text:
5/2010. (I. 29.) OKM rendelete az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú mellékletének 12. és 17. pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörében eljáró önkormányzati miniszter egyetértésével, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörében eljáró pénzügyminiszter, valamint
a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontja szerinti
feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
I. A 23/2009. (V. 22.) OKM rendelet alapján 2009. évben támogatásban részesült fenntartók részére
a 2009/2010. tanévre tekintettel 2010-ben megállapítható kiegészítő támogatás rendje
1. § (1) Azon helyi önkormányzatok és azok jogi személyiségű társulásai (a továb biak ban együtt: helyi önkormányzatok),
valamint azon központi költségvetési szervként működő közoktatási intézményt fenntartó felsőoktatási intézmények
és közoktatási feladatot ellátó nem állami, nem helyi önkormányzati intézmények fenntartói (a továb biak ban együtt:
fenntartó) részére akik a 2009. évben képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, továbbá óvodai fejlesztő
program szervezésének támogatásában, valamint az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó
pedagógusok anyagi támogatására fordítható támogatásban részesültek, a 2009/2010-es nevelési év, tanév
(a továb biak ban: tanév) feladatainak ellátására kiegészítő támogatás folyósítható.
(2) A kiegészítő támogatás folyósítására
a) képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint az óvodai fejlesztő program támogatása esetén
2010. január 1-jétől a tanév végéig,
b) az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok anyagi támogatása
(a továb biak ban: kiegészítő illetmény) esetén 2010. január 1-jétől 2010. augusztus 31-ig
kerül sor.
2. § (1) Az 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatás összege
a) képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetén 22 300 Ft/fő,
b) óvodai fejlesztő program esetén 24 900 Ft/fő.
(2) Az intézményt, tagintézményt megillető az 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatást a halmozottan hátrányos
helyzetű gyermekek, tanulók, valamint a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók 10%-át meg nem haladó mértékű,
integrációs pedagógiai programba bevont hátrányos helyzetű tanulók 2009. október havi statisztikai létszámadatai
alapján, a programban részt vevők létszámának meg fele lően kell meghatározni.
(3) A fenntartó által elnyert támogatás a miniszter által kiadott óvodai, iskolai integrációs pedagógiai programban
meghatározott tevékenységekre, feladatok ellátására, illetve az ott meghatározott célok meg valósítására a 4. számú
melléklet szerinti mértékben használható fel.
(4) A támogatás nem fordítható olyan tevékenység finanszírozására, amelynek pénzügyi fedezetét az 1. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti kiegészítő illetmény biztosítja.
3. § (1) Az 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti, a pedagógusok kiegészítő illetményére felhasználható kiegészítő támogatás
összegét a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók (gyermekek) aránya alapján kell meghatározni.
(2) Általános iskolai pedagógus esetén a kiegészítő illetmény összege, ha a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók
aránya
a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, tanulónként 19 200 forint,
b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, tanulónként 26 000 forint,
c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, tanulónként 33 600 forint,
d) a 60%-ot meghaladja, tanulónként 41 800 forint.
(3) Óvodapedagógusok esetén a kiegészítő illetmény összege, ha a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya
a) a 15%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 50%, gyermekenként 26 000 forint,
b) az 50%-ot meghaladja, gyermekenként 33 600 forint.
(4) Az (2)–(3) bekezdésben meghatározott arányokat intézményenként, tagintézményenként kell meghatározni
a halmozottan hátrányos helyzetű és a 2. § (2) bekezdésben meghatározott hátrányos helyzetű tanulók, illetve
halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek 2009. október havi statisztikai létszámadatai alapján. A százalékos arány
kiszámításánál törtszám esetén a százalékos érték egész számra történő felfelé kerekítésével kell az arányokat
megállapítani.
(5) A kiegészítő illetménynek az egy intézményben alkalmazott pedagógusokra jutó, munkaadókat terhelő járulékokkal
növelt teljes összegét az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott időtartamra vonatkozóan a gyermekek, tanulók
létszámának a (2)–(3) bekezdésben meghatározott összegekkel való szorzata alapján kell kiszámítani. A fenntartó
az egyes intézmények között nem csoportosíthatja át a kiegészítő illetmény forrásául szolgáló támogatást.
4. § (1) A kiegészítő támogatás folyósításának feltétele
a) az 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatás esetén az 1. számú melléklet, a 23/2009. (V. 22.) OKM rendelet
szerinti 4. b. számú melléklet és 5. b. számú melléklet,
b) az 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kiegészítő illetmény esetén az 1. számú melléklet, a 2. számú melléklet és
a 3. számú melléklet
szerinti adatlapok benyújtása. (2) Az adatlapok elektronikus úton kitöltött, kinyomtatott példányát a helyi önkormányzat a Magyar Államkincstár
Regionális Igazgatóságához (a továb biak ban: Igazgatóság), a nem állami, nem helyi önkormányzati intézmények
fenntartója az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő (a továb biak ban: OKM Támogatáskezelő) részére
2010. február 15-ig nyújtja be. Az adatszolgáltatás elmulasztása jogvesztő.
(3) Az Igazgatóság, illetve az OKM Támogatáskezelő az adatlapokat megvizsgálja és szükség esetén öt munkanapos
határidővel hiánypótlásra hívja fel a fenntartót. A határidőre nem vagy nem hiánytalanul teljesített hiánypótlás esetén
a fenntartó részére kiegészítő támogatás nem állapítható meg.
(4) A kiegészítő támogatásra jogosult helyi önkormányzatok összesített adatait az Igazgatóság 2010. március 3-ig
megküldi a miniszter részére, aki azt ellenőrzés után a helyi önkormányzat KSH-kódja, megnevezése és a támogatási
összeg feltüntetésével nyomtatott és elektronikus formában 2010. március 5-ig utalványozás céljából megküldi a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter (a továb biak ban: önkormányzati miniszter) részére.
(5) A kiegészítő támogatásra jogosult nem állami, nem helyi önkormányzati, valamint a központi költségvetési szervként
működő felsőoktatási intézményfenntartók összesített adatait az OKM Támogatáskezelő 2010. március 5-ig
nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(6) Az OKM Támogatáskezelő 2010. március 30-ig valamennyi fenntartót értesít a támogatás összegéről.
5. § (1) A Magyar Államkincstár (a továb biak ban: Kincstár) az 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatást a költségvetési
törvény 5. számú melléklet 12. pont a) alpontja, a kiegészítő illetményt a 17. pont a) alpontja szerinti forrás terhére
a helyi önkormányzat fenntartó esetében az önkormányzati miniszter, a nem állami, nem helyi önkormányzat
fenntartó esetében a miniszter utalványozása alapján folyósítja.
(2) Az 1. § (2) bekezdés a) alpontja szerinti támogatás és a 2010. január, február, március hónapra járó kiegészítő illetmény
folyósítására a 2010. március havi nettó finanszírozás keretében egyösszegben, a kiegészítő illetmény további
részének folyósítására ezt köve tően öt havi egyenlő részletben havonta kerül sor.
(3) A kiegészítő támogatás folyósításának feltételeit 2010. február 1-jéig hiánytalanul teljesítő fenntartók esetében
a kiegészítő támogatásra jogosult helyi önkormányzatok összesített adatait az Igazgatóság 2010. február 3-ig
megküldi a miniszter részére, aki ellenőrzés után a 4. § (4) bekezdésben meghatározott adatokat a támogatási
összegnek a feltüntetésével nyomtatott és elektronikus formában 2010. február 5-ig utalványozás céljából megküldi
az önkormányzati miniszter részére. Ebben az esetben a Kincstár az 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatást és
a 2010. január és február hónapra járó kiegészítő illetményt az önkormányzati miniszter utalványozása alapján első
alkalommal a 2010. február havi nettó finanszírozás keretében folyósítja. A kiegészítő illetmény további részének
folyósítására ezt köve tően hat havi egyenlő részletben havonta kerül sor.
(4) A kiegészítő illetmény pedagógusoknak történő kifizetéséről a fenntartó gondoskodik.
6. § (1) A támogatott időszakra vonatkozóan a fenntartó és az érintett intézmény a kiegészítő támogatás vonatkozásában
2010. március 31-ig az Országos Oktatási Integrációs Hálózattal (a továb biak ban: OOIH) és az OKM
Támogatáskezelővel a 23/2009. (V. 22.) OKM rendelet 2. § (13) bekezdése alapján 2009-ben kötött együttműködési
megállapodást módosítani köteles. Az együttműködési megállapodás egy másolati példányát az OOIH 2010.
május 30-ig megküldi az Igazgatóságnak.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményfenntartó esetében az együttműködési
megállapodásban a miniszter szerződő fél.
(3) A tanév végén az intézmények és fenntartóik az együttműködési megállapodás teljesítéséről – a 9. számú
mellékletben foglaltak meg valósulásáról szóló – intézményi önértékelést és pénzügyi elszámolást kötelesek
benyújtani.
(4) Ha a vállalások teljesítése a 2009/2010. tanévben nem történik meg, a benyújtásra kerülő intézményi önértékelés és
a pénzügyi elszámolás nem kerül elfogadásra.
II. A 2010/2011-es tanév képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, továbbá óvodai fejlesztő
program szervezésének 2010. évi támogatása
7. § (1) A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban: költségvetési törvény)
5. számú melléklet 12. pont a) alpontja szerinti támogatást a fenntartó akkor igényelheti, ha az általa fenntartott
intézmény a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet (a továb biak ban: MKM
rendelet) 39/D–39/E. §-ában, 54. § (15) bekezdésében meghatározott követelmények és a miniszter által kiadott
Integrációs Pedagógiai Program (a továb biak ban: IPR) szerint képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést vagy
óvodai fejlesztő program szerinti foglalkoztatást biztosít.
(2) A képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint az óvodai fejlesztő program után igényelhető támogatás
olyan intézményre tekintettel igényelhető, amelynek alapító okiratában, valamint helyi pedagógiai programjában,
nevelési programjában az igényjogosultságot megalapozó tevékenység szerepel vagy a fenntartó kötelezettséget
vállal annak beépítésére.
(3) Képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés támogatása iránti igénylést az általános iskolában, a gimnáziumban,
a szakközépiskolában és a szakiskolában a nappali oktatás munkarendje szerinti oktatásban részesülő tanulók számára
megszervezett felkészítés esetén lehet benyújtani.
8. § (1) Nem nyújtható képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint óvodai fejlesztő program után járó
támogatás, ha
a) az érintett intézménnyel vagy fenntartójával szemben az intézmény a vele jogviszonyban álló tanulókkal,
gyermekekkel vagy oktatási, nevelési tevékenységével összefüggő működésével kapcsolatban a támogatás iránti
igénylés benyújtását megelőző három éven belül bíróság vagy más hatóság jogerősen megállapította az egyenlő
bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény megsértését,
b) a 2009/2010. tanévre vonatkozó együttműködési megállapodásban foglalt vállalások nem teljesültek vagy
az intézményi önértékelés, valamint a pénzügyi elszámolás – az 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kiegészítő
illetmény elszámolásának kivételével – nem került elfogadásra.
(2) Nem nyújtható képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés után járó támogatás, amennyiben az ugyanazon
fenntartó által fenntartott, azonos településen működő általános iskolai intézménybe járó halmozottan hátrányos
helyzetű tanulók létszámának az adott intézménybe járó összes tanuló létszámához viszonyított aránya eltérő.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakat abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben ez az eltérés bármely két intézmény
között meghaladja a huszonöt százalékpontot.
(4) E § alkalmazásában többcélú intézmény esetén általános iskolán az általános iskolai intézményegységet kell érteni.
9. § (1) A támogatás a 2010/2011. tanév 2010. szeptember 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakára igényelhető.
(2) A támogatás az adott intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek és tanulók
2009. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítésben, illetve
óvodai fejlesztő programban részt vevő gyermekek, tanulók létszámadatai szerint igényelhető és használható fel.
(3) Képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetén a támogatás a nem halmozottan hátrányos helyzetű tanuló
után is igényelhető, feltéve, hogy a tanuló hátrányos helyzetűnek minősül. A hátrányos helyzetű tanulók létszámát
az MKM rendelet 39/D. § (6) bekezdésében foglaltak szerint osztályonként kell meghatározni.
(4) A támogatás összege
a) képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetében legfeljebb 14 900 Ft/fő,
b) óvodai fejlesztő program szervezése esetében legfeljebb 16 600 Ft/fő.
10. § (1) A fenntartó által elnyert támogatás a miniszter által kiadott óvodai, iskolai integrációs pedagógiai programban
meghatározott tevékenységekre, feladatok ellátására, illetve az ott meghatározott célok meg valósítására a 4. számú
melléklet szerinti mértékben használható fel.
(2) A támogatás nem fordítható olyan tevékenység finanszírozására, amelynek pénzügyi fedezetét a III. fejezetben
meghatározott támogatás biztosítja.
11. § A támogatás igénylése az erre a célra működtetett elektronikus rendszeren keresztül
a) iskola esetében az 5. számú melléklet, az 5. a. számú melléklet, az 5. b. számú melléklet, az 5. c. számú melléklet,
a 6. számú melléklet és a 7. a. számú melléklet,
b) óvoda esetében az 5. számú melléklet, az 5. a. számú melléklet, az 5. b. számú melléklet, az 5. c. számú melléklet és
a 8. a. számú melléklet
szerinti adatlapok kitöltött eredeti nyomtatott példányának az adatlapon megjelölt címre való megküldésével
történik.
12. § (1) A 2010/2011-es tanévre vonatkozó támogatási igényt a 2010. május 1-jétől 2010. június 10-ig terjedő időszakban:
a) a helyi önkormányzat az Igazgatóság,
b) az a) pontban nem említett fenntartó az OKM Támogatáskezelő
részére nyújtja be.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határnap elmulasztása jogvesztő.
(3) A helyi önkormányzatok esetén az Igazgatóság, nem állami és nem helyi önkormányzati intézmények, valamint
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetén az OKM Támogatáskezelő a határidőig
benyújtott igényléseket megvizsgálja és szükség esetén öt munkanapos határidővel hiánypótlásra hívja fel
a fenntartót. Ha a fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget vagy nem meg fele lően teljesíti azt, az Igazgatóság, illetve
az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt elutasítja, erről 2010. július 5-ig értesíti a fenntartót és a minisztert.
(4) Az Igazgatóság a helyi önkormányzatok által benyújtott támogatási igényeket a hiánypótlások beérkezését köve tően
2010. július 5-ig egy eredeti példányban megküldi az OKM Támogatáskezelőnek, egy eredeti példány
az Igazgatóságnál marad.
13. § (1) Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján összesítő jelentést készít helyi önkormányzatok,
közoktatási feladatot ellátó nem állami, nem helyi önkormányzati fenntartók, illetve központi költségvetési szervként
működő felsőoktatási intézmények fenntartói szerint külön-külön összesítve, továbbá intézmény-, programtípusok és
tanulói létszám szerint összesítve elektronikus és nyomtatott formában, amelyet 2010. július 15-ig megküld
a miniszter részére.
(2) Az összesítő jelentést hét tagból álló értékelő bizottság vizsgálja meg. A bizottság elnökét és két tagját a miniszter, két
tagját az OOIH, további egy tagját szakmai érdekképviseleti társadalmi szervezet, egy tagot az önkormányzati
miniszter jelöl ki. A bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg.
(3) Az értékelő bizottság a formai követelményeken túl az MKM rendelet 39/D–39/E. §-ának, 54. § (15) bekezdésének és
e rendelet 8. §-ában szereplő rendelkezéseknek való megfelelést megvizsgálva szakmai véleményt készít, amelyben
a támogatás odaítélésére (e körben a támogatás végleges fajlagos összegére) vagy elutasítására 2010. július 25-ig
indokolt javaslatot tesz a miniszternek.
14. § (1) Az értékelő bizottság javaslata alapján a miniszter 2010. augusztus 3-ig dönt a támogatás megállapításáról.
(2) A támogatást elnyert fenntartók összesített adatait a miniszter elektronikus formában 2010. augusztus 10-ig
továbbítja az OKM Támogatáskezelőnek. Ezt köve tően 2010. augusztus 31-ig az OKM Támogatáskezelő értesíti
a fenntartót az igénylés elfogadásáról vagy elutasításáról.
15. § (1) A miniszter gondoskodik a támogatást elnyert helyi önkormányzatok összesített adatainak az ebr42 rendszerbe
(http://ebr42.otm.gov.hu) történő rögzítéséről, majd a támogatásban részesült helyi önkormányzatok és a támogatási
összegek listájának e rendszerből nyomtatott példányát – papír alapon – 2010. augusztus 15-ig megküldi
az önkormányzati miniszter részére.
(2) A támogatás folyósításáról a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 12. pont a) alpontja szerinti forrás terhére
a 2010. év szeptember havi nettó finanszírozás keretében az önkormányzati miniszter utalványozása alapján a Kincstár
intézkedik.
(3) A nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartó részére megítélt támogatást a miniszter által biztosított
keretösszeg, valamint a finanszírozási adatok ismeretében a Kincstár a 2010. szeptember havi normatíva-kiutalással
együtt folyósítja.
(4) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményfenntartó részére megítélt támogatást
a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport „Gyakorlóiskolák normatív támogatása”
előirányzat terhére kell folyósítani.
16. § A 14. § (1) bekezdése alapján támogatásra jogosult fenntartók által fenntartott intézmények a 2010. októberi havi
statisztikai létszámadatok megadásával egyidejűleg az elektronikus rendszeren keresztül a 7. b. számú melléklet és
a 8. b. számú melléklet kitöltésével 2010. október 15-ig kötelesek megadni a támogatásra jogosult intézmény,
tagintézmény halmozottan hátrányos helyzetű gyermekekre, tanulókra vonatkozó 2010. októberi havi statisztikai
létszámadatait, valamint a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítésben, illetve óvodai fejlesztő programban
részt vevő gyermekek, tanulók létszámadatait.
17. § (1) A támogatást elnyert fenntartónak és a támogatásban részesülő intézménynek vállalnia kell, hogy a támogatott
időszakra vonatkozóan 2010. október 30-ig az OOIH-val és az OKM Támogatáskezelővel együttműködési
megállapodást köt. Az együttműködési megállapodás egy másolati példányát az OOIH 2010. október 31-ig megküldi
az Igazgatóságnak.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményfenntartó esetében az együttműködési
megállapodásban a miniszter szerződő fél.
(3) A tanév végén az intézmények és fenntartóik az együttműködési megállapodás teljesítéséről – a 9. számú
mellékletben foglaltak meg valósulásáról szóló – intézményi önértékelést és pénzügyi elszámolást kötelesek
benyújtani.
(4) Ha az együttműködési megállapodást az intézmény és fenntartója nem teljesíti a 2010/2011. tanévben, a benyújtásra
kerülő intézményi önértékelés és a pénzügyi elszámolás nem kerül elfogadásra.
III. A 2010/2011. tanévre tekintettel 2010-ben az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben
dolgozó pedagógusok kiegészítő illetményére fordítható támogatás
18. § A 7. § (1) bekezdésében meghatározott olyan fenntartó, aki általános iskolát vagy óvodát tart fenn és a 2010/2011-es
tanévben képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést, óvodai fejlesztő programot segítő támogatásra válik
jogosulttá, továbbá az általa fenntartott intézmény megfelel a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Korm.
rendelet) 15/A. §-ában meghatározott feltételeknek, jogosult arra is, hogy az intézményben foglalkoztatott
pedagógusok részére juttatható kiegészítő illetmény iránti támogatást igényeljen.
19. § (1) A kiegészítő illetmény igénylésének feltétele, hogy a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továb biak ban: Kt.)
40. § (11)–(12) bekezdéseiben meghatározott intézményi minőségirányítási programba beépítésre kerüljenek az IPR
végrehajtásában részt vevő pedagógusok teljesítményértékelésének feltételei, a Korm. rendelet 15/A. §
(5) bekezdésében foglalt értékelés lebonyolításának érdekében.
(2) Az intézmény vezetője, ha az igénylést megelőző két évben nem vett részt az IPR alkalmazásával kapcsolatos
továbbképzésen, köteles az IPR bevezetésével, alkalmazásával kapcsolatos továbbképzésen a 2010/2011-es tanév
során legalább egy alkalommal részt venni.
20. § (1) A támogatás a 2010/2011-es tanév 2010. szeptember 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakára igényelhető.
(2) Általános iskola esetén, ha a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést szervező intézményben,
tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók aránya a 2009. évi október havi statisztikai létszámadatai
alapján
a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, a 18. § szerinti támogatás összege tanulónként legfeljebb
9600 forint,
b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, a 18. § szerinti támogatás összege tanulónként legfeljebb 13 000 forint,
c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, a 18. § szerinti támogatás összege tanulónként legfeljebb 16 800 forint,
d) a 60%-ot meghaladja, a 18. § szerinti támogatás összege tanulónként legfeljebb 20 900 forint.
(3) Óvoda esetén, ha az óvodai fejlesztő programot szervező intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos
helyzetű gyermekek aránya a 2009. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján
a) a 15%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 50%, a 18. § szerinti támogatás összege gyermekenként legfeljebb
13 000 forint,
b) az 50%-ot meghaladja, a 18. § szerinti támogatás összege gyermekenként legfeljebb 16 800 forint.
(4) A 18. § szerinti támogatásnak az egy intézményben alkalmazott és a programban részt vevő pedagógusokra jutó,
munkaadókat terhelő járulékokkal növelt teljes összegét az (1) bekezdésben meghatározott időtartamra vonatkozóan
a programban részt vevő tanulók létszámának a (2)–(3) bekezdésben meghatározott összegekkel való szorzata alapján
kell kiszámítani.
(5) A (2)–(3) bekezdésben megjelölt arányokat tagintézményenként kell meghatározni. A százalékos arány kiszámításánál
törtszám esetén a százalékos érték egész számra történő felfelé kerekítésével kell az arányokat megállapítani.
21. § A 18. § szerinti támogatás a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítésre vagy óvodai fejlesztő programra
e rendelet alapján igénylést benyújtó fenntartó által fenntartott intézményben, tagintézményben a halmozottan
hátrányos helyzetű és az MKM rendelet 39/D. § (6) bekezdésében foglaltak szerint osztályonként meghatározott
hátrányos helyzetű tanulók, illetve halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek 2009. évi október havi statisztikai
létszámadatai alapján, a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítésben, illetve óvodai fejlesztő programban
részt vevő tanulók létszámadatai szerint igényelhető és használható fel.
22. § (1) A fenntartó a támogatási igényt az elektronikus rendszer igénybevételével elektronikus és nyomtatott formában
a 10. számú és a 11. számú mellékletben foglalt adatlap megküldésével, az integrációs, képesség-kibontakoztató
felkészítés, illetve az óvodai fejlesztő program szervezése után járó támogatás iránti igényléssel egyidejűleg legkésőbb
2010. június 10-ig nyújthatja be, a helyi önkormányzatok az Igazgatósághoz, a nem állami, nem helyi önkormányzati
intézmények fenntartói, valamint a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények fenntartói
az OKM Támogatáskezelőhöz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határnap elmulasztása jogvesztő.
23. § (1) A támogatás igénylése vonatkozásában a 12. § (3)–(4) bekezdéseit, az összesítő jelentés elkészítése és vizsgálata
tekintetében a 13. § (1)–(2) bekezdéseit kell alkalmazni.
(2) Az értékelő bizottság szakmai véleményt készít, amelyben a támogatás odaítélésére (e körben a támogatás végleges
fajlagos összegére), illetve elutasítására 2010. július 25-ig indokolt javaslatot tesz a miniszternek.
24. § (1) A támogatás megállapítása és a döntésről szóló értesítés tekintetében a 14. § (1)–(2) bekezdéseit kell alkalmazni.
(2) A miniszter gondoskodik a támogatást elnyert helyi önkormányzatok összesített adatainak az ebr42 rendszerbe
(http://ebr42.otm.gov.hu) történő rögzítéséről és a támogatásban részesült helyi önkormányzatok és a támogatási
összegek listájának e rendszerből nyomtatott példányát – papír alapon – 2010. szeptember 5-ig megküldi
az önkormányzati miniszter részére.
(3) támogatás folyósításáról a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 17. pont a) alpontja szerinti forrás terhére
az első részlet esetében a szeptember havi nettó finanszírozás keretében, majd havonta egyenlő részletben
az önkormányzati miniszter, a nem állami, nem helyi önkormányzat fenntartó esetében a miniszter utalványozása
alapján a Kincstár intézkedik.
(4) A támogatás folyósítása vonatkozásában a 15. § (3)–(4) bekezdéseit kell alkalmazni.
25. § (1) A 18. § szerinti támogatás pedagógusoknak történő kifizetéséről a fenntartó gondoskodik, annak
kifizetése – a feladatellátásban részt vevő pedagógus személyének változása esetén – a feladatellátásban részt vevő
más pedagógus részére is történhet.
(2) A fenntartó a 18. § szerinti támogatást az általa fenntartott intézmények között nem csoportosíthatja át.
IV. Elszámolás, ellenőrzés rendje 26. § (1) Az 1. §, a 7. § és a 18. § szerinti támogatás felhasználásáról
a) a helyi önkormányzat 2010. december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint,
b) a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény fenntartója a 2010. évi költségvetésről szóló
beszámolójában, a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon,
c) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója a 2010. évi támogatásairól történő elszámolása
keretében, a kötött felhasználású támogatások elszámolásait tartalmazó űrlapon
köteles elszámolni.
(2) Az 1. §, a 7. § és a 18. § szerinti támogatás 2010. december 31-ig fel nem használt és kötelezettségvállalással nem
terhelt maradványát a központi költségvetésbe vissza kell fizetni. A kötelezettségvállalással terhelt, fel nem használt
összeg 2011. június 30-ig használható fel pénzügyi teljesítésre, elszámolása a 2011. évi zárszámadás keretében és
rendje szerint történik.
(3) A beszámolóban kimutatott adatok valódiságát analitikus nyilvántartásokkal és szakmai dokumentációval kell
alátámasztani.
27. § (1) Az Oktatási Hivatal (a továb biak ban: OH) az 1. §, a 7. § és a 18. § szerinti támogatásokat elnyert fenntartók esetében
ellenőrzést végez.
(2) Ha a szakmai ellenőrzés a támogatott tevékenységgel kapcsolatos tanügy-igazgatási szabálytalanságokat tár fel,
az OH hatósági ellenőrzést végez, a vizsgálat eredményeképpen kezdeményezheti a Kincstárnál a támogatás iránti
jogosultság felülvizsgálatát.
V. Záró rendelkezések 28. § (1) Ha a támogatási igény benyújtását köve tően a fenntartó a támogatást elnyert intézményt a Kt. 121. § (1) bekezdés
15. pontja szerint átszervezi vagy fenntartóváltás következik be, köteles ezt a tényt az átszervezésről vagy
a fenntartóváltásról szóló döntés meghozatalától számított nyolc napon belül írásban a miniszternek,
az Igazgatóságnak és az OOIH-nak bejelenteni.
(2) Az 1. § (1) bekezdés szerinti fenntartó jogutódja az OOIH-tól köteles azonosítót igényelni a 4. § (1) bekezdés szerinti
adatbejelentési kötelezettség teljesítéséhez.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell a támogatási összeg felhasználásának további módját.
(4) A támogatás teljes összegével a jogutód fenntartó – önkormányzati társulás esetében a gesztor
önkormányzat – köteles elszámolni. 29. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2011. június 30-án hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
290/2015. (VI. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rozgonyi Annát
2015. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2014. (XII. 16.) IM rendelete a büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartott elítéltekkel és egyéb jogcímen fogvatartottakkal kapcsolatos kártérítési eljárás szabályairól.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény 434. § (2) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) Ez a rendelet a büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) fogvatartott
a) szabadságvesztésre ítélt,
b) elzárásra ítélt,
c) közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést töltő,
d) pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő,
e) előzetesen letartóztatott,
f ) a rendbírság helyébe lépő elzárást töltő és
g) szabálysértési elzárást töltő
(a továbbiakban együtt: fogvatartott) által a  büntetés-végrehajtási szervnek (a továbbiakban: bv. szerv),
valamint a  bv. szervvel kötött szerződés alapján a  fogvatartotti munkáltatást végző más gazdálkodó szervnek
(a továbbiakban: más gazdálkodó szerv), illetve a bv. szerv, továbbá a más gazdálkodó szerv által a fogvatartottnak
okozott kár megtérítésére vonatkozó eljárást szabályozza.
(2) A kártérítési eljárás nem folytatható le vagy azt határozattal meg kell szüntetni, ha a fogvatartott
a) a bv. szerv határozatának a meghozatala előtt szabadul, vagy
b) elhalálozott.
(3) E  rendelet alkalmazásában a  munka törvénykönyvéről szóló törvényben használt munkabér kifejezés alatt
a  fogvatartott munkadíját, munkaviszony alatt a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és
a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 3.  § 13.  pontjában
meghatározott munkáltatást kell érteni.
2. Illetékesség 2. § (1) Ha a fogvatartott a kártérítési igényét más bv. szervnél jelentette be, ez a szerv a kártérítési igényt tartalmazó iratot
három munkanapon belül megküldi az eljárás lefolytatására jogosult bv. szervnek.
(2) Ha a kár a fogvatartott szállítása közben keletkezett, az eljárást a szállítást végrehajtó bv. szerv folytatja le.
(3) Ha a  fogvatartottat a  kártérítési eljárás befejezése előtt másik bv. intézetbe szállítják és további meghallgatása
szükséges, a meghallgatást az eljárást folytató bv. szerv megkeresésére a fogva tartó bv. intézet foganatosítja.
(4) Ha a  kár bekövetkezésének helye nem állapítható meg, akkor a  kártérítési eljárást az  a  bv. szerv folytatja le, ahol
a fogvatartott a kárt bejelentette.
(5) Illetékességi összeütközés esetén, vagy ha az eljáró bv. szerv illetékessége nem állapítható meg, az eljáró bv. szervet
ki kell jelölni. A kártérítési igényt és az ahhoz kapcsolódó iratokat a büntetés-végrehajtás országos parancsnokához
(a továbbiakban: országos parancsnok) haladéktalanul fel kell terjeszteni, ha illetékességi összeütközés vagy
az eljáró szerv kijelölése merül fel.
(6) A kijelölés kérdésében az országos parancsnok a felterjesztéstől számított öt napon belül dönt.
3. A kárjelentés 3. § (1) A  bv. szerv személyi állományának tagja a  kár észlelését a  kártérítési eljárás megindítására jogosult személynek
köteles haladéktalanul írásban jelenteni.
(2) Ha a kárt fogvatartott észlelte, köteles arról a bv. szerv személyi állományát haladéktalanul tájékoztatni.
4. A kártérítési eljárás általános szabályai 4. § (1) A kártérítési eljárást
a) a fogvatartott által okozott kár esetén a bv. szervnek a kár megtérítésére vonatkozó felhívása napján,
b) a fogvatartottat ért kár esetén a kárigény bejelentése napján
kell megindítani.
(2) A  kártérítési eljárást a  megindításától számított harminc napon belül, az  ügy érdemében hozott határozattal kell
befejezni.
(3) A kártérítési eljárás határidejébe nem számít be:
a) a Bv. tv. 20. § (4) bekezdésébe foglalt eljárási cselekmények időtartama,
b) a  kártérítési igényt tartalmazó irat illetékes bv. szervnek történő megküldése, valamint az  országos
parancsnoknak történő a  2.  § (5)  bekezdése szerinti felterjesztés és a  2.  § (6)  bekezdése szerinti kijelölési
eljárás időtartama,
c) a fordításhoz szükséges idő,
d) a postára adás és az irattovábbítás feladásának napjától annak kézbesítéséig terjedő időtartam,
e) a fogvatartott jogi segítségnyújtás iránti kérelme elbírálásának időtartama.
(4) Bonyolult megítélésű vagy az  átlagosnál hosszabb vizsgálatot igénylő ügyben a  bv. szerv vezetője az  eljárás
időtartamát további harminc nappal meghosszabbíthatja. Nincs helye az  eljárás meghosszabbításának, ha
a fogvatartott előreláthatóan az eljárás megindítását követő harminc napon belül szabadul.
(5) A hiánypótlásra a Bv. tv. 20. § (5) és (6) bekezdésének szabályait kell alkalmazni.
5. § (1) Az  eljárás megindítására, határidejének a  meghosszabbítására, megszüntetésére, az  érdemi határozat
meghozatalára a  bv. szerv vezetője vagy a  személyi állomány általa kijelölt tagja (a továbbiakban: az  eljárás
megindítására jogosult személy) jogosult.
(2) Az  eljárás megindítására jogosult személy a  kártérítési ügy tényállásának megállapításával a  bv. szerv személyi
állományának arra alkalmas, érdektelen tagját is megbízhatja. Az ügy kivizsgálásában nem járhat el olyan személy,
akivel szemben a (3) bekezdésben meghatározott kizáró ok áll fenn.
(3) A kártérítési eljárásból ki van zárva az,
a) aki a kárigényt benyújtotta,
b) aki a kárt okozta,
c) aki az a) és b) pontban foglaltaknak a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben meghatározott
hozzátartozója,
d) aki a 3. § (1) bekezdés szerinti kárjelentést tette,
e) aki az eljárásban, mint tanú vesz vagy vett részt,
f ) aki az eljárásban, mint szakértő jár vagy járt el,
g) akitől ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható el.
(4) A kártérítési eljárásban nem járhat el az a bv. szerv, amelynek vezetőjével szemben a (3) bekezdés b) és c) pontjában
meghatározott kizáró ok áll fen. Ebben az  esetben az  eljáró bv. szerv kijelöléséről az  országos parancsnok dönt,
az eljárásra a 2. § (5)–(6) bekezdést alkalmazni kell.
6. § (1) A  fogvatartottat a  kártérítési eljárás elrendelésével egyidejűleg a  kártérítési felelősség rendjéről, jogairól,
képviseletének szabályairól, az  eljárási határidőkről, valamint a  jogorvoslati lehetőség határidejéről és jellegéről
írásban tájékoztatni kell. A  tájékoztatás során a  fogvatartott figyelmét a  Bv. tv. 10.  § (2)  bekezdésében és a  20.  §
(5) bekezdésében foglaltakra külön is fel kell hívni.
(2) A kártérítési eljárás keretében a fogvatartottat meg kell hallgatni, nyilatkozatát jegyzőkönyvbe kell foglalni.
 (3) Nem járhat el meghatalmazottként az,
a) akit a rendelkezési jogkör gyakorlója vagy a bv. szerv vezetője a fogvatartottal való kapcsolattartásból kizárt,
b) aki cselekvőképtelen vagy a  vagyonjogi ügyei vitele tekintetében cselekvőképességében részlegesen
korlátozott.
 (4) A  fogvatartott vagy meghatalmazottja jogosult bizonyíték beterjesztésére, indítványozhatja tanúk meghallgatását
vagy egyéb bizonyíték beszerzését. 7. § (1) A kártérítési eljárás során az eljárási cselekményekről jegyzőkönyvet kell felvenni, valamint a határozatokat írásban
kell rögzíteni.
(2) Az  okirati bizonyítékot és azt a  tárgyi bizonyítási eszközt, amely erre alkalmas a  kártérítési ügy irataihoz csatolni
kell. Az  egyéb tárgyi bizonyítási eszköz megőrzéséről a  jogorvoslati jog elbírálásáig gondoskodni kell. Ha
a  tárgyi bizonyítási eszköz tárolása jelentős terhet jelentene vagy az  a  tárolásra alkalmatlan, arról fényképet vagy
képfelvételt kell készíteni, és azt kell az iratokhoz csatolni.
(3) Az  ügy érdemében hozott kártérítési határozat tartalmára a  Bv. tv. 22.  § (1)  bekezdés rendelkezései az  irányadók
azzal, hogy a kárigénynek helyt adó határozatot is indokolni kell. A határozat rendelkező részébe kell foglalni a kár
vagy egy részének a megtérítése alóli mentesítésre, valamint a részletfizetésre vonatkozó rendelkezést is.
8. § (1) A  kártérítési határozatot a  bv. szerv a  fogvatartott és meghatalmazottja részére legkésőbb annak meghozatalától
számított három napon belül kézbesíti. A határozat átvételét a fogvatartott az aláírásával igazolja.
(2) Ha a  fogvatartott írni, olvasni nem tud, vagy az  aláírást megtagadja, a  közlés megtörténtét két tanú aláírásával,
írásban kell rögzíteni.
(3) Ha a  kártérítési eljárást az  ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 5.  § (1)  bekezdése alapján az  ügyész
kezdeményezte, a határozat egy példányát az ügyésznek is haladéktalanul meg kell küldeni.
5. Az egyszerűsített eljárás 9. § (1) Az  egyszerű megítélésű, további bizonyítást nem igénylő ügyben, ha a  fogvatartott a  felelősségét elismerte és
vállalja a kár megtérítését a kártérítési igényt az eljárás megindításától számított nyolc napon belül kell elbírálni.
(2) A fogvatartottat az egyszerűsített eljárásban is tájékoztatni kell a 6. § (1) bekezdésben foglaltakról.
6. A fogvatartott által okozott kár megtérítésére vonatkozó külön rendelkezések
10. § Ha a kárt több fogvatartott közösen okozta, kártérítési felelősségüket lehetőleg egy eljárás keretében kell elbírálni.
11. § (1) A  fogvatartottat kártérítésre kötelező határozat alapján a  bv. szerv a  kártérítésként megállapított összeget
a határozat közlését követően a fogvatartott letéti számlájáról a Bv. tv. 134. § (4) bekezdésben meghatározott sorban
vonja le.
(2) Ha a fogvatartott részére a határozatban részletfizetést engedélyeztek és részletfizetési kötelezettségének nem tesz
eleget, a fogvatartott letéti számlájáról a kártérítés teljes, vagy annak még hátralévő összegét le kell vonni.
(3) Ha a  fogvatartott szabadul és a  Bv. tv. 16.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételek fennállnak, a  kártérítés
megfizetése iránti követelést törölni kell.
12. § (1) A  kártérítési felelősség megállapítása mellett, a  Bv. tv. 16.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételekkel
a  fogvatartott rendkívüli méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén a  kár megtérítése alól részben vagy
egészben mentesíthető.
(2) Rendkívüli méltánylást érdemlő körülménynek minősül különösen, ha a  fogvatartott a munkáltatásban önhibáján
kívül nem vesz részt és letéti pénzzel sem rendelkezik.
(3) Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha a fogvatartott
a) a kárt bűncselekmény elkövetésével vagy egyébként szándékosan okozta, kivéve, ha a károkozás a törvényes
jogai védelmében, jogszerűen történt,
b) a kár okozásával vagyoni előnyhöz jutott.
7. A bv. szerv által okozott kár megtérítésére vonatkozó külön rendelkezések
13. § (1) A bv. szerv által okozott kárról való tudomásszerzést követően a kártérítési eljárás megindítására jogosult személy
a  3.  §-ban meghatározott kárjelentés alapján a  fogvatartottat írásban felhívja a  kártérítési igény bejelentésének
lehetőségére, és tájékoztatást ad a kártérítési eljárás 6. § (1) bekezdésében foglalt szabályairól.
(2) A  jogerős határozat alapján a  fogvatartott javára megállapított kártérítést a  bv. szerv harminc napos teljesítési
határidőn belül köteles megtéríteni. A  fogvatartott eltérő rendelkezése hiányában a  kártérítés összegét
a fogvatartott letéti számláján kell jóváírni.
8. A fogvatartott munkáltatásával összefüggésben bekövetkezett kár megtérítésére vonatkozó
külön rendelkezések
14. § (1) Gondatlan károkozás esetén a  kártérítés mértékét a  károkozás körülményeire, a  vétkesség fokára, valamint
a károkozás gyakoriságára tekintettel kell megállapítani.
(2) Munkáltatással összefüggésben bekövetkezett kárnak minősül, ha a  kár a  Bv. tv. 133.  § (2)  bekezdés e)  pontja
alapján a  fogvatartottnak az  intézet tisztántartásában és ellátásában való részvétele során következett be. Ilyen
esetben átlagkeresetnek a Bv. tv. 258. §-ában meghatározott alapmunkadíjat kell tekinteni.
15. § (1) A Bv. tv. 271. § (3) bekezdése szerinti megőrzési felelősség csak akkor alkalmazható, ha a munkáltató vagyontárgya
hiányzik.
(2) A jegyzék vagy elismervény ellenében, visszaszolgáltatási vagy elszámolási kötelezettséggel átvett olyan dolgokban
bekövetkezett hiány esetén a  jegyzéket vagy elismervényt az  átadás-átvétel tényének utólagos igazolása nem
pótolja.
(3) Meghatározott dolognak több fogvatartott részére történő átadásánál a  jegyzéket vagy elismervényt valamennyi
felelősnek alá kell írnia.
(4) A  megőrzési felelősség esetén a  Bv. tv. 272.  §-ában meghatározott munkáltatói kárigény attól az  időponttól
kezdődik, amikor a fogvatartott a rábízott dologgal nem tud elszámolni.
(5) A  jegyzék vagy elismervény ellenében visszaszolgáltatási vagy elszámolási kötelezettséggel személyes használat
céljából átvett felszerelési tárgyak hiánya esetén, ha a  fogvatartott a  felelősségét írásban elismerte és hozzájárul
annak letéti számláján kezelt pénzéből történő megtérítéséhez, akkor a  hiány összege – kártérítési eljárás
mellőzésével – a szabaduláskor levonható.
9. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
17. § Hatályát veszti a fogvatartottakkal kapcsolatos kártérítési eljárás szabályairól szóló 13/1996. (XII. 23.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1067/2018. (III. 5.) Korm. határozata a Központi Maradványelszámolási Alapból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva,
8 156 197 738 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi
Maradványelszámolási Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2009. (X. 22.) AB végzése.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 170/2009. (V. 20.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) a 170/2009. (V. 20.) OVB határozatával (a továb biak ban: OVBh.)
megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyet ért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési és önkormányzati
képviselők a leadott szavazatukért teljes anyagi felelősséggel tartozzanak?” Az OVB megállapította, hogy az
aláírásgyűjtő íven feltett kérdés nem felel meg a népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt feltételnek, amely szerint a népszavazásra feltett kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az OVBh. indokolása szerint: „...(a)z aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdés tartalma nem értelmezhető, és ezáltal nem felel meg a választópolgári
egyértelműség kritériumának, a jogalkotó jogalkotási feladata sem határozható meg.”
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2009. évi 69. számában, 2009. május 20-án jelent meg. A választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés
hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet
benyújtani. A határozat ellen 2009. május 19-ei keltezéssel nyújtott be kifogást a hitelesítési eljárás kezdeményezője,
amely 2009. június 5-én, a közzétételtől számított 16. napon érkezett az OVB-hez.
2. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza
a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.)
ABK 2009. február, 154.] A Ve. 4. § (3) bekezdése értelmében – a törvény ben szabályozott más határidőkhöz
hasonlóan – az OVB határozata elleni kifogás benyújtására megállapított határidő is „jogvesztő”, és „a határidő utolsó
napján 16 órakor” jár le. A Ve. 4. § (4) bekezdése szerint továbbá a „napokban megállapított határidőket a naptári
napok szerint kell számítani”. Ezen túlmenően a Ve. 116. §-ának és 77. § (1) bekezdésének együttes alkalmazásával az is
megállapítható, hogy a kifogás „megérkezése” számít a benyújtás időpontjának. [36/2004. (X. 16.) AB végzés, ABH
2004, 1015, 1016.]
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás elkésett, ezért nem tekinthető érdemben
elbírálhatónak. Az Alkotmánybíróság az elkésett kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve. 130. §
(1) bekezdésében, 116. §-ában, 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
13/2015. (VI. 8.) MvM utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatalok Egységes Iratkezelési Szabályzatáról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. § (1) bekezdésében, valamint a köziratokról, a közlevéltárakról
és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott hatáskörömben
eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Magyar Nemzeti Levéltár és
a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok a kormánymegbízott által közvetlenül vezetett szervezeti egységei és járási,
illetve a  fővárosban fővárosi kerületi hivatalai (a továbbiakban együtt: járási hivatal) (a továbbiakban együtt:
Kormányhivatal) Egységes Iratkezelési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint
határozom meg.
2. § A Szabályzatot szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
3. § A  fővárosi és megyei kormányhivatalok vezetői az  utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül kötelesek
gondoskodni az iratkezelésre vonatkozó és a helyi sajátosságokat figyelembe vevő, a Szabályzatban nem rendezett
kérdésekre vonatkozó rendelkezésekkel kiegészített egyedi Iratkezelési Szabályzat elkészítéséről és kiadásáról
az  illetékes közlevéltárral egyetértésben. Az  utasítás a  Szabályzatban nem szabályozott kérdésekre vonatkozó
rendelkezéseket tartalmazhat azzal, hogy a Szabályzat rendelkezéseivel ellentétes szabályokat nem állapíthat meg.
4. § A  Kormányhivatalok ingatlanügyi, telekalakítási és mezőgazdasági igazgatási szakmai feladataival összefüggő
iratkezelésére vonatkozó különös szabályait és az  irattári tervet a  Kormányhivatalok ingatlanügyi, telekalakítási és
mezőgazdasági igazgatási szakmai feladatai irányításáért felelős miniszter normatív utasítással határozza meg.
A Szabályzatot a szakmai irányításért felelős miniszter által kiadott iratkezelési utasításban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  fővárosi és megyei kormányhivatalok Egységes Iratkezelési Szabályzatáról szóló 20/2013. (VI. 25.)
KIM utasítás. Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
220/2017. (VII. 31.) Korm. rendelete a víziközmű-bekötést végző személyek bejelentéséről és nyilvántartásáról.
A Kormány a  víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011.  évi CCIX.  törvény 74.  § (1)  bekezdés 26.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya arra a személyre terjed ki, aki a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény és végrehajtási rendelete
szerinti ivóvíz-bekötővezeték és szennyvíz-bekötővezeték létesítésével kapcsolatos, a  víziközmű-szolgáltatásról
szóló 2011. évi CCIX. törvény 55/I. §-ában meghatározott kivitelezés során – a 2. melléklet szerinti – tevékenységet
folytat.
2. § (1) Az  1.  §-ban meghatározott tevékenység végzésére irányuló szándékot az  1.  melléklet szerinti nyomtatványon kell
bejelenteni a műszaki biztonsági hatóságnál (a továbbiakban: Hatóság). A bejelentéshez másolatban mellékelni kell
a 2. mellékletben meghatározott képesítés és gyakorlati idő meglétét igazoló okiratokat.
(2) Az 1. §-ban meghatározott tevékenységet az a személy végezheti, aki
a) rendelkezik a 2. mellékletben meghatározott képesítéssel és gyakorlati idővel,
b) rendelkezik legalább 1  000  000 Ft értékű felelősségbiztosítással, és annak fenntartását az  1.  §-ban
meghatározott tevékenység végzésének időtartamára nyilatkozatában vállalja, és
c) nyilatkozik arról, hogy a bekötővezeték kiépítéséhez és biztonságos üzembe helyezéséhez szükséges tárgyi
feltételeket a  munkavégzés megkezdésekor és a  kivitelezés során biztosítani tudja, illetve az  alkalmazott
technológiához jogszabályban előírt feltételeknek megfelel.
(3) Gazdasági társaság és egyéni cég akkor végezheti a  2.  mellékletben meghatározott tevékenységet, ha
az  adott tevékenységet személyesen ellátó munkavállalója vagy személyesen közreműködő tagja rendelkezik
a 2. mellékletben meghatározott képesítéssel és gyakorlati idővel.
(4) A  Hatóság a  (2)  bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő személyekről (a  továbbiakban: vízszerelő)
nyilvántartást vezet.
(5) A  vízszerelőknek a  víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény szerinti jegyzékét a  Hatóság honlapján, valamint
a kormányzati portálon megyénkénti bontásban közzé kell tenni.
3. § (1) A Hatóság megtiltja a tevékenység végzését, ha
a) a vízszerelő nem felel meg az e rendeletben meghatározott feltételeknek,
b) a vízszerelő jogerős bírósági határozat megállapítása szerint közreműködött a víziközmű-szolgáltatásról szóló
2011.  évi CCIX.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 58/2013. (II. 27.) Korm. rendelet 70.  §
(2) bekezdés d) pontjában meghatározott valamely felhasználói szerződésszegés megvalósításában,
c) a  vízszerelő súlyosan megsértette a  vízszerelői tevékenység végzésére vonatkozó – jogszabályban előírt  –
szakmai szabályokat, ami az élet és testi épség veszélyeztetését okozta, vagy jelentős anyagi kárt okozott, és
ezt a Hatóság megállapította,
d) a  víziközmű-szolgáltató kezdeményezésére indult eljárásban azt állapítja meg, hogy a  vízszerelő nem
a felülvizsgált tervdokumentációnak vagy nem az ágazati, illetve szakmai előírásoknak megfelelően végezte
el a szerelést,
e) a vízszerelő a bejelentéskor valótlan tartalmú nyilatkozatot tett, és ezt a Hatóság megállapította.
 (2) A  Hatóság a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI.  törvény 28.  §-ában meghatározott eseteken túlmenően akkor is törli a  nyilvántartásból a  vízszerelőt,
ha az elhalálozott.
(3) A  vízszerelő, akinek a  tevékenység végzését a  Hatóság megtiltotta, akkor jelentheti be a  tevékenység újbóli
gyakorlását, ha a tevékenységet megtiltó határozat jogerőre emelkedésétől számított egy év eltelt, és a vízszerelő
a tevékenység végzésének egyéb feltételeit igazolja.
4. § Ez a rendelet 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
5. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. és 23. cikkének való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1256/2010. (XI. 25.) Korm. határozata a 2011-es Liszt-évforduló méltó megünnepléséről.
1. A Kormány Liszt Ferenc, a nagy magyar zeneszerző és zongoraművész születésének 200. évfordulója alkalmából
a 2011-es évet Liszt Ferenc Emlékévvé nyilvánítja.
2. A Liszt Ferenc Emlékév méltó megünnepléséhez szükséges költségvetési támogatást a Nemzeti Erőforrás
Minisztérium 2011. évi költségvetéséből kell biztosítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011-es támogatást illetően folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1067/2016. (II. 25.) Korm. határozata a Budai Várban található Karmelita kolostorban elhelyezendő műtárgyak beszerzése érdekében elvégzendő és további egyéb feladatokról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva,
a  Budai Várban található Karmelita kolostorban elhelyezendő műtárgyak beszerzése céljából 1006,0 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – vizsgálja meg az  állami elővásárlási jog állami fenntartású közgyűjteményekre történő
kiterjesztésének lehetőségét és terjessze a Kormány elé az ehhez szükséges jogszabálymódosítási javaslatokat.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2015. (XII. 4.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Takács Szabolcs Ferencet 2015. december 8. napjától
2016. június 7. napjáig a Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) 2015. évi soros elnökségi feladatainak
összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A  miniszteri biztos a  Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) 2015. évi soros elnökségi feladatainak
ellátásával összefüggésben
a) javaslatot tesz az elnökségi év programjaira;
b) az elnökségi év megvalósításával összefüggésben összehangolja a Miniszterelnökség és a szakminisztériumok
tevékenységét;
c) nemzetközi tárgyalásokon képviseli Magyarországot;
d) az a)–c)  pontok szerinti feladatokhoz kapcsolódóan felméréseket, konzultációkat, valamint rendezvényeket
kezdeményez és szervez. 2. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazás illeti meg.
3. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában titkárság segíti.
4. § Ez az utasítás 2015. december 8-án lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2015. (VI. 15.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
2050/2013. (XII. 30.) Korm. határozata Mályi Község Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  33. Mályi Község
Önkormányzata feladatainak támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
határidő: azonnal
b) elrendeli Mályi Község Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében 30,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 33. Mályi Község Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára az  1.  melléklet
szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből Mályi Község Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében nyújtandó támogatás
felhasználásának és elszámolásának feltételeiről Mályi Község Önkormányzatával támogatási megállapodást köt;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást utólagos, legkésőbb 2014. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Mályi Község Önkormányzata számára.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1199/2010. (IX. 29.) Korm. határozata a Társadalmi Felzárkózási és Cigányügyi Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a cigányság és a mélyszegénységben élő személyek életkörülményeinek, társadalmi helyzetének javítása,
valamint társadalmi integrációjának elősegítésére irányuló kormányzati tevékenység összehangolása érdekében,
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján létrehozza
a Társadalmi Felzárkózási és Cigányügyi Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: TFCTB).
2. A TFCTB feladata:
a) javaslatot tesz a Kormány számára a társadalmi felzárkózás hosszú távú nemzeti stratégiájának, és az alapján
évente rövid távú akciótervének kidolgozására, majd koordinálja és figyelemmel kíséri a stratégia és akcióterv
végrehajtását,
b) a cigányság és a mélyszegénységben élő személyek életkörülményeinek, társadalmi helyzetének javításával,
valamint társadalmi integrációjának elősegítésével kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtásának
koordinálása és értékelése,
c) az egyes minisztériumok társadalmi felzárkózással kapcsolatos tevékenységének összehangolása, tanácsadással
segítése,
d) javaslatot tesz a Kormány számára a társadalmi felzárkózással kapcsolatos feladatok forrásigényének
összehangolt tervezésére és a pénzfelhasználás ellenőrzésére.
3. A TFCTB a feladatkörébe tartozó ügyekben:
a) a TFCTB elnöke útján javaslatot tesz kormányzati intézkedésre,
b) évente jelentést készít a Kormány részére a feladatkörébe tartozó ügyek aktuális helyzetéről, és a megtett
intézkedésekről, és
c) folyamatosan figyelemmel kíséri a központi államigazgatási szervek tevékenységét.
4. A TFCTB elnöke a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium társadalmi felzárkózásért felelős államtitkára.
5. A TFCTB további tagjai (a továbbiakban: bizottsági tag):
a) a Nemzetgazdasági Minisztérium foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkára,
b) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejlesztési és koordinációs államtitkára,
c) a Belügyminisztérium önkormányzati államtitkára,
d) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumnak a területi közigazgatásért és választásokért felelős
államtitkára,
e) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium oktatásért felelős államtitkára, szociális, család- és ifjúságügyért felelős
államtitkára, kultúráért felelős államtitkára, egészségügyért felelős államtitkára és sportpolitikai
államtitkára,
f) a Vidékfejlesztési Minisztérium vidékfejlesztésért felelős államtitkára, és
g) a Központi Statisztikai Hivatal elnöke.
6. A bizottsági tagot akadályoztatása esetén az általa képviselt tárca szervezeti és működési szabályzatában kijelölt
helyettes-államtitkár helyettesíti.
7. A TFCTB ülésére egyéb személyeket a TFCTB elnöke hívhat meg.
8. A TFCTB szükség szerint, de legalább negyedévente egyszer ülésezik. A TFCTB ülését a TFCTB elnöke – a TFCTB
Titkársága útján – hívja össze. A TFCTB rendkívüli ülésének összehívását bármely bizottsági tag, az indok és napirend
egyidejű megjelölésével kezdeményezheti a TFCTB elnökénél.
9. A TFCTB ülésének napirendjét – a bizottsági tagok javaslatainak figyelembevételével és a TFCTB elnökének
jóváhagyásával – a TFCTB Titkársága készíti elő.
10. A TFCTB titkársági feladatainak ellátásáról a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkára gondoskodik.
11. A TFCTB Titkársága gondoskodik a TFCTB ülése napirendjének, valamint a napirendi pontokhoz kapcsolódó
dokumentumok TFCTB tagjai részére történő megküldéséről, legkésőbb a tervezett ülés napját megelőző ötödik
munkanapig.
12. A TFCTB üléseiről a TFCTB Titkársága emlékeztetőt készít. Vitás kérdés esetén az emlékeztető tartalmazza a kisebbségi
véleményt. Az emlékeztető elkészítéséről és a bizottsági tagok részére történő megküldéséről – az ülést követő két
munkanapon belül – az TFCTB Titkársága gondoskodik.
13. A TFCTB működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
14. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1640/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzatának Munkácsy Mihály örökségét ápoló és népszerűsítő Munkácsy-negyed fejlesztési projekt támogatásának biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1283/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 7. pont a) alpontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  Munkácsy Mihály örökségét ápoló és népszerűsítő Munkácsy-negyed (a továbbiakban: fejlesztési
program) megvalósítása érdekében kidolgozott koncepcióval és azzal, hogy a Modern Városok Program keretében
a fejlesztési program megvalósítására mindösszesen 2 956 255 200 forint összegű költségvetési támogatás kerüljön
biztosításra Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére, az  alábbi
ütemezéssel:
a) a 2017. évben legfeljebb 290 710 000 forint,
b) a 2018. évben legfeljebb 1 130 376 300 forint,
c) a 2019. évben legfeljebb 1 535 168 900 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében a  teljes fejlesztési programra nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok
Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  Modern Városok Program keretében – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern
Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a  fejlesztési program megvalósításához
2017. évben szükséges 290 710 000 forint, a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra
az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottsága által jóváhagyott éves ütemezés szerint
4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján
meghozott erre irányuló döntése esetén – a  fejlesztési program megvalósításához 2018. évben szükséges
1 130 376 300 forint a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottsága által jóváhagyott éves ütemezés szerint
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – gondoskodjon a  fejlesztési program megvalósításához 2019. évben szükséges
1 535 168 900 forint biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 6. engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak
a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a Miniszterelnökséget vezető
miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében a  2018. és 2019. költségvetési év kiadási előirányzata
terhére éven túli kötelezettséget vállaljon az 1. pont szerinti éves ütemezéssel;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
7. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1284/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a VKSZ-14-1-2015-0125 azonosító számú („Részlegesen automatizált járműplatform biztonsági és gazdaságossági funkciókkal” című) és a VKSZ-14-1-2015-0021 azonosító számú („Nemzeti Nukleáris Kutatási Program” című), a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapból megvalósuló projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a VKSZ-14-1-2015-0125 azonosító számú, „Részlegesen automatizált járműplatform biztonsági és
gazdaságossági funkciókkal” című, és
b) a VKSZ-14-1-2015-0021 azonosító számú, „Nemzeti Nukleáris Kutatási Program” című
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat (a továbbiakban: projektek) az  1.  melléklet
szerint,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
176/2011. (X. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. J. magánszemély által benyújtott
országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. szeptember 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Támogatja-e Ön, hogy az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy megtiltásra kerüljön a közterületen történő életvitelszerű
lakhatás?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a
megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
1218/2009. (XII. 23.) Korm. határozata a minisztériumok igazgatása személyi juttatását érintő intézkedésekről szóló 1130/2009. (VII. 31.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásáról.
A Kormány a minisztériumok igazgatása személyi juttatását érintő intézkedésekről szóló 1130/2009. (VII. 31.) Korm. határozat
(a továb biak ban: Kormányhatározat) 4. pontja végrehajtására a következőket határozza:
1. Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a Kormányhatározat 2. számú melléklete helyébe e határozat 1. számú melléklete lép.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal 2. A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 49. §-ának (23) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján a 2. számú mellékletben foglaltak szerinti átcsoportosítást rendeli el azzal, hogy a támogatás
csak 2010. évben, céljuttatásra használható fel.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal 3. Hatályát veszti a minisztériumok igazgatása személyi juttatását érintő, teljesítményösztönzési célú intézkedésekről
 szóló 1203/2009. (XII. 1.) Korm. határozat 1. pontja.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
19/2015. (VIII. 31.) IM rendelete a természetes személyek adósságrendezési nyilvántartásából történő adatszolgáltatásról, tanúsítványok és okiratmásolatok kiadásáról.
A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (2) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  4. cím tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.  (VI. 6.)
Korm.  rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a következőket rendelem el:
1. Általános szabályok 1. § (1) E  rendelet hatálya a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény (a  továbbiakban:
Are.  tv.) 5.  § 8.  pontja szerinti, a  Családi Csődvédelmi Szolgálat (a  továbbiakban: CsSz) által vezetett közhiteles
hatósági nyilvántartásból, a  természetes személyek adósságrendezési nyilvántartásából (a  továbbiakban:
ARE nyilvántartás)
a) az adatszolgáltatásra, illetve az adatokról tanúsítvány kiállítására vonatkozó eljárásra, valamint
b) az  adatszolgáltatásért, a  tanúsítvány kiállításáért és az  okiratmásolatokért fizetendő igazgatási szolgáltatási
díjra
terjed ki. (2) Az  ARE nyilvántartásból történő adatigénylésre, az  ARE nyilvántartást érintő tanúsítvány, továbbá az  Are. tv.
16.  §  (8)  bekezdése szerinti hiteles és nem hiteles okiratmásolatok igénylésére és az  igénylésekkel összefüggő,
az  Are. tv. 16.  § (5)  bekezdése szerinti célhoz kötött felhasználásra vonatkozó kötelezettségvállalásokra
a CsSz központi szerve a honlapján formanyomtatványokat tehet közzé. Ezekben az esetekben a formanyomtatvány
használata az igénylések beadásakor kötelező.
2. § (1) Az adatok szolgáltatását, illetve a tanúsítvány kiadását a CsSz a kérelem beérkezését követően
a) elektronikus kapcsolattartás esetében 5 napon belül,
b) egyéb esetekben 8 napon belül
teljesíti.
(2) A  hiteles okiratmásolatok megküldését a  CsSz központi szerve a  kérelemben meghatározott eredeti okiratnak
CsSz  területi szervtől történt beérkezését követően, a  nem hiteles okiratmásolatok megküldését a  kérelem
beérkezését követően
a) elektronikus kapcsolattartás esetében 5 napon belül
b) egyéb esetekben 8 napon belül
teljesíti.
3. § (1) Az  adatszolgáltatás teljesítésével, a  tanúsítvány, illetve az  okiratmásolatok kiadásával kapcsolatos eljárásra
az  e  rendeletben nem szabályozott kérdésekben a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény V. fejezetét kell alkalmazni.
(2) Ha a  kérelem olyan adatot érint, amelynek az  ARE nyilvántartásba vétele jogerős határozaton alapul, és a  jogerős
határozaton alapuló adat még nem került bejegyzésre, illetve az  Are. tv.-ben meghatározott okirat még nem
került feltöltésre az  ARE nyilvántartásba, akkor az adat, az  adatváltozás bejegyzésének folyamatban létére, illetve
a jogerősen el nem bírált kérelem tényére kell utalni.
2. Adatigénylések teljesítésére vonatkozó szabályok 4. § (1) Az ARE nyilvántartásból az Are. tv. 16. § (5) bekezdés szerinti adatigénylés postai úton történhet.
 (2) Az adatigényléshez mellékelni kell
a) a jogi érdeket igazoló okirat vagy
b) az adatigénylőnek az adósságrendezés alatt álló személlyel szemben fennálló, – hatósági vagy bírósági úton
végrehajtható – követelésének fennállását igazoló okirat
másolatát. (3) Az  adatigényléshez csatolni kell az  adatigénylő kötelezettségvállaló nyilatkozatát a  kapott adatok Are. tv.
16. § (5) bekezdése szerinti célhoz kötött felhasználásáról, továbbá az adatigénylő hozzájáruló nyilatkozatát annak
tudomásulvételéről, hogy a  megkeresésről, valamint az  adatszolgáltatás tényéről a  CsSz az  adóst és az  adóstársat
8 munkanapon belül írásban tájékoztatja.
(4) Az  adatigénylés teljesítésére a  CsSz központi szervénél kerülhet sor az  Are. tv. 16.  § (4)  bekezdése szerinti
elektronikus úton történt megkereséseknél, továbbá azokban az esetekben is, ha az adatigénylés elektronikus úton
történik, és az  igénylő a  kért adatok vagy okiratmásolatok megküldését is elektronikus úton kéri. A  CsSz területi
szervéhez beérkezett kérelmet haladéktalanul a CsSz központi szervéhez kell továbbítani.
3. A tanúsítvány és okiratmásolat iránti megkeresések teljesítésére vonatkozó szabályok
5. § (1) Az ARE nyilvántartás adatairól tanúsítvány kiadását
a) ha az  igénylést benyújtó személy – mint adós, adóstárs vagy az  Are. tv. 104.  § (2)  bekezdése szerinti
kezes vagy dologi kötelezett – kezdeményezésére nem folyik adósságrendezési eljárás, és a  más által
kezdeményezett adósságrendezési eljárásban az  Are. tv. 5.  § 18.  pontja szerinti egyéb kötelezettként sem
érintett, az  adatigénylő lakóhelye, magyarországi lakóhely hiányában a  magyarországi tartózkodási helye
szerinti,
b) ha az  igénylést benyújtó személy – mint adós vagy adóstárs vagy az  Are. tv. 104.  § (2)  bekezdése szerinti
kezes vagy dologi kötelezett – kezdeményezésére adósságrendezési eljárás indult, vagy az  az igénylést
benyújtó személy a más által kezdeményezett adósságrendezési eljárásban az Are. tv. 5. § 18. pontja szerinti
egyéb kötelezettként érintett, az adósságrendezési eljárásban eljáró
CsSz területi szerve útján kell kérni.
 (2) Az  Are. tv. 16.  § (8)  bekezdése szerinti okiratmásolatok igénylését az  adósságrendezési eljárásban eljáró illetékes
CsSz területi szerv útján kell kérni.
 (3) Az  illetékes CsSz területi szervhez beérkezett kérelmet a  területi szerv a  CsSz központi szervéhez továbbítja,
hiteles másolat iránti kérelem esetében a kérelemben meghatározott eredeti okirattal együtt, nem hiteles másolat
igénylése esetén a másolattal együtt.
(4) Ha az  adósságrendezési eljárásban nyilvántartott okiratról hiteles okiratmásolat igénylését az  adósságrendezési
eljárásban eljáró CsSz központi szervéhez nyújtották be, a központi szerv megkeresi az adósságrendezési eljárásban
eljáró illetékes CsSz területi szervet a kérelemben meghatározott eredeti okirat átadása iránt.
(5) A  hiteles másolat kiállítását követően a  CsSz központi szerve az  eredeti okiratot haladéktalanul visszaküldi
az ügyben eredetileg eljáró területi szervnek.
(6) Az  Are. tv. 16.  § (8)  bekezdése szerinti, az  adósságrendezési nyilvántartásban nyilvántartott okiratról hiteles
okiratmásolat kiadásakor a  CsSz olyan záradékot csatol, amely szerint az  okiratban foglalt adatok, tények,
jogok, körülmények jogszerűségének vizsgálata nem tárgya az  okirat másolat kiadására irányuló eljárásnak,
az  okiratmásolat CsSz központi szerv általi hitelesítése az  okirat bizonyító erejét nem változtatja meg,
a magánokiratról a CsSz központi szerve által készített hiteles másolat nem közokirat.
4. Az igazgatási szolgáltatási díj 6. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjak mértékét és megállapításának módját az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Mentes a díjfizetési kötelezettség és az adattovábbítással összefüggő költségek megfizetése alól
a) az Are. tv. 16. § (4) bekezdésében meghatározott adatigénylések alapján teljesített adatszolgáltatás, valamint
b) az Are. tv. 35. § (8) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás.
7. § (1) Az  igazgatási szolgáltatási díjat az  adat szolgáltatását, a  tanúsítvány kiállítását, illetve az  okiratmásolat kiadását
teljesítő CsSz központi szerv kincstárnál vezetett pénzforgalmi számlájára kell befizetni átutalási megbízással vagy
készpénz átutalási megbízással postai úton. Az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetését a  kérelem benyújtásakor
a  fizetési számla megterhelését tartalmazó kivonattal, illetve a  készpénzbefizetést igazoló postai szelvényrész
másolatának csatolásával kell igazolni. Az  adatszolgáltatás, a  tanúsítvány, illetve az  okiratmásolat kiadása
akkor teljesíthető, ha a  kérelmező a  díjat igazoltan megfizette. A  CsSz központi szerve a  kincstári számlaszámát
a honlapján közzéteszi.
(2) Túlfizetés esetén a  CsSz központi szerve az  igazgatási szolgáltatási díjon felüli összeget 30 napon belül hivatalból
visszatéríti.
(3) A  díjfizetési kötelezettség tekintetében az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.)
28. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint (3) bekezdésében foglaltakat, a díjfizetésre kötelezett tekintetében
az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatában foglaltakat, az elévülés tekintetében pedig az Itv. 86. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni.
8. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díj a CsSz központi szervének bevétele, amelyet az Are. tv.-ben a CsSz központi és területi
szervei feladatai ellátásával összefüggő kiadásokra kell felhasználni.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díj nyilvántartására, kezelésére az  államháztartás szervezeteinek beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló kormányrendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 6–8. §, valamint az 1. melléklet e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
6/2012. (HK 6.) HVK HIICSF s z a k utasítása a központi híradó és informatikai szolgáltatások biztosításával kapcsolatos egyes szakfeladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése
alapján, a bürokrácia csökkentésével összefüggő feladatokról szóló 136/2012 sz. HVKF parancs 21. pontja figyelembe vételével az adminisztrációs eljárás rövidítése és a
központi híradó és informatikai szolgáltatások hatékony
biztosítása érdekében a következő
szakutasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. CITRIX alapú internet hozzáférés biztosítása
érdekében végrehajtandó feladatokról
2. A Magyar Honvédség Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) CITRIX alapú internet hozzáférést biztosít az alábbi kvóta alapján:
Felhasználási hely: Kvóta: MH Honvédkórház (MH HEK kvóta) 70 db
MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság 15 db
MH Altiszti Akadémia 25 db MH ÖHP (beleértve az ISAF és MH LEK
licenszeket is)
225 db MH Pápa Bázisrepülőtér 5 db MH Támogató Dandár 30 db
MH Ludovika Zászlóalj 20 db Összesen: 390 db
3. A CITRIX hozzáférés biztosításának alapvető célja a
Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségében lévő szervezetek és az MH katonai
szervezeteinek állományába tartozók internet hozzáférésének biztosítása. A CITRIX alapú internet szolgáltatás a
felhasználók számát illetően korlátozott, a kvóta növelése
csak a fizikai infrastruktúra fejlesztésével lehetséges.
4. A CITRIX hozzáféréseket az MH TD tartja nyilván és
kezeli. A kvótával rendelkező szervezetek saját hatáskörben jelölik ki a felhasználókat mindaddig, míg a részükre
kiszabott felhasználószámot nem érik el. A kvótán belüli
CITRIX hozzáférés szervezeten belül átadható, a kvótával
rendelkező szervezetek CITRIX hozzáférési igényeiket és
a változásokat közvetlenül az MH TD részére küldik meg.
Az MH TD a beérkezett igények alapján ellenőrzi, hogy az
adott szervezet a részére meghatározott kvótát nem lépte-e
túl. Pozitív válasz esetén a hozzáférést biztosítja, ellenkező esetben elutasítja, amelyekről az érintett szervezetet tájékoztatja.
5. Kvótával nem rendelkező szervezetek CITRIX igényeiket, illetve a kvótával rendelkező szervezetek a kvótán
felüli hozzáférési kérelmeiket indoklással együtt a HVK
HIICSF csoportfőnök részére küldik meg, aki azokat saját
hatáskörben bírálja el. Az indoklásban szerepelnie kell,
hogy a megszabott kvótán belüli CITRIX hozzáférés szervezeten belüli átcsoportosításával a szervezet alapfeladatainak ellátásához szükséges internet hozzáférés miért
nem biztosítható.
6. Az MH TD a forgalmi adatok és a kiszolgálói teljesítmény adatok alapján javaslatot tesz a HVK HIICSF csoportfőnök részére a 2. pontban meghatározott kvóta arányok felülvizsgálatára.
7. Az MH TD kialakítja az igények fogadásának, nyilvántartásának, feldolgozásának és teljesítésének belső
szabályait és eljárásrendszerét, amelyről érintettségüknek
megfelelően tájékoztatja a felhasználókat.
3. Terminál alapú internet hozzáférés biztosítása
érdekében végrehajtandó feladatokról
8. Az MH TD terminál szerver alkalmazásának útján internet hozzáférést biztosít. A terminálalapú internet hozzáférés alapvető célja a Honvédelmi Minisztérium és háttérintézményei állománya internet szolgáltatással történő ellátása. A terminálalapú internet hozzáférés nagy teljesítményű szerver eszközöket igényel, ezért a szolgáltatás a
felhasználók számát illetően korlátozott.
9. Az internet hozzáférést az állományilletékes parancsnok, vezető igényli az MH TD parancsnokától. A szolgáltatás alapesetben valósidejű hangszolgáltatást nem tartalmaz.
10. A hozzáférés biztosításának szabályai:
a) Tekintettel a HM-I Híradó és Informatikai Központ
beruházás hálózati migrációs projektjének azon alapelvére, miszerint a szolgáltatási színvonal csökkentését az
egyes felhasználók vonatkozásában lehetőség szerint el
kell kerülni – azon felhasználók, akik e szakutasítás közzétételének időpontjában terminálalapú internet hozzáférés
sel rendelkeznek, a hozzáférésüket továbbra is megtarthatják. b) Az MH TD mindaddig mérlegelés nélkül teljesíti a
terminálalapú internet hozzáférésre vonatkozó igényeket,
ameddig az ilyen hozzáféréssel rendelkező összes felhasználók száma nem éri el az 1200 főt. Az e fölötti igényeket
az MH TD nyilvántartásba veszi, és – a d) pontban foglaltakat is figyelembe véve – a kérés teljesítésének elhalasztásáról az érintett szervezetet tájékoztatja.
c) A felhasználók valamely honvédelmi szervezetből
történő kiválásakor az adott felhasználó terminálalapú
hozzáférési jogosultságával a továbbiakban az MH TD
rendelkezik, amely a beérkezett nem teljesített igények
alapján dönt annak felhasználásáról. A döntés során érvényesíteni szükséges a szervezetek létszámarányos internet
hozzáférésének elvét.
d) Amennyiben valamely igény a normatív szabályozás
alapján nem teljesíthető, azonban az indoklásban foglaltak
alapján az MH TD úgy ítéli meg, hogy annak teljesítése –
más megoldás hiányában – honvédelmi érdek, úgy azt engedélyezés céljából a HVK HIICSF csoportfőnök részére
továbbítja.
e) Terminálalapú internet hozzáférési jogot a szervezetek saját hatáskörben nem adhatnak át. Az ilyen igények
elbírálását az MH TD csak a többi szervezettől beérkezett
igényekkel összevetve hajthatja végre, amelynek során érvényesíteni szükséges a szervezetek létszámarányos internet hozzáférésének elvét. Amennyiben az MH TD az igény
indoklása alapján úgy ítéli meg, hogy az átadás az adott
szervezet alapfeladatainak ellátásához feltétlenül szükséges, úgy a d) pontban foglaltak alapján jár el.
f) A c) és e) pontban foglaltak alól kivételt jelent az osztályvezetők, főosztályvezetők és csoportfőnökök, valamint helyetteseik szervezeten belüli internet hozzáférési
jogának átadása, amelyet igény alapján az MH TD mérlegelés nélkül hajt végre.
g) Az MH TD kialakítja az igények fogadásának, nyilvántartásának, feldolgozásának és teljesítésének belső
szabályait és eljárásrendszerét, amelyről érintettségüknek
megfelelően tájékoztatja a felhasználókat.
4. Az internetes hangszolgáltatás biztosítása
érdekében végrehajtandó feladatokról
11. Az MH Intranet erőforrásainak igénybe vételével az
internetről videó tartalommal vagy önállóan letöltött valósidejű hangszolgáltatás az MH informatikai és távközlési erőforrásait jelentős mértékben igénybe veszi, ezért a
szolgáltatás korlátozása szükséges.
12. A CITRIX alapú internet szolgáltatás valósidejű
hangszolgáltatást nem tartalmaz.
13. A terminálalapú internetes hozzáféréshez – külön
kérés alapján – valósidejű hangszolgáltatás biztosítható,
amelyet indoklással együtt az MH TD parancsnok részére
kell megküldeni, aki azt elbírálja.
14. Nem tekinthetők megalapozottnak azok a hangszolgáltatásra vonatkozó igények, amelyek televízió, rádió
vagy egyéb – internettől eltérő – műsorszóró szolgáltatás
révén a követelményeknek megfelelően teljesíthetők.
Amennyiben a szervezet feladatai nem indokolják az internetes hangszolgáltatás igénybevételét, az arra vonatkozó
kérést meg kell tagadni.
15. Az igények elbírálásakor tekintettel kell lenni az
adott szervezet alapfeladataira, és ezen belül érvényesíteni
kell a szervezeti létszámarányosság elvét.
16. Az igény pozitív elbírálása esetén a hangszolgáltatási képességet az MH TD biztosítja. Az igények teljesítéséről vagy elutasításáról az MH TD a kérvényező szervezet
parancsnokát tájékoztatja.
17. Saját hatáskörben az MH TD egyidejűleg 120 hangszolgáltatásra vonatkozó igényt teljesíthet. Amennyiben a
fenti korlát miatt valamely igény nem teljesíthető, de a teljesítést 13. pont alapján az MH TD honvédelmi érdeknek
ítéli meg, az igényt az MH TD a HVK HIICSF csoportfőnök részére továbbítja.
18. Az MH TD kialakítja az igények fogadásának, nyilvántartásának, feldolgozásának és teljesítésének szabályait és eljárásrendjét, amelyről a szükséges mértékben
tájékoztatja a felhasználókat.
5. Magyar Honvédség videó-telekonferencia rendszer
biztosítása érdekében végrehajtandó feladatokról
19. Az MH TD felelős a Magyar Honvédség videó-telekonferencia rendszer (a továbbiakban: VTC) szolgáltatás
biztosításáért, a fejlesztési javaslat kidolgozásáért, a rendszer üzemeltetésért, az eszközkezelési folyamat tervezésért és végrehajtásáért, az alkalmazásba vett VTC eszközök nyilvántartásáért, a VTC éves üzemeltetés-fenntartási
terv kidolgozásáért, az éves üzemeltetési-fenntartási igények MH ÖHP részére történő megküldéséért, „a VTC felügyeletével, felhasználásával, üzemeltetésével, logisztikai
támogatásával kapcsolatos feladatokról” szóló 56/2007.
(HK 11.) számú HM HVKF intézkedésben az MH TD részére meghatározott feladatok végrehajtásáért.
20. Összhangban „a VTC felügyeletével, felhasználásával, üzemeltetésével, logisztikai támogatásával kapcsolatos feladatokról” szóló 56/2007. (HK 11.) számú HM
HVKF intézkedésben foglaltakkal, az MH TD parancsnokának a Magyar Honvédség- Videó-telekonferencia Rendszer üzemeltetésére és felhasználására vonatkozó intézkedésben foglaltak szerint minden VTC eszközzel rendelkező szervezet adatszolgáltatást nyújt a szervezetnél található VTC eszközökre vonatkozóan az MH TD felé,
amennyiben az intézkedés 13. pontjában feltüntetett adatok körében változás következik be.
21. Az MH ÖHP felelős a Székesfehérváron telepített
VTC szerver üzemeltetéséért, valamint az azon keresztül
lefolytatott konferenciabeszélgetések mindenoldalú biztosításáért.
22. Az MH TD készítse el az alábbi dokumentumokat,
és ezen szakutasítás hatályba lépését követő 60 napon belül terjessze fel a HVK HIICSF csoportfőnök részére jóváhagyásra:
a) MH VTC aktualizált rendszerterv.
b) MH VTC szolgáltatás továbbfejlesztési terv.
23. Az MH TD a konfiguráció-menedzsment során
évente egy alkalommal készítsen a szolgáltatás továbbfejlesztési terven alapuló beszerzési tervet. A beszerzési terv
olyan tartalommal rendelkezzen, amely a beszerzés műszaki követelményeként szolgálhat.
24. Az MH TD a konfiguráció menedzsment során tervezze meg a rendelkezésre álló, illetve beszerzésre tervezett eszközök elosztását a HVK HIICSF által meghatározott prioritások alapján.
6. A Magyarországi NATO Titkos Hálózat,
valamint a NATO Irodaautomatizálási Rendszer
érdekében végrehajtandó feladatokról 25. A Magyarországi NATO Titkos Hálózat (a továbbiakban: HU NSN), valamint – annak részeként – a NATO
Irodaautomatizálási Rendszer (a továbbiakban: NIAR),
rendszer biztonsági és üzemeltetői feladatainak ellátása érdekében az MH TD a HVK HIICSF-től a rendelkezésre
álló papíralapú és elektronikus dokumentáció átvételével
egyidejűleg az alábbi feladatokat vegye át:
a) A HU NSN és a NIAR rendszerekben történő alkalmazás céljából beszerzett eszközök felhasználásának nyomon követése szoros együttműködésben az MH LEK-kel.
b) A TEMPEST eszközök javításainak ütemezése és koordinálása a HVK HDMCSF és az MH ÖHP által meghatározott prioritások alapján.
c) Szoftver verzió váltás és szoftver bővítés menetrendjének megtervezése, a szükséges engedélyezési eljárás
kezdeményezése, továbbá a jóváhagyást követően részvétel a feladatok végrehajtásának megszervezésében és végrehajtásában.
d) A HU NSN Rendszerbiztonsági Követelmények, valamint a központi rendszerelemek Üzemeltetés Biztonsági
Szabályzatának elkészítése és rendszeres felülvizsgálata.
e) NATO TITKOS hálózat magyarországi alhálózat
(NSN és annak részeként a NIAR) hálózati-adatkapcsolati
szintű rendszertervének elkészítése és naprakészen tartása.
f) A HU NSN eszközeinek hozzáférés-felügyeleti feladatainak végzése.
g) A NIAR központosított felhasználó kezelési feladatainak végzése.
h) A HU NSN működését biztosító rejtjelző hálózat
központi biztonsági és üzemeltetési feladatainak ellátása.
i) A HU NSN Konfiguráció menedzsmentje, konfiguráció nyilvántartása.
j) IP címkiosztás és hálózati beállítás tervezésével, a
végrehajtás szervezésével kapcsolatos feladatok.
k) A HU NSN hálózati azonosító és megjelenítendő név
képzési szabályainak kidolgozása.
l) A konfigurációváltozás központi nyilvántartási és engedélyeztetési feladatai.
m) A HU NSN-ben alkalmazott vírusirtó licenszek elosztásának tervezése és irányítása, illetve felhasználásuk
nyilvántartása.
n) A NIAR-ban alkalmazott licenszek elosztásának tervezése és irányítása, illetve felhasználásuk nyilvántartása.
o) Az eszközökre, felhasználókra és szoftverekre vonatkozó névkonvenció javaslat kidolgozása.
p) A HU NSN éves üzemeltetés-fenntartási pénzügyi
terv és igény kidolgozása, és az MH ÖHP részére történő
megküldése.
7. Az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózat
igénybe vételével kapcsolatos feladatokról
26. Az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózat üzemeltető szervezetének a szolgáltatás korlátozására vagy
módosítására vonatkozó értesítéseit az MH TD önállóan
dolgozza fel, és halasztást nem tűrő esetekben a felhasználókat érintő eseményekről azonnal értesíti az érintett
szervezetek vezetőit és a hálózatgazdát.
27. Az MH TD jelöljön ki VTC kapcsolattartót a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. ( a továbbiakban:
NISZ) irányába.
8. Távbeszélő szolgáltatásokkal kapcsolatos
feladatokról 28. Az MH távbeszélő rendszerében a vezetékes díjköteles távbeszélő szolgáltatásokat érintő konfigurálást kizárólag az MH TD jogosult végrehajtani.
29. A felhasználó szervezetek díjköteles távbeszélő
szolgáltatásokra vonatkozó igényüket a szolgálati út betartásával az MH TD részére küldik meg.
30. Az MH TD parancsnoka a hatáskörét meghaladó
távbeszélő szolgáltatásokra vonatkozó igényeket a HVK
HIICSF részére felterjeszti.
9. Záró rendelkezés 31. Ez a szakutasítás a közzététel napját követő napon
lép hatályba.
Vass Sándor mk. ezredes s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
1505/2015. (VII. 23.) Korm. határozata az Unilever Magyarország Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az általa vezetett minisztérium parlamenti államtitkára
útján gondoskodjon a  Magyarország Kormánya és az  Unilever Magyarország Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű
Társaság (székhelye: 1138 Budapest, Váci út 182., cégjegyzékszáma: 01-09-078247) között kötendő stratégiai
együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
279/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bikki Felíciát
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
254/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztésére
Brückner Ákos Elődnek, a Budai Ciszteri Szent Imre Plébánia plébánosa, ciszterci szerzetesnek,
Havas István piarista tanárnak, a brüsszeli Katolikus Misszió lelkészének,
Horváth Ernőnek, a POFOSZ XI. kerületi Szervezete elnökének,
Kanter Ferencnek, az 56-os Szövetség főtitkárának,
Kertész Gábornak, a Nyíregyházi Zsidó Hitközség vezetőjének,
Kis Imrének, a POFOSZ XI. kerületi Szervezete elnökhelyettesének,
dr. Lefkánits Györgynek, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Kegyelmi Főosztály vezető főtanácsosának,
Schmidt Ferencnek, az 56-os Szövetség várpalotai elnökének,
Simon Ferencnek, a hódmezővásárhelyi Bethlen Gábor Református Gimnázium középiskolai tanárának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, dr. Halász Zsoltnak, az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezető tanácsosának,
Hegedűsné Dékány Magdolnának, Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal nyugalmazott
kulturális referensének,
Kapcsos Jánosnak, az 56-os Szövetség Országos Elnöksége tagjának,
Major Attila nyugalmazott épületgépésznek, a Társadalmi Igazságtétel Bizottság tagjának,
Nagy Sándornak, az 56-os Szövetség aktív tagjának,
Németh Árpádnénak, a POFOSZ gazdasági elnökhelyettesének,
Pásztor Gyulának, az 56-os Szövetség Országos Elnöksége tagjának,
dr. Salamon Antalnénak, a Magyar Tudományos Akadémia Semmelweis Egyetem Neuromorfológiai és Neuroendokrin
Kutatócsoport laboratóriumi szakasszisztensének,
Somlai Tamásnak, az Autonóm Ortodox Izraelita Hitközség főtitkárának,
dr. Szajbély Katalinnak, az Országgyűlési Biztosok Hivatala főosztályvezető-helyettesének,
Szűcs Gézának, az 56-os Szövetség területi vezetőjének,
Ifj. dr. Zlinszky Jánosnak, az Országgyűlési Biztosok Hivatala stratégiai és tudományos főosztályvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Boér Lajos honvéd alezredesnek, a Társadalmi Igazságtétel Bizottság tagjának
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést, Bakos Istvánnak, a Legfőbb Ügyészség csoportvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1452/2015. (VII. 7.) Korm. határozata az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának egyedi ügyekben hozott ajánlása szerinti kár- és költségtérítés kifizetéséről.
A Kormány a fogyatékos személyek esélyegyenlőségének maradéktalan biztosítása érdekében – a fogyatékos személyek jogairól
és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény, valamint a  Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló,
a 2007. évi XCII. törvénnyel kihirdetett ENSZ Egyezmény szellemiségével összhangban – a következő határozatot hozza:
 1. A  Kormány elrendeli az  ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának
a CRPD/C/9/D/1/2010. számú ügyben hozott ajánlása alapján
a) a panaszosoknak személyenként 900 000 forint nem vagyoni kártérítés,
b) a jogi képviselőnek 700 000 forint költségtérítés
kifizetését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Forrás: központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
2. A  Kormány elrendeli az  ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának
a CRPD/C/10/D/4/2011. számú ügyben hozott ajánlása alapján
a) a panaszosoknak személyenként 300 000 forint nem vagyoni kártérítés,
b) a jogi képviselőnek 1 000 000 forint költségtérítés
kifizetését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Forrás: központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
67/2011. (III. 16.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Orosz Zoltán vezérőrnagyot
2011. március 15-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem. Budapest, 2011. február 18.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök