text:
1/2016. (I. 22.) FM utasítása a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból pályázati úton vagy egyedi döntés alapján pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatások kapcsán elszámolható költségekről, a támogatások felhasználása ellenőrzésének és a beszámolók összeállításának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed
a) minden eredeti tárgyévi támogatási előirányzattal rendelkező, év közben keletkezett bevételből, valamint
maradványból működő fejezeti kezelésű előirányzatra, amelyből államháztartáson belüli és kívüli szervezetek
törvény, kormányrendelet, a  Kormány egyedi határozata vagy egyedi, illetve pályázati úton benyújtott
támogatási igény alapján közigazgatási hatósági határozattal vagy hatósági szerződéssel, támogatói okirattal
vagy támogatási szerződéssel költségvetési támogatáshoz juthatnak, továbbá
b) azon fejezeti kezelésű előirányzatra, amely esetében a  forrásátadás kizárólag lebonyolító szerven keresztül
történik, és a  lebonyolító szerv nem rendelkezik saját eljárásrenddel vagy a  beszámolók ellenőrzésére
vonatkozó részletszabályokkal.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. befogadó szervezet: olyan szervezet, amely a  saját bankszámláját a  támogatás fogadására rendelkezésre
bocsátja azon kedvezményezett számára, amely önálló adószám hiányában bankszámlával nem rendelkezik,
vagy határon túli szervezetként nem rendelkezik Magyarországon vezetett bankszámlával,
2. beszámoló: a kedvezményezett által a projekt megvalósításáról és a támogató által átadott forrás felhasználásáról
készített szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás együtt,
4. függelék

A Forster Központ körbélyegzőjének lenyomata: 3. érdekelt: olyan jogi személy vagy egyéb szervezet, amelyben a kedvezményezett vagy annak tagja, tulajdonosa,
részvényese, képviselője, ügyvezetője vagy ügyvezető testületének tagja; képviselőjének, ügyvezetőjének,
ügyvezető testülete tagjának a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 8:1. §
(1)  bekezdés 1.  pontja szerinti közeli hozzátartozója; belső ellenőrzésért felelős tisztségviselője vagy
az ellenőrző testület tagja, könyvvizsgálója, alapítvány alapítója, az alapítói jogok gyakorlója, az alapítványhoz
csatlakozott személy, az alapítvány kuratóriumának vagy felügyelőbizottságának tagja vagy a jogi személlyel,
egyéb szervezettel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személy (pl. munkavállaló, megbízott) az előbb
említett jogok vagy tisztségek bármelyikével – egyedül vagy együttesen, illetve testület tagjaként – rendelkezik,
vagy a felsorolt tisztségek bármelyikét viseli,
4. jogosulatlanul igénybe vett támogatás: a jogszabálysértő módon, nem rendeltetésszerűen vagy szerződésellenes
módon felhasznált költségvetési támogatás,
5. kedvezményezett: az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 1.  § 14.  pontja
szerinti költségvetési támogatásban részesített személy vagy szervezet,
6. költségterv: a  támogatott projekt megvalósításával összefüggő kiadások előzetes bemutatása a  pályázati
kiírásnak vagy az  ellátandó feladatnak megfelelően, szükség szerint költség-haszon elemzéssel,
megvalósíthatósági tanulmánnyal vagy az egyes tételek indokoltságát alátámasztó dokumentumokkal, illetve
számításokkal együtt, amelyekhez a kedvezményezett egyenként megjelöli támogatási igényét; költségtervként
értelmezendő a számszaki adatokat tartalmazó feladatterv is,
7. kötelezettségvállalás dokumentuma: támogatási szerződés, közigazgatási hatósági határozat, hatósági
szerződés vagy támogatói okirat,
8. lebonyolító szerv: a  támogató által nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos előkészítő és
döntésvégrehajtó feladatok ellátását végző szervezet, amely az  átadott előirányzatot a  földművelésügyi
miniszterrel kötött megállapodásban foglaltak szerint a kedvezményezett részére rendelkezésre bocsátja,
9. módosított költségterv: a  pályázati kiírás vagy az  egyedi támogatási döntés alapján meghatározott
szerződéskötési feltételek alapján módosított tartalommal összeállított költségterv vagy a projekt megvalósítási
ideje alatt a kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltaknak megfelelően módosított költségterv,
10. mozgó záradék: a támogatás terhére elszámolni kívánt számla, bizonylat másolatán szereplő olyan, a támogatás
terhére történő elszámolásra utaló záradék, mely az adott számla vagy bizonylat egy későbbi másolatán már
nem ugyanott található, mint a korábban készült másolaton,
11. pénzügyi ellenőrzés: a  Földművelésügyi Minisztérium Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: KF) által
végzett feladat, amelynek során az elszámolásra benyújtott számláknak, bizonylatoknak, ezekhez kapcsolódó
egyéb dokumentumoknak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.), az  általános
forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.), valamint az  egyéb vonatkozó
jogszabályi előírásoknak való megfelelését vizsgálja,
12. projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási
ütemezéssel rendelkező feladat vagy célkitűzés,
13. szakmai ellenőrzés: támogatás nyújtására a  támogató részéről kötelezettséget vállaló szervezeti egység
(a továbbiakban: kötelezettségvállaló) által végzett, elsősorban a támogatott feladat, megrendelt szolgáltatás
végrehajtásának szakmai szempontú értékelésére, valamint az elszámolásra benyújtott számlák tartalmának
és a projekt megvalósításával való kapcsolatának vizsgálatára irányuló tevékenység,
14. szakmai kezelő: az egyes szakterületek irányításáért, felügyeletéért a Földművelésügyi Minisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzata szerint felelős szervezeti egység,
15. támogatás: az Áht. 1. § 14. pontja alapján, a fejezeti kezelésű előirányzatokból a támogató által megvalósításra
érdemesnek ítélt program megvalósításához egyedi miniszteri döntés alapján, illetve pályázati úton nyújtott
költségvetési támogatás,
16. támogató: az Áht. 1. § 14. pontja szerinti támogatást nyújtó Földművelésügyi Minisztérium,
17. teljesítésigazoló: az előirányzatok felhasználásához kapcsolódó teljesítések igazolására kijelölt személy,
18. teljesítést elfogadó nyilatkozat: pályázati úton benyújtott vagy egyedi támogatási igény esetén a beszámoló
elfogadását követően a kötelezettségvállaló vagy a megnevezett szakmai teljesítésigazoló írásbeli nyilatkozata
a  kötelezettségvállalás dokumentumában, illetve a  támogatásra vonatkozó jogszabályokban foglaltak
teljesüléséről, a támogatás jog-, szerződés- és rendeltetésszerű felhasználásáról.
2. Szerződéskötés, költségterv, szerződésmódosítás 3. § (1) Az 1. melléklet 1. függelékében szereplő előírásokat figyelembe kell venni a támogatandó projekt meghatározásakor,
továbbá a pályázati kiírás, illetve a kötelezettségvállalás dokumentumának összeállításakor.
(2) Az 1. mellékletben szereplő beszámoló című nyomtatvány és az 1. függelék a kötelezettségvállalás dokumentumának
kötelező mellékletét képezi, amelyeket a kötelezettségvállaló elektronikus úton megküld a kedvezményezettnek.
(3) A  kötelezettségvállalás dokumentumában tételes elszámolási kötelezettséget kell előírni azon kedvezményezett
számára, aki a  költségvetési támogatást nem előirányzat-átcsoportosítással vagy a  Kincstárnál vezetett számlára
utalással kapja meg.
(4) A kötelezettségvállalás dokumentumában a támogatás segítségével létrehozott vagyon (tárgyi eszköz, immateriális
jószág) elidegenítési tilalmát 5 évben kell meghatározni, azonban a létrehozott vagyon értéke vagy elévülési ideje
alapján ennél hosszabb vagy rövidebb idő is kiköthető. Ezen időszak lejárta előtti elidegenítéshez a támogató írásbeli
hozzájárulásának beszerzését, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) szerinti egyéb kötelezettségeket kell előírni. A  kötelezettségvállalás
dokumentumában rögzíteni szükséges azt, hogy amennyiben a támogatásból létrehozott vagyon az előírt megőrzési
vagy fenntartási időszak letelte előtt megsemmisül, vagy azt eltulajdonítják, a  kedvezményezett köteles azt saját
forrásból pótolni, a  pótlást megfelelő dokumentumokkal igazolni és az  így keletkezett vagyont a  támogatásból
eredetileg beszerzett vagyon elidegenítési tilalmi idejének lejártáig megőrizni, ellenőrzés alkalmával azt bemutatni.
(5) Amennyiben a támogatás kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátása befogadó szervezeten keresztül
történik, a kötelezettségvállalás dokumentumát a támogatón és a kedvezményezetten kívül a befogadó szervezetnek
is alá kell írnia.
(6) A  kötelezettségvállalás dokumentumában rendelkezni kell a  befogadó szervezet azon kötelezettségéről, hogy
a számlájára érkező támogatást 5 munkanapon belül banki átutalással vagy különösen indokolt esetben készpénzben
adja át a  kedvezményezett részére. A  támogatás átadásával kapcsolatos banki költségek a  támogatás terhére
elszámolhatóak banki bizonylatok alapján.
(7) Önálló adószámmal nem rendelkező kedvezményezett esetén a kötelezettségvállalás dokumentumában rendelkezni
kell arról, hogy
a) a támogatás terhére elszámolandó számláknak a befogadó szervezet nevére kell szólniuk,
b) a beszámolón és a számlaösszesítőn mind a kedvezményezett, mind a befogadó szervezet hivatalos képviselője
aláírásának szerepelnie kell, valamint
c) a felhatalmazói nyilatkozatot a befogadó szervezet mint a támogatást fogadó bankszámla tulajdonosa adja
a támogató számára.
 (8) Befogadó szervezet közreműködése esetén a  kötelezettségvállalás dokumentuma tartalmazza mind
a  kedvezményezett, mind a  befogadó szervezet nyilatkozatát arról, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI.  törvény értelmében átlátható szervezetnek minősül. A  kötelezettségvállalás dokumentumát előkészítő
szakmai kezelő mind a két szervezet esetében vizsgálja az Ávr. 82. §-a szerinti rendezett munkaügyi kapcsolatoknak
való megfelelőséget.
(9) A  kötelezettségvállalás dokumentuma tartalmazza a  befogadó szervezet nyilatkozatát arról, hogy amennyiben
a köztartozás-vizsgálat során a számlájára utalt támogatásból a Magyar Államkincstár leemeli a köztartozás összegét,
a támogató által az eredetileg utalt támogatás összegét adja át a kedvezményezett részére.
4. § (1) A  megítélt támogatás felhasználása kapcsán keletkező és elszámolható költségek körét a  kötelezettségvállalás
dokumentumában vagy annak elválaszthatatlan mellékletét képező költségtervben kell meghatározni.
(2) A  költségtervnek kellő részletességgel kell tartalmaznia a  kötelezettségvállalás dokumentumában meghatározott
feladat végrehajtása kapcsán felmerülő és a támogató által elfogadott költségelemeket. Amennyiben egy-egy jogcím
esetében szükséges, kalkulációt is szerepeltetni kell (például: fő/nap/forint).
(3) A  fedezetigazolásra vagy pénzügyi ellenjegyzésre megküldött kötelezettségvállalás dokumentumához minden
esetben csatolni kell a kedvezményezett által összeállított költségtervet is, melyet a fedezetigazoló vagy pénzügyi
ellenjegyző az  egyedi támogatási igények esetében véleményez. Amennyiben a  fedezetigazoló vagy pénzügyi
ellenjegyző a  költségterv módosítására tesz javaslatot, a  kötelezettségvállaló ennek alapján megteszi a  szükséges
intézkedést.
(4) Speciális célú, egyedi döntés alapján nyújtott költségvetési támogatás esetében a kötelezettségvállalás dokumentuma
kivételesen az  1.  melléklet 1. függelékében foglaltaktól eltérően is meghatározhatja az  elszámolás tartalmát és
módját.
5. § (1) A költségtervben szereplő sorok közötti eltérés szerződésmódosítást nem igénylő mértéke legfeljebb ±20%, mely
eltérésről az elszámolás során indoklást kell kérni a kedvezményezettől. Arra az esetre, ha a +20%-nál nem nagyobb
mértékű eltérés összege meghaladja az  500 000 forintot, vagy az  eltérés mértéke meghaladja a  20%-ot,
a kötelezettségvállalás dokumentumában a dokumentum módosítására vonatkozó kötelezettséget kell előírni azzal,
hogy a módosítási kérelemnek a támogatott feladat megvalósítási határidejének lejárta előtt legalább 15 nappal be
kell érkeznie a szakmai kezelőhöz.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés alapján a  költségterv módosítása szükséges, de a  módosítás a  kötelezettségvállalás
dokumentumának a költségterven kívüli egyéb részeit nem érinti, a kötelezettségvállalás dokumentuma rendelkezhet
úgy is, hogy csak a költségterv módosul a szakmai kezelő arra vonatkozó elfogadó nyilatkozata alapján.
(3) A  Földművelésügyi Minisztérium háttérintézményei esetében, amennyiben a  költségterv módosítása a  kiemelt
előirányzatokat érinti, minden esetben, a  változás mértékétől függetlenül, előzetesen meg kell kérni a  támogató
engedélyét.
(4) A  szakmai kezelő által elfogadott és visszaigazolt módosított költségterv a  továbbiakban a  kötelezettségvállalás
dokumentumának elválaszthatatlan mellékletét képezi. A  beszámolót az  utolsó érvényes költségterv alapján kell
összeállítani.
3. A beszámoló benyújtása, hiánypótlás és a beszámoló elfogadása
6. § (1) A  kötelezettségvállalás dokumentumában elő kell írni, hogy az  abban rögzített feladat végrehajtásáról, a  nyújtott
támogatás felhasználásáról és elszámolásáról szóló beszámolót az  1.  melléklet szerinti nyomtatványon legkésőbb
a  kötelezettségvállalás dokumentumában meghatározott teljesítési vagy felhasználási határidőt követő 30 napon
belül kell a szakmai kezelőhöz benyújtani. A fel nem használt támogatásnak a beszámoló benyújtásával egyidejűleg
történő visszafizetésének kötelezettségéről a  kötelezettségvállalás dokumentumában rendelkezni kell. Az  így
teljesített önkéntes visszafizetés kamatmentes.
(2) A beszámoló várhatóan nagy terjedelmére tekintettel a kötelezettségvállalás dokumentuma rendelkezhet arról, hogy
a benyújtandó dokumentumok egy része színesben szkennelt és elektronikus adathordozóra írt, lehetőség szerint
elektronikus aláírással ellátott változatban is benyújtható [például számlák pénzügyi teljesítését, továbbá személyi
jellegű kifizetések, járulékok Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) számlákra történő utalásának
teljesítését igazoló bankszámlakivonatok, számlákhoz tartozó szerződések, megrendelések, személyi jellegű
kifizetésekhez tartozó jogviszony-igazolások]. A kötelezettségvállalás dokumentumában elő kell írni, hogy a számlákat
a kedvezményezett által hitelesített másolatban, papír alapon szükséges benyújtani.
(3) A beszámoló benyújtási határidejének eredménytelen eltelte esetén a szakmai kezelő hiánypótlás keretében felszólítja
a  kedvezményezettet a  beszámoló benyújtására 15 napos határidővel. A  15 napos határidő leteltével további
hiánypótlásra nincs lehetőség. A  hiánypótlásra való felszólítás megküldhető elektronikusan is, amennyiben arról
a kötelezettségvállalás dokumentuma rendelkezik.
7. § A beszámoló alapján, annak beérkezését követően, egyedi döntés alapján nyújtott költségvetési támogatás esetén
30, pályázati kiírás alapján nyújtott költségvetési támogatás esetén 60 napon belül a szakmai kezelő ellenőrzi a feladat
szakmai teljesítését és az  elszámolásban szereplő számlák tartalmát a  támogatott feladathoz való illeszkedés
tekintetében.
8. § (1) A  pénzügyi ellenőrzéshez a  szakmai kezelő a  KF részére megküldi a  beszámoló teljes anyagával együtt
a kötelezettségvállalás dokumentumát és a költségtervet, egyúttal jelezve, hogy a szakmai beszámoló elfogadható,
vagy hiánypótlás szükséges. A szakmai kezelő nyilatkozik arról is, hogy a pénzügyi elszámolásban szereplő számlák
tartalma illeszkedik-e a támogatott feladathoz és az elfogadott költségtervhez.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat hiányában a  KF érdemi ellenőrzés nélkül visszaküldi a  beszámolót a  szakmai
kezelő részére szakmai szempontú ellenőrzés céljából.
(3) A  KF a  beszámoló pénzügyi ellenőrzését az  (1)  bekezdésben foglalt iratok teljes körű kézhezvételétől számított
20 napon belül végzi el, amely a beszámoló ellenőrzésére a XII. Földművelésügyi Minisztérium költségvetési fejezethez
tartozó fejezeti és központi kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodásról szóló utasításban meghatározott
határidőbe beleszámít.
(4) A KF a pénzügyi szempontú vizsgálat befejezését követően az (1) bekezdés szerinti iratokat – ha azokat eredetben
kapta meg – a  szakmai kezelő részére visszaküldi, egyúttal nyilatkozik a  beszámoló pénzügyi szempontú
elfogadhatóságáról vagy a hiánypótlás szükségességéről.
9. § (1) A  beszámoló ellenőrzését (az egyes költségtételek dokumentumokkal való alátámasztását) az  1.  melléklet
1. függelékében foglaltak alapján kell elvégezni.
(2) A  beszámolóval kapcsolatos szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlásra egy alkalommal van lehetőség,
amennyiben a hiánypótlásra a kötelezettségvállalás dokumentuma lehetőséget biztosít. A hiánypótlási kötelezettséget
a  szakmai kezelő rendeli el. A  hiánypótlás keretében a  költségvetési támogatás céljához nem illeszkedő tartalmú
számlák helyett lehetőséget kell biztosítani megfelelő számlák benyújtására.
(3) A szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlás határideje a felszólítás kézhezvételétől számított 15. nap.
10. § (1) Amennyiben azt a kötelezettségvállalás dokumentuma lehetővé teszi, és a szakmai kezelő 8. § (1) bekezdése alapján
adott szakmai állásfoglalása szerint nem szükséges hiánypótlás, szükség esetén a  KF közvetlenül is bekérheti
a pénzügyi szempontú hiánypótlást a kedvezményezettől elektronikus úton, a szakmai kezelő egyidejű tájékoztatása
mellett.
(2) A beérkezett hiánypótlást a teljesítés igazolására jogosult személy ellenőrzi a 7. § szerint. Amennyiben a hiánypótlással
kiegészített beszámoló elfogadást nyer, a  szakmai kezelő intézkedik a  KF felé a  még kifizetésre váró támogatás
utalásával kapcsolatban a 12. § (1) bekezdése szerinti adatlapon.
(3) A teljesítés igazolására jogosult személy a szakmai kezelő útján indokolt esetben pénzügyi szempontú felülvizsgálatot
kérhet a  KF-től a  hiánypótlással kapcsolatban. A  KF 20 napon belül tájékoztatja a  szakmai kezelőt a  hiánypótlás
pénzügyi szempontból történő elfogadásáról vagy arról, hogy a beszámoló továbbra is tartalmaz el nem fogadható
tételeket, megjelölve ennek indokát és a javasolt további intézkedéseket.
(4) Amennyiben a hiánypótlást követően sem teljes körű a beszámoló, azt a tartalma alapján kell értékelni. Ha a teljesítés
ez  alapján nem 100%-os, és a  beszámoló alapján az  összköltség csökken, a  költségvetési támogatás összegét
az összköltség arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti arányoknak megfelelően.
(5) Amennyiben a támogatás egy összegben előlegként került átadásra, és a (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel
a  költségvetési támogatás összegét csökkenteni kell, a  visszafizetést az  Áht. szerinti határidő kitűzésével és
államháztartáson kívüli kedvezményezettek esetében kamattal növelten kell visszakövetelni. Amennyiben előleg
nyújtására nem került sor, az  elfogadott teljesítésnek megfelelően kell a  csökkentett összegű kifizetés teljesítését
előírni.
(6) Amennyiben előleg igénybevételére került sor, és a beszámoló ellenőrzése alapján csökkentett összeget a támogatás
visszatartott része nem fedezi, akkor a fennmaradó részt az előleg terhére kell a kedvezményezettől – az Áht. szerinti
határidővel és kamattal növelt mértékben – visszakövetelni.
(7) A támogatás ellenőrzése során megállapított jogosulatlan felhasználás vagy fel nem használt támogatás esetében
meghatározott visszafizetési kötelezettséggel kapcsolatban a  kötelezettségvállalás dokumentumát nem kell
módosítani.
(8) A  szakmai kezelő a  KF beszámolóval és hiánypótlással kapcsolatos véleményét figyelembe veszi az  elfogadott
teljesítés százalékos arányának meghatározásában.
(9) Amennyiben a kedvezményezett a visszafizetési felszólításnak határidőre nem tesz eleget, a követelés érvényesítésével
kapcsolatban a szakmai kezelő a kötelezettségvállalás dokumentumában, az Ávr.-ben és a Ptk.-ban meghatározott
intézkedéseket teszi meg, az ügyiratot előzetesen bemutatva a KF részére a követelés nyilvántartásba vétele céljából.
Amennyiben a  biztosíték felhatalmazó levél, az  alapján azonnali beszedési megbízás igénybevételével kell
megkísérelni a követelés érvényesítését. Az azonnali beszedési megbízás Magyar Államkincstárhoz való benyújtásában
a KF közreműködik. Amennyiben az azonnali beszedési megbízás nem vezet eredményre, az Áht. 53/A. § (3) bekezdése
alapján a visszafizetési kötelezettség érvényesítésével kapcsolatban az állami adóhatóság intézkedik.
11. § Amennyiben a  beszámoló mind szakmai, mind pénzügyi szempontból elfogadható, a  beszámoló elfogadásáról,
valamint a  pályázat lezárásáról a  szakmai kezelő írásban értesíti a  kedvezményezettet, és egyúttal nyilatkozik
a felhatalmazó levelek visszavonásáról is.
12. § (1) Előlegfinanszírozás esetén az előleggel való elszámolás elfogadásával egy időben a szakmai kezelő intézkedik a KF
felé a XII. Földművelésügyi Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti és központi kezelésű előirányzatokkal
kapcsolatos gazdálkodásról szóló utasítás 1.  mellékletében szereplő teljesítésigazolás és kifizetés engedélyezése
adatlap megküldésével a kötelezettségvállalás dokumentuma szerinti következő támogatási előleg kifizetéséről.
(2) Amennyiben előleg nyújtására nem kerül sor, a projekt lezárásával vagy elfogadó nyilatkozat kiadásával egyidejűleg
a szakmai kezelő az (1) bekezdés szerinti, megfelelően kitöltött adatlappal megkeresi a KF-et a kifizetéssel kapcsolatos
intézkedés érdekében.
(3) Amennyiben a  támogatás egyösszegű előlegként kerül biztosításra, a  beszámoló elfogadásáról a  szakmai kezelő
értesíti a kedvezményezettet, és ezzel egy időben a KF-re megküldi a kitöltött adatlapot a teljesítés elfogadásának
igazolásaként.
4. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az  utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni azon folyamatban lévő támogatási igények alapján létrejövő
kötelezettségvállalási dokumentumok vonatkozásában, melyekben a  költségvetési támogatás felhasználásának
elszámolási határideje későbbi, mint az utasítás hatálybalépését követő 45. nap.
14. § Hatályát veszti a  minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból pályázati úton vagy egyedi elbírálás keretében
pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatások felhasználása ellenőrzésének és a  beszámolók
összeállításának szabályairól szóló 28/2013. (XII. 21.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1192/2015. (III. 31.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati feladatok végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  2015.  évi Milánói
Világkiállításon (a  továbbiakban: világkiállítás) való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati feladatok
végrehajtása koordinációjának ellátására 2015. április 1. napjától 2015. november 30. napjáig Szőcs Gézát
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében:
a) ellátja Magyarország világkiállításon történő részvételének, megvalósítandó programjainak és eseményeinek
(a továbbiakban együtt: részvétel) előkészítését, szervezését és teljes körű lebonyolítását;
b) elkészíti a  részvétel programját, valamint gondoskodik a  program eseményeinek megtervezéséről,
előkészítéséről és megvalósításáról;
c) javaslatot tesz a részvétel jogi-közigazgatási folyamataira, és kidolgozza azok szakmai tartalmát;
d) gondoskodik a  világkiállítási részvétellel összefüggő beruházás előkészítéséhez és megvalósításához
szükséges döntés-előkészítési feladatok ellátásáról, előkészíti a  szükséges kormányzati döntéseket,
intézkedéseket, ennek keretében javaslatot tesz az  esetleges kapcsolódó jogalkotási feladatokra
vonatkozóan, és gondoskodik a szükséges kormány-előterjesztések előkészítéséről, ide nem értve a 2015. évi
Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok irányítását és
lebonyolítását végrehajtó szervezet kijelöléséről szóló 271/2014. (XI. 4.) Korm. rendelet szerinti feladatok
ellátását;
e) ellenőrzi a  világkiállítási részvétellel összefüggő kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve
szervezi az azok végrehajtásához szükséges kormányzati-közigazgatási együttműködés koordinálását.
3. A miniszterelnök a kormánybiztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere útján irányítja.
 4. A  kormánybiztost tevékenységének ellátásában titkárság nem segíti. A  kormánybiztost tevékenységének
ellátásában az emberi erőforrások minisztere által vezetett minisztériumban foglalkoztatott, az emberi erőforrások
minisztere által kijelölt személyek segítik.
5. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
 6. A  Kormány felhívja a  minisztereket, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket az  összkormányzati feladatok
végrehajtása koordinációjának a  kormánybiztos általi ellátásának elősegítése érdekében, Magyarországnak
a világkiállításon való sikeres részvétele céljából.
Felelős: miniszterek
Határidő: folyamatosan 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1086/2019. (III. 5.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében egy dunaújvárosi szálloda és rendezvényközpont létesítéséhez szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a Magyarország Kormánya és Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1394/2016. (VII. 21.) Korm. határozat 6. pont e) pont ea) alpontjára –
 1. egyetért a Modern Városok Program keretében a „Szálloda és Rendezvényközpont létesítése az Aquantis Wellness
és Gyógyászati Központ mellett” elnevezésű beruházás (a továbbiakban: Beruházás) Dunaújváros Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával és azzal, hogy a Beruházás mindösszesen
1 993 773 000 forint összegű költségvetési támogatással valósuljon meg az alábbi ütemezéssel:
a) a 2019. évben 607 867 140 forint,
b) a 2020. évben 1 385 905 860 forint;
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás megvalósításához az Önkormányzat támogatási kérelme alapján a Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére
607 867 140 forint költségvetési támogatás kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott költségvetési támogatás
felhasználására, valamint elszámolásának részletes feltételeinek meghatározására az  Önkormányzat részére
támogatói okiratot adjon ki, és a  támogatói okirat kiadását követő 30 napon belül a  2019. évben szükséges
költségvetési támogatást az Önkormányzat részére támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadására azonnal
a 2019. évi költségvetési támogatás folyósítására a támogatói okirat kiadását követő 30 napon belül
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához a 2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 1 385 905 860 forint biztosításáról
a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2006. (X. 13.) SZMM rendelete a helyi önkormányzatok részére gyermek- és ifjúsági feladatok ellátása céljából nyújtandó támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának 2006. szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 5. számú
mellékletének 6. pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
f) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya a Kvtv. 1. számú mellékletének
IX. helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. központosított előirányzatok cím, 6. gyermek- és ifjúsági feladatok alcímen biztosított előirányzatára (a továbbiakban:
előirányzat) terjed ki.
(2) Az előirányzat terhére a helyi önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) a Kvtv. 5. számú mellékletének 6. pontjában foglalt célokra igényelhet vissza nem térítendő támogatást.
2. § E rendelet alkalmazásában a Kvtv. 5. számú mellékletének 6. pontja szerinti gyermek- és ifjúsági korosztályokkal
kapcsolatos szolgáltatások különösen:
a) az ifjúság korosztályi sajátosságainak, szükségleteinek megfelelő információ elérhetőségét biztosító ifjúsági
információs pont;
b) az a) pontban foglalt feladatot ellátó, továbbá a korosztály élethelyzetével összefüggő jogi, pszichológiai,
mentálhigiénés, életvezetési, pályaválasztási és pályaorientációs, valamint munkaerő-piaci tanácsadást biztosító
ifjúsági információs és tanácsadó iroda.
3. § (1) A gyermek- és ifjúsági korosztályokkal kapcsolatos
szolgáltatások körében támogatható az önkormányzat által
fenntartott intézményben, vagy az önkormányzattal ifjúsági feladatok ellátására feladatellátási szerződést kötött ifjúsági célú társadalmi szervezetnél, alapítványnál, közalapítványnál, egyházi szervezetnél, közhasznú társaságnál
megvalósuló szolgáltatások keretében végzett ifjúságsegítői tevékenység is.
(2) Az ifjúságsegítői tevékenységet végző szakember
feladatkörében elősegíti a fiatalok közösségei, szervezetei
a) kialakítását, illetve fejlesztését, különös tekintettel
az önkormányzattal együttműködő ifjúsági érdekegyeztető fórumokra (pl. helyi ifjúsági tanács);
b) közügyekben való részvételét; c) önkormányzattal történő együttműködését;
d) más ifjúsági szervezetekkel, közösségekkel történő
együttműködését. 4. §
E rendelet alkalmazásában a Kvtv. 5. számú mellékletének 6. pontja szerinti gyermek- és ifjúsági korosztályokkal
kapcsolatos feladatok, illetőleg azok koordinációja különösen
a) a gyermek- és ifjúsági korosztályokkal kapcsolatos
szolgáltatásokra vonatkozó helyi ifjúsági cselekvési terv
elkészítése és az ezzel szorosan összefüggő önkormányzati feladatok koordinációja;
b) a helyi ifjúsági cselekvési tervben megfogalmazott
intézkedések koordinációját biztosító, megvalósulását
figyelemmel kísérő, az önkormányzattal együttműködő
ifjúsági érdekegyeztető fórumok (pl. helyi ifjúsági tanács)
felállítása, működtetése.
5. § (1) Az önkormányzat a támogatási célokat feladatellátási
szerződés, illetve társulás keretében is megvalósíthatja.
(2) A vissza nem térítendő támogatás mértéke legfeljebb a pályázati program bruttó összköltségének 75%-a
lehet, de nem haladhatja meg
a) 500 főnél kisebb lélekszámú település esetében az
500 ezer Ft-ot;
b) 500 és 999 fő közötti lélekszámú település esetében
a 800 ezer Ft-ot;
c) 1000 és 4999 fő közötti lélekszámú település esetében a 2 millió Ft-ot;
d) 5000 és 19 999 fő közötti lélekszámú település esetében a 3,5 millió Ft-ot;
e) 20 000 és 50 000 fő közötti lélekszámú település esetében az 5 millió Ft-ot;
f) megyei jogú város, fővárosi kerület esetében a 6 millió forintot;
g) megyei önkormányzat, Budapest Főváros Önkormányzata esetében az 5 millió Ft-ot.
(3) Társult feladatellátás esetén a támogatás (2) bekezdés szerinti felső határát – a (4)–(5) bekezdésekben meghatározott kivételekkel – a társult települések lakosságszámának összeadásával kell meghatározni.
(4) Ha a társulásban megyei jogú város vagy fővárosi
kerület vesz részt, a támogatás maximuma a (2) bekezdés
f) pontja szerinti összeg, kivéve, ha a társulás másik tagja
megyei önkormányzat vagy Budapest Főváros Önkormányzata.
(5) Ha a társulásban megyei önkormányzat vagy Budapest Főváros Önkormányzata vesz részt, a támogatás
maximuma a (2) bekezdés g) pontja szerinti összeg.
6. § (1) A vissza nem térítendő támogatás biztosítása pályázat keretében történik.
(2) A pályázati felhívást és a hozzá kapcsolódó adatlapot a szociális és munkaügyi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) általi jóváhagyást követően – e rendelet hatálybelépését követő 5 napon belül – az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM),
a Szociális és Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban:
SZMM), valamint a Mobilitás honlapján kell közzétenni.
(3) A pályázati felhívás tartalmazza:
a) a pályázat címét vagy megnevezését,
b) a pályázat kiírójának megnevezését,
c) a pályázat célját,
d) a pályázati keretösszeget,
e) a pályázattal elnyerhető támogatás és a pályázótól
megkívánt önrész összegét, mértékét,
f) a támogatásban részesíthetők körét,
g) a pályázat benyújtásának feltételeit,
h) a pályázattal benyújtandó okiratok, dokumentumok,
igazolások, nyilatkozatok felsorolását,
i) a teljes pályázati dokumentáció hozzáférésének helyét
és módját,
j) a pályázat benyújtásának határidejét, helyét és módját,
k) a pályázat elbírálásának szempontjait,
l) a pályázat elfogadása esetén a támogatási szerződés
megkötésére vonatkozó információkat,
m) a pályázat szerint támogatásra kerülő feladat meg
valósításának határidejét. (4) A pályázat benyújtásának határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati felhívás közzétételétől
számítva legalább 15 naptári nap álljon rendelkezésre.
7. § (1) Az önkormányzat a pályázatot a székhelye szerint illetékes Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságához,
illetve a Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatósághoz (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be a pályázati kiírásban megadott határidőig.
(2) Az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a pályázati programokhoz kapcsolódóan benyújtott támogatási igényeket, és
a pályázót szükség esetén – egy alkalommal, legfeljebb
8 napos határidővel – hiánypótlásra hívja fel. Az Igazgatóság a felülvizsgált támogatási igényeket a szükséges
hiánypótlások beérkezését, de legkésőbb a hiánypótlási
határidő leteltét követő 5 napon belül – véleményével
együtt – továbbítja a Mobilitás számára.
8. § A Mobilitás végzi a pályázatkezeléssel és a szerződéskötés előkészítésével kapcsolatos feladatokat. E feladatkörében – az Igazgatóságtól történő átvételt követő 8 napon belül – előkészíti a pályázatokat döntési javaslat megtételéhez. Egyidejűleg értesíti az érvénytelen pályázatot
benyújtó önkormányzatot az érvénytelenségi ok megjelölésével.
9. § (1) A Mobilitás által előkészített pályázatokkal kapcsolatos döntési javaslat kidolgozására a miniszter 7 fős bizottságot hoz létre, melynek tagjai:
a) az SZMM, illetve
b) az ÖTM 3-3 képviselője; továbbá
c) a Pénzügyminisztérium 1 képviselője.
(2) A bizottság elnöke az SZMM – miniszter által kijelölt – képviselője.
(3) A bizottság ügyrendjét maga állapítja meg. 10. §
(1) A bizottság köteles a pályázatokkal kapcsolatos
szakmai álláspontját kialakítani és döntési javaslatát a pályázatok benyújtási határidejétől számított 40 napon belül
elkészíteni.
(2) A támogatások odaítéléséről az önkormányzatok
által szolgáltatott adatok figyelembevételével, a bizottság
döntési javaslata alapján – legkésőbb 2006. november 30-ig – a miniszter dönt.
(3) A pályázatok elbírálása során az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is megítélhető.
11. § (1) A pályázati eredményről – a 10. § (2) bekezdésében
foglalt döntés szerint összeállított lista alapján – a Mobilitás a döntés meghozatalát követő 5 napon belül írásban értesíti az összes érvényes pályázatot benyújtó önkormányzatot. Ezzel egyidejűleg a pályázati eredményt a Mobilitás
honlapján is közzé kell tenni.
(2) A pályázatot elutasító döntést indokolni kell, a döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(3) A támogatásról szóló értesítésben a támogatási szerződés megkötésére határidőt kell tűzni. Érvényét veszti
a támogatási döntés, ha a támogatásról szóló értesítésben
megjelölt határidőn belül a pályázó mulasztásából vagy
neki felróható egyéb okból nem jön létre a szerződés.
(4) A nyertes pályázóval a támogatási szerződést a Mobilitás köti meg a miniszter által jóváhagyott döntési lista
alapján.
12. § (1) A pályázaton nyertes, érvényes szerződéssel rendelkező önkormányzatok településsoros listáját a Mobilitástól kapott adatok alapján az SZMM legkésőbb 2006. december 15-ig utalványozás céljából – elektronikus formában is – megküldi az ÖTM számára.
(2) A támogatást egy összegben – az (1) bekezdés szerinti adatok átadását követő 3 napon belül, az ÖTM utalványozása alapján – a Magyar Államkincstár folyósítja.
(3) A támogatás a pályázatban szereplő programban
meghatározott szolgáltatásokhoz és koordinációs tevékenységekhez kötődő kiadásokra fordítható. Az önkormányzat által köztisztviselői jogviszonyban foglalkoztatott személyek munkabérére, bérjellegű kifizetéseire, valamint az utánuk fizetendő járulékokra a pályázati összegből
kifizetés nem teljesíthető.
13. § (1) Amennyiben az önkormányzat a támogatást vagy
annak egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem a pályázatban megjelölt programra használta fel, vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatokat szolgáltatott, a támogatást a központi költségvetésbe köteles visszafizetni.
A jogtalanul igénybe vett összeg után az önkormányzat
a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű
kamatot fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig tartó időszakra.
(2) Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei határnappal
a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint
köteles elszámolni. A támogatás kötelezettségvállalással
terhelt maradványával a tárgyévet követő év június 30-áig
kell elszámolni.
(3) A támogatás igénybevételének és az elszámolás szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok az Áht.
64/D. §-ában előírtak szerint végzik.
(4) A támogatás felhasználásáról, valamint a pályázatban meghatározott program teljesítéséről az önkormányzat
szakmai beszámolót készít, melyet 2007. július 30-ig megküld a szakmai ellenőrzést – a támogatási szerződésben
foglaltak alapján – végző Mobilitásnak.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
52/2013. (IX. 13.) NFM rendelete a villamos energia elosztó és egyetemes szolgáltató által külön díj ellenében végezhető, valamint ingyenesen biztosítandó szolgáltatásokról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 2. pontjában,
a 12. § és a 4. melléklet tekintetében a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 3. pontjában
kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. A felhasználó vagy az engedélyes igénye alapján külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
1. § (1) Az  elosztó – a  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott kivételekkel – a  következő felhasználó által igényelt
szolgáltatásokért kérhet külön díjat a felhasználótól:
 1. fogyasztásmérő berendezés hitelességének lejárta miatti cseréjének kivételével a  fogyasztásmérő
berendezés mérésügyi felülvizsgálata, beleértve a szakértői vizsgálat és a vizsgálatra szállíttatás költségét,
 2. előre fizetős fogyasztásmérő berendezés felszerelése vagy nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezésnek
előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
 3. előre fizetős fogyasztásmérő berendezésnek nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
 4. a felhasználónak a  4.  § (2)  bekezdés 3.  pontja szerint a  villamosenergia-ellátásból való kikapcsolása utáni
visszakapcsolása, 5. számlamásolat készítése esetén azonos számlánként, készpénz-átutalási megbízások pótlása esetén
ugyanazon számlához tartozó készpénz-átutalási megbízásonként a második alkalmat követően,
6. rendkívüli leolvasás felhasználási helyenként felszámítva,
 7. a távlehívható fogyasztásmérő-berendezésből kinyerhető, a  felhasználó villamosenergia-fogyasztására
vonatkozó, elszámolási alapadatokon – negyedórás mért adatok vagy mérőállások – felüli adatok
rendelkezésre bocsátása azonos mérési időszakra vonatkozóan 12 hónapon belül a  második alkalmat
követően,
8. az elosztó kezelésében lévő kisfeszültségű szabadvezeték-hálózaton végzett feszültségmentesítés és
feszültség alá helyezés,
9. az elosztó kezelésében lévő kisfeszültségű földkábel-hálózaton végzett feszültségmentesítés és feszültség alá
helyezés,
10. az elosztó kezelésében lévő középfeszültségű szabadvezeték-hálózaton végzett feszültségmentesítés és
feszültség alá helyezés,
11. az elosztó kezelésében lévő középfeszültségű földkábel-hálózaton végzett feszültségmentesítés és feszültség
alá helyezés, és
12. egy felhasználási helyre vonatkozó felhasználói csatlakozási terv felülvizsgálata naptári évenként a második
alkalmat követően.
(2) Az  elosztó külön díjat kérhet a  kiserőműtől – a  háztartási méretű kiserőmű kivételével – a  csatlakozási helyre
vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány vagy csatlakozási terv felülvizsgálatáért.
(3) Az egyetemes szolgáltató külön díjat kérhet a  felhasználótól számlamásolat készítése esetén azonos számlánként,
készpénz-átutalási megbízás pótlása esetén azonos számlához tartozó készpénzátutalási-megbízásonként
a második alkalmat követően.
2. § Ha az  elosztó a  felhasználó által megbízott villamosenergia-kereskedő megrendelése alapján jár el, a  külön díjjal
való közvetlen elszámolás a felhasználóval történik.
2. Az elosztó és az egyetemes szolgáltató által ingyenesen biztosítandó szolgáltatások
3. § (1) Az elosztó a felhasználók részére legalább a következő szolgáltatásokat ingyenesen köteles biztosítani:
 1. az 1.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában meghatározott szolgáltatás, ha arra a  felhasználó személyében történő
változással összefüggésben kerül sor,
 2. az 1.  § (1) és (3)  bekezdésében meghatározott szolgáltatások, ha azok nyújtására kereskedőváltással
összefüggésben került sor,
 3. az 1.  § (1)  bekezdés 8–11.  pontjában foglalt szolgáltatások, ha azok elvégzését jogszabály az  elosztó
kötelezettségeként határozza meg,
 4. az 1. § (1) bekezdés 2. és 3. pontjában meghatározott szolgáltatások, ha a  felhasználó szociálisan rászoruló
fogyasztónak minősül,
 5. a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 273/2007.
(X. 19.) Korm. rendelet 2. számú melléklete szerint igénybejelentést benyújtó, az igény benyújtásakor közcélú
hálózati csatlakozással nem rendelkező, leendő rendszerhasználó közcélú hálózatra való csatlakozása esetén
előre fizetős fogyasztásmérő berendezés felszerelése, ha a  leendő felhasználó más felhasználási helyén
e pont alapján előre fizetős fogyasztásmérő berendezés felszerelésére nem került sor,
6. az 1.  § (1)  bekezdés 6.  pontja szerinti leolvasás, ha arra a  fogyasztásmérő berendezés hibája vagy
a számlázással kapcsolatos megalapozott panasz miatt kerül sor,
7. az üzletszabályzat vagy részei egy alkalommal történő, formanyomtatványok, jegyzőkönyvek, egyéb
szerződéses jogviszonnyal összefüggő dokumentumok, valamint igazolások másolatának kiadása,
8. az 1. § (1) bekezdés 5., 7. és 12. pontja szerinti szolgáltatás első és második alkalommal történő igénybevétele,
 9. a közvilágítás fogyasztásának mérésére szolgáló fogyasztásmérő berendezés felszerelése,
10. a villamos energiáról szóló 2007.  évi LXXXVI.  törvény (a  továbbiakban: VET) 63/B.  §-a szerinti minimális
szolgáltatás műszaki feltételeinek biztosítása,
11. a távlehívható fogyasztásmérő berendezésben tárolt és kiolvasható, a  felhasználó villamosenergia
fogyasztására vonatkozó adatokba az elosztó ügyfélszolgálatán történő betekintés, és
12. a távlehívható fogyasztásmérő berendezésben tárolt és kiolvasható, a  felhasználó villamosenergia
fogyasztására vonatkozó adatokhoz 3 hónapra visszamenőlegesen az elosztó honlapján történő hozzáférés.
(2) Ha a  felhasználó a  fogyasztásmérő berendezés hibás mérésének feltételezése miatt a  fogyasztásmérő berendezés
felülvizsgálatát kérte az  elosztótól, és a  felülvizsgált fogyasztásmérő berendezés mérése a  külön jogszabályban
előírt hibahatárt túllépi, vagy az elosztó megállapítja, hogy a  fogyasztásmérő berendezés hibás, az elosztó az 1. §
(1)  bekezdés 1.  pontja alapján felszámított külön díjat a  felülvizsgálat eredményéről való értesüléstől számított
8 napon belül a felhasználónak vagy a fizetőnek visszatéríti.
(3) Az  elosztó a  felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a  felhasználó számlafizetési
módja szerinti módon – köteles teljesíteni a (2) bekezdés szerinti visszatérítést a felhasználó vagy a fizető számára.
(4) Az  egyetemes szolgáltató a  felhasználók részére legalább a  következő szolgáltatásokat ingyenesen köteles
biztosítani:
1. az 1. § (1) bekezdés 2. és 3. pontjában meghatározott cserének a felhasználó megbízása alapján az elosztónál
történő kezdeményezése,
2. az üzletszabályzat vagy részei egy alkalommal történő, formanyomtatványok, jegyzőkönyvek, egyéb
szerződéses jogviszonnyal összefüggő dokumentumok, valamint igazolások másolatának kiadása,
3. az 1. § (3) bekezdése szerinti szolgáltatás első és második alkalommal történő igénybevétele, és
4. a felhasználó hálózathasználati és villamosenergia-vásárlási szerződéseinek VET 63.  § (1)  bekezdése szerinti
megbízottként történő, összevont kezelése. 3. A felhasználó szerződésszegése esetén külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
4. § (1) Az elosztó a felhasználótól annak szerződésszegése esetén külön díjat kérhet
1. egyfázisú fogyasztásmérő berendezés,
2. többfázisú fogyasztásmérő berendezés,
3. első túláramvédelmi berendezés,
4. időprogram-kapcsoló vagy kapcsolóóra,
5. hangfrekvenciás vagy rádiófrekvenciás központi vezérlés vevőkészüléke,
6. mágneskapcsoló
külső behatásból eredő sérülés, rongálódás miatti cseréjéért, amennyiben az  a  felhasználó kizárólagos őrizetében
van, vagy annak felszerelése, felhasználó részére történt átadása során az  elosztó mindenben a  jogszabályokban
és az  üzletszabályzatban foglaltak szerint járt el. A  külön díj nem tartalmazza a  cserélni szükséges berendezés
utánpótlási árát, amely árat a felhasználó – a külön díjjal együtt – szintén köteles megtéríteni.
(2) Az  elosztó a  felhasználótól annak szerződésszegése esetén – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően – külön
díjat kérhet
1. nem könyvelt küldeményként küldött fizetési felszólításért,
2. tértivevényes küldeményként küldött kikapcsolási értesítőért,
3. a villamosenergia-ellátásból való kikapcsolásáért.
(3) Az egyetemes szolgáltató a felhasználótól annak szerződésszegése esetén külön díjat kérhet
1. nem könyvelt küldeményként küldött fizetési felszólításért,
2. tértivevényes küldeményként küldött kikapcsolási értesítőért.
(4) A  (2)  bekezdés 1. és 2.  pontja és a  (3)  bekezdés szerinti fizetési felszólításért és kikapcsolási értesítőért az  az
engedélyes kérhet díjat, amely a fizetési felszólítást vagy kikapcsolási értesítőt kibocsátotta.
5. § (1) Ha jogerősen megállapítást nyer, hogy a felhasználó nem követett el szerződésszegést, akkor az érintett engedélyes
köteles az  1.  § (1)  bekezdés 4.  pontja szerinti, valamint a  4.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti esetekben felszámított
külön díjat a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti kamattal együtt 8 napon belül a  felhasználónak vagy
a fizetőnek visszatéríteni.
(2) Az  érintett engedélyes a  felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a  felhasználó
számlafizetési módja szerinti módon – köteles teljesíteni az  (1)  bekezdés szerinti visszatérítést a  felhasználó vagy
a fizető számára.
6. § Nem kérhető az 1. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti, valamint a 4. § (1)–(3) bekezdése szerinti díj abban az esetben, ha
az érintett engedélyes a szerződésszegés miatt elvégzett szolgáltatás ellenértékét meghaladó mértékű kötbérigényt
érvényesít.
4. A külön díj ellenében végezhető szolgáltatások díjai
7. § (1) Az  e  rendelet szerinti szolgáltatások forintban felszámított díjai nem lehetnek magasabbak, mint a  Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének a  VET 142.  § (3)  bekezdése szerinti rendeletében
megállapított, a  kisfeszültségű nem profilos villamosenergia-felhasználókra vonatkozó éves elosztói alapdíj
(a továbbiakban: elosztói alapdíj) alapján az 1–3. melléklet szerint kiszámított értékek.
(2) Az 1. § szerinti szolgáltatások legmagasabb külön díjának meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A 4. § szerinti szolgáltatások legmagasabb külön díjainak meghatározását a 2. melléklet tartalmazza.
 (4) Az 1–3. melléklet szerinti díjak az általános forgalmi adó összegét nem tartalmazzák.
8. § (1) Az 1. § (1) bekezdés 2. pontjában foglalt szolgáltatás esetében az elosztó a külön díjon felül a kétféle fogyasztásmérő
berendezés nyilvántartási értékének különbözetét is jogosult felszámítani.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában foglalt szolgáltatás esetében a  külön díjat csökkenteni kell a  kétféle
fogyasztásmérő berendezés nyilvántartási értékének különbözetével, ha az  elosztó az  (1)  bekezdés szerinti
különbözetet a szolgáltatás nyújtása során felszámította.
9. § (1) Ha a felhasználó előzetes értesítése és az előzetes időpont-egyeztetés ellenére a felhasználó által megrendelt külön
díjas szolgáltatás teljesítésére a  felhasználó hibájából nem kerül sor, az  elosztó jogosult a  felhasználó irányában
a 3. melléklet szerinti díj felszámítására.
(2) Ha a felhasználó a szolgáltatást az egyeztetett időpont előtt legalább az egyeztetett időpontot megelőző munkanap
16 óráig lemondja, a felhasználó mentesül a külön díj és az (1) bekezdés szerinti külön díj megfizetése alól.
5. Vegyes rendelkezések 10. § (1) Az  elosztó és az  egyetemes szolgáltató a  felhasználók tájékoztatása céljából az  e  rendelet szerinti szolgáltatások
listáját és azok díjainak hatályos, általános forgalmi adó nélküli és azzal növelt értékeit az ügyfélszolgálatokon, a VET
50/B. §-a szerinti ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségben, valamint internetes honlapjukon közzéteszik.
(2) Az  e  rendelet szerinti szolgáltatások részletes listáját és azok hatályos, részletes díjainak általános forgalmi adó
nélküli és azzal növelt értékeit az elosztó és az egyetemes szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  1–2.  §, a  3.  § (1)  bekezdés 1–11.  pontja, a  3.  § (2)–(4)  bekezdése, a  4–10.  §, a  13.  §, valamint az  1–3.  melléklet
2013. november 15-én lép hatályba.
 (3) A 3. § (1) bekezdés 12. pontja 2014. május 1-jén lép hatályba.
 (4) E  rendelet rendelkezéseit a  2013. november 14. napját követően bejelentett igényekre és keletkezett
szerződésszegésekre kell alkalmazni. 12. § Az  egyetemes szolgáltatók részére vételre felajánlott földgázforrás és a  hazai termelésű földgáz mennyiségéről
és áráról, valamint az  igénybevételre jogosultak és kötelezettek köréről szóló 19/2010. (XII. 3.) NFM rendelet
7. melléklete helyébe a 4. melléklet lép.
13. § Hatályát veszti a  villamos energia elosztó hálózati engedélyesek és az  egyetemes szolgáltató által a  felhasználó
igénye alapján külön díj ellenében végezhető szolgáltatások köréről és díjairól szóló 17/2008. (VIII. 1.) KHEM
rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
33/2017. (IV. 18.) ME határozata a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének kinevezéséről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/D. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
dr. Luszcz Viktor Stanislawot a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökévé
– 2017. március 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
769/D/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. LV. törvény 14. § (1) és (4) bekezdésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére alapított alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt elutasítja, egyebekben azt visszautasítja.
I. Az indítványozó – jogvitás ügyének ismertetése mellett – a törvényes határidőn belül alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a Baranya Megyei Bíróság
6.K.21.148/2008/25. számú jogerős ítéletével szemben.
Indítványában a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 14. § (1) és (4) bekezdésének az Alkotmány
2. § (1) bekezdése alapján fennálló alkotmányellenességét
állította, kérve az említett törvényi rendelkezések megsemmisítését és – az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. § (4) bekezdésére való utalással – az alkalmazási tilalom elrendelését.
Álláspontja szerint a Vtv. 14. § (1) bekezdése nem felel
meg a jogbiztonság követelményének, mivel „hiányzik a
pontos szövegezés” a vitatott rendelkezésből; nem állapítható meg, hogy már egy hirdetmény hibája is eredményezheti-e a földtulajdonosi közösség összehívásának a törvénytelenségét, és ennek következtében az általa meghozott határozatok érvénytelenségét, e jogkövetkezmények
bíróság általi megállapítását.
Az indítványozó a Vtv. 14. § (4) bekezdését is a jogbiztonság követelményébe ütközőnek tekintette, mivel az álláspontja szerint „további bizonytalanságot” okoz, „érdemben nem a tulajdonos érdekeit szolgáló eredményhez
vezet.” Azt kifogásolta, hogy a kisebbségben maradt földtulajdonosok csak akkor perelhetnek eredményesen, ha
képesek önálló vadászterületet kialakítani, „vagy csatlakozni tudnak más vadászterülethez és tulajdonuk természetben összefüggő egységet alkot.” A Vtv. 14. § (4) bekezdés b) pontjára utalva az indítványozó azt is sérelmezte, hogy „csak okszerű gazdálkodást sértő határozat
ellen lehetséges a perindítás”.
Az indítványozó – konkrét törvényi hivatkozás megjelölése nélkül – sérelmezte a Vtv. 14. § (3) bekezdésében
foglalt azon rendelkezést is, amely az itt szabályozott eset
ben a települési önkormányzat jegyzőjét jogosítja fel a
jognyilatkozat megtételére.
Az indítványozó az egyesülési jogról szóló 1989. évi
II. törvény (a továbbiakban: Etv.) 3. § (1) bekezdésének az
alkotmányellenességét is állította, azonban nem fejtette ki,
hogy a kifogásolt rendelkezés az Alkotmány mely konkrét
rendelkezésével és milyen okból ellentétes. Az indítványozó az Alkotmány 13. §-át (tulajdonhoz való jog), valamint alkotmányi paragrafus megjelölése nélkül az esélyegyenlőség követelményét [Alkotmány 70/A. § (3) bekezdés] is felhívta indítványában a sérelmet szenvedett alkotmányi rendelkezésként.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdon
hoz való jogot.”
„70/A. § (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség
megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését
célzó intézkedésekkel is segíti.”
2. A Vtv. indítvánnyal támadott és vizsgálatba bevont
rendelkezései:
„14. § (1) Társult vadászati jog esetén a 12. § szerinti
kérdésekben való határozat meghozatalát a vadászterület
tulajdonosainak a 12. §-ban foglaltak szerint számított
egyharmada kezdeményezheti. A kezdeményezőnek a vadászati hatóság és az érintett települések önkormányzata
hirdetőtábláján legalább harminc napra hirdetményt kell
közzétennie, amelynek tartalmaznia kell a földtulajdonosok gyűlésének helyét, idejét és napirendi pontjait, a képviselet szabályaira való figyelmeztetést, továbbá a 12. §
(1) bekezdésének b) pontja esetében a kialakítandó vadászterület térképi megjelölését.
(2) Érvényes határozat csak akkor hozható, ha a földtulajdonosok gyűlésének összehívása érdekében eleget tettek az (1) bekezdésben foglalt eljárásnak.
(3) Amennyiben a földtulajdonosok – a Magyar Állam
kivételével – a vadászterületen külön-külön harminc hektárt el nem érő földtulajdonnal rendelkeznek, és e tulajdonosok a határozathozatal időpontjáig közös képviseletükről másként nem gondoskodnak, a 12. § szerinti kérdésekkel kapcsolatos jognyilatkozatokat a tulajdonos törvényes
képviselőjeként az érintett föld fekvésének helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője teszi meg. A települési önkormányzat jegyzője teszi meg a szükséges jognyilatkozatokat annak a tulajdonosnak a nevében is, aki az
(1)-(2) bekezdésben foglaltak szerint meghirdetett határozathozatalon nem vett részt és képviseletéről sem gondoskodott.
(4) Amennyiben az (1)–(2) bekezdés alapján meghozott
határozattal és a (3) bekezdés szerint tett jognyilatkozattal
a 12. §-ban foglaltak szerint számított tulajdoni hányaduk
alapján kisebbségben maradt, vagy a határozathozatalban
részt nem vett tulajdonosok nem értenek egyet,
a) önálló vadászterület kialakítását vagy más vadászterülethez való csatlakozást kezdeményezhetnek, feltéve,
hogy a tulajdonukban levő terület természetben összefüggő egységet alkot, és az e törvényben írt feltételeknek
megfelel, illetőleg
b) ha a határozat az okszerű gazdálkodást sérti, a kisebbség vagy a határozathozatalban részt nem vett tulajdonosok jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár,
a határozat annak meghozatalától számított harminc napon
belül a bíróságnál megtámadható. (…)”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság az indítvány alapján elsőként az
alkotmányjogi panasz tartalmi elbírálhatóságának a feltételeit vizsgálta meg.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése értelmében „[a]z Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség
nincs számára biztosítva.” Az Abtv. 48. § (2) bekezdése
alapján „[a]z alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban
benyújtani.”
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó – jogi képviselője útján – 2009. május 11. napján
vette át a Baranya Megyei Bíróság alkotmányjogi panasszal támadott 6.K.21.148/2008/25. számú jogerős ítéletét. Az Abtv. 48. § (2) bekezdésében foglalt 60 napos határidő 2009. július 10-én járt le. Az indítványozó 2009. július 8-án – a törvényes határidőn belül – adta postára az alkotmányjogi panaszát, amely 2009. július 14-én érkezett
meg az Alkotmánybírósághoz. Az Alkotmánybíróság a
határidőben előterjesztett alkotmányjogi panaszt – az alábbiakban kifejtett indokok alapján – csak részben találta
tartalmi elbírálásra alkalmasnak.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése értelmében az Alkotmánybírósághoz előterjesztett indítványnak a kérelem alapjául
szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 22. § (1) bekezdése – visszautalva az Abtv. 22. § (2) bekezdésére – szintén
kimondja, hogy az Alkotmánybíróság eljárására vonatkozó
indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia, és meg
kell jelölnie a kérelem alapjául szolgáló okot.
Az Ügyrend 22. § (2) bekezdése alapján az indítványnak tartalmaznia kell a vizsgálandó jogszabály megjelölését, az Alkotmány azon rendelkezéseit, amelyeket – az in
dítványozó szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek, továbbá az Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a
rendelkezéseit, amelyekből az indítványozó jogosultsága
és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható.
Az Abtv. és az Ügyrend fent idézett rendelkezései az alkotmányjogi panaszt tartalmazó indítványra is irányadók.
A jelen ügyben az indítványozó a vizsgálandó jogszabályi rendelkezések között tüntette fel az Etv. 3. § (1) bekezdését, azonban nem jelölte meg azt, hogy az indítványban
felhívott alkotmányi rendelkezések közül konkrétan melyik alkotmányi rendelkezést sérti a kifogásolt törvényi
szabály és azt sem fejtette ki, hogy milyen indokkal.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi
panasz benyújtásának feltételei közé tartozik egyebek
mellett az is, hogy az Alkotmányban biztosított jog sérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán
következzék be. A vizsgált esetben az alkotmányjogi panasz alapjául fekvő jogerős ítélet meghozatala során az eljáró bíróság nem alkalmazta az Etv. 3. § (1) bekezdését,
így az alkotmányjogi panasz előterjesztésének e törvényi
feltétele sem teljesül.
Az indítványozó – konkrét jogszabályi hely megjelölése
nélkül – a Vtv. 14. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezést
is támadta, azonban ez esetben sem jelölte meg, hogy a kifogásolt szabály konkrétan mely alkotmányi rendelkezéssel és milyen okból áll ellentétben.
A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Etv.
3. § (1) bekezdésével, valamint a Vtv. 14. § (3) bekezdésével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszt –
az Ügyrend 29. § e) pontja alapján – tartalmi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a Vtv. 14. § (1) és (4) bekezdésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdése sérelmére alapított
alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt érdemben bírálta el.
A Vtv. 14. § (1) bekezdése értelmében társult vadászati
jog esetén a Vtv. 12. §-ban meghatározott kérdésekben
való határozat meghozatalát a vadászterület tulajdonosainak a Vtv. 12. §-ban foglaltak szerint számított egyharmada kezdeményezheti. A kezdeményezőnek a vadászati hatóság és az érintett települések önkormányzatainak a hirdetőtábláján legalább harminc napra hirdetményt kell közzétennie. A hirdetménynek tartalmaznia kell a földtulajdonosok gyűlésének helyét, idejét és napirendi pontjait, a
képviselet szabályaira való figyelmeztetést, továbbá – a
Vtv. 12. § (1) bekezdésének b) pontja esetében – a kialakítandó vadászterület térképi megjelölését.
A Vtv. 14. § (2) bekezdése értelmében a földtulajdonosok gyűlésén érvényes határozat csak akkor hozható, ha
annak összehívása érdekében eleget tettek a Vtv. 14. §
(1) bekezdésben foglalt eljárásnak.
Az indítványozó azért tekintette az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében foglalt jogállamiság részét képező jogbiztonság követelményével ellentétesnek a Vtv. említett
rendelkezését, mert az nem pontos szövegezést tartalmaz,
annak tartalmából nem lehet megállapítani, hogy akár
egyetlen hirdetmény hibája esetén megállapítható-e a föld
tulajdonosok gyűlése összehívásának törvénytelensége és
ebből következően az ott meghozott határozatok érvénytelensége.
Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállami klauzulából
vezette le azt az alkotmányi követelményt, hogy a jogszabályi rendelkezéseket a jogalkotó a jogbiztonság követelményének megfelelően kell, hogy megfogalmazza.
„A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó –
kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze,
egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak,
egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és
előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is.” [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 59, 65.]
A 26/1992. (IV. 30.) AB határozatában az Alkotmánybíróság elvi éllel mutatott rá arra, hogy „a világos, érthető
és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság – amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált
jogállamiság fontos eleme – megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során
felismerhető normatartalmat hordozzon.” (ABH 1992,
135, 142.)
Az Alkotmánybíróság több korábbi határozatában kimondta azt is, hogy „a normavilágosság sérelme miatt az
alkotmányellenesség akkor állapítható meg, ha a szabályozás a jogalkalmazó számára értelmezhetetlen, vagy eltérő
értelmezésre ad módot, és ennek következtében a norma
hatását tekintve kiszámíthatatlan, előre nem látható helyzetet teremt a címzettek számára, illetőleg a normaszöveg
túl általános megfogalmazása miatt teret enged a szubjektív, önkényes jogalkalmazásnak.” [összegezve: 31/2007.
(V. 30.) AB határozat, ABH 2007, 368, 378.].
Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata szerint tehát
csak a jogalkalmazás számára eleve értelmezhetetlen jogszabály sérti a jogbiztonságot [36/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 222, 232.; 42/1997. (VII. 1.) AB határozat, ABH 1997, 299, 301.]. „Önmagában nem sérti a jogbiztonságot az, ha a jogszabály a jogalkalmazás során értelmezésre szorul és esetenként az értelmezés problémamegoldó, alkotó jellege kerül előtérbe.” [31/2003. (VI. 4.)
AB határozat, ABH 2003, 352, 365.]
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Vtv. 14. §
(1) bekezdése egyértelmű, világos normatartalmat hordoz,
kielégíti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság részét képező jogbiztonságból fakadó és az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata által megkövetelt a normatartalomal kapcsolatos alkotmányossági követelményeket. A kifogásolt törvényi rendelkezés a jogalkalmazó
szervek számára nem értelmezhetetlen, annak értelmezése
számukra nehézséget nem okoz.
Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság elutasította a
Vtv. 14. § (1) bekezdésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság részét képező jogbiztonság
sérelmére alapított alkotmányellenessége megállapítására
és a kifogásolt törvényi rendelkezés megsemmisítésére
irányuló alkotmányjogi panaszt.
A Vtv. 14. § (4) bekezdése azt szabályozza, hogy mi történik abban az esetben, amikor a Vtv. 14. § (1) és (2) bekezdés alapján meghozott határozattal és a Vtv. 14. §
(3) bekezdés szerint tett jognyilatkozattal a Vtv. 12. §-ban
foglaltak szerint számított tulajdoni hányaduk alapján kisebbségben maradt, vagy a határozathozatalban részt nem
vett tulajdonosok nem értenek egyet.
A Vtv. 14. § (4) bekezdésének a) pontja értelmében, ez
esetben az említett tulajdonosok kezdeményezhetik önálló
vadászterület kialakítását vagy a más vadászterülethez
való csatlakozást, feltéve, hogy a tulajdonukban levő terület természetben összefüggő egységet alkot, és a Vtv.-ben
írt feltételeknek megfelel.
A Vtv. 14. § (4) bekezdés b) pontja alapján, ha a határozat az okszerű gazdálkodást sérti, a kisebbség vagy a határozathozatalban részt nem vett tulajdonosok jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, akkor a határozat – annak
meghozatalától számított harminc napon belül – a bíróságnál megtámadható.
Az indítványozó a Vtv. támadott szabályozását azért tekintette a jogbiztonság követelményébe ütközőnek, mert
az, véleménye szerint „további bizonytalanságot” okoz, illetve „nem a tulajdonos érdekeit szolgáló eredményhez
vezet.” Lényegében azt kifogásolta, hogy a Vtv. 14. §
(4) bekezdésének a) és b) pontjai olyan törvényi korlátozásokat tartalmaznak, amelyek szerinte csak szűk körben teszik lehetővé az érintett tulajdonosok számára az eredményes perlést, annak ellenére, hogy érdeksérelmük fennáll.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Vtv. 14. §
(4) bekezdése és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt
jogállamiság részét képező jogbiztonság alkotmányi rendelkezése között – az indítványozó által kifejtett indokok alapján – nem állapítható meg alkotmányjogilag értékelhető kapcsolat. Az érdemi alkotmányossági kapcsolat hiánya – az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata értelmében – az indítvány elutasítását eredményezi. [698/B/1990. AB határozat,
ABH 1991, 716–717.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 197, 201.; 720/B/1997. AB határozat, ABH
1998, 1005, 1007.; 380/D/1999. AB határozat, ABH 2004,
1306, 1313–1314.]
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a Vtv. 14. § (4) bekezdésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt
jogállamiság részét képező jogbiztonság alkotmányi rendelkezésének sérelmére alapított alkotmányellenessége
megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt elutasította.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az indítványozó
az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz
való jogot, valamint az esélyegyenlőség alkotmányos követelményét is felhívta az alkotmányjogi panaszában,
azonban ezen alkotmányi rendelkezésekkel összefüggésben határozott kérelmet nem fogalmazott meg. Nem fejtette ki, hogy az indítványában megjelölt jogszabályi rendelkezések közül konkrétan mely jogszabályi rendelkezést,
az említett alkotmányi rendelkezések közül mely alkotmányi rendelkezéssel és milyen indokkal látja ellentétesnek.
Erre tekintettel a hivatkozott alkotmányi rendelkezések
indítványban állított sérelmét az Alkotmánybíróság érdemben nem vizsgálhatta.
Budapest, 2010. március 2. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
66/2003. (VI. 20.) FVM rendelete a friss és előhűtött hasított félsertés időszakos export-visszatérítéséről szóló 38/2003. (IV. 11.) FVM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a pénzügyminiszter és a külügyminiszterrel egyetértésben
— figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002.
(XII. 27.) Korm. rendelet, valamint a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatások igénybevételének eljárási
rendjéről szóló 110/1997. (XII. 30.) FM—PM—IKIM együttes rendelet (a továbbiakban: együttes rendelet) rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
1. § A friss és előhűtött hasított félsertés időszakos exportvisszatérítéséről szóló 38/2003. (IV. 11.) FVM rendelet
hatályát veszti azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban
lévő ügyekre, ideértve az e rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott, de még el nem bírált pályázatokra is,
alkalmazni kell.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
48/2011. (V. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. Sz. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. április 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért e Ön azzal,hogy a Kormány azonnal kezdeményezze Magyarországnak az EU-ból való kilépését?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintáján
feltüntetett kérdés a Kormány részére határozna meg feladatot. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés
tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, ebből következően népszavazás a Kormány részére nem
határozhat meg kötelezettséget. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének b) pontja szerint nem lehet országos népszavazást tartani hatályos nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettségekről, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról. A Magyar
Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés kihirdetéséről a 2004. évi XXX. törvény
rendelkezik, ezért a kezdeményező által a népszavazáson feltenni kívánt kérdés nemzetközi szerződésből eredő
kötelezettségeket tartalmazó törvénybe, ezáltal az Alkotmány fenti rendelkezésébe ütközik.
Erre tekintettel az Országos Választási Bizottság, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és a
kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, az Nsztv. 10. § a) és b) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadta. II. A határozat az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésén, 28/C. § (5) bekezdésének b) pontján, a 2004. évi XXX. törvényen,
az Nsztv. 2. §-án, 10. § a) és b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke