text:
307/2006. (XII. 23.) Korm. rendelete az Oktatási Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
40. § (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva,
valamint a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
94. § (3) bekezdés m) pontjában, továbbá a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi
C. törvény 67. § (1) bekezdésében, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 153. § (1) bekezdés 18. pontjában és (5) bekezdés a) és b) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
Az Oktatási Hivatal jogállása 1. § (1) A Kormány – a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvényben (a továbbiakban: Kt.), a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvényben (a továbbiakban: Ftv.), valamint a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvényben meghatározott feladatok ellátására – Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) elnevezéssel központi államigazgatási szervet hoz létre.
(2) A Hivatal a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2006. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Kszt.)
szerinti, önállóan gazdálkodó, az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság szempontjából teljes jogkörrel rendelkező központi hivatal, amely feladatait országos illetékességgel látja el.
(3) A Hivatalt elnök vezeti. (4) A Hivatal székhelye Budapest.
(5) A Hivatal költségvetése az Oktatási és Kulturális
Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) fejezetén
belül elkülönítetten szerepel.
(6) A Hivatalnak az államháztartásról szóló törvény szerinti felügyeleti szerve a Minisztérium.
A Hivatal szervezete, felügyelete 2. § (1) A Hivatal irányítását az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el a Kszt. 2. és
74. §-aiban foglaltaknak megfelelően.
(2) A miniszter a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.), illetőleg Kt. hatálya alá tartozó ügyekben hozott döntéseknél gyakorolja a felettes
szerv részére meghatározott jogosítványokat.
3. § (1) A Hivatal központi szervből és jogalanyisággal nem
rendelkező regionális szervezeti egységekből áll. A Hivatal elnöke közvetlenül vezeti a központi szervet.
(2) A Hivatal regionális szervezeti egységeinek körét,
székhelyüket és illetékességi területüket e rendelet 1. számú melléklete határozza meg.
4. § (1) Az elnök felelős a Hivatal szakszerű, törvényes és
gazdaságos működéséért.
(2) A Hivatal elnöke – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – gyakorolja a Hivatalban foglalkoztatottak feletti munkáltatói jogokat. A munkáltatói jogok gyakorlása
– a kinevezés és a felmentés kivételével – a szervezeti és
működési szabályzat szerint más vezető beosztású alkalmazottra átruházható.
(3) A Hivatal működésére, belső és külső kapcsolataira
vonatkozó rendelkezéseket a szervezeti és működési szabályzat határozza meg. A Hivatal feladatait éves munkaterv alapján végzi. Az éves munkatervet az elnök adja ki.
A Hivatal közoktatással kapcsolatos feladatai 5. § (1) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
a) a Kt. 95/A. §-a (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feladatkörében
aa) a miniszter intézkedésének megfelelően országos,
térségi, megyei, fővárosi szintű szakmai ellenőrzést,
mérést, értékelést szervez,
ab) előkészíti és lebonyolítja az országos tanulói teljesítményméréseket és a nemzetközi közoktatási tárgyú
méréseket, vizsgálatokat,
ac) feldolgozza és nyilvántartja az ellenőrzések, értékelések eredményeit, és beszámol azokról a miniszternek,
az eredményeket a fenntartónak megküldi;
b) a Kt. 107. §-a alapján a fenntartó, a közoktatási
intézmény, a települési kisebbségi önkormányzat, továbbá
az országos kisebbségi önkormányzat megrendelésére
– a megrendelő költségére – megyei, fővárosi, települési,
intézményi szintű szakmai ellenőrzést végez;
c) az országos mérés, értékelés eredményét az Oktatási
Közlönyben és a Hivatal honlapján közzéteszi, és a mérés,
értékelés során szerzett intézményi szintű adatokat – a további feldolgozhatóság céljából – hozzáférhetővé teszi;
d) az országos mérési, értékelési feladatkörében ellátja
a Kt. 99. § (7) bekezdésében meghatározott feladatokat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott – a nemzeti és
etnikai kisebbségeket érintő – feladatok ellátása során
a Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
együttműködik az Országos Kisebbségi Bizottsággal.
(3) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként a miniszter intézkedésének megfelelően a nevelésioktatási intézményekben szakmai ellenőrzést szervez,
pedagógiai-szakmai mérést, értékelést, elemzést készít,
amennyiben a fenntartó a Minisztérium felkérésére ezeket
nem végezte el.
6. § A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
a Kt. 95/A. §-a (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott feladatkörében kezdeményezi
a) az érettségi vizsga megszervezésével összefüggő
miniszteri intézkedés megtételét, ha annak elmaradása
miatt országos szinten veszélybe kerülhet az érettségi vizsga jogszabályok szerinti lebonyolítása;
b) a vizsgaszabályzatban, illetve a tanév rendjében foglaltaktól való eltérést, ha arra az érettségi vizsga megszervezése vagy a rendkívüli szünet elrendelése miatt, a tanév
megszervezése érdekében szükség van;
c) az érettségi vizsga, illetve – a szakképesítésért felelős miniszter egyetértésével – a szakmai vizsga megszervezési jogának megvonását, az érettségi bizonyítvány,
illetve a szakmai vizsgáról kiállított bizonyítvány érvénytelenné nyilvánítását, a vizsgán elért eredmény megsemmisítését, ha bebizonyosodik, hogy az iskola a vizsgát jogellenesen szervezte meg, illetve a bizonyítványt jogellenesen állította ki.
7. § A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
a Kt. 95/A. §-a (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott feladatkörében továbbá
a) az érettségi vizsga vizsgaszabályzatában meghatározottak szerint elkészítteti
aa) a központi vizsgakövetelményekre épülő vizsgatárgyak központi írásbeli feladatlapjait, és azokat – a körzetközponti jegyzők közreműködésével – átadja a vizsgabizottságot működtető közoktatási intézmény megbízottjának,
ab) a központi vizsgakövetelményekre épülő vizsgatárgyak emelt szintű szóbeli tételeit, és átadja azokat a tantárgyi bizottság elnökének;
b) ellátja a vizsgatantárgyak akkreditálásával összefüggő feladatokat; c) megbízza az érettségi vizsga vizsgabizottságának elnökét, és ellenőrzi a vizsgabizottság tevékenységét;
d) másodfokon elbírálja a vizsgabizottság döntése ellen
benyújtott törvényességi kérelmet;
e) működteti a tanulmányok alatti vizsgáztatás céljából
a független vizsgabizottságot;
f) a Kt. 131. § (6) bekezdése szerint közreműködik a
kerettanterv jóváhagyása céljából indított eljárásban;
g) előkészíti és szervezi a középfokú beiskolázás központi írásbeli felvételi vizsgáit;
h) ellátja a Minisztérium által meghirdetett és finanszírozott országos tanulmányi versenyek előkészítésével,
szervezésével összefüggő feladatokat.
8. § A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként a
Kt. 95/A. §-a (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott feladatkörében
a) dönt az Országos szakértői névjegyzékbe, illetve az
Országos vizsgáztatási névjegyzékbe történő felvétellel
kapcsolatosan benyújtott kérelmekről, a névjegyzékből
történő törlésről, illetve a névjegyzékben való nyilvántartás meghosszabbításáról;
b) ellátja a vizsgaelnöki tevékenység szakmai irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, és indokolt esetben a vizsgaelnököt törli a nyilvántartásból;
c) gondozza – a Kt. előírásainak megfelelően – az
Országos szakértői névjegyzéket és az Országos vizsgáztatási névjegyzéket, gondoskodik az egységes névjegyzékek összeállításáról és az Oktatási Közlönyben történő
közzétételéről;
d) a közoktatási intézmény vagy a fenntartó megkeresésére – az Országos szakértői névjegyzékből – javaslatot
tesz a szakértő személyére.
9. § A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
a Kt. 95/A. §-a (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott feladatkörében
a) véleményezi a Kt.-ben meghatározott önkormányzati
intézkedési tervet, illetőleg a főváros, a megyék, a megyei
jogú városok fejlesztési tervét a Minisztérium számára;
b) a miniszter megbízásából képviseli a minisztert a
regionális és a megyei fejlesztési tanács, valamint a megyei (fővárosi) közoktatási közalapítvány munkájában;
c) részt vesz a regionális és a megyei fejlesztési tanács
által kiírt pályázatok elbírálásának folyamatában;
d) a miniszter felkérésére részt vesz a vonatkozó fejlesztési források, így különösen az Európai Szociális Alap
(ESF) és más az Európai Unióból származó fejlesztési források tervezésében.
10. § A Hivatal a 9. §-ban meghatározott feladatainak ellátásához közoktatási értékelési és vizsgaközpontként – a
régió közoktatás-fejlesztési stratégiájának elkészítésére, a
régiót érintő intézkedések, programok, projektek és támogatási pályázatok összehangolására, a régió közoktatásfejlesztését szolgáló pénzügyi források hatékony felhasználásának segítésére – régiónként regionális közoktatási
egyeztető fórumot működtet. A regionális közoktatási
egyeztető fórum munkájában – képviselőik útján, külön
díjazás nélkül – közreműködhetnek azok a szervezetek,
amelyek a Kt. 88. §-ának (1) bekezdése szerint részt vesznek a fővárosi, megyei fejlesztési terv elkészítésében.
11. § A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
a) működteti a regionális fejlesztési és képzési bizott
ságokat, és közreműködik a képzési alaprész pályázatainak elbírálásában;
b) ellátja a miniszter felelősségébe tartozó szakképesítések tekintetében az Országos szakmai szakértői névjegyzékkel és Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékkel
kapcsolatos feladatokat;
c) a fenntartó kérelmére engedélyezheti a Kt.
95/A. §-ának (9) bekezdésében foglaltak alapján a maximális létszám túllépését, ha az oktatásszervezési okok
miatt indokolt;
d) közreműködik az Országos Képzési Jegyzék alapján
a miniszter felelősségi körébe tartozó szakképesítések esetén a szakmai vizsgák központi írásbeli tételeinek, központi gyakorlati feladatainak, valamint azok megoldásainak szétosztásában;
e) ellátja a szomszédos államokban élő magyar diákok
diákkedvezményekre jogosító diákigazolványának kiadásával, cseréjével, visszavonásával és nyilvántartásával
kapcsolatos teendőket;
f) ellátja a szomszédos államokban élő magyar pedagógusok és oktatók részére járó pedagóguskedvezményre
jogosító pedagógusigazolvány, oktatói kártya kiadásával,
cseréjével, visszavonásával és nyilvántartásával kapcsolatos teendőket.
12. § (1) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként tevékenysége során együttműködik a közoktatási
intézményekkel, a szakmai szervezetekkel, a fenntartókkal, a felsőoktatási intézményekkel, az országos kisebbségi önkormányzatokkal, és segítséget nyújt tevékenységükhöz.
(2) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként pedagógiai szolgáltató tevékenységét közvetve, az
általa meghatározott szolgáltató szervezet útján látja el.
E szolgáltató feladatok különösen
a) mérés, értékelés szervezése;
b) szakmai ismertetés és pedagógiai tájékoztatás nyúj
tása;
c) képzés és továbbképzés szervezése a szakértői és
vizsgáztatási tevékenységben részt vevők részére;
d) kiadványok készítése és megjelentetése.
13. § (1) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként első fokú döntést hoz
a) a tankönyvvé nyilvánításról, illetve tankönyvvé
nyilvánítási kérelem elutasításáról, valamint a tankönyvjegyzékre való felvételről, illetve a tankönyvjegyzékre való felvétel iránti kérelem elutasításáról;
b) az egyedi érettségi vizsgatárgyak akkreditációjáról;
c) az Országos szakértői és az Országos vizsgáztatási
névjegyzékbe történő felvételről, illetve törlésről; d) a maximális csoport- és osztálylétszám oktatásszervezési okokból történő túllépésének engedélyezéséről;
e) a Kt. 128. §-ának (17) bekezdése alapján a kötelező
(minimális) eszköz- és felszerelési jegyzékben foglaltak
végrehajtásának legkésőbb 2008. augusztus 31-ig történő
engedélyezéséről;
f) az általános iskola székhelye szerinti többcélú kistérségi társulás és a megyei önkormányzat bevonásával
a nyolc évfolyamnál kevesebb évfolyammal működő általános iskola tovább működtetésének engedélyezéséről;
g) a pedagógus-továbbképzési akkreditációról. (2) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként másodfokú döntést hoz
a) az érettségi és a szakmai vizsga vizsgabizottságának
döntése, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása
ellen benyújtott törvényességi kérelem tárgyában a Kt.
84. §-ának (5) bekezdésében, a szakmai vizsga esetén a
szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szt.) 14. §-ának (6) bekezdésében meghatározott
eljárás keretében;
b) a szakképzést folytató intézményekben, illetve a felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok szakképesítést nyújtó szakképzésben előírt követelményének teljesítésébe történő beszámítása iránti kérelemnél a szakképzést folytató intézmény vezetőjének döntése ellen
benyújtott fellebbezés tárgyában az Szt. 11. §-ának (1) bekezdésében meghatározott eljárás keretében.
(3) A Kt. 108. §-a alapján a külföldi nevelési-oktatási
intézmények és a nemzetközi iskolák vonatkozásában
a Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként gyakorolja a Kt. 80. §-a szerint szabályozott törvényességi
ellenőrzést.
(4) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként a) a Ket rendelkezései alapján hoz a hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben határozatot azzal,
hogy a tankönyvvé nyilvánítási eljárás elintézési határideje a kérelem benyújtásától számított kilencven nap, az
Országos szakértői, illetve az Országos vizsgáztatási névjegyzékbe történő felvételre irányuló eljárás elintézési
határideje százhúsz nap;
b) a szakmai ellenőrzés és a törvényességi ellenőrzés
megszervezésénél a Kt. 107. §-ában, valamint az Szt.
6/A. §-ában meghatározott eljárást alkalmazza.
(5) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja a nevelésioktatási intézményekben az alkalmazási feltételekre, a kötelező tanügyi dokumentumok vezetésére, és valódiságára, a maximális osztály-, csoportlétszámra, a gyermekés tanulói balesetvédelemre, a tanulói óraterhelésre, az
egyenlő bánásmód követelményeire, az állami vizsga
megszervezésére, lebonyolítására, a nem helyi önkormányzati intézményfenntartók költségvetési támogatása
igénylésére vonatkozó rendelkezésekben és a minimális
(kötelező) eszköz- és felszerelési jegyzékben foglaltak
megtartását, továbbá jogszabályban meghatározott körben
gyakorolja a szabálysértési hatósági jogköröket.
(6) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként kiadja az igazságügyi szakértői területekről, valamint
az azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről szóló 9/2006. (II. 27.) IM rendelet 9. számú mellékletében felsorolt szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegét igazoló hatósági bizonyítványt.
(7) A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként indokolt esetben kezdeményezi a Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságánál a nem helyi önkormányzati intézményfenntartó részére megállapított normatív
költségvetési támogatás felülvizsgálatát, folyósításának
felfüggesztését, kezdeményezéséről értesítést küld a székhely szerint illetékes jegyző, főjegyző részére.
14. § A Hivatal közoktatási értékelési és vizsgaközpontként
a) ellátja a pedagógus-továbbképzéssel kapcsolatos
akkreditációs tevékenységeket;
b) figyelemmel kíséri, illetve nyilvántartja a tovább
képzéseket és a kerettanterveket a jogszabályok által meghatározottak szerint;
c) ellátja a Pedagógus-továbbképzési Akkreditációs
Testület (PAT) titkársági feladatait.
A Hivatal felsőoktatási regisztrációval
kapcsolatos feladatai 15. §
(1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
közigazgatási hatósági eljárás keretében
a) első fokon eljár a felsőoktatásról szóló törvényben
meghatározott, a felsőoktatás működésével kapcsolatos
eljárásokban,
aa) a felsőoktatási intézmény létesítésével, átalakulásával (egyesülés, szétválás, kiválás, csatlakozás, beolvadás), megszüntetésével,
ab) a felsőoktatási intézmény a Magyar Köztársaság
területén kívül folytatott székhelyen kívüli képzésével,
ac) alap- vagy mesterképzés indításával,
ad) a felsőoktatási intézmény alapító okiratának
aa)–ac) pontokban nem említett további módosításával,
ae) külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi
működésének engedélyezésével
kapcsolatos hatósági ügyekben; b) az Ftv. 15. § (4) bekezdése, 16. § (1)–(2) bekezdése
szerinti közhiteles nyilvántartást vezet;
c) vezeti a nem költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények közhasznúsági nyilvántartását;
d) közreműködik a nem állami, valamint a külföldi felsőoktatási intézmények feletti törvényességi ellenőrzési
eljárásban, hatósági ellenőrzést folytat [Ftv. 105. § (4) bekezdés, 107. § (3)–(4) bekezdés, 116. § (2) bekezdés].
(2) A Hivatal hatáskörébe tartozó jogok, illetve kötelezettségek a központ hatósági határozatának jogerőre emelkedését követően alkalmazhatók.
16. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
veszi nyilvántartásba
a) a felsőoktatási intézményeket [Ftv. 15. § (2) bekezdés],
b) a Magyar Köztársaság területén engedéllyel működő
külföldi felsőoktatási intézményeket [Ftv. 38. § (3) bekezdés, 116. § (2)–(3) bekezdés],
c) a felsőoktatási intézményhez szervezetileg nem tartozó diákotthonokat [Ftv. 13. § (3) bekezdés].
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
a felsőoktatási intézmény működésével összefüggésben
nyilvántartásba veszi különösen
a) az alap- és mesterszak indítását, doktori iskola alapítását [Ftv. 32. § (10) bekezdés],
b) a kar létesítését [Ftv. 30. § (6) bekezdés és 106. §
(2) bekezdés],
c) a felsőfokú szakképzés, illetve szakirányú továbbképzés indítását [Ftv. 32. § (2)–(4) és (8) bekezdés],
d) a felsőoktatási intézmények együttműködési megállapodását [Ftv. 31. és 117. §],
e) a felsőoktatási intézmény megszűnése esetére a
fenntartó által másik felsőoktatási intézménnyel kötött
megállapodást [Ftv. 37. § (6) bekezdés],
f) a fenntartói jog átadásáról kötött megállapodást
[Ftv. 17. § (1) bekezdés],
g) nem állami felsőoktatási intézmény esetén a közhasznúsági jogállást [Ftv. 107. § (6) bekezdés],
h) a felsőoktatási intézmény alapító okiratában szereplő – az a)–c) pontban nem nevesített – az Ftv. 16. §
(1) bekezdése szerinti adatokat.
17. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként az
alapító okiratban foglalt adatok vizsgálatával kapcsolatos
eljárás során vizsgálja az alapító okiratban foglaltak jogszerűségét.
(2) Amennyiben a Hivatal felsőoktatási regisztrációs
központként az (1) bekezdésben foglalt eljárása során
megállapítja, hogy az intézmény alapító okirata jogszabálysértő, megfelelő határidő tűzésével felhívja a fenntartó
figyelmét a jogszerűtlen rendelkezés orvoslására, indokolt
esetben pedig felfüggesztheti az intézmény működési
engedélyét. A jelen §-ban foglalt eljárásra a Ket. előírásait
kell alkalmazni.
(3) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
a felsőoktatási intézmény alapító okiratában foglalt adatokat oly módon tartja nyilván, hogy a módosítás ideje, és
pontos tartalma minden esetben megállapítható legyen.
(4) Az alapító okirat módosítása akkor lép hatályba, ha
jogerős határozat születik az adatok nyilvántartásba vételéről.
18. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
nyilvántartását a mellékletben megjelölt adatok tekintetében kötelező adatszolgáltatás alapján vezeti.
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
a nyilvántartásba vételről, valamint a nyilvántartásba bejegyzett adat megváltozásának bejegyzéséről – az alapító
okiratban foglalt adatok nyilvántartásba vétele kivételével – az erre a célra szolgáló nyomtatványon előterjesztett
kérelem alapján határozattal dönt. Ha a kérelem az adat
megváltozásának bejegyzésére irányul, jelezni kell, hogy
az adat törlését vagy módosítását kérik. A nyomtatványok
mintáját a Hivatal határozza meg, és honlapján, valamint
az Oktatási Közlönyben közzéteszi.
(3) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
folyamatosan vizsgálja az általa nyilvántartott adatok
helyességét, indokolt esetben hatósági ellenőrzést folytat
[Ftv. 107. § (3)–(4) bekezdés, 116. § (2) bekezdés].
19. § (1) Felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételét az
Ftv. 7. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott alapításra
jogosult (a továbbiakban: fenntartó) az alapító okirat aláírását követő harminc napon belül az Ftv. 15. § (1)–(5) bekezdésében –, illetve az Ftv. 140. § (6) bekezdésében –
foglalt feltételek teljesítése esetén kérheti.
(2) Az Ftv. 7. § (3) bekezdése szerint több jogosult által
közösen fenntartott felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételi kérelméhez mellékelni kell a fenntartók között
létrejött, a fenntartói jogok gyakorlásáról és a kötelezettségek teljesítéséről szóló szerződést is [Ftv. 7. § (2) bekezdés].
(3) Felsőoktatási intézmény létesítése esetén a Hivatal
az Ftv. 15. § (3) bekezdésében foglaltak és a külön jogszabályban meghatározottak vizsgálatát követően hozza meg
a nyilvántartásba vételről szóló határozatát.
20. § (1) A diákotthon nyilvántartásba vételét a diákotthon
alapító okiratának aláírását követő harminc napon belül a
fenntartó jogosult kérelmezni.
(2) Diákotthon esetén a nyilvántartásba vétel feltétele,
hogy rendelkezzen a tevékenység ellátásához szükséges
– külön jogszabályban meghatározott – személyi, tárgyi,
pénzügyi feltételekkel. A diákotthon működését a nyilvántartásba vételről szóló döntés jogerőre emelkedésétől
kezdheti meg.
(3) Ha a diákotthon fenntartója felsőoktatási intézmény,
a diákotthon nyilvántartásba vételéről szóló határozatot
azzal a feltétellel kell kiadni, hogy tevékenysége megkezdésére a felsőoktatási intézmény állami elismeréséről
szóló törvénymódosítás hatálybalépését követően kerülhet
sor.
21. § (1) A nyilvántartásba vett felsőoktatási intézmény – az
(1)–(3) bekezdés alkalmazásában ideértve a diákotthont
is – elnevezésének más felsőoktatási intézmény elnevezésétől egyértelműen különböznie kell. A felsőoktatási
intézmény elnevezése nem lehet megtévesztő, nem kelthet
az intézményre, annak tevékenységére vonatkozó hamis
látszatot.
(2) Két vagy több azonos nevű felsőoktatási intézmény
esetén a név viselésének joga azt a felsőoktatási intézményt illeti meg, amelyik fenntartója a nyilvántartásba
vételi kérelmet elsőként nyújtotta be.
(3) A történelem kiemelkedő személyiségeinek nevét
a Magyar Tudományos Akadémia engedélyével, olyan
nevet pedig, amelyhez másnak jogi érdeke fűződik, csak a
jogosult hozzájárulásával lehet a felsőoktatási intézmény
nevében feltüntetni.
22. § (1) A Magyar Köztársaság területén működő külföldi
felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételekor, működésének engedélyezésekor [Ftv. 106. § (6) bekezdés,
116. § (1)–(3) bekezdés], illetve a Magyarországon engedéllyel működő külföldi felsőoktatási intézmények képzéseinek bejelentésére
a) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság
arról foglal állást, hogy a felsőoktatási intézmény által
folytatott magyarországi tevékenység megfelel-e a magyar
felsőoktatási intézményekkel szemben támasztott követelményeknek, valamint szakvéleményt ad a kiadott szakképzettségek megfeleltethetőségéről,
b) a Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
arról foglal állást, hogy az érintett felsőoktatási intézmény
származási országában felsőoktatási intézménynek minősül-e és az általa kiadott oklevél végzettségi szintjének és
szakképzettségének magyarországi elismerésére lehetőség
van-e.
(2) A külföldi felsőoktatási intézményekre vonatkozó
kötelező adatszolgáltatás keretében nyilvántartandó adatok körét a melléklet III. része tartalmazza.
23. § A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a működési engedélyről, a működési engedély módosításáról az
erre a célra szolgáló nyomtatványon előterjesztett kérelem
alapján – a hivatalból történő eljárás kivételével – határozattal dönt. A nyomtatványok mintáját a Hivatal határozza
meg, és honlapján, valamint az Oktatási Közlönyben közzéteszi.
24. § (1) A fenntartó a működés megkezdéséhez szükséges
engedélyt akkor kérheti, ha igazolja, hogy a felsőoktatási
intézmény működéséhez szükséges valamennyi feltétel
rendelkezésre áll, illetve fokozatosan megteremthető.
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
felsőoktatási intézmény esetén az Ftv. 15. § (8) bekezdésében foglaltak vizsgálatát követően, a nyilvántartásba
vételről szóló határozatában foglalt feltételek teljesítése
esetén – az Ftv. 106. § (1) bekezdésében meghatározott
szakértői vélemény beszerzését követően – adja ki a működési engedélyt. A Hivatal a működési engedélyben
külön rendeletben meghatározottak szerint megállapított
maximális hallgatói létszámot tünteti fel.
(3) A működési engedélyt – ide nem értve annak az intézmény hivatalos elnevezését nem érintő módosítását –
azzal a feltétellel kell kiadni, hogy az engedélyben foglalt
tevékenység megkezdésére az állami elismerésről szóló
törvénymódosítás hatálybalépését követően kerülhet sor.
25. § A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a működési engedély megadásával egyidejűleg – ideértve a felsőoktatási intézmény nevének megváltoztatását is – kezdeményezi a miniszternél, hogy az adott felsőoktatási
intézmény vonatkozásában gyakorolja az Ftv. 102. §
(3) bekezdésében meghatározott állami döntés-előkészítői
jogkörét [Ftv. 15. § (8) bekezdés, 18. § (5) bekezdés,
101. § (1) bekezdés a) pont].
26. § A Hivatal által nyilvántartott adatokban bekövetkezett
változás átvezetését, a működési engedély módosítását
– ideértve az Ftv. 36. § szerinti átalakulást is – kérelmezni
kell. Több fenntartó esetén a kérelmet az együttműködési
megállapodásban rögzítettek szerint kell benyújtani.
A fenntartók közötti együttműködési megállapodás rendelkezésének hiányában a kérelmet együttesen kell benyújtani.
27. § (1) A felsőoktatási intézmény rektora kérelmezi alap-,
illetve mesterszak indításának, kar, illetve doktori iskola
létesítésének nyilvántartásba vételét.
(2) A kérelemhez csatolni kell
a) az alapszak, illetve a mesterszak indításával, kar
létesítésével kapcsolatos dokumentációt;
b) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság
szakértői véleményét;
c) a felsőoktatási intézménynek a szakértői vélemény
ben foglaltakkal kapcsolatos álláspontját. (3) Ha a kérelem jogszerű és a szakindítást, a kar, illetve
a doktori iskola létesítését előzetesen a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság – orvos- és egészségtudományi képzés esetén az Egészségügyi Minisztérium
[Ftv. 141. § (10) bekezdés] – támogatta, a Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként az alap-, illetve mesterszak indítását, a kar, illetve doktori iskola létesítését nyilvántartásba veszi [Ftv. 106. § (2)–(3) bekezdés].
(4) Amennyiben a kérelemben foglalt alap-, illetve mesterszak indításáról, a kar, illetve a doktori iskola létesítéséről előzetesen a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs
Bizottság elutasító szakértői véleményt adott, a Hivatal
felsőoktatási regisztrációs központként
a) szakindítás és karlétesítés esetén eljárást indít, melynek keretében a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs
Bizottság Felülbírálati Bizottságának véleménye alapján
dönt a kérelemről,
b) doktori iskola létesítése esetén a kérelmet továbbítja
a miniszternek, aki a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs
Bizottság Felülbírálati Bizottságának szakértői véleménye
alapján dönt a kérelemről.
28. § (1) Ha a nem állami felsőoktatási intézmény eleget tesz
a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvényben (a továbbiakban: Ksztv.) foglalt, a közhasznú
szervezetté minősítés feltételeinek, a Hivatal felsőoktatási
regisztrációs központként a Ksztv. 22. §-a szerint az általa
vezetett közhasznúsági nyilvántartásba veszi.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott felsőoktatási
intézmények vonatkozásában a Hivatal jár el a közhasznúsági fokozatok közötti átsorolás, valamint a közhasznú
jogállás törlése iránti kérelmek tekintetében.
(3) A nyilvántartásba vételi, átsorolási, törlési kérelem
benyújtására a fenntartó (több fenntartó esetén az együttműködési megállapodásban rögzített személy, ennek hiányában a fenntartók együttesen) jogosult(ak).
29. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
hozott határozatát a Ksztv. szabályaira figyelemmel – az
Ftv. 107. § (5) bekezdésében foglalt szabályok szerint –
hozza meg.
(2) A közhasznúsági bejegyzés iránti kérelem a működési engedély iránti kérelemmel együttesen is előterjeszthető.
30. § (1) A fenntartó a felsőoktatási intézmény
a) jogutód nélküli megszüntetéséről hozott döntését,
b) megszüntetése feltételeinek fennállásáról szóló jog
erős bírósági határozat jogerőre emelkedését,
c) fenntartói jogok gyakorlási jogának megszűnéséről
szóló döntés meghozatalát
követő 15 napon belül kezdeményezi a Hivatalnál az állami elismerés visszavonásával kapcsolatos eljárás megindítását.
(2) A felsőoktatási intézmény fenntartója az (1) bekezdés a) pontja szerinti kérelméhez mellékeli
a) döntését és annak indoklását;
b) a nem kifutó rendszerű megszüntetés esetén – hatá
lyos megállapodás hiányában – a hallgatókat átvevő felsőoktatási intézménnyel kötött megállapodást.
31. § (1) A miniszter, amennyiben kezdeményezésére az Ftv.
105. § (2) bekezdése alapján a bíróság megállapította,
hogy fennállnak a felsőoktatási intézmény megszüntetésének feltételei, a bíróság jogerős határozatát, annak jogerőre emelkedését követő 15 napon belül megküldi a Hivatalnak.
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
hatósági ellenőrzés eredményeként állapítja meg, hogy
nem állami felsőoktatási intézmény esetében az Ftv.
37. §-a (2) bekezdésének b)–d) pontjában meghatározott
feltételek fennállnak.
32. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
a) a 23–24. § szerinti bejelentés, megállapítás alapján
az állami elismerés visszavonása tárgyában indított eljárását követően,
b) egyesülés, szétválás, kiválás, beolvadás esetén a felsőoktatási intézmény működési engedélyének visszavonásáról, az új felsőoktatási intézmény működési engedélyének kiadásáról szóló határozatával együtt
a 18. § szerinti kezdeményezéssel él a miniszter felé
[Ftv. 36. § (5) és (7)–(9) bekezdés, 37. § (4)–(5) és (8) bekezdés].
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként az
állami elismerés visszavonásáról szóló törvény kihirdetésével egyidejűleg, a törvény hatálybalépésének napjával
törli nyilvántartásából az érintett felsőoktatási intézményt.
33. § (1) A Hivatal által vezetett nyilvántartásban szereplő
adatokról bárki hiteles másolat, illetve kivonat kiadását
kérheti.
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a
közhasznúsági nyilvántartásba vétellel, annak módosításával, törlésével kapcsolatos jogerős határozatát megküldi
az ügyészség részére.
(3) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény
esetében a nyilvántartásba történő bejegyzésről, törlésről
szóló jogerős határozatának megküldésével értesíti a
törzskönyvi nyilvántartást vezető szervet.
(4) Ha a felsőoktatási intézmény alapító okiratában foglaltak alapján felnőttképzésben vehet részt, a Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a működési engedély
tárgyában hozott jogerős határozatát megküldi a Felnőttképzési Akkreditáló Testületnek.
34. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a
felsőoktatási intézmény megalakulásával, átalakulásával,
megszűnésével kapcsolatos jogerős határozatát az Oktatási Közlönyben is közzéteszi.
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
évente – május hónapban – nyilvánosságra hozza a felsőfokú szakképzésben engedéllyel rendelkező felsőoktatási
intézmények és az általuk oktatott felsőfokú szakképzések, a felsőoktatási intézménnyel felsőfokú szakképzésre
megállapodást kötött szakközépiskolák jegyzékét a
Magyar Köztársaság hivatalos lapjában, valamint a
Minisztérium honlapján.
35. § (1) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként a
nem állami felsőoktatási intézmények fenntartói tevékenysége, valamint a külföldi felsőoktatási intézmények működése feletti törvényességi ellenőrzés keretében (a továbbiakban: miniszteri törvényességi ellenőrzés) a miniszter
utasítására ellenőrzést folytat le [Ftv. 105. § (4) bekezdés,
116. § (2) bekezdés]. A Hivatal jogszabálysértés esetén
köteles erre felhívni a miniszter figyelmét, aki nyolc napon
belül dönt a miniszteri törvényességi ellenőrzés lefolytatásáról.
(2) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként az
ellenőrzés során vizsgálja a jogszabályban foglalt rendelkezések, az intézményi dokumentumokban, a működési
engedélyben foglaltak, a fenntartói kötelezettségek megtartását.
(3) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként eljárva az ellenőrzés eredményéről szóló jelentést megküldi
a fenntartó részére.
(4) A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként az
ellenőrzést hatvan napon belül folytatja le.
(5) A miniszter az eljárást lezáró döntését megküldi
a fenntartó, a Hivatal és az ügyészség részére.
36. § (1) A miniszteri törvényességi ellenőrzés keretében
végzett ellenőrzése befejezésekor a Hivatal felsőoktatási
regisztrációs központként jelentést készít.
(2) Az ellenőrzés eredményeit, a fenntartói észrevételt,
és az el nem fogadott fenntartói észrevételek indokait tartalmazó vizsgálati jelentést a Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként megküldi a miniszternek.
(3) A miniszter – az Ftv. 105. §, 116. § (2) bekezdés
szerinti, a Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként
történő közreműködésével lefolytatott – törvényességi
ellenőrzési jogkörében határozatát, a Hivatal felsőoktatási
regisztrációs központként történő eljárását is beleértve, az
ellenőrzés elrendelésétől számított százhúsz napon belül
hozza meg.
(4) A miniszter az eljárást lezáró döntését megküldi a
fenntartó, a Hivatal és az ügyészség részére.
37. § A Hivatal felsőoktatási regisztrációs központként vezetett közhiteles nyilvántartását – az Ftv. 155. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – e rendelet hatálybalépését
követő 30 napon belül fel kell állítani. Ezen időpontig
valamennyi felsőoktatási intézmény köteles a Hivatal nyilvántartásába bejelentkezni, és az e rendeletben, valamint
az Ftv.-ben meghatározott adatokat a Hivatal közhiteles
nyilvántartásába bejelenteni. E kötelezettség elmulasztása
esetén a Hivatal kezdeményezheti a törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatását a miniszternél.
A Hivatal végzettség elismerésével kapcsolatos feladatai 38. §
(1) A Hivatal ekvivalencia és információs központként
a) hatósági jogkörében
aa) elismeri az általános iskolai és középiskolai bizo
nyítványok, valamint a felsőfokú oklevelek és tudomá nyos fokozatok által tanúsított végzettségi szintet, továbbá
az alap-, közép- és felsőfokú szakképesítéseket és az általa
működtetett szakbizottságok közreműködésével a felsőfokú végzettséghez kapcsolódó szakképzettségeket,
ab) jogszabályban meghatározottak szerint a rendelkezésre álló adatok alapján hivatalos tájékoztatást ad (bel- és
külföldi szerveknek és személyeknek egyaránt) a külföldi
oktatási rendszerekről, a külföldi felsőoktatási intézményekről, a felsőfokú végzettséget tanúsító oklevelek megszerzésének feltételeiről,
ac) hivatalos információt szolgáltat a magyar oktatási
rendszerről, tájékoztatja a külföldi hatóságokat, szakmai
szervezeteket a magyar bizonyítványok és oklevelek megszerzésének feltételeiről,
ad) külföldi hivatalos eljárásban való felhasználás céljából az ügyfelek kérelmére hatósági bizonyítványt állít
ki hazai felsőoktatási intézményekben folytatott tanulmányokról, illetőleg hazai felsőfokú végzettséget tanúsító
oklevelekről,
ae) szakértői véleményt ad a külföldi felsőoktatási
intézmények magyarországi működésének engedélyezési
eljárása során;
b) hatósági feladatokhoz kapcsolódóan
ba) kapcsolatot tart és közvetlenül együttműködik más
államok és nemzetközi szervezetek ekvivalencia-ügyekkel foglalkozó központjaival, bb) ellátja az ENIC és NARIC hálózati tagságból eredő
feladatokat,
bc) a magyar felsőoktatás megismertetésével kapcsolatos kiadói (publikációs) tevékenységet lát el,
bd) hazai és nemzetközi konferenciákat, tanfolyamokat
és koordinációs értekezleteket szervez,
be) betölti az európai közösségi jog alapján a munkavállalás céljából történő elismerés nemzeti információs
központjának szerepét,
bf) vezetője ellátja a szakképzettségek elismerésére
vonatkozó európai uniós irányelvek nemzeti koordinátori
teendőit.
A Hivatal nyelvvizsga-akkreditációval kapcsolatos
feladatai 39. § A Hivatal nyelvizsga-akkreditációs központként
a) másodfokon eljár a nyelvvizsga értékelésével kap
csolatos fellebbezések ügyében,
b) nyilvántartja a kiadott nyelvvizsga-bizonyítványo
kat, azokról másodlatot ad ki,
c) lebonyolítja a nyelvvizsgáztatási akkreditációs eljá
rásokat, kiadja az elsőfokú határozatokat,
d) végzi a külföldön szerzett nyelvvizsga-bizonyítvá
nyok honosítását,
e) ellátja a Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Tanács
titkársági feladatai, f) meghatározza és terjeszti a bizonyítvány és anyakönyv nyomtatványokat,
g) a részvizsgák egyesítése során az egyenértékűségről
igazolást ad ki.
A Hivatal hatósági nyilvántartással kapcsolatos
feladatai 40. §
A Hivatal közoktatási és felsőoktatási hatósági nyilvántartási feladatkörében
a) ellátja a köz- és felsőoktatási információs rendszerrel kapcsolatos feladatokat,
b) nyilvántartja a köz- és felsőoktatási feladatokat ellátó
intézményeket és a részükre OM azonosító számot ad ki,
c) működteti a Kt.-ben, valamint az Ftv.-ben meghatározott személyi nyilvántartó rendszert, ennek keretében
kiadja a tizenegy jegyű azonosító számot,
d) ellátja a diák-, a pedagógus- és az oktatói igazolványrendszerrel kapcsolatos feladatokat.
Vegyes rendelkezések 41. § A hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról
szóló 86/2006. (IV. 12.) Korm. rendelet
a) 2. §-a i) pontjának helyébe a következő rendelkezés
lép:
[E rendelet alkalmazásában]
„i) Oktatási Hivatal: a külföldi bizonyítványok és okle
velek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény alapján a
külföldi bizonyítványok és oklevelek elismerésére hivatott
hatóság,”
b) 22. §-a (3) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Diákhitel Központ az igazolás hozzá érkezését
követő 8 napon belül a külföldi felsőoktatási intézmény
jogállásával, valamint a hallgató által folytatott képzéssel
kapcsolatban kétség esetén állásfoglalás céljából megkeresheti az Oktatási Hivatalt. A hitelfelvevő által benyújtott
igazolással kapcsolatos állásfoglalását az Oktatási Hivatal
az igazolás hozzá érkezését követő 15 napon belül köteles
megküldeni a Diákhitel Központ részére.”
Hatályba léptető és záró rendelkezések 42. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 40. §-a 2007. július 1-jén lép hatályba.
(3) A Hivatal az Országos Közoktatási Értékelési és
Vizsgaközpont, a Felsőoktatási Regisztrációs Központ, a
Magyar Ekvivalencia és Információs Központ, és a Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Központ, valamint a „suliNova” Közoktatási Fejlesztési és Pedagógus-továbbképzési Kht.-nak a díjjal nem fedezett szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatai tekintetében általános jogutódja.
(4) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg
a) az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésében az „Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközponttól (a továbbiakban: országos vizsgaközpont)” helyébe „Oktatási Hivataltól (a továbbiakban: Hivatal)”, 7. §
(6), (8)–(9) bekezdésében, 8. §-ában, a 10. § (2) bekezdésében, a 11. § (2) bekezdés a)–b) pontjában, valamint a (4),
(6) és (8) bekezdésében, 12. § (8) bekezdésében, 13. §
(1) bekezdésében, 17/A. § (1) bekezdés a)–b) pontjában és
(2) bekezdésében, 18. § (3) bekezdésében, 18/A. § (2),
(3) és (5) bekezdésében, 18/B. § (2)–(4) és (7) bekezdésében, 28. § (3) bekezdésében, 31. § (1) bekezdésében,
(2) bekezdés b) j), k), l), n), o) és p) pontjában, valamint
(3)–(4) bekezdésében, 40/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
49. § (2) bekezdésében, 50. § (2) és (7)–(8) bekezdésében,
51. § (2) bekezdésében, 53. § (8) bekezdésében, 57. §
(1)–(2) bekezdésében, 58. § (1) bekezdésében, 59. §
(3) bekezdésében és 60/A. § (3) bekezdésében az „országos vizsgaközpont” helyébe „Hivatal”, 12. § (4) bekezdés
b) pontjában, 12. § (16) bekezdésében, 52. § (8) bekezdésében az „országos vizsgaközpontban” helyébe „Hivatalban”, 12. § (8) bekezdésében az „országos vizsgaközponthoz” helyébe „Hivatalhoz”, 12. § (11) bekezdés c) pontjában, (12) bekezdésében, valamint a (13) bekezdésében,
18. § (3) bekezdésében, 30. § (2) bekezdés j) és o) pontjában, 52. § (7) bekezdés a) pontjában, valamint 59. §
(1)–(2) bekezdésében az „országos vizsgaközpontnak”
helyébe „Hivatalnak”, 15. § (1) bekezdés b) pontjában az
„országos vizsgaközpontnál” helyébe „Hivatalnál”, 30. §
(2) bekezdés m) pontjában az „vizsgaközpont” helyébe
„Hivatal”, 57. § (1) bekezdésében és (3) bekezdés b) pontjában az „országos vizsgaközpontot” szöveg helyébe
„Hivatalt” szöveg,
b) a Közoktatási Fejlesztési Célelőirányzat működésének részletes szabályairól szóló 44/2006. (II. 28.) Korm.
rendelet 1. § (2) bekezdés a) pontjában az „Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközponthoz (a továbbiakban:
OKÉV)” szöveg helyébe „Oktatási Hivatalhoz” szöveg,
c) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény pedagógusokat és oktatókat érintő
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 206/2003. (XII. 10.)
Korm. rendelet 12. § (2) bekezdésében az „Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközponttól (a továbbiakban:
OKÉV)” helyébe „Oktatási Hivataltól (a továbbiakban: Hivatal)”, 16. § (2) bekezdésében az „OKÉV-től” helyébe „Hivataltól”, 16. § (4) bekezdés e) pontjában 17. §-ában, 19. §
(5) bekezdésében, 20. § (1) és (3) bekezdésében, 21. § (1) bekezdésében, 22. §-ában és 23. § a) pontjában az „OKÉV” helyébe „Hivatal”, 19. § (5), (8)–(9) bekezdésében az
„OKÉV-hez” szöveg helyébe „Hivatalhoz” szöveg,
d) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény hatálya alá tartozó személyek
diákkedvezményeiről szóló 319/2001. (XII. 29.) Korm.
rendelet 1. § (2) bekezdésében az „Országos Közoktatási
Értékelési és Vizsgaközpont (a továbbiakban: OKÉV)”
helyébe „Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)”, 1. §
(3) bekezdésében, 5. § (4) bekezdésében, 6. § (1) és (3) bekezdésében, 7. § (1) bekezdésében, 8. §-ában, 9. §
(1)–(2) bekezdésében, 10. § (1) bekezdésében, 12. §
(1) bekezdés a) pontjában és (2) bekezdésében, 13. §
(1) bekezdésében, 14/A. § (4) bekezdés e) pontjában, 18. §
(1) bekezdésében, 19. § (1) és (4) bekezdésében, 22. §
(2) bekezdésében, 23. §-ában az „OKÉV” helyébe „Hivatal”, 5. § (4), (7) és (8) bekezdésében az „OKÉV-hez”
helyébe „Hivatalhoz” 14/A. § (2) bekezdésében az
„OKÉV-tól” helyébe „Hivataltól”, 20. § (1) bekezdésében
az „OKÉV-nek” szöveg helyébe „Hivatalnak” szöveg,
e) az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert
nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról szóló 71/1998. (IV. 8.) Korm. rendelet 3. § (8) és
(10) bekezdésében, 4. § (2)–(6) bekezdésében, 5. § (1) és
(7) bekezdésében, 6. § (3) és (4) bekezdésében, 7. §
(1)–(5) bekezdésében, 11. § (3) bekezdésében, valamint
12. § (1) bekezdésében az „OKÉV Nyelvvizsgáztatási
Akkreditációs Központ” szöveg helyébe „Oktatási Hivatal” szöveg,
f) az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999.
(XII. 28.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésében az
„Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont” szöveg helyébe „Oktatási Hivatal” szöveg,
g) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdésében az „Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontot (a továbbiakban: OKÉV)”
helyébe „Oktatási Hivatalt (a továbbiakban: Hivatal)”,
12/G. §-ában, 17. § (1) bekezdésében és 17/B. §-ában az
„OKÉV” szöveg helyébe „Hivatal” szöveg,
h) a területfejlesztési koncepciók és programok, valamint a területrendezési tervek egyeztetésének és elfogadásának rendjéről szóló 184/1996. (XII. 11.) Korm. rendelet
6. § (2) bekezdésében és 8. § (2) bekezdésében az „Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontnak” szöveg
helyébe „Oktatási Hivatalnak” szöveg
lép.
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontról szóló 105/1999. (VII. 6.) Korm rendelet, valamint
az azt módosító 75/2003. (V. 28.) Korm. rendelet,
99/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet, 75/2006. (IV. 3.) Korm.
rendelet 1–5. §-a;
b) az oktatási ágazatot érintő egyes kormányrendeletek
módosításáról szóló 273/2000. (XII. 27.) Korm. rendelet
IV. fejezete, valamint 5. § (3) bekezdésének b) pontja,
c) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatályba
lépésével összefüggő, egyes oktatási ágazati feladatokat
érintő kormányrendeletek módosításáról szóló 229/2005.
(X. 13.) Korm. rendelet 5. §-a,
d) az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet és az Országos
Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontról szóló
105/1999. (VII. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló
256/2005. (XII. 7.) Korm. rendelet 28. §-a (1) bekezdésének a) és b) pontja;
e) a Felsőoktatási Regisztrációs Központról és eljárásának részletes szabályairól szóló 51/2006. (III. 14.) Korm.
rendelet, valamint
f) a Professzorok Háza szervezeti átalakításával és a
Balassi Bálint Intézet felügyeleti jogának megváltozásával
összefüggő jogszabály-módosításokról szóló 13/2005.
(I. 26.) Korm. rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
45/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy az rendelkezzen arról, miszerint
– a bírósági határozat elleni fellebbezésnek, kifogásnak, felülvizsgálati kérelemnek a jogorvoslatot elbíráló bírósághoz
való felterjesztéséről a feleket a bíróság – felterjesztéssel egyidejűleg – írásban értesíti;
– a bíróság a feleket elő ze tesen értesíti, ha a tárgyaláson tanú vagy szakértő meghallgatására kerül sor;
– a bíróság az idézésben feltünteti, hogy a tárgyalás a kitűzött határnapon várhatóan meddig fog tartani, illetve
a megidézett személy milyen időtartamra köteles rendelkezésre állni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés
számos kérdést és alkérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs
lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezésről.
A testület megállapítja továbbá, hogy eredményes népszavazás esetén a népszavazási kötelezés voltaképpen elvonná
a törvényalkotó jogát, ami az Alkotmány 2. § (2) bekezdésével ellentétesen korlátozná az országgyűlés törvényhozó
hatalmát.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1103/2010. (IV. 29.) Korm. határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.2.5 „Korszerű regionális onkológiai hálózat kialakítása” című 2009. pályázatával összefüggő többletkapacitások elő ze tes befogadásáról.
1. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11. § (2) bekezdés a) pontja alapján
a Kormány a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.2.5 „Korszerű regionális onkológiai hálózat kialakítása” című
2009. évi pályázati konstrukcióra a Közép-dunántúli, Észak-magyarországi, Dél-alföldi, Dél-dunántúli, Észak-alföldi és
Nyugat-dunántúli régióból benyújtásra kerülő pályázatokkal összefüggésben a következő elő ze tes
többletkapacitás-befogadásokat hagyja jóvá azzal, hogy a többletkapacitás-befogadás finanszírozási igénye nem
haladhatja meg a Kormány által jóváhagyott 2011., 2012., 2013. és 2014. évi költségvetési keretszámokat:
1.1. Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.2.5 „Korszerű regionális onkológiai hálózat kialakítása”
„A” komponens
Fejér Megyei Szent György Kórház, Székesfehérvár – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitás Ágyszámváltozás db HBCs Súlyszám/év Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja
sugárterápia,
onkoradiológia 20 – az egészségügyi szakellátás
társadalombiztosítási
finanszírozásának egyes
kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.)
NM rendelet szerinti
sugárterápiás HBCS-k (99M
9430, 9511, 9512, 9513, 9514,
9515, 9710)
5 600 2013. I. 1. lineáris gyorsító
(sztereotaxiás
eszköz
funkcióval)
– 2 Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt., Veszprém – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitás Ágyszámváltozás db HBCs Súlyszám/év Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja
sugárterápia,
onkoradiológia 32 – az egészségügyi szakellátás
társadalombiztosítási
finanszírozásának egyes
kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.)
NM rendelet szerinti
sugárterápiás HBCS-k (99M
9430, 9511, 9512, 9513, 9514,
9515, 9710)
10 000 2013. I. 1. kúraszerű
ellátások – –
lineáris gyorsító
+ sztereotaxiás
eszköz
(multileaf
kollimátor) – 2
CT szimulátor – 1 Járóbeteg szakellátás Heti szakorvosi óra
Heti nem
szakorvosi óra
Pont/év Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja
klinikai onkológia 27 0 133 646 000 2013. I. 1.
onkológiai gondozás 9 0
sugárterápia, onkoradiológia 30 30
ultrahang-diagnosztika (radiológia) 15 0
CT 29 0
MRI 29 0
izotópdiagnosztika 9 0
általános sebészet 7 0
urológia 6 0
általános szülészet-nőgyógyászat 20 0
általános fül-orr-gégegyógyászat 10 0
gastroenterológia 16 0
általános kardiológia 12 0
endokrinológia, anyagcsere és diabetológia 6 0
nefrológia 1 0
általános neurológia 10 0
általános kórbonctan és kórszövettan 43 0
Összesen: 279 30
Az „A” komponens keretében egy pályázat támogatható. Az elutasított pályázattal összefüggő elő ze tes
többletkapacitás-befogadás törlésre kerül az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi
CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (11) bekezdése alapján.
1.2. Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.2.5 „Korszerű regionális onkológiai hálózat kialakítása”
„B” komponens
1.2.1. Észak-magyarországi régió
Markhot Ferenc Kórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kiemelkedően Közhasznú Kft., Eger – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitásnak minősülő
eszközcsere db Heti szakorvosi óra Pont/év
Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja DSA (Digitális Szubtrakciós
Angiográfia)
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház, Miskolc – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitás (eszközbefogadás,
eszközcsere, indexált OENO) db Súlyszám/év Pont/év
Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja Sztereotaxiás eszköz 1 210 – 2011. X. 1.
Kúraszerű ellátások – 1070 –
12-es indexű OENO-k (PCR)
patológiai indikációban: 25053,
25564, 28920, 28930–37,
28939, 29881, 29950, 29960,
29970, 29971
– – 30 000 000 CT (SPECT-el összekapcsolható) 1 – 50 000 000
SPECT (eszközcsere) 1
1.2.2. Dél-alföldi régió
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ, Szeged – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitásnak minősülő eszköz
befogadása db Súlyszám/év
Finanszírozási szerződés megkötésének
tervezett időpontja Sztereotaxiás eszköz 1 526 2013. I. 1.
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ, Szeged – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás Súlyszám/év
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sugárterápia, onkoradiológia
(nukleárterápiás részleg) 6 354 2013. IV. 1.
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ, Szeged – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Járóbeteg szakellátás Heti szakorvosi óra
Heti nem szakorvosi óra
Pont/év
Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja izotópdiagnosztika 10 0 4 592 000 2013. IV. 1.
radioizotópos terápia 10 0
molekuláris patológia 10 0 22 000 000 2013. I. 1.
szövettan, kórszövettan 4 0 4 000 000
laboratóriumi diagnosztika
(onkológiai)
10 0 37 985 000 1.2.3. Dél-dunántúli régió
Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitásnak minősülő eszköz db Heti
szak orvosi
óra
Indexált OENO Pont/év Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett
időpontja
1.2.4. Észak-alföldi régió
Jósa András Oktató Kórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft., Nyíregyháza – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitás (HBCs, indexált
OENO, eszközcsere, tételes elszámolás alá eső egyszer használatos eszköz)
Súlyszám/év Pont/év Eset/év
Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja 06P 2731 Nyelőcső szűkületek
és elzáródások endoscopos
műtéte öntáguló fémstenttel
140,37 – 50 2011. X. 1. 07P 3475 Epe- és
hasnyálmirigy-vezeték
szűkületek és elzáródások
endoscopos, percutan műtéte
öntáguló fémstenttel
118,43 – 50 12-es indexű OENO-k (PCR)
patológiai indikációban: 25564,
25566, 25567, 28920, 28930,
28932–39, 29301, 29881,
29950, 29960, 29970, 29972
– – 10 Percutan radiofrekvenciás
májtumor ablációs eszköz
– – 12 Maxillo facialis fixációs
eszközök – – 12
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
A meglévő krónikus ágykapacitás
terhére átcsoportosítással –40 2011. X. 1.
intézeti hospice (1,7 szorzó) 40 Járóbeteg szakellátás Heti szakorvosi óra
Heti nem
szakorvosi óra
Pont/év Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett időpontja
Általános pszichológia 0 30 7 000 000 2011. X. 1.
Fizioterápia (asszisztensi
tevékenységként) 0 30 Gyógytorna 0 30
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház-Rendelőintézet, Szolnok – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Járóbeteg szakellátás
Eszköz befogadás Heti
szak orvosi
óra
Heti nem szakorvosi óra Pont/év Finanszírozási
szerződés megkötésének
tervezett
időpontja
izotópdiagnosztika SPECT 30 0 25 000 000 2013. I. 1.
radioizotópos – 1.2.5. Nyugat-dunántúli régió Petz Aladár Megyei Oktató Kórház, Győr – elő ze tes többletkapacitás befogadás
Többletkapacitás Súlyszám/év
Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett időpontja 99M 9710 Stereotaxiás sugárterápia egy vagy több gócra HBCs 140 2013. I. 1.
A „B” komponens keretében régiónként egy pályázat támogatható. Az elutasított pályázattal összefüggő elő ze tes
többletkapacitás-befogadás törlésre kerül az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi
CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (11) bekezdése alapján.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2015. (IX. 22.) OGY határozata Németh Szilárd István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Németh Szilárd István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budai Központi Kerületi Bíróság
31. Bpk.646/2015. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
21/2015. (X. 21.) NGM utasítása a nagyvállalatok iparfejlesztési beruházásainak ösztönzésére meghirdetett támogatás megítélése céljából döntés-előkészítő munkacsoport létrehozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a fejezeti kezelésű előirányzatok
kezeléséről és felhasználásáról szóló 16/2015. (V. 29.) NGM rendelet 1. melléklet 28. sorára – a következő utasítást adom ki:
1. § A nagyvállalatok iparfejlesztési beruházásainak ösztönzésére meghirdetett támogatási program keretében beérkező
kérelmek elbírálására és az azokkal összefüggő döntések előkészítésére munkacsoportot hozok létre.
2. § (1) A döntés-előkészítés során a munkacsoport
a) a  Nemzetgazdasági Minisztérium Kiemelt Vállalati Kapcsolatok Főosztály (a továbbiakban: szakmai kezelő)
által előkészített, a  támogatási program szakmai felügyeletét ellátó kiemelt vállalati kapcsolatokért felelős
helyettes államtitkár (a továbbiakban: programgazda) által jóváhagyott, majd a  munkacsoport tagjainak
a munkacsoport összehívásával egyidejűleg megküldött előzetes döntési javaslatot áttekinti,
b) vizsgálja a programkiírásnak való megfelelést, így különösen
ba) a  tervezett beruházás államháztartásra gyakorolt hatásait, valamint a  támogatás költségvetési
megtérülését,
bb) a munkacsoporttagok feladat- és hatáskörébe tartozó értékelési szempontoknak való megfelelést,
valamint
bc) azt, hogy a versenyjogi szabályok adta kereteken belül a ténylegesen alkalmazásra kerülő támogatási
intenzitások meghatározására a ba) és bb) alpont szerinti szempontok figyelembevételével kerül sor.
 (2) A munkacsoport a kérelemről döntési javaslatot fogalmaz meg az államháztartásért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) számára, amelyben a kérelmet
a) változatlan tartalommal és költségvetéssel támogatja,
b) csökkentett összköltséggel, illetve feltételekkel támogatja, vagy
c) írásban rögzített indokolás alapján elutasítja.
3. § (1) A munkacsoport vezetője a kiemelt vállalati kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár.
 (2) A munkacsoport szavazati joggal rendelkező tagjai
a) a belgazdaságért felelős helyettes államtitkár vagy képviselője,
b) a gazdaságfejlesztési programok végrehajtásáért felelős helyettes államtitkár vagy képviselője,
c) a költségvetésért felelős helyettes államtitkár vagy képviselője,
d) a gazdaságtervezésért és versenyképességért felelős helyettes államtitkár vagy képviselője,
e) a kiemelt vállalati kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár vagy képviselője.
(3) A munkacsoport ülésére – eseti jelleggel – tanácskozási joggal a munkacsoport vezetője meghívhatja azon szervezetek
képviselőjét, amelyeknek feladat- és hatáskörét vagy tevékenységét a munkacsoport által tárgyalt kérdés érinti.
(4) A munkacsoport működésének részletes szabályait a munkacsoport ügyrendje állapítja meg, amelyet a munkacsoport
alakuló ülésén kell elfogadni.
(5) A  munkacsoport tagjai legkésőbb a  munkacsoport alakuló ülésén az  1.  melléklet szerinti összeférhetetlenségi és
titoktartási nyilatkozatot tesznek, amelynek megtétele alól kizárólag a miniszter adhat felmentést. A munkacsoport
tagja a  személyére vonatkozó összeférhetetlenségi ok felmerülését köteles a  munkacsoport vezetőjének
haladéktalanul bejelenteni.
4. § (1) A munkacsoport adminisztratív feladatait a programgazda és a szakmai kezelő látja el. A programgazda és a szakmai
kezelő feladatmegosztásáról a kiemelt vállalati kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár rendelkezik.
(2) A  programgazda a  munkacsoport ülésére való meghívó, valamint az  előzetes döntési javaslat megküldésével
gondoskodik a  munkacsoport összehívásáról, a  napirend ismertetéséről, valamint az  ülésen részt vevők
tájékoztatásáról.
(3) A munkacsoport szükség szerinti gyakorisággal ülésezik. 5. § A munkacsoport üléséről jegyzőkönyv készül, amelyet a résztvevők aláírnak. A jegyzőkönyv az adott munkacsoportülés
keretében tárgyalt döntési javaslatok mellékletét képezi.
6. § A munkacsoport tagjai és az ülésen részt vevők a testület munkájában való részvételért díjazásban nem részesülnek.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Ezen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1524/2019. (IX. 5.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között a Magyar Népköztársaság/Magyar Köztársaság és a Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság/Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság/Jugoszláv Szövetségi Köztársaság/Szerbia és Montenegró között létrejött kétoldalú nemzetközi szerződésekben való államutódlásról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között a Magyar Népköztársaság/Magyar Köztársaság
és a  Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság/Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság/Jugoszláv Szövetségi
Köztársaság/Szerbia és Montenegró között létrejött kétoldalú nemzetközi szerződésekben való államutódlásról
szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Jegyzőkönyv bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a  Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a  Jegyzőkönyv szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1086/2010. (IV. 9.) Korm. határozata a magyar légtér igénybevételéért fizetendő díjak fizetésével és a léginavigációs szolgálat biztosításának költségeivel összefüggő feladatokról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2006.
december 6-i 1794/2006/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban: Bizottsági Díjrendelet) 9. cikk (4) bekezdése alapján
a léginavigációs díjak fizetése alól felmentett repülések költségeinek a léginavigációs szolgáltató részére történő
megtérítéséről a mindenkori, éves költségvetésről szóló törvény rendelkezzen;
2. felhívja az igénybevételben érintett fejezetgazdákat, hogy a 2008–2009. évi költségtérítésre vonatkozóan a 2011. évi
költségvetési törvényjavaslat előkészítése során – figyelemmel a három éves kitekintő keretszámokra – a ténylegesen
felmerült költség térítését biztosító előirányzatot fejezeti költségvetésükbe, majd továb biak ban minden évben
a megelőző év felmentett repüléseinek tényadatai alapján meghatározott költségtérítést a következő év
költségvetésébe tervezzék be;
Felelős: közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
honvédelmi miniszter
külügyminiszter
3. elrendeli, hogy a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterek a magyar légtér igénybevételéért fizetendő díjjal és
a léginavigációs szolgálat biztosításának költségeivel összefüggő szabályozást tekintsék át és tegyenek javaslatot
a közösségi joggal összhangban álló szabályozás kialakításához szükséges módosításokra;
Felelős: közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
honvédelmi miniszter
külügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2010. június 30. 4. a 3. ponttal összefüggésben elrendeli az Országos Meteorológiai Szolgálat (a továb biak ban: OMSZ) repülésmeteorológiai szolgáltatóként 2011. január 1-jei hatálybalépéssel történő kijelölése lehetőségének megvizsgálását,
és a vonatkozó jogszabályok módosítására történő javaslattételt:
a) a Bizottsági Díjrendelet szabályai szerinti a repülésmeteorológiai költségekre vonatkozó költségalap elkészítése,
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: költségszámok meghatározása: 2010. április 30.
b) a jogszabályi háttér kialakítása
ba) elő ter jesz tés-tervezet elkészítése az OMSZ országos repülésmeteorológiai szolgáltatóként történő
kijelöléséről és a repülésmeteorológiai szolgáltatás rendjéről,
bb) az Országos Meteorológiai Szolgálatról szóló 277/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet módosítása (a kijelölés
megtétele),
bc) a repülésmeteorológiai szolgáltatás rendjéről szóló szabályzat kiadásáról szóló 17/1997. (VI. 25.)
KTM– KHVM–HM együttes rendelet módosítása;
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: 2010. június 30.
5. a 3. ponttal összefüggésben elrendeli a magyar légteret igénybe vevő polgári légi járművekkel bekövetkező
események kapcsán szükségessé váló légi kutató-mentő szolgálat fenntartásával és működtetésével összefüggő
költségek vagy azok egy részének a Nemzeti Költségalapba való beillesztésének, valamint a Honvédelmi Minisztérium
és Nemzeti Költségalapot kezelő HungaroControl Zrt. közötti, a légi kutató-mentő szolgálattal kapcsolatos költségelszámolás rendjének kialakítása és az együttműködésre vonatkozó szabályok megállapítása kidolgozásának
vizsgálatát:
a) a Bizottsági Díjrendelet szabályai szerinti a kutató-mentő költségekre vonatkozó költségalap elkészítése,
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2010. április 30. b) az a) pontban meghatározott költségalap véglegesítése.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2010. szeptember 15.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
47/2019. (IV. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti nemzetközi közúti személyszállítási és árufuvarozási megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti nemzetközi közúti személyszállítási
és árufuvarozási megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel
egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2015. (VII. 28.) KKM közleménye a Nemzetközi Megújuló Energia Ügynökség (IRENA) Alapokmányának kihirdetéséről szóló 289/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 289/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet a Magyar Közlöny 2014. november 26-i 161. számában kihirdetett, a Nemzetközi
Megújuló Energia Ügynökség (IRENA) Alapokmányának XIX.  cikk E.  pontja az  alábbiak szerint rendelkezik
az Alapokmányhoz való csatlakozásról:
„E. Azon államok és regionális kormányközi gazdasági integrációs szervezetek számára, amelyek ezen Alapokmány
hatálybalépését követően letétbe helyeztek a  megerősítésről szóló vagy csatlakozási okiratot, ezen Alapokmány
az adott okirat letétbe helyezését követő harmincadik napon lép hatályba.”
Magyarország a megerősítő okiratot letétbe helyezte: 2014. december 16.
Az Alapokmány hatálybalépésének időpontja Magyarország vonatkozásában: 2015. január 15.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 289/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Nemzetközi Megújuló Energia Ügynökség (IRENA) Alapokmányának kihirdetéséről szóló 289/2014. (XI. 26.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2015. január 15-én, azaz kettőezer-tizenöt január tizenötödikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
101/2016. (III. 23.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  nemzetgazdasági miniszter javaslatára – dr. Balogh György nyugállományú pénzügyőr vezérőrnagyot
2016. március 19-ei hatállyal nyugállományú pénzügyőr altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2016. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
92/2015. (II. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Ulbert Istvánt 2015. február 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2019. (II. 5.) Korm. rendelete a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban betölthető munkakörök egyes szabályairól.
A Kormány a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 340/A. § a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  Alkotmányvédelmi Hivatalnál idegennyelv-tudási pótlék az  alábbi munkakört betöltő rendvédelmi igazgatási
szolgálati jogviszonyban álló személy (a továbbiakban: rendvédelmi alkalmazott) részére állapítható meg:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) igazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
c) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
d) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
e) oktató,
f ) szakoktató,
g) üzemeltetés-technológiai főelőadó,
h) logisztikai előadó,
i) szervezési és koordinációs főtanácsadó,
j) rendszer architektúra tanácsadó,
k) könyvtáros,
l) mérnök,
m) főorvos,
n) orvos,
o) pszichológus.
(2) A  Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál idegennyelv-tudási pótlék az  alábbi munkakört betöltő rendvédelmi
alkalmazott részére állapítható meg:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) igazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
c) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
d) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
e) elemző-értékelő előadó és főelőadó,
f ) képzési előadó és főelőadó,
g) személyzeti-munkaügyi előadó és főelőadó,
h) pénzügyi előadó és főelőadó,
i) informatikai előadó és főelőadó,
j) mérnök,
k) pszichológus,
l) orvos,
m) egészségfejlesztő.
(3) A  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál idegennyelv-tudási pótlék az  alábbi munkakört
betöltő rendvédelmi alkalmazott részére állapítható meg:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
c) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
d) főelőadó (elemző, értékelő),
e) főelőadó,
f ) előadó.
(4) Az Információs Hivatalnál idegennyelv-tudási pótlék az alábbi munkakört betöltő rendvédelmi alkalmazott részére
állapítható meg:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) igazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
c) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
d) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakörök,
e) főelőadó,
f ) előadó,
g) szakértő,
h) tanácsadó.
2. § (1) Az Alkotmányvédelmi Hivatalnál általános iskolai végbizonyítvánnyal, OKJ-s (alap vagy közép) végzettséggel vagy
szakmunkás bizonyítvánnyal rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban ellátható munkakörök:
a) garázsmester,
b) szakmunkás,
c) kazánfűtő,
d) erőműkezelő,
e) gépjárművezető,
f ) műszaki kisegítő,
g) üzemeltetési kisegítő,
h) irodai, ügyviteli kisegítő,
i) raktáros.
(2) Az  Információs Hivatalnál általános iskolai végbizonyítvánnyal, OKJ-s (alap vagy közép) végzettséggel vagy
szakmunkás bizonyítvánnyal rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban ellátható munkakörök:
a) segédmunkás,
b) garázsmester,
c) gépjárművezető,
d) kézbesítő,
e) telefonközpont-kezelő,
f ) raktáros,
g) szakmunkás,
h) részlegvezető,
i) gondnok,
j) üzemeltetési kisegítő.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1227/2009. (XII. 29.) Korm. határozata a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. (MALÉV Zrt.) hosszabb távú működőképességéhez szükséges egyes intézkedésekről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2009. évi CXXIX. törvény 31. §-ában foglalt felhatalmazás
alapján a Kormány a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. (MALÉV Zrt.) hosszabb távú működőképességének a megteremtéséhez
fűződő kiemelt nemzetgazdasági érdekre tekintettel engedélyezi, hogy a MALÉV Zrt. értékesítésére kötött részvény adásvételi
szerződés kapcsán – a Malév Vagyonkezelő Kft. és a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. által 2007. május 24-én aláírt, 2007. december 20-án
módosított Tartozásátvállalási és Módosító Szerződés biztosítására – a Vnyesekonombank által nyújtott 32 millió euró összegű
Hiteltörlesztési Bankgarancia címén fennálló állami követelés – legfeljebb az a) pontban foglaltak szerint ténylegesen folyósított
összeg erejéig – elengedésre kerüljön abban az esetben, ha
a) a Vnyesekonombank vállalja, hogy a MALÉV Zrt. tevékenységének finanszírozásához szükséges fedezetet
– középlejáratú hitel formájában, legfeljebb EURIBOR + 500 bázispont kamat mellett – a nemzeti légitársaság
számára biztosítja, és
b) 2010. január 31. napjáig aláírásra kerülnek azok a megállapodások, amelyek révén a Magyar Állam a MALÉV
Zrt.-ben többségi befolyást biztosító részesedéshez jut.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2010. január 31.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2010. (IX. 6.) MNB rendelete a kötelező tartalékráta mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. §-a (1) bekezdésének b) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, az Mnbtv. 4. § (1) bekezdésében és a 7. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A tartalékráta mértéke 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében a kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról,
illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.) MNB rendelet (a továbbiakban: R.) 3. §-a
(1) bekezdésének a)–d) pontjaiban meghatározott forráskategóriákra vonatkozó kötelező tartalékráta mértéke 0%.
(2) A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében az R. 3. §-a (1) bekezdésének e) pontjában
meghatározott forráskategóriára vonatkozó kötelező tartalékráta mértéke egy adott tartalékköteles hitelintézet
tekintetében a 2%, 3%, 4%, 5% közül a tartalékköteles hitelintézet által a 2. §-ban meghatározott módon választott
mérték, választás hiányában 2%.
2. A tartalékráta választása 2. § (1) A tartalékköteles hitelintézet legfeljebb félévente – május 1-jei és november 1-jei fordulónappal – választhat
az 1. § (2) bekezdésében meghatározott tartalékráta mértékek közül egyet. A választást a Magyar Nemzeti Bankhoz
(a továbbiakban: MNB) intézett írásbeli nyilatkozattal kell megtenni úgy, hogy a nyilatkozat – a május 1-jei
fordulónapra vonatkozóan – április 11. munkanapjáig, valamint – a november 1-jei fordulónapra vonatkozóan –
október 11. munkanapjáig beérkezzen az MNB-hez.
(2) Amennyiben a tartalékköteles hitelintézet a megadott határidőkig több nyilatkozatot küld be az MNB-hez,
az MNB az április 11. munkanapjáig, valamint az október 11. munkanapjáig beérkezett legutolsó nyilatkozatot veszi
figyelembe.
(3) Az MNB a tartalékköteles hitelintézet által április 11. munkanapjáig választott kötelező tartalékráta mértéket az adott
naptári év május 1-jével kezdődő, az október 11. munkanapjáig választott kötelező tartalékráta mértéket pedig
az adott naptári év november 1-jével kezdődő – az R-ben meghatározott – teljesítési tárgyidőszakra alkalmazza először
a kötelező jegybanki tartalék összegének megállapítása során.
(4) A fordulónapok közötti teljesítési tárgyidőszakokban a választott kötelező tartalékráta mérték, jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában, nem változhat.
(5) Az MNB a kötelező jegybanki tartalék összegének megállapítása során a tartalékköteles hitelintézet által e rendeletnek
megfelelően választott kötelező tartalékráta mértéket veszi figyelembe mindaddig, ameddig a tartalékköteles
hitelintézet e rendelet előírásainak megfelelően újra nem él a választás lehetőségével vagy jogszabály másként nem
rendelkezik.
3. Záró rendelkezések 3. § Ez a rendelet 2010. október 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a kötelező tartalékráta mértékéről szóló 15/2008. (XI. 24.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1109/2018. (III. 19.) Korm. határozata az Árpád-ház Program első üteme keretében, 2018–2023 között megvalósuló tudományos-szakmai alprogramok részletes végrehajtási tervéről, az ehhez szükséges források biztosításáról, valamint az Árpádok történelmi művét bemutató, Székesfehérváron megvalósuló hazai kiállítás előkészítésének folytatásáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy az  Árpád-ház Program első üteme keretében, a  székesfehérvári Nemzeti
Emlékhely és környezete megújítását célzó, „Az ország bölcsője”, továbbá a „Királyok és szentek. Az Árpádok kora”
című nagyszabású kiállítás kiemelt alprogramjai mellett az  Árpádok kulturális örökségével kapcsolatos egyéb
tudományos-szakmai alprogramok is megvalósuljanak annak érdekében, hogy az  Árpádok korára irányuló
tudományos kutatások, valamint az  Árpádokhoz kapcsolódó más örökségi helyszínekre irányuló értékőrző és
megújító tevékenységek új lendületet kaphassanak, és erősödjön az ezek legfrissebb eredményein alapuló kulturális
ismeretközvetítés, köznevelés.
2. A Kormány egyetért az  1.  pont szerinti célokat szolgáló tudományos-szakmai alprogramoknak az  Árpádok
történelmi művét bemutató, az  Árpád-ház Program első üteme (2016–2022) keretében Székesfehérváron
megvalósuló hazai kiállítás előkészítéséről szóló 1793/2017. (XI. 8.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm.
határozat) 8. pontja alapján kidolgozott részletes végrehajtási tervével és 2018–2023 közötti megvalósításával.
3. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális
szakmai feladatok támogatása alcím, 5. Árpád-ház Program tudományos-szakmai projektjeinek támogatása
jogcímcsoporttal történő kiegészítését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pont szerinti tudományos-szakmai alprogramok
megvalósítása érdekében a 2018. évben gondoskodjon
a) − az  emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 30 061 000 forint központi költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára az alábbi ütemezésben:
aa) első ütem: 12 000 000 forint,
ab) második ütem: 18 061 000 forint;
b) − az emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 82 628 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 5. Árpád-ház Program tudományosszakmai projektjeinek támogatása jogcímcsoport javára az alábbi ütemezésben:
ba) első ütem: 16 877 000 forint,
bb) második ütem: 65 751 000 forint;
c) − a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával − legfeljebb 33 300 000 forint központi költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 43. Kulturális örökségvédelmi szakmai feladatok jogcímcsoport
javára;
d) − a  Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben − legfeljebb 51 304 000 forint központi
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a Kvtv. 1. melléklet XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet,
3. MTA kutatóközpontok, kutatóintézetek cím javára az alábbi ütemezésben:
da) első ütem: 14 000 000 forint,
db) második ütem: 37 304 000 forint;
e) − a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagjának bevonásával − legfeljebb 147 500 000 forint központi
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet,
4. Nemzetpolitikai célú támogatások cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az a) és b) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a c) alpont tekintetében a Miniszterelnökséget vezető miniszter
a d) alpont tekintetében a Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben
az e) alpont tekintetében a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: az aa) alpont, ba) alpont, c) alpont, da) alpont és az e) alpont tekintetében 2018. április 30.
 az ab)  alpont, bb)  alpont, db)  alpont tekintetében 2018. július 1-jét követően a  felmerülés
ütemében
 5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pont szerinti tudományos-szakmai alprogramok
megvalósítása érdekében a 2019. évben gondoskodjon
a) − az emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 124 275 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
b) − a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával − legfeljebb 33 300 000 forint központi költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
c) − a  Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben − a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont részére legfeljebb 55 868 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezetében;
d) − a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagjának bevonásával − legfeljebb 72 500 000 forint központi
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés LXV. Bethlen Gábor Alap fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az a) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a b) alpont tekintetében a Miniszterelnökséget vezető miniszter
a c) alpont tekintetében a Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben
a d) alpont tekintetében a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 6. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pont szerinti tudományos-szakmai alprogramok
megvalósítása érdekében a 2020. évben gondoskodjon
a) − az emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 95 281 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
b) − a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával − legfeljebb 33 300 000 forint központi költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
c) − a  Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben − a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont részére legfeljebb 42 763 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az a) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a b) alpont tekintetében a Miniszterelnökséget vezető miniszter
a c) alpont tekintetében a Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 7. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pont szerinti tudományos-szakmai alprogramok
megvalósítása érdekében a 2021. évben gondoskodjon
a) – az emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 63 463 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
b) − a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával − legfeljebb 33 300 000 forint központi költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
c) − a  Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben − a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont részére legfeljebb 38 235 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az a) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a b) alpont tekintetében a Miniszterelnökséget vezető miniszter
a c) alpont tekintetében a Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 8. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pont szerinti tudományos-szakmai alprogramok
megvalósítása érdekében a 2022. évben gondoskodjon
a) − az emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 35 206 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
b) − a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával − legfeljebb 33 300 000 forint költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
c) − a  Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben − a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont részére legfeljebb 43 773 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre
állásáról a központi költségvetés XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az a) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a b) alpont tekintetében a Miniszterelnökséget vezető miniszter
a c) alpont tekintetében a Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben
Határidő: a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
9. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. és 2. pont szerinti tudományos-szakmai alprogramok
megvalósítása érdekében a 2023. évben gondoskodjon
a) − az emberi erőforrások minisztere bevonásával − legfeljebb 77 586 000 forint központi költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
b) – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – legfeljebb 33 500 000 forint költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
c) − a  Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben − a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont részére legfeljebb 39 057 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre
állásáról a központi költségvetés XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az a) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
a b) alpont tekintetében a Miniszterelnökséget vezető miniszter
a c) alpont tekintetében a Magyar Tudományos Akadémia elnökével együttműködésben
Határidő: a 2023. évi központi költségvetés tervezése során
 10. A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a kulturális örökségvédelemért való felelőssége
körében – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – vizsgálja meg az  Árpád-ház Program második
ütemének előkészítése keretében a határon túli Árpád-kori templomok megújítását célzó alprogram folytatásának
lehetőségét, és annak forrásigénye és ütemezése vonatkozásában készítsen előterjesztést a Kormány részére azzal,
hogy a célra biztosítandó összeg évente 200 000 000 forint lehet.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az Árpád-ház Program első ütemének 2022. évi felülvizsgálata és második ütemének előkészítése
során
11. A Kormány elrendeli az  Árpádok történelmi művét bemutató, Székesfehérváron megvalósuló hazai kiállítás
előkészítésének folytatása érdekében a  Szent István Király Múzeum (az ingatlan-nyilvántartás szerint
a  Székesfehérvár belterület 266 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a  8000 Székesfehérvár,
Fő  utcában található) épülete rekonstrukciójához szükséges engedélyes és kiviteli tervek elkészítése és
a  múzeumi részlegek kiköltöztetése, elhelyezése céljára a  2018. évben 393 730 000 forint forrás egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv.  1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 18. Székesfehérvár Megyei Jogú Város
Önkormányzata kulturális fejlesztési feladatainak támogatása cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: azonnal
 12. A Kormány egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás
keretében, egy összegben, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatói okirat alapján a 11. pont szerint átcsoportosított összeg terhére 393 730 000 forint támogatást nyújtson
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata részére a támogatói okirat kiállítását követően.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 13. A Korm. határozat 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány)
„4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  előkészítés eredményei alapján készítsen előterjesztést
a  Kormány részére az  1.  pont szerinti beruházás megvalósításához, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez
kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 31.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1354/2016. (VII. 6.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének 21. cikke szerinti jelentés jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  2005.  évi III.  törvénnyel kihirdetett, az  Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési
Keretegyezményének 21. cikke szerinti jelentést;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  jelentést az  Egészségügyi Világszervezet Dohányzás
ellenőrzési Keretegyezmény Titkársága részére juttassa el;
 3. visszavonja az  Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 21.  cikke szerinti jelentés
jóváhagyásáról szóló 1244/2014. (IV. 18.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1005/2019. (I. 22.) Korm. határozata a központi költségvetés költségvetési bevételeinek és költségvetési kiadásainak, valamint költségvetési egyenlegének és az államadósságnak a 2019–2021. évekre tervezett összegéről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 29. § (1) bekezdése szerint a központi költségvetés
–  a  központi költségvetésről szóló törvényben megállapított fejezetek szerinti bontású – bevételeinek és
kiadásainak, valamint költségvetési egyenlegének és az  államadósságnak a  2019–2021. évekre tervezett összegét
az 1. melléklet szerint állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2013. (HK 2.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Katonaszakács Válogatott csapatkarjelzéseinek rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdés alapján,
figyelemmel a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005.
(HK 2/2006.) HM utasítás (továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának
kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire a következő
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett köznapi-társasági és gyakorló csapatkarjelzést a
Magyar Honvédség Katonaszakács Válogatott tagjai számára rendszeresítem.
2. A Magyar Honvédség Katonaszakács Válogatott – a
Szakács Olimpián, Szakács Világbajnokságon, Nemzetközi szakácsversenyen, hazai Szakácsfesztiválon történő
részvétel alkalmával, valamint protokolláris feladatok
végrehajtása során – a rendszeresített köznapi-társasági
csapatkarjelzést a köznapi-, társasági öltözeten, továbbá a
szakácsruházaton, a rendszeresített gyakorló csapatkarjelzést a gyakorlóöltözeten viseli.
3. A rendszeresített csapatkarjelzések szöveges leírását
és képi ábrázolását az intézkedés melléklete tartalmazza.
4. A jóváhagyott csapatkarjelzések műszaki dokumentációjának kidolgozásáról a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi
Hivatal, a rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról, az igényjogosult állomány ellátásáról az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
gondoskodik.
5. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök