text:
51/2014. (XII. 10.) EMMI rendelete a múzeum, valamint az országos szakkönyvtár és a megyei könyvtár éves munkatervéhez szükséges szakmai mutatókról.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
95/B.  § (9)–(10)  bekezdéseiben meghatározott múzeumi feladatokkal kapcsolatos szakmai mutatókat
az  1.  melléklet, a  könyvtári feladatokkal kapcsolatos szakmai mutatókat a  2.  melléklet tartalmazza. A  szakmai
mutatót a feladat megvalósításának szöveges leírásával együtt kell alkalmazni.
2. § (1) Az 1. melléklet alkalmazásában:
1. gyűjtemények gyarapítása és nyilvántartása: a kulturális javak
a) folyamatos gyarapítása,
b) feldolgozása, meghatározása, hitelesítése,
c) nyilvántartásba vétele, revíziója, rendezése és gondozása, valamint
d) digitalizálása;
2. kiállítási tevékenység: a kulturális javakra alapozott
a) hazai vagy külföldi állandó, időszaki vagy vándorkiállítások szervezése, rendezése,
b) tárgykatalógusok és kiállítási vezetők megjelentetése,
c) virtuális kiállítások rendezése, valamint
d) látványraktárak kialakítása;
3. műtárgyvédelem: a  kulturális javak raktári megőrzése, megelőző állagvédelme, aktív restaurálása és
konzerválása;
4. szolgáltatási feladatok:
a) a kiállításhoz vagy a  gyűjteményhez kapcsolódó, látogatók bevonásával megvalósuló/irányuló
tevékenység,
b) a társadalmi felzárkózást, a  közgyűjteményekben őrzött tudásbázis megértését, befogadását,
a  gyűjtemények köznevelési hasznosítását, valamint az  egész életen át tartó tanulást elősegítő
tevékenység,
c) múzeumpedagógiai, ismeretterjesztő és egyéb kiadványok megjelentetése, 20
Kijelentem, hogy az általam képviselt szervezet alapító (létesítő) okirata, illetve jogszabály szerinti
nyilvántartásba vételt igazoló okirata alapján jogosult vagyok a szervezet képviseletére (és
cégjegyzésére).
Felelősségem tudatában kijelentem, hogy a nyilatkozatban megadott adatok a valóságnak
megfelelnek.
A fent megadott adatokban bekövetkező változást 8 napon belül, az új adatokra vonatkozó nyilatkozat
megküldésével jelzem.
Kelt: törvényes képviselő neve cégszerű aláírás d) PR- és marketingtevékenység, médiakapcsolatok,
e) kutatóknak nyújtott hagyományos vagy elektronikus szolgáltatások, valamint
f ) akkreditált továbbképzésen, felnőttképzésben és felsőoktatásban való részvétel;
5. tudományos kutatás:
a) a gyűjteményi munkán alapuló kutató és feldolgozó tevékenység,
b) az eredmények írásos, képi, audiovizuális vagy hangzó, hagyományos vagy elektronikus formában
történő közzététele, valamint
c) tudományos konferenciákon való részvétel, konferenciák szervezése, az eredmények népszerűsítése.
(2) A múzeum éves munkatervében rögzíti az 1. mellékletben szereplő szakmai mutatókhoz kapcsolódó szakmai tervet,
valamint a mutató tárgyévre vonatkozó számszerűsített értékét.
(3) Az 1. mellékletben felsorolt mutatók közül
a) országos múzeum és országos szakmúzeum munkatervében nem kell alkalmazni az  1.  melléklet I.  pont
5. alpontját, valamint az V. pont 6. alpontját,
b) területi múzeum és tematikus múzeum munkatervében nem kell alkalmazni az  1.  melléklet I.  pont 3. és
5. alpontját, továbbá az V. pont 6. alpontját.
 (4) A  múzeum a  munkatervében szereplő szakmai mutatók számadatokkal igazolt teljesítését az  éves szakmai
munkajelentésében mutatja be.
 (5) Amennyiben a  múzeum az  1.  mellékletben szereplő valamely mutatóhoz kapcsolódó tevékenységet indokoltan
nem végzi, a munkaterv készítésekor e szakmai mutatóra nem kell mérőszámot meghatározni.
3. § (1) Az  országos szakkönyvtár és a  megyei könyvtár éves munkatervében rögzíti a  szakmai mutatókhoz kapcsolódó
szakmai tervet és a mutató tervezett számait, amelyek teljesítését az éves beszámolóban mutatja be.
(2) A  fővárosi könyvtár az  általa ellátott országos szakkönyvtári és megyei könyvtári feladatok alapján alkalmazza
munkatervében a szakmai mutatókat.
(3) Amennyiben az  országos szakkönyvtár és a  megyei könyvtár a  2.  mellékletben szereplő valamely mutatóhoz
kapcsolódó tevékenységet indokoltan nem végzi, a  munkaterv készítésekor e  szakmai mutatóra nem kell
mérőszámot meghatározni.
(4) A 2. melléklet alkalmazásában:
1. állományvédelem: a  könyvtári állomány megőrzése és védelme, a  könyvtári dokumentumok megfelelő
tárolása, rendezése és gondozása, digitalizálása, a  dokumentumok állagának védelmét szolgáló
tevékenységek, és eszközök telepítése, muzeális könyvtári dokumentumok megelőző állagvédelme, aktív
restaurálása és konzerválása, hosszú távú megőrzése;
2. gyűjteményfejlesztés: a  könyvtár gyűjtőköri szabályzatában meghatározott könyvtári dokumentumok
folyamatos, tervszerű gyarapítása és apasztása, a  könyvtár állományába került dokumentumok szabályos
nyilvántartásba vétele, a könyvtári állomány ellenőrzése;
3. gyűjteményfeltárás: a  könyvtár állományába kerülő dokumentumokról az  őket jellemző formai és tartalmi
jegyek alapján történő leírások, ezekből elektronikus adatbázis, katalógus készítése, a  leírások készítésének
időtartama;
4. rendezvény, kiállítás: hazai időszakos vagy vándorkiállítások, könyvtári dokumentumok időszaki vagy virtuális
kiállítása, egyéb közösségi rendezvények, konferenciák szervezése;
5. szolgáltatási feladatok: a könyvtár gyűjteményének használókhoz való eljuttatása, a nyitva tartás, a könyvtári
tájékoztatás, a  könyvtárhoz kapcsolódó, a  könyvtárhasználókat érintő bármely tevékenységforma, továbbá
a könyvtár által nyújtott helybeni vagy elektronikus szolgáltatások igénybe vétele, használata, a könyvtárak
közönségkapcsolati és egyéb tevékenységével összefüggő feladatai, az  intézmény kommunikációs
tevékenysége és a formális, nem formális és informális képzésekben, továbbképzésekben való részvétele;
6. tudományos kutatás: a  könyvtári munka megalapozottságát szolgáló tudományos kutató és feldolgozó,
rendszerező tevékenység, továbbá a  kutatási eredmények közzététele, tudományos konferenciákon való
részvétel, tudományos konferencia szervezése, publikációk, kiadványok, előadások, szakértői tevékenységek.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) Az e rendeletben meghatározott szakmai mutatókat a 2015. évi munkatervben kell először alkalmazni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2016. (II. 25.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő kisebbségi vegyes bizottságok tagjainak felmentéséről és új tagok kijelöléséről.
1. A  kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm.  határozat 3.  pont b)  pontja szerinti jogkörömben eljárva, a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
Arató Györgyöt a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagját,
Bogár Ferencet a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság tagját,
dr. Budai Miklóst a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság tagját,
Gyetvai Árpádot a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagját,
Magyar Józsefet a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját,
dr. Manzinger Krisztiánt a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szlovák
Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját,
Milenković-Galló Enikőt a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját,
Pintérné Gyetvai Mária Ágnest a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság tagját,
Pósa Krisztiánt a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját,
dr. Székely András Bertalant a  Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a  Magyar–Horvát Kisebbségi
Vegyes Bizottság tagját
e tisztségéből felmentem, egyidejűleg dr. Báthory Zoltánt a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Benked Lászlót a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Benkőné Kiss Zsuzsannát a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb
Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén
Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak
Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Csaholczi Lászlót a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Czimbalmosné Molnár Évát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
dr. Érsek Vivient a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
dr. Fedor Tibort a  Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes
Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a  Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság
tagjává,
dr. Gordos Árpádot a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes
Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Gugán Jánost a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Hirnök Józsefet a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság tagjává,
Hollerné Racskó Erzsébetet a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Juhász Tibort a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság tagjává,
Kékesi Ferencet a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Király Annamáriát a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Kissné Köles Erikát a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság tagjává,
Kraszlán Istvánt a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a  Magyar–Horvát Kisebbségi
Vegyes Bizottság, a  Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság
tagjává,
Kravcsenko Györgyöt a  Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság
tagjává,
Mórócz Miklóst a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Osztrogonácz Józsefet a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Paulik Antal Istvánt a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
dr. Pákozdi Csabát a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság tagjává,
dr. Pecze Zoltánt a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság
tagjává,
dr. Pintér Attilát a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Rákos Attilát a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Sarkadi Mártont a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagjává,
Szabó Józsefet a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi
Vegyes Bizottság tagjává,
Szilágyiné Bátorfi Editet a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság tagjává,
Szpisák Attilát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Szutyor Lászlóné Peity Veronikát a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Zákonyi Botondot a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság tagjává
kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2008. (HÉ 46.) ÖM utasítása a jogszabály-előkészítő tevékenység rendjéről.
Az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) jogszabály-előkészítő tevékenységének rendjéről és az ehhez kapcsolódó feladatok ellátásáról kiadom
a következő
utasítást: 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 4/2008. (MK 101.) ÖM utasítás (a továbbiakban:
SZMSZ) 1. függelékében (a továbbiakban: függelék) felsorolt hivatali szervezetekre és a miniszter irányítása alá tartozó önálló szervezetekre (a továbbiakban: szervezeti egység).
Szabályozási javaslat 2. A Kormány munkatervében, illetve a minisztérium
munkaprogramjában szereplő, valamint a szakállamtitkárok által meghatározott jelentősebb jogszabálytervezetek
előkészítéséhez szabályozási javaslat (koncepció) készül,
melynek összeállításáról a feladatköre szerint felelős szervezeti egység gondoskodik. A szabályozási javaslat elkészítésében a szakmailag felelős szervezeti egység felkérésére a Jogi Főosztály, a Pénzügyierőforrás-gazdálkodási
Főosztály, a Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
feladatkörének megfelelően közreműködik.
3. A szabályozási javaslat tartalmazza:
a) az elérendő társadalmi, gazdasági célt, a jogi szabályo
zás szakmai, közgazdasági indokait, a tervezett szabályozás
hatályosulásának, illetve elmaradásának következményeit;
b) a szabályozással befolyásolni tervezett szabályozási
terület, társadalmi jelenség rövid leírását, az érintett alanyi
kört, szükség szerint a jogalanyok magatartását befolyásoló jogi, gazdasági és egyéb tényezőket;
c) a célhoz rendelt szabályozási, intézkedési megoldást,
ennek indokait, költségkihatását, a várható társadalmi,
gazdasági, igazgatási, államháztartási következményeit.
4. Törvényi szintű szabályozás esetén a 3. pontban meghatározottakon túl be kell mutatni a szabályozás rövid történeti előzményeit, az adott területen a jogérvényesülés tapasztalatait, az Európai Unió jogához, valamint az Európa
Tanács egyezményeihez és ajánlásaihoz való illeszkedés
főbb jellemzőit, a végrehajtás szervezeti, személyi feltételeit, a végrehajtáshoz szükséges időt és a végrehajtás ütemezését.
5. Ha a szabályozási javaslatot a Kormány ügyrendje
szerint a Kormánynak előzetesen be kell mutatni, a belső
és a közigazgatási egyeztetés, valamint a benyújtás szabályait a szabályozási javaslatra nézve is alkalmazni kell.
6. Szabályozási javaslat, illetve jogszabálytervezet, törvényjavaslat elkészítésére a feladatkörükben érintett minisztériumok (központi államigazgatási szervek), a minisztérium hivatali szervezetei, az önálló szervek, valamint tudományos intézetek felkérésével – a miniszter döntésének megfelelően – törvény-előkészítő, jogszabály-előkészítő bizottság szervezhető.
A tervezet előkészítése 7. A szakmailag felelős szakállamtitkár által elfogadott
szabályozási javaslat alapján a szakmailag felelős szervezeti egység elkészíti a jogszabálytervezetet vagy az állami
irányítás egyéb jogi eszközének szakmai tervezetét és a
hozzá tartozó indoklást vagy előterjesztést (a továbbiakban: tervezet).
A törvényt az Országgyűlés a 2008. október 27-i ülésnapján fogadta el.
8. A tervezet előkészítése során:
a) a szakmailag felelős szakállamtitkár felelős a tervezet
szakmai tartalmának meghatározásáért;
b) a Pénzügyierőforrás-gazdálkodási Főosztály elké
szíti az előírt költség-haszon elemzést;
c) a Jogi Főosztály végzi a tervezet előírások szerinti
szerkesztését, gondoskodik a Kormány ügyrendjében foglaltak és a jogalkotási eljárás szabályainak megtartásáról
és a jogrendszeri illeszkedésről, az Európai Unió normarendszerének való megfelelésről, az alkotmányos követelmények, a nemzetközi jog által elismert jogelvek érvényesítéséről, ellenőrzi az elfogadott javaslatok érvényesítését;
d) a Parlamenti Osztály vezetője – az államtitkár irányításával – szervezi a parlamenti pártokkal történő, szükség
szerint felmerülő egyeztetést, előkészíti a törvényjavaslat
országgyűlési tárgyalását;
e) a szakmailag felelős szervezeti egység vezetője és a
Jogi Főosztály vezetője gondoskodnak arról, hogy a tervezetek az érdekelt társadalmi szervezetekkel egyeztetésre
kerüljenek;
f) a Sajtó és Kommunikációs Főosztály szükség esetén
elkészíti a tervezet kommunikációjára vonatkozó javaslatot.
9. A tervezetnek a belső és a közigazgatási egyeztetését
a szakmailag felelős szakállamtitkár megkeresése alapján
és szakmai közreműködésével a Jogi Főosztály vezetője
– a közjogi és koordinációs szakállamtitkár engedélyével –
végzi. Más minisztériummal közös előterjesztés, miniszteri együttes rendelet, vagy más miniszterrel egyetértésben
kiadott rendelet előkészítése során a társminisztériumokkal a közjogi és koordinációs szakállamtitkár tartja a kapcsolatot.
10. A belső egyeztetésre bocsátás úgy történik, hogy a
Jogi Főosztály vezetője a feladat-nyilvántartó rendszerben
megjelenteti és olvashatóvá teszi a tervezetet, majd értesítést küld a belső egyeztetésben részt vevőknek arról, hogy
a tervezet a feladat-nyilvántartó rendszerben olvasható,
egyben tájékoztatja őket a véleményadás határidejéről. Az
egyeztetésben részt vevők észrevételeiket a feladat-nyilvántartó rendszerben megjelentetik és olvashatóvá teszik,
valamint észrevételeiket levélben is megküldik a Jogi Főosztálynak.
11. A belső egyeztetésben részt vesznek a szakállamtitkárok, a kabinetfőnök, az államtitkári titkárság titkárságvezetője és azok a szervezeti egységek, melyek feladatkörük
alapján a tervezetben szakmailag érintettek. A tervezettel
kapcsolatos véleményadásra ésszerű határidőt kell biztosítani. A beérkezett véleményeket a szakmailag felelős szervezeti egység a Jogi Főosztállyal együttműködve feldolgozza és beépíti. Amennyiben a tervezettel kapcsolatos véleménykülönbségek miatt ez indokolt, munkaértekezleten
kell rendezni a nézetkülönbségeket, ennek sikertelensége
esetén a Jogi Főosztály felső szintű vezetői döntést kér.
12. A belső egyeztetés lefolytatását követően a Jogi Főosztály az államtitkár jóváhagyásával kéri, hogy a szakma
politikai értekezlet engedélyezze a tervezet közigazgatási
egyeztetésre bocsátását, kivéve az állami irányítás egyéb
jogi eszközének tervezetét. Miután a szakmapolitikai értekezlet a tervezetet megtárgyalta, és a közigazgatási egyeztetésre bocsáthatónak találta, a Jogi Főosztály a tervezetet
közigazgatási egyeztetésre küldi, és erről a szakmailag felelős szervezeti egységet tájékoztatja.
13. A kabinetfőnök jóváhagyása alapján a Jogi Főosztály gondoskodik róla, hogy a közigazgatási egyeztetéssel
egy időben az elektronikus információszabadságról szóló
2005. évi XC. törvény 9. §-ának megfelelően a tervezet
megtekinthető és véleményezhető legyen a minisztérium
honlapján. Az észrevételekről és az el nem fogadott javaslatok elutasításának indokairól készített összefoglalót a
honlapon közzé kell tenni.
14. A közigazgatási egyeztetésre biztosított határidő
esetében, valamint a beérkezett észrevételek feldolgozására, egyeztetésére és érvényesítésére a belső egyeztetésre
vonatkozó rendelkezések irányadók azzal, hogy ha az észrevételek érvényesítése miatt a tervezet tartalma lényegesen megváltozik, az egyeztetést meg kell ismételni.
Amennyiben a tervezettel kapcsolatos véleménykülönbségek miatt ez indokolt, a Jogi Főosztály vezetője javaslatára
a közjogi és koordinációs szakállamtitkár egyeztető megbeszélést hív össze az érintett tárcák, valamint más véleményező szervek részvételével.
15. A végleges, a szakmailag felelős szervezeti egység
ügyintézője és vezetője és a Jogi Főosztály ügyintézője
aláírásával is ellátott tervezetet a kabinetfőnök javaslatára
és az államtitkár egyetértésével a Jogi Főosztály által készített rövid felterjesztő feljegyzéssel a közjogi és koordinációs szakállamtitkár továbbítja a miniszter számára.
16. Miután a miniszter aláírásával ellátta a tervezetet, a
Jogi Főosztály az állami irányítás egyéb jogi eszköze esetében gondoskodik a közzétételről, miniszteri rendelet
esetében a kihirdetésről, kormány-előterjesztés esetében
pedig megküldi a Miniszterelnöki Hivatalnak annak érdekében, hogy az államtitkári értekezlet az előterjesztést napirendjére vegye és megtárgyalja.
Koordináció 17. A jogalkotási hatáskörrel felruházott más szervek
által készített tervezetekkel (a továbbiakban: tárcatervezet) kapcsolatos minisztériumi vélemény kiadmányozására átruházott hatáskörben a közjogi és koordinációs szakállamtitkár jogosult. A tárcavélemény tervezetének előkészítése a Jogi Főosztály feladata.
18. A Jogi Főosztály a feladatnyilvántartó rendszeren
megjeleníti és olvashatóvá teszi a tárcatervezetet, majd erről értesítést küld az államtitkár titkárságának, a kabinetfőnöknek, a szakállamtitkároknak, valamint a feladatkörükben szakmailag érintett hivatali egységeknek, egyben tájé
koztatja őket a véleményezés határidejéről a kezdeményező szerv által megjelölt határidőre is figyelemmel. A Jogi
Főosztály az észrevételek alapján összeállítja a minisztérium álláspontját összegező tárcavélemény-tervezetet, abban jelzi a szakmai, illetve jogi és kodifikációs szempontú
észrevételeket. A véglegesített tárcavélemény-tervezetet a
közjogi és koordinációs szakállamtitkárhoz továbbítja kiadmányozás céljából, majd a kiadmányozott tárcavéleményt a feladatnyilvántartó rendszerben is megjeleníti és
olvashatóvá teszi.
19. Ha a tárcatervezet véleményezése során felmerült
vitás kérdés a hivatali egységek szintjén nem rendezhető,
az ügy súlyától függően a közjogi koordinációs szakállamtitkár vagy magasabb szintű vezető dönt a tárcavélemény
tartalmáról.
20. A tárcatervezetekkel kapcsolatos eltérő vélemények
egyeztetésére kitűzött megbeszéléseken a minisztérium álláspontjának képviseletére – ha a miniszter vagy az államtitkár másként nem rendelkezik – a szakállamtitkár, az általa kijelölt vezető, illetve ügyintéző jogosult.
21. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon
lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
27/2008. (XII. 31.) HM rendelete a honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 85. § (4) bekezdésében és
a (5) bekezdés a), b), c), g), h), i), és o) pontokban, valamint
a (7) bekezdés aa), ab), ad), ah), és ai) pontokban kapott
felhatalmazás alapján – a Kjt. 85. § (4) bekezdés d) pontja
alapján a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel és a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. § (2) bekezdésben meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem:
1. § A rendelet hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói
irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre,
továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) Közalkalmazotti munkakörben – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – magyar állampolgár, illetve magyar
nyelvtudással rendelkező nem magyar állampolgár foglalkoztatható.
(2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével
nemzetbiztonsági ellenőrzéshez kötött munkakört kizárólag magyar állampolgársággal rendelkező személy tölthet be.
(3) Tizennyolcadik életévét be nem töltött személy is
foglalkoztatható közalkalmazottként, ha rendelkezik a
szakiskolai vagy a szakmunkás képesítéssel betölthető
munkakörökhöz szükséges végzettséggel és képzettséggel.
3. § Pályázati kiírás nélkül létesíthető közalkalmazotti jogviszony a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok valamennyi közalkalmazotti munkakörében, valamint az e rendelet mellékletében külön mentesítettként megjelölt munkakörökben.
4. § A gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatban a munkáltató alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 70. §
(1) bekezdésében meghatározott feladatok ellátásához
közvetlenül kapcsolódó munkakörök minősülnek.
5. § Nem kell gyakornoki időt kikötni, ha a közalkalmazott
olyan munkakört tölt be, amelyben a besorolás alapjául
figyelembe vehető jogi szakvizsga, szakorvosi végzettséggel, mérlegképes könyvelő szakképesítés vagy ezzel
egyenértékű képesítés, okleveles könyvvizsgálói képesítés, adó- vagy társadalombiztosítási ügyintéző (tanácsadói) képesítés, doktori fokozat (Doctor of Philosophy;
Doctor of Liberal Arts), a tudomány(ok) kandidátusa, a tudomány(ok) doktora, illetve a külföldön szerzett és honosított vagy elismert tudományos fokozat, és ezzel a közalkalmazott rendelkezik.
6. § (1) A közalkalmazotti munkakörök fizetési osztályokba
sorolását, elnevezését, a magasabb vezetői, valamint a vezetői munkaköröket, illetve a megbízással ellátható magasabb vezetői és vezetői munkaköröket, az ehhez kapcsolódó vezetői pótlék mértékét a melléklet tartalmazza.
(2) A munkaköri jegyzékek és az állománytáblák kizárólag e rendelet melléklete szerinti munkaköri megnevezéseket tartalmazhatnak.
7. § (1) A gyakornoki idővel kapcsolatos szakmai követelmények két részből állnak: az általános követelményekből
és a munkakörhöz kapcsolódó követelményekből. Az általános követelmények teljesítését minden gyakornok részére elő kell írni. A munkakörhöz kapcsolódó kötelezettségek megállapításának alapja a kinevezésben meghatározott munkakör, illetőleg az ahhoz kapcsolódó munkaköri
leírás.
(2) Az általános követelményeknek biztosítaniuk kell,
hogy a gyakornok megismerje
a) az intézmény, a Magyar Honvédség alaptevékenységét meghatározó jogszabályok és munkahelyi belső szabályzatok tartalmát,
b) munkahelyének intézményközi szakmai kapcsolatrendszerét, c) a szakmai követelményrendszert és a követelmények
teljesítésének módját,
d) a szervezeti ügyintézés elveit és gyakorlatát is.
(3) A munkakörhöz kapcsolódó követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a gyakornok
a) megismerje a munkaköre ellátására vonatkozó jogszabályokat, szakmai előírásokat,
b) elmélyítse ismereteit a munkaköréhez kapcsolódó
szakterületen, c) alkalmassá váljék a munkakör önálló ellátására,
d) elsajátítsa elméleti ismereteinek gyakorlati alkalma
zási módját. 8. § A kinevezési jogkörrel rendelkező a tudományos munkakört betöltő közalkalmazottnak intézeti szenior (Shc.)
címet adományozhat, melynek feltételei
a) legalább tizenöt éves tudományos munkakörben eltöltött közalkalmazotti jogviszony,
b) kiemelkedő, illetve tartósan jó kutatómunka végzése. 9. §
A Kjt. 24. § (1) bekezdésében foglaltak abban az esetben is irányadók, ha a közalkalmazott hivatásos vagy szerződéses állományú katonát helyettesít. Ebben az esetben a
helyettesítés akkor rendelhető el, amennyiben a szolgálati
beosztás nem igényel kifejezetten katonai képesítést.
10. § A honvédelmi szervezet vezetőjének rendelkezése szerint – az érintett munkakörökben – a havi munkaidőkeret
legalább 90%-át kell a munkahelyen eltöltenie annak a
közalkalmazottnak, aki teljes munkaidejében a polgári légiforgalom-irányítással közvetlen kapcsolatban áll, és azzal azonos, csökkentett munkaidejű feladatot lát el.
11. § (1) A honvédelmi szervezet készenlét fokozása, kiemelt
feladat, különösen katonai gyakorlat, katonai bemutató,
katasztrófa-elhárítással kapcsolatos feladat, toborzó rendezvény, egészségügyi, technikai biztosítás, nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettség teljesítése esetén a vezető előzetes értesítés nélkül elrendelheti, hogy a közalkalmazott a munkahelyén, illetve a helyszínen ügyeletet teljesítsen.
(2) A rendkívüli munkavégzés elrendelésének, illetve
teljesítése igazolásának módjáról, valamint az elrendelésre
jogosultak köréről a kollektív szerződés, ennek hiányában
a munkáltató rendelkezik.
12. § (1) Tűzszerész pótlékra jogosult az a személy, aki aknazár telepítésekor, elaknásított terület, illetőleg lőszer, robbanóanyag (robbanótest) felkutatásakor, mentesítéskor,
hatástalanításkor, lőtér lövészet utáni mentesítésekor,
vagy robbantási feladat végrehajtásakor
a) gépjárművezetőként lőszerek, robbanóanyagok,
robbanótestek szállítását végzi, vagy
b) a munkaköri feladata ellátása során robbanásveszélyes helyen tartózkodik.
(2) A tűzszerészpótlékra való jogosultság megállapításának és folyósításának feltételeire a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló honvédelmi miniszteri rendeletet kell megfelelően alkalmazni.
(3) A tűzszerészpótlék óránkénti mértéke gépjárművezető esetében a pótlékalap 8,8%-a, a többi esetben a pótlékalap 5,7%-a.
13. § (1) A külön meghatározott honvédelmi szervezeteknél
vidéki terepfelmérői munkát végző, illetve abban közreműködő – topográfus, geodéta és gépjárművezető munkakört betöltő – közalkalmazott terepfelmérői pótlékra jogosult.
(2) A terepfelmérői pótlék folyósítása a hivatásos és
szerződéses állományúak illetményrendszere szerint történik. A pótlék napi mértéke a pótlékalap nyolc-tizenhat százaléka.
14. § (1) A huszonnégy órát meg nem haladó időtartamú készenlét fokozás miatt elrendelt munkavégzés esetén a közalkalmazottat rendes illetménye (illetménye és illetménypótlékai) és a rendes napi munkaidőn felüli időtartam első
két órájára hetvenöt százalékos, az ezt meghaladó időtartamra pedig százszázalékos készenlét-fokozási pótlék
illeti meg.
(2) A huszonnégy órát meghaladó időtartamú készenlét
fokozása, illetve a különböző katonai gyakorlatokon részt
vevő közalkalmazottaknak a rendes napi munkaidőn felüli
igénybevételért
a) térítésmentes természetbeni ellátás (élelmezés, szállás), és b) gyakorlati pótlék, valamint
c) a heti pihenőnapon, illetve munkaszüneti napon tör
tént igénybevétel esetén – az a)–b) pontokban foglaltakon
felül – másik pihenőnap (pihenőidő) jár, amit az igénybevételt követő hónap végéig kell kiadni.
(3) A gyakorlati pótlék napi mértéke a pótlékalap
tíz-húsz százaléka. A pótlékra jogosító munkaköröket, a
jogosultság feltételeit és a pótlék mértékét – a közalkalmazott gyakorlaton eltöltött ideje és a munkakörülmények
figyelembevételével differenciáltan – kollektív szerződés,
ennek hiányában a munkáltató állapítja meg.
15. § A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumban a közalkalmazott a kollektív szerződésben meghatározottak szerint
formaruhára jogosult.
16. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba, ezzel
egyidejűleg hatályát veszti a honvédségnél foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 25/1992. (XI. 25.) HM rendelet.
(2) Amennyiben a közalkalmazott e rendelet hatálybalépését megelőzően létesített honvédségi közalkalmazotti
jogviszonyt, ez a rendelet nem érinti a korábbi jogszabály
által biztosított betegszabadság időtartamára járó kiegészítő pótlék, éjszakai pótlék, délutáni és éjszakai műszakpótlék (ideértve az 1992-ben fenntartott korábbi műszakpótlékokat is), teljesítménypótlék, valamint rendkívüli munkavégzésért járó pótlék megállapítását és folyósítását.
(3) Ez a rendelet nem érinti a hatálybalépését megelőzően létesített honvédségi közalkalmazotti jogviszony
alapján betöltött azon munkaköröket, amelyekben az Mt.
208. § (1) bekezdése alapján heti harminchat óra teljes
munkaidőnek minősül.
17. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a katonák
illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint
a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM
rendelet 99. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdés nem alkalmazható a kinevezett vezető közalkalmazottra.”
18. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a kegyeleti
gondoskodásról és az ehhez kapcsolódó egyes szociális
feladatokról szóló 4/2008. (II. 29.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) bevezető rendelkezése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
287. § (2) bekezdés g) pontjában és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (5) bekezdés
q) pontjában és (7) bekezdés aj) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. §
(2) bekezdésben meghatározott feladatkörömben eljárva a
Magyar Honvédségben megvalósuló kegyeleti gondoskodás
érdekében a következőket rendelem el:”
19. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R. 1. §-a a
következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A rendeletet megfelelően alkalmazni kell a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói
irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezeteknél,
továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél foglalkoztatott közalkalmazottakra, közalkalmazotti jogviszonyban állt nyugállományú, valamint korábbi jogszabályok alapján polgári alkalmazottként vagy kinevezett polgári alkalmazottként nyugállományba kerültekre (a továbbiakban együtt: közalkalmazott) is.”
20. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R. a következő 13/A. §-sal, és azt megelőzően a következő címmel
egészül ki:
„A közalkalmazottakra vonatkozó kegyeleti gondoskodás 13/A. § (1) Az 1. § (3) bekezdése szerinti honvédelmi
szervezetnél közalkalmazotti jogviszonyban állókat a
munkáltatói jogkört gyakorló parancsnok (vezető), a
nyugdíjasokat pedig a lakóhely szerint illetékes hadkiegészítő parancsnok, illetve az általa megbízott területileg
illetékes szervezet vezetője a „Honvédelmi szervezet saját
halottjává” minősítheti.
(2) A nyugdíjas közalkalmazott a rendelkezésre jogosult hozzátartozó kérésére akkor minősíthető, ha az elhunytat a honvédelmi szervtől nyugdíjazták és e szervnél
vagy jogelődjénél legalább 20 év (munka-, közszolgálati)
jogviszonnyal rendelkezett, és ezt a volt munkáltatója személyügyi szerve, vagy az elhunyttal közös háztartásban élt
házastársa (élettársa) vagy egyeneságbeli rokona hitelt érdemlően igazolja.
(3) A honvédelmi miniszter az (2) bekezdésben foglaltaktól, a hozzá benyújtott kérelem alapján eltérhet, ha az
elhunyt a honvédelem érdekében kifejtett tevékenységével
kiemelkedően szolgálta a honvédelem ügyét, valamint a
honvédelmi hagyományok ápolása területén kiemelkedő
tevékenységet végzett.
(4) Az (1) bekezdés szerinti minősítés esetén a 9. §
(1) bekezdésében meghatározott temetési költségek vállalhatók át. A költségek megtérítésére és elszámolására e rendelet szabályai irányadóak.
(5) A honvédelmi szervezettel jogviszonyban álló közalkalmazottakra a 12. §-ban foglaltak értelemszerűen alkalmazhatók.
(6) A kegyeleti gondoskodás e rendeletben meghatározott egyéb formái és feladatai az (1) bekezdésben meghatározott minősítés esetén nem alkalmazhatók.”
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
11/2014. (VII. 11.) OBH utasítása a bírósági közvetítésről és a kijelölés feltételeiről szóló szabályzatról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a  bírósági közvetítés egységes gyakorlatának megteremtése érdekében – a  bíróságok
véleményének beszerzését és összegzését követően –, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény
76. § (1) bekezdés b) pontjában írt jogkörében eljárva a közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény 41. §-ában foglalt
felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezik.
1. A szabályzat célja és hatálya 1. § (1) A szabályzat célja, hogy a közvetítői tevékenységet végző bíróra, rendelkezési állományban lévő bíróra és bírósági
titkárra vonatkozóan szabályozza a  kijelölés feltételeit, tartamát és a  kijelölést megelőző eljárást, valamint
meghatározza a munkavégzésre, a koordinációra és tájékoztatásra vonatkozó szabályokat.
(2) A szabályzat hatálya az OBH elnökére, a törvényszékkel szolgálati viszonyban álló törvényszék elnökére, koordinátorra,
alapügyben eljáró bíróra, bírósági közvetítőnek kijelölt bíróra, rendelkezési állományba helyezett bíróra és bírósági
titkárra (a továbbiakban: bírósági közvetítő) terjed ki.
2. A bírósági közvetítő fogalma 2. § A bírósági közvetítő az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke által – a közvetítői szakmai képzésről és
továbbképzésről szóló 63/2009. (XII. 17.) IRM rendeletben foglalt közvetítői szakmai képzés (a továbbiakban: képzés)
elvégzésének igazolását követően kijelölt bíró, rendelkezési állományba helyezett bíró és bírósági titkár. A  kijelölt
bíró, rendelkezési állományba helyezett bíró és bírósági titkár a bírósági közvetítéssel kapcsolatos tevékenysége során
a bírósági közvetítő megjelölést használja.
3. A bírósági közvetítő tevékenysége 3. § A bírósági közvetítő a bírósági közvetítési feladatokat ellátó bíróságnál a közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi
LV. törvény hatálya alá tartozó bírósági közvetítői eljárást folytat le.
4. A kijelölés feltétele 4. § A bírósági közvetítői kijelölésre történő előterjesztés feltétele:
a) bíró esetén a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 3. §
(1) bekezdése szerinti bírói szolgálati viszony,
b) rendelkezési állományba helyezett bíró esetén a Bjt. 232/E. §-a szerinti bírói szolgálati viszony,
c) bírósági titkár esetén az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
(a  továbbiakban: Iasz.) 2.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti bírósági titkári szolgálati jogviszony fennállása,
továbbá
d) az a)–c) pontban megjelölt személyek esetében egyaránt a közvetítői szakmai képzésről és továbbképzésről
szóló 63/2009. (XII. 17.) IRM rendeletben foglalt közvetítői szakmai képzés elvégzése, illetve annak igazolása.
5. A kijelölést megelőző eljárás szabályai 5. § (1) A  bírósági közvetítő kijelölésére a  törvényszék elnöke az  OBH elnökéhez címezve – a  kijelölésre javasolt
(a  továbbiakban: jelölt), a  kijelölés feltételeinek megfelelő személy hozzájáruló nyilatkozatával, illetve a  kijelölési
feltételeknek megfelelő személy kérelmével együtt – tesz javaslatot.
(2) A törvényszék elnökének a javaslatában fel kell tüntetni, hogy
a) a jelölt a képzést elvégezte,
b) a jelöltnek mely időponttól és
c) mely szolgálati helyen (helyeken) szükséges a bírósági közvetítői tevékenységet ellátnia,
d) a kijelölést a kérelem ellenére miért nem támogatja.
(3) A javaslathoz csatolni kell a jelölt által a képzés elvégzését igazoló okiratot.
 (4) Amennyiben a jelölt rendelkezési állományba helyezett bíró, a javaslatban fel kell tüntetni
a) a (2) és (3) bekezdésben foglaltakat, továbbá
b) a  Bjt. 232/H.  § (3)  bekezdése alapján a  munkavégzésre beosztás indokát, helyét, kezdetét és lehetséges
tartamát,
c) a kijelölést – a kérelem ellenére – miért nem támogatja.
(5) Amennyiben a jelölt az Iasz. 12. §-a szerinti határozott időre kinevezett bírósági titkár, a javaslatban fel kell tüntetni
a) a (2) és (3) bekezdésben foglaltakat, továbbá
b) az Iasz. 15. § (1) bekezdése alapján a kinevezési okiratban meghatározott időtartamot.
(6) A  törvényszék elnöke az  5.  § (1)  bekezdés szerinti kérelem előterjesztésétől számított 15 napon belül továbbítja
javaslatát az OBH elnökének.
6. A kijelölés tartama, megszűnése 6. § (1) A kijelölésről az OBH elnöke dönt.
 (2) A bírósági közvetítő kijelölése
a) határozatlan időre,
b) a rendelkezési állományba helyezett bíró esetén legfeljebb 2 év határozott időre,
c) a bírósági titkár esetén a bírósági titkári jogviszony fennálltáig vagy
d) a határozatlan időre kinevezett bírósági titkár esetén legfeljebb a bíróvá történő kinevezéséig történhet.
(3) A határozott időre kinevezett bírósági közvetítő ismételt kijelölésével kapcsolatos javaslatát a határozott idő lejártát
megelőzően legalább 30 nappal köteles az OBH elnökéhez előterjeszteni.
(4) Amennyiben a bírósági közvetítővé kijelölt bírósági titkár bírói kinevezést kap, a bírósági közvetítővé történő kijelölése
iránt a törvényszék elnökének az OBH elnökéhez benyújtott ismételt javaslatot kell előterjesztenie.
(5) Egyebekben az ismételt kijelölésre az 5. §-ban foglaltak megfelelően irányadók.
 (6) A kijelölés megszűnik:
a) a bírósági titkári, bírói szolgálati jogviszony megszűnésével,
b) a bírósági titkár bírói kinevezésével,
c) a határozott idő lejártával.
(7) Az OBH elnöke a törvényszék elnökének indokolt javaslatára a bírósági közvetítői kijelölést megszüntetheti.
 (8) Az OBH elnöke a bírósági közvetítővé kijelölt bírósági titkár kijelölését a kijelölés tartama alatt – a törvényszék elnöke
véleményének beszerzését követően – egyéb okból is megszüntetheti.
7. A bírósági közvetítő munkavégzésével összefüggő igazgatási feladatok
7. § (1) A bírósági közvetítővé kijelölt bírósági titkár feladatait az érintett törvényszék elnökének munkaköri leírásban kell
rögzítenie.
(2) A bírósági közvetítővé kijelölt bírósági titkár munkaköri leírása tartalmazza különösen:
a) a bírósági közvetítői eljárásra alkalmas ügyek válogatásában való részvételt,
b) a  bírósági közvetítői megbeszélés előkészítését, lefolytatását, tartását és adminisztrációját, statisztika
készítését,
c) általános és ügyspecifikus tájékoztatók készítését és az eljáró bíró részére történő átadását,
d) a bírósági közvetítői eljárás lefolytatását,
e) a bírósági közvetítői iratok kezelését,
f ) a bírósági közvetítői eljárás során született megállapodás írásbeli rögzítését,
g) a közvetlen kapcsolattartás módját, tényét valamennyi koordinátorral és bírósággal,
h) a közvetlen kapcsolattartást (akár telefonon, e-mailen is) az ügyféllel,
i) amennyiben a bírósági közvetítés a munkaidejét nem tölti ki, egyéb bírósági titkári feladatok ellátását.
 (3) A rendelkezési állományba helyezett bíró bírósági közvetítői tevékenység végzésére való beosztását a bíróval – annak
megkezdése előtt legalább 30 nappal – írásban közölni kell. Ebben meg kell jelölni a  beosztás indokát, helyét,
a  munkavégzés kezdetét és időtartamát. A  beosztás időtartama – a  6.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti határidőn
belül – a bíró kezdeményezésére vagy előzetes hozzájárulásával módosítható.
(4) A  közvetítői feladatokat ellátó bíró közvetítői tevékenységét az  ügyelosztási rendben a  törvényszék elnökének
rögzítenie kell.
(5) A bírósági közvetítő a közvetítői tevékenysége során érdemében nem utasítható.
8. A bírósági közvetítés koordinációja 8. § (1) Az  OBH elnöke a  bírósági közvetítéssel kapcsolatos feladatok összehangolására a  Bjt. 29.  § (2)  bekezdése szerint
országos koordinátort bíz meg.
(2) A bírósági közvetítőt alkalmazó törvényszék elnöke a Bjt. 29. § (1) bekezdése alapján helyi, a törvényszék területén
igazgatási feladatot ellátó bíró koordinátort jelöl ki, akinek személyét az OBH elnökének bejelenti.
9. Tájékoztatás a bírósági közvetítésről 9. § (1) Az OBH elnöke a bírósági közvetítéssel kapcsolatban általános tájékoztatást ad.
 (2) A bíróság a bírósági közvetítői eljárással összefüggésben az alábbi kérdésekről ad tájékoztatást:
a) a bírósági közvetítés lehetőségéről és a kötelező közvetítésről,
b) azokról az ügyekről, amelyekben bírósági közvetítői eljárásnak nincs helye,
c) a bírósági közvetítőt alkalmazó bíróságokról,
d) a bírósági közvetítő személyéről, elérhetőségéről, ügyfélfogadási időpontjairól,
e) a bírósági közvetítés illetékmentességéről, az illeték- és költségkedvezményekről,
f ) a bírósági közvetítés során alkalmazandó titoktartási kötelezettségről,
g) a bírósági közvetítői eljárás folyamatáról,
h) a bírósági közvetítői és a bírósági peres/nemperes eljárás kapcsolatáról,
i) a közvetítői eljárásról, a közvetítői névjegyzékről, a közvetítői eljárás igénybevételének lehetőségéről.
(3) A tájékoztatást közzé kell tenni:
a) a bíróságok központi honlapján,
b) a bíróság honlapján és
c) a bírósági épület közforgalom számára nyitva álló tereiben.
(4) A tájékoztatásra a bíróság nyilvános ügyfélfogadása során külön fel kell hívni a figyelmet (megismerhetővé tétel).
 (5) Az eljáró bíró a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 148. § (2) bekezdése alapján szóban és írásban,
a rendelkezésére álló formanyomtatványok felhasználásával tájékoztatja a feleket a bírósági közvetítésről.
10. A nyilvántartások és a nyilvánosság 10. § (1) A törvényszékek a kijelölt közvetítőket és koordinátorokat nyilvántartják, a bírósági titkár elérhetőségét a törvényszék
internetes oldalán közzéteszik az ügyfelek és bírák tájékoztatása céljából.
(2) Az OBH nyilvántartást vezet:
a) a közvetítőkről és koordinátorokról, valamint elérhetőségeikről,
b) az OBH elnökének kijelölési határozatairól,
c) a képzésekről,
d) a  képzési és más igazgatási jellegű megbízásokkal kapcsolatos központi igazgatási feladatokra történő
felkérésekről.
 (3) A (2) bekezdés a) pontjában foglalt adatokat – a bírósági titkár közvetítő tekintetében – az OBH a bíróságok központi
internetes oldalán (www.birosag.hu) közzé teszi. 11. Záró rendelkezések
11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás hatálybalépésekor már folyamatban lévő kijelölés iránti eljárásokra ezen utasítás szabályai az irányadók.
 (3) Hatályát veszti a bírósági közvetítéssel kapcsolatos szabályzatáról szóló 20/2012. (XI. 23.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
39/2012. (XI. 23.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
1. § A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény, a közfeladatot
ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben előírtak alapján
– figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésében és a Nemzetgazdasági
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2010. (X. 5.) NGM utasítás 100. § (1) bekezdés c) pontjában
foglaltakra – a Nemzetgazdasági Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát jelen utasítás mellékleteként adom ki.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági
Minisztérium Iratkezelési Szabályzatáról és Irattári Tervéről szóló 31/2008. (HÉ 53.) NFGM utasítás, a Pénzügyminisztérium
Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 15/2008. (HÉ 53.) PM utasítás, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium
iratkezelésének belső rendjéről szóló 8/2007. (MüK. 3.) SZMM utasítás, valamint az Önkormányzati Minisztérium
Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról szóló 17/2009. (XII. 29.) ÖM utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
247/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Polay Józsefet
2012. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
22/2010. (XII. 20.) NFM rendelete a vasúti járművezetői engedélyről és a vasúti járművezetői tanúsítványról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 26. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendeletet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a vasúti járművezetőre kell alkalmazni.
(2) A 11. §-ban, valamint a 19. §-ban foglaltakat az országos vasúti pályahálózaton vonatokat közlekedtető vasúti
járművezetőre kell alkalmazni. 2. A vasúti járművezetői engedély
2. § (1) A vasúti járművezetői engedély a) az országos vasúti pályahálózatra vagy
b) az engedélyben meghatározott térségi, elővárosi, helyi vagy saját célú vasúti pályahálózatra
szólhat. (2) Az országos vasúti pályahálózatra vonatkozó vasúti járművezetői engedéllyel (a továbbiakban: országos engedély)
rendelkező vasúti járművezető az országos vasúti pályahálózattal összeköttetésben lévő térségi, elővárosi, helyi, saját
célú vasúti pályahálózaton – amennyiben arra járművezetői tanúsítvánnyal is rendelkezik – is jogosult vasúti jármű
közlekedtetésére. 3. § Az országos engedéllyel egy tekintet alá esik az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes más
államban (a továbbiakban: EGT-állam) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető
mozdonyvezetők minősítéséről szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel
összhangban kiállított vasúti járművezetői engedély. 4. § (1) A vasúti közlekedési hatóság (a továbbiakban: közlekedési hatóság) az országos engedélyt a mozdonyvezetői
engedélyeknek, a kiegészítő tanúsítványoknak, a kiegészítő tanúsítványok hitelesített másolatának, valamint
a mozdonyvezetői engedély kérelmezésére szolgáló formanyomtatványnak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv szerinti közösségi mintájáról szóló, 2009. december 3-i 2010/36/EU bizottsági rendeletben meghatározottak
szerint állítja ki. (2) A közlekedési hatóság az engedélyben meghatározott térségi, elővárosi, helyi vagy saját célú vasúti pályahálózatra
vonatkozó vasúti járművezetői engedélyt az 1. mellékletben meghatározottaknak megfelelően állítja ki.
(3) A vasúti járművezetői engedélyt a közlekedési hatóság egy eredeti példányban állítja ki. A közlekedési hatóság
a jogosult kérelmére az engedélyről másolatot ad ki, az engedélyt egyéb más módon sokszorosítani tilos.
5. § Vasúti járművezetői engedélyt az a személy kaphat, aki
a) a vasúti közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő munkavállalók szakmai képzésének és
vizsgáztatásának szabályairól szóló rendeletben (a továbbiakban: KR.) foglaltak szerint a vasúti járművezetői
engedélyhez szükséges alapvizsgát letette, b) a vasúti közlekedés biztonságával összefüggő munkaköröket betöltő munkavállalókkal szemben támasztott
egészségügyi követelményekről és az egészségügyi vizsgálat rendjéről szóló kormányrendelet (a továbbiakban:
ER.) szerinti egészségi alkalmassági tanúsítványa érvényes, és abban „vasúti járművezetői munkakör betöltésére
alkalmas” minősítés szerepel, valamint c) országos engedély esetében legalább középiskolai végzettséggel rendelkezik.
6. § (1) A vasúti járművezetői engedély a kiállítását követő 10 évig hatályos. A vasúti járművezető munkaviszonyának
megszűnése a vasúti járművezetői engedély hatályát nem érinti.
(2) A közlekedési hatóság a vasúti járművezetői engedély hatályát kérelemre további 10 évre megújítja, ha az engedély
kiadásának feltételei továbbra is fennállnak, és a kérelmező igazolja, hogy a KR. szerinti időszakos vizsgával
rendelkezik, valamint 6 hónapnál nem régebben időszakos egészségi alkalmassági vizsgálaton vett részt, amely
„alkalmas” minősítéssel zárult. A vasúti járművezetői engedély megújítása iránti eljárásra egyebekben az engedély
kiadása iránti eljárásra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
7. § (1) A közlekedési hatóság a vasúti járművezetői engedélyben szereplő adat változása esetén az engedélyt kérelemre
módosítja. (2) A kérelmezőnek a vasúti járművezetői engedély módosítása iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg az adat
változását hitelt érdemlően igazolnia kell. 8. § (1) Az engedéllyel kapcsolatos hatósági eljárásban a kérelmet a kérelmező képviseletében a kérelmezővel
munkaszerződést vagy tanulmányi szerződés kötött vasúti társaság, valamint az a képzőszervezet is előterjesztheti,
amellyel a kérelmező tanulói jogviszonyban áll. (2) Az országos engedély kivételével az engedéllyel kapcsolatos kérelmeket a közlekedési hatóság által rendszeresített
formanyomtatványon kell előterjeszteni. (3) A vasúti járművezetői engedély megszerzésének és megújításainak feltételeiről, valamint az engedéllyel kapcsolatos
eljárásokról a hatóság a hivatalos internetes oldalán tájékoztatót tesz közzé.
9. § (1) A közlekedési hatóság a vasúti járművezetői engedélyt legfeljebb 6 hónapos időtartamra felfüggeszti, ha az engedély
jogosultja a) a KR.-ben meghatározott időszakos hatósági vizsgát vagy soron kívüli időszakos hatósági vizsgát határidőben
nem teszi le, vagy b) az ER.-ben meghatározott időszakos vagy soron kívüli egészségi alkalmassági vizsgálaton való részvételt
elmulasztja vagy az egészségi alkalmassági vizsgálat „ideiglenesen nem alkalmas” eredménnyel zárul.
(2) A közlekedési hatóság felfüggesztés hatályát megszünteti, ha a vasúti járművezetői engedély jogosultja
az (1) bekezdés szerinti határidőn belül a) az elmulasztott vagy sikertelen vizsgát pótolja, vagy
b) soron kívüli egészségi vizsgálaton vesz részt, amely „alkalmas” eredménnyel zárul.
(3) A közlekedési hatóság a vasúti járművezetői engedélyt visszavonja, ha
a) a felfüggesztés megszüntetésének feltétele a felfüggesztés időpontjától számított 6. hónapot meghaladóan nem
teljesül, vagy b) az ER.-ben meghatározott időszakos vagy soron kívüli egészségi alkalmassági vizsgálata „nem alkalmas”
eredménnyel zárul. 10. § (1) A közlekedési hatóság a vasúti járművezetői engedélyekről nyilvántartást vezet, amelyben feltünteti az engedély
kiállítására, megújítására, meghosszabbítására, módosítására, lejártára, felfüggesztésére, visszavonására és
elvesztésének, ellopásának vagy megsemmisülésének bejelentésére vonatkozó adatokat. (2) A nyilvántartás tartalmazza továbbá a vasúti járművezetői engedélyben feltüntetett valamennyi adatot, valamint
az 5. § szerinti feltételek fennálltának ellenőrzésével kapcsolatos adatokat.
(3) A közlekedési hatóság biztosítja, hogy a nyilvántartott adatok az egyes mozdonyvezetők részére kiadott nemzeti
nyilvántartási szám alapján lekérdezhetők legyenek. 11. § A közlekedési hatóság indokolással ellátott kérelemre információt szolgáltat a nyilvántartott vasúti járművezetői
engedélyekről az EGT-államok vasútbiztonsági hatóságai, az Európai Vasúti Ügynökség, valamint az érintett vasúti
járművezető foglalkoztató szervezet számára. 3. A vasúti járművezetői tanúsítvány
12. § (1) A vasúti jármű vezetőjének – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – tanúsítvánnyal kell rendelkeznie.
(2) Nem kell a tervezett útvonalra kiterjedő hatályú tanúsítvánnyal rendelkeznie a vasúti jármű vezetőjének
a) ha a vasúti pályahálózat működtetője a vasúti közlekedés zavarára tekintettel a vonatok eltereléséről vagy a vasúti
pálya karbantartásáról rendelkezik, b) a muzeális jellegű vasúti jármű kivételes, egyszeri közlekedtetése esetén,
c) a különleges áruszállító vasúti jármű kivételes, egyszeri közlekedtetése esetén,
d) új vasúti jármű szállítása vagy bemutatása esetén, valamint
e) a vasúti járművezető képzése vagy vizsgáztatása esetén,
feltéve, hogy a tervezett útvonalra kiterjedő hatályú tanúsítvánnyal rendelkező, a járművezető nyelvét beszélő,
a jármű megállítására kiképzett másik járművezető vezetés közben a járművezető mellett tartózkodik.
(3) A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott lehetőség a vasúti pályahálózat működtetőjének hozzájárulása esetén
vehető igénybe. A (2) bekezdés egyéb pontjaiban meghatározott esetekben a lehetőség igénybevételéről a vasúti
járművet közlekedtető vasúti társaság önállóan jogosult dönteni. A (2) bekezdés szerinti lehetőség igénybevételéről
a vasúti társaság köteles értesíteni a vasúti pályahálózat működtetőjét.
(4) A tanúsítvány a következő kategóriában jogosít vezetésre:
a) „A” kategória: tolatómozdonyok, munkaszerelvények, karbantartó vasúti járművek, valamint tolatásra használt
egyéb mozdonyok, b) „B” kategória: személyszállítás és árutovábbítás.
A tanúsítványban több kategória is feltüntethető. (5) A vasúti társaság a tanúsítványban – az országos engedéllyel rendelkező vasúti járművezető tanúsítványa kivételével –
a 2. mellékletben felsorolt adatokat tünteti fel. 13. § (1) A vasúti társaság a vele munkaviszonyban álló vasúti járművezető részére tanúsítványt állít ki, ha
a) a munkavállaló a KR.-ben meghatározottak szerint a tanúsítványhoz szükséges alapvizsgát letette,
b) a munkavállaló a vasúti társaság által üzemben tartott vasúti járműre, valamint a vasúti társaság által igénybe vett
vasúti pályahálózatra vagy annak egy részére vonatkozóan szakismereti és alkalmassági vizsgát szerzett, továbbá
c) a 3. mellékletben meghatározott osztályozás szerinti 3. szintű szóbeli kommunikációra képes magyar nyelven.
(2) A vasúti társaság a tanúsítványt a biztonságirányítási rendszerében meghatározott eljárásrend szerint állítja ki.
(3) A tanúsítvány tulajdonosa a kiállító vasúti társaság. A vasúti társaság a vasúti járművezető kérelmére a részére
a tanúsítványból hitelesített másolatot ad, amelynek az eredetivel való azonosságát szabályszerűen igazolja.
14. § A vasúti társaság haladéktalanul megújítja a tanúsítványt, ha a tanúsítvány jogosultja további járműre vagy vasúti
pályára vagy pályahálózatra vonatkozó szakismereti és alkalmassági vizsgát szerez.
15. § (1) A vasúti társaság a tanúsítványt legfeljebb 6 hónapos időtartamra felfüggeszti,
a) ha a munkavállaló szakmai alkalmasságával kapcsolatos kétely miatt a KR.-ben meghatározottak szerint soron
kívüli időszakos hatósági vizsga letételére utasította, vagy b) ha a munkavállaló a KR.-ben meghatározott időszakos hatósági vizsgát vagy soron kívüli időszakos hatósági
vizsgát határidőben nem teszi le. (2) A vasúti társaság a tanúsítvány felfüggesztésének hatályát megszünteti, ha a munkavállaló az (1) bekezdés szerinti
határidőn belül az elmulasztott vagy sikertelen vizsgát pótolja, vagy a soron kívüli időszakos hatósági vizsgát leteszi.
(3) A vasúti társaság a tanúsítványt visszavonja, ha a felfüggesztés megszüntetésének feltétele 6 hónapon belül nem
teljesül. 16. § (1) Ha a vasúti járművezető vitatja a vasúti társaságnak a tanúsítvány kiállításával, megújításával, felfüggesztésével vagy
visszavonásával kapcsolatos döntését, úgy az intézkedés vele történt közlését követő 30 napon belül egyeztetést
kezdeményezhet a vasúti társasággal. Amennyiben az egyeztetés kezdeményezésétől számított 30 napon belül nem
vezet eredményre, kérheti a közlekedési hatóságtól a döntés felülvizsgálatát.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján a közlekedési hatóság megállapítja, hogy a vasúti társaság intézkedése
jogszabályt sért, a vasúti társaságot a jogszerű intézkedés megtételére kötelezi.
17. § (1) A vasúti társaság nyilvántartást vezet valamennyi általa kiállított tanúsítványról, amelyben feltünteti a tanúsítvány
kiállítására, megújítására, meghosszabbítására, módosítására, lejártára, felfüggesztésére, visszavonására és
elvesztésének, ellopásának vagy megsemmisülésének bejelentésére vonatkozó adatokat. (2) A nyilvántartás tartalmazza a tanúsítványban feltüntetett valamennyi adatot, valamint a 13. § (1) bekezdése szerinti
feltételek fennálltának ellenőrzésével kapcsolatos adatokat. (3) A vasúti társaság hozzáférést biztosít a vasúti járművezető részére a tanúsítványokról vezetett nyilvántartásában
tárolt, a vasúti járművezetőt érintő adatokhoz, és kérésére azokról másolatot ad a vasúti járművezető részére.
(4) A vasúti társaság hozzáférést biztosít a közlekedési hatóság részére a tanúsítványokról vezetett nyilvántartásához, és
együttműködik a közlekedési hatósággal a tanúsítványokra vonatkozó információ-csere érdekében.
18. § (1) Ha a vasúti társaság és a vasúti járművezető közötti munkaviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony
(a továbbiakban együtt: jogviszony) megszűnik, a vasúti társaság erről a jogviszony megszűnését követő öt napon
belül írásban tájékoztatja a hatóságot. (2) A vasúti társaság a biztonságirányítási rendszerében meghatározott módon folyamatosan ellenőrzi az általa foglalkoztatott
vasúti járművezetők alkalmasságát a munkakör betöltésére. Amennyiben az ellenőrzés eredményei alapján kétségessé
válik, hogy a vasúti járművezető teljesíti-e a munkakör betöltésének vagy a vasúti járművezetői engedély vagy
a tanúsítvány hatályban tartásának feltételeit, a vasúti társaság erről haladéktalanul értesíti a hatóságot.
(3) Ha a vasúti társaság a KR.-ben foglaltak szerint a vasúti járművezetőt soron kívüli időszakos vizsga letételére kötelezi,
vagy az ER.-ben foglaltak szerint a vasúti járművezető soron kívüli egészségi alkalmassági vizsgálatát kezdeményezi,
ennek megtörténtéig a vasúti járművezető e munkakörben történő foglalkoztatását felfüggeszti.
4. Együttműködés az Európai Vasúti Ügynökséggel 19. § A közlekedési hatóság a 10. § és 17. § szerinti nyilvántartások, valamint a más EGT-államokban működő azonos tárgyú
nyilvántartások kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében együttműködik az Európai Vasúti Ügynökséggel.
5. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet 2011. október 1-jén lép hatályba.
21. § (1) Ezt a rendeletet a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(2) A másik EGT-államban határon átmenő szolgáltatást, kabotázsszolgáltatást vagy vasúti árutovábbítást végző, továbbá
a legalább két EGT-államban dolgozó vasúti járművezetőnek 2012. január 1-jétől e rendelet szerinti engedéllyel és
tanúsítvánnyal kell rendelkeznie. (3) Azok a vasúti járművezetők, akik e rendelet hatálybalépését megelőzően szereztek vasúti jármű vezetésére vonatkozó
jogosultságot és az e rendeletben foglaltaknak nem felelnek meg, e tevékenységüket 2018. október 29-éig folytathatják.
(4) A közlekedési hatóság a vasúti járművezetői engedély kiállításakor, valamint a vasúti társaság a tanúsítvány
kiállításakor figyelembe veszi a vasúti járművezető által már megszerzett valamennyi szakmai kompetenciát.
(5) Az e rendelet 16. § (1) bekezdésében meghatározott egyeztetésre vonatkozóan 2011. október 10-éig a vasúti
járművezetőket foglalkoztató vasúti társaságok – a reprezentatív szakszervezetekkel egyeztetett – szabályzatot
kötelesek készíteni. 22. § (1) Ez a rendelet – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel együtt –
a) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló,
2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk (1) és (3) bekezdésének, 4. cikk
(1)–(3) bekezdésének, 5. cikkének, 6. cikk (2) bekezdésének, 8–12. cikkének, 14. cikk (1)–(3) és
(5)–(6) bekezdésének, 15. cikkének, 17. cikkének, 18. cikk (1) bekezdésének, 19. cikk (1) bekezdés a), c) és
f) pontjának, 22. cikk (1)–(4) bekezdésének és 37. cikk (1)–(3) bekezdésének, valamint I. mellékletének és
VI. melléklet 8. pontjának, b) a mozdonyvezetői engedélyek és a kiegészítő tanúsítványok vonatkozásában a 2007/59/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvben meghatározott nyilvántartások alapvető paramétereinek elfogadásáról szóló 2009. október
29-i 2010/17/EK bizottsági határozatnak való megfelelést szolgálja. (2) Ez a rendelet a mozdonyvezetői engedélyeknek, a kiegészítő tanúsítványoknak, a kiegészítő tanúsítványok hitelesített
másolatának, valamint a mozdonyvezetői engedély kérelmezésére szolgáló formanyomtatványnak a 2007/59/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti közösségi mintájáról szóló, 2009. december 3-i 2010/36/EU bizottsági
rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
382/2015. (IX. 4.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 128. §-a, valamint
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII.  törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Tóth László Tibor
országgyűlési őr ezredest 2015. augusztus 20-ai hatállyal országgyűlési őr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök