói intézkedésében kell rendelkeznie.
(2) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a  közszolgálati tisztviselő adatait a  tartalékállományba
helyezésétől számított öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
(3) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője haladéktalanul intézkedik a közszolgálati tisztviselő adatainak
a TARTINFO-rendszerből való törléséről, ha
a) a közszolgálati tisztviselő végleges áthelyezésére kerül sor,
b) a közszolgálati tisztviselőt új munkakörbe helyezik át,
c) megszűnik a közszolgálati tisztviselő szolgálati jogviszonya, vagy
d) a közszolgálati tisztviselő kéri a törlését.
(4) A felmentési idő lejártával a TARTINFO-rendszer automatikusan törli a közszolgálati tisztviselő adatait.
6. § (1) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a  közigazgatási szervnél megüresedett álláshely betöltése
érdekében megkeresheti a személyügyi központot, hogy a TARTINFO-rendszerben tartalékállományba helyezettek
között keresést végezzen.
(2) A személyügyi központ a közigazgatási szerv által a 9. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint bejelentett üres
álláshely alapján az üres álláshely bejelentését követő öt munkanapon belül − a Kttv. 41/A. § (2) bekezdés b) pontja
szerinti feltételnek megfelelően − keresést végez a TARTINFO-rendszerben szereplő, a Kttv. 41/A. § (1) bekezdésében
meghatározott rendelkezési állományú katonák körében.
(3) Ha a (2) bekezdésben meghatározott keresés alapján nincs a munkakör betöltéséhez előírt képesítési feltételeknek
megfelelő személy, a személyügyi központ − a közigazgatási szerv egyidejű értesítése mellett − a (2) bekezdésben
meghatározott korlátozásra tekintet nélkül további keresést végez a TARTINFO-rendszerben.
(4) A  személyügyi központ a  keresést a  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője megkeresésétől
− a (2) bekezdésben foglalt esetben az üres álláshely bejelentésétől − számított öt munkanapon belül lefolytatja, és
abc sorrendben ajánlati listát állít össze az álláshely betöltésére alkalmas tartalékállományba helyezettekről.
(5) A  személyügyi központ a  lefolytatott keresésről értesíti a  keresést kérő, illetve az  üres álláshelyet bejelentő
közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetőjét. A  keresést kérő közigazgatási szerv hivatali szervezetének
vezetője abban az esetben is kap értesítést, ha a személyügyi központ keresése eredménytelen.
(6) Az  eredményes keresésről szóló értesítéssel egyidejűleg a  személyügyi központ a  keresést kérő, illetve az  üres
álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője számára hozzáférhetővé teszi az  ajánlati
listán szereplő tartalékállományba helyezetteknek a  Kttv. 3.  mellékletében, a  Hszt. 4.  mellékletében, valamint
a Haktv. 7. mellékletében meghatározott adatait.
7. § (1) Az  ajánlati listán szereplők adatai alapján a  keresést kérő, illetve az  üres álláshelyet bejelentő közigazgatási
szerv közvetlenül a  tartalékállományba helyezett közszolgálati tisztviselőnél, hivatásos állomány tagjánál vagy
rendelkezési állományú katonánál kezdeményezheti a szóbeli meghallgatást továbbfoglalkoztatása céljából.
(2) A  szóbeli meghallgatás helyét és időpontját úgy kell meghatározni, hogy a  tartalékállományba helyezett eleget
tudjon tenni a szóbeli meghallgatáson való megjelenésnek. Az erről szóló tájékoztatást a meghallgatás időpontját
megelőzően legalább három munkanappal kell a  tartalékállományba helyezettnek kézbesíteni. A  szóbeli
meghallgatáson való megjelenést a  tartalékállományba helyezettet foglalkoztató szerv munkáltatói jogkörének
gyakorlója köteles lehetővé tenni.
(3) A  szóbeli meghallgatást követően a  keresést kérő, illetve üres álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali
szervezetének vezetője haladéktalanul írásban tájékoztatja a  tartalékállományba helyezettet foglalkoztató
közigazgatási szerv vezetőjét a  tartalékállományba helyezett továbbfoglalkoztatására irányuló szándékáról, és
kezdeményezi az áthelyezést.
(4) Az  áthelyezésről a  munkáltatói jogkör gyakorlója írásban tájékoztatja a  közszolgálati tisztviselőt vagy a  hivatásos
állomány tagját, aki a  tájékoztatás kézhezvételét követő nyolc munkanapon belül nyilatkozik, hogy az áthelyezést
elfogadja-e. Amennyiben a  közszolgálati tisztviselő vagy a  hivatásos állomány tagjának felmentési idejéből
kevesebb mint nyolc munkanap van hátra, a  közszolgálati tisztviselőnek vagy a  hivatásos állomány tagjának
legkésőbb a felmentési idő utolsó napján kell nyilatkoznia az áthelyezés elfogadásáról.
(5) A közszolgálati tisztviselő vagy a hivatásos állomány tagjának hozzájárulása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója
intézkedik az áthelyezésről, és visszavonja a tartalékállományba helyezett felmentését.
(6) A keresést kérő, illetve az üres álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője az ajánlati
lista kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül a  TARTINFO-rendszeren keresztül értesíti a  személyügyi
központot az ajánlati listán szereplőkre vonatkozó döntéséről.
8. § (1) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a  változás bekövetkeztétől számított öt munkanapon belül
intézkedik a közigazgatási szerv adataiban történő változás átvezetéséről a TARTINFO-rendszerben.
(2) Ha a  közigazgatási szerv megszűnik, akkor a  megszűnő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője
a  TARTINFO-rendszerben rögzíti a  megszűnés időpontját, annak módját (jogutóddal vagy jogutód nélkül).
A  megszűnés időpontjától kezdve a  megszűnő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője nem jogosult
a TARTINFO-rendszerhez hozzáférni.
(3) Ha a megszűnő közigazgatási szervnek van jogutódja, akkor a Kttv. 58. § (2) bekezdése szerint kell eljárni, azzal, hogy
több jogutód szerv esetén a megszűnő közigazgatási szervnek minden közszolgálati tisztviselő esetében meg kell
határozni a jogutód szervet.
(4) A  közigazgatási szerv vezetőjének személyében történő változás esetén az  új vezető haladéktalanul elektronikus
úton kéri a személyügyi központtól a korábbi vezető jogosultságának megszüntetését és a TARTINFO-rendszerhez
való hozzáférés biztosítását a  közigazgatási szerv nevének és a  személyügyi központ honlapján elérhető
regisztrációs adatlapnak a közigazgatási szerv vezetőjére vonatkozó adatainak megadásával. A személyügyi központ
öt munkanapon belül módosítja a vezető adatait, és elektronikus úton elküldi a TARTINFO-azonosítókat.
4. A közigazgatási szervre vonatkozó különös rendelkezések 9. § (1) A  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője az  üres álláshelyre vonatkozó, személyügyi központ
honlapján meghatározott adatokat a  megüresedéstől számított legkésőbb tizenöt napon belül rögzíti
a TARTINFO-rendszerben.
(2) Az  üres álláshelyre történő kinevezés − határozott idejű áthelyezés esetén kinevezésmódosítás − napjától
számított nyolc napon belül a  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője törli az  üres álláshely adatait
a TARTINFO-rendszerből.
5. A rendvédelmi szervre és a hivatásos állomány tagjára vonatkozó különös rendelkezések
10. § (1) Az  országos parancsnokság a  TARTINFO-rendszer 5.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontjaiban meghatározott funkcióit
alkalmazza.
(2) Az  országos parancsnok a  személyügyi központ honlapján elérhető regisztrációs bejelentőlap megküldésével
igényel TARTINFO-azonosítókat, amelyeket a  4.  § (5)  bekezdésében meghatározott módon kell megküldenie
a személyügyi központnak. Az országos parancsnok az így igényelt TARTINFO-azonosítókkal léphet be a TARTINFOrendszerbe. Az  országos parancsnokság − a  (4)  bekezdésben meghatározott kivétellel − a  hivatásos állomány
tagjának adatait a tartalékállományba helyezésétől számított öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
(3) A  hivatásos állománynak a  Hszt. 93.  § (1)  bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő, valamint a  Hszt. 93.  §
(2) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő tagja a személyügyi központ honlapján elérhető tartalékállományba
helyezés iránt kérelmet nyújthat be a  személyügyi központnak. A  hivatásos állomány polgári nemzetbiztonsági
szolgálatoknál foglalkoztatott tagja köteles csatolni a  kérelméhez a  főigazgató hozzájáruló nyilatkozatát.
A személyügyi központ a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO-rendszerben
a hivatásos állomány tagjának adatait.
(4) A  hivatásos állomány tagja adatainak (3)  bekezdés szerinti TARTINFO-rendszerbe történő rögzítését követő
öt  munkanapon belül a  személyügyi központ tájékoztatja a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató rendvédelmi
szerv országos parancsnokságát a tartalékállományba helyezésről.
(5) A  (3)  bekezdés alapján tartalékállományba helyezett köteles az  adataiban történő változásokat öt munkanapon
belül postai vagy elektronikus úton bejelenteni a személyügyi központ felé.
11. § (1) Az országos parancsnok a hivatásos állomány tagjának adatait törli a TARTINFO-rendszerből, ha
a) a felmentési ideje lejár, és nem kerül sor a Hszt. 91. § (2) bekezdése szerinti tartalékállományban tartására,
b) a Hszt. 91. § (2) bekezdése szerinti tartalékállományban tartásának időtartama letelt,
c) a továbbfoglalkoztatásra kerül sor,
d) a hivatásos állomány tagja a Hszt. 91. § (9) bekezdésében meghatározott okból kérelmet nyújt be az országos
parancsnokság részére.
 (2) A hivatásos állomány tagjának a Hszt. 91. § (2) bekezdése szerinti tartalékállományban tartására irányuló kérelmét
a  hivatásos szolgálati jogviszony megszűnését legalább tizenöt nappal megelőzően írásban be kell nyújtania
az országos parancsnokság részére. Az országos parancsnok a Hszt. 91. § (2) bekezdése szerinti feltételek fennállása
esetén módosítja a TARTINFO-rendszerben a tartalékállományba helyezés időtartamát.
(3) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti továbbfoglalkoztatás megkezdésének azt a  napot kell tekinteni, amelyen
a hivatásos állomány tagját áthelyezik vagy közigazgatási szervnél közszolgálati tisztviselővé kinevezik.
(4) A  10.  § (3)  bekezdése alapján tartalékállományba helyezett a  személyügyi központ honlapján elérhető
nyomtatvánnyal bármely okból törlés iránt postai vagy elektronikus úton kérelmet nyújthat be a  személyügyi
központhoz. A  személyügyi központ a  kérelem kézhezvételétől számított tizenöt napon belül törli a  TARTINFOrendszerből a tartalékállományba helyezett hivatásos állományú adatait.
(5) A  TARTINFO-rendszerből történő (4)  bekezdés szerinti törlést követően a  személyügyi központ haladéktalanul
tájékoztatja a  hivatásos állomány tagját korábban foglalkoztató rendvédelmi szerv országos parancsnokságát
a tartalékállományból történő törlésről.
12. § (1) A  7.  § (3)–(5)  bekezdését a  hivatásos állomány tagja esetében azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy áthelyezés
alatt a  hivatásos állomány tagjának kormányzati szolgálati vagy közszolgálati jogviszonyba történő áthelyezését,
valamint közigazgatási szervnél közszolgálati tisztviselővé történő kinevezését kell érteni.
(2) A 10. § (3) bekezdése alapján tartalékállományba helyezett hivatásos állomány tagjára a 7. § (3) és (5) bekezdését
nem kell alkalmazni. A  Hszt. 93.  § (1)  bekezdése alapján tartalékállományba helyezését kérő hivatásos állomány
tagjának áthelyezéséhez vagy közigazgatási szervnél közszolgálati tisztviselővé történő kinevezéséhez történő
előzetes hozzájárulása esetén a  hivatásos szolgálati jogviszonyát a  Hszt. 80.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján kell
megszüntetni.
(3) A  tartalékállományba helyezett hivatásos állomány tagjára − a  10–11.  §-ban, valamint az  (1) és (2)  bekezdésben
foglalt eltérésekkel − megfelelően alkalmazni kell a 4. §-ban és a 6–8. §-ban foglaltakat.
6. Az MH-ra és a rendelkezési állományú katonára vonatkozó különös rendelkezések
13. § (1) Az MH központi személyügyi szerve a TARTINFO-rendszer 3. § (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott funkcióit
alkalmazza a rendelkezési állományú katonák vonatkozásában.
(2) Az  MH központi személyügyi szervének vezetője a  személyügyi központ honlapján elérhető regisztrációs
bejelentőlap megküldésével igényel TARTINFO-azonosítókat, amelyeket a  4.  § (5)  bekezdésében meghatározott
módon meg kell küldenie a személyügyi központnak. Az MH központi személyügyi szervének vezetője csak az így
igényelt TARTINFO-azonosítókkal léphet be a  TARTINFO-rendszerbe. Az  MH központi személyügyi szervének
vezetője a rendelkezési állományú katona adatait a rendelkezési állományba helyezésétől számított öt munkanapon
belül rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
14. § (1) Az  MH központi személyügyi szervének vezetője a  rendelkezési állományú katona adatait törli a  TARTINFOrendszerből, ha
a) a Hjt. 47.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározottak szerint megszűnik a  rendelkezési állományba
helyezés, vagy
b) a Hjt. 47.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározottak szerint megszüntetik a  rendelkezési állományba
helyezést.
 (2) A  7.  § (3)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  rendelkezési állományú katona
továbbfoglalkoztatásáról az MH központi személyügyi szervének vezetőjét kell haladéktalanul írásban tájékoztatni,
és áthelyezés alatt a Hjt. 69. §-a szerinti intézkedést kell érteni.
(3) Az  MH központi személyügyi szervének vezetője írásban tájékoztatja a  rendelkezési állományú katonát a  Hjt.
69.  §-a szerinti áthelyezés kezdeményezéséről, aki a  tájékoztatást követő tizenöt napon belül írásban nyilatkozik
az  MH  központi személyügyi szerve vezetőjének arról, hogy beleegyezik-e az  áthelyezésbe. A  rendelkezési
állományú katona nyilatkozatáról az  MH központi személyügyi szervének vezetője tájékoztatja a  közigazgatási
szerv vezetőjét, beleegyezés esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója haladéktalanul intézkedik a Hjt. 69. §-a szerinti
áthelyezés iránt.
(4) Ha a  rendelkezési állományú katona részére a  Kttv. 41.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti átképzés szükséges,
a  közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője intézkedik a  munkakör betöltéséhez szükséges képesítés
megszerzésére irányuló képzésen való részvételről.
15. § A tartalékállományba helyezett rendelkezési állományú katonára − a  13–14.  §-ban és a  16.  §-ban foglalt
eltérésekkel − megfelelően alkalmazni kell a 4. §-t, a 6. §-t, a 7. § (1)–(3) és (6) bekezdését, valamint a 8. §-t.
16. § (1) A  Kttv. 41/A.  § (1)  bekezdése szerinti rendelkezési állományú katona áthelyezésére vonatkozó eljárási szabályokat
az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  személyügyi központ a  6.  § (1)  bekezdése alapján valamennyi, az  (1)  bekezdés szerinti rendelkezési állományú
katona adatait megküldi a  közigazgatási szerv vezetője részére, ha az  üres álláshely − képesítési feltétel hiánya
esetén − átképzéssel is ellátható.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően a  személyügyi központ csak a  munkakör betöltéséhez szükséges képzettséggel
rendelkező, (1)  bekezdés szerinti rendelkezési állományú katona adatait küldi meg a  közigazgatási szerv vezetője
részére, ha az adott munkakör betöltéséhez szükséges képesítés megszerzésére átképzés keretében nincs lehetőség.
(4) A  közigazgatási szerv vezetője a  megküldött (1)  bekezdés szerinti rendelkezési állományú katonákat rangsorba
állítja, és a rangsort, valamint az üres beosztás munkaköri leírását öt munkanapon belül megküldi az MH központi
személyügyi szervének vezetője részére.
(5) A megküldött rangsor szerinti sorrendben, az MH központi személyügyi szerve tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti
rendelkezési állományú katonát a Hjt. 69. §-a szerinti áthelyezés kezdeményezéséről.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti rendelkezési állományú katona a  tájékoztatást követő tíz munkanapon belül írásban
nyilatkozik az MH központi személyügyi szerve vezetőjének arról, hogy hozzájárul-e az áthelyezéshez. Hozzájárulás
esetén az  MH központi személyügyi szervének vezetője tájékoztatja a  közigazgatási szerv vezetőjét, a  beosztást
elfogadó (1)  bekezdés szerinti rendelkezési állományú katonáról, a  munkáltatói jogkört gyakorló pedig
haladéktalanul intézkedik a Hjt. 69. §-a szerinti áthelyezés iránt.
(7) Ha az  (1)  bekezdés szerinti rendelkezési állományú katona a  részére felajánlott megfelelő munkakörbe történő
áthelyezéséhez nem járul hozzá, vagy nem nyilatkozik, rá vonatkozóan a  továbbiakban a 13–15. §-ban foglaltakat
kell alkalmazni.
7. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
18. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók
személyi irataira és a  munkaügyi nyilvántartásra, a  közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai
adatgyűjtésre, valamint a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet
1. § (6)–(10) bekezdése, valamint VI. fejezete.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2009. (VIII. 26.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az oktatási és kulturális miniszter
elő ter jesz tésére –
a Wekerle Sándor Üzleti Főiskolán dr. Borbély Attila főiskolai tanárt – a 2009. október 1-jétől 2012. szeptember 30-áig terjedő időtartamra – a rektori teendők
ellátásával megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
274/2010. (XI. 8.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Gyenes
István dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. december 30-án felmentéssel megszüntetem – felmentési idő
kezdete 2010. november 1. – és őt 2010. december 31-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. október 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök