text:
484/B/2003. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Munka Törvénykönyvéről
szóló 1992. évi XXII. törvény 193/P. § (1) bekezdése
„115–116. §-ai” szövegrészéből a 115. §-ra vonatkozó
rendelkezés Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése alapján
fennálló alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Munka Törvénykönyvéről
szóló 1992. évi XXII. törvény 193/P. § (1) bekezdése
„115–116. §-ai” szövegrészéből a 115. §-ra vonatkozó
rendelkezés Alkotmány 70/F. §-a alapján fennálló alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére
irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó absztrakt utólagos normakontrollra
irányuló indítványában a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 193/P. §
(1) bekezdése „109–116. §-ai” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az
Alkotmánybíróságtól. Az indítvány tartalma alapján az indítványozó az Mt. 193/P. § (1) bekezdése „109–116. §-ai”
szövegrészéből kizárólag a 115. §-ra vonatkozó rendelkezést támadta, ezért az Alkotmánybíróság e rendelkezésre
nézve folytatta le az alkotmányossági vizsgálatot.
Az Mt. 193/P. § (1) bekezdése azokat a törvényi rendelkezéseket sorolja fel, amelyek a munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyra nem alkalmazhatók. E rendelkezések között szerepel az Mt. 115. §-a is, amely az iskolai, illetve a nem iskolai rendszerű képzésben résztvevő
munkavállalók tanulmányi munkaidő-kedvezményét szabályozza.
Az indítványozó azt kifogásolta, hogy az Mt. 193/P. §
(1) bekezdése „109–116. §-ai” szövegrészéből a 115. §-ra
vonatkozó rendelkezés kizárja a tanulmányi munkaidőkedvezményre vonatkozó általános törvényi szabályozás
alkalmazhatóságát a munkaerő-kölcsönzésre létesített jogviszony esetében.
A támadott szabályozás értelmében „sem a kölcsönbevevő-, sem a kölcsönbeadó munkáltató nem köteles ilyen
szabadidőt biztosítani a munkaerő-kölcsönzésben foglalkoztatottak számára, míg a Munka Törvénykönyve minden más munkaviszony esetén (lásd köztisztviselői és közalkalmazotti stb. munkaviszony) minden munkavállalónak biztosítja ezt a szabadidőt.”
Az indítványozó szerint mindez sérti az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó alkotmányi rendelkezést, mivel
„a munkaerő-kölcsönzés atipikus jellege nem megfelelő
magyarázat az ilyen mértékű hátrányos megkülönböztetésre.” Véleménye szerint az Mt. 115. §-ában foglalt tanulmányi munkaidő-kedvezmény ugyanúgy meg kell, hogy
illesse a munkaerő-kölcsönzés keretében foglalkoztatott
munkavállalót, mint bármely más munkavállalót.
Az indítványozó arra is hivatkozott, hogy az Mt. „biztosítja az Alkotmányban is szereplő tanuláshoz való jog törvényes kereteit: a tanulmányok folytatásához szükséges
szabadidőt, a tanulmányi szabadság kötelező biztosítását,
és a tanulmányi költségeknek munkáltatók által történő finanszírozását.” Az Mt. támadott szabályozását – konkrét
indokok megjelölése nélkül – az Alkotmány 70/F. §-ával
is ellentétesnek tekintette, mivel az, véleménye szerint
„csorbítja” a tanuláshoz való jogot.
Az Alkotmánybíróság eljárása során – álláspontja kifejtése végett – beszerezte a szociális és munkaügyi, valamint
az igazságügyi és rendészeti miniszter véleményét.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a terüle
tén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
„70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés
kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki
számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával
valósítja meg.”
2. Az Mt. indítvánnyal támadott az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„193/P. § (1) Kölcsönzés esetén e törvény 3. §-ának
(6) bekezdése, 76. §-ának (5)–(8) bekezdése, 76/B. §-a,
79. §-ának (5) bekezdése, 86/A-89. §-ai, 91-96. §-ai,
97. §-ának (2) bekezdése, 100. §-a, 106. §-a,
115–116. §-ai, 134. §-ának (1)–(2) és (6) bekezdése,
150. §-ának (1) bekezdése, 155. §-a (1) bekezdésének második mondata, a 167. §-ának (2)–(3) bekezdései,
170–170/D. §-a, a Harmadik részének X. fejezete, a
202. §-ának c)–d) pontja nem alkalmazhatók.”
„115. § (1) Az iskolai rendszerű képzésben részt vevő
munkavállaló részére a munkáltató köteles a tanulmányok
folytatásához szükséges szabadidőt biztosítani.
(2) A szabadidő mértékét a munkáltató az oktatási intézmény által kibocsátott, a kötelező iskolai foglalkozás és
szakmai gyakorlat időtartamáról szóló igazolásnak megfelelően állapítja meg.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl a munkáltató
vizsgánként – ha egy vizsganapon a munkavállalónak több
vizsgatárgyból kell vizsgáznia, vizsgatárgyanként –, a
vizsga napját is beszámítva négy munkanap szabadidőt
köteles biztosítani. Vizsgának az oktatási intézmény által
meghatározott számonkérés minősül.
(4) A diplomamunka (szak- és évfolyamdolgozat) elkészítéséhez a munkáltató tíz munkanap szabadidőt köteles
biztosítani.
(5) A nem iskolai rendszerű képzésben részt vevő munkavállalónak tanulmányi munkaidő-kedvezmény csak abban az esetben jár, ha azt munkaviszonyra vonatkozó szabály elrendeli, vagy tanulmányi szerződés megállapítja.
(6) A (3)–(4) bekezdésben meghatározott szabadidőt a
munkáltató a munkavállaló kérésének megfelelően köteles
biztosítani.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság az indítvány alkotmányossági
vizsgálata során észlelte, hogy az Mt. 193/P. § (1) bekezdése az indítvány előterjesztését követően több alkalommal is módosult. A Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény, valamint egyéb munkaügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2005. évi CLIV. törvény akként módosította az Mt. 193/P. § (1) bekezdése
„109–116. §-ai” szövegrészét, hogy – 2006. január 1-jei
hatállyal – annak helyébe a „115–116. §-ai” szövegrészt
léptette.
Az Mt. 193/P. § (1) bekezdésének fent hivatkozott módosítása, illetve annak további módosításai érdemben nem
érintették az indítványozó által felvetett alkotmányossági
problémát, ezért az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásának időpontjában hatályos törvényi rendelkezést bírálta el. Ennek megfelelően a vizsgált ügyben az Mt. indítvány elbírálásakor hatályos 193/P. § (1) bekezdése
„115–116. §-ai” szövegrészéből a 115. §-ra vonatkozó
rendelkezés képezte az absztrakt utólagos normakontroll
tárgyát.
Az indítványozó az Mt. kifogásolt szabályozását azért
tekintette az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközőnek, mert az – szerinte – indokolatlan hátrányos megkülönböztetést tesz a munkaerő-kölcsönzés, illetve a „más
munkaviszony” keretében foglalkoztatott munkavállalók
között az Mt. 115. §-ában szabályozott tanulmányi munkaidő-kedvezmény tekintetében.
Az Mt. 193/P. § (1) bekezdésének „115–116 §-ai” szövegrésze Mt. 115. §-ra vonatkozó rendelkezése a munkaerő-kölcsönzésre létrejött munkaviszony esetén kizárja
az Mt. 115. §-ában szabályozott tanulmányi munkaidőkedvezményre vonatkozó rendelkezések alkalmazását,
ugyanakkor az e kedvezményt biztosító rendelkezés a nem
munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkajogviszony
keretében foglalkoztatott munkavállalókra alkalmazható.
Az indítványozó érvelése szerint a munkaerő kölcsönzésre
irányuló jogviszony „atipikus jellege” a hátrányos megkülönböztetés indokaként nem fogadható el.
Az Alkotmánybíróság számos korábbi határozatában
értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt
alkotmányi rendelkezést. Ennek értelmében a Magyar
Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín,
nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti
vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb
helyzet szerinti különbségtétel nélkül minden személyt
megilletnek. Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata
szerint a hátrányos megkülönböztetés tilalma elsősorban
az alkotmányos alapjogok terén tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem
emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő
szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg,
ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi körben kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést,
ha a jogalkotó önkényesen, tárgyilagos mérlegelés szerinti
ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási körbe tartozó jogalanyok között. [9/1990. (IV. 25.)
AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB
határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB
határozat, ABH 1994, 197, 203.]
Az Alkotmánybíróság egy korai határozatában arra is
rámutatott, hogy a hátrányos megkülönböztetés alkotmányi tilalmából nem következik az, hogy minden megkülönböztetés tilos. A tilalom arra vonatkozik, hogy a jognak
mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként)
kell kezelnie, vagyis az emberi méltóság alapjogán nem
eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az
egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével
kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának
szempontjait meghatározni. [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.] A diszkrimináció tilalmából tehát
nem következik az, hogy az állam a jogi szabályozás kiala
kítása során – a különböző élethelyzetben lévőkre tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel az alkotmányos követelményeket nem sérti. Az Alkotmánybíróság
szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelessége is –,
hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek
között ténylegesen meglévő különbségeket. [61/1992.
(XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995.
(XII. 15.) AB határozat, ABH 1995, 369, 373–374.]
Az Mt. 193/P. § (1) bekezdés „115–116. §-ai” szövegrésze 115. §-ra vonatkozó kifogásolt rendelkezése nem
alkotmányos (alap)jog tekintetében, hanem az Mt.
115. §-ában szabályozott tanulmányi munkaidő-kedvezmény vonatkozásában tesz különbséget a munkaerő-kölcsönzés, illetve az ettől eltérő más munkajogviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók között.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének sérelmét állító
indítvány alapján az Alkotmánybíróságnak azt kellett
vizsgálnia, hogy a törvényalkotó által az említett tanulmányi munkaidő-kedvezmény terén alkalmazott megkülönböztetés tárgyilagos mérlegelés szerinti ésszerű indokokon nyugszik-e, nem tekinthető-e önkényesnek.
Az Alkotmánybíróság a 67/2009. (VI. 19.) AB határozatában (ABK 2009. június, 726.; a továbbiakban Abh.) az
Mt. munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó szabályozásának
több rendelkezését – köztük a 193/P. § (1) bekezdése
„86/A. §–96. §-ai” szövegrészéből a 90. §-ra vonatkozó
rendelkezést – vizsgálta utólagos absztrakt normakontroll
keretében. Ez utóbbi törvényi rendelkezést az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglaltakkal ellentétesnek találta, és ex nunc hatállyal megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor res iudicata, ha
az újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre
vonatkozóan azonos okból vagy összefüggésben terjesztik
elő. Az érdemi döntéssel elbírált ügyben hozott határozat
ugyanis az Alkotmánybíróságot is köti. (1620/B/1991. AB
végzés, ABH 1991, 972, 973.)
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § c) pontja értelmében „ítélt dolog”,
ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már
elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az
Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos
elvére (értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértés megállapítását.
Tekintettel arra, hogy a jelen ügyben az indítványozó az
Mt. 193/P. § (1) bekezdésének az Abh.-ban el nem bírált
rendelkezése alkotmányossági felülvizsgálatát kérte, „ítélt
dolog” nem áll fenn.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban áttekintette az Mt.
munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó szabályozása kialakulásának előzményeit és körülményeit, továbbá a hatályos
szabályozás néhány – az Abh.-ban vizsgált indítványok elbírálása szempontjából lényeges – jellemzőjét. Az Alkot
mánybíróság az Abh. indokolásából az Mt. munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó hatályos szabályozásának lényeges
jellemzői közül – a jelen ügyre is irányadóan – az alábbiakat emeli ki.
„A munkaerő-kölcsönzés jogintézménye létrehozásával
(…) a törvényhozó egy hárompólusú jogviszonyon alapuló – az Mt.-nek a más munkáltató keretében történő ideiglenes foglalkoztatásra alkalmazott megoldásaitól jelentős
eltéréseket mutató – új foglalkoztatási forma jogi kereteit
kívánta megteremteni, amely a korábbi visszaélések (feketemunka, kölcsönzött munkavállalókat érő hátrányok)
visszaszorítása és kiküszöbölése érdekében számos garanciális elemet tartalmaz. A kölcsönzéses foglalkoztatás a
háromszereplős konstrukció miatt jelentősen különbözik a
klasszikus időszakos foglalkoztatási formáktól, az alkalmi
munkavégzéstől, a határozott idejű munkaszerződésen
alapuló és a részmunka-idős munkavégzéstől is. A munkaerő-kölcsönzés során a – határozott vagy határozatlan időre is létesíthető – munkajogviszony a kölcsönbeadó és a
munkavállaló között jön létre (a munkavállaló és a kölcsönvevő nem állnak szerződéses kapcsolatban), mégpedig kifejezetten munkaerő-kölcsönzés céljából, míg a kölcsönbeadó és a kölcsönvevő között polgári jogi jogviszony létesül, amelyre részben a Ptk., részben az Mt. szabályai irányadók. (…) A Ptk. a munkaerő kölcsönzésére
irányuló szerződést nem nevesíti; a kölcsönbeadó és a kölcsönvevő közti jogviszony elemeit viszont az Mt. Harmadik rész XI. fejezete külön alcím alatt, részletesen szabályozza (193/G. §). E jogviszonyban – az Mt. kölcsönbeadó-definícióját tartalmazó 193/C. § b) pontjából kiindulva – a kölcsönbeadó főkötelezettsége, hogy a vele kölcsönzés céljából munkaviszonyban álló munkavállalót
munkavégzésre a kölcsönvevőnek átengedje. A szerződésben specifikálni kell a kölcsönzés időtartamát, a munkavégzés helyét, az elvégzendő munka jellegét [193/G. §
(1) bekezdés]. Ezzel összhangban alakította ki a törvényhozó az Mt.-ben a kölcsönbeadó és a munkavállaló közötti
munkajogviszony létesítésének – a munkaszerződés szükséges tartalmi elemeit rögzítő általános rendelkezésétől
részben eltérő – szabályozását: a munkaszerződésben
(munkakör helyett) a munkavégzés jellegében is megegyezhetnek a felek, a munkavégzés helye tekintetében
pedig a munkáltatót csupán tájékoztatási kötelezettség terheli [Mt. 76. § (5) bekezdés, 193/H. § (1) bekezdés]. Munkaerő-kölcsönzés esetén a munkavállaló tényleges foglalkoztatására a kölcsönvevőnél kerül sor; a munkáltatói jogokat és kötelezettségeket a kölcsönbeadó és a kölcsönvevő – a törvényben meghatározottaknak, illetve ahol azt a
törvény a köztük lévő megállapodásra bízza, az abban foglaltaknak megfelelően – megosztva gyakorolja, illetve teljesíti. Ezek közül a munkajogviszony megszüntetését, a
munkabér-fizetést (ide nem értve a természetbeni munkabért és a szociális juttatásokat), a munkaviszonnyal összefüggő, munkáltatót terhelő bejelentési, bevallási stb. kötelezettségeket és jogosultságokat a törvényhozó eltérést
nem engedően a kölcsönbeadóhoz telepítette, míg másokat
(jellemzően a tényleges foglalkoztatáshoz, munkaszerve-
zéshez közvetlenül kapcsolódókat) a kölcsönbevevőre.”
(ABK 2009. június, 726, 734, 735.)
Az Abh. idézett határozati indokolásából is kitűnően
megállapítható, hogy a törvényalkotó a munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó törvényi szabályok megalkotásával
egy, az általánostól eltérő (atipikus) foglalkoztatási forma
jogi kereteit teremtette meg. Ennek sajátosságát – a hagyományos munkajogviszonyhoz képest – egyrészt (a jogi
konstrukcióban szereplő felek, illetve a jogviszonyok száma szempontjából) a három fél jelenléte, és az azok közötti
kettős jogviszony fennállása adja. Másrészt (a munkajogviszony szempontjából) pedig a jogviszony létesítésének
speciális célja (a munkavállaló alkalmazására a munkáltatóval e célra polgári jogi jogviszonyt létesítő harmadik
személy munkáltató időszakos munkaerő-igénye kielégítése érdekében kerül sor), valamint a munkáltató és a
tényleges foglalkoztató (kölcsönvevő) személyének
elválása, ehhez kapcsolódóan a munkáltatói jogok és
kötelezettségek megoszlása adja.
Az Abh. indokolása rámutat továbbá arra is, hogy munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkajogviszonyra
vonatkozó joganyag alapvetően az általános munkajogi
szabályok és elvek mentén, a foglalkoztatási konstrukció
speciális jellemzőire tekintettel került kialakításra. A kölcsönbeadó munkáltató és a kölcsönzés céljából foglalkoztatott munkavállaló közötti munkajogviszonyra az Mt. általános szabályai akkor irányadók, ha a XI. fejezet rendelkezései azoktól eltérő, különös rendelkezéseket nem
fogalmaznak meg, illetve ha az Mt. 193/P. § (1) bekezdésének tételes felsorolása azt nem zárja ki.
Az Alkotmánybíróság – hivatkozással az Abh. idézett indokolásában kifejtettekre is – a jelen ügyben akként foglalt
állást, hogy az Mt. támadott szabályozása nem önkényesen
tesz különbséget az indítványozó által megjelölt munkavállalók között, és erre tekintettel nem sérti az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó alkotmányi rendelkezést.
A kifogásolt szabályozás tárgyilagos mérlegelés szerinti ésszerű indokok alapján tesz különbséget a munkaerő-kölcsönzésre létrejött speciális jogviszonyban, illetve
a nem e célra létesített munkajogviszonyban – az általános
szabályoknak megfelelően – foglalkoztatott munkavállalók között az Mt. 115. §-ában szabályozott tanulmányi
munkaidő-kedvezmény tekintetében.
A munkaerő-kölcsönzés keretében történő foglalkoztatás célja a kölcsönvevőnél (foglalkoztatónál) időszakosan
jelentkező munkaerőhiány pótlása, a felmerülő többletmunka munkaerő szükségletének a korlátozott (jellemzően rövid) időre történő foglalkoztatással való biztosítása.
A munkaerő-kölcsönzésre irányuló jogviszony fent hivatkozott sajátosságai (a speciális foglalkoztatási konstrukció) az Mt. általános rendelkezéseinek az alkalmazhatóságát e jogviszonyban csak korlátozottan teszik lehetővé.
A tanulmányi munkaidő kedvezményre vonatkozó Mt.
115. §-ában foglalt szabályozásnak az említett jogviszonyban való alkalmazása nyilvánvalóan ellentétben állna e
speciális jogviszony jellemzőivel, kiüresítené a kölcsön
bevevő (foglalkoztató) oldalán fennálló, az időszakosan
jelentkező munkaerőhiány pótlását (biztosítását) szolgáló
törvényi szabályozási célt.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy azon munkavállalók, akik az Mt. munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó rendelkezései alapján kifejezetten munkaerő-kölcsönzés céljából létesítenek a munkáltatóval munkajogviszonyt, eleve tisztában kell, hogy legyenek e speciális foglalkoztatási
konstrukció jogszabályi sajátosságaival, az ebből fakadó,
az általános szabályoktól való eltéréssel – így többek között – az Mt. 193/P. § (1) bekezdésének a jelen ügyben kifogásolt szabályozásával is. Ebből következően a felsőfokú tanulmányokat folytató munkavállalók olyan foglalkoztatási formát is választhatnak, amelyben nem érvényesül az Mt. vitatott szabályozásában foglalt tilalom, és
igénybe vehető az Mt. 115. §-ában foglalt tanulmányi
munkaidő-kedvezmény.
2. Az indítványozó az Mt. támadott szabályozásával
összefüggésben az Alkotmány 70/F. §-ának a sérelmét is
állította. Arra hivatkozott, hogy a kifogásolt törvényi rendelkezés „csorbítja” a tanuláshoz való jogot, azonban ennek indokait nem adta elő; nem fejtette ki, hogy az Alkotmány felhívott rendelkezésének konkrétan mely tartalmi
eleme, és milyen indokkal sérül.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése értelmében az indítványozónak az indítványban meg kell jelölnie
a kérelem alapjául szolgáló okot. Az Ügyrend 21. § (2) bekezdése – visszautalva az Abtv. 22. § (2) bekezdésére –
megismétli a fenti tartalmi követelményt. Nem elegendő
tehát az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az
indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány
egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti (472/B/2000. AB végzés,
ABH 2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002,
1783, 1784.).
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította,
hogy az indítvány nem felel meg a fent hivatkozott tartalmi
követelménynek, ezért azt az Ügyrend 29. § d) pontja alapján – érdemi vizsgálat nélkül – visszautasította.
Budapest, 2010. április 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1981/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Kataszteri Program pénzügyi lezárásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Kataszteri Program pénzügyi lezárása érdekében a  Program finanszírozására
a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. által felvett kölcsön végtörlesztésre kerüljön;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont végrehajtása érdekében gondoskodjon 2695,0 millió forint
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2014. (IV. 3.) Korm. rendelete egyes gazdasági társaságok stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány
a) a  NEFRIN Ingatlanforgalmazási és Építőipari Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” (székhelye:
1056 Budapest, Molnár utca 28.; cégjegyzékszáma: 01-09-861818),
b) a  MUGLER Ingatlan Magyarország Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
1056 Budapest, Molnár utca 28.; cégjegyzékszáma: 01-09-867826),
c) a  TAVERNA HOLDING Befektető és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye:
1056 Budapest, Molnár utca 28.; cégjegyzékszáma: 01-10-044260),
d) a  City Budapest Idegenforgalmi Ingatlanhasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye:
1056 Budapest, Molnár utca 28.; cégjegyzékszáma: 01-10-041272),
e) a CONGLOB Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” (székhelye: 1056 Budapest,
Molnár utca 28.; cégjegyzékszáma: 01-09-869881) és
f ) a La Torre 2008 Ingatlanfejlesztő Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” (székhelye: 7625 Pécs, Szőlő
utca 48/1. fszt. 1.; cégjegyzékszáma: 02-09-080422) gazdasági társaságot [az a)–f ) pont a továbbiakban együtt: Társaságok] a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról
szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaságok mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2016. (VII. 15.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2016. (IV. 25.) EMMI utasításban foglalt megbízást 2016. június 30-ával
visszavonom.
2. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2016. (IV. 25.) EMMI utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
63/2003. (HK 16.) HM határozata a Magyar Honvédség Civil–katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ alapításáról (hatályos szöveg).
Az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartás működési rendjéről szóló, többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm.
rendelet 10. §, a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség költségvetése tervezésének, gazdálkodásának,
előirányzat-felhasználásának a sajátosságoknak megfelelő szervezeti és eljárási rendjére vonatkozó szabályairól szóló 90/1997.
(V. 30.) Korm. rendelet előírásaira – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 2 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2003. július 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2.3 4 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Civil–katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti
Központ. Rövidített megnevezése: MH CKELMK 3.5 6 7 A költségvetési szerv székhelye: 1101 Budapest X., Zách u. 4.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4.8 9 10 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
5.11 12 13 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 6.14 15 16 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, önálló zászlóalj jogállású szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 7.17 18 19 A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter; b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 A második mondatot módosította: 85/2004. (HK 21.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 57/2007. (HK 8.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Az első mondatot módosította: 85/2004. (HK 21.) HM határozat 2. pont.
6 Módosította: 57/2007. (HK 8.) HM határozat 2. pont.
7 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 A szövegrészt beiktatta: 85/2004. (HK 21.) HM határozat 3. pont. Hatályos:
9 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 36. pont.
11 Módosította: 85/2004. (HK 21.) HM határozat 4. pont.
12 Az f) alpontot beiktatta: 57/2007. (HK 8.) HM határozat 3. pont.
13 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
14 Módosította: 85/2004. (HK 21.) HM határozat 5. pont.
15 Módosította: 57/2007. (HK 8.) HM határozat 4. pont.
16 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
17 Az első mondatot módosította: 85/2004. (HK 21.) HM határozat 6. pont.
18 Módosította: 57/2007. (HK 8.) HM határozat 5. pont.
19 Módosította: 53/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8.20 21 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 9.22 23 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
10.24 25A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata: A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
11.26 27 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás a béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége.
12.28 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
13.29 30 31 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.32 33 34 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.35 36 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.37 38 39 A Szervezeti és Működési Szabályzat módosítását a parancsnok ezen határozat hatálybalépését követő 60
napon belül jóváhagyásra a felügyeleti szervhez felterjeszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
20/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelete a pénzügyi vállalkozások és pénzpiaci alkuszok által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A pénzügyi vállalkozás és az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzügyi vállalkozás magyarországi fióktelepe
(a továbbiakban: fióktelep), valamint a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) hatálya alátartozó alkusz (a továbbiakban: pénzpiaci alkusz) (a továbbiakban együtt:
adatszolgáltató) az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít.
(2) Az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az e rendeletben meghatározott határidőn belül küldi meg a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. (4) A pénzügyi vállalkozás és a pénzpiaci alkusz a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat
jogerőre emelkedésének napjától a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének
napjáig köteles az e rendelet szerinti adatszolgáltatás teljesítésére.
(5) A fióktelep a működése megkezdésének napjától a tevékenysége befejezésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. 2. § Felügyeleti jelentés: a Felügyelet Elektronikus Rendszere hitelesített Adatok fogadásához (a továbbiakban: ERA)
rendszerén, illetve a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Program (a továbbiakban: KAP) rendszerén keresztül letölthető,
a formaszabályokat is tartalmazó adatszolgáltatási táblák együttese. 3. § Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában, a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni és a
Felügyelet részére megküldeni. 4. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban: elektronikus úton) a Felügyelet
KAP rendszerén keresztül kell teljesíteni. Ez alól kivételt képez a 20C kérdőív a Pénzügyi vállalkozás engedélyezési
feltételeknek való megfeleléséről, amelyet az ERA rendszeren keresztül kell teljesíteni.
(2) Az adatszolgáltatás akkor minősül teljesítettnek, ha a Felügyelet KAP, illetve az ERA rendszeren keresztül, a feltöltött
küldemény jogosultsági, az előre definiált ellenőrző szabályok teljesülésére vonatkozó és technikai ellenőrzésének
eredménye függvényében a beküldéstől számított 24 órán belül, a KAP rendszerben a „feldolgozott”, az ERA
rendszerben a „publikálásra vár” , a küldeményazonosító számot is tartalmazó automatikus üzenetben értesíti az
adatszolgáltatót. (3) Az adatszolgáltató a Felügyelet kérésére az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat és a
számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás
esedékessége naptári évének utolsó napjától számított ötödik naptári év végéig bármikor köteles rendelkezésre
bocsátani a Felügyelet részére. 5. § (1) A pénzügyi vállalkozás és a fióktelep
a) a negyedéves jelentést a beszámolás napját követő hónap 20. munkanapjáig,
b) az évenkénti jelentést – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a negyedik negyedévre vonatkozó negyedéves
jelentéssel együtt, c) a pénzügyi vállalkozás és a fióktelep a törzsadatairól szóló jelentést első alkalommal a Felügyelet által kiadott
tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 munkanapon belül, azt követően a
tárgyév június 30-i állapotot tükröző éves jelentést a második negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel
egyidejűleg a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig, az időközi változások miatti törzsadatjelentést
a változást követő 15 munkanapon belül, a pénzügyi közvetítők bejelentésére vonatkozó jelentést a változást
követő 5 munkanapon belül köteles a Felügyelet részére megküldeni.
(2) A beszámolás napja az adott időszak utolsó munkanapja.
(3) A pénzpiaci alkusz a pénzügyi közvetítők bejelentésére vonatkozó jelentést a változást követő 5 munkanapon belül
köteles a Felügyelet részére megküldeni. (4) Az adatszolgáltatónak az adatszolgáltató magyar nyelven, a beszámoló elfogadását követő 15 munkanapon belül,
de legkésőbb a tárgyévet követő év május 31-ig kell eljuttatnia a Felügyelet részére az éves beszámoló alapján
készített auditált mérlegadatokat és eredménykimutatást tartalmazó felügyeleti jelentést, a cégszerű aláírással
ellátott éves beszámolót a könyvvizsgálói záradékkal és az adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozattal,
valamint a közgyűlési határozattal, vagy jegyzőkönyvvel, továbbá az üzleti jelentést.
(5) Az adatszolgáltató a felügyeleti alapdíj számításáról szóló éves bevallást tárgyév január 31. napjáig, a felügyeleti
változó díj számításáról szóló negyedéves jelentést a Felügyeletnek küldendő negyedéves adatszolgáltatási
jelentéssel egy időben, a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig, a tárgyévre számított felügyeleti változó
díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második negyedévére vonatkozó bevallásban – külön
korrekciós tételként – köteles eljuttatni a Felügyelet részére.
6. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
7. § Az e rendelet szerinti adatszolgáltatást a 2012. január 1-jével kezdődő vonatkozási időszakra kell alkalmazni.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
162/2009. (XI. 26.) KE határozata kitüntetés viselésének engedélyezéséről.
A külügyminiszter elő ter jesz tésére a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján engedélyezem a Hamad Bin Khalifa Al-Thani, Katar Állam emírje által
Csillag Ferenc nagykövet úr részére adományozott Katar Állam „Érdemszalagja” kitüntetés viselését.
Budapest, 2009. október 28. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
29/2017. (XI. 22.) MNB rendelete a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) hatálya alá tartozó szervezetre,
a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2014. évi XVI. törvény (a továbbiakban: Kbftv.) szerinti befektetési alapra és befektetési alapkezelőre, valamint
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) szerinti központi értéktári, központi szerződő fél és
tőzsdei tevékenységet végző szervezetre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres és eseti adatszolgáltatást (a továbbiakban:
felügyeleti jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A  felügyeleti jelentés elkészítésének alapját az  adatszolgáltató által alkalmazott számviteli szabályozás szerint
készített főkönyvi, analitikus és egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – az  MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedése, illetve
véglegessé válása napjától a  tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedése, illetve
véglegessé válása napjáig áll fenn.
(2) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
4. § (1) A Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a Tpt. szerinti központi értéktári tevékenységet végző szervezet – a (2)
és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre
napi, havi, negyedéves, éves és eseti felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  Bszt. 5.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatás végzésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a 2. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 2., 3., 10., 11., 19–22., 36. és 40. sorában meghatározott felügyeleti jelentésre nem
terjed ki.
(3) Az  ügyfél pénzügyi eszközének és pénzeszközének kezelésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási
kötelezettsége a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 4. és 5. sorában meghatározott
felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
(5) A  Tpt. szerinti központi értéktári tevékenységet végző szervezet a  központi értékpapír-nyilvántartás adatait
– az értékpapír ISIN azonosítójának, fajtájának, egyéb jellemzőinek, valamint a kibocsátó adatainak megnevezésével –
elektronikus formában, a tárgyidőszakot követő munkanap 10.00 óráig küldi meg az MNB részére.
5. § (1) A befektetési alap és a befektetési alapkezelő – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a 4. mellékletben foglaltaknak
megfelelő tartalommal, formában és határidőre napi, heti, havi, negyedéves, éves és eseti felügyeleti jelentést
teljesít az MNB részére.
(2) A  Bszt. 5.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatás végzésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 1. és 2. sorában meghatározott felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A  Bszt. hatálya alá tartozó, magyarországi székhelyű befektetési vállalkozás a  6.  mellékletben foglaltaknak
megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról
az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 7. melléklet tartalmazza.
7. § A  Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a  befektetési alapkezelő az  értékpapírtranszferek, értékpapírátvezetések adatairól a  8.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1. sora szerinti MIFTR jelentés
8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre való megküldésével napi felügyeleti
jelentést teljesít az MNB részére. A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 9. melléklet tartalmazza.
8. § A  Tpt. szerinti tőzsdei tevékenységet végző szervezet a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
9. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést, a  231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 110.  cikke
alapján fennálló adatszolgáltatási kötelezettségét, valamint a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerinti
adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített
elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén
(a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer használatát segítő útmutatást a  KAP rendszer
MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) Az adatszolgáltató a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikke alapján fennálló adatszolgáltatási
kötelezettségét a KAP rendszeren vagy az MNB által erre a célra kiépített elektronikus csatornán (a továbbiakban:
webes szolgáltatás) keresztül, az  adatszolgáltatást fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással
ellátva teljesíti. A webes szolgáltatás használatát segítő útmutatást az MNB honlapján közzétett technikai segédlet
tartalmazza.
(3) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (4) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (5) A  beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a  feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és technikai
ellenőrzésének eredménye függvényében – a  beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet kap
az  adatszolgáltató. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése esetén
„feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(6) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(7) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az  adott tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
10. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához”
megnevezésű rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer
használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban,
valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti
Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti
Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a használatot segítő
útmutatást az ERA rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentumformátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt, vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet
2. § 2. pontjában meghatározott elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet
53. § (2) bekezdése szerinti esemény. 11. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés szerint
módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató
az MNB részére.
12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  4.  § (5)  bekezdése, az  5–8.  §, a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–31. és 33–61.
sora, valamint az  ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, a  3.  melléklet II. 1.1–1.30., II. 1.32–2.  pontja és
a 4–10. melléklet 2018. január 1-jén lép hatályba.
13. § (1) Az  adatszolgáltató a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
52/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szerinti, 2018. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés,
adatszolgáltatás teljesítése során a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről
szóló 52/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(2) Az  adatszolgáltató a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 32. sorában meghatározott
felügyeleti jelentést első alkalommal 2017. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan teljesíti.
14. § Ez a rendelet
1. 9.  § (2)–(7)  bekezdésében és 10.  §-ában a  pénzügyi eszközök piacairól és a  648/2012/EK rendelet
módosításáról szóló 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikke,
2. 9. és 10.  §-ában – a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet 11. és 12. §-ával együtt – az intézmények 575/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai
standardok megállapításáról szóló 2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk
(1) bekezdése,
3. 9. és 10.  §-ában a  2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  mentességek, az  általános
működési feltételek, a  letétkezelők, a  tőkeáttétel, az  átláthatóság és a  felügyelet tekintetében történő
kiegészítéséről szóló 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
110. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 15. § Hatályát veszti a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 52/2016.
(XII. 12.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
11/2014. (III. 31.) NFM utasítása az illetményszámfejtés eljárási rendjéről.
A központosított illetményszámfejtés szabályairól szóló 422/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet előírásai alapján – figyelemmel a
jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumnál a központosított
illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokat és eljárási rendet az alábbiak szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) mint illetményszámfejtő helyet
működtető költségvetési szerv állami vezetői, miniszteri biztosai, az NFM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők, munkaviszonyban álló munkavállalók, valamint munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban állók (ösztöndíjas foglalkoztatottak, prémium évek programba helyezettek)
(a  továbbiakban együtt: foglalkoztatott) illetményének és egyéb járandóságainak számfejtésével összefüggő
feladatokra terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
1. központosított illetményszámfejtés: a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által biztosított egységes
illetményszámfejtési, eljárási és információs rendszer, amely az NFM-ben foglalkoztatottak illetményének
számfejtésére és a kapcsolódó adatszolgáltatásra terjed ki;
2. NFM illetményszámfejtő hely: az NFM Gazdálkodási Főosztálya (a továbbiakban: GF).
3. Az illetményszámfejtés működése 3. § (1) A központosított illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokat a MÁK és az NFM illetményszámfejtő hely közösen
látja el.
(2) A MÁK illetményszámfejtési feladatait a MÁK és az NFM között létrejött Együttműködési Megállapodás tartalmazza.
 (3) Az NFM illetményszámfejtő hely feladatai magukban foglalják az illetményszámfejtés előkészítését, az adatszolgáltatást,
az illetményszámfejtés ellenőrzését, valamint a nem rendszeres és külső személyi juttatások intézményi ágon történő
számfejtését.
4. Az NFM illetményszámfejtő hely rendszeres illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatai
4. § (1) Az illetményszámfejtés előkészítése során az NFM illetményszámfejtő hely végzi a foglalkoztatottakkal kapcsolatos
dokumentumok (jogviszony létesítése, módosítása, megszűnése, megszüntetése), a járandóságokat terhelő
levonásokkal, az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaival összefüggő iratok, bizonylatok felülvizsgálatát, összeállítását
és a MÁK felé történő továbbítását a (2)–(8) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az NFM illetményszámfejtő hely a Személyügyi és Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: SZIF) által megküldött,
az (1) bekezdés szerinti jogviszonyok létesítésével kapcsolatos alábbi dokumentumokat továbbítja a MÁK részére:
a) kinevezés;
b) adatfelvételi lap a foglalkoztatott törzsadatairól;
c) előző munkáltatótól kapott igazolások: adó adatlap, levonásokkal kapcsolatos nyilatkozatok, munkaviszony
igazolás, igazolás az egészségbiztosítási ellátásokhoz (az előző jogviszonyból származó igazolások hiányában
a foglalkoztatott nyilatkozata a köztartozás-mentességről);
d) TB kiskönyv (ennek hiányában a foglalkoztatott nyilatkozata arról, hogy azt kiadni, pótolni nem tudja);
e) letiltások (köztartozások, gyermektartási díj esetén);
f ) levonásokkal kapcsolatos nyilatkozatok (szakszervezeti tagság, önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári saját
rész, meghatalmazás folyószámlára való fix összegű utalásról);
g) önkéntes nyugdíjpénztári belépési nyilatkozat;
h) egészségpénztári belépési nyilatkozat;
i) cafetéria-nyilatkozat;
j) ösztöndíjas foglalkoztatott esetén a vonatkozó szerződés, adatfelvételi lap;
k) prémiuméves foglalkoztatott, valamint különleges foglalkoztatási állományba helyezett esetén a
foglalkoztatásról szóló megállapodás meghosszabbítása.
 (3) Az NFM illetményszámfejtő hely a SZIF által megküldött, az (1) bekezdés szerinti jogviszonyok megszüntetésével
kapcsolatos alábbi dokumentumokat továbbítja a MÁK részére:
a) jogviszonyt megszüntető dokumentum;
b) cafetéria-elszámolás;
c) elszámoló lap.
(4) Az NFM illetményszámfejtő hely a (2) és (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően az alábbi dokumentumokat
továbbítja a MÁK részére:
a) jogviszony-módosítások, átsorolások, kinevezés-módosítások dokumentumai;
b) az önálló szervezeti egységek által megküldött távolmaradási jelentések alapján az igazolt és igazolatlan
távollétek, betegség miatti távollétek, gyermek gondozása, ápolása miatti távollétek rögzített állománya;
c) egészségbiztosítási ellátásokkal (táppénz, üzemi baleseti táppénz, terhességi gyermekágyi segély,
gyermekgondozási díj) kapcsolatos igazolások, igénybejelentések;
d) a bírósági letiltás alapján történő végrehajtás (egyidejűleg az érintett munkatárs, valamint a letiltás
érvényesítését kérő személy értesítése a letiltás foganatosításáról);
e) egyéb, az illetményszámfejtést érintő változás dokumentumai (önkéntes kölcsönös nyugdíj- vagy
egészségpénztári belépés, átlépés);
f ) jogalap nélküli kifizetések esetén (pl. munkabér túlfizetés) a visszafizetésről szóló határozat eredeti példánya;
g) szervezeti átalakulás esetén az egyes önálló szervezeti egységek részére biztosított azonosító kódok.
(5) A MÁK illetményszámfejtés zárását követően megküldött havi számfejtési ütemterv alapján a SZIF a főszámfejtés
zárását megelőzően legkésőbb két nappal az NFM illetményszámfejtő hely rendelkezésére bocsátja a tárgyhónapban
jogviszonyt létesítők jogviszonyt létesítő okiratait.
(6) Az NFM illetményszámfejtő hely ellenőrzi a MÁK által végzett havi illetményszámfejtést, majd a javításokat,
módosításokat megküldi a MÁK részére.
(7) A MÁK által végzett havi főszámfejtést követően az NFM illetményszámfejtő hely az E-adattárból letöltött alábbi
utalási állományok alapján gondoskodik az utalásról:
a) MÁK által elszámolt nettó járandóságok;
b) pénzbeli egészségbiztosítási ellátások;
c) letiltások, levonások;
d) önkéntes kölcsönös nyugdíj- és egészségpénztári egyéni tagdíjak és munkáltatói kiegészítések;
e) nem rendszeres ágon számfejtett kifizetések.
(8) Az NFM illetményszámfejtő hely feladata az (1)–(7) bekezdésben foglaltakon túlmenően:
a) a munkáltatói szerződések megkötésének előkészítése az önkéntes kölcsönös nyugdíj-, valamint
egészségpénztárakkal;
b) az önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári bevallással kapcsolatban a MÁK által megküldött összesített,
pénztárankénti lista ellenőrzése és továbbítása a pénztárak felé;
c) a jövedelemre vonatkozó igazolások, valamint az Európai Egészségbiztosítási Kártya igénylésére szolgáló
igazolások kiadása;
d) a személyi jövedelemadó bevallással kapcsolatos munkáltatói igazolások, nyilatkozatok, aláíróívek kiadása
az önálló szervezeti egységek részére (az év közben megszűnt jogviszony esetén a munkáltatói igazolás
megküldése a foglalkoztatott lakcímére);
e) az adóbevallással kapcsolatos nyilatkozatok, kedvezményre jogosító igazolások megküldése a MÁK részére;
f ) az éves adóelszámolások, aláírólisták megküldése az önálló szervezeti egységek részére, a visszaérkező listák
továbbítása a MÁK felé;
g) a fővárosi és megyei kormányhivatalok megkereséseire vonatkozó adatszolgáltatás;
h) a munkáltató részére szükséges éves, havi, napi szintű kimutatások előállítása a központosított lekérdező
rendszer segítségével. 5. Az NFM illetményszámfejtő hely nem rendszeres illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatai
5. § (1) Az NFM illetményszámfejtő hely az alábbi, nem rendszeres kifizetéseket rögzíti a központosított illetményszámfejtési
rendszerben:
a) deviza napidíj a GF elszámolása alapján;
b) kitüntetésekkel járó pénzjutalom a SZIF feljegyzése alapján;
c) célfeladathoz kötődő céljuttatás a nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által jóváhagyott
teljesítésigazolások alapján, amelyeket a SZIF továbbít az NFM illetményszámfejtő hely részére;
d) teljesítményértékelő rendszerhez kapcsolódó jutalom a miniszter által jóváhagyott lista alapján, amelyet a SZIF
továbbít az NFM illetményszámfejtő hely részére;
e) utazási költségtérítés a GF elszámolása alapján;
f ) rendszeres ágon nem számfejthető természetbeni juttatások az egyéni cafetéria-nyilatkozatok alapján;
g) személyhez nem köthető egyéb kifizetések (pl. szakmai képzések költsége) a GF összesítője alapján;
h) számlával elszámoló személyek juttatásai a GF elszámolási bizonylata alapján.
(2) Az NFM illetményszámfejtő hely végzi a megbízási díjak számfejtését a részére megküldött teljesítésigazolások
alapján, valamint a változóbérek számfejtését (pl. szabadidő-megváltás, helyettesítési díj) a SZIF feljegyzése alapján.
6. Az illetmények kifizetése 6. § (1) Az illetmény kifizetésének napja legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 5. napja, amennyiben ez a nap szabadvagy munkaszüneti nap, akkor az azt megelőző munkanap. A fizetési jegyzékek kiadásának napja legkésőbb
a tárgyhónapot követő hónap 10. napja.
(2) A rendszeres juttatások számfejtésének időszaka a tárgyhónap, amely hónap közben létesített jogviszony esetén az
első munkanaptól a tárgyhó utolsó napjáig terjed.
(3) A változó bérek és az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásainak elszámolási időszaka – a távolmaradási jelentés
alapján – a tárgyhónapot megelőző hónap 1. napjától a hónap utolsó napjáig tart.
7. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez az utasítás 2014. április 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az illetményszámfejtés eljárási rendjéről szóló 19/2013. (V. 17.) NFM utasítás, valamint a Közlekedési,
Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium lakáscélú támogatási rendszeréről szóló 20/2009. (III. 20.) KHEM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
8/2019. (II. 14.) KKM közleménye az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. CCXXII. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2012. évi CCXXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2012. december 27-i 180. számában kihirdetett, az Európai Uniónak
a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 13. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás az azon naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről az ezen eljárásokat utolsóként befejező fél értesíti
az Európai Unió Tanácsának főtitkárát.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2015. október 6.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2015. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2012. évi CCXXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az Európai
Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok
védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. évi CCXXII. törvény 2. §-a és 3. §-a 2015. december 1-jén,
azaz kettőezertizenöt december elsején lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
17/2015. (X. 9.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap pénzkezelési szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés d) pontja és 14. § (12) bekezdése alapján, tekintettel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi
LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 13. § (3) bekezdésére és 33. § (1) bekezdés a) pontjára, a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Az utasítás alkalmazási köre 1. Jelen utasítás alkalmazási köre a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) rendelkezései, valamint
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.), az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), az államháztartás számviteléről szóló
4/2013 (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.), valamint a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
működtetésének és felhasználásának szabályairól szóló 380/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásai alapján a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapra (a továbbiakban: NKFI Alap) terjed ki.
II. Fejezet
Számlanyitás és számlavezetés 2. A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerint az NKFI Alapért a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) felelős, ezért az  NKFI Alap Magyar
Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett fizetési számlái (a továbbiakban: számlák) feletti rendelkezési
jogosultságot az NKFI Hivatal gyakorolja.
3. Az  NKFI Alap pénzforgalma kizárólag a  Kincstár által vezetett Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
Előirányzat felhasználási keretszámlán, valamint az Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámlán keresztül
történhet, készpénzforgalom nem lehetséges, az  NKFI Alapnak pénztára nincs. Az  NKFI Alap működését biztosító
előirányzat felhasználása az NKFI Hivatalnál biztosított alapkezelői díj terhére történik.
4. Az  NKFI Alap számlájának megnyitásáról, törzsadatainak módosításáról és megszüntetéséről az  NKFI Hivatal
Költségvetési Főosztályának Fejezeti Költségvetési Osztálya gondoskodik.
5. Az  NKFI Alap terhére történő pénzforgalom minden tételéhez szabályszerűen kiállított bizonylatot kell készíteni,
amely megfelel az Szt. által előírt, a bizonylattal szemben támasztott alaki és tartalmi követelményeknek. A pénzügyi
teljesítés az  előzetes írásos kötelezettségvállalást követően, a  teljesítés igazolása után, csak utalványozott és
érvényesített utalványrendelet alapján történhet az utalványrendeleten feltüntetett számlaszámra és az érvényesített
összeggel.
6. Ez alól kivételt képez az Ávr. 53. § (1) bekezdés b) pontja és 59. § (5) bekezdése alapján a Magyar Államkincstár által
megalkotott, a  pénzforgalmi szolgáltatásai után felszámított díjakról, jutalékokról és egyéb költségekről szóló
szabályzat (a továbbiakban: kincstári szabályzat) 3., illetve 6.  pontjában meghatározott kincstári szolgáltatási díj,
tranzakciós illeték, valamint a  devizaátutalásokat terhelő bankköltség. Ezekben az  esetekben nincs írásos
kötelezettségvállalás, és az utalvány rendelkezés kiállítására utólag kerül sor, tekintettel arra, hogy a Kincstár jogosult
mindhárom esetben a  jogszabályban vagy kincstári szabályzatban meghatározottak szerinti összeggel a  számlát
megterhelni, melyet az NKFI Hivatal mint alapkezelő megtérít.
III. Fejezet
Az NKFI Alap gazdasági szervezete 7. Az Ávr. 9. § (7) bekezdése szerint az NKFI Alap előirányzataival kapcsolatos gazdálkodási, könyvvezetési, beszámolási,
illetve adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének feladatait az NKFI Hivatal látja el a Költségvetési Főosztályának
NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályán keresztül.
8. Az  Ávr. 11.  § (1)  bekezdése szerinti, a  gazdasági szervezet vezetőjét megillető jogokat, illetve kötelezettségeket
az  Ávr.  11.  § (5)  bekezdése alapján az  NKFI Alap esetében az  NKFI Alap gazdálkodásáért felelős személyként
az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának vezetője gyakorolja, illetve teljesíti.
9. Az NKFI Alap fejezetet irányító szerve az NKFI Hivatal, a fejezetet irányító szerv vezető feladatait az NKFI Hivatal elnöke
látja el.
10. A gazdasági szervezet feladatai a következők:
a) az NKFI Alap költségvetési tervezése körében költségvetési javaslat elkészítése, amely az  NKFI Hivatal
Támogatáskezelési és Innovációs Főosztálya, valamint a  Költségvetési Főosztálya feladata, a  kincstári
költségvetés és az  elemi költségvetés készítése, amely az  NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának
feladata,
b) az NKFI Alap előirányzataival való éves gazdálkodás, előirányzat-módosítás, -átcsoportosítás, amely az NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának feladata, ugyanígy a finanszírozási terv készítése a Támogatáskezelési
és Innovációs Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály közreműködésével,
c) az NKFI Alap vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére kiható gazdasági eseményeiről – az  Szt.-ben és
az  Áhsz.-ben rögzített szabályok szerint – folyamatos nyilvántartás vezetése és a  költségvetési év végével
lezárása, amely az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának feladata,
d) az NKFI Alapra vonatkozó beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése, amely az  NKFI Alap
Számviteli és Pénzügyi Osztályának feladata.
1. Az NKFI Alapra vonatkozó pénzgazdálkodási jogkörök gyakorlásának szabályai
11. Az  NKFI Alap pénzgazdálkodási jogkörök gyakorlásának részletes szabályait – a  kötelezettségvállalás, a  pénzügyi
ellenjegyzés, a teljesítési igazolások, az érvényesítés és utalványozás rendjét – az NKFI Alap gazdálkodási szabályzata
tartalmazza. A jogosultak aláírási mintáinak elkészítéséről az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának vezetője
gondoskodik.
2. Előirányzat módosításának, engedélyezésének és nyilvántartási rendjének szabályozása
12. Az  NKFI Alap számviteli politikájának 7.2.  pontja rendelkezik az  előirányzatok módosításának, engedélyezésének
folyamatáról.
13. Az  előirányzatok módosításáról, változásáról, felhasználásáról az  NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya vezeti
a naprakész nyilvántartást.
3. A számlaforgalom rendje, a kincstári számla feletti rendelkezés feltételei
14. Az  NKFI Alap számlaforgalma a  Kincstár által vezetett Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Előirányzat
felhasználási keretszámlán (10032000-00334806-00000000), valamint az  Európai Uniós Programok Célelszámolási
Forintszámlán (10032000-00334806-30005008) történik. A Kincstár által vezetett számlákat az NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya kezeli.
15. A számla feletti rendelkezési jogot az NKFI Hivatal mint Alapkezelő gyakorolja, a fizetési megbízások aláírásával és
a bejelentett bélyegző lenyomatának használatával. Aláírási joga bármely két bejelentett aláírónak együttesen van.
16. A  rendelkezési jog gyakorlására felhatalmazott személyeket, azok aláírását, a  használni kívánt bélyegzőt aláírásbejelentő kartonon kell bejelenteni a Kincstár illetékes területi szervéhez.
17. A  számla feletti rendelkezési jogosultság összegszerűen nem korlátozott. A  bejelentett aláírások a  számla
megszűnéséig vagy új aláírások bejelentéséig hatályosak. Rendelkezési jogosultság keletkezését vagy megszüntetését
cégszerűen kell bejelenteni.
18. Az aláírási jogkör kijelölésére és módosítására az NKFI Hivatal elnöke jogosult.
19. A  számla feletti rendelkezési jogosultak személyében történő változás esetén az  aláírás-bejelentő kartonokat
3 példányban kell elkészíteni és a Kincstárnak eljuttatni.
20. A bejelentést a Kincstár által erre a célra kialakított aláírás-bejelentő kartonon kell megtenni. A jogosultság a Kincstár
visszaigazolását követő naptól gyakorolható. Visszaigazolás alatt azt kell érteni, hogy a Kincstár az aláírás-bejelentő
kartont kitöltve, nyilvántartásba véve, aláírva és bélyegzőlenyomattal ellátva visszaküldi az  NKFI Hivatal mint
Alapkezelő részére.
21. A bejelentett számla feletti rendelkezési jogosultak elektronikus utalás esetében kettős aláírási joggal rendelkezők
lehetnek.
IV. Fejezet
Az alkalmazandó pénzforgalmi nyomtatványok köre 4. Számlakivonat
22. A  napi forgalom könyvelése után a  főkönyvi számla egyenlegét – az NKFI Alap számláján történő jóváírások és
terhelések napi forgalmának elszámolásáról és a számla egyenlegéről megküldött – kincstári kivonattal egyeztetni
kell.
23. A  számlakivonat alapján a  Forrás KGR Integrált Ügyviteli rendszerben támogatási szerződésenként rögzíteni kell
a terhelési és a jóváírási tételeket.
24. Figyelemmel a kivonat nyitó egyenlegére, valamint a terhelt és jóváírt forgalom összegére, a tételek könyvelésekor
egyeztetni kell a  számla egyenlegét, melynek meg kell egyeznie az  előző kivonat záró egyenlegével. Az  egyező
könyvelés után a  számlakivonatot a  sorszámának megfelelő sorrendjében, a  hozzá tartozó bizonylatokkal együtt,
az Szt. 169. §-ában meghatározott módon és ideig kell megőrizni és tárolni.
25. A Kincstár és az NKFI Alap teljesítési adatai közötti folyamatos egyezőség biztosítása érdekében a nem azonosított
bevételek megfelelő címre történő rendezéséről folyamatosan gondoskodni kell.
26. Az  NKFI Alapból a  pénzforgalmi művelet kezdeményezésekor az  ERA és az  ÁHT azonosító használati körébe vont
számlákra az azonosítókat alkalmazni kell.
27. A pénzforgalmi műveletek kezdeményezésekor a kincstári ügyfelekre kötelezően előírt ERA kódokat minden esetben
alkalmazni kell.
28. A Kincstár által havonta megküldött kimutatás (PJ-05, AJ-03) alapján az ERA kódok forgalmát a főkönyvi nyilvántartás
adataival minden hó 15-éig egyeztetni kell.
5. Jóváírás 29. Az  NKFI Alap számlájára jóváírás érkezhet átutalási megbízással, készpénz-átutalási megbízással, illetve azonnali
beszedési megbízás alapján.
6. Kifizetés 30. Az  NKFI Alap számlájáról kifizetés elsősorban elektronikus úton, (csoportos) átutalási megbízással, devizaátutalás
esetén elektronikusan egyedi átutalási megbízással történhet.
31. Elektronikus utalás esetén a „Giro” rendszerben az átutalások aláírása Kincstár által biztosított chip kártya (elektronikus
megszemélyesítő eszköz) segítségével történik. Az átutalások kezdeményezése a Kincstárhoz aláírási jogosultsággal
bejelentett két chip kártya egyidejű alkalmazásával történik.
32. Elektronikus utalás esetén az  utalandó tételek a  Forrás KGR Integrált Ügyviteli rendszerben rögzítésre kerülnek.
A rögzített tételekről lista, utalási állomány készül, a tételek forint és tételszám szerint összesítésre kerülnek. A listában
rögzített tételeket és a hozzájuk kapcsolódó bizonylatokat az előkészítő ellenőrzi, majd hibátlan tételek és bizonylatok
esetén aláírásával hitelesíti. Az  alapbizonylatot (utalványrendelkezést) a  jogosultak aláírják. A  jelszóval rendelkező
munkatársak a rögzített és elfogadott lista birtokában elindítják az elektronikus átutalási megbízást.
33. A  nagytömegű átutalásokat az  Ávr. 5.  mellékletében rögzítetteknek megfelelően a  Kincstárhoz előzetesen be kell
jelenteni.
34. A  Kincstárnál bejelentett chip kártya használatára, illetve a  papíralapú átutalások aláírására jogosult személyeket
az elnök írásban jelöli ki.
V. Fejezet
Adatszolgáltatási és nyilvántartási kötelezettséghez kapcsolódó feladatok
7. Éves költségvetési terv (kincstári és elemi költségvetés) készítése
35. Az  NKFI Alap kiemelt előirányzatairól az  NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának kincstári költségvetést kell
készíteni, melyet a  Fejezeti Költségvetési Osztályon keresztül továbbít a  Kincstár részére a  költségvetési év január
10-éig.
36. Az NKFI Alap éves költségvetését az „Elemi költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra űrlapjainak kitöltésével
– a tervezési körirat útmutatása alapján az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának – kell elkészíteni. Az NKFI
Hivatal elnöke mint fejezetet irányító szerv vezetője által jóváhagyott költségvetési tervet a költségvetési év február
28-ig a Fejezeti Költségvetési Osztály továbbítja a Kincstár részére.
37. Az éves költségvetéshez szakmailag alátámasztott szöveges indoklást is készíteni kell, amelyet a Támogatáskezelési és
Innovációs Főosztály, valamint az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el.
38. A kincstári költségvetésnek és az elemi költségvetésnek kiemelt előirányzati szinten meg kell egyeznie.
39. Mind a kincstári, mind az elemi költségvetést a KGR K11 Kincstári rendszerben rögzíteni kell.
8. Előirányzat-felhasználási terv 40. Az NKFI Alap jóváhagyott kiadási előirányzatának felhasználása az NKFI Alap kezelő szervi feladatait ellátó NKFI Hivatal
vezetője által, a Kincstárnak benyújtandó – a bevételek várható beérkezését is ütemező – előirányzat-felhasználási
terv alapján, a kiadások tényleges felmerülésének időpontjához igazodóan történik.
41. Az Ávr. 133. §-a alapján az előirányzat-felhasználási tervet az előzőek szerint éves szinten és negyedévre vonatkozóan
havi bontásban kell elkészíteni. Az  előirányzat-felhasználási terv megbízható alapja kell legyen a  likviditás
biztosításának.
42. Az előirányzat-felhasználási tervnek tartalmaznia kell a várható bevételeket, így a költségvetési támogatást, a saját
tárgyévi bevételeket, a tárgyévi átvett pénzeszközöket és az előző évekről áthúzódó költségvetési maradványt.
43. Az előirányzat-felhasználási tervnek tartalmaznia kell a várható kiadásokat, így a tárgyévben keletkezett és várhatóan
teljesülő kiadásokat, valamint az előző évről áthúzódó kötelezettségvállalások teljesítési adatait.
44. A Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály a tárgynegyedévet megelőző
hónap 10-éig havi bontásban, az NKFI Hivatal döntései és a várható igények alapján, a pályázatok és kérelmek aktuális
helyzetének figyelembevételével jelzi a várható forrásszükségletet. Ez alapján az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi
Osztálya az előírt formanyomtatványokon elkészíti a negyedéves finanszírozási tervet, amelyet az NKFI Hivatal elnöke
hagy jóvá. A  jóváhagyott finanszírozási tervet a  tárgynegyedévet megelőző hónap 25. napjáig a  Fejlesztési
Költségvetési Osztály továbbítja a Kincstár részére.
9. Negyedéves finanszírozási terv módosítása 45. Az  NKFI Hivatal elnöke döntései miatt bekövetkezett jelentős változás esetén a  negyedéves finanszírozási terv
módosítandó.
10. Éves likviditási terv havi alakulása 46. Az  NKFI Alap pénzforgalmában tervezhető bevételekről, kiadásokról és várható egyenlegről az  ELKA-E típusú
nyomtatvány kitöltésével a  Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a  Költségvetési
Főosztály Fejezeti Költségvetési Osztálya közreműködésével adatot szolgáltat a  Kincstár részére tárgyhónap 5-ét
megelőzően.
11. Előirányzat-módosítás kérése 47. Az  NKFI Alap kiadási és bevételi előirányzatai az  NKFI Alapért felelős, fejezetet irányító NKFI Hivatal elnöke
jóváhagyásával módosíthatók. Az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az előirányzat-módosítást előkészíti, és
a módosítást szöveges indoklással jóváhagyás céljából továbbítja az NKFI Hivatal elnöke részére.
48. Az NKFI Alapért felelős NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott előirányzat-módosítás alapján az NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya rögzíti a  Kincstár által működtetett eAdat rendszerben az  előirányzat-módosítást. A  rögzített
adatok alapján az eAdat rendszerből kinyomtatott adatlap aláírására a Kincstárba bejelentett személyek jogosultak.
12. Költségvetési jelentés 49. A Kincstári honlapon közzétett költségvetési jelentést az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya 15 napon belül
köteles egyeztetni az Ávr. 156. § (4) bekezdés alapján a saját könyvvezetése szerinti adatokkal. Az eltéréseket tételesen
ellenőrizni kell. Amennyiben az adott tétel rendezésére kiegészítő szelvény még nem került benyújtásra a Kincstár
részére, akkor azt az egyeztetési időszakon belül el kell készíteni.
50. Az  NKFI Alap időközi költségvetési jelentése a  Kincstár által elkészített kincstári költségvetési jelentésen alapul.
Az  NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a  költségvetési jelentést kiegészíti a  követelések és
kötelezettségvállalások, valamint más fizetési kötelezettségek adataival a Kincstár tájékoztatójában meghatározott
módon.
51. Az analitikus nyilvántartások adataival egyeztetett főkönyvi kivonat adatai alapján készíti el az NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya a negyedéves mérlegjelentést. Az időközi mérlegjelentést az Ávr. 134. § d) pontjában meghatározott
Nemzeti Adó- és Vámhivatal adatszolgáltatását követő 5 munkanapon belül kell megküldenie a  Költségvetési
Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának a  Költségvetési Főosztály Fejezeti Költségvetési Osztálya
közreműködésével a Kincstár részére.
52. Az 51. pont szerinti adatszolgáltatások határidői a következők:
a) az I. negyedévről április 20-ig,
b) a II. negyedévről július 20-ig,
c) a III. negyedévről október 20-ig,
d) a IV. negyedévről tárgyévet követő év március 20-ig.
13. Költségvetési beszámoló készítése 53. Az NKFI Alap elemi költségvetéséről és a mérlegben kimutatható vagyonról a költségvetési év könyveinek zárását
követően az Áhsz. előírásainak megfelelően éves költségvetési beszámolót készít a Költségvetési Főosztály NKFI Alap
Számviteli és Pénzügyi Osztálya.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 54. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
55. Jelen utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
10/2010. (VIII. 13.) KüM utasítása a szabadságok megállapításának, nyilvántartásának és kiadásának rendjéről a Külügyminisztériumban.
A Külügyminisztériumban a szabadságok megállapításának, nyilvántartásának és kiadásának rendjét – a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvénnyel összhangban – a következők szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1.1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a KüM állományába tartozó állami vezetőkre;
b) a KüM-mel kormánytisztviselői jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre;
c) a KüM-mel munkaviszonyban álló munkavállalókra; d) a pályakezdő diplomás ösztöndíjas foglalkoztatottakra (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott).
1.2. A foglalkoztatott különösen az alábbi jogcímeken jogosult a munkahelytől való távollétre:
a) rendes szabadság (alapszabadság és pótszabadság); b) gyermek után járó pótszabadság;
c) kötelező orvosi vizsgálat (2 munkanap); d) beszámolási nap;
e) utazási nap; f) hivatalos távollét; g) gyermek születése esetén az apát megillető munkaidő-kedvezmény (5 munkanap);
h) közeli hozzátartozó halála (2 munkanap); i) véradás, állampolgári kötelezettség teljesítése;
j) szülési szabadság; k) fizetés nélküli szabadság; l) tanulmányi szabadság.
2. A munkaidőre vonatkozó szabályok 2.1. A munkaidő heti negyven óra, hétfőtől csütörtökig 8–16.30 óráig, pénteken 8–14 óráig tart.
2.2. Amennyiben a foglalkoztatott munkaköre indokolja, a szervezeti egység vezetője, illetve a külképviselet-vezető a
napi munkaidő kezdő és befejező időpontját a 2.1. ponttól eltérően is megállapíthatja.
2.3. A külképviseleteken a munkaszüneti napok megegyeznek a belföldön jogszabályban meghatározott
munkaszüneti napokkal. A munkaszüneti napot más napon kiadni vagy összevonni csak különösen indokolt esetben
lehet. 2.4. A külképviseleten a munkaidő a helyi szokásokhoz, az éghajlati viszonyoknak megfelelő egészségügyi
követelményekhez igazodva a 2.1. pontban meghatározott munkaidőtől eltérően is szabályozható. A külképviselet
vezetője a helyi szokásoknak megfelelően a szombati pihenőnap helyett más napot, a fogadó állam munkaszüneti
napnak minősülő ünnepei alkalmával munkaszüneti napot határozhat meg a külképviselet foglalkoztatottai számára.
2.5. A külképviselet-vezető a 2.4. pontban meghatározott javaslatát – az illetékes területi főosztály vezetőjének
véleményével egyidejűleg – a tárgyévet megelőzően december 15-ig terjeszti elő, melyet a közigazgatási államtitkár
hagy jóvá. 2.6. A 2.5. pont alapján jóváhagyott munkaszüneti napokon, valamint a fogadó állam szervei eseti döntése alapján
elrendelt olyan munkaszüneti napokon, amelyeken a külképviselet objektív okok miatt tényleges munkát végezni
nem tud, a külképviseleteknek – ez utóbbi esetben a központ egyidejű értesítése mellett – csak biztonsági szolgálatot
kell biztosítania. 3. A szabadság megállapítása, nyilvántartása 3.1. A Személyügyi Főosztály (a továbbiakban: SZEFO) állapítja meg
a) a foglalkoztatottat megillető tárgyévi rendes szabadság mértékét minden év január 20-ig;
b) a foglalkoztatottat megillető rendes szabadság mértékét a kormánytisztviselői, illetve a munkaviszony
létesítésével, valamint fizetés nélküli szabadság megszűnésével egyidejűleg; c) a foglalkoztatottat megillető rendes szabadság mértékét besorolási fokozat váltás, vezetői munkakör adása,
módosítása, illetve megszüntetése esetén. 3.2. A SZEFO a 3.1. pontban meghatározott adatokat a megállapítástól számított 5 munkanapon belül megküldi a
Gazdálkodási és Pénzügyi Főosztály/Bérgazdálkodási Osztály (a továbbiakban: BGO) részére.
3.3. A BGO a szabadság-nyilvántartó programban rögzíti a) a SZEFO által megküldött adatok alapján a foglalkoztatottat megillető tárgyévi szabadság mértékét;
b) a foglalkoztatott részére az esedékesség évében ki nem adott szabadság mértékét;
c) a foglalkoztatott nyilatkozata alapján őt megillető pótszabadságok mértékét;
d) a foglalkoztatottat jogszabály vagy kérelem alapján megillető egyéb munkaidő-kedvezményeket.
3.4. A pótszabadságok, valamint az egyéb munkaidő-kedvezmények igénylésére a foglalkoztatott a jelen utasítás
5–8. pontjában meghatározott eljárási rend szerint jogosult. 3.5. A BGO a 3.3. pont alapján megállapított szabadság mértékéről minden év január 31-ig tájékoztatja a
foglalkoztatottat. 4. A szabadság kiadásának rendje 4.1. A szabadságok Ktv. 41/A. §-ában foglaltak szerinti kiadásáért a szervezeti egység vezetője, külképviseleten a
külképviselet-vezető a felelős. Ennek érdekében a szervezeti egység vezetője, illetve a külképviselet-vezető
a szabadság-nyilvántartó programban köteles elkészíteni minden év február 15-ig a szervezeti egység, illetve a
külképviselet foglalkoztatottai vonatkozásában a szabadságolási tervet. A kinyomtatott szabadságolási tervet
a szervezeti egység vezetője tájékoztatásra, a külképviselet-vezető jóváhagyásra megküldi a SZEFO-nak.
4.2. A foglalkoztatott a szabadság megkezdése előtt 15 nappal az intraneten/extraneten elérhető
szabadság-nyilvántartó programban a szabadságigénylő lap kitöltésével és kinyomtatásával kezdeményezi a
szabadság kiadását a szervezeti egység vezetőjétől, illetve a külképviselet-vezetőtől.
4.3. A 4.2. pontban meghatározott időtartam indokolt esetben rövidebb is lehet.
4.4. A szabadság kiadását a szervezeti egység vezetője, illetve a külképviselet-vezető hagyja jóvá a kinyomtatott
szabadságigénylő lap aláírásával. 4.5. A szervezeti egységek vezetője által aláírt szabadság-igénylő lapot az adott hetet követő hét második
munkanapjáig a BGO-nak, külképviseleten a gazdasági felelősnek kell továbbítani.
4.6. A BGO, illetve a gazdasági felelős a szabadságigénylő lapot összeveti a szabadság nyilvántartó programban
a foglalkoztatott által rögzített adatokkal, és a szabadság befejezését követően a foglalkoztatott szabadságát a
szabadság-nyilvántartó programban lezárja. 4.7. A szabadság-nyilvántartó programban rögzített szabadság a szabadságnak a 4.6. pont szerinti lezárásáig a
foglalkoztatott által módosítható, törölhető. A módosított szabadságigénylő lapot a szervezeti egység vezetője, illetve
a külképviselet-vezető ismételten jóváhagyja. 4.8. A szabadság lezárását követően annak módosítására, törlésére kizárólag a BGO részére megküldött, a szervezeti
egység vezetője, illetve a külképviselet-vezető által jóváhagyott feljegyzés/távirat alapján van lehetőség.
4.9. A szervezeti egység vezetője, illetve a külképviselet-vezető jogosult a szervezeti egység, illetve a külképviselet
foglalkoztatottai vonatkozásában betekinteni a szabadság-nyilvántartó program adataiba. 4.10. A gazdasági felelős a szabadságigénylő lapokat a szabadság lezárását követően megőrzi, és évente
személyenként archiválja. 4.11. A szervezeti egység vezetője, valamint a külképviselet-vezető tekintetében a szabadság kiadásával kapcsolatos,
a 4.1–4.10. pontban meghatározott, a szervezeti egység vezetőjének címzett feladatokat a szervezeti egység, illetve
a külképviselet felügyeletét ellátó állami vezető, a helyettes államtitkárok tekintetében a közigazgatási államtitkár, a
miniszteri biztos tekintetében a miniszter látja el. 4.12. A szabadság-nyilvántartó program üzemeltetése a BGO feladata.
4.13. A BGO negyedévente adatszolgáltatást küld a munkáltatói jogkör gyakorlójának, valamint a SZEFO-nak a
foglalkoztatottak szabadságkiadásának mértékéről. 5. Pótszabadság 5.1. Az Mt. 132. § (2) bekezdésében meghatározott, a gyermekek után járó pótszabadság igényléséhez a
foglalkoztatottnak az 1. sz. melléklet szerinti formanyomtatványt kell kitöltenie és a másik szülő munkáltatójának
igazolását követően legkésőbb minden év január 31-ig a BGO részére eljuttatnia.
6. Fizetés nélküli szabadság 6.1. A foglalkoztatott írásban benyújtott kérelmére a munkáltatói jogkör gyakorlója – a jogszabályban meghatározott
kötelező eseteken túl, egyéb indokolt esetekben – fizetés nélküli szabadságot engedélyezhet. Az engedély iránti
kérelmet a szervezeti egység vezetőjének írásos véleményével együtt a SZEFO részére kell megküldeni, aki azt
felterjeszti a munkáltatói jogkör gyakorlójának. 6.2. A fizetés nélküli szabadság engedélyezéséről a SZEFO okiratot állít ki, melyet megküld a BGO-nak.
6.3. A fizetés nélküli szabadság időtartama alatt a köztisztviselő társadalombiztosítási jogviszonya szünetel.
7. Hivatalos távollét 7.1. A foglalkoztatott munkakörével összefüggő, egy vagy több napot igénybe vevő – a minisztériumon kívül tartandó
– megbeszélés, képzésen való részvétel, kiküldetés hivatalos távollétnek minősül.
8. Egyéb munkaidő-kedvezmények 8.1. A foglalkoztatott a törvény alapján őt megillető fizetés nélküli szabadság (szülési szabadság, gyermek otthoni
gondozása, közeli hozzátartozó otthoni ápolása, magánerőből történő lakásépítés) igénybevételét köteles írásban,
a munkáltatói jogkör gyakorlójának a SZEFO útján előzetesen bejelenteni.
8.2. Gyermeke születése esetén öt munkanap munkaidő-kedvezmény illeti meg az apát, melyet legkésőbb a születést
követő második hónap végéig kérésének megfelelő időpontban köteles a munkáltatói jogkör gyakorlója kiadni.
A munkaidő-kedvezmény igénybevételéhez a 2. sz. melléklet szerinti nyilatkozatot és a gyermek születési anyakönyvi
kivonatának másolatát kell a foglalkoztatottnak eljuttatni a BGO részére.
8.3. Ha a foglalkoztatott elháríthatatlan ok miatt nem tud a munkahelyén megjelenni (pl. sztrájk), mentesül a
munkavégzési kötelezettség alól, azonban a távollét időtartamára díjazásra nem jogosult.
9. Jelenléti ív 9.1. A minisztérium valamennyi szervezeti egységénél a foglalkoztatott munkahelyen való megjelenésének, valamint
a munkahelyről történő távozásának időpontját a 3. sz. melléklet szerinti jelenléti íven kell vezetni. A szervezeti egység
vezetőjének aláírásával ellátott jelenléti íveket az adott hetet követő hét második munkanapjáig a BGO részére kell
megküldeni. 9.2. A jelenléti íven a) a rendes szabadságot „SZ” betűvel,
b) a tanulmányi szabadságot „T” betűvel, c) a betegszabadságot „B” betűvel,
d) a fizetés nélküli szabadságot „FN” betűkkel, e) a hivatalos távollétet „HT” betűkkel,
f) a munkaidő-kedvezményt „MK” betűkkel [1.2. c)–e), g)–i)],
g) a rendkívüli munkavégzésért járó szabadidőt „RM” betűkkel
kell jelölni. 10. Záró rendelkezések 10.1. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy a külképviseletek vonatkozásában a
szabadság-nyilvántartó program legkésőbb 2010. október elsejétől kerül üzembe helyezésre.
10.2. Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a külképviseleti munkarendről, a rendkívüli munkavégzés
elrendeléséről, elszámolásáról és nyilvántartásának szabályairól szóló 14/2004. KüM utasítás 3–8. pontja hatályát
veszti. Dr. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
92/2017. (IX. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és a  Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a  diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását
követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2014. (II. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Piegel Zsolt Krisztiánt 2014. március 10-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2014. (III. 7.) BVOP utasítása az országgyűlési képviselők választásával kapcsolatban a büntetés-végrehajtási szervezetre háruló feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az országgyűlési képviselők választásával
kapcsolatban a büntetés-végrehajtási szervezetre háruló feladatok végrehajtásáról kiadom a következő utasítást.
I.
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya a büntetés-végrehajtási intézetekre és büntetés-végrehajtási intézményekre (a továbbiakban
együtt: bv. intézet), továbbá a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP) terjed ki.
2. Az utasítás tárgyi hatálya a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 1. § a) pontjában
meghatározott választásra terjed ki.
3. Az utasítás személyi hatálya a bv. intézetek személyi állományára és a választásra jogosult fogvatartottakra terjed ki.
4. A választásra jogosult fogvatartottak meghatározása az Alaptörvény, a Ve., az országgyűlési képviselők választásáról
szóló 2011. évi CCIII. törvény, a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény, valamint a büntetések és az
intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr. (a továbbiakban: Bv. tvr.) szerint történik. Ez alapján választásra az
a fogvatartott jogosult, aki:
a) nagykorú magyar állampolgár (magyarországi lakcímmel rendelkező, illetve azzal nem rendelkező), és
b) nem áll közügyektől eltiltás hatálya alatt [Btk. 61. § (2) a), Bv. tvr. 32. § (2) b)], és
c) a bíróság a választójogból nem zárta ki (Ve. 13/A. §), és
d) szerepel a központi névjegyzékben.
II.
A fogvatartottak választójogának biztosításával összefüggő feladatok 5. A választásra jogosult fogvatartottak választójogának biztosítása érdekében a bv. intézet parancsnoka/igazgatója
(a továbbiakban: parancsnok) megteszi a szükséges intézkedéseket a választási szervekkel való írásbeli és szóbeli
(telefonos) kapcsolatfelvételhez.
6. A választásra jogosult fogvatartottakat a parancsnok vagy az általa kijelölt személy tájékoztatja arról, hogy a választás
napján a bv. intézetben szavazhatnak. A tájékoztatás megtörténtét írásba kell foglalni oly módon, hogy az utóbb
valamennyi választásra jogosult fogvatartott vonatkozásában igazolható legyen.
7. A választásra jogosult fogvatartottak tájékoztatásához, valamint a választással kapcsolatos kérelmek benyújtására
a) a központi névjegyzék, valamint egyéb választási nyilvántartások vezetéséről szóló 17/2013. (VII. 17.)
KIM rendelet 2–4. mellékletei,
b) az országgyűlési képviselők és az Európai Parlament tagjainak választásán a választási irodák hatáskörébe
tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályairól, a választási eljárásban használandó nyomtatványokról,
valamint a választási eredmény országosan összesített adatai körének megállapításáról szóló 28/2013. (XI. 15.)
KIM rendelet 10. és 14. mellékletei,
c) a választási iroda honlapján megtalálható anyagok
használhatók fel.
8. A kérelmeket a parancsnok által kijelölt személy gyűjti össze, és folyamatosan továbbítja az illetékes választási
irodához.
9. A választási kérelmekre vonatkozó határidőket a 2014. április 6. napjára kitűzött országgyűlési képviselő-választás
eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról szóló 3/2014. (I. 20.) KIM rendelet tartalmazza.
10. A választásra jogosult fogvatartott elsősorban a fogva tartás helyén gyakorolhatja választójogát, félbeszakítás
engedélyezésére csak szükség esetén kerülhet sor. A félbeszakítás engedélyezése előtt egyeztetni kell a BVOP
Fogvatartási Ügyek Főosztálya vezetőjével. A félbeszakításról rendelkező döntést olyan időpontban kell meghozni,
amelyet követően a fogvatartottnak lehetősége van a választójog gyakorlására.
11. Amennyiben a választásra jogosult fogvatartott félbeszakítás iránti kérelmet terjeszt elő, és nem mellékeli a választók
névjegyzékébe való felvételről szóló értesítést, a parancsnok által kijelölt személy tájékoztatja az érintett fogvatartottat
arról, hogy a helyi választási irodától másolatot kérhet a nyilvántartott adatairól.
12. Amennyiben a szavazást megelőző munkanapig a közügyektől eltiltó vagy választójogból kizáró jogerős ítélet
érkezik a bv. intézetbe, haladéktalanul a 14. pontban meghatározottak szerint kell eljárni. Ha a helyi választási szerv
tájékoztatása szerint a fogvatartott nem vehet részt a szavazáson, úgy erről történő egyidejű tájékoztatása mellett
– a korábbi engedélyezés ellenében – nem bocsátható félbeszakításra.
13. Az a választásra jogosult fogvatartott, akinek átjelentkezés iránti kérelmét engedélyezték, más bv. intézetbe csak
rendkívül indokolt esetben szállítható át (pl. tárgyalás, előállítás, gyógykezelés), lehetőség szerint a választás napjára
ilyen esetben is vissza kell szállítani.
14. A választás hetében (2014. március 31. és 2014. április 4. között) a nyilvántartási szakterületnek kiemelt figyelemmel
kell  kísérnie, hogy a választásra jogosult fogvatartottak esetében érkezett-e közügyektől vagy választójog
gyakorlásától eltiltó jogerős ítélet. Amennyiben ilyen tartalmú ítélet érkezik, arról írásban, a kapcsolódó iratok
másolatának megküldésével, haladéktalanul tájékoztatja a helyi választási szerveket, és visszajelzést kér a választáson
való részvétel lehetőségével kapcsolatosan. Amennyiben a helyi választási szervek viszonttájékoztatása szerint a
fogvatartott nem vehet részt a választáson, úgy arról az érintettet legkésőbb 2014. április 4-ig értesíteni kell.
15. A választásra jogosult fogvatartott szavazásához elő kell készíteni egy őrzésbiztonsági szempontból megfelelő
helyiséget, ahol lehetőséget kell adni a titkos szavazásra.
16. A választás napján a fogva tartás helye szerinti választási irodával egyeztetett időpontban kell lebonyolítani a
mozgóurnás szavazást. A mozgóurna igénylésére vonatkozó szabályokat a Ve. 91–92. §, 103–105. §, 110–111. §-ai
tartalmazzák.
17. A szavazásra kijelölt helyiségben a választásra jogosult fogvatartotton kívül kizárólag a szavazatszámláló bizottság
tagjai és a fogvatartottat előállító személyek tartózkodhatnak, azonban – amennyiben ilyen irányú megkeresés
érkezik – a nemzetközi megfigyelők és a sajtó jelenlétét is biztosítani kell.
18. Az előállító személy minden voksolás után köteles átvizsgálni a szavazófülkét.
III.
A személyi állomány választójogának biztosításával összefüggő feladatok
19. A szavazás napjára a parancsnok a szolgálatot úgy köteles szervezni, hogy a szolgálatban lévő személyi állomány
választójogát lakóhelyén vagy tartózkodási helyén gyakorolhassa.
IV.
Egyéb rendelkezések 20. A bv. intézetben biztosítani kell a választás önkéntességét, tisztaságát, titkosságát. Lehetővé kell tenni a fogyatékkal
élők szavazásának zökkenőmentes lebonyolítását.
21. A szavazás napján a BVOP-n ügyeleti bizottság működik.
22. A szavazás befejezését követően a parancsnok haladéktalanul jelentést tesz a BVOP ügyeleti bizottságának.
23. A választás titkosságának biztosítása érdekében – a Ve. 205. § (2) bekezdésére figyelemmel – a választást követő
kilencvenedik nap utáni munkanapon a fogvatartottak választásával kapcsolatosan keletkezett és a bv. intézeteknél
lévő iratokat meg kell semmisíteni.
V.
Záró rendelkezések 24. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
25. A parancsnokok a hatálybalépést követő 8 napon belül kötelesek belső szabályozóban rögzíteni a bv. intézet ezen
utasításban nem szabályozott feladatait.
26. Ez az utasítás 2014. július 8-án hatályát veszti.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok