text:
56/2012. (XI. 22.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség hivatásos állományát érintő humánigazgatási tárgyú szabályokról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A. §-ában kapott
felhatalmazás alapján,
a 12. alcím tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
342/A. §-ában, valamint az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 143. § (5) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A. §-ában és az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 143. §
(5) bekezdésében biztosított véleményezési jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével – a következőket
rendelem el:
1. Munkáltatói jogkörök 1. § Az alábbi – az Országgyűlés elnökének vagy az Országgyűlési Őrség parancsnokának kiemelt munkáltatói jogkörébe
nem tartozó – munkáltatói jogköröket az Országgyűlési Őrség parancsnoka gyakorolja:
a) szolgálati viszony létesítése zászlós, tiszthelyettes esetében,
b) szolgálati viszony létesítése a rendészeti szakközépiskolások hivatásos állományba vételével,
c) szolgálati viszony megszüntetése zászlós, tiszthelyettes esetében,
d) soron történő előléptetés,
e) soron kívüli előléptetés zászlós, tiszthelyettes esetében,
f) beosztásból felmentés, beosztásba kinevezés, áthelyezés, alacsonyabb beosztásba helyezés, megbízás,
magasabb vagy azonos beosztásba helyezés, más beosztás vagy feladatkör ellátásával való tartós megbízás,
másik munkakör felajánlása,
g) rendelkezési állományba helyezés,
h) illetmény nélküli szabadság engedélyezése,
i) túlszolgálat elrendelése,
j) készenlét elrendelése,
k) munkavégzéssel járó egyéb jogviszony engedélyezése,
l) egyenruha viselési jog megvonás főtiszt, tiszt, zászlós, tiszthelyettes esetén,
m) könnyített szolgálatban történő foglalkoztatás elrendelése.
2. A szolgálati viszony létesítésének eljárási szabályai 2. § (1) A hivatásos állományba kinevezést a hivatásos szolgálatra jelentkező kérelme alapján indult felvételi eljárás előzi meg.
A kérelmet az Országgyűlési Őrség parancsnokához kell benyújtani.
(2) Az Országgyűlési Őrség személyügyi munkatársa (a továbbiakban: személyügyi munkatárs) a hivatásos szolgálatra
jelentkezőt a kérelem átvétele előtt tájékoztatja a szolgálati viszony létesítésének és a beosztásba helyezésének
a feltételeiről, valamint a hivatásos állomány tagját a jogszabályok alapján megillető alapvető jogokról és az őt terhelő
kötelezettségekről.
(3) A felvételre vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a jelentkező nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, lakcímét,
b) a kérelmezett szolgálati helyet, beosztást, továbbá
c) a hivatásos szolgálati viszony létesítése feltételeinek teljesítéséről, valamint a hivatásos szolgálattal járó
kötelezettségek vállalásáról szóló nyilatkozatot. (4) A kérelemhez csatolni kell a kérelmező
a) saját kézzel aláírt önéletrajzát,
b) iskolai végzettségét és szakképzettségét igazoló okiratokat vagy azok hiteles másolatát,
c) személyazonosságát és lakcímét igazoló okmány másolatát,
d) korábbi szolgálati és egyéb foglalkoztatási jogviszonyairól szóló igazolásokat,
e) saját és – ha azt törvény előírja – közeli hozzátartozói, illetve a vele egy háztartásban élők írásbeli nyilatkozatát
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 37. §-ában meghatározott adatai kezeléséhez, a kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez és
a Hszt. 37/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában meghatározott adatai kezeléséhez történő hozzájárulásról,
f) nemzetbiztonsági ellenőrzésre kötelezett beosztásba tervezett kinevezése esetében – a személyügyi munkatárs
által biztosított – az ellenőrzési szintnek megfelelő, az általa kitöltött kérdőívet,
g) a kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez szükséges – a személyügyi munkatárs által biztosított – kitöltött adatlapot,
valamint
h) a társadalombiztosítási azonosító jelet és adóazonosító jelét, az azt tartalmazó eredeti okirat bemutatásával.
(5) A (4) bekezdés e)–g) pontjában meghatározott nyilatkozatok, a kitöltött biztonsági kérdőív és adatlap csatolása
hiányában a felvételi kérelmet el kell utasítani. Egyéb okból hiányos vagy hitelesnek nem tekinthető iratok pótlására,
kiegészítésre a jelentkezőt fel kell szólítani. Ha a hiányosságok pótlása nem történik meg, a kérelmet el kell utasítani.
3. § (1) A szolgálati viszony létesítéséhez szükséges feltételeket igazoló iratok és nyilatkozatok benyújtását követően az
Országgyűlési Őrség parancsnoka a felvételi eljárást megindítja.
(2) A felvételi eljárás keretében a személyügyi munkatárs intézkedik az egészségi, pszichológiai és fizikai alkalmassági
feltételek meglétének vizsgálatára. Ha a vizsgálatok során szolgálati viszony létesítését kizáró ok nem merült fel,
a személyügyi munkatárs intézkedik a Hszt. 37/B. és 37/C. §-a szerinti kifogástalan életvitel ellenőrzés lefolytatására
a Rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervnél és
– ha ez a tervezett beosztáshoz előírt feltétel – a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére.
(3) Ha a felvételi eljárás során szolgálati viszony létesítését kizáró ok megállapítására került sor, a felvételt az Országgyűlési
Őrség parancsnoka elutasítja, és erről a jelentkezőt tájékoztatja.
4. § (1) A szolgálati viszony létesítése során tiszthelyettesi, zászlósi beosztásba az nevezhető ki, aki
a) a rendészeti szakközépiskolát eredményesen elvégezte, vagy a moduláris képzési rendszerben az alapképzést és
az első szakképzési modulban a tanulmányait megkezdte,
b) valamely fegyveres szervnél vagy a Magyar Honvédségnél szerződéses szolgálatot teljesít, a szolgálati idejéből
legalább egy év eltelt, továbbá a moduláris képzési rendszerben a szakképzést vállalja, vagy
c) fegyveres szervnél korábban hivatásos szolgálati viszonyban volt, nem áll a Hszt. 37/A. § (1) bekezdés
g) pontjában szereplő korlátozás hatálya alatt, és az adott beosztás ellátásához szükséges rendészeti
szakképesítéssel rendelkezik.
(2) Az Országgyűlési Őrségnél a tűzoltási feladatok ellátására rendszeresített tiszthelyettesi beosztások betöltésére – az
(1) bekezdésben felsoroltakon túl – az is kinevezhető, aki legalább szakmunkásképző iskolai végzettséggel
rendelkezik.
(3) A szolgálati viszony létesítése során tiszti beosztásba az nevezhető ki, aki
a) rendvédelmi felsőoktatási intézményben tanulmányait befejezte és részére a beosztás ellátásához szükséges
rendészeti szakképesítést igazoló oklevelet kiadták,
b) arra feljogosított képző intézményben a beosztás ellátásához szükséges rendészeti szakképesítést szerzett,
c) hazai vagy külföldi felsőoktatási intézményben olyan szakképzettséget szerzett, amely az adott beosztás
ellátására képesít,
d) valamely fegyveres szervnél szerződéses szolgálatot teljesít és szolgálati idejéből legalább egy év eltelt, továbbá
rendelkezik a beosztás betöltéséhez szükséges szakképzettséggel, szakképesítéssel, vagy
e) fegyveres szervnél korábban hivatásos szolgálatot teljesített és a tiszti beosztás ellátásához szükséges
képesítéssel, szakképesítéssel vagy szakképzettséggel rendelkezik, és nem áll a Hszt. 37/A § (1) bekezdés
g) pontjában szereplő korlátozás hatálya alatt.
5. § (1) A felvételi eljárás során beszerzett adatok alapján az Országgyűlési Őrség parancsnoka dönt a hivatásos állományba
vételről. Ha a kinevezésre nem az Országgyűlési Őrség parancsnoka jogosult, a felvételi eljárásban keletkezett iratokat
– amennyiben kizáró ok nem merült fel és a beosztás betöltéséhez szükséges illetmény fedezete rendelkezésre áll –
a kinevezési javaslatával az Országgyűlés elnökéhez – a köztársasági elnökhöz történő előterjesztésnek
a miniszterelnöknél történő kezdeményezése érdekében – felterjeszti.
(2) A kinevezési javaslathoz csatolni kell a személyügyi munkatárs által elkészített
a) kinevezési okmány-tervezetet (állományparancs vagy határozat),
b) esküokmányt,
c) a betöltendő szolgálati beosztáshoz tartozó szolgálati feladatok vagy a betöltendő munkakör munkaköri leírását,
valamint
d) az illetmény fedezetének rendelkezésre állására vonatkozó nyilatkozatot.
(3) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a hivatásos szolgálatba kinevezésről szóló kiadmányozott állományparancsot az
esküokmánnyal együtt – a személyügyi munkatárs és a kinevezett szolgálati elöljárója jelenlétében – a jelentkezőnek
átadja, aki a jelenlévők előtt az eskü szövegét hangosan felolvasva az esküt leteszi, majd azt aláírja a kinevezést
elfogadó nyilatkozattal együtt.
(4) A személyügyi munkatárs az aláírt esküokmányt az állományparancs vagy határozat mellékleteként a személyi
anyagban helyezi el és kezeli.
(5) A szolgálati viszony létesítésére vonatkozó eljárási szabályokat a hivatásos állományba visszavétellel, más fegyveres
szervtől áthelyezéssel vagy köztisztviselői állományból áthelyezéssel történő szolgálati viszony létesítésekor is
alkalmazni kell. Az Országgyűlési Őrség parancsnokának munkáltatói jogkörébe nem tartozó esetben a munkáltatói
intézkedés meghozatalára irányuló javaslatot az Országgyűlési Őrség parancsnoka az Országgyűlés elnökéhez –
a munkáltatói jogkörébe tartozó intézkedés meghozatala vagy a köztársasági elnökhöz történő előterjesztésnek
a miniszterelnöknél történő kezdeményezése érdekében – felterjeszti.
3. Beosztás betöltése pályázattal 6. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka elrendelheti a fegyveres szervnél betöltetlen vagy megüresedő beosztás
pályázattal történő betöltését. A betöltetlen beosztásra a pályázatot az Országgyűlési Őrség parancsnoka írja ki.
(2) A pályázat tartalmazza:
a) az Országgyűlési Őrség mint kiíró szerv megnevezését, székhelyét, címét,
b) a betöltendő beosztás megnevezését, besorolását,
c) a beosztással járó feladatok rövid leírását,
d) a beosztás betöltéséhez meghatározott képesítési előírásokat (iskolai végzettség, szakképesítés, idegen nyelv
ismerete, szakmai gyakorlat),
e) az előnyt jelentő körülményeket,
f) a benyújtandó pályázat tartalmára és mellékleteire vonatkozó követelményeket,
g) a pályázat benyújtásának helyét és határidejét,
h) az elbírálás várható időpontját,
i) a pályázattal kapcsolatos felvilágosítás adására jogosult személy nevét, címét, telefonszámát,
j) a pályázat elbírálásának eredményéről történő tájékoztatás rendjét, továbbá
k) az egyéb tájékoztató adatokat.
(3) A pályázatot az Országgyűlési Őrségnél a belső hirdetmények elhelyezésére biztosított helyen nyomtatott formában
ki kell helyezni, egyidejűleg a pályázat az Országgyűlési Őrség internetes portálján közzétehető.
(4) A pályázat meghirdetése és a benyújtási határidő között legalább 15 napot kell biztosítani.
7. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a beosztásra kiírt pályázat elbírálására háromtagú bírálóbizottságot hoz létre,
amelynek tagjai:
a) az Országgyűlési Őrség parancsnokának megbízottja,
b) a betöltendő beosztás közvetlen irányítását ellátó szolgálati elöljáró, valamint
c) az erre kijelölt személyügyi munkatárs.
(2) A bírálóbizottság tagjainak megbízását írásba kell foglalni. A bírálóbizottság vezetője az (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott személy.
(3) Ha a bírálóbizottság a pályázót személyes meghallgatásra behívja, a megjelenést a szolgálati elöljárónak biztosítania
kell.
(4) A pályázatok elbírálását követően a bírálóbizottság vezetője az Országgyűlési Őrség parancsnokának nevében
minden pályázót írásban értesít a pályázatának értékeléséről, annak egyidejű visszaküldésével. A pályázat nyertesének
pályázatát a személyi anyagban kell elhelyezni és kezelni.
4. Hivatásos állományba való visszavétel 8. § (1) A hivatásos állományba való visszavétel iránti kérelmet az Országgyűlési Őrség parancsnokához kell benyújtani. Ha az
Országgyűlési Őrség parancsnoka a kérelemmel egyetért, intézkedik az alkalmazási feltételek ellenőrzésére. Ezt
követően határoz a visszavételről vagy a kérelmet a szolgálati érdek fennállását alátámasztó javaslatával 30 napon
belül felterjeszti az Országgyűlés elnökéhez, a köztársasági elnökhöz történő előterjesztésnek a miniszterelnöknél
történő kezdeményezése érdekében.
(2) Ha a visszavételre a Hszt. 64. § (2) bekezdése alapján kerül sor, a visszavételt a mandátum lejártát követő nappal, vagy
az állami vezetői megbízás megszűnését követő nappal kell elrendelni, és megfelelő beosztásba kinevezéséig
a hivatásos állomány tagját rendelkezési állományba kell helyezni.
(3) A hivatásos állományba visszavett korábbi szolgálati viszonyával kapcsolatosan keletkezett személyügyi iratokat
a személyi anyagban kell őrizni.
5. A szolgálati viszony módosítása 9. § (1) A Hszt. 47. §-a alapján a hivatásos állomány tagjának beleegyezése nélkül történő áthelyezése esetén a szolgálati
érdeket alátámasztó indokokat feljegyzésben kell rögzíteni.
(2) Ha az alacsonyabb beosztásba helyezésre a Hszt. 48. § (1) bekezdés b)–d) pontja alapján kerül sor, az alkalmassági és
képzettségi feltételeknek az alacsonyabb beosztás tekintetében is meg kell felelni. Létszámcsökkentés, átszervezés
vagy berendelés megszüntetése esetén a felajánlott alacsonyabb beosztáshoz előírt képzettség megszerzéséhez
megfelelő határidőt kell előírni.
(3) Magasabb beosztásnak minősül az a beosztás, amely magasabb beosztási kategóriába tartozik, vagy a beosztás
azonos szintű, de a szolgálati hely szervezeti szintje magasabb vagy magasabb az adott beosztásban elérhető
rendfokozat, továbbá vezetői beosztások esetén magasabb szintű vagy a beosztás azonos szintű, de a szolgálati hely
szervezeti szintje magasabb vagy magasabb az adott beosztásban elérhető rendfokozat vagy magasabb a vezetői
illetménypótlék mértéke.
(4) A Hszt. 245/H. §-ában meghatározott vezetői szintek szerinti beosztásba helyezettek esetében az állományparancsban
vagy határozatban – a beosztás megnevezése mellett – rendelkezni kell az illetmény-besorolás szempontjából
irányadó vezetői szint meghatározásáról is.
(5) A vezetői beosztásból történő felmentés esetén a Hszt. 245/D. § (2) bekezdése szerinti beosztás felajánlásáról
személyzeti elbeszélgetést kell lefolytatni. A személyzeti elbeszélgetésről készített feljegyzést a hivatásos állomány
tagjának át kell adni.
(6) Az (5) bekezdés szerinti megbeszélésen részt vesz a vezetői beosztásból felmentéssel érintett vezető, az Országgyűlési
Őrség parancsnoka vagy az általa felhatalmazott szolgálati elöljáró, a személyügyi munkatárs és – ha az érintett kéri –
az érdekképviseleti szerv képviselője.
10. § (1) A közszolgálati jogviszonyból hivatásos szolgálati viszonyba, hivatásos szolgálati viszonyból közszolgálati
jogviszonyba, továbbá más fegyveres szervtől vagy a Magyar Honvédségtől való áthelyezés esetén az átvevő szerv az
áthelyezésről szóló megállapodás megkötését megelőzően megállapítja, hogy az áthelyezéssel érintett megfelel-e
a tervezett beosztáshoz előírt alkalmassági feltételeknek.
(2) Az Országgyűlési Őrségnél köztisztviselőként foglalkoztatott személy áthelyezéssel történő hivatásos állományba
vételekor csak olyan adatra nézve lehet nyilatkozatot vagy okmányt az érintettől megkövetelni, amely a személyi
anyagában, vagy a személyügyi nyilvántartásban nem szerepel. Az iskolai végzettséget, szakképzettséget, valamint az
idegennyelvtudást eredeti okirattal vagy annak hiteles másolatával kell igazolni.
11. § (1) A betöltetlen beosztás ellátására vagy a beosztás ellátásában tartósan akadályozott személy helyettesítésére
megbízás a hivatásos állomány olyan tagja részére adható, aki megfelel a megbízás szerinti beosztás ellátásához
szükséges képesítési követelményeknek. Szolgálati érdekből ettől kivételesen el lehet térni, ha a megbízott a beosztás
betöltéséhez szükséges állami iskolai végzettséggel rendelkezik és a szakképesítés megszerzése folyamatban van.
A megbízás várható tartamát az elrendelő állományparancsban meg kell határozni.
(2) Ha a megbízás előreláthatólag a 30 napot meghaladja, akkor az elrendeléskor, de legkésőbb a megbízás harmincadik
napján a helyettesítéssel megbízottat a beleegyezéséről írásban nyilatkoztatni kell.
(3) Ha a helyettesítéssel való megbízás az eredeti beosztás meghagyása mellett történik, és annak tartama a 30 napot
várhatóan meg fogja haladni, a helyettesítési díj mértékét az elrendeléskor meg kell határozni.
(4) A betöltetlen beosztás munkaköri feladatainak ellátásával – megosztva – a hivatásos állomány több tagja is
megbízható. Ebben az esetben a helyettesítési díjat a feladatmegosztás arányában meg kell osztani.
(5) A megbízási díj mértékét a többletfeladat nagysága, a megbízással járó többletterhek, a helyettesített beosztás
besorolása, valamint a Hszt. 50. § (3) és (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell meghatározni.
12. § (1) A szervezeti egységen kívüli szolgálatellátásra, továbbá a tartós távolléttel járó – 30 napot meghaladó – képzésen való
részvételre a hivatásos állomány tagját beosztása meghagyása mellett, jogszabályban meghatározott kivételekkel az
Országgyűlési Őrség parancsnoka vezényli. A vezénylést állományparancsban kell elrendelni, amely rendelkezik
a) a vezénylés
aa) helyéről,
ab) tartamáról,
ac) indokáról, b) az illetmény és egyéb járandóságok folyósításának rendjéről, valamint
c) a vezénylés tartama alatt a munkáltatói jogkör gyakorlójáról.
(2) Az Országgyűlés elnöke a hivatásos állomány tagját – az Országgyűlési Őrség parancsnokának egyetértésével –
a külföldi szolgálat írásos nyilatkozatban történő önkéntes vállalása alapján külföldi szolgálatra vezényelheti.
A hivatásos állomány tagja a külföldi szolgálatra vezényléssel járó, a Hszt.-ben meghatározottakon túli pénzbeli és
természetbeli ellátásra az önálló jogszabályban meghatározottak, ennek hiányában a vezényelt és a fegyveres szerv
közötti megállapodás szerint jogosult.
13. § (1) A nemzetközi szervezet által kiírt és a hivatásos állomány tagja által elnyert pályázat esetén – ha az nem minősül az
Országgyűlés elnöke által támogatott pályázatnak – az Országgyűlési Őrség parancsnoka, a nemzetközi szervezet által
közölt kinevezés időpontjától, a hivatásos állomány tagja kérelmének megfelelően intézkedik a szolgálati viszony
közös megegyezéssel történő megszüntetésére vagy a hivatásos állomány tagja rendelkezési állományba
helyezésére, és a pályázattal elnyert tisztség, munkakör betöltéséig, de legfeljebb négy év időtartamra illetmény
nélküli szabadság engedélyezésére.
(2) Az illetmény nélküli szabadság engedélyezésére vonatkozó állományparancsban vagy határozatban rögzíteni kell
különösen:
a) a nemzetközi szervezetnél jogviszonyt létesítő hivatásos állományú személyi azonosító adatait,
b) az illetmény nélküli szabadság kezdetét, várható időtartamát, valamint
c) az illetmény nélküli szabadság tartamának társadalombiztosítási szempontból történő beszámíthatóságát.
(3) A munkáltatói intézkedéshez csatolni kell az érintett nyilatkozatát a jogfenntartó társadalombiztosítási járulék
fizetésére vonatkozóan.
14. § A hivatásos állomány tagja szolgálati viszonyának a Hszt. 51. § (1) bekezdése szerinti szünetelése alatt beosztása csak
megbízással tölthető be.
15. § (1) Az Országgyűlés elnökének kinevezési hatáskörébe tartozók rendelkezési állományba helyezésére az Országgyűlés
elnöke a beosztásból történő felmentéssel egyidejűleg rendelkezik.
(2) A Hszt. 44. § (1) bekezdés b), e), f), i) és j) pontja vagy a Hszt. 245/D. § (3) bekezdése alapján megfelelő beosztás hiánya
miatt rendelkezési állományba helyezettnek a rendelkezési állományba helyezéskor az Országgyűlési Őrség
parancsnoka határozza meg a szolgálatteljesítés helyét, tartalmát és azt az elöljárót, akinek irányításával szolgálati
feladatait ellátja. A rendelkezési állományban lévő részére csak képzettségének, felkészültségének, valamint
egészségi, pszichikai, fizikai állapotának megfelelő szolgálati feladat határozható meg.
(3) A munkáltató érdekkörében felmerült okból történő nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésről, annak
indokairól az Országgyűlési Őrség parancsnoka – a rendelkezési állományba helyezés tervezett időpontját megelőző
legalább 30 nappal megelőzően – írásban tájékoztatja a hivatásos állomány érintett tagját.
(4) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezést megelőzően megkeresi
a nyugdíjmegállapító szervet a hivatásos állomány tagját megillető öregségi nyugdíj összegének kiszámítása
érdekében.
16. § (1) A berendelést vagy más szervhez vezénylést kezdeményező szerv vezetője annak kezdő időpontjáról és várható
tartamáról a berendelést vagy más szervhez vezénylést megelőzően – fontos szolgálati érdek kivételével – legalább
egy hónappal írásban tájékoztatja az Országgyűlési Őrség parancsnokát és a hivatásos állomány érintett tagját.
(2) A berendelés vagy más szervhez vezénylés megszüntetésekor a felajánlott beosztásról vagy annak hiányáról
a berendelés vagy más szervhez vezénylés megszüntetését követő 5 munkanapon belül írásban tájékoztatni kell
a hivatásos állomány tagját, aki a beosztás vagy a rendelkezési állomány elfogadásáról, illetve elutasításáról 5
munkanapon belül írásban nyilatkozik. A nyilatkozat hiányát a felajánlás elutasításának kell tekinteni.
6. A szolgálati viszony megszűnése 17. § Ha a szolgálati viszony megszűnéséről rendelkező állományparancs közlését követően, de a hatályosulása előtt
a szolgálati viszony megszüntetése más jogcímen végrehajthatóvá válik, vagy végre kell hajtani, a már közölt
állományparancsot erre hivatkozással érvényteleníteni kell, és a hivatásos állomány tagját megillető járandóságokat,
valamint megtérítési kötelezettséget a végrehajtható jogcímnek megfelelően kell meghatározni.
18. § (1) A szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetésére irányuló kezdeményezést írásban kell rögzíteni és
nem kell indokolni. A kezdeményezés elfogadása esetén az erről szóló megállapodást írásba kell foglalni.
(2) A megállapodásnak tartalmaznia kell:
a) a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját,
b) a hivatásos állomány tagját megillető járandóságokat,
c) a megtérítési kötelezettséget, annak kiszámításának módját vagy az arról szóló rendelkezésre hivatkozást,
d) a hivatásos állomány tagjának kioktatását a szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetésének
jogkövetkezményeiről, valamint
e) – ha szükséges – a jogviszony megszűnéséig a szolgálati feladatok ellátásának és a szabadság kiadásának rendjét.
(3) A közös megegyezés kezdeményezéséről a szolgálati elöljáró a javaslatával együtt soron kívül tájékoztatja az
Országgyűlési Őrség parancsnokát, aki a közös megegyezés jóváhagyása esetén intézkedik a megállapodás
elkészítéséről és aláíratásáról.
(4) A szolgálati viszony megszüntetéséről rendelkező állományparancsot vagy határozatot csak azt követően lehet
kiadmányozni, ha a megállapodást a hivatásos állomány tagja aláírta és egy példányát átvette.
19. § (1) A lemondási idő a lemondási nyilatkozat szolgálati úton történt benyújtása napját követő nappal kezdődik.
(2) Ha a hivatásos állomány tagja a lemondásról szóló nyilatkozatában a két hónap lemondási idő letelte előtti időpontra
kéri a szolgálati viszonyának megszüntetését, kérelme elfogadásáról vagy elutasításáról írásban tájékoztatni kell.
A szolgálati elöljáró javaslatára a munkáltatói jogkör gyakorlója a lemondási idő alatti szolgálatteljesítéstől eltekinthet.
Erről a szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancsban vagy határozatban rendelkezni kell.
(3) Lemondás esetén a hivatásos állomány tagja elveszíti jogosultságát:
a) az egyenruha viselésére,
b) a lakás és egyéb hitelek kedvezményes törlesztésére és
c) a szolgálati lakás használatára.
20. § (1) A szolgálati viszony felmentéssel történő megszüntetéséről állományparancsban vagy határozatban kell rendelkezni.
Az indokolásnak tartalmaznia kell a felmentéshez vezető és annak okszerűségét alátámasztó körülményeket.
(2) Az állományparancsban vagy határozatban a felmentés kezdő és befejező időpontját úgy kell meghatározni, hogy az
állományparancs vagy határozat a felmentési idő megkezdése előtt közölhető legyen. Ha a felmentési idő
megkezdéséig az állományparancs vagy határozat közlésére nem kerül sor, azt a közlés újabb megkísérlése előtt
szükség szerint módosítani kell.
(3) Nemzetbiztonsági ellenőrzés során megállapított kockázati tényező felmerülése esetén az Országgyűlési Őrség
parancsnoka köteles mérlegelni az érintettnek az adott beosztásban, valamint a hivatásos szolgálati viszonyban
tartását. Ha a biztonsági kockázat alapján a szolgálati viszony megszüntetése indokolt, de a biztonsági szakvélemény
ténymegállapításaival szemben az érintett panasszal élt és a szakvélemény ténymegállapításai egyéb módon nem
tisztázhatók, a szolgálati viszony megszüntetését annak elbírálásáig el kell halasztani. Az érintett a panasz elbírálásáig
csak nemzetbiztonsági ellenőrzésre nem kötelezett munkakörbe tartozó feladatokat láthat el. Az elbírálás ideje alatt az
érintett a ténylegesen ellátott munkakörhöz rendszeresített pótlékokra, illetményre jogosult, a nemzetbiztonsági
ellenőrzésre kötelezett munkakörhöz megállapított illetményének folyósítását szüneteltetni kell.
(4) Ha a szolgálati viszony megszüntetésére nemzetbiztonsági kockázat miatti alkalmatlanságból – nem felróható okból –
felmentéssel kerül sor, a felmentési idő teljes tartamára mentesíteni kell a hivatásos állomány tagját a szolgálat ellátása
alól.
(5) A hivatásos állomány tagját a felmentési idő csökkentésére irányuló írásbeli kérelme esetén írásban kell tájékoztatni
a várható jogkövetkezményekről, majd a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját az érintett nyilatkozata
alapján kell meghatározni.
21. § Minősítés alapján történő szolgálati viszony megszüntetésére a minősítésre jogosult szolgálati elöljáró tesz javaslatot.
A szolgálati viszony megszüntetéséről akkor is intézkedni kell, ha a minősítés megállapításaival szemben az érintett
bírósághoz fordult.
22. § (1) A Hszt. 56. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontjában meghatározott esetben a hivatásos szolgálatra alkalmatlanná válás
miatti felmentésre büntetőeljárásban hozott jogerős ítélet vagy a kifogástalan életvitel ellenőrzés befejezéséről szóló
indokolt határozat alapján kerülhet sor.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a) a büntetőeljárásban hozott jogerős ítélet vagy ítéleti értesítő kézhezvételét követően az ítélet jogerőre
emelkedésének napjára visszamenőleg, vagy
b) a kifogástalan életvitel ellenőrzésének befejezéséről szóló indokolt határozat kézhezvételét követően,
amennyiben a kifogásolható életvitelt megállapítja,
haladéktalanul intézkedik a szolgálati viszony megszüntetése iránt.
23. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 56. § (6a) bekezdése alapján a jogerős ítélet kézhezvételét követően 3 munkanapon
belül a szolgálati út betartásával írásban kérheti az Országgyűlés elnökétől, hogy az alkalmatlanság megállapításától
tekintsen el.
(2) Az Országgyűlés elnöke az (1) bekezdésben meghatározott kérelem helybenhagyásáról vagy elutasításáról 8
munkanapon belül dönt.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntés meghozataláig a szolgálati viszony megszüntetésének végrehajtását fel kell
függeszteni. Az (1) bekezdésben megjelölt határidő leteltéig, vagy a kérelem benyújtása esetén annak elbírálásáig
a szolgálati viszony megszüntetését nem lehet végrehajtani, azonban az érintettet mentesíteni kell a szolgálat ellátása
alól.
(4) Az állományparancsot vagy határozatot az Országgyűlés elnökének döntésétől függően hatályon kívül kell helyezni,
vagy annak hatályát az Országgyűlés elnöke elutasító döntésének napjára kell módosítani.
24. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya a Hszt. 59. § (1) bekezdés a), c) vagy e) pontjában meghatározott
okból szűnik meg, az erről szóló állományparancsban vagy határozatban csak a megszűnés jogcímét és az arra okot
adó körülmény bekövetkeztének napját kell megjelölni.
(2) A szolgálati viszony Hszt. 59. § (1) bekezdés c), vagy e) pontjában meghatározott okból történő megszűnését
a választási eredmény hivatalos közzétételének napjával vagy az állami vezetői kinevezést megelőző nappal kell
megállapítani.
(3) Ha a hivatásos állomány tagja a képzési kötelezettségének nem tett eleget, a szolgálati viszonya a törvény erejénél
fogva történő megszűnésének megállapítása előtt az Országgyűlési Őrség parancsnoka az érintettet meghallgatja,
vagy írásban 8 napos határidővel felszólítja a mulasztás okának kimentésére és figyelmezteti a kimentés
elmaradásának jogkövetkezményeire.
25. § (1) Ha a fegyveres szervek közötti áthelyezést a hivatásos állomány tagja kezdeményezi, a kérelmét a fogadó fegyveres
szerv vezetőjéhez címezve, szolgálati úton terjeszti elő. Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja által
előterjesztett, más fegyveres szervhez történő áthelyezésre irányuló kérelmet az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a fogadó fegyveres szervnek a kérelem teljesíthetőségére vonatkozó nyilatkozatával együtt küldi meg.
(2) Ha a hivatásos állomány tagja más szervnél teljesít szolgálatot, az áthelyezése előtt a berendelését, vezénylését meg
kell szüntetni.
26. § A Magyar Honvédség állományából, továbbá nem az Országgyűlés elnöke által irányított fegyveres szervtől történő
átvétel esetén az állományba vételről, a beosztásba helyezésről és a járandóság megállapításáról az Országgyűlési
Őrség parancsnoka rendelkezik.
27. § (1) Ha a szolgálati viszony megszüntetésére létszámcsökkentés, vagy átszervezés miatt kerül sor, a fegyveres szervet
a szolgálati viszony megszüntetését megelőzően szolgálati beosztás-felajánlási kötelezettség terheli. A felmentés
közlésének tervezett időpontja előtt az érintettel egyeztető megbeszélést kell folytatni, amelyen az Országgyűlési
Őrség parancsnoka vagy felhatalmazásával a szolgálati elöljáró, valamint a személyügyi munkatárs vesz részt.
A hivatásos állomány tagjának kérésére biztosítani kell, hogy az egyeztető megbeszélésen az érdekképviseleti szerv
tisztségviselője, képviselője is részt vehessen.
(2) Az egyeztető megbeszélést a szolgálati viszonynak a fegyveres szerv által kezdeményezett megszüntetése esetén –
a közös megegyezés, a próbaidő alatti azonnali hatályú és a fegyelmi ok miatti megszüntetés kivételével – a szolgálati
viszony tervezett megszüntetése vagy a felmentési idő kezdete előtt kell végrehajtani.
(3) A megbeszélésen tisztázni kell a szolgálati viszonnyal összefüggő valamennyi kérdést. Az egyeztető megbeszélésről
feljegyzést, a hivatásos állomány tagjának, vagy az érdekképviseleti szerv képviselőjének kérésére jegyzőkönyvet kell
készíteni, amelyből egy példányt az érintettnek át kell adni, egy példányt pedig a személyi anyag részeként kell kezelni.
(4) Megtérítési kötelezettség fennállása esetén annak várható összegéről az egyeztető megbeszélés során az érintettet
tájékoztatni kell, a szolgálati viszony megszüntetését elrendelő állományparancsban vagy határozatban pedig annak
pontos összegét és jogcímét közölni kell. A követelést a szolgálati viszonyról szóló igazoláson is fel kell tüntetni.
28. § (1) A szolgálati viszony megszüntetésekor az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a) az erről szóló állományparancs vagy határozat kiadmányozása előtt ellenőrzi a szolgálati viszony
megszüntetésének törvényességét, megalapozottságát,
b) a kiadmányozást követően személyesen vagy a szolgálati elöljáró útján ismerteti az érintettel az
állományparancsot vagy határozatot, és intézkedik a beosztással járó szolgálati feladatok átadásáról.
(2) A szolgálati viszony megszüntetésekor a személyügyi munkatárs
a) gondoskodik a szükséges okmányok (szolgálati igazolás, leszerelési lap) előkészítéséről, és azoknak az utolsó
munkában töltött napon az érintettnek történő átadásáról, az intézkedésre jogosult szervekhez továbbításáról,
b) bevonja a szolgálati igazolványt,
c) bevonja az azonosító jelvényt,
d) nyugállományba helyezés esetén kiadja a nyugdíjas igazolványt.
(3) A szolgálati viszony megszüntetésekor az illetékes gazdasági, pénzügyi szerv
a) bevonja a kiadott fegyverzeti, vegyvédelmi, ruházati és egyéb felszerelési tárgyakat, továbbá visszavonja
a kiadott informatikai jogosultságokat,
b) gondoskodik a jogszabályban meghatározott, valamint a szolgálati viszony megszüntetését elrendelő
parancsban rögzített járandóságok kifizetéséről,
c) eltérő megállapodás hiányában bevonja a szerv által kiadott okmányokat, és az ügykezelési szabályok szerint
intézkedik azok irattárba helyezésére vagy selejtezésére, továbbá
d) a szolgálati igazoláson rögzíti a kifizetett ellátásokat, az esetleges tartozásokat, fizetési meghagyásokat.
29. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának a felmentésére a Hszt. 66/A. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott okból került
sor, a felmentési idő megkezdésekor az Országgyűlési Őrség parancsnoka intézkedik a tartalékállományba
helyezéséről. Erről az érintettet a felmentés közlésekor a tartalékállományba tartozás szabályainak ismertetésével
írásban tájékoztatni kell. A tájékoztatásra és annak tudomásulvételére az állományparancs közlésére vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak ki kell terjednie arra is, hogy a törvényben meghatározott feltételek fennállása
esetén a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszony megszűnésekor kérheti a tartalékállományban tartását.
A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tartalékállományban tartás esetén fennálló jogokat és kötelezettségeket is.
(3) A személyügyi munkatárs a tartalékállományba helyezésről a hivatásos állomány érintett tagjára vonatkozóan
kitöltött, önálló jogszabályban meghatározott adatokat tartalmazó adatlap és a jogviszony megszűnéséről szóló
állományparancs alapján a jogszabályokban foglaltak szerint intézkedik az adatok nyilvántartásba vételéről és
a tartalékállományt kezelő szervhez továbbításról.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja a felmentési ideje alatt a tartalékállomány keretében valamely költségvetési szervnél
jogviszonyt létesít, a szolgálati viszony megszűnése időpontjának módosítására hivatalból intézkedni kell.
(5) A Hszt. 66/A. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén az érintett a szolgálati viszony
megszűnését megelőző 15 nappal az Országgyűlési Őrség parancsnokához benyújtott kérelmében kérheti
a tartalékállományban tartását. Ebben az esetben a személyügyi munkatárs intézkedik az illetménykifizető hely felé
a végkielégítés visszatartására.
7. Összeférhetetlenség 30. § (1) A hivatásos állomány tagjának méltányolható okok (pl. családi körülmények miatt nem vállalható utazás stb.) miatti
kérelme alapján az Országgyűlési Őrség parancsnokának javaslatára az Országgyűlés elnöke engedélyezheti a közeli
hozzátartozójával szolgálati alá-fölérendeltségi viszonyba kerülést.
(2) A hivatásos állomány tagja a munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésére vonatkozó kérelmét a szolgálati
elöljáró útján a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz írásban köteles benyújtani.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét, születési idejét, anyja születési nevét,
b) a szolgálati helyét, beosztását, továbbá
c) azt, hogy milyen jogviszonyban, milyen szervezetnél, minőségben, időtartamban, munkarendben kíván munkát
végezni.
(4) A hivatásos állomány tagja részére – a Hszt. 65. § (4) bekezdésében meghatározott tevékenységek kivételével –
a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését az Országgyűlési Őrség parancsnoka engedélyezheti.
(5) A kérelem alapján az Országgyűlési Őrség parancsnoka köteles megvizsgálni, hogy az engedélyezni kért
tevékenységgel kapcsolatban megállapítható-e valamely, a Hszt. 65. § (5) bekezdésében rögzített, az engedély
megadását kizáró ok. A kérelem elbírálása során bekérhető a hivatásos állomány tagjának az összeférhetetlenségre
vonatkozó nyilatkozata, a szervezet működését rögzítő alapszabály, cégjegyzékkivonat, továbbá egyéb okirat. Ha az
érintett az iratok becsatolására vonatkozó felhívásnak – a jogkövetkezményekre való figyelmeztetés ellenére – nem
tesz eleget, a kérelmet el kell utasítani.
(6) Nem engedélyezhető a hivatásos állomány tagja részére a munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítése
különösen, ha
a) a munkavégzés ellentétes az Országgyűlési Őrségre vonatkozó, törvényben meghatározott alapfeladatokkal,
azok végrehajtását veszélyezteti vagy akadályozza,
b) a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyából fakadó és a beosztásával járó szolgálati feladatai ellátását
veszélyezteti,
c) a fegyveres szerv vagy a foglalkoztató más szerv gazdasági érdekeit sérti,
d) a fegyveres szerv vagy a foglalkoztató más szerv tekintélyének csorbítására alkalmas vagy azt veszélyezteti,
e) a tevékenység a hivatásos állomány tagjának munkaköri kötelességéből fakadó szolgálati feladata,
f) a végzendő tevékenység harmadik személyre vonatkozó információ gyűjtésére irányul,
g) személyek őrzésével, biztosításával és e személyek objektumainak őrzésével kapcsolatos feladatra terjed ki, vagy
követelés behajtására irányul, vagy
h) a tevékenység a fegyveres szervnél rendszeresített nyilvántartások közvetlen felhasználásával történne, vagy
olyan ügyintézésre vonatkozik, amelyben valamely fegyveres szerv mint hatóság jár el.
31. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 65. § (3) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét köteles írásban teljesíteni, és
az Országgyűlési Őrség parancsnokához felterjeszteni.
(2) A bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén, ha az az Országgyűlési Őrség parancsnokának tudomására jut, az
érintettet írásban kell felszólítani – a jogkövetkezményekre figyelmeztetés mellett – kötelezettsége haladéktalan
teljesítésére.
32. § (1) A munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését az Országgyűlési Őrség parancsnoka határozott vagy
határozatlan időtartamra írásban engedélyezheti.
(2) Kizáró ok fennállása esetén az engedélyezés megtagadásáról írásban kell rendelkezni, amellyel szemben a hivatásos
állomány tagja szolgálati panasszal élhet.
(3) A kiadott engedélyekről a szükséges adatokat a személyügyi nyilvántartásban is rögzíteni kell.
(4) A korábban kiadott engedélyeket az Országgyűlési Őrség parancsnoka évente felülvizsgálja, és ha indokolt – a Hszt.
65. §-ában és e rendeletben meghatározott kizáró körülmények esetén –, az engedélyt visszavonja.
33. § A szolgálatteljesítési kötelezettséggel időben egybeeső, munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítése nem
engedélyezhető.
8. A szolgálati viszony tartalma 34. § (1) A szolgálati viszony létesítésekor, valamint új beosztásba vagy munkakörbe helyezés esetén az első szolgálatteljesítés
megkezdésekor (a továbbiakban: első szolgálatteljesítés) a hivatásos állomány tagjának át kell adni a szolgálati
beosztásra meghatározott munkaköri leírást, melyet az érintettnek alá kell írnia.
(2) Az első szolgálatteljesítés megkezdésekor a hivatásos állomány tagjával ismertetni kell a tevékenységére vonatkozó
munkarendet, a szolgálati és pihenőidő biztosításának, a hivatásos állomány tagját terhelő kártérítési felelősség
rendjének szabályait (szervezeti és működési szabályzat, ügyrend), továbbá ki kell oktatni az adott szolgálati helyre
vonatkozó munkavédelmi, tűzvédelmi és egyéb biztonsági rendszabályokról, melynek megtörténtét írásban
dokumentálni kell.
35. § (1) Az első, az első tiszti rendfokozatba és az első tábornoki rendfokozatba kinevezést követően a további magasabb
rendfokozatokba történő előmenetel előléptetéssel történik.
(2) A soron történő előléptetés az egyes beosztásokban elérhető rendfokozati maximumig valósulhat meg.
36. § (1) A soron történő előléptetést a Hszt. 78. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek megléte esetén a várakozási idő
leteltét követő nappal kell elrendelni.
(2) Ha a soron következő rendfokozatba történő előléptetésére a szükséges feltételek valamelyikének hiánya vagy más
kizáró ok miatt nem kerülhet sor, erről a hivatásos állomány tagját a várakozási idő lejárta előtt írásban értesíteni kell.
37. § Akit büntető- vagy fegyelmi eljárás lezárásakor az előléptetést kizáró ok megszűnése miatt előléptetnek, és vele
szemben nem a Hszt. 123. § (1) bekezdés e) vagy f) pontja szerinti fenyítést alkalmazták, annak az új rendfokozathoz
előírt várakozási idejét az eredeti előléptetési határidő figyelembevételével kell megállapítani.
38. § (1) A hivatásos állományba történő kinevezéssel egyidőben, továbbá beosztási kategória-változással is járó magasabb
beosztásba helyezéskor a hivatásos állomány tagját az adott beosztási kategória első fizetési fokozatába kell besorolni,
és a rendfokozati illetményét, a beosztási illetményét és az ahhoz kapcsolódó egyéb illetményelemeket
a Hszt. 245/H. §-a és 6/B. számú melléklete figyelembevételével kell megállapítani.
(2) A beosztási kategórián belül a magasabb fizetési fokozatba történő előresorolást a beosztásban eltöltött szolgálati idő
alapján, az esedékesség hónapjának első napjával kell végrehajtani.
(3) A beosztás megváltozása esetén – amennyiben az nem jár beosztási kategória-változással, vagy arra átszervezés miatt
kerül sor – a korábbi beosztásban eltöltött időt folyamatosnak kell tekinteni, amit a fizetési fokozat megállapításakor
be kell számítani.
(4) A Hszt. 254. § (1) bekezdése szerinti előresorolás csak egy alkalommal történhet és az a beosztás megnevezését nem
érinti.
39. § (1) A hivatásos állomány tagja a magasabb beosztáshoz szükséges képzettség megszerzése érdekében pályázat alapján
rendészeti, katonai vagy polgári oktatási intézményben folytathat tanulmányokat.
(2) Amennyiben a hivatásos állomány tagjának képzésére a szerv kötelezése alapján kerül sor, úgy az előírt
kedvezményeket és a tanulmányok folytatásának valamennyi költségét az érintettel kötött megállapodás alapján
a fegyveres szervnek kell biztosítani, ebben az esetben tanulmányi szerződés nem köthető.
(3) A hivatásos állomány tagjának egyéni elhatározáson alapuló továbbtanulását az Országgyűlési Őrség parancsnoka
köteles biztosítani, ha azonban az nem esik egybe a szolgálat érdekével, akkor az érintett számára csak a Hszt. 98. §-a
szerint a tanulmányok folytatásához szükséges szabadidő biztosítása kötelező, amelynek tartama illetmény nélküli
igazolt távollétnek minősül.
40. § (1) A hivatásos állomány tagjával a minősítő ismerteti a minősítéssel, valamint a szolgálati jellemzéssel kapcsolatos jogait.
(2) A hivatásos állomány tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú tagjáról – ha az előző minősítéstől több mint két év
eltelt – szolgálati jellemzést kell készíteni
a) a más fegyveres szervhez történő áthelyezése, vagy
b) a magasabb vagy más szakirányú végzettség megszerzéséhez történő beiskolázása
esetén.
(3) A hivatásos állomány tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú tagjáról szolgálati jellemzést – a nyugdíjkorhatár elérését
megelőző öt év kivételével – az alábbi esetekben kell készíteni:
a) véglegesítést megelőzően,
b) magasabb beosztásba kinevezés esetén,
c) más fegyveres szervhez történő áthelyezést megelőzően,
d) rendvédelmi oktatási intézményben végzett tanuló és hallgató esetében a hivatásos állományba történő
kinevezéskor,
e) oktatási intézménybe történő beiskolázáskor, továbbá
f) más beosztási kategóriába sorolás előtt,
de legalább ötévenként.
41. § (1) A szolgálati jellemzésben értékelni kell a hivatásos állomány tagjának szakmai ismeretszintjét és jártasságát, fizikai
állóképességét, terhelhetőségét, teljesítőképességét, a vele szemben támasztott követelmények teljesítését,
személyiségi és magatartásbeli jellemzőit, továbbá a szolgálati viszonyt vagy annak módosítását érintő esetben az arra
vonatkozó javaslatot és indokolást.
(2) A szolgálati jellemzés készítése a közvetlen szolgálati elöljáró feladata.
(3) Az elkészült minősítést vagy szolgálati jellemzést a hivatásos állomány tagja személyi anyagában kell elhelyezni és
tárolni. 42. § (1) A hivatásos állomány tagját megillető alap- és pótszabadság mértékét évente, valamint a jogosultság változását
követően meg kell állapítani, és azt az érintett tudomására kell hozni.
(2) A szabadság nyilvántartását és a kiadás tervezését szervezeti egységenként a szolgálati feladatok függvényében és az
érintettek igényének figyelembevételével az Országgyűlési Őrség parancsnokának intézkedése szerint kell
végrehajtani.
(3) A szabadság engedélyezésére vonatkozó munkáltatói jogkört az Országgyűlési Őrség parancsnoka a szolgálati
elöljáróra átruházhatja.
(4) A szabadságot valamennyi szolgálati időrendszerben foglalkoztatott részére úgy kell kiadni, hogy a szabadság kezdő
napja a rá érvényes szolgálatszervezés szerint szolgálati napra essen.
(5) Váltásos szolgálati időrendszerben dolgozóknál a szabadságot úgy kell kiadni, hogy annak befejező napja után az
állomány tagjának az eredeti szolgálati rend szerint szolgálati nap következzen.
(6) A szabadság szolgálati napokra történő átszámításának módja:
a) meg kell állapítani a hivatali munkarendben dolgozók évi munkanapjainak számát, majd a váltásos szolgálati
időrendszerben dolgozók egy év alatt teljesítendő szolgálati napjainak számát,
b) a váltásos szolgálati időrendszerben dolgozók szolgálati napjait el kell osztani a hivatali munkarendben dolgozók
munkanapjainak számával, így megállapítható a két szolgálati rend szerinti szabadságként számfejthető
távollétek aránya,
c) a napok hányadosát három tizedes jegyig kell kiszámítani, a kerekítés szabályai szerint. A tört napokból kapott
szabadságot szintén a kerekítés szabályai szerint kell meghatározni.
(7) A Hszt. 94. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott egészségügyi szabadság a gyermek kórházi ápolását vagy
betegségét megállapító orvosi igazolás alapján vehető igénybe.
43. § (1) A hivatásos állomány tagja beosztásától függően az Országgyűlési Őrség jogszabályban meghatározott feladatainak
folyamatos ellátása érdekében
a) hivatali,
b) hivatali munkarendtől eltérő,
c) folyamatos,
d) váltásos,
e) vezényléses, valamint
f) kombinált
szolgálati időrendszerben teljesíti szolgálatát.
(2) A hivatásos állomány tagjának szolgálatteljesítési időrendjét az Országgyűlési Őrség parancsnoka határozza meg.
(3) A hivatali munkarendtől eltérő szolgálati időrendszerben szolgálatot teljesítő hivatásos állomány számára
a szolgálatteljesítési időt – a heti szolgálatteljesítési idő figyelembevételével – négyhavi keretben kell megállapítani.
(4) A 6 órát meghaladó szolgálatteljesítési idő esetén 30 perc, a folyamatos és váltásos szolgálati időrendszerben
dolgozók számára 60 perc munkaközi szünetet kell a szolgálatteljesítési idő terhére biztosítani.
(5) A folyamatos vagy váltásos szolgálatteljesítés időrendszerben dolgozó, ha a napi szolgálatteljesítési ideje a 24 órát
eléri, a (4) bekezdésben meghatározott munkaközi szüneten felül – halaszthatatlan intézkedést igénylő esetet kivéve –
4 órát a szolgálatteljesítési idő terhére pihenéssel tölthet.
44. § (1) Ha a szolgálati feladatot az eredeti szolgálati beosztásba tartozó feladatként kell más szervezeti egységben vagy más
helységben teljesíteni, akkor a ténylegesen szolgálatban töltött szolgálatteljesítési időt kell számítani. Az utazással
indokoltan eltöltött időt a szolgálatteljesítési időbe be kell számítani.
(2) Ha a szolgálati feladatot határozatban, parancsban, berendelő vagy meghívó levélben, kiküldetési utasításban
elrendelve vagy az elöljáró utasítására kell más szervezeti egységnél vagy a lakóhelyen kívül teljesíteni, akkor
a) az egynapos távollétnél vagy naponkénti oda-vissza utazásnál az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kell
eljárni,
b) a kétnapos távollétnél legalább napi 8 óra szolgálatteljesítési időt kell jóváírni, ennél többet akkor, ha az első
napon az indulás és a napi feladatteljesítés befejezési ideje közötti, a második napon a feladatteljesítés kezdési
ideje és a visszautazással eltöltött idő közötti időtartam a 8 órát meghaladja,
c) a három- vagy többnapos távollétnél az első és az utolsó napon a kétnapos távollétre vonatkozó szabályok szerint
kell eljárni, a közte lévő egy vagy több napra pedig napi 8 óra szolgálatteljesítési idő ismerhető el, kivéve, ha 8 órát
meghaladó szolgálatteljesítés történt,
d) a többhetes távollétnél az utazással indokoltan eltöltött időt annyiszor kell figyelembe venni, ahányszor
a hivatásos állomány tagja részére az utazást engedélyezték.
45. § (1) A hivatásos állomány folyamatos, váltásos, vezényléses, kombinált vagy hivatali munkarendtől eltérő szolgálati
időrendszerben dolgozó tagja esetében a munkaszüneti napon teljesített szolgálat önmagában nem jelent
túlszolgálatot. A szolgálati időrendszerek figyelembevételével túlszolgálat akkor keletkezik, ha a hivatásos állomány
tagja a számára meghatározott munkaidőkeretet túllépi, vagy ha soron kívüli szolgálatteljesítésre történt
a berendelés.
(2) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként – kivéve, ha a Hszt. 87. § (3) bekezdését kell alkalmazni –
legfeljebb 450 óra.
46. § Ügyeleti szolgálat az Országgyűlési Őrség parancsnoka által elrendelt és meghatározott helyen teljesített ügyelet.
9. Kérelem és a szolgálati panasz elbírálása 47. § (1) A szolgálati elöljáró meghallgatja a hivatásos állomány tagját – amelyről jegyzőkönyvet készít – a szolgálati
viszonyával összefüggésben írásban vagy szóban benyújtott kérelmével kapcsolatban, ha
a) annak elbírálása jogkörét meghaladja, vagy
b) az elbíráláshoz ez szükséges.
(2) A megtett intézkedéséről a szolgálati elöljáró a kérelmezőt 30 napon belül írásban tájékoztatja. Hatáskörét meghaladó
ügyben a keletkezett iratokat állásfoglalásával együtt a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz felterjeszti, aki
a kérelem tárgyában – a beérkezéstől számított 30 napon belül – dönt, és erről az érintettet értesíti.
(3) A hivatásos állomány tagja szolgálati panaszt a szolgálati viszonyát érintő, azzal összefüggő munkáltatói jogkörben
hozott döntéssel, intézkedéssel vagy ezek elmulasztásával kapcsolatban a szolgálati út betartásával nyújthat be.
(4) A szolgálati panaszban sérelmezett munkáltatói intézkedést hozó vagy azt elmulasztó elöljáró, ha a szolgálati
panasszal nem ért egyet, véleményével kiegészítve a keletkezett iratokat az elbírálásra jogosult elöljáróhoz 15 napon
belül felterjeszti.
(5) Az elbírálásra jogosult elöljáró, ha a panasznak részben vagy egészében helyt adott, a sérelmezett munkáltatói
intézkedést hatályon kívül helyezi és új intézkedés kiadására kötelezi a munkáltatói jogkör gyakorlóját, vagy az
intézkedés tartalmát megváltoztatja, vagy kötelezi az intézkedést elmulasztó elöljárót a munkáltatói intézkedés
meghozatalára. A határozat rendelkezésének megfelelően a munkáltatói intézkedésről szóló állományparancsot
módosítani kell vagy új intézkedést kell kiadni.
(6) Az Országgyűlési Őrség állományába tartozó szolgálati viszonnyal összefüggő kérelmét vagy szolgálati panaszát
a szolgálati út betartásával kell benyújtani és továbbítani, valamint az érdemi döntésről a kérelmezőt, panaszost
tájékoztatni.
(7) Ha a panasz nem szolgálati viszonnyal függ össze vagy külön eljárás alapján kell elbírálni, erről a panaszost és a jogi
képviselőjét tájékoztatni kell, és a panaszt a hatáskörrel rendelkező illetékes vezetőhöz kell áttenni.
10. Személyügyi igazgatás és személyügyi nyilvántartás 48. § (1) A személyügyi igazgatás keretébe tartozó feladatok:
a) a hivatásos állományba kerülők kiválasztásával, pályáztatásával, kinevezésével, képzésével, továbbképzésével,
valamint az állományban lévők szolgálati viszonyát érintő munkáltatói intézkedések előkészítésével,
szervezésével kapcsolatos feladatok végrehajtása,
b) a munkáltatói jogkört gyakorló vezetők személyügyi igazgatási feladataival összefüggő döntés-előkészítő,
koordináló, valamint a döntések végrehajtását biztosító tevékenységek,
c) az Országgyűlési Őrség és szervezetei működtetéséhez, fejlesztéséhez szükséges vezetői állomány
utánpótlásának tervezése, biztosítása,
d) a hivatásos állomány előmenetelének biztosításával összefüggő személyügyi igazgatási feladatok végzése,
e) az állományban lévők és a hivatásos állományból nyugállományba helyezettekkel kapcsolatos szociális és
kegyeleti intézkedések végrehajtása.
(2) A személyügyi igazgatási feladatok ellátásának követelményei:
a) a személyi döntések meghozatalánál biztosítani kell az elfogultság, az egyoldalú megítélés kizárását,
b) a döntések előkészítésébe be kell vonni a közvetlen szolgálati elöljárót, a hatáskörrel rendelkező érdekképviseleti
szervet, a Hszt. által meghatározott esetekben az érintett személyt. Bármelyik fél által nyilvánított eltérő vélemény
a döntésre vonatkozóan halasztó hatályú. Ez esetben a döntésre jogosult munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró
köteles szolgálati elöljárójának állásfoglalását kérni,
c) a személyügyi igazgatási intézkedések során biztosítani kell a személyiségi jogok védelmét, továbbá
d) biztosítani kell – a titokvédelmi szabályok betartásával – a személyi döntésekről való nyílt tájékoztatást.
49. § (1) Más fegyveres szervhez történő áthelyezéskor a fegyveres szerv kikérése alapján az érintett írásos hozzájárulása esetén
a személyzeti anyag betekintésre, valamint másolat készítése céljából a fogadó szervnek átadható.
(2) Az állományból kikerülők személyi anyagait fogyatékanyagként kell kezelni, arról külön nyilvántartást kell vezetni, és
külön kell tárolni.
50. § (1) A hivatásos állományba történő kinevezéskor meg kell állapítani a Hszt. 326. § (1) bekezdésében, továbbá a Hszt.
100/A. §-ában meghatározott szempontból beszámítható szolgálati viszony, valamint szolgálati idő kezdetét, és azt
a kinevezési okmányban rögzíteni kell.
(2) A beszámítható időket napokban kell összeadni, és az évekre történő átszámításnál 365 napot kell egy évnek tekinteni.
A fennmaradó töredékidőket napra pontos megjelöléssel kell kiszámítani. Az egyszer már beszámított szolgálati időt
ismételten beszámítani semmilyen jogcímen nem lehet.
(3) A hivatásos állományba visszavett személy esetében a végkielégítésre jogosító szolgálati viszony kezdetét külön kell
megállapítani, és abba csak a korábbi végkielégítést követően szolgálati viszonyban töltött, valamint szolgálati
viszonynak minősülő időt lehet figyelembe venni.
(4) A szolgálati időpótlékra való jogosultság kezdetének megállapításakor a ténylegesen hivatásos állományban töltött
időket össze kell számítani.
51. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati idejét a munkáltatói jogkör gyakorlója megállapítja, módosítja és
nyilvántartja.
52. § (1) A kinevezéskor megállapított szolgálati idő kezdetének az 50. §-ban meghatározottaktól eltérő módosítása az érintett
okirattal igazolt kérelme alapján történhet. Ez esetben a szolgálati idő módosítását a kérelem benyújtását követő
hónap első napjától kell megállapítani.
(2) Ha a szolgálati idő kezdő napját a szerv hibájából kell módosítani, a szolgálati időhöz fűződő járandóságok az elévülési
időn belül visszamenőleg járnak.
(3) Ha a szolgálati idő módosítása a szolgálati viszony megszüntetését követően, nyugállományba helyezettnél történik,
akkor a korábbi munkáltatói jogkör gyakorlója az erről szóló állományparancs egy példányát a nyugdíjmegállapító
szervnek is megküldi.
11. Az állományra vonatkozó munkáltatói intézkedések kiadásának rendje
53. § (1) A szolgálati viszony keletkezésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos és a szolgálati viszony fennállása
alatt tett munkáltatói intézkedéseket – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a fegyveres szervnél
állományparancsban, az Országgyűlés elnökének hatáskörében hozott intézkedéseket határozatban kell elrendelni.
(2) Állományparancsban vagy határozatban kell elrendelni
a) a szolgálati viszony keletkezését, a kinevezést, a változó szolgálatteljesítési helyre vonatkozó kinevezést
a szolgálatteljesítési helyek meghatározásával, a különleges állományba vételt,
b) a szolgálati hely, a beosztás változását, módosítását,
c) a besorolást, az előléptetést, az előresorolást,
d) az iskolai végzettség megszerzésére vonatkozó előírást,
e) a kitüntetést, a jutalmazást,
f) a fegyelmi eljárással kapcsolatos intézkedéseket,
g) az illetmény nélküli szabadság, a rész-szolgálatteljesítési idő engedélyezését,
h) a szolgálati viszony szünetelését,
i) a névváltozás átvezetését,
j) a fegyveres szervek közötti, továbbá a fegyveres szerv és a Magyar Honvédség között történő áthelyezést,
a vezénylést, más szervhez vezénylést, a berendelést, a megbízást és a helyettesítést,
k) a rendelkezési állományba helyezést, annak megszüntetését,
l) a szolgálati viszony megszüntetését, a nyugállományba helyezést,
m) a korábbi munkáltatói intézkedés módosítását és
n) mindazokat a döntéseket, amelyek az addig hatályos állományparancs vagy határozat lényeges elemét érintik.
(3) Ha a szolgálati beosztás betöltéséhez egyéb szakirányú képzettség megszerzése, szaktanfolyam elvégzése szükséges,
annak elvégzését – határidő megjelölésével – a kinevezéskor vagy a szolgálati viszony módosításakor elő kell írni.
(4) Az állományparancs, valamint a határozat szakszerű előkészítéséért a személyügyi munkatárs, az abban foglaltak
jogszerűségéért az adott munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a felelős.
(5) A munkáltató által egyidejűleg hozott valamennyi intézkedést lehetőség szerint egy állományparancsban vagy
határozatban kell elrendelni.
(6) Az állományra vonatkozó, munkáltatói döntéseket tartalmazó állományparancsot vagy határozatot úgy kell
elkészíteni, hogy az intézkedéssel érintett valamennyi szerv és személy a rá vonatkozó mértékben a döntésről
tudomást szerezzen. Ennek megfelelően szükséges számú másolatot vagy kivonatot kell készíteni.
(7) Az állományparancs vagy a határozat eredeti irattári példányát a kiadó szerv személyügyi archívumában évenkénti
csoportosításban kell tárolni és őrizni az irattári terv előírásai szerint.
(8) Más szerv által kiadott állományparancs vagy határozat intézkedésre megküldött példányait személyi iratként kell
kezelni, és az iratkezelési szabályzatnak megfelelően az irattári terv előírásai szerint kell selejtezni.
12. Rendszeresített hivatásos beosztások és a betöltésükhöz szükséges követelmények
54. § (1) Az Országgyűlési Őrségnél a rendszeresített hivatásos szolgálati beosztásokat, valamint az azok betöltéséhez
a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket szervezési állománytáblázatban kell rögzíteni.
(2) A szervezési állománytáblázat tartalmazza:
a) az Országgyűlési Őrség megnevezését, jogállását, szervkódját (munkáltatói számát),
b) a rendszeresített szolgálati beosztásokat állománykategóriánkénti bontásban,
c) a rendszeresített hivatásos beosztások megnevezését a munkaköri jegyzéknek megfelelően, az ellátott feladat
jellegét zárójelben, valamint a hozzárendelt státuszok számát,
d) a munkaköri jegyzéknek megfelelően a vezetőnél a vezetői szintnek megfelelő illetményre jogosultságot,
a beosztotti állománynál a beosztás besorolási osztályát és a beosztási kategóriáját, minden beosztásnál
a beosztásban elérhető legmagasabb rendfokozatot, az előírt iskolai végzettség jelölésén kívül a meghatározott
szakképesítést, továbbá a beosztással járó kötelező vagy a nyelvpótlékra jogosító idegennyelv-tudást, valamint
a ruhanormát,
e) a vezetői beosztás szintjének megjelölését,
f) a speciális követelmények megjelölését,
g) a speciális rendészeti szakképzésre kötelezettséget, továbbá
h) a szervezési állománytáblázat adatainak statisztikai összegzését, rendszerezését.
(3) A szervezési állománytáblázatban fel kell tüntetni a hatálybalépésének dátumát, módosítás esetén a módosítás
hatálybalépésének dátumát.
(4) Az Országgyűlési Őrség szervezési állománytáblázatát az Országgyűlési Őrség személyügyi munkatársa készíti és
kezeli, valamint az adatokat és a szervezési állománytáblázat eredeti példányát az iratkezelési szabályoknak
megfelelően tárolja.
(5) A jóváhagyott szervezési állománytáblázat egy példányát az Országgyűlési Őrség az Országgyűlés Hivatala
személyügyi szervének megküldi. Az Országgyűlés Hivatalának személyügyi szerve a szervezési állománytáblázatot
nyilvántartásba veszi és hatályon kívül helyezését követő 50 évig archív nyilvántartásként kezeli.
(6) A szervezési állománytáblázat hatályos adatait a számítógépes személyügyi, munkaügyi és szervezési nyilvántartó
rendszerben is folyamatosan vezetni kell.
55. § (1) Új szervezési állománytáblázatot kell
a) készíteni, ha
aa) új szervezeti elem jön létre,
ab) szervezeti elem szűnik meg,
ac) az Országgyűlési Őrség olyan lényeges átalakítására kerül sor, amely a rendszeresített szolgálati beosztások
összességének legalább 20%-át érinti;
b) kiadni, ha arra az Országgyűlés elnökének külön döntése alapján kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eseteken kívül minden más változást a szervezési állománytáblázat módosításával
kell a szervezési állománytáblázaton átvezetni.
(3) A szervezési állománytáblázatot és annak módosítását – a (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – az
Országgyűlés elnöke hagyja jóvá.
(4) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka hagyja jóvá a szervezési állománytáblázat módosítását, amennyiben az
a) nem jár a rendszeresített szolgálati beosztások számának megváltozásával,
b) nem érinti az állománykategóriák átminősítését, és
c) nem érinti a rendszeresített szolgálati beosztások beosztási kategóriájának megváltoztatását.
56. § (1) Az Országgyűlési Őrségnél rendszeresített hivatásos szolgálati beosztásokat, az azokhoz kapcsolódó rendfokozatot,
beosztási kategóriát és képesítési követelményt az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az egyes beosztások betöltéséhez szükséges képesítéseket a 2. melléklet tartalmazza.
57. § (1) Azokat a szolgálati beosztásokat, amelyekben idegen nyelv használata szükséges, valamint amelyekben az idegen
nyelv tudása a szolgálati beosztással járó feladat, a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Őrszolgálatot a hivatásos állomány
a) objektum őr,
b) lakásbiztosító
beosztást betöltő tagja lát el.
(3) Ügyeleti szolgálatot az Országgyűlési Őrség Objektumvédelmi Igazgatóságának kiemelt biztonsági főtiszt beosztást
betöltő tagja lát el.
(4) Készenléti jellegű szolgálatot az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya lát el.
13. Szolgálati igazolványok 58. § (1) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagját az ezen alcímben meghatározottak szerint kell szolgálati
igazolvánnyal ellátni.
(2) A szolgálati igazolvány – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – az Országgyűlési Őrség
a) hivatásos állományába tartozását,
b) hivatásos állományú tagjának fegyverviselésre való jogosultságát és
c) hivatásos állományú tagjának az intézkedésre való jogosultságát
igazolja.
(3) Az Országgyűlési Őrségnél a hivatásos állomány tűzoltási feladatok ellátására rendszeresített beosztást betöltő
tagjának a szolgálati igazolványa az Országgyűlési Őrség
a) hivatásos állományába tartozását és
b) hivatásos állományú tagjának az intézkedésre való jogosultságát
igazolja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott beosztást betöltők kivételével az Országgyűlési Őrség rendőri vagy határrendészeti
szakképzettséggel nem rendelkező hivatásos állományú tagjának szolgálati igazolványa igazolja
a) az Országgyűlési Őrség hivatásos állományába tartozást,
b) az Országgyűlési Őrség hivatásos állományú tagjának fegyverviselésre való jogosultságát, valamint
c) azt, hogy a hivatásos állomány tagja önálló intézkedésre nem jogosult.
(5) A szolgálati igazolvány adattartalmának leírását a 4. melléklet tartalmazza.
59. § (1) A szolgálati igazolvány visszavonásig vagy a rajta feltüntetett időpontig érvényes.
(2) A szolgálati igazolványt vissza kell vonni a szolgálati viszony megszűnésekor, vagy ha a szolgálati igazolvány
(3) bekezdés szerinti cseréje válik szükségessé. A szolgálati igazolvány visszavonására az Országgyűlési Őrség
parancsnoka jogosult.
(3) A szolgálati igazolványt ki kell cserélni, ha az azon feltüntetett adatokban változás következett be, megrongálódott
vagy érvényességi ideje lejárt. A szolgálati igazolvány birtokosa köteles haladéktalanul jelenteni az Országgyűlési
Őrség személyügyi munkatársának, ha a szolgálati igazolványában szereplő adataiban változás következett be, vagy
ha az igazolvány megrongálódott.
(4) A szolgálati igazolvány megrendeléséért, kiadásáért, nyilvántartásáért, visszavonásáért és selejtezéséért
a személyügyi munkatárs felel.
(5) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának szolgálati igazolványa vonatkozásában az adatok nélküli igazolványt
az Országgyűlési Őrségre, valamint a szolgálati igazolvány birtokosára vonatkozó adattartalommal ellátó szerv
(a továbbiakban: megszemélyesítést végző szerv) az Országgyűlés Hivatala.
60. § (1) A szolgálati igazolvány kiadására, visszavonására, cseréjére a személyügyi munkatárs az Országgyűlési Őrség
parancsnokának parancsa alapján intézkedik.
(2) A szolgálati igazolvány elkészítéséhez szükséges adatok felvételéről a személyügyi munkatárs gondoskodik
a személyügyi adminisztrációs programban.
(3) A szolgálati igazolvány első alkalommal történő kiadásával egyidejűleg, valamint az arckép, vagy a név megváltozása
esetén az arckép és a saját kezű aláírás minta másolatát a személyi anyagban el kell helyezni.
61. § (1) A szolgálati igazolvány megszemélyesítéséhez szükséges adatokat a személyügyi munkatárs elektronikus úton
továbbítja a megszemélyesítést végző szervhez.
(2) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya szolgálati igazolványának előállítási és megszemélyesítési költségeit az
Országgyűlési Hivatal költségvetésében, az Országgyűlési Őrség működésére rendelkezésre álló keret terhére
biztosítja.
62. § (1) Az elkészült szolgálati igazolványt a személyügyi munkatárs részére az Országgyűlés Hivatala továbbítja.
(2) A hivatásos állomány tagja a részére kiadott szolgálati igazolványt köteles megőrizni és jogszerűen használni, ezért
anyagi és fegyelmi felelősséggel tartozik.
(3) A szolgálati igazolvány elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését a hivatásos állomány tagja a tudomásra
jutást követően haladéktalanul köteles jelenteni a közvetlen szolgálati elöljárójának, vagy – a hivatali munkaidő után –
az ügyeleti feladatokat ellátó személynek.
(4) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a közvetlen szolgálati elöljáró vagy az ügyeleti feladatokat ellátó személy
jelentését követően azonnal intézkedik az elvesztés tényének a személyügyi nyilvántartásba történő bejegyeztetése,
valamint a szolgálati igazolványhoz kapcsolódó jogosultságok letiltatása iránt. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a személyügyi munkatársnál kezdeményezi a szolgálati igazolvány érvénytelenítését és pótlását.
63. § (1) A személyügyi munkatárs a szolgálati igazolványt
a) a szolgálati viszony megszűnése vagy megszüntetése esetén a szolgálatteljesítés utolsó napján,
b) a hivatásos állomány beosztásából felfüggesztett tagjától – a felfüggesztés idejére – a felfüggesztés kezdőnapján,
c) a szolgálati viszony szünetelése esetén – a szüneteltetés idejére – a hivatásos állomány tagjának aktív szolgálata
utolsó napján,
d) elvesztését követő megkerülése esetén,
e) megrongálódása esetén,
f) adatváltozás miatti cseréje esetén
visszavonja.
(2) A felfüggesztés vagy a szolgálati viszony szünetelésének megszüntetését követő első munkanapon a személyügyi
munkatárs visszaadja a visszavont szolgálati igazolványt a hivatásos állomány tagjának, vagy ha a 60. §
(3) bekezdésben meghatározott, a visszavonás ideje alatt bekövetkezett ok miatt a szolgálati igazolvány cseréje válik
szükségessé, gondoskodik a cseréről.
(3) A hivatásos állomány azon tagját, akinek a szolgálati viszonya nyugállományba helyezésével szűnik meg, a szolgálati
igazolvány visszavonásával egy időben nyugdíjas igazolvánnyal kell ellátni.
64. § (1) A személyügyi munkatárs a visszavont szolgálati igazolványokat évente selejtezi.
(2) A selejtezésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek adatait a személyügyi alapnyilvántartásban kell rögzíteni.
A selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a selejtezéstől számított tíz évig meg kell őrizni. A személyügyi
alapnyilvántartásban a szolgálati igazolvány visszavonásának okát, a selejtezés tényét, a selejtezési jegyzőkönyv
nyilvántartási számát és a szolgálati igazolvány adataihoz tartozó tételszámot kell rögzíteni.
(3) A selejtezett szolgálati igazolványok megsemmisítéséről a személyügyi munkatárs gondoskodik a veszélyes
hulladékok kezelésére, valamint a szigorú számadási kötelezettség alá tartozó okiratok selejtezésére vonatkozó
szabályok szerint.
65. § (1) A hivatásos állomány tagjának halála esetén szolgálati igazolványa – a közeli hozzátartozó kérelmére, kegyeleti okból –
az állományilletékes parancsnok engedélyével a közeli hozzátartozónak átadható, az alábbi eljárási szabályok
megtartásával:
a) az átadás előtt a szolgálati igazolványt az arckép alsó harmadában, valamint a hologram közepén átlyukasztva kell
visszavonhatatlanul érvényteleníteni,
b) a szolgálati igazolvány sorszámát vissza kell vonni,
c) az érvénytelenítés tényét a szolgálati igazolvány adatait tartalmazó nyilvántartásokban rögzíteni kell, valamint
d) a közeli hozzátartozó aláírásával igazolja az érvénytelenített szolgálati igazolvány átvételét.
(2) A hivatásos állomány nyugállományba helyezett tagja számára – kérelmére, az Országgyűlési Őrségnél eltöltött
legalább húsz év tartamú életpálya elismeréseként – az érvénytelenített szolgálati igazolvány az (1) bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott eljárási szabályok megtartása mellett átadható.
(3) Az érvénytelenített és selejtezett szolgálati igazolványt a személyügyi munkatárs átvételi elismervény ellenében az
elhunyt hivatásos állományú közeli hozzátartozójának, vagy a (2) bekezdésben meghatározott hivatásos
állományúnak átadja, majd az átvételi elismervényt az elhunyt, vagy a nyugállományba helyezett hivatásos állományú
személyi fogyatékanyagában elhelyezi.
14. Elismerések 66. § A hivatásos állomány tagja a Hszt. 118. §-án felül az Országgyűlési Őrségnél eltöltött szolgálati idő elismerésére
szolgáló pénzjutalommal és oklevéllel elismerésben részesíthető. A szolgálati idő számítása szempontjából az
Országgyűlési Őrségnél eltöltött szolgálati időn túl figyelembe kell venni a rendőrségnél vagy a hivatásos
katasztrófavédelmi szervnél eltöltött szolgálati időt is.
67. § (1) E rendelet alapján az Országgyűlési Őrség parancsnoka elismerésben a hivatásos állomány azon tagját részesítheti, aki
beosztásából fakadó szolgálati feladatait huzamosabb ideje, az átlagosnál magasabb színvonalon és
eredményességgel látja el, vagy meghatározott feladat végrehajtása során kimagasló helytállást, önfeláldozó
magatartást tanúsított, avagy életpályája alapján példaképül állítható az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya elé
és vele szemben nem áll fenn a (2) bekezdésben meghatározott, elismerést kizáró ok.
(2) Nem lehet a hivatásos állomány tagját elismerésben részesíteni – a szolgálati viszony után járó elismerés kivételével –,
ha az elöljáró parancsnoknak tudomása van arról, hogy a hivatásos állomány tagja
a) ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban,
b) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) ellen a bíróság felfüggesztett szabadságvesztés büntetést szabott ki, a próbaidő eredményes leteltéig,
d) ellen a bíróság pénzbüntetést szabott ki, legalább 6 hónapig, vagy ha a bíróság próbára bocsátotta, a próbaidő
tartama alatt.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól különösen kiemelkedő helytállás esetén az Országgyűlési Őrség parancsnoka
eltekinthet.
(4) Az elismeréseket lehetőség szerint az Országgyűlési Őrség parancsnokának – mint adományozónak – vagy az ő
megbízásából az elismerésben részesülőnél magasabb beosztású vezetőnek az elismerés szintjéhez méltó
körülmények között kell átadnia.
(5) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja köteles az Országgyűlési Őrség parancsnokának bejelenteni
a nem az Országgyűlés elnökétől vagy az Országgyűlési Őrség parancsnokától kapott elismerést. Nemzetközi
szervezettől, külföldi állami szervtől származó elismerés, vagy miniszter által alapított kitüntető cím vagy díj viselését
az Országgyűlési Őrség parancsnoka engedélyezi.
68. § (1) A hivatásos állomány tagjának az egy fizetési fokozattal történő előresorolása kezdeményezhető, ha az adott fizetési
fokozatban eltöltendő várakozási időből legfeljebb egy év van hátra és a hivatásos állomány tagja legalább alkalmas
minősítéssel rendelkezik.
(2) A Hszt. 118. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott pénzjutalom nettó összege, valamint a tárgyjutalom értéke
– alkalmanként – nem lehet kevesebb a központi költségvetésről szóló törvény által évente megállapított mindenkori
köztisztviselői illetményalap (a továbbiakban: köztisztviselői illetményalap) ezer forintra kerekített összegénél és nem
lehet magasabb a köztisztviselői illetményalap ezer forintra kerekített összegének hatszorosánál.
(3) A Hszt. 118. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott jutalomüdülésként a hivatásos állomány tagja részére hazai
vagy külföldi üdültetési, turisztikai intézményben biztosított üdülés vagy utazási iroda által szervezett turista út
adományozható. A jutalomüdülés költségeinél a szállás, az ellátás és ezenfelül legfeljebb az oda- és visszautazás
költségei számolhatók el. A jutalomüdülés nettó értéke nem lehet magasabb a köztisztviselői illetményalap ezer
forintra kerekített összegének hatszorosánál.
69. § (1) Pénzjutalomban kell részesíteni a hivatásos állomány tagját, ha az Országgyűlési Őrségnél legalább tíz év szolgálati
idővel rendelkezik, valamint minden további, az Országgyűlési Őrségnél eltöltött öt szolgálati év után. A szolgálati
évek számítása szempontjából figyelembe kell venni a rendőrségnél vagy a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél
bármely foglalkoztatási jogviszonyban töltött időt.
(2) A jutalom összege az (1) bekezdés szerinti első esedékességkor a 68. § (2) bekezdése alapján kifizethető
legalacsonyabb jutalom összegével azonos, amely a további ötévenként a köztisztviselői illetményalap 15%-ának száz
forintra kerekített összegével emelkedik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott jutalom adományozásánál
a) a szolgálati viszonyban történt megszakítás esetén valamennyi, az (1) bekezdésben meghatározott szervnél
korábban szolgálati viszonyban eltöltött időt, valamint a Hszt. 42. § (2) bekezdése és 43. §-a szerint más szervnél
töltött szolgálati időt össze kell számítani,
b) folyamatos szolgálati időként kell figyelembe venni az illetmény nélküli szabadság teljes időtartamát,
amennyiben az évente a 30 napot nem haladta meg, vagy gyermek gondozása céljából került engedélyezésére,
továbbá a más okból engedélyezett illetmény nélküli szabadságból legfeljebb egy évet, ha az a szolgálati
viszonyba egyébként is beszámít,
c) akinek a korábbi foglalkoztatási jogviszonya nyugállományba helyezéssel szűnt meg, ismételt teljes
munkaidőben történő foglalkoztatáskor a korábban elismert időt is figyelembe kell venni.
(4) Rész-szolgálatteljesítési időben történő ismételt foglalkoztatás esetén ez az elismerés nem alkalmazható.
(5) Nyugállományba helyezés esetén, amennyiben az (1) bekezdés szerinti jutalom az azt követő egy éven belül esedékes
lenne, azt a nyugállományba helyezéskor az utolsó munkában töltött napon át kell adni.
70. § (1) Az elismerésként adott tárgyjutalom vagy jutalomüdülés értéke, valamint a pénzjutalom után fizetendő
jövedelemadó-előleg és a levonásra kerülő járulékok a forrásul szolgáló jutalomkeretet terhelik.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka által adott elismerések adományozásával kapcsolatos feladatok körében az
Országgyűlési Őrség személyügyi munkatársa
a) fogadja a beérkező javaslatokat, és azokat döntésre előkészíti, valamint
b) gondoskodik arról, hogy az adományozott elismerés az átadás napján rendelkezésre álljon.
(3) Az elismerésről szóló okmánnyal egyidejűleg igazolást kell kiadni a hivatásos állomány elismerésben részesített
tagjának, melyben az érintett tájékoztatást kap a pénz-, vagy tárgyjutalom összegéről, értékéről, a levont
jövedelemadó-előlegről, nyugdíj- és munkavállalói járulékról, egyéb levonásról. Az igazolás kiállításához szükséges
adatokat a személyügyi munkatárs és az illetményszámfejtést végző szerv biztosítja.
15. Fegyelmi eljárás 71. § Az ezen alcímben foglaltakat kell alkalmazni az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja által elkövetett,
a Hszt. 119. §-a szerinti fegyelemsértés, a fegyelmi eljárás keretében elbírálandó szabálysértés és katonai vétség
fegyelmi jogkörben történő elbírálására.
72. § (1) Az elévülést hivatalból kell vizsgálni az eljárás minden szakaszában. Ha az elévülés bekövetkezte a fegyelmi eljárás
megindítása előtt kétséget kizáróan megállapítható, a fegyelmi jogkör gyakorlója ezt a tényt a fegyelmi eljárást
megalapozó iraton vagy az irathoz fűzött feljegyzésben rögzíti. Ha a fegyelmi eljárást elrendelték, az elévülés
bekövetkeztét a fegyelmi eljárás megszüntetésről szóló határozatban kell megállapítani.
(2) A Hszt. 122. § (2) bekezdése szerinti elévülési időt attól a naptól kell számítani, amikor a fegyelmi jogkört gyakorló
számára a fegyelemsértés vagy a szabálysértés megállapítására alkalmas cselekmény és az azzal megalapozottan
gyanúsítható személy kiléte ismertté vált.
73. § A fegyelmi eljárást akkor is el kell rendelni és le kell folytatni, ha az elrendelésekor vagy a vizsgálat közben már
megállapítható, hogy a Hszt. 121. §-a szerinti valamely fenyíthetőséget kizáró ok áll fenn. A fenyíthetőséget kizáró ok
fennállását az érdemi határozatban kell megállapítani.
74. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – gyakorolja az Országgyűlési
Őrség hivatásos állománya felett a teljes fegyelmi jogkört.
(2) A Hszt. 126. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott személyekkel szemben a fegyelmi jogkört az Országgyűlés
elnöke gyakorolja.
(3) Az Országgyűlési Őrség rendelkezési állományába tartozó, a Hszt. 42. § (2) bekezdése szerinti más szervhez vezényelt,
valamint a Hszt. 43/B. § (1) bekezdése alapján berendelt hivatásos állományú esetében a fegyelmi jogkört az
Országgyűlési Őrség parancsnoka gyakorolja.
75. § A Hszt. 127/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozók feletti fegyelmi jogkör gyakorlásáról
az Országgyűlési Őrség szervezeti és működési szabályzata rendelkezik. A jogkör gyakorlásával megbízott vezető az
Országgyűlési Őrség parancsnoka nevében jár el, azonban az Országgyűlési Őrség parancsnokának kizárólagos
hatáskörébe tartozó fenyítést nem szabhat ki.
76. § (1) Az Országgyűlési Őrség szervezeti és működési szabályzata a Hszt. 120. § (2) bekezdése szerinti eljárás mellőzésével
történő figyelmeztetés alkalmazására a legalább osztályvezetői besorolású vezetőt felhatalmazhatja. Az átruházott
jogkörben eljáró vezető, ha a figyelmeztetés ellen nem nyújtottak be kifogást, a figyelmeztetésről szóló irat
bemutatásával az Országgyűlési Őrség parancsnokát soron kívül tájékoztatja. Kifogás benyújtása esetén a keletkezett
iratokat haladéktalanul felterjeszti az Országgyűlési Őrség parancsnokához.
(2) Az Országgyűlési Őrség szervezeti és működési szabályzata felhatalmazhatja az Országgyűlési Őrség parancsnokának
helyettesét, hogy az Országgyűlési Őrség parancsnoka helyett és nevében a fegyelmi eljárással kapcsolatos jogkört
gyakorolja. Az átruházott jogkörben eljáró vezető legfeljebb a Hszt. 123. § (1) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározott fenyítést szabhatja ki. Nem alkalmazható ez a szabály, ha fegyelmi eljárás során katonai vétséget kell
elbírálni.
(3) Az átruházott jogkörben hozott fenyítést az átruházó nem vizsgálhatja felül, kivéve, ha a jogkör gyakorlója hatáskörét
meghaladóan járt el. A hatáskört meghaladó fenyítést érvényteleníteni kell. Az átruházó az érvénytelen fenyítés
kiszabását követő 5 napon belül az érvénytelenítés mellett új fenyítés kiszabására intézkedhet.
77. § (1) A Hszt. 127. § (2) bekezdés szerinti határidő-meghosszabbításnak akkor van helye, ha folyamatban levő fegyelmi
eljárásban az áttételt megelőzően a vizsgálat határidejét a Hszt. 128. § (3) bekezdése alapján már meghosszabbították
és a rendelkezésre álló idő nem elég az érdemi döntés megalapozásához szükséges bizonyítékok beszerzéséhez.
(2) Nem kell a fegyelmi eljárást áttenni, ha a korábbi szolgálati hely szerint illetékes parancsnok a fegyelmi eljárást a Hszt.
140. § (1) bekezdés a)–d), illetve f) pontja alapján megszünteti.
(3) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka egyedi ügyben az átruházott jogkörben eljáró vezetőtől a fegyelmi jogkör
gyakorlását – az érdemi határozat meghozatalát megelőzően – visszaveheti.
(4) A fegyelmi jogkör visszavételének akkor van helye, ha a fegyelemsértés súlya, jellege, a fegyelemre gyakorolt hatása
azt indokolttá teszi vagy az eredeti fegyelmi jogkör meghagyása esetén nem biztosított az ügy törvényes és
elfogulatlan kivizsgálása, így különösen, ha
a) az ügyben a fegyelmi jogkör gyakorlójának felelőssége is felvethető,
b) az eljárás alá vonttal vagy az ügy sértettjével hozzátartozói vagy a munkatársi kapcsolatot meghaladó személyes
viszonyban áll,
c) az eljárás alá vonttal vagy annak hozzátartozójával bíróság vagy más hatóság előtt jogvitája van,
d) az eljárás alá vont kezdeményezésére vele szemben büntető-, szabálysértési vagy fegyelmi eljárás indult.
(5) A fegyelmi jogkör visszavételét az eredeti fegyelmi jogkör gyakorlója és az eljárás alá vont is kezdeményezheti.
(6) A fegyelmi eljárás áttételéről és a fegyelmi jogkör visszavételéről, illetve az erre irányuló kérelem elutasításáról
indokolás nélküli határozatban kell rendelkezni. A határozat ellen panasznak nincs helye.
78. § (1) Ha a fegyelmi jogkör gyakorlója fegyelmi eljárás mellőzésével figyelmeztetést alkalmaz, azt a címzettnek szóló iratba
kell foglalni. A figyelmeztetést tartalmazó iratban meg kell jelölni a vétkes kötelezettségszegést megvalósító
cselekményt, a tényállást és a megszegett kötelezettséget.
(2) A fegyelmi jogkör gyakorlója az eljárás mellőzésével történő figyelmeztetés alkalmazása előtt a terhére rótt vétkes
kötelezettségszegéssel kapcsolatban szóban meghallgatja a hivatásos állomány tagját vagy írásban kér tőle
nyilatkozatot. Nem akadályozza a figyelmeztetésről szóló döntés meghozatalát, ha a hivatásos állomány tagja
a szóbeli vagy írásbeli nyilatkozattételt neki felróható okból elmulasztja.
(3) A Hszt. 120. § (3) bekezdése szerinti kifogást a fegyelmi eljárás elrendelésére jogosult elöljáróhoz címezve írásban kell
benyújtani. A kifogást nem kell megindokolni.
79. § (1) Egy eljárásban kell elbírálni a hivatásos állomány tagja által elkövetett és a fegyelmi jogkör gyakorlójának tudomására
jutott, még el nem bírált valamennyi fegyelemsértést.
(2) Ha a fegyelmi eljárás elrendelését követően jut a fegyelmi jogkör gyakorlójának tudomására el nem bírált
fegyelemsértés, a fegyelmi eljárást az elrendelő határozat kiegészítésével az el nem bírált fegyelemsértésre is ki kell
terjeszteni vagy ha a másik ügyben a fegyelmi eljárást már elrendelték, az eljárásokat egyesíteni kell.
(3) A kiterjesztés, illetve az egyesítés mellőzhető, ha az utóbb tudomásra jutott fegyelemsértés kivizsgálása a már
elrendelt fegyelmi eljárásban folyó vizsgálat határidejében – a meghosszabbítás lehetőségét is figyelembe véve – nem
biztosítható vagy a fegyelmi eljárást felfüggesztették, illetve az újabb tudomásra jutott ügyben az eljárás
felfüggesztése indokolt, és emiatt az ügyek egy eljárásban való elbírálása a Hszt. 120. § (1) bekezdésében
meghatározott célok érvényesülését akadályozná.
(4) A fegyelmi eljárásokat el lehet különíteni, ha a különböző tényállást megvalósító fegyelemsértések önállóan
elbírálhatóak és együttes elbírálásuk a felelősségre vonást jelentősen késleltetné.
(5) Nincs helye a fegyelmi eljárás kiterjesztésének vagy egyesítésének, ha a még el nem bírált ügy szabálysértés vagy
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 485/A. §-a szerint fegyelmi elbírálásra utalt
katonai vétség.
80. § (1) Fegyelmi eljárás elrendelésének fegyelemsértés megalapozott gyanúja esetén akkor van helye, ha a rendelkezésre álló
adatok alapján alapos okkal lehet következtetni arra, hogy a hivatásos állomány tagja kötelezettségszegésnek
minősülő cselekményt követett el és annak elkövetésében vétkesség terheli.
(2) Minden elöljárónak kötelessége, hogy a tudomására jutott fegyelemsértésről vagy a fegyelemsértés gyanújáról
haladéktalanul tájékoztassa a fegyelmi jogkör gyakorlóját és annak intézkedéséig gondoskodjon a vétkes
kötelezettségszegés bizonyítékainak megőrzéséről, a tanúk adatainak rögzítéséről, szükség esetén a helyszín
biztosításáról.
(3) Ha kötelezettségszegésre utaló adatok a fegyelemsértés megalapozott gyanújának megállapításához vagy
kizárásához nem elegendőek, a fegyelmi jogkört gyakorló elöljárónak parancsnoki tényfeltáró vizsgálattal vagy más
módon (pl. belső ellenőrzés) kell a megalapozott gyanút alátámasztó vagy kizáró körülményeket tisztázni.
A parancsnoki tényfeltáró vizsgálat nem irányulhat a fegyelmi eljárás megkerülésére, a hivatásos állomány
fegyelemsértéssel gyanúsítható tagja jogainak csorbítására.
(4) A fegyelmi jogkör gyakorlója a fegyelemsértés megalapozott gyanújának megállapítását követően haladéktalanul, de
legfeljebb 15 napon belül köteles intézkedni a fegyelmi eljárás elrendelésére vagy áttételére, a vizsgáló kijelölésére
vagy az eljárás mellőzésével figyelmeztetés alkalmazására. A határidő elmulasztása nem akadálya a fegyelemsértés
elévülési időn belüli elbírálásának, de a mulasztó felelősségét meg kell vizsgálni.
(5) A fegyelmi eljárás lefolytatásához szükséges tárgyi és személyi feltételekről, valamint költségek biztosításáról
a fegyelmi jogkör gyakorlója gondoskodik.
(6) A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatnak a Hszt. 128. § (2) bekezdésében meghatározottakon felül
tartalmaznia kell az eljárás alá vont kioktatását a képviselő igénybevételének lehetőségére, és az eljárás iratainak
megismerésére vonatkozó, a bizonyítással és a vizsgáló személyével kapcsolatos észrevételezési és indítványozási
jogára.
81. § Ha a folyamatban levő fegyelmi eljárásban vizsgált cselekmény egyben katonai vétséget is megvalósít és azt a Be.
485/A. § (1) bekezdése alapján fegyelmi eljárásra utalták, a fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatot
módosítani kell. A módosított határozatban rendelkezni kell arról, hogy a fegyelmi eljárás tárgyává tett cselekmény
vizsgálata a továbbiakban katonai vétség miatt folytatódik, és tájékoztatni kell az eljárás alá vontat, valamint
képviselőjét a megváltozott eljárási és jogorvoslati szabályokról.
82. § (1) A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatot haladéktalanul, de legkésőbb az eljárás alá vont meghallgatásáról
szóló értesítéssel egyidejűleg az eljárás alá vontnak kézbesíteni kell. A kézbesítéskor a Hszt. 7. § (3) bekezdésére
figyelemmel kell eljárni.
(2) A fegyelmi vizsgálat Hszt. 128. § (3) bekezdése szerinti meghosszabbításáról a fegyelmi jogkör gyakorlója az elrendelő
határozatra feljegyezéssel vagy külön íven indokolás nélküli határozatban rendelkezik. A vizsgálat határidejének
meghosszabbításáról a vizsgáló az eljárás alá vontat és képviselőjét írásban értesíti.
83. § (1) Fegyelmi vizsgálat lefolytatásával a fegyelmi jogkört gyakorló irányítása alatt álló fegyelmi ügyek intézésére
létrehozott szervezeti egység (a továbbiakban: fegyelmi szerv) munkatársát vagy ilyen munkakörben foglalkoztatott
személyt kell megbízni.
(2) Nem lehet a vizsgálat lefolytatásával megbízni azt a személyt, aki az eljárás alá vont szolgálati elöljárója vagy
alárendeltje, továbbá aki az ügyben érdekelt vagy egyéb okból elfogulatlansága nem várható.
(3) Ha akadályoztatás miatt vagy a (2) bekezdésben meghatározott okból egyetlen, az (1) bekezdésben meghatározott
személyt sem lehet megbízni a vizsgálat lefolytatásával, a fegyelmi jogkör gyakorlója az alárendeltjei közül – a Hszt.
129. § (1) bekezdésének figyelembevételével – megfelelő jogi és szakmai ismeretekkel rendelkező, arra alkalmas
személyt bíz meg a vizsgálattal.
(4) A hivatásos állomány fegyelmi vizsgálat lefolytatásával megbízott tagja (a továbbiakban: vizsgáló) személyével
kapcsolatos, a Hszt. 129. § (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi okot a vizsgáló köteles haladéktalanul
bejelenteni a fegyelmi jogkör gyakorlójának. A vizsgáló személyével kapcsolatos összeférhetetlenség megállapítását
az eljárás alá vont vagy képviselője is kérheti. Az összeférhetetlenségről, illetve az új vizsgáló kijelöléséről a fegyelmi
jogkör gyakorlója 3 napon belül határozatban dönt. A döntés ellen panasznak nincs helye.
(5) Az összeférhetetlenség elbírálásáig, illetve az új vizsgáló személyének kijelöléséig a vizsgáló eljárási cselekményt
halaszthatatlan esetben és csak a fegyelmi jogkör gyakorlójának előzetes jóváhagyásával végezhet.
84. § (1) Az eljárás alá vont meghatalmazása alapján a fegyelmi eljárásban képviselőként eljárhat:
a) ügyvéd (a továbbiakban: jogi képviselő),
b) a Hszt. 130. § (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel a szolgálatteljesítés helye szerinti szerv állományába
tartozó személy, továbbá
c) az érdekképviseleti szerv képviseletében eljáró személy
[az a)–c) pontban meghatározott személyek a továbbiakban a 15. alcím vonatkozásában: képviselő].
(2) A képviselő az eljárásban akkor vehet részt, ha az erről szóló meghatalmazást az eljárás alá vont vagy a képviselője
írásban becsatolta. A vizsgáló felterjesztésére a fegyelmi jogkör gyakorlója a képviselő részvételét elutasítja, ha
a képviselő a Hszt. 130. § (2) bekezdése alapján nem láthatja el a képviseletet.
(3) Ha az eljárás alá vont képviseletével az Országgyűlési Őrség állományába tartozó személyt bíz meg, a képviselőt az
ezzel kapcsolatos feladatainak ellátása idejére a szolgálat alól mentesíteni kell.
(4) Ha a fegyelmi eljárást a Hszt. 140. § (1) bekezdés a)–d), illetve f) pontja alapján megszüntetik, az erről szóló
határozatban fel kell hívni az eljárás alá vont figyelmét a képviselettel kapcsolatos költségek visszatérítésének
lehetőségére.
(5) Az eljárás alá vont jogi képviselettel kapcsolatos költségeit csak akkor lehet megtéríteni, ha azt számlával igazolja.
Ügyvédi munkadíjaként legfeljebb a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.)
IM rendelet 3. § (3) bekezdésében meghatározott összeget lehet elszámolni.
85. § (1) A fegyelmi eljárás felfüggesztését a fegyelmi jogkör gyakorlója határozatban rendeli el, melyben annak indokát és
jogcímét meg kell jelölni. Az eljárás felfüggesztésének tartama alatt az ügyben bizonyításra irányuló eljárási
cselekményt végezni nem lehet.
(2) Az eljárás folytatását a fegyelmi jogkör gyakorlója indokolás nélküli határozatban rendeli el.
(3) Az eljárás alá vontat és képviselőjét az eljárás felfüggesztéséről és folytatásáról haladéktalanul írásban értesíteni kell.
86. § (1) A szolgálati beosztásból történő felfüggesztésről a vizsgáló javaslatára a fegyelmi jogkör gyakorlója rendelkezik akkor
is, ha nem ő az eljárás alá vont állományilletékes parancsnoka.
(2) A fegyelemsértés súlyára tekintettel a beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye, ha a kialakult joggyakorlat
alapján előreláthatólag az ügyben a fegyelmi felelősség megállapítása esetén rendfokozatot, szolgálati beosztást vagy
szolgálati viszonyt érintő fenyítés kiszabása várható.
(3) A fegyelemsértés jellegére tekintettel a szolgálati beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye,
a) ha az eljárás alá vont beosztásban hagyása akadályozhatja a bizonyítékok beszerzését, a tényállás felderítését,
b) ha az eljárás alá vont beosztásban hagyása a cselekmény jellegére vagy az eljárás alá vont személyére tekintettel
hátrányosan befolyásolná a személyi állomány munkavégzését, a fegyelem fenntartását.
(4) Amennyiben az eljárás alá vontat beosztásából felfüggesztették, és a fegyelmi eljárást a Hszt. 131. § (2) bekezdés
c) pontja alapján – az ugyanazon cselekmény miatt indult büntetőeljárásra tekintettel – felfüggesztették,
a beosztásból történt felfüggesztés Hszt. 132. § (3) bekezdése szerinti meghosszabbításáról a fegyelmi jogkör
gyakorlója rendelkezik.
(5) A beosztásból történt felfüggesztés indokoltságát az ügy vizsgálója folyamatosan figyelemmel kíséri, s ha az
indokolttá vált, javaslatot tesz a megszüntetésre a fegyelmi jogkör gyakorlójának. Ha a beosztásból történő
felfüggesztés indokai megszűntek, de az eredeti szolgálati beosztás ellátásától továbbra is indokolt az eljárás alá
vontat távol tartani, a felfüggesztés megszüntetésével egyidejűleg, a Hszt. 132. § (4) bekezdése alapján – eredeti
besorolása és illetménye meghagyása mellett –vezényléssel másik, a besorolási osztályának és beosztási
kategóriájának megfelelő, ha erre nincs lehetőség, alacsonyabb szolgálati beosztásban foglalkoztatható az eljárás
befejezéséig.
(6) A beosztásból történő felfüggesztésről, annak meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről, illetve a távolléti díj
visszatartása mértékének megváltoztatásáról külön határozatban kell rendelkezni. A Hszt. 132. § (5) bekezdése szerinti
felfüggesztésről az érdemi határozatban kell rendelkezni. A határozatot intézkedésre haladéktalanul meg kell küldeni
a felfüggesztett hivatásos állományú szolgálati elöljárójának, a személyügyi munkatársnak, a rendelkező részét az
illetményszámfejtést végző szervezetnek is.
(7) A Hszt. 132. § (8) bekezdése szerinti panasz elutasítása ellen további külön jogorvoslatnak nincs helye. Az érdemi
határozat elleni jogorvoslat során azonban a beosztásból felfüggesztés elrendelésének vagy a felfüggesztés
fenntartásának jogszerűségét az eljárás alá vont vitathatja. Nincs helye panasznak, ha felfüggesztésére vagy annak
fenntartására a Hszt. 132. § (5) bekezdése alapján került sor.
87. § (1) A vizsgáló az eljárás alá vontat és képviselőjét, a tanút, a szakértőt a tervezett eljárási cselekmény helyéről és idejéről
írásban értesíti. Az írásbeli értesítés, illetve megkeresés teljesíthető elektronikus levélben is, teljesítettnek azonban
csak akkor tekinthető, ha a vételét a címzettje – vagy a címzettel való közlését annak szolgálati elöljárója – elektronikus
úton visszaigazolja.
(2) Az értesítés szóbeli közlésére csak akkor van lehetőség, ha az írásbeli értesítés kézbesítése az eljárási cselekmény
tervezett időpontja előtt – a Hszt. 133. § (1) bekezdésére figyelemmel – már nem biztosítható és az értesített a szóbeli
értesítést elfogadta. A szóbeli értesítésről feljegyzést kell készíteni, és annak elfogadásáról az érintettet
a meghallgatási jegyzőkönyvben kell nyilatkoztatni. Ennek hiányában a szóbeli értesítést hatálytalannak kell tekinteni
és új határnap kitűzésére kell intézkedni.
(3) Az eljárás alá vontat az értesítésében tájékoztatni kell arról, hogy az ügy érdemére vonatkozó nyilatkozattételt
megtagadhatja, illetve védekezését a meghallgatására kitűzött időpontig írásban is előterjesztheti. Az eljárás alá vont
kérésére a vizsgáló – méltányolható okból – az írásbeli védekezés előterjesztésére biztosított határidőt legfeljebb
8 nappal meghosszabbíthatja.
(4) A hivatásos állomány tagjának értesítését a szolgálati út betartásával kell teljesíteni. Ha erre az idő rövidsége miatt
nincs lehetőség, a meghallgatásának tervezett időpontjáról az értesített szolgálati elöljáróját az értesítéssel
egyidejűleg tájékoztatni kell.
(5) Nem az Országgyűlési Őrség állományába tartozó tanút a tervezett meghallgatása érdekében a vizsgáló személyesen
megkeresi. A tanút tájékoztatni kell arról, hogy milyen ügyben és mikor kívánják meghallgatni, valamint arról, hogy
a fegyelmi ügyben nem köteles tanúvallomást tenni, továbbá arról, hogy – a tanú egyetértésével – a meghallgatásra az
Országgyűlési Őrség hivatali helyiségében kerül sor. A tanú részére az ezen adatokat tartalmazó írásbeli értesítést
kézbesíteni kell.
(6) Az eljárás alá vont és a tanú, sértett írásos vagy jegyzőkönyvbe vett kérelme vagy egyetértő nyilatkozata esetén a Hszt.
133. § (1) bekezdésében meghatározott időpontnál hamarabb is megtartható a meghallgatása vagy folytatólagos
meghallgatása, illetve a szembesítés.
88. § (1) Az eljárás alá vont és képviselője részére biztosított iratbetekintést vagy iratismertetést megelőzően iratjegyzéket kell
készíteni vagy a korábbi iratjegyzéket ki kell egészíteni. Ha a tárgyi bizonyíték anyagánál vagy méreténél fogva az
iratokhoz nem csatolható, akkor azt sorszámmal kell ellátni és az iratjegyzéken fel kell tüntetni.
(2) A fegyelmi eljárás során elvégzett eljárási cselekményekről a jegyzőkönyvet vagy jelentést egy példányban kell
elkészíteni. Ha arról másolat kiadása szükséges, azt a vizsgáló hitelesíti.
(3) A fegyelmi eljárás lefolytatásához az Országgyűlés elnöke irányítása alá tartozó szervek vezetői és munkatársai
kötelesek a szükséges információkat megadni, iratokat – a minősített adat védelmére vonatkozó szabályok szerint –
átadni, a kért vizsgálatokat elvégezni.
(4) Ha a bizonyításhoz más hatóságnál vagy bíróságnál keletkezett iratok beszerzése szükséges, az erről szóló
megkeresésben a fegyelmi jogkör gyakorlójának meg kell jelölnie az eljárás alá vont személyt, a kért irat vagy
bizonyíték összefüggését a fegyelmi eljárás tényállásával, illetve a vétkesség megállapításával.
89. § (1) A fegyelmi eljárás alá vontat a meghallgatása előtt ismételten ki kell oktatni a jogaira és röviden össze kell foglalni
a terhére rótt kötelezettségszegést.
(2) Az eljárás alá vontat tájékoztatni kell arról, hogy
a) nem köteles az ügy érdemére nyilatkozatot tenni, azonban a nyilatkozat megtagadásával lemond a védekezés
e módjáról és az ügyet a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékok alapján fogják elbírálni,
b) nyilatkozatát írásban is megteheti,
c) nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy hozzátartozóját bűncselekmény, szabálysértés
vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
d) aki a fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol
vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis vád bűncselekményét követi el.
(3) Ha az eljárás alá vont a meghallgatáson szabályszerű értesítés ellenére nem jelent meg és írásos védekezését sem
terjesztette elő vagy nem kívánt az ügy érdemére nyilatkozni, a vizsgáló írásban, illetve a jegyzőkönyvben tájékoztatja,
hogy az ügyét a védekezése előterjesztése hiányában a rendelkezésre álló adatok alapján fogják elbírálni.
(4) A tanút és jogi képviselőjét a tanú meghallgatása előtt tájékoztatni kell arról, hogy
a) a tanút milyen ügyben kívánják meghallgatni,
b) a tanút nem terheli tanúzási kötelezettség, ha nem az Országgyűlési Őrség állományába tartozik,
c) a tanú nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy hozzátartozóját bűncselekmény,
szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
d) aki a fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol
vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis vád bűncselekményét követi el,
e) a fegyelmi ügyben elkövetett hamis tanúzást a törvény büntetni rendeli,
f) a tanú vagy jogi képviselője kérheti a tanú személyi adatainak zártan történő kezelését.
(5) A tanútól csak olyan személyes adat közlése kérhető, amely a személye azonosításához, illetve elérhetőségéhez
feltétlen szükséges.
(6) Ezen alcím alkalmazásában hozzátartozó: az egyeneságbeli rokon és ennek házastársa vagy bejegyzett élettársa, az
örökbefogadó és nevelőszülő, az örökbefogadott és a nevelt gyermek, a testvér, a házastárs, a bejegyzett élettárs, az
élettárs és a jegyes, a házastárs vagy bejegyzett élettárs egyeneságbeli rokona és testvére, a testvér házastársa vagy
bejegyzett élettársa.
(7) Ha a tanú adatainak zártan kezelését kérte, a tanú kérése szerint valamennyi személyes adatát vagy nevén kívüli
személyes adatait a fegyelmi iratokhoz csatolt zárt borítékban kell kezelni és az eljárás iratainak irattári selejtezése
során meg kell semmisíteni. A zártan kezelt adatokat csak az ügyben eljáró vizsgáló, a fegyelmi jogkör gyakorlója,
a panaszt elbíráló elöljáró és a kivizsgálásában részt vevő személy, valamint jogvita esetén a bíróság jogosult
megismerni.
90. § (1) Az eljárás alá vont és a tanú meghallgatásáról készült jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az eljáró szerv és az ügyszám megjelölését,
b) a meghallgatás tárgyát (kinek, milyen ügyben történő meghallgatása),
c) a meghallgatás helyét, dátumát, kezdetének és befejezésének időpontját,
d) a jegyzőkönyv felvételének módját, ha az nem írásban történt,
e) a meghallgatáson jelen levő személyek nevét és az eljárásbeli jogállását,
f) az eljárás alá vont adatait [születési évét és helyét, anyja születési nevét, rendfokozatát, munkakörét, szolgálati
beosztását, lakcímét],
g) a tanú adatait (nevét, születési évét és helyét, anyja születési nevét, lakcímét, tartózkodási helyét, ha az
Országgyűlési Őrség állományába tartozik lakcím helyett a szolgálati beosztását),
h) a tanú vagy jogi képviselője nyilatkozatát a tanú adatainak zártan történő kezeléséről,
i) a meghallgatott tájékoztatását a vizsgálat tárgyáról,
j) a meghallgatott eljárási jogaira és kötelezettségeire történő tájékoztatását,
k) a meghallgatott nyilatkozatát a j) pont szerinti tájékoztatás tudomásulvételéről,
l) a tanú nyilatkozatát az eljárás tárgyához, illetve az eljárás alá vonthoz való viszonyáról (az ügy jogait,
kötelezettségeit érinti-e, az eljárás alá vonttal alá-fölérendeltségi viszonyban, rokoni kapcsolatban áll-e, illetve
van-e közöttük elszámolási viszony, vitás ügy, szorosabb baráti vagy haragos kapcsolat),
m) az eljárás alá vont nyilatkozatát arról, hogy tesz-e nyilatkozatot, ha nem tesz, védekezését írásban kívánja-e
előterjeszteni,
n) a meghallgatott érdemi nyilatkozatát,
o) a meghallgatott nyilatkozatát arról, hogy a jegyzőkönyv a nyilatkozatát helyesen tartalmazza,
p) záradékot és a jelenlevők aláírásait.
(2) A jegyzőkönyvből ki kell tűnnie, hogy a vizsgáló mely kérdésére a meghallgatott milyen választ adott, illetve mely
nyilatkozatát adta saját elhatározásából. A jegyzőkönyvet a meghallgatott minden írott oldal alján, illetve a jogairól,
kötelezettségeiről kapott tájékoztatásra vonatkozó nyilatkozata után aláírja. Ha az aláírást megtagadja, azt
a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(3) A meghallgatott nyilatkozatát egyes szám első személyben, lehetőség szerint szöveghűen, a lényegesebb részeket szó
szerint kell lejegyezni. Az érintett előzetes hozzájárulásával a nyilatkozat video- vagy hangfelvétellel is rögzíthető, de
a meghallgatásnak ez esetben is meg kell felelnie az (1) bekezdésben meghatározott tartalmi követelményeknek.
A kizárólag video- vagy hangfelvétellel rögzített nyilatkozatot le kell jegyezni, és abban utalni kell arra, hogy a felvétel
milyen módon történt. A video- vagy hangfelvételt az eljárás iratainak irattári selejtezéséig meg kell őrizni.
(4) Folytatólagos meghallgatásnál nem kell megismételni az (1) bekezdés f)–l) pontjában meghatározottak írásba
foglalását, de utalni kell arra, hogy a meghallgatott jogait és kötelezettségeit a korábbi kioktatásnak megfelelően
gyakorolhatja, illetve köteles gyakorolni.
(5) Ha a tanú és az eljárás alá vont nyilatkozata között olyan lényeges ellentmondás van, amely az ügy érdemi elbírálását
befolyásolhatja, meg kell kísérelni az ellentmondást szembesítéssel feloldani. Nincs helye szembesítésnek, ha a tanú
vagy az eljárás alá vont a szembesítést nem vállalja. Szembesítéskor a vizsgáló által feltett kérdésekre adott válaszokat
szó szerint kell lejegyezni és a nyilatkozatokat külön-külön aláíratni.
91. § (1) Szemlét kell tartani, ha a vizsgáló megítélése szerint a bizonyítás szempontjából fontos információk beszerzése csak
valamely helyszín vagy tárgy megtekintésével biztosítható.
(2) Helyszíni szemlét kell tartani, ha az elkövetés helyszínén a fegyelemsértő magatartással összefüggésbe hozható
nyomok, anyagok, anyagmaradványok, egyéb tárgyi bizonyítékok lelhetők fel vagy fellelésük valószínűsíthető.
(3) Szemléről, helyszíni szemléről a körülmények figyelembevételével jegyzőkönyvet vagy jelentést kell készíteni.
A jelentésnek tartalmaznia kell minden olyan lényeges információt, amelyet az eljárási cselekményen rögzítettek,
megállapítottak, és nyilatkoztak, azzal, hogy a jelenlevők nyilatkozatát egyes szám harmadik személyben, azok
lényegének összefoglalásával kell lejegyezni és a jelentést csak a vizsgáló írja alá.
(4) A szemle és a helyszíni szemle folyamatát a jegyzőkönyv, illetve jelentés készítése mellett, lehetőség szerint fénykép
vagy videofelvétellel is rögzíteni kell, melyet a jegyzőkönyvhöz vagy jelentéshez mellékelve kell az iratokhoz csatolni.
Nyom, anyagmaradvány rögzítését és leírását a kriminalisztika szabályai szerint úgy kell elvégezni, hogy annak
hitelessége utóbb ne legyen vitatható.
(5) Szemlét és helyszíni szemlét legalább két, lehetőség szerint a fegyelmi jogkör gyakorlója irányítása alatt álló szerv
állományába tartozó, az ügyben nem érintett személy – eljárási tanú – jelenlétében kell foganatosítani. Az eljárási
cselekményen az eljárás alá vont és képviselője is jelen lehet. Annak időpontjáról a vizsgáló értesíti az érintetteket. Az
értesítettek távolmaradása az eljárási cselekmény végrehajtását nem akadályozza. A jelenlévő eljárás alá vont és
képviselője egyetértése esetén az eljárási tanú bevonása mellőzhető.
(6) Egyéb eljárási cselekményekről (pl. felvilágosítás kérésről) a vizsgáló feljegyzést készít.
(7) Az eljárási cselekményt, ha azon a vizsgálón kívül más részvétele is szükséges vagy más is jogosult a részvételre, az
érintett ettől eltérő kérésének teljesítését kivéve, csak hivatali munkaidőben lehet elvégezni, illetve hivatali munkaidő
alatti időpontra kitűzni.
92. § (1) A vizsgáló javaslatára a fegyelmi jogkör gyakorlója szakértőt rendel ki, ha a vétkes kötelezettségszegés
megállapításához valamely jelentős tény vagy körülmény tekintetében különleges szakértelemre van szükség.
Szakértőként elsősorban igazságügyi szakértőt kell kirendelni.
(2) A szakértő kirendeléséről és a szakvélemény beérkezéséről, illetve a szakértő meghallgatásáról értesíteni kell az eljárás
alá vontat és képviselőjét.
93. § (1) Az eljárás alá vont és képviselője részére – előzetes egyeztetés alapján – hivatali munkaidőben biztosítani kell, hogy
a fegyelmi eljárás irataiba betekintsenek. A betekintés megtörténtéről feljegyzést kell készíteni.
(2) A fegyelmi eljárás iratairól a minősített adat védelmére vonatkozó szabályok betartásával – a zártan kezelt adatok
kivételével – az eljárás alá vont vagy a képviselője részére, kérelmükre egy példányban másolatot kell kiadni. A másolat,
ha a feltételek biztosítottak és az eljárás alá vont vagy képviselője ezt elfogadja, elektronikus úton – elektronikus
adathordozón vagy e-mailben – is átadható.
(3) A másolaton a kiadás előtt a kérelmezőn kívüli személy személyes adatait – ide nem számítva a nevét és az egyébként
közérdekűnek minősülő adatait – olvashatatlanná kell tenni.
94. § (1) A vizsgáló, ha a vizsgálatra nyitva álló határidő eltelt vagy a fegyelemsértés elbírálásához szükséges bizonyítékokat
már beszerezte, a vizsgálatot lezárja és kitűzi az iratismertetés időpontját. Erről a Hszt. 133. § (1) bekezdése
figyelembevételével értesíti az eljárás alá vontat és képviselőjét. Nem akadálya az összefoglaló jelentés elkészítésének
és az iratok fegyelmi jogkör gyakorlójának történő átadásának, ha az eljárás alá vont, illetve képviselője az
iratismertetésen nem jelent meg.
(2) Ha a vizsgáló az eljárás alá vont meghallgatása előtt a szükséges bizonyítékokat beszerezte, az iratismertetés az eljárás
alá vont meghallgatását követően közvetlenül is megtartható, feltéve, hogy erről a körülményről a meghallgatásról
szóló értesítésben előzetesen tájékoztatták az eljárás alá vontat és képviselőjét.
(3) Az iratismertetésről jegyzőkönyvet kell felvenni, melyben meg kell jelölni
a) az eljáró szervet,
b) az ügyszámot,
c) az ügy tárgyát az eljárás alá vont megnevezésével,
d) a jegyzőkönyv felvételének időpontját és helyszínét,
e) a jelenlevők nevét és eljárásbeli jogállását,
f) az ismertetésre felajánlott fegyelmi iratok terjedelmét (lapszámát), valamint az eljárás alá vont és képviselője által
tanulmányozott iratokat lapsorszám szerint megjelölve,
g) az eljárás alá vont és képviselője nyilatkozatát, indítványát és a vizsgáló indokolt döntését az előterjesztett
bizonyítási indítványról.
(4) Ha az iratismertetésen előterjesztett bizonyítási indítványnak a vizsgáló helyt ad, a bizonyítás kiegészítését
10 munkanapon belül – akár a fegyelmi vizsgálatra nyitva álló határidőn túl is – el kell végezni és ezt követően újabb
iratismertetést kell tartani. További bizonyítás kiegészítésnek nincs helye.
95. § A vizsgáló az iratismertetést követően összefoglaló jelentést készít. A jelentésben meg kell jelölni az eljárásra okot adó
kötelezettségszegést, a vizsgálat alapján megállapított tényállást, annak bizonyítékait, az eljárás alá vont által
megvalósított tényleges kötelezettségszegést, annak jogi alapját, az eljárás alá vont védekezését, a felelősségre vonás
során figyelembe venni javasolt körülményeket és a vizsgáló javaslatát az érdemi elbírálásra vagy az eljárás
megszüntetésére.
96. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlója a fegyelmi iratok kézhezvételétől számított 5 napon belül személyes meghallgatást tűz ki
vagy az eljárást megszünteti. A személyes meghallgatás idejét a Hszt. 133. § (1) bekezdésében meghatározott
értesítési határidő betartásával kell kitűzni.
(2) A személyes meghallgatásról szóló értesítéssel egyidejűleg az eljárás alá vontnak meg kell küldeni – ha az nem
tartalmaz minősített adatot – a vizsgáló érdemi döntésre vonatkozó javaslatát nem tartalmazó összefoglaló jelentést
is. Ha az összefoglaló jelentés minősített adatot tartalmaz, az eljárás alá vontat és képviselőjét az értesítésben kell
tájékoztatni, hogy a jelentést hol és mikor tekinthetik meg.
(3) A személyes meghallgatásról szóló értesítésben tájékoztatni kell, hogy a kitűzött időpontig az eljárás alá vont
a védekezését írásban is előterjesztheti a fegyelmi jogkör gyakorlójánál.
(4) A személyes meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni. Ha az eljárás alá vont azon nem jelent meg, e tényről
feljegyzést kell készíteni, melyben rögzíteni kell a távolmaradás ismert okát és azt, hogy az eljárás alá vont
előterjesztett-e írásbeli védekezést.
(5) A fegyelmi jogkör gyakorlója a személyes meghallgatás befejezésekor közli az eljárás alá vonttal, hogy az eljárást
megszünteti, póteljárásra utalja vagy fenyítés kiszabására intézkedik.
97. § (1) Ha a fegyelmi jogkör gyakorlója az iratok áttanulmányozása során, illetve az eljárás alá vont és képviselője személyes
meghallgatáson tett nyilatkozata alapján úgy ítéli meg, hogy a vizsgálat a tényállást, illetve a fegyelmi felelősség
megállapítása szempontjából fontos körülményeket az érdemi elbíráláshoz szükséges mértékben nem derítette fel,
vagy az ügy elbírálása szempontjából lényeges, de orvosolható eljárási hiba történt, póteljárást rendel el. Az erről szóló
határozatban meg kell jelölni azokat az eljárási cselekményeket, amelyeket el kell végezni.
(2) A póteljárás befejezését követően kiegészítő iratismertetést kell tartani és kiegészítő jelentést készíteni. Az újabb
személyes meghallgatás tárgyában a 96. § szerint kell eljárni.
(3) A fegyelmi eljárásban póteljárás csak egyszer rendelhető el.
98. § (1) Ha a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az egyszerűsített eljárás feltételei fennállnak és a fegyelemsértést
a fegyelmi jogkör gyakorlója egyszerűsített eljárás keretében kívánja elbírálni, a fegyelmi eljárást elrendelő
határozatban – a vizsgáló kijelölése helyett – erről az eljárás alá vontat tájékoztatni kell. Egyben fel kell hívni az eljárás
alá vont figyelmét arra, hogy amennyiben a terhére rótt fegyelemsértés elkövetését vitatja, arról írásban vagy
a személyes meghallgatásakor szóban nyilatkozzon.
(2) Az egyszerűsített eljárásban a személyes meghallgatás időpontját a Hszt. 133. § (1) bekezdése figyelembevételével kell
kitűzni. Ha az eljárás alá vont személyes meghallgatáson való részvételében önhibáján kívül akadályoztatva van és
védekezését írásban sem közölte, az eljárást a Hszt. 131. § (1) bekezdése alapján fel kell függeszteni.
(3) A személyes meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, melyből világosan ki kell derülnie, hogy az eljárás alá vont
a terhére rótt fegyelemsértés tekintetében, illetve az egyszerűsített eljárás alkalmazásáról milyen nyilatkozatot tett.
(4) Ha az eljárás alá vont a felelősségét nem ismeri el, vagy az egyszerűsített eljárás alkalmazását nem fogadja el,
a fegyelmi jogkör gyakorlója kiegészítő határozatban intézkedik a vizsgálat lefolytatásáról és a vizsgáló személyének
kijelöléséről.
99. § (1) A személyes meghallgatást követő, ha pedig az eljárás alá vont és a képviselője előzetesen bejelentette, hogy
a személyes meghallgatáson nem kíván megjelenni, az erről szóló nyilatkozat kézhezvételétől számított 5 napon belül
kell az érdemi határozatot meghozni és kiadmányozni.
(2) Fenyítést kiszabni csak a fegyelmi eljárás tárgyává tett cselekménnyel elkövetett és kétséget kizáróan bizonyított
tényeken alapuló vétkes kötelezettségszegés miatt, a fegyelemsértés tárgyi súlyának, a vétkesség fokának, valamint az
enyhítő és súlyosító körülményeknek együttes értékelése alapján lehet.
(3) Általában enyhítő körülményként kell értékelni, ha az eljárás alá vont szolgálatellátása, valamint szolgálat alatti
magatartása a fenyítés kiszabását megelőző három éven belül kifogástalan volt, ha a terhére rótt vétkes
kötelezettségszegés körülményeit önként és teljeskörűen feltárta, felelősségét elismerte.
(4) Általában súlyosító körülményként kell értékelni, ha az eljárás alá vont szolgálatellátása, valamint szolgálat alatti
magatartása a fenyítés kiszabását megelőző három éven belül kifogásolható volt, ha más fenyítés hatálya alatt áll, ha
a cselekményével az őt foglalkoztató szervnek vagy másoknak kárt okozott, kivéve, ha azt a fenyítés kiszabásáig
megtérítette.
100. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatnak valamennyi, az eljárás alá vont terhére rótt cselekményről rendelkezni
kell.
(2) Ha egy eljárásban több eljárás alá vont fegyelmi felelősségéről kell dönteni, minden eljárás alá vonttal szemben
külön-külön érdemi határozatot kell hozni. Az érintett részére csak a reá vonatkozó határozatot kell közölni.
101. § A Hszt. 140. § (1) bekezdés e) pontja alapján az eljárás megszüntetésére akkor kerülhet sor, ha az erről rendelkező
állományparancsban a szolgálati viszony megszüntetésére megjelölt nap eltelt.
102. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatot annak keltétől számított 5 munkanapon belül, a fegyelmi jogkör
gyakorlója vagy megbízása alapján a fegyelmi szerv vezetője vagy az eljárás alá vont legalább osztályvezető beosztású
szolgálati elöljárója hirdeti ki. A kihirdetésen az eljárás alá vonton, a képviselőjén kívül jelen lehet a fegyelmi szerv
vezetője és munkatársa, valamint az eljárás alá vont szolgálati elöljárója is. A kihirdetést követően az eljárás alá vont
részére a határozat egy példányát át kell adni. A kézbesítés megtörténtét a határozat irattári példányára rá kell vezetni,
és az átvevővel alá kell íratni.
(2) Amennyiben az eljárás alá vont a fegyelmi határozat átvételét a kihirdetéskor megtagadja, erről jegyzőkönyvet kell
felvenni, és azt az iratokhoz kell csatolni.
(3) Ha az eljárás alá vont távolléte miatt a határozat előtte történő kihirdetésére nem kerülhet sor, azt postai úton
tértivevénnyel kell részére megküldeni. Ha a küldemény átvétel nélkül érkezik vissza, a kézbesítést a lakcím, illetve
a tartózkodási hely pontosítását követően újra meg kell kísérelni, és annak eredménytelensége esetén a határozatot
kézbesítettnek kell tekinteni. Az erről szóló feljegyzést, valamint a tértivevényt és a borítékot a fegyelmi iratokhoz kell
csatolni.
(4) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatot azon a napon kell közöltnek tekinteni, amikor
a) azt az eljárás alá vontnak kihirdették és az eljárás alá vont a határozatot átvette vagy az átvételét megtagadta, és
arról jegyzőkönyv készült, vagy
b) a küldemény átvételéről szóló tértivevény visszaérkezett és a postai kézbesítés eredménytelenségét
feljegyzésben megállapították.
(5) Ha az eljárás alá vont a postai küldemény átvételében akadályoztatva volt vagy a postai kézbesítés
eredménytelensége nem róható a terhére, az akadály elhárulta, illetve a határozat eredménytelen kézbesítéséről való
tudomásszerzést követő 8 napon belül tett bejelentése alapján a határozatot a részére újból kézbesíteni kell és
a fenyítés végrehajtására tett intézkedéseket vissza kell vonni.
103. § (1) Az eljárás alá vont az érdemi határozattal szembeni panaszát az elöljáró parancsnokhoz címezve írásban vagy szóban
a fegyelmi jogkör gyakorlójánál terjesztheti elő. A szóban előadott panaszt írásba kell foglalni, amelynek az írásba
foglalásáról a fegyelmi jogkör gyakorlója gondoskodik. A panaszt az eljárás alá vont nem köteles indokolni.
(2) Ha az írásos panaszt nem a fegyelmi jogkör gyakorlójához nyújtották be, a panaszt kézhez kapó elöljáró köteles
haladéktalanul továbbítani a fegyelmi jogkör gyakorlójához.
(3) Az érdemi határozat ellen benyújtott panaszt a fegyelmi jogkör gyakorlója megvizsgálja, és ha az az ügy érdemét,
illetve a rendelkezés tartalmát nem érintő hiba (pl. elírás, számítási hiba, hibás jogszabályi hivatkozás) kijavítására
irányul, a határozat kijavítására intézkedik. A kijavító határozat közlésével az érdemi határozat jogerőre emelkedik.
(4) Ha a panasz a határozat megalapozottságát vagy jogszerűségét, illetve a fenyítés mértékét vitatja vagy ha indokolást
nem tartalmaz, továbbá ha a határozat kijavításának nem adott helyt, a fegyelmi jogkör gyakorlója a panaszt,
a fegyelmi eljárás iratait egy példányban, a panaszban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját, az eljárás alá vontról
készített parancsnoki jellemzést, rendfokozatot, beosztást, valamint szolgálati viszonyt érintő fenyítés kiszabása
esetén a személyi anyagát 3 napon belül felterjeszti az Országgyűlés elnökéhez. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka
által hozott érdemi határozat elleni panasz esetén az iratokat az Országgyűlés elnökéhez címezve az Országgyűlési
Őrség parancsnoka részére kell megküldeni.
(5) A panasz elbírálásában nem vehet részt az, aki az elsőfokú határozat meghozatalában, illetve az azt megelőző
vizsgálatban részt vett, továbbá az, aki vagy akinek a hozzátartozója az ügyben eljárás alá vontként, tanúként vagy
szakértőként vett részt.
(6) A felülvizsgálat során lefolytatott bizonyításkiegészítés nem irányulhat az eljárás megismétlésére. Az ügyben már
meghallgatott tanút, szakértőt, illetve az eljárás alá vontat csak akkor lehet ismételten meghallgatni, ha azzal az ügyre
vonatkozó lényeges új adat, bizonyíték szerezhető be, vagy meghallgatásuk az eljárási szabályok lényeges
megsértésével történt. Az egyes eljárási cselekményekre a 90–94. § rendelkezései az irányadók.
(7) A bizonyításkiegészítés során keletkezett iratok egy példányát a fegyelmi eljárás felterjesztett irataihoz csatolni kell.
(8) A panasz elbírálásáról szóló érdemi határozatot és a felterjesztett iratokat a panasz elbírálója megküldi az elsőfokú
határozatot hozó elöljárónak, aki intézkedik a határozat panaszos részére történő közléséről, illetve a képviselőjének
történő megküldéséről.
104. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozat jogerőre emelkedését a határozat irattári példányára a fegyelmi jogkör
gyakorlója, vagy megbízásából a vizsgáló feljegyzi. A fenyítés végrehajtására az Országgyűlési Őrség parancsnoka
intézkedik.
(2) Fegyelmi felelősség megállapítása esetén a Hszt. 123. § (1) bekezdés d)–g) pontjában meghatározott fenyítés
végrehajtásáról a fegyelmi felelősséget megállapító határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül
állományparancsban kell rendelkezni.
(3) Fenyítés végrehajtására kiadott állományparancs ellen benyújtott szolgálati panaszban a jogerőre emelkedett
fegyelmi határozat rendelkezései nem vitathatók.
(4) A Hszt. 123. § (1) bekezdés d)–f) pontjában meghatározott fenyítések végrehajtásának tartama alatt kiszabott újabb,
azonos tartalmú fenyítéssel a már megállapított alacsonyabb fizetési fokozatban, illetve rendfokozatban eltöltött idő
vagy a rendfokozati várakozási idő az újabb fenyítés tartamával meghosszabbodik.
(5) Az eggyel alacsonyabb rendfokozatba visszavetés fenyítés időtartama az eredeti rendfokozat várakozási idejébe nem
számít be.
(6) Nem alkalmazható a Hszt. 123. § (1) bekezdés f) pontja szerinti fenyítés, ha azzal a hivatásos állomány tagja a Hszt.
100. § (2) bekezdése alapján alacsonyabb besorolási osztályba tartozó rendfokozati állománycsoportba kerülne.
(7) A Hszt. 123. § (1) bekezdés g) pontja szerinti alacsonyabb szolgálati beosztásba helyezés fenyítés jogerőre
emelkedését követően a hivatásos állomány tagját a beosztásából fel kell menteni és a besorolási osztályán belüli,
képzettségének és rendfokozatának megfelelő alacsonyabb szolgálati beosztásba kell áthelyezni. Az eredeti vagy
annál magasabb beosztásba ismételten csak akkor nevezhető ki, ha a fenyítés végrehajtásának megkezdésétől
számított legalább egy év eltelt.
105. § (1) A Hszt. 148. § (2) bekezdése alapján – a szolgálati elöljáró javaslatára – átlagon felüli teljesítményre és példamutató
magatartásra tekintettel az elsőfokú határozatot hozó fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró, illetve kiemelkedő helytállás
vagy hősies magatartás elismeréséül az Országgyűlési Őrség parancsnoka javaslatára az Országgyűlés elnöke
mentesítheti a hivatásos állomány tagját a fenyítés hatálya alól.
(2) A Hszt. 123. § (1) bekezdés d)–g) pontjában meghatározott fenyítést akkor is végre kell hajtani, ha annak letöltése előtt
a hivatásos állomány tagját mentesítették a fenyítés hatálya alól. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka vagy javaslatára
az Országgyűlés elnöke rendkívüli helyzetben tanúsított kiemelkedő helytállás vagy hősies magatartás elismeréséül
a fenyítés további végrehajtása alól is mentesítheti a hivatásos állomány tagját.
106. § (1) Szolgálati helyen vagy szolgálattal összefüggésben elkövetett szabálysértést – a szabálysértési elzárással is
büntethető szabálysértés kivételével – a fegyelmi jogkör gyakorlója a szabálysértési hatóság áttétele vagy hozzá
címzett feljelentés, illetve egyéb módon való tudomásszerzés alapján fegyelmi eljárás keretében bírálja el.
(2) Ha a szabálysértésről a fegyelmi jogkör gyakorlója nem a szabálysértési hatóság áttétele alapján szerez tudomást és
az ügyben a fegyelmi jogkörébe nem tartozó személy felelőssége is felvethető, a fegyelmi eljárás elrendelése és
felfüggesztése mellett a rendelkezésre álló iratokat megküldi az illetékes szabálysértési hatóságnak. Az eljárást csak
a szabálysértési hatóság felelősségi arányok tekintetében hozott jogerős határozatának kézhezvételét követően lehet
folytatni. Ha a szabálysértési hatóság az eljárás alá vont felelősségét nem látja megállapíthatónak, a fegyelmi eljárást
meg kell szüntetni.
(3) Szabálysértés elbírálásánál elsősorban pénzbírság fenyítést kell kiszabni. A pénzbírság mértékének meghatározásakor
a helyi szabálysértési hatóság hasonló cselekményekre irányadó gyakorlatát kell alapul venni. Ettől enyhébb fenyítést
kiszabni csak akkor lehet, ha azt a szabálysértés csekély súlya vagy egyéb, a szabálysértéssel összefüggő méltányolható
körülmény indokolja. Súlyosabbat pedig akkor, ha a szabálysértő magatartás egyben olyan szolgálati
kötelezettségszegésnek is minősül, amely a súlyosabb fenyítés kiszabását indokolja vagy a 99. §-ban meghatározottak
teszik szükségessé.
(4) Elkobzás vagy más intézkedés kezdeményezéséről az érdemi határozatban kell rendelkezni. Ugyancsak az érdemi
határozatban kell rendelkezni a közlekedési büntetőpont rendszer alkalmazásáról is.
(5) A fenyítettnek a fenyítés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül benyújtott írásbeli kérelmére az
Országgyűlési Őrség parancsnoka külön határozatban engedélyezheti a pénzbírság legfeljebb hathavi részletben
történő befizetését vagy a befizetés legfeljebb három hónappal történő elhalasztását. A kérelem elbírálásáról szóló
határozat ellen panasz előterjesztésének nincs helye.
(6) A pénzbírságot az Országgyűlés Hivatalának Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kell befizetni. Az illetményszámfejtést végző szervezetet a jogerős határozat rendelkező részének,
illetve a részletfizetést vagy halasztott befizetést engedélyező határozatának megküldésével kell tájékoztatni, aki
intézkedik a követelés nyilvántartásba vételéről.
(7) Ha a kötelezett a befizetést a határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül vagy az engedélyezett halasztás
határnapjáig nem teljesítette, az illetményszámfejtést végző szervezet erről értesíti az Országgyűlési Őrség
parancsnokát, aki elrendeli a meg nem fizetett pénzbírság levonását a hivatásos állomány tagjának illetményéből. Meg
kell vonni a részletfizetést attól, aki a befizetési kötelezettségének a részlet esedékességétől számított 15 napon belül
nem tesz eleget.
107. § (1) Ha a fegyelmi eljárás tárgyává tett cselekmény alkalmas katonai vétség megállapítására is, az elrendelt fegyelmi
eljárást fel kell függeszteni, amíg a katonai ügyész nem dönt arról, hogy a Be. 485/A. §-a alapján az iratokat fegyelmi
eljárásra megküldi vagy a nyomozás folytatására intézkedik.
(2) Amennyiben a katonai ügyész a feljelentést elutasítja vagy a nyomozást megszünteti és az ügyet a katonai vétség
fegyelmi hatáskörben történő elbírálása céljából az illetékes parancsnoknak megküldi, a már ugyanazon ügyben
elrendelt fegyelmi eljárást elrendelő határozatot módosítani kell. A módosító határozatban meg kell jelölni az annak
alapjául szolgáló katonai ügyészi határozatot, a katonai vétség megnevezését és minősítését, valamint azt a tényt,
hogy továbbiakban – a tényállás változatlanul hagyása mellett – a fegyelmi eljárás a Hszt. 119. § (1) bekezdése szerinti
fegyelemsértés helyett katonai vétség miatt folyik.
(3) A fegyelmi eljárást a Hszt. és e rendelet fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályai szerint kell lefolytatni, azonban
a vizsgálat során a katonai vétség Büntető Törvénykönyvben meghatározott törvényi tényállásának megvalósítását
kell bizonyítani. Ha a fegyelmi hatáskörbe utalás a nyomozás megszüntetésével történt, a nyomozás során lefolytatott
bizonyítási cselekményeket nem kell megismételni.
(4) A katonai vétség miatti pénzbírság kiszabásakor a területileg illetékes törvényszék katonai tanácsánál kialakult
gyakorlatot kell alapul venni. A pénzbírság befizetésére, a befizetés halasztására, illetve a részletfizetésre a 106. §
rendelkezéseit kell alkalmazni.
108. § (1) A fegyelmi eljárások iratait az Országgyűlési Őrség irataitól elkülönítetten, külön iktatásban „Fe” jelöléssel ellátva kell
kezelni. Az eljárás jogerős befejezését követően az iratot le kell zárni, és irattárba kell helyezni. A bizonyításhoz
felhasznált eredeti iratot vagy tárgyat annak kell visszajuttatni, akitől az eljárás során beszerezték. A kép vagy
hangrögzítésre felhasznált adathordozó tartalmát a fegyelmi eljárás iratai irattári selejtezésének időpontjáig meg kell
őrizni és azt az irattári selejtezés során törölni kell vagy meg kell semmisíteni.
(2) A fegyelmi eljárás irataiba csak a jogszabály által felhatalmazott személyek tekinthetnek be, illetve abból adatot
szolgáltatni csak jogszabályban meghatározott személyek részére és okból lehet. A betekintésről vagy
adatszolgáltatásról betekintő lapot kell vezetni, amely tartalmazza a betekintő személyét, a betekintés jogcímét,
idejét, a betekintő vagy az adattovábbító aláírását.
(3) A fegyelmi szerv vezetője, annak hiányában az ügy vizsgálója köteles gondoskodni arról, hogy a fegyelmi eljárás
megindulásától annak jogerős befejezéséig a fegyelmi eljárásra vonatkozó adatok a személyügyi számítógépes
nyilvántartó rendszerbe felvételre kerüljenek, és a fegyelmi eljárás elrendeléséről, a beosztásból felfüggesztés
elrendeléséről és megszüntetéséről, valamint az érdemi határozatról a személyügyi munkatárs tájékoztatást kapjon.
16. Eljárás a szolgálattal nem összefüggő bűncselekmény esetén
109. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának magatartása a Hszt. 149. § (1) bekezdése szerinti szolgálati viszonyból eredő
kötelezettségével össze nem függő bűncselekménynek minősül és a nyomozást vele szemben elrendelték, illetve
gyanúsítottként kihallgatták, beosztásából a büntetőeljárás jogerős befejezéséig az Országgyűlési Őrség parancsnoka
felfüggesztheti, ha szolgálati helyétől való távoltartása indokolt.
(2) A beosztásból történő felfüggesztésnek akkor van helye, ha az Országgyűlési Őrség parancsnokának megítélése
szerint a hivatásos állomány tagjának terhére rótt bűncselekmény jellege, illetve súlya miatt a beosztás további
ellátásának meghagyása a fegyveres szerv tekintélyét, a működésébe vetett közbizalmat súlyosan veszélyezteti.
(3) A hivatásos állomány tagját a beosztásából az (1) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén
a nyomozás tartamára fel lehet függeszteni, ha azt a nyomozó hatóság a büntetőeljárás érdekeire tekintettel írásban
kezdeményezte az Országgyűlési Őrség parancsnokánál. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka, ha a felfüggesztésből
két hónap letelt, a felfüggesztést kezdeményező nyomozó hatóságot írásban a felfüggesztés indokoltságának
felülvizsgálatára kéri fel. Ha a beosztásból felfüggesztés a hat hónapot meghaladja, a fenntartás indokoltságáról az
Országgyűlési Őrség parancsnoka írásban kikéri a nyomozó hatóság felettes szerve vezetőjének a véleményét.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott beosztásból felfüggesztéssel szemben a felfüggesztett a 86. § (7) bekezdése szerint
élhet panasszal.
110. § A Hszt. 149. § (3) bekezdése szempontjából beismerésnek kell tekinteni azt is, ha a hivatásos állomány tagja az ellene
indult büntetőeljárásban hozott, a bűncselekmény elkövetését megállapító érdemi döntést tartalmazó határozattal
(határozat, végzés vagy ítélet) szembeni jogorvoslatban a terhére rótt tényállás megvalósítását nem vitatja.
17. A hivatásos állomány tagjának kártérítési felelőssége megállapítására irányuló kártérítési eljárás
111. § (1) A kártérítési eljárás az Országgyűlési Őrség parancsnokának írásbeli intézkedésére indul meg.
(2) Az eljárás megindításáról a károkozásért felelősnek tartott személyt egyidejűleg írásban értesíteni kell.
(3) A kártérítési eljárás lefolytatásával megbízott személy vagy kijelölt bizottság (a továbbiakban a 17. és 18. alcím
vonatkozásában: eljáró szerv) 30 napon belül megállapítja a kár összegét, erről feljegyzésben értesíti az Országgyűlési
Őrség parancsnokát.
112. § (1) Ha az eljárás alá vont személlyel szemben a kártérítési üggyel összefüggésben büntető-, szabálysértési vagy fegyelmi
eljárás indult, annak jogerős elbírálásáig az Országgyűlési Őrség parancsnoka a kártérítési eljárást – az eljárás alá vont
személy egyidejű értesítése mellett – felfüggeszti.
(2) A felfüggesztés időtartama alatt az Országgyűlési Őrség parancsnoka elrendelheti meghatározott bizonyítási eljárás
lefolytatását, ha annak késedelme hátrányos következménnyel járna, vagy később pótolhatatlan vagy jelentős
nehézséggel jár.
(3) Amennyiben a kártérítési ügy elbírálása olyan előzetes kérdéstől függ, amely eldöntéséhez szakértői vélemény
szükséges, annak megszerzéséig az Országgyűlési Őrség parancsnoka az eljárást felfüggesztheti.
(4) A felfüggesztés tartama az elintézési határidőbe nem számít be.
113. § (1) A tényállás tisztázása érdekében folytatott bizonyítási cselekményekről, különösen az eljárás alá vont személy,
a hivatásos állomány tagja, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról egyidejűleg jegyzőkönyvet
kell készíteni.
(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az Országgyűlési Őrség parancsnokának, mint az eljárás elrendelőjének nevét, beosztását,
b) az eljárást folytató szerv megnevezését,
c) a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét,
d) a meghallgatott személy azonosító adatait, beosztását és lakcímét,
e) a káresemény leírását,
f) az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat, valamint
g) a meghallgatott személy, az eljáró szerv képviselője és a jegyzőkönyvvezető aláírását.
114. § (1) A Hszt. 158. § (5) bekezdés értelmében eljáró személy (a továbbiakban a 17. és 18. alcím alkalmazásában: képviselő)
képviseleti jogosultságát az eljáró szerv megvizsgálja. A képviseleti jogosultságot írásbeli meghatalmazással kell
igazolni.
(2) Az eljáró szerv visszautasítja az olyan képviselő eljárását, aki az ügyben képviseleti jogosultságát nem igazolja.
115. § (1) Az eljárás lefolytatásával megbízott személy, vagy a kijelölt bizottság tagjai (a továbbiakban a 17. és 18. alcím
vonatkozásában: eljáró személy) a Polgári Törvénykönyv 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója ügyében nem
járhat el.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnokának határozatával szemben benyújtott panasz elbírálásában nem vehet részt az,
aki a határozat meghozatalában részt vett, valamint az, aki az ügyben tanúvallomást tett, vagy szakértőként járt el.
(3) Az eljárásban nem vehet részt az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható el.
116. § (1) Az eljáró személy az Országgyűlési Őrség parancsnokának, valamint az elöljáró parancsnoknak köteles haladéktalanul
bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az eljárás alá vont személy is bejelentheti. A kizárás
kérdésében az Országgyűlési Őrség parancsnoka határoz, és egyidejűleg kijelöli az új eljáró személyt.
(2) Ha a kizárási okot az eljáró személy maga jelenti be, annak elbírálásáig bizonyítási cselekményt nem végezhet.
117. § Az eljáró szerv személyesen hallgatja meg a károkozásért felelősnek tartott személyt, illetve képviselőjét, a tanút,
a szakértőt.
118. § (1) Az eljáró szerv tisztázza a határozathozatalhoz szükséges tényállást, amennyiben a rendelkezésre álló adatok nem
elegendőek, bizonyítási eljárást folytat le.
(2) Az eljárás alá vont személy, illetve képviselője a tényállás tisztázása érdekében az eljáró szervnél írásban bizonyítási
indítvánnyal élhet.
(3) Az eljáró szerv a (2) bekezdés szerinti bizonyítási indítvány elutasításáról és annak indokairól 3 napon belül értesíti az
Országgyűlési Őrség parancsnokát és az indítványt előterjesztő személyt.
(4) A bizonyítási indítvány elutasításáról szóló értesítés kézhezvételétől számított 3 napon belül az indítványozó
kifogással élhet, melyet az Országgyűlési Őrség parancsnokához kell benyújtani. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a beterjesztett kifogásról 3 napon belül határoz, a döntés ellen jogorvoslatnak helye nincs.
(5) Az eljáró szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(6) A bizonyítási eszközök különösen a károkozásért felelősnek tartott személy nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás,
a szemle és a szakértői vélemény.
(7) Az eljáró szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja
meg a tényállást. 119. § (1) Az eljáró szerv a tényállás megállapítása céljából a károkozásért felelősnek tartott személyt okirat vagy más irat
bemutatására hívhatja fel, továbbá ennek érdekében más szervet megkereshet.
(2) Az iratra vonatkozó rendelkezések irányadók minden olyan tárgyra, amely műszaki vagy vegyi úton adatokat rögzít.
120. § (1) Az ügyre vonatkozó tény tanúval is bizonyítható.
(2) A tanú meghallgatására és a szemle megtartására a Hszt. 133. § (1) bekezdését, valamint a 134. § (3) bekezdését kell
megfelelően alkalmazni.
(3) Szakértőt kell meghallgatni, ha a tényállás megállapításához különleges szakértelem szükséges.
(4) Szakértőként az Országgyűlési Őrség megfelelő szakértelemmel rendelkező tagját kell bevonni az eljárásba, ha ilyen
személy nincs, más szervet vagy szakértő testületet kell megkeresni.
(5) Szakértőként nem járhat el az, akivel szemben az eljáró személyre vonatkozó kizárási ok áll fenn, aki tanúként nem
hallgatható meg, vagy aki a tanúvallomást megtagadhatja. 121. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a kártérítési ügyben a kártérítésre kötelezésről vagy annak mellőzéséről
rendelkező határozatot hoz.
(2) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az Országgyűlési Őrség parancsnokának nevét, beosztását, a károkozó személy nevét, beosztását és lakóhelyét, az
ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését;
b) a rendelkező részben az Országgyűlési Őrség parancsnokának döntését, továbbá a panasztételi lehetőségről való
tájékoztatást;
c) az indoklásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, a kötelezés, illetve annak
mellőzésének okait, az esetleges méltánylást eredményező körülményeket, valamint azokat a jogszabályokat,
amelyek alapján az Országgyűlési Őrség parancsnoka a határozatot hozta;
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, beosztását és az eljáró szerv
bélyegzőlenyomatát.
(3) Ha a határozat kötelezést tartalmaz, rendelkezni kell a kártérítés összegéről, a teljesítési határidőről, valamint
a teljesítés feltételeiről.
122. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint.
(2) A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették.
123. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén
kijavíthatja vagy kicserélheti.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka hivatalból vagy a károkozó személy kérelmére a határozatot kiegészítheti, ha az
ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés nem érintheti a határozat egyéb rendelkezéseit.
(3) A kijavítást és a kiegészítést a határozat eredeti példányára és kiadmányaira is fel kell jegyezni, és a 122. §-ban
foglaltaknak megfelelően közölni kell a károkozó személlyel.
124. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a határozatot módosítja vagy visszavonja, ha megállapítja, hogy az Országgyűlés
elnöke által még el nem bírált határozata jogszabályt sért.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a károkozó személy panasza esetén a határozatot akkor is módosíthatja vagy
visszavonhatja, ha a panaszban előadottakkal egyetért.
(3) A határozat módosítására vagy visszavonására az Országgyűlési Őrség parancsnoka a határozat közlésétől számított
30 napon belül jogosult.
125. § Ha a 126–129. § másként nem rendelkezik, a másodfokú eljárásban a 111–124. §-ban foglalt rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni.
126. § (1) A panasznak a határozat végrehajtására halasztó hatálya van.
(2) A panaszt a megtámadott határozatot hozó Országgyűlési Őrség parancsnokánál kell előterjeszteni. A panaszban új
tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(3) A panaszt az ügy valamennyi iratával annak beérkezésétől számított 8 napon belül fel kell terjeszteni az Országgyűlés
elnökéhez, kivéve, ha az Országgyűlési Őrség parancsnoka a megtámadott határozatot visszavonja, vagy a panasznak
megfelelően módosítja, kijavítja, kicseréli vagy kiegészíti.
127. § (1) Az Országgyűlés elnöke a panasszal megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja. A vizsgálat
eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti, és egyidejűleg az eljáró szervet új
eljárás lefolytatására utasítja.
(2) Az Országgyűlés elnöke, ha érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása
szükséges, a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.
128. § A másodfokú eljárás során hozott határozatot az Országgyűlés elnöke 8 napon belül megküldi az Országgyűlési Őrség
parancsnokának, aki a határozatot a károkozó személynek haladéktalanul továbbítja.
129. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a Hszt. 161. §-a alapján, az erre irányuló kérelemre engedélyezheti a kártérítés
összegének mérséklését vagy részletekben történő megfizetését, a levonás vagy végrehajtás elhalasztását. Az
Országgyűlési Őrség parancsnoka e jogkörében eljárva a károkozás és a károkozó körülményeire, különösen
a vétkesség fokára, a károkozás jellegére, gyakoriságára figyelemmel dönt.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a méltányossági kérelmet haladéktalanul, de legfeljebb 8 napon belül
határozattal bírálja el. A határozattal szemben panasznak nincs helye.
18. A fegyveres szerv kártérítési felelősségének megállapítására irányuló kártérítési eljárás
130. § (1) A fegyveres szerv felelőssége a Hszt. 162. §-ának megfelelően kiterjed a szolgálatteljesítés helyén viselt
egyenruházatban vagy polgári ruházatban, a kötelezően benntartott szolgálati ruházatban, személyi felszerelésben,
továbbá a külön engedéllyel benntartott, valamint az engedély nélkül benntartható személyes használati tárgyakban
keletkezett károkra is.
(2) A szolgálati hely sajátosságai figyelembevételével az Országgyűlési Őrség parancsnoka külön előírhatja a szolgálati
helyre bevitt dolgok megőrzőben való elhelyezését, illetve a bevitel bejelentését. Az engedély alapján bevitt dolgot
csak az engedélyező által meghatározott helyen lehet használni, illetve tartani.
(3) A szolgálati helyre való bejáráshoz, valamint a szolgálat ellátásához nem szükséges dolgok bevitelét az Országgyűlési
Őrség parancsnoka előzetesen megtilthatja, korlátozhatja, feltételekhez kötheti. Az erről szóló parancsot az
érdekelteknek ki kell hirdetni, és tájékoztató formájában ki kell függeszteni.
(4) A károsult vétkes közrehatása esetén kármegosztásnak van helye.
131. § Működési körön belül eső károsodásnak kell tekinteni az úti balesettel kapcsolatban felmerült kárt is, ha az utazás az
Országgyűlési Őrség saját szállítóeszközével vagy az általa igénybe vett szállítóeszközzel történt, valamint azt a kárt,
amely a hivatásos állomány tagját szolgálati út alkalmával gyalogos közlekedés során érte.
132. § A Hszt. 162. § (3) bekezdése tekintetében a károsult magatartását vétkes magatartásnak kell tekinteni, ha a kár
bekövetkezésében való közrehatása önhibájából eredő ittas vagy bódult állapotával függött össze.
133. § Jegyzőkönyv, képviselet és kizárás tekintetében a 113–115. §-t megfelelően alkalmazni kell.
134. § (1) A kárigényt az azt megalapozó dokumentumokkal együtt az Országgyűlési Őrség parancsnokához kell benyújtani.
(2) Ha a kártérítési igénybejelentés hiányos, az Országgyűlési Őrség parancsnoka köteles az igénybejelentőt a hiány
pótlására – határidő megjelölésével – haladéktalanul felhívni.
(3) A hiánypótlásra megállapított határidő eredménytelen eltelte után az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. 135. § Ha már korábban elbírált ügyben a károsult vagy hozzátartozója újabb kártérítési igényt kíván érvényesíteni, úgy erre
vonatkozó kérelmét – az igény jogosságát és összegszerűségét alátámasztó, hitelt érdemlő bizonyítékokkal együtt –
az Országgyűlési Őrség parancsnokához nyújthatja be.
136. § (1) Az Országgyűlési Őrség kártérítési felelőssége alóli kimentési okokat az Országgyűlési Őrségnek kell bizonyítania.
(2) A károsultat terheli a kár szolgálati viszonnyal való összefüggésének és összegszerűségének bizonyítása.
137. § (1) A kártérítési kérelem elbírálása ügyében – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – akkor is le kell folytatni az eljárást, ha az
felhívás nélkül érkezett vagy nyilvánvalóan alaptalannak látszik.
(2) Amennyiben a károsult vagy hozzátartozója a már korábban elbírált kártérítési igényét ismételten benyújtja, az azonos
jogalapból származó, ugyanazon igény iránti kérelem elbírálását el kell utasítani.
138. § A kártérítési igény elbírálásához be kell szerezni és az alapirathoz kell csatolni:
a) a baleseti sérülési jegyzőkönyvet,
b) a határozatot a baleset minősítéséről,
c) az adatlapot a szolgálati betegségről,
d) a kárigény-bejelentést,
e) a felelősség kérdésével kapcsolatos iratokat,
f) a kár összegszerűségére vonatkozó bizonyítékokat.
139. § (1) Az eljáró szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és ezen alapuló meggyőződése alapján határoz
a kártérítés mértékéről.
(2) Az Országgyűlési Őrség által a hivatásos állomány tagjának részére kötött balesetbiztosítás alapján a károsult részére
a biztosító által kifizetett összeget a megítélt kár összegéből le kell vonni.
(3) A károsultat a megállapított kártérítési összeg után késedelmi kamat, valamint a jogi képviseletével felmerült költség is
megilleti.
140. § (1) Az eljáró szerv a kártérítési ügyben a kártérítésre kötelezésről vagy a kárigény elutasításáról határozatot hoz.
(2) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró szerv megnevezését, a károsult nevét, beosztását, lakóhelyét, az ügy számát, tárgyának és
ügyintézőjének megjelölését;
b) a rendelkező részben az eljáró szerv döntését, továbbá a jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatást;
c) az indoklásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, a kárigény
kielégítésének, illetve elutasításának okait, az esetleges méltánylást eredményező körülményeket, valamint
azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a határozatot meghozták;
d) a határozat meghozatalának helyét, idejét, a határozat aláírójának nevét, beosztását és az eljáró szerv
bélyegzőjének lenyomatát.
(3) A határozat közlésére, kijavítására és kiegészítésére a 122. és 123. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
141. § (1) A károsult a határozat ellen az annak közlésétől számított 30 napon belül nyújthatja be keresetét a bírósághoz.
Alperesként az Országgyűlési Őrséget kell megjelölni. Ha a károsult a keresetet az Országgyűlési Őrségnél terjesztette
elő, a fegyveres szerv köteles az iratokat 8 napon belül a bírósághoz továbbítani.
(2) A kereset benyújtásának a határozat végrehajtásra halasztó hatálya van.
142. § Elévülés szempontjából menthető oknak minősül általában az olyan körülmény, amely a károsultat tartósan
akadályozza igénye érvényesítésében, továbbá ha a sérült kárigény bejelentésre – bizonyítottan – felhívást nem
kapott.
143. § (1) Ha az Országgyűlési Őrség a károsult kárát megtérítette, a jogellenes károkozóval szemben a kártérítési eljárást le kell
folytatni, illetve a károkozóval – ha az a hivatásos állomány tagja – a kárt e rendelet szerint meg kell téríttetni.
(2) A 17. és 18. alcímben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv szabályai az irányadók.
19. A szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset, betegség kivizsgálásának szabályai
144. § Ezen alcím alkalmazásában:
a) alapellátó orvos: az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának gyógyító-megelőző és
foglalkozás-egészségügyi alapellátását végző orvos,
b) halálos foglalkozási megbetegedés: olyan, halálhoz vezető megbetegedés, ahol a halál oka a foglalkozási
megbetegedés, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség vagy annak szövődménye,
c) munkavédelmi hatóság: a munkavédelemről szóló törvényben meghatározott munkavédelmi hatóság,
d) munkavédelmi felügyelő: munkavédelmi feladatok ellátására foglalkoztatott, érettségivel és munkavédelmi
technikusi szakképesítéssel vagy felsőfokú munkavédelmi szakképzettséggel rendelkező személy,
e) szervezett tevékenység: a munkavédelemről szóló törvényben meghatározott szervezett munkavégzés, valamint
a rendkívüli munkavégzés és szolgálati feladat ellátása; a munkaidőn, szolgálati időn kívüli tevékenység akkor
tekinthető szervezettnek – tekintettel az f) pont fb) és fc) alpontjára –, amennyiben azt az Országgyűlési Őrség
parancsnoka vagy az általa megbízott vezető elrendeli, és azt a tevékenység meghatározásával, valamint az
időpont és az érintett személyek megjelölésével írásban rögzítik,
f) szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset: a munkavédelemről szóló törvényben meghatározott munkabaleseten
túl az a baleset, amely a hivatásos állomány tagját
fa) azonnali szolgálatba rendelés esetén a rendelkező szóbeli vagy írásbeli parancs vagy utasítás vételétől
számított időtől a szolgálatteljesítés helyére történő megérkezéséig, valamint onnan lakóhelyére menet
közben,
fb) kiképzési terv, napirend szerint előírt gyakorlati foglalkozásokon, a fizikai állóképesség fenntartásával
kapcsolatos szervezett sportfoglalkozásokon,
fc) az Országgyűlési Őrség tömegkapcsolatainak erősítése céljából az Országgyűlési Őrség által szervezett
sportversenyeken, speciális rendezvényeken, bemutatókon
érte. 145. § (1) A baleset, foglalkozási megbetegedés és szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség kivizsgálásának, minősítésének
általános szabályait a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet (a továbbiakban: MüM rendelet) előírásai szerint, az e rendeletben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A hivatásos állomány tagját ért baleset, betegség kivizsgálásáról az Országgyűlési Őrség parancsnoka gondoskodik.
(3) A hivatásos állomány tagja a szervezett munkavégzés során vagy azzal összefüggésben elszenvedett balesetét
haladéktalanul bejelenti a szervezett munkavégzést közvetlenül irányító szolgálati elöljárónak. A szolgálati elöljáró
a baleset bejelentésről haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlési Őrség parancsnokát.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja a bejelentési kötelezettségének balesete, vagy a személyét érintő más elháríthatatlan
akadály miatt nem tud eleget tenni, a bejelentési kötelezettség a sérült balesetet észlelő munkatársát terheli.
(5) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka – kivéve a (4) bekezdésben foglalt akadályoztatást – a bejelentési kötelezettség
teljesítését elmulasztóval szemben fegyelmi eljárást kezdeményez. A fegyelmi eljárást legkorábban a bejelentési
kötelezettség teljesítésének elmulasztásáról történő tudomásszerzést követő első munkanapon lehet
kezdeményezni. A baleset bejelentésének elmulasztása esetén a hivatásos állomány tagja köteles bizonyítani, hogy
a sérülés vagy más egészségkárosodás a szolgálat ellátásával összefüggő tevékenység következménye.
(6) A szolgálati kötelmekkel összefüggő súlyos baleset gyanúja esetén az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a munkavédelmi hatóság megérkezéséig gondoskodik a baleseti helyszínnek a baleset bekövetkezésekor fennálló
állapotban történő megőrzéséről. Ha a helyszín állapotának megőrzése további súlyos, életet, testi épséget
veszélyeztető helyzetet idézhet elő vagy jelentős anyagi kárral járhat, a veszélyeztető helyzet vagy az anyagi kár
bekövetkezését valószínűsítő állapot megszüntetésével egyidejűleg a baleseti helyszínről fényképet, videofelvételt
vagy egyéb, a baleset kivizsgálását elősegítő dokumentumot kell készíteni.
146. § (1) A hivatásos állomány tagját ért baleset, betegség kivizsgálásáért, a munkavédelmi felügyeletet ellátó szerv felé
történő bejelentéséért az Országgyűlési Őrség parancsnoka a felelős. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a munkavédelmi szabályzatban határozza meg a baleset, betegség kivizsgálásának szabályait, a baleset, betegség
kivizsgálásában részt vevő személyek körét.
(2) Minden munkaképtelenséggel járó szolgálati balesetet, betegséget ki kell vizsgálni és arról feljegyzést, jelentést vagy
kivizsgálási jegyzőkönyvet kell készíteni, amely része a baleseti dokumentációnak.
(3) A kivizsgálás során a sérültet, valamint a tanúkat a baleset, betegség körülményeivel kapcsolatban meg kell hallgatni
és arról jegyzőkönyvet kell felvenni, a további szükséges egészségügyi dokumentumokat – az adatvédelemre
vonatkozó szabályok figyelembe vétele mellett – az alapellátó orvostól kell beszerezni. A baleset kivizsgálásának
eredményeképpen keletkező dokumentációnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a baleset lefolyása a későbbiek
során bármikor rekonstruálható, a baleset oka feltárható, a baleset előidézőjének a felelőssége megállapítható legyen,
továbbá arra, hogy a hasonló balesetek elkerülése érdekében iránymutatást adjon.
(4) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka részére bejelentett vagy a tudomására jutott szolgálat- vagy
keresőképtelenséggel járó balesetről – amennyiben előreláthatóan szolgálati kötelmekkel, munkavégzéssel
összefüggő balesetre lehet következtetni – a bejelentés vagy a tudomásra jutás időpontjától számított 72 órán belül
intézkedik MüM rendeletben meghatározott baleseti jegyzőkönyv (a továbbiakban: baleseti jegyzőkönyv) felvételére.
A baleseti jegyzőkönyvet minden sérültről külön-külön, a kivizsgálás során megállapított adatok és tények alapján,
a baleset bejelentésének időpontjától számított 30 napon belül kell elkészíteni a MüM rendeletben meghatározott
kitöltési útmutató szerint. A baleseti jegyzőkönyvet 3 példányban kell kitölteni és egy-egy példányát a sérült – halál
esetén a hozzátartozó –, valamint a társadalombiztosítási kifizetőhely, annak hiányában a területileg illetékes
egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv részére kell eljuttatni. A baleseti jegyzőkönyv egy példánya az
Országgyűlési Őrség parancsnokánál marad.
(5) Ha a hivatásos állomány tagját a baleset során nem az alapellátó orvos részesítette ellátásban, a szolgálati elöljáró
intézkedik arra, hogy a sérült a keresőképtelenségéről, szolgálatképtelenségéről szóló igazolást, valamint a sérülése
ellátásával kapcsolatos egészségügyi dokumentációt – a baleset szolgálati kötelmekkel való összefüggésének
megállapítása céljából – az illetékes alapellátó orvos részére küldje meg.
(6) A baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggését az alapellátó orvos véleményezi. Az alapellátó orvos
a véleményében rögzíti a sérülés, betegség jellegét, a gyógyulás várható tartamát és állást foglal arról, hogy a sérült,
beteg sérülése vagy betegsége a balesettel, valamint a szolgálat ellátásával ok-okozati összefüggésben keletkezett-e.
Az orvosi véleményt a baleset, betegség minősítéséhez szükséges intézkedések megtétele érdekében a baleseti
jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
147. § (1) A bekövetkezett balesetet, betegséget a kivizsgálás során feltárt adatok alapján és az orvosi vélemény
figyelembevételével az Országgyűlési Őrség parancsnoka a baleseti jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15 napon
belül határozatban minősíti szolgálati kötelmekkel összefüggőnek vagy nem összefüggőnek, míg a betegséget
foglalkozási vagy nem foglalkozási megbetegedésnek. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a határozatát 5 napon
belül közli a sérülttel és megküldi az alapellátást végző orvosnak.
(2) A határozat rendelkező része a sérült személyére és szolgálati helyére, a baleset helyére és idejére vonatkozó
adatokon, továbbá az Országgyűlési Őrség parancsnokának a baleset minősítésére vonatkozó döntésén kívül
a jogorvoslati felhívást is tartalmazza. Az indokolásban meg kell határozni azokat a körülményeket és jogszabályokat,
amelyek a baleset bekövetkezése és a hivatásos szolgálat ellátása közötti összefüggést alátámasztják vagy kizárják,
a bekövetkezett sérülést és – ha a szolgálattal összefüggő jelleg megállapítható – a sérült közrehatását.
(3) A baleset, foglalkozási megbetegedés vagy fokozott expozíciós esetek szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegűvé
minősítésére irányuló eljárásban vizsgálni kell a baleset bekövetkeztében közreható körülményeket, meg kell
állapítani, hogy azért kit és milyen mértékben terhel felelősség. Amennyiben ilyen összefüggés kimutatható,
intézkedni kell a fegyelmi vagy büntetőeljárás megindítására, továbbá a hasonló balesetek elkerülését célzó
intézkedések megtételére. A vizsgálatba be kell vonni az érintett szerv munkavédelmi feladatait ellátó szakembert is.
(4) A határozat elkészítésénél figyelemmel kell lenni a vonatkozó jogszabályokban meghatározott alaki és tartalmi
követelményekre. A szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset, betegség esetén, ha maradandó károsodás
vélelmezhető, az alapellátást végző orvos köteles a balesetet szenvedett személyt a területileg illetékes Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivatal elé rendelni az egészségkárosodás mértékének megállapítása érdekében.
(5) Amennyiben a balesettel kapcsolatban a sérültnek kára keletkezett, úgy az Országgyűlési Őrség parancsnoka
a károkozásról való tudomásszerzését követő 15 napon belül, de legkésőbb a baleset minősítését közlő határozat
átadásával egyidejűleg köteles felhívni a károsultat kárigénye előterjesztésére. A felhívás tájékoztatást tartalmaz arról,
hogy milyen jogcímen igényelhető kártérítés, és a kártérítési igényt kihez lehet benyújtani.
148. § (1) A szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetekről – a felmentési nappal nem járókról is – nyilvántartást kell vezetni.
A balesetet szenvedettel kapcsolatban a nyilvántartás a MüM rendelet 5. §-ában meghatározott adatokat tartalmazza.
A nyilvántartást „Baleseti naplóban” kell vezetni. A felmentési nappal nem járó balesetek esetében a nyilvántartást ki
kell egészíteni az Országgyűlési Őrség parancsnokának nyilatkozatával arról, hogy a balesetet szolgálati kötelmekkel
összefüggőnek elismeri-e vagy sem, továbbá a sérült részéről azzal, hogy az Országgyűlési Őrség parancsnokának
nyilatkozatával egyetért-e vagy sem.
(2) A nem szolgálati baleset kategóriába tartozó balesetekkel kapcsolatban meghallgatási jegyzőkönyvben kell
nyilatkoztatni a sérültet a baleset körülményeiről.
(3) Vezénylés vagy berendelés esetén a sérült munkáját, szolgálatát irányító szerv az Országgyűlési Őrség egyidejű
értesítése mellett köteles a balesetet bejelenteni, kivizsgálni és a minősítésre az arra jogosult Országgyűlési Őrség
parancsnoka felé javaslatot tenni.
(4) A munkavédelemről szóló törvény és az Országgyűlési Őrség belső normái által meghatározott rendkívüli
munkavédelmi eseményeket, valamint a súlyos munkabaleset kategóriába tartozó baleseteket haladéktalanul be kell
jelenteni a munkavédelmi felügyeletet ellátó szervnek, lehetővé téve ezzel, hogy a baleset kivizsgálásában részt
tudjon venni a munkavédelmi főfelügyelő, valamint az érintett szerv munkavédelmi felügyelője.
(5) A munkavédelmi felügyelő a halálos kimenetelű balesetekről és a súlyos munkabalesetekről soron kívül tájékoztatja az
ügyeleti feladatokat ellátó személyen keresztül az Országgyűlési Őrség parancsnokát, majd a kivizsgálást követően
ismételten tájékoztatja az Országgyűlési Őrség parancsnokát.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott tájékoztatás tartalmazza a balesetet szenvedett személyi adatait, az esemény
helyét, időpontját és rövid ismertetését, valamint a baleset kivizsgálásával kapcsolatos főbb megállapításokat.
149. § (1) Az éves baleseti statisztikával kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettséget az Országgyűlési Őrség parancsnoka
határozza meg. A baleseteknek az éves jelentés részét képező statisztikai összesítését a munkavédelmi felügyelő
készíti el, és a tárgyévet követő március 1-ig a szolgálati út betartásával terjeszti fel az Országgyűlés Hivatalának
főigazgatója részére.
(2) Az éves baleseti statisztikában állománycsoportonként kell értékelni a balesetek és a felmentési napok számát,
összesített formában a balesetek okait, a keletkezett sérüléseket és a baleset bekövetkezésekor a sérült tevékenységét,
valamint a baleset bekövetkezésében szerepet játszó eszközöket, anyagokat.
150. § (1) Az alapellátó orvos az általa észlelt vagy tudomására jutott foglalkozási megbetegedést, szolgálati kötelmekkel
összefüggő betegséget, foglalkozási eredetű heveny vagy idült mérgezést, valamint a külön jogszabályban
meghatározott vegyi anyagok, továbbá zaj okozta fokozott expozíciós esetet a munkavédelmi hatósághoz bejelenti.
A munkavédelmi hatóság a bejelentést kivizsgálja és elfogadása esetén nyilvántartásba veszi és erről a bejelentőt
3 napon belül értesíti.
(2) A bejelentést
a) a szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség kórisméjét vagy annak gyanúját megállapító alapellátó orvos
a diagnózis felállítását követő 24 órán belül,
b) halálos kimenetelű vagy ugyanazon a munkahelyen 5 vagy több munkavállalót érintő azonos, egy időben
kialakult heveny (a továbbiakban: tömeges) foglalkozási megbetegedés esetén az elsőként észlelő orvos szóban
azonnal és írásban legkésőbb 24 órán belül,
c) fokozott expozíció esetén az érintett személyt vizsgálatra beküldő alapellátó orvos a lelet kézhezvételétől
számított 24 órán belül,
teszi meg.
(3) A bejelentést meg kell ismételni, ha a korábban keresőképesként bejelentett személy keresőképtelenné vált.
(4) A munkavédelmi hatóság a bejelentett foglalkozási megbetegedésekkel, fokozott expozíciós esetekkel kapcsolatos
vizsgálati lapokat, jegyzőkönyveket a következők szerint csoportosítva tartja nyilván:
a) bejelentés dátuma,
b) diagnózis,
c) halálos vagy tömeges foglalkozási megbetegedés,
d) keresőképtelenséggel járó foglalkozási megbetegedés,
e) keresőképtelenséggel nem járó foglalkozási megbetegedés,
f) fokozott expozíció, valamint
g) kiváltó ok, munkakörülmény, rendelkezésre álló higiénés adat.
(5) A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanújával kapcsolatos bejelentéseket 5 munkanapon belül
továbbítja a Kormány által kijelölt munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv részére.
(6) A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanújával kapcsolatos bejelentésről minden esetben
5 munkanapon belül írásban tájékoztatja az Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját.
151. § (1) Foglalkozási megbetegedés gyanúja esetén az alapellátó orvos a hivatásos állomány tagját további vizsgálatok
végzésére beutalhatja a munkáltató telephelye szerint illetékes foglalkozás-egészségügyi szakellátó helyre vagy
a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervhez.
(2) Ha a munkahelyen halálos kimenetelű vagy tömeges foglalkozási megbetegedés fordult elő, az Országgyűlési Őrség
parancsnoka – az észlelő orvos bejelentési kötelezettségétől függetlenül – azonnal értesíti a munkavédelmi
felügyelőt, aki haladéktalanul értesíti az Országgyűlési Őrség ügyeletesét.
(3) A bekövetkezett foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek kivizsgálása a munkavédelmi hatóság
feladata. A kivizsgálásba az Országgyűlési Őrség munkavédelmi felügyelőjét, az illetékes alapellátó orvost és az
Országgyűlési Őrség parancsnokát vagy annak képviselőjét is be kell vonni. A vizsgálat során a megbetegedés és az
expozíció okainak feltárása érdekében más hatóság vagy intézmény is megkereshető. A foglalkozási megbetegedés,
valamint a fokozott expozíció körülményeinek vizsgálatáról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek egy-egy másolati
példányát a vizsgálatban részt vevőknek át kell adni.
(4) A kivizsgálás vezetője a vizsgálati lapot hat példányban állítja ki, egy példányát a munkavédelmi hatóság részére
megőrzi, egy példányát a bejelentőlappal együtt a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv részére
továbbítja. A kivizsgálás vezetője a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv szakvéleményének
kézhezvétele után a vizsgálati lap egy-egy példányát
a) az Országgyűlési Őrség parancsnokának,
b) a hivatásos állomány tagjának, halált okozó foglalkozási megbetegedés esetén a hozzátartozónak,
c) a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosának, valamint
d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, a társadalombiztosítási kifizetőhely, annak hiányában az illetékes
egészségbiztosítási szakigazgatási szerv részére, társadalombiztosítási azonosító jellel ellátva és
a bejelentőlappal, valamint a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv tájékoztatásával együtt
megküldi.
(5) Halálos kimenetelű vagy tömeges foglalkozási megbetegedés kivizsgálásába a munkavédelmi hatóság bevonja
a) növényvédő szer vagy termésnövelő anyag okozta megbetegedés esetén a megyei kormányhivatal növény- és
talajvédelmi igazgatóságát,
b) a biológiai kóroki tényező okozta megbetegedés esetén a területileg illetékes népegészségügyi szakigazgatási
szervet, továbbá
c) élelmiszer eredetű vagy állatról emberre terjedő fertőzés okozta megbetegedés esetén a megyei kormányhivatal
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát.
(6) A foglalkozási megbetegedés, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség és fokozott expozíció szolgálattal,
munkavégzéssel összefüggő jellegének megállapításához, minősítéséhez minden esetben a munkahigiénés és
foglalkozás-egészségügyi szerv szakvéleménye, valamint az illetékes I. fokú Felülvizsgáló Orvosi Bizottság
(a továbbiakban: FÜV Bizottság) véleménye szükséges. A szakvélemények beszerzéséről az állományilletékes
parancsnok gondoskodik.
(7) A munkavédelmi hatóság és az alapellátó orvos által elkészített és összeállított megbetegedési dokumentáció,
továbbá a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv és a FÜV Bizottság véleménye alapján, a foglalkozási
megbetegedés, valamint a fokozott expozíciós esetek szolgálattal, munkavégzéssel összefüggő minősítését az
Országgyűlési Őrség parancsnoka a szakvélemények mérlegelésével végzi el. Az Országgyűlési Őrség parancsnoka
értesíti a társadalombiztosítási kifizetőhelyet, annak hiányában a területileg illetékes egészségbiztosítási
szakigazgatási szervet.
152. § A hivatásos állomány tagja a külföldi kiküldetés, szolgálati út vagy külszolgálat során elszenvedett, szolgálati
kötelmekkel összefüggő baleset bejelentési kötelezettségét – amennyiben a kiküldő szerv elérésére más lehetőség
nincs – a magyar külképviseleti szervek útján köteles teljesíteni.
20. Záró rendelkezések 153. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 155. §, a 157. § (2) és (7) bekezdése, a 158. §, a 159. § j), l) és q) pontja, valamint a 6. melléklet 2013. március 1-jén lép
hatályba. 154. § Az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról,
közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség
megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM–ÖM–PTNM rendelet
(a továbbiakban: ER.) 3. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya vonatkozásában az egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatokat
a (2) bekezdésben meghatározottak szerint a rendőrség vonatkozásában jóváhagyott szakmai protokoll szerint kell
elvégezni. Az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya vonatkozásában a (6) bekezdésben meghatározott
másodfokú vizsgálatot – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés ellenében, a miniszter által az ORFK
állományából kijelölt orvosok és pszichológusok végzik.”
155. § Az ER. „Az egyes alkalmassági vizsgálatok” címet megelőzően a következő 15–17/A. §-sal és az azt megelőző alcímmel
egészül ki:
„Fizikai alkalmassági vizsgálat és fizikai alkalmassági minősítések az Országgyűlési Őrségnél
15. § (1) Az Országgyűlési Őrségnél fizikai alkalmasság megállapítása céljából 56 éves életkor alatt fizikai (erőnléti)
állapotfelmérésen kell részt venni. Az Országgyűlési Őrség – alkalmassági vizsgálatot kérő – személyügyi szerve
a fizikai alkalmasság elbírálása szempontjából a vizsgálaton résztvevőket életkor alapján 4 korcsoportba sorolja
a következők szerint:
a) I. korcsoport: 33 éves korig,
b) II. korcsoport: 34–41 éves kor között,
c) III. korcsoport: 42–49 éves kor között,
d) IV. korcsoport: 50–55 éves kor között.
(2) Az (1) bekezdés szerinti besorolás alapja a tárgyévben betöltött életkor.
(3) A külszolgálatra jelentkezőknél az I. korcsoportra vonatkozó követelményeket kell érvényesíteni.
(4) Az I–III. korcsoport fizikai alkalmassági vizsgálatának szabályait a 16. és 16/A. §, a IV. korcsoport fizikai alkalmassági
vizsgálatának szabályait a 17. § határozza meg.
(5) Az Országgyűlési Őrség parancsnokának mérlegelése alapján a hivatásos állomány azon tagja, aki valamely
országos sportbajnokságon 1–5. helyen végez,
a) a tárgyévi időszakos fizikai alkalmassági vizsgálat teljesítése alól mentesül, vagy
b) a tárgyévi időszakos fizikai alkalmassági vizsgálat értékelésébe beszámítható, a 10. mellékletben meghatározott
mértékű többletpontot szerez.
16. § (1) A fizikai alkalmasság vizsgálatára szolgáló mozgásformák az I–III. korcsoportban a következők:
a) kötelezően végrehajtandó mozgásformák:
aa) hanyattfekvésből felülés,
ab) síkfutás;
b) saját testsúllyal végrehajtandó mozgásformák:
ba) mellső fekvőtámaszban karhajlítás-nyújtás,
bb) húzódzkodás függésből,
bc) lábemelés függésből fej fölé,
bd) súlypontemelkedés,
be) négyütemű fekvőtámasz;
c) nem saját testsúllyal végrehajtandó mozgásformák:
ca) lendítés kettlebell súlyzóval,
cb) fekvenyomás súllyal,
cc) guggolás súllyal,
cd) ládacipelés,
ce) döntött törzsű evezés súllyal.
(2) A fizikai alkalmassági vizsgálaton az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott mozgásformákat a vizsgálaton részt
vevő személynek végre kell hajtani. A kötelező mozgásformák „Megfelelő” értékelése esetén a vizsgálaton részt vevő
személy az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott mozgásformák közül 2-2 választott mozgásformát hajt
végre. A III. és IV. kategóriához kötött beosztást betöltők az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott
mozgásformák közül 4 tetszőlegesen választott mozgásformát hajtanak végre. Amennyiben a kötelezően
végrehajtandó mozgásformák teljesítését követően, vagy valamely választott mozgásforma végrehajtását követően
a vizsgálaton részt vevő legalább a „Fizikailag alkalmas” minősítéshez szükséges pontszámot elérte, a fizikai
alkalmassági vizsgálatot a még hátralévő mozgásformák teljesítése nélkül befejezheti.
(3) A kötelezően végrehajtandó mozgásforma „Megfelelőre” vagy „Nem megfelelőre” értékelhető. A vizsgálaton részt
vevő
a) a hanyattfekvésből felülést
aa) „Megfelelőre” hajtja végre, ha a gyakorlatra előírt időtartamon belül a mozgásformát folyamatosan ismétli,
függetlenül a végrehajtott felülések mennyiségétől,
ab) „Nem megfelelőre” hajtja végre, ha a mozgásforma ismétlése nem folyamatos,
b) a síkfutást,
ba) „Megfelelőre” hajtja végre, ha a gyakorlatra előírt időtartamon belül a futómozgást folyamatosan hajtja végre
– a III. és IV. kategóriához kötött beosztást betöltők esetében a futómozgás legfeljebb 20 másodpercre
megszakítható –, függetlenül a teljesített távtól,
bb) „Nem megfelelőre” hajtja végre, ha a mozgásforma végrehajtása nem folyamatos.
(4) A kötelezően végrehajtandó mozgásformák végrehajtásakor a vizsgálaton részt vevő többletpontot szerezhet.
(5) A választott mozgásformák végrehajtásakor a vizsgálaton részt vevő teljesítménye alapján az egyes gyakorlatok
végrehajtását a testnevelési vagy sportszakmai szakképesítéssel rendelkező munkatárs pontokkal értékeli.
(6) Az egyes mozgásformák leírását, a kötelezően végrehajtandó mozgásformák esetében adható többletpontokat és
a választott mozgásformák pontértékének meghatározását a 10. melléklet tartalmazza.
(7) Ha a vizsgálaton részt vevő személy az egyes mozgásformák végrehajtása során elért eredményére figyelemmel
kéri, a kérdéses mozgásformát az adott fizikai alkalmassági vizsgálat során megismételheti.
(8) A fizikai alkalmassági vizsgálaton elért összpontszám (a továbbiakban: összpontszám) a következő értékek
összege:
a) a kötelező mozgásformák végrehajtásakor szerzett többletpontok,
b) a választott mozgásformák végrehajtásakor szerzett pontok,
c) a 15. § (5) bekezdés b) pontja alapján szerzett többletpontok.
(9) Amennyiben a (8) bekezdésben meghatározott pontértékek között tört számok is szerepelnek, azokat kerekítés
nélkül kell összeadni. Amennyiben az összeadást követően tört szám keletkezik, az összpontszámot felfelé kerekítve,
egész számban kell megállapítani.
16/A. § (1) A fizikai alkalmassági vizsgálat alapján az I–III. korcsoportban a minősítés lehet:
a) „Fizikailag kiválóan alkalmas”,
b) „Fizikailag alkalmas”,
c) „Fizikailag alkalmatlan”.
(2) „Fizikailag kiválóan alkalmas” minősítést kell megállapítani, ha
a) a vizsgálaton részt vevő személy mindkét kötelezően végrehajtandó mozgásformát „Megfelelőre” teljesítette, és
b) az összpontszám alapján az (5) bekezdésben meghatározottak szerint „Kiváló” értékelést kap.
(3) „Fizikailag alkalmas” minősítést kell megállapítani, ha
a) a vizsgálaton részt vevő személy mindkét kötelezően végrehajtandó mozgásformát „Megfelelőre” teljesítette, és
b) az összpontszám alapján az (5) bekezdésben meghatározottak szerint „Megfelelő” értékelést kap.
(4) „Fizikailag alkalmatlan” minősítést kell megállapítani, ha
a) a vizsgálaton részt vevő személy a kötelező mozgásformák valamelyikét „Nem megfelelőre” teljesítette, vagy
b) az összpontszám alapján az (5) bekezdésben meghatározottak szerint „Nem megfelelő” értékelést kap.
(5) Az összpontszám alapján a fizikai alkalmassági vizsgálat értékelése korcsoportonként történik a következők
szerint:
a) I. korcsoport:
aa) 120 pontot meghaladó eredmény esetén „Kiváló”,
ab) 50–119 pont esetén „Megfelelő”,
ac) 0–49 pont esetén „Nem megfelelő”,
b) II. korcsoport:
ba) 110 pontot meghaladó eredmény esetén „Kiváló”,
bb) 45–109 pont esetén „Megfelelő”,
bc) 0–44 pont esetén „Nem megfelelő”,
c) III. korcsoport:
ca) 100 pontot meghaladó eredmény esetén „Kiváló”,
cb) 40–99 pont esetén „Megfelelő”,
cc) 0–39 pont esetén „Nem megfelelő”.
17. § (1) A fizikai alkalmasság vizsgálatára szolgáló mozgásformák az IV. korcsoportban a következők:
a) mellső fekvőtámaszban karhajlítás-nyújtás,
b) hanyattfekvésből felülés,
c) síkfutás.
(2) A fizikai alkalmassági vizsgálaton a vizsgálaton részt vevő személy az (1) bekezdésben meghatározott
mozgásformákat hajtja végre.
(3) A fizikai alkalmassági vizsgálat alapján a IV. korcsoportban a minősítés lehet:
a) „Fizikailag alkalmas”,
b) „Fizikailag alkalmatlan”.
(3) „Fizikailag alkalmas” minősítést kell megállapítani, ha a vizsgálaton részt vevő személy mindhárom mozgásforma
végrehajtására „Megfelelő” értékelést kap.
(4) „Fizikailag alkalmatlan” minősítést kell megállapítani, ha a vizsgálaton részt vevő személy legalább egy
mozgásforma végrehajtására „Nem megfelelő” értékelést kap.
(5) Az egyes mozgásformák leírását a 10. melléklet tartalmazza.
17/A. § A fizikai alkalmassági vizsgálat minősítését az 5. melléklet 2. függeléke szerinti nyomtatványra kell rávezetni.”
156. § Az ER. „Az egyes alkalmassági vizsgálatok” címet megelőzően a következő 18. §-sal és az azt megelőző alcímmel
egészül ki:
„Alkalmassági kategóriába sorolás az Országgyűlési Őrségnél
18. § (1) Az Országgyűlési Őrség személyügyi szerve az egészségi, pszichológiai és fizikai alkalmassági vizsgálaton
részt vevőket a szolgálati beosztásuknak megfelelően a 7. mellékletben meghatározott alkalmassági kategóriába
sorolja.”
157. § (1) Az ER. 23. § (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A hivatásos állomány tagja időszakos egészségi és pszichikai alkalmassági vizsgálatát másodfokon)
„d) az Országgyűlési Őrségnél – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés ellenében az ORFK”
(végzi.)
(2) Az ER. 24. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya esetében az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően a fizikai
alkalmassági vizsgálattól az alapellátó orvos által kiállított orvosi igazolás alapján távolmaradónak a fizikai
alkalmassági vizsgálatot az egészségügyi ok megszűnését követő 3 hónapon belül kell végrehajtani.”
(3) Az ER 28. § (4) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Az első és másodfokú egészségi, illetve a pszichikai alkalmassági vizsgálatot)
„c) az Országgyűlési Őrségnél – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés ellenében az ORFK”
(végzi.)
(4) Az ER. 34. § (4) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A közlekedéspszichológiai vizsgálatot)
„d) az Országgyűlési Őrség esetében első és másodfokon – a rendőrséggel kötött megállapodás alapján –, térítés
ellenében az ORFK”
(végzi.)
(5) Az ER. a következő 57. §-sal egészül ki:
„57. § A 2013. január 1. napjával az Országgyűlési Őrség hivatásos állományába más fegyveres szervtől vagy a Magyar
Honvédség állományából áthelyezésre kerülők esetében nem kell elvégezni a 4. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint
a 26. §-ban meghatározott áthelyezés előtti alkalmassági vizsgálatot. Ezen személyek vonatkozásában az egészségi és
fizikai alkalmasságot a 2012. évben elvégzett időszakos egészségi és fizikai alkalmassági vizsgálat eredménye,
a pszichikai alkalmasságot a 2011. vagy a 2012. évben elvégzett időszakos pszichikai alkalmassági vizsgálat eredménye
alapján kell megállapítani. A 2013. január 1. napjával áthelyezésre kerülő állomány 2013. évben 50–55. életévet betöltő
tagjának fizikai alkalmasságát az áthelyezést megelőzően vizsgálni nem kell.”
(6) Az ER. 7. melléklete az 5. mellékletben szereplő 5. függelékkel egészül ki.
(7) Az ER. a 6. mellékletben szereplő 10. melléklettel egészül ki.
158. § Az ER. 57. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„57. § Az 1. mellékletben az Országgyűlési Őrségnél az objektumvédelmi feladatok ellátására rendszeresített
szolgálati beosztások esetében megkövetelt testmagasságra vonatkozó követelményt a 2013. március 1-jét követően
az Országgyűlési Őrség hivatásos állományába jelentkezők vonatkozásában kell alkalmazni.”
159. § Az ER.
a) 1. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában a „hivatásos katasztrófavédelmi szerv” szövegrész helyébe a „hivatásos
katasztrófavédelmi szerv, az Országgyűlési Őrség”,
b) 1. § (1) bekezdés d) pontjában az „az aa) pontban meghatározott szervek” szövegrész helyébe az „az
Országgyűlési Őrség kivételével az aa) pontban meghatározott szervek”,
c) 1. § (2) bekezdés a) pontjában az „a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe az „az Országgyűlési Őrség
kivételével a rendvédelmi szervek”,
d) 1. § (2) bekezdés b) pontjában a „szolgálati járandóságra jogosultakra.” szövegrész helyébe a „szolgálati
járandóságra jogosultakra, az Országgyűlési Őrség esetében a hivatásos állományból nyugállományba
helyezettekre.”,
e) 2. § a) pontjában a „foglalkoztatási jogviszonyban állók” szövegrész helyébe a „foglalkoztatási jogviszonyban
állók, az Országgyűlési Őrségnél közszolgálati jogviszonyban és munkajogviszonyban állók kivételével,”,
f) 2. § b) pontjában a „valamint az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója,” szövegrész helyébe
„az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója, valamint az Országgyűlési Őrség parancsnoka,”
g) 2. § c) pontjában az „illetékes orvosa,” szövegrész helyébe az „illetékes orvosa; az Országgyűlési Őrség
vonatkozásában a rendőrséggel kötött megállapodás alapján a rendőrség illetékes orvosa,
h) 2. § d) pontjában az „illetékes pszichológusa,” szövegrész helyébe az „illetékes pszichológusa; az Országgyűlési
Őrség vonatkozásában a rendőrséggel kötött megállapodás alapján a rendőrség illetékes pszichológusa,”
i) 2. § e) pontjában a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az
Országgyűlési Őrség”,
j) 11. § (1) bekezdésében az „A fizikai alkalmasság megállapítása céljából” szövegrész helyébe „Az Országgyűlési
Őrséget kivéve a rendvédelmi szerveknél a 11–14. §-ban meghatározottak szerint a fizikai alkalmasság
megállapítása céljából”,
k) 19. § (5) bekezdésében az „a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél” szövegrész helyébe az „a hivatásos
katasztrófavédelmi szervnél, az Országgyűlési Őrségnél”,
l) 24. § (1) bekezdésében az „50 év alatti” szövegrész helyébe az „50 év alatti – az Országgyűlési Őrség állománya
esetében 56 év alatti – ”,
m) 26. § (5) bekezdésében a „hivatásos katasztrófavédelmi szerv” szövegrész helyébe a „hivatásos katasztrófavédelmi
szerv, az Országgyűlési Őrség”,
n) 27. § (4) bekezdés a) pontjában a „hivatásos katasztrófavédelmi szervnél” szövegrész helyébe a „hivatásos
katasztrófavédelmi szervnél, az Országgyűlési Őrségnél”,
o) 44. § (2) bekezdésében az „a rendvédelmi szerveket” szövegrész helyébe az „– az Országgyűlési Őrséget kivéve –
a rendvédelmi szerveket”,
p) 44. § (3) bekezdésében az „A rendvédelmi szerveket” szövegrész helyébe „Az Országgyűlési Őrség kivételével
a rendvédelmi szerveket”,
q) 1. melléklet „Fejlődési rendellenességek (173–188)” alcímében a
„Lehetségesek olyan szakmai területek, ahol speciális feladatokat kell ellátni, és a testmagasság meghatározó
lehet. Ennek érdekében az említett értékektől eltérés lehetséges.” szövegrész helyébe a „Lehetségesek olyan
szakmai területek, ahol speciális feladatokat kell ellátni, és a testmagasság meghatározó lehet. Ennek érdekében
az említett értékektől eltérés lehetséges.
Az Országgyűlési Őrségnél az objektumvédelmi feladatok ellátására rendszeresített szolgálati beosztások
esetében az egészségi alkalmassági vizsgálatoknál férfiak esetében minimum 180 cm, nők esetében minimum
170 cm testmagasság a megkövetelt.”
szöveg lép. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter