text:
231/2008. (IX. 19.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó kötött segélyhitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keret-megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország
által nyújtandó kötött segélyhitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keret-megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak
hivatalos magyar fordítása a következő:
KERET-MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz
Köztársaság Kormánya között az Indonéz
Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó
kötött segélyhitel általános feltételeiről,
eljárási rendjéről, intézményi hátteréről
és pénzügyi kereteiről 1. cikk Meghatározások Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás
útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a kedvezmény mértéke legalább 35%;
b) vegyes hitelek: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat. Az
OECD szabályok értelmében a csomag összesített kedvezményeinek mértéke a kamattámogatás és a legfeljebb a
kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) a kötött segélyhitel névértéke: a kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke a hitel-visszafizetés
kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f) OECD Megállapodás: az OECD Arrangement on
Officially Supported Export Credits című dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata.
2. cikk Általános célkitűzések A Magyar Köztársaság és az Indonéz Köztársaság közötti együttműködés erősítése érdekében a Magyar Kormány vissza nem térítendő hivatalos támogatás nyújtását
ajánlja fel egyrészt kamattámogatás, másrészt adományelem formájában a kötött segélyhitel program keretében,
amelynek részeként magyar termékek szállítására és kapcsolódó szolgáltatások nyújtására kerül sor a cunami katasztrófa áldozatainak megsegítését, illetve az érintett területek újjáépítését célzó beruházások (projektek), illetve
Indonézia más kiemelt programjainak a finanszírozása
kapcsán, a hatályos indonéz szabályozás szerint.
Az Indonéz Kormány elfogadja a kötött segélyhitelkeretet,
és – saját jogrendszerével, illetve az ország nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban – támogatja a jelen kötött
segélyhitelezéssel kapcsolatos keretprogram megvalósítását,
továbbá a jelen Megállapodásnak a pénzügyminisztérium által történő aláírásával garanciát vállal a felhasznált hitelkeret
és annak járulékos költségei visszafizetésére.
3. cikk Pénzügyi keretek A kölcsönösen elfogadott projektek finanszírozására
20 000 000 USD összegű indikatív keretösszeg kerül rendelkezésre bocsátásra a jelen Megállapodás aláírásától számított
két éven belül. Konkrét kötelezettségvállalás a Magyar Export Import Bank Rt.-vel (a továbbiakban: Eximbank) aláírt
egyes hitelszerződések alapján keletkezik.
A kötött segélyhitelkeret alapján folyósított hitelek futamideje nem haladhatja meg a 16 évet, mely maximum
2 év türelmi időt foglal magába.
A türelmi idő, a törlesztési időszak, a hitel kezdő napja
és a folyósítási időszak meghatározása a Szerződő Felek
közös megegyezésének függvényében a jóváhagyási eljárás keretén belül történik a kapcsolódó projektek jellemzőinek figyelembevételével.
A minimum 35% kedvezményezettségi szint elérése érdekében az irányadó kamatláb (maximum 3%, minden
egyéb költség nélkül) az egyes hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, és a hitel teljes futamideje alatt változatlan.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az egyedi
hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati felár kerül
felszámításra az OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban.
4. cikk A kötött segélyhitelkeret felhasználása A kötött segélyhitelkeret olyan projektek finanszírozására használható fel, amelyekkel szemben az OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket a
konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Felek kölcsönös megegyezésével kiválasztott projektek
megvalósítása magyar termékek és kapcsolódó szolgáltatások Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságok részvételével történő exportját jelenti. Nem magyar származású
árucikkekre, illetve szolgáltatásokra akkor nyújtható finanszírozás a kötött segélyhitelkeret terhére, ha a Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságok exportjának legalább 50
százaléka magyar eredetűnek minősül.
Az Indonéz Kormány, illetve a kiválasztott projektek lebonyolításával általa megbízott ügynökség jogosult kiválasztani a Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságokat (a továbbiakban: exportőrök) saját belső szabályozásával, valamint a hivatalos fejlesztési támogatásokra
(ODA) vonatkozó Jó Beszerzési Gyakorlattal összhangban, és ezzel kapcsolatos döntéséről a magyar Nemzeti
Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumot tájékoztatja.
5. cikk Befogadási eljárás A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó
projektek befogadásához a Szerződő Felek az alábbi eljárást követik:
a) Az exportőr és a vevő/importőr elkészíti a projekt
megvalósításához szükséges exportszerződést.
b) Az Indonéz Fél jóváhagyja az elkészített exportszerződést, és erről írásos értesítést küld a Magyar Félnek.
c) A Magyar Fél egyetértése esetén, írásban megerősíti
az Indonéz Fél által jóváhagyott exportszerződést.
6. cikk A kötött segélyhitelek folyósítása A Szerződő Felek által jóváhagyott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
az Indonéz Köztársaság Kormányának képviseletében eljáró Indonéz Pénzügyminisztérium (mint hitelfelvevő) és
az Eximbank (mint hitelező) között létrejött egyedi hitelszerződésekben kell szabályozni.
Az Eximbank saját forrása terhére a kötött segélyhitel
névértékének összegéig kedvezményes hiteleket nyújt Indonézia Pénzügyminisztériumának a Felek által jóváhagyott (befogadott) projektek megvalósítására. A finanszírozás mértéke a Felek által jóváhagyott (befogadott) projektek értékének 100 százaléka.
A kötött segélyhitelekkel kapcsolatos kereskedelmi és
politikai kockázatokat a Magyar Export Hitel Biztosító Rt.
(a továbbiakban: MEHIB) biztosítja.
Az Eximbank és a MEHIB a nemzetközi kötelezettségek
szerint előzetesen bejelenti az egyedi projekthez kapcsolódó
segélyhitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat
sikeres lezárása után az Eximbank tájékoztatja az importőrt/vásárlót és az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
7. cikk Adók és költségek A Szerződő Felek kötelesek megfizetni a jelen Megállapodás végrehajtásával összefüggésben a saját országukban
felmerülő adókat, illetékeket és egyéb közterheket. Ezek a
költségek az egyes kötött segélyhitelekből nem fizethetők
ki és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések kapcsán saját országukban
felmerülő költségeket a hitelszerződést aláíró felek kötelesek megfizetni, vagyis az ilyen jellegű költségek nem finanszírozhatóak a kötött segélyhitelek terhére.
A hiteltörlesztés és a kamatfizetés által érintett összegek
nem csökkenthetők az Indonéz Köztársaság által kivetett
adókkal, vagy más fizetési kötelezettségvállalások összegével.
8. cikk Jogviták rendezése A Szerződő Felek a jelen Megállapodással kapcsolatos
minden vitás kérdést közvetlen tárgyalások útján rendezik.
9. cikk Irányadó jog Az egyedi hitelszerződésekre a Magyar Köztársaság
jogszabályai az irányadóak.
10. cikk Záró rendelkezések a) A jelen Megállapodás a két ország jogi előírásainak
teljesülését igazoló diplomáciai jegyzékek cseréjének napján lép életbe, és a jelen Megállapodás aláírásától számított két évig marad hatályban.
b) Jelen Megállapodás rendelkezései a Megállapodás
megszűnését követően is érvényesek a jelen Megállapodás
értelmében megkötött egyedi hitelszerződések alapján jóváhagyott és finanszírozott projektekre.
c) A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás
nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben az
esetben a Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek
a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét követő
30. (harmincadik) napon hatályát veszti.
d) A Szerződő Felek jogosultak a jelen Megállapodást
közös akarattal, kölcsönös megegyezéssel diplomáciai
jegyzékváltás útján módosítani vagy kiegészíteni. Az
ilyen módosítások és kiegészítések a jelen cikk c) pontjában meghatározottak szerint válnak hatályossá.
Aláírásra került Jakartában, 2008. év május hónap
21. napján, angol nyelven két eredeti példányban.
A Magyar Köztársaság Az Indonéz Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 11. cikk a) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
83/2018. (VI. 22.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az agrárminiszter javaslatára
Juhász Anikót – 2018. június 15-ei hatállyal –
az Agrárminisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1574/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 90,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el – elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel – a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti
általános tartalék alcím terhére a következők szerint:
a) 30,0 millió forintot az Antall-portréfilm megvalósításának céljából a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 11. Kulturális feladatok és szervezetek
támogatása alcím, 1. Filmszakmai támogatások jogcímcsoport javára,
b) 60,0 millió forintot a Magyar Tenisz Szövetség által megvalósítandó szakmai programok támogatása céljából
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő
feladatok támogatása jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében: Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében: 2016. augusztus 31.,
 a b) pont tekintetében: 2016. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2007. (IV. 24.) MeHVM rendelete a Miniszterelnökség fejezetnél a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarok támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól.
A Miniszterelnöki Hivatalról, valamint a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és határköréről
szóló 160/2006. (VII. 18.) Korm. rendelet 2. §-a fb) és
fc) alpontjaiban meghatározott feladatkörben eljárva,
figyelemmel az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.),
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.), valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló
1993. évi LXXVII. törvény, továbbá a határon túli támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló 84/2005.
(V. 2.) Korm. rendelet, valamint a szomszédos államokban
élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Kedvezménytörvény) alapján nyújtott támogatások rendjéről szóló 31/2004. (II. 28.) Korm. rendelet és
a szomszédos államokban élő magyaroknak nyújtott támogatások központi nyilvántartásáról szóló 233/2005.
(X. 19.) Korm. rendelet előírásaira – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság 2007.
évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú mellékletének a X. Miniszterelnökség fejezet (a továbbiakban: Miniszterelnökség) fejezeti kezelésű előirányzatai közül a:
a) Célelőirányzatok 9. cím, 2. alcím, ezen belül:
aa) a Kisebbségi intézmények átvételének és fenntartá
sának támogatása 25. jogcímcsoport, valamint
ab) a Kisebbségi koordinációs és intervenciós keret
26. jogcímcsoport előirányzataira (a továbbiakban együtt:
kisebbségi előirányzatok).
b) Határon túli magyarok programjainak támogatása
9. cím, 4. alcím, ezen belül:
ba) a Határon túli magyarok oktatási programjainak támogatása 1. jogcímcsoport,
bb) a Kedvezménytörvény alapján járó oktatás-nevelési támogatás és csángó magyarok támogatása 2. jogcímcsoport, valamint
bc) a Nemzeti jelentőségű intézmények és programok
támogatása, 3. jogcímcsoport (a továbbiakban együtt: határon túli előirányzatok).
2. § A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokról rendelkezni, azok terhére kötelezettséget vállalni a Miniszterelnöki Hivatal (a továbbiakban: MeH) külkapcsolatokért és
nemzetpolitikáért felelős szakállamtitkára (a továbbiakban: szakállamtitkár) jogosult.
II. Fejezet Az előirányzatok felhasználásának szabályai 3. §
(1) A határon túli előirányzatok esetében legfeljebb a
költségvetési törvény szerint rendelkezésre álló előirányzatok 10%-a használható fel az előirányzatok kezelésével
és felhasználásával kapcsolatos működési és felhalmozási
kiadásokra, ideértve a szerződések előkészítésével és megkötésével, a nyilvántartással, a könyveléssel és a szakmai,
továbbá pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos költségeket,
valamint a mindezek ellátásához szükséges feltételek biztosításával összefüggő kiadásokat is.
(2) A kisebbségi előirányzatokkal, illetve a határon túli
előirányzatokkal kapcsolatos feladatok ellátásában a MeH
külkapcsolatokért és nemzetpolitikáért felelős szakállamtitkárságának illetékes főosztályai (a Nemzetpolitikai
Ügyek Főosztálya, illetve a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi
Főosztály) vesznek részt.
(3) Az előirányzatokból pályázati úton, valamint pályázati rendszeren kívül – az e rendeletben meghatározottak
szerint – nyújtható támogatás.
A pályázati eljárás 4. § (1) A pályázati felhívást az illetékes főosztályok:
a) a kisebbségi előirányzatok vonatkozásában – az 1. §
aa) alpontja szerinti előirányzat esetén a pályázat benyújtására jogosult országos kisebbségi önkormányzatok egyidejű tájékoztatása mellett – a MeH honlapján,
b) a határon túli előirányzatok esetében legalább egy
országos terjesztésű napilapban, valamint a MeH honlapján teszi közzé.
(2) A pályázati felhívás közzétételére az 1. § bb) alpontjában érintett célelőirányzat esetében a közreműködőként
bevont határon túli társadalmi szervezet is jogosult.
(3) A pályázatokat a pályázati felhívásban meghatározott időn belül kell benyújtani, a határidő elmulasztása
esetén a pályázatot el kell utasítani. A pályázat benyújtásának formai és tartalmi feltételeiről, a pályázatok benyújtásának határidejéről, a szükséges önrészről, valamint az elnyerhető támogatás mértékének felső határáról, a pályázati
dokumentációhoz való hozzáférés módjáról, a pályázat benyújtásának feltételeiről a pályázati felhívás rendelkezik.
(4) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó nevét, székhelyét (címét), telefon- és tele
faxszámát, valamint e-mail címét, adószámát (adóazonosító jelét) és nyilvántartási számát,
b) a pályázati felhívásban megjelölt jogcímek alapján
igényelhető támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok részletes ismertetését,
c) a megvalósításhoz igényelt támogatás összegét, külön feltüntetve az általános forgalmi adó (áfa) összegét,
a részletes költségvetési tervet és a saját forrás mértékét,
d) a megvalósítás és finanszírozás időbeni ütemezését,
e) a pályázati felhívásban előírt egyéb adatokat.
(5) A pályázathoz csatolni kell:
a) eredetiben, 60 napnál nem régebbi igazolást a pályá
zó bírósági, hatósági, illetve az adott ország joga szerint
történő nyilvántartásba vételéről,
b) közjegyző, vagy az adott ország jogrendszere szerinti más hatóság által, illetve az igazolás kiadására jogosult
szervezet részéről kiállított, hitelesített aláírási címpéldányt,
c) eredetiben a pályázó bankszámláit vezető hitelintézet 30 napnál nem régebbi igazolását – a pontos számlaszám megjelölésével – a pályázó bankszámláinak vezetéséről,
d) a pályázó létesítő okiratáról/alapszabályáról készített egyszerű másolatot,
e) magyarországi pályázó esetén a pályázó nyilatkozatát, illetve 30 napnál nem régebbi igazolást az adóhatóságtól arról, hogy köztartozással nem rendelkezik,
f) a pályázó cégszerűen aláírt nyilatkozatát:
fa) a pályázatban foglalt adatok, információk, doku
mentációk teljeskörűségéről, valódiságáról és hitelességéről, fb) arról, hogy az általános forgalmi adó (áfa) levonására vagy visszaigénylésére jogosult-e,
fc) magyarországi pályázó esetében hozzájárulását arra
vonatkozóan, hogy a köztartozások figyelemmel kísérése
céljából az adószámát (adóazonosító jelét), társadalombiztosítási azonosító jelét, társadalombiztosítási folyószámlaszámát a Magyar Államkincstár, illetve a támogatási szerződést kötő támogató szerv felhasználhatja a lejárt köztartozások teljesítése, illetőleg az adósság bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez,
fd) arról, hogy nem áll végelszámolás alatt, illetve ellene csőd-, felszámolási eljárás nincs folyamatban,
fe) annak tudomásulvételéről, hogy a támogatás kedvezményezettjének megnevezése, a támogatás tárgya, a támogatás összege nyilvánosságra hozható,
ff) arról, hogy a magyar államháztartás alrendszeréből
folyósított támogatásból eredő lejárt és ki nem egyenlített
tartozása nincs és munkaügyi kapcsolatai rendezettek,
fg) arról, hogy a megvalósítani tervezett tevékenység,
feladat vonatkozásában más pályázaton részt vett-e, illetve
milyen más állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
fh) arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban
és a támogatási szerződésben meghatározott szervek által
történő ellenőrzéséhez hozzájárul, valamint
g) a pályázati felhívásban meghatározott egyéb dokumentumokat. (6) Az idegen nyelven benyújtott dokumentumok esetében csatolni kell azok magyar nyelvű fordítását.
(7) A pályázatot csak akkor lehet elbírálni, ha az megfelel a jelen szakasz (3)–(6) bekezdésekben meghatározott
követelményeknek.
(8) A benyújtott pályázat érvénytelenségéről 15 napon
belül értesíteni kell a pályázót. A pályázat érvénytelenségének eseteit a pályázati felhívásnak is tartalmaznia kell.
(9) Hiányos pályázat esetén a pályázót a beérkezésétől
számított 8 napon belül, 15 napos határidő tűzésével
hiánypótlásra kell felszólítani. A határidő kérelemre, egy
alkalommal 15 nappal meghosszabbítható. A meghoszszabbított hiánypótlási határidő eredménytelen lejárta esetén a pályázatot érvénytelennek kell minősíteni. A hiánypótlás feltételeit a pályázati felhívásnak is tartalmaznia
kell.
(10) A pályázati eljárás eredményességéről, az érvényes
pályázatokról, a támogatás összegéről a pályázati felhívásban megjelölt határidőben a szakállamtitkár dönt. A pályázat eredményéről a döntéstől számított 30 munkanapon
belül írásban kell értesíteni a pályázót. Az elutasításról
szóló döntés esetén annak indokáról is 15 napon belül értesíteni kell a pályázót azzal, hogy a döntés ellen jogorvoslatnak helye nincs.
Pályázati rendszeren kívüli támogatások 5. § (1) Nem pályázati úton is nyújtható támogatás azokban
az esetekben, amikor a kérelem válságos helyzetben lévő,
illetőleg működési zavarral küzdő intézmények, szervezetek megsegítésére, valamint olyan célok és feladatok megvalósításának támogatására irányul, melyek elbírálása
egyedi döntést igényel.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt esetekben hozott egyedi döntések céljára – az előirányzattal rendelkező döntése
szerint – az előirányzat teljes összege felhasználható.
(3) Az egyedi támogatásra irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a 4. § (4) bekezdésében és (5) bekezdése
a)–f) pontjaiban, valamint (6) bekezdésében meghatározott adatokat és legkésőbb a szerződéskötéssel egyidejűleg
a kérelmezőnek csatolnia kell az előírt nyilatkozatokat.
Szerződéskötés 6. § (1) A szakállamtitkár a nyertes pályázóval/kérelmezővel a támogatás felhasználásáról írásbeli szerződésben
állapodik meg.
(2) Támogatás a pályázatban/kérelemben igényelt
összegnél kisebb összegben is nyújtható.
(3) A pályázat/kérelem elfogadásáról szóló döntés szerződéskötési ajánlat elfogadásának minősül, melyre a következők szerint meghatározott határidőig az ajánlati kötöttség szabályait kell alkalmazni. Érvényét veszíti a támogatási döntés, ha az értesítés kézbesítésétől számított
30 napon belül a pályázónak/kérelmezőnek felróható okból nem jön létre a szerződés.
(4) Támogatási szerződés akkor köthető, ha a következő
dokumentumok rendelkezésre állnak:
a) magyarországi kedvezményezett nyilatkozata, vagy
az adóhatóság (APEH, VPOP önkormányzati adóhatóság)
igazolása arról, hogy a kedvezményezettnek nincs esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a kedvezményezett hozzájárul
ahhoz, hogy a támogatás folyósítója e nyilatkozat
valóságtartalmának igazolását kérje az Áht. 18/C. §
(13)–(15) bekezdésében meghatározott eljárásban,
b) a bírósági végzés másolata a bejegyzésről,
c) 60 napnál nem régebbi aláírási címpéldány,
d) a szükséges hatósági engedélyek (beruházások ese
tében), valamint
e) a kedvezményezett szervezet nyilatkozata arról,
hogy nem áll felszámolási eljárás alatt, csőd- és végrehajtási eljárás nincs ellene folyamatban.
(5) A támogatás nyújtásának további feltétele, hogy a
magyarországi kedvezményezett munkaadó a rendezett
munkaügyi kapcsolatoknak az Áht. 15. §-ában meghatározott feltételeinek megfelel és azok teljesülését a külön jogszabályban meghatározott módon igazolja.
(6) A kötelezettségvállalás dokumentumának – figyelembe véve az Ámr. 57/A. §-ában előírt speciális tartalmi
követelményeket is – tartalmaznia kell:
a) a támogatás konkrét célját,
b) a támogatás folyósításának feltételeit,
c) a szakmai, műszaki teljesítés időpontját, melyet
tárgyévi előirányzat terhére történő kötelezettségvállalás
esetében úgy kell megállapítani, hogy a pénzügyi teljesítés
határideje – ha jogszabály másként nem rendelkezik – nem
haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át,
d) a kifizetendő összeget,
e) az összeg kifizetésének időpontját, a következő év
(évek) előirányzata terhére vállalt kötelezettségek esetében évenkénti ütemezésben,
f) a támogatás felhasználásával kapcsolatos beszámolási kötelezettséget, g) a kedvezményezett kötelezettségét arra vonatkozóan, hogy a támogatás felhasználása során érvényesíti
a vonatkozó számviteli, adóügyi, társadalombiztosítási
jogszabályok előírásait és a támogatás felhasználása során
a hatályos közbeszerzésekről szóló törvény szerint jár el,
illetve érvényesíti azt,
h) hogy a kedvezményezett a támogatásból finanszírozott kiadások esetében rendelkezik-e adólevonási joggal
(áfa),
i) a támogatott tevékenység meghiúsulása esetén a támogatási összeg visszatartásának, illetve visszafizettetésének szabályait,
j) a szerződésszegés eseteit és szankcióit. (7) A támogatás folyósítása azonnali hatállyal felfüggeszthető és a már kiutalt támogatás visszafizetése írható
elő, ha:
a) a támogatott szervezet a támogatás igénylésekor lényeges körülményről, tényről valótlan vagy hamis adatot
szolgáltatott,
b) a támogatott szervezet, neki felróható okból nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, különösen,
ha a támogatást a megjelölt céltól eltérően használja vagy
használta fel, illetve
c) a támogatott feladat megszűnt. (8) Előfinanszírozás esetén a szerződéskötés feltételeként a támogató kikötheti az azonnali beszedési megbízás
alkalmazásához történő hozzájárulás megadását.
(9) Ugyanazon kedvezményezettnek egy előirányzatból
ugyanazon célra a tárgyéven belül csak egy kötelezettségvállalással nyújtható támogatás.
(10) Nem nyújtható támogatás olyan kedvezményezett
részére, aki valótlan vagy megtévesztő adatokat szolgáltat,
valamint aki a támogatóval korábban kötött szerződésben
foglalt feltételeket megszegte. Nem nyújtható támogatás
továbbá használt eszköz vásárlásához sem.
(11) A támogatási szerződésben kell meghatározni,
hogy a támogatással megvásárolt, létrehozott vagy felújított vagyon, a működtetési kötelezettség előírt időtartama
alatt, csak a kötelezettségvállaló előzetes jóváhagyásával
és a foglalkoztatási, illetve szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el,
adható bérbe, illetve terhelhető meg. A szerződésben meghatározott elidegenítési és terhelési tilalom eseté
ben – szerződéskötéstől számított 15 napon belül történő – bejegyeztetésének kötelezettsége és a bejegyeztetés
költségei a kedvezményezettet terhelik, továbbá, hogy
pénzügyi teljesítésre csak a bejegyeztetésről vagy annak
kezdeményezéséről szóló igazolás benyújtását követően
kerülhet sor.
(12) A szerződés megkötését követően a pályázati úton
megítélt támogatások kedvezményezettjeinek nevét, a támogatás célját és összegét, továbbá a támogatott program
megvalósítási helyére vonatkozó adatokat – a határon túli
támogatások központi nyilvántartási rendszerében történő
rögzítésén és az erre vonatkozóan külön jogszabályban
meghatározott közzétételen túlmenően – a MeH honlapján
közzé kell tenni, legkésőbb a döntés meghozatalát követő
60. napig. Az adatok hozzáférhetőségét a honlapon legalább 5 évig biztosítani kell. Nem kell közzétenni a támogatást, ha az a közzétételi határidő előtt visszavonásra kerül, vagy arról a kedvezményezett lemond.
A támogatás folyósítása 7. § (1) Pénzügyi teljesítésre érvényes szerződés alapján, kizárólag pénzintézetnél nyitott számlára, banki átutalással
kerülhet sor. A kifizetés teljesítményarányos finanszírozás
esetén, a kedvezményezett szerződésben meghatározott
kötelezettségeinek teljesítése után történhet.
(2) Az előirányzatok terhére nyújtott egyedi vagy pályázati támogatások folyósítása utólagosan, a kedvezményezett által benyújtott és a szakmai szervezeti egységek
(a MeH illetékes főosztályai) által ellenőrzött és elfogadott
elszámolások alapján történhet.
(3) Támogatási előleg, illetőleg a támogatás egy összegben történő folyósítására csak abban az esetben kerülhet
sor, ha a teljesítményarányos finanszírozás a támogatási
cél megvalósítását nem teszi lehetővé. Támogatási előleg
nyújtása esetén a fennmaradó támogatás folyósításának
feltétele az előleggel történő elszámolás. A kivételes finanszírozást a szerződésben rögzíteni szükséges.
(4) A kedvezményezett működéséhez nyújtott támogatások biztosítása időarányosan történik. Az időarányostól
eltérő folyósítást a kedvezményezett megfelelő indokokkal alátámasztott írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
Az időarányostól eltérő felhasználás engedélyezésére a
kötelezettségvállaló jogosult. Amennyiben az eltérő finanszírozást megalapozó indokok a szerződés megkötését
követően merülnek fel, a szerződést módosítani szükséges.
(5) Elidegenítési és terhelési tilalom szerződésben való
kikötése esetén pénzügyi teljesítés – ideértve a támogatási
előleg utalását is – csak a kedvezményezett által a bejegyzésre vonatkozó igazolás benyújtását követően történhet.
(6) A teljesítményarányos finanszírozás kivételével a
kedvezményezettek a támogatás felhasználásáról utólag, a
szerződésben rögzítettek szerint, szakmai beszámoló és
pénzügyi elszámolás benyújtásával számolnak el.
(7) A támogatás összegének felhasználásáról készített
elszámolásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) összesítő kimutatást a szerződés mellékletét képező
költségvetésben szereplő költségekre vetítve;
b) a támogatás felhasználását igazoló számlákat, bizonylatokat, illetve azok hitelesített másolatait;
c) költségtételek szerinti bontásban a számla kibocsátójának nevét, a számla sorszámát, a számla tartalmát (kifizetés jogcímét), a számla keltét és a teljesítés időpontját, az
áfaalapot, az áfatartalmat és a bruttó összeget, készpénzes
kifizetés esetében a készpénzfelvétel tényét tartalmazó külön kimutatást;
d) átutalással teljesített számlamásolat mellett a bankszámla terheléséről szóló banki igazolást vagy kivonatot
(megjelölve a vonatkozó tételt);
e) a saját forrás és/vagy társfinanszírozás dokumentumainak másolatát (megállapodás, határozat);
f) a saját forrás és/vagy társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást (számla, bérjegyzék, egyéb kifizetést
igazoló bizonylat stb.);
g) bérköltség elszámolása esetén a pontos jogcímek
meghatározását.
(8) Az elszámoláshoz felhasznált bizonylatok eredeti
példányán fel kell tüntetni a szerződés iktatószámát, nyilvántartási számát. Másolat esetében az iktatószámon túlmenően, az iratnak az eredetivel történő egyezőségre vonatkozó záradékot is tartalmaznia kell. Az elszámolással
egyidejűleg a támogatás fel nem használt részét a kedvezményezett köteles az előirányzat javára a támogatási szerződésben meghatározott számlára visszautalni.
(9) A szakmai teljesítés MeH illetékes főosztályai által
kiállított igazolása a kedvezményezett szakmai beszámolóján és pénzügyi elszámolásán, valamint a teljesítés eredményeként létrehozott tárgyi eszköz, szellemi termék,
egyéb alkotás, valamint a megvalósított program hasznosíthatóságának, működéshez nyújtott támogatás esetén a
működés eredményességének szakmai megítélésén alapul.
A szakmai teljesítésről szóló igazolásnak tartalmaznia kell
az elvégzett vizsgálatok eredményét.
(10) A kedvezményezettnél – nem a támogatással
összefüggésben – folytatott szakmai ellenőrzésről a pályázati dokumentációhoz csatolandó feljegyzést kell készíteni, melyet az elszámolás ellenőrzése során figyelembe kell
venni. Az ellenőrzés során helyszíni ellenőrzésre is sor kerülhet, melyről jegyzőkönyvet kell készíteni. A helyszíni
ellenőrzés során különösen vizsgálni kell a támogatás
hasznosulását. Szerződésszegés esetén a kötelezettségvállalót írásban kell értesíteni.
(11) Ha szükséges a szakmai beszámoló kiegészítése,
vagy a beszámolóval kapcsolatos egyéb probléma meg
állapítására kerül sor, a támogató határidő kitűzésével felszólítja a kedvezményezettet a hiánypótlásra.
(12) A határidő eredménytelen lejárta esetén a támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül,
ezért a támogatónak intézkednie kell a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás visszafizetése iránt.
(13) A kedvezményezett a támogatás összegét kizárólag
akkor használhatja fel az egyes költségek után járó általános forgalmi adó kifizetésére, amennyiben a támogatással
fedezett tevékenységével kapcsolatban általános forgalmi
adó levonására vagy annak visszaigénylésére nem jogosult. A nyertes pályázó, illetve a kedvezményezett a támogatás összegét más jellegű adó – ide nem értve a bérjellegű
adót, illetve járulékot – kifizetésére nem használhatja fel.
Az előirányzatok felhasználásának jogcímei 8. § (1) A Kisebbségi intézmények átvételének és fenntartásának támogatása [1. § aa) alpontja] előirányzat felhasználásának támogatási célja, hogy folytatódjon a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségek kulturális autonómiáját megvalósító intézményi rendszer megerősödése és kiszélesítése. Ennek érdekében az előirányzatból támogatás
nyújtható:
a) a nemzeti és etnikai kisebbségek országos önkormányzatai által önállóan vagy más szervezetekkel közösen
alapított saját vagy részbeni fenntartásba átvett kisebbségi
kulturális, oktató-nevelő és tudományos intézmények működése, valamint fejlesztése,
b) ilyen intézmények alapításának elősegítése, valamint
c) országos és/vagy térségi, illetve körzeti tevékeny
ségű kisebbségi intézmények más intézményfenntartótól
való átvétele. (2) A Kisebbségi koordinációs és intervenciós keret előirányzat [1. § ab) alpontja] a pénzügyi nehézségek miatt
válságos helyzetbe jutott magyarországi kisebbségi nonprofit szervezetek, intézmények, kisebbségi önkormányzatok más forrásból nem finanszírozható működési zavarainak elhárítására, valamint kisebbségpolitikai szempontból kiemelten fontos rendezvények, projektek eseti támogatására használható fel.
(3) A határon túli magyarok oktatási programjai előirányzatból támogatás nyújtható a Kedvezménytörvény,
valamint az őket érintő más törvények és jogszabályok által meghatározott feladatok körében a határon túli magyarok kulturális és nyelvi azonosságtudatának megőrzésére
és fejlesztésére. Ennek érdekében a különböző programok
megvalósításához szükséges támogatás biztosítása:
a) az Erdélyi magyar felsőoktatás támogatása, melynek
célja az erdélyi magyar felsőoktatás fejlesztése, kiemelten
hozzájárulás az Erdélyi Magyar Tudományegyetem működési feltételeinek biztosításához;
b) a Pro Hungaris Kulturális Értékközvetítő Alapítvány
támogatása, melynek célja az Alapítvány működési költségeinek fedezetéhez, az alapító okiratban meghatározott
feladatok megvalósításához támogatás nyújtása.
(4) A Kedvezménytörvény alapján járó oktatás-nevelési
támogatás és csángó magyarok támogatása előirányzat:
a) az Oktatás-nevelési támogatás, melynek célja nevelési-oktatási, tankönyv- és taneszköz-támogatás nyújtása a
szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi
LXII. törvény alapján nyújtott támogatások rendjéről
szóló 31/2004. (II. 28.) Korm. rendelet szerint, a szomszédos államokban élő magyar nemzetiségű alap-, illetve középiskolában tanuló diákok, valamint felsőoktatásban
részt vevő hallgatók pályázat útján történő támogatása;
b) a Csángó magyarok támogatási keret a csángó magyarok identitás- és nyelvmegőrzésének támogatására
szolgál.
ba) A pályázatok kiírására az Oktatási és Kulturális
Minisztériummal való egyeztetés után kerül sor.
bb) A pályázati kiírásról, valamint a beérkezett pályázatokról szakmai javaslatot az Oktatási és Kulturális
Minisztérium által működtetett Csángó Tanácsadó Testület készít.
(5) A Nemzeti jelentőségű intézmények és programok
előirányzat célja támogatást biztosítani a szomszédos államokban élő magyarok szülőföldön való boldogulását célzó tevékenységek megvalósításához, kiemelten fontos
rendezvényeikhez, az e célokra létrehozott intézmények és
szervezetek működtetéséhez és fenntartásához, illetve
hosszú távú kötelezettségvállalást jelentő kiemelt beruházási programokhoz, gazdaságfejlesztési és vállalkozásösztönzési kezdeményezésekhez, valamint az intézményműködtetés előre tervezhető módon történő támogatásához.
Így különösen az alábbiakra biztosít fedezetet:
a) szórványoktatás, szórványkollégiumok építési és
működési támogatása keret, amely a kárpát-medencei magyar szórványoktatás hatékonyságának növelését, a tanulók számára szállás biztosítását hivatott elősegíteni;
b) vajdasági magyar köz- és felsőoktatás keret, hivatása szerint a délvidéki magyarság oktatási feltételeinek javításához történő hozzájáruláshoz biztosít forrást;
c) tanári lakás és kollégium-építés Kolozsváron keret, a
kolozsvári magyar tannyelvű oktatási intézmények tanárainak és diákjainak lakhatást biztosító építési beruházás
megvalósításának támogatására;
d) a Kedvezménytörvény végrehajtásához kapcsolódó
kiadások támogatási keret, amely a Kedvezménytörvényben meghatározott támogatásokhoz és kedvezményekhez
való hozzájutás elősegítésére létrehozott szervezetek (információs irodák) működési feltételeihez biztosít hozzájárulást;
e) határon túli magyarok Kulturális Fesztiváljának támogatása keret, a magyar kultúra egységének demonstrálását célzó nemzetközi részvételű hazai nagyrendezvény
támogatása, amely kétévente kerül megrendezésre, mint
a világ magyarságának kulturális fesztiválja, egyben a ma
gyarság egyes közösségeinek magyarországi megismerését, személyes kapcsolatok megerősítését szolgálja;
f) koordinációs keret, amelynek tartalma különösen a
határon túli magyarok anyaországgal való kapcsolatainak
fenntartását elősegítő és egyéb határon túli támogatások
nyújtása, a határon túli magyar kulturális, oktatási és közösségi intézmények, más forrásból nem finanszírozható
működési zavarainak elhárítása, kisebbségpolitikai szempontból kiemelten fontos rendezvények, programok támogatása;
g) gazdaságfejlesztési és vállalkozás-ösztönzési keret,
az uniós forrásokon alapuló fejlesztések támogatását szolgálja. Feladata elősegíteni a külhoni magyarok pályázati
lehetőségekről való tájékoztatását, versenyképességük növelését, a források eséllyel történő megszerzésére való felkészítésük a közös térség- és intézményfejlesztés érdekében;
h) elismerések, kitüntetések céljára elkülönített előirányzat-rész, amely a Magyarság Hírnevéért Díjról szóló
183/1997. (X. 17.) Korm. rendeletben megfogalmazott kitüntetések költségeinek, valamint a Kisebbségekért Díj
alapításáról szóló 1/1995. (IX. 28.) ME rendeletben megfogalmazott kitüntetés költségeinek fedezetére szolgál.
(6) Az előirányzatot kezelő és a támogatott szervezet a
(3)–(5) bekezdésben meghatározott előirányzati keretből
nyújtott támogatásokról a szomszédos államokban élő magyaroknak nyújtott támogatások központi nyilvántartásáról szóló 233/2005. (X. 19.) Korm. rendelet szerint köteles
a Nyilvántartási Rendszernek adatszolgáltatást teljesíteni.
III. Fejezet Záró rendelkezések 9. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben,
továbbá az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben, a határon túli
támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló
84/2005. (V. 2.) Korm. rendeletben, valamint a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény alapján nyújtott támogatások rendjéről szóló
31/2004. (II. 28.) Korm. rendeletben és a szomszédos államokban élő magyaroknak nyújtott támogatások központi
nyilvántartásáról szóló 233/2005. (X. 19.) Korm. rendeletben foglaltak az irányadók.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Szilvásy György s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1543/2014. (IX. 24.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében
biztosított jogkörében 686,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes, Miniszterelnökséget vezető miniszter,
emberi erőforrások minisztere a fejezetüket érintő átcsoportosítások tekintetében
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1042/2013. (II. 1.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Turizmus Zrt.
hatékony marketing tevékenységére 1200,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 2. Turisztikai
célelőirányzat jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
28/2013. (VIII. 9.) EMMI utasítása az Arany János Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Program támogatásainak szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény 78. § (2a) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ által fenntartott köznevelési intézmények tekintetében az Arany János
Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Program
megvalósítását szolgáló támogatások szabályait a Melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
46/2010. (IV. 23.) HM utasítása a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja és 97. § (1) bekezdés l) pontja
alapján – figyelemmel a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletre – a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe, a közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá
tartozó szervezetekre, a HM Tábori Lelkészi Szolgálatra, a Katonai Ügyészségre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok a kötelezettségvállalások ellenjegyzése és bejelentése során – ezen utasítás
előírásaira való tekintettel – a vonatkozó jogszabályok és belső szabályzataik alapján saját hatáskörben járnak el.
(3) A NATO Biztonsági Beruházási Program magyarországi megvalósításához kapcsolódó kötelezettségvállalások
ellenjegyzésének szabályait külön HM utasítás tartalmazza. 2. § Az utasítás alkalmazásában gazdasági szerv:
a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezetek esetében a pénzügyi és
számviteli feladatok ellátására a – honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő
szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr. rendelet) 8. §-ának (2) bekezdése szerint –
a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) állományából kikülönített szervezeti elem,
valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 15. §-a
szerinti feladatokat ellátó saját gazdasági szervezeti elemmel (a továbbiakban: önálló gazdasági szerv) rendelkező
honvédelmi szervezet vonatkozásában az önálló gazdasági szerv. 3. § (1) Kötelezettség, illetve követelés a (2) bekezdésben foglaltak kivételével csak ellenjegyzést követően vállalható, illetve
írható elő. (2) Nem szükséges írásbeli kötelezettségvállalás a) a gazdasági eseményenként az Ámr. 72. § (11) bekezdésében meghatározott értékhatárt el nem érő kifizetések,
valamint b) a kincstári körön kívüli természetes és jogi személyekkel szemben fennálló kötelezettségvállalás esetén, ha a
kötelezettség jogosultsági feltételeit, összegét, vagy az összeg megállapításának módját, valamint a felek jogait
és kötelezettségeit jogszabály, nemzetközi szervezetben való tagsági viszony, illetve jogerős bírósági döntés
teljeskörűen meghatározza. 2. A kötelezettségvállalások és a követelések előírása ellenjegyzésének rendje
4. § (1) A kötelezettségvállalások – ideértve az Ámr. 181. § és 200. §-ában előírt, e § (2) bekezdés h) pontja szerinti terveket,
a finanszírozási alapokmányt, valamint az előirányzat-átcsoportosításokat is – és a követelések előírásának
ellenjegyzésére jogosult a) a gazdasági szerv vezetője, b) a HM KPÜ vezérigazgatója,
c) az Ámr. 19. §-a szerinti követelményeknek megfelelő képesítéssel rendelkező, és a gazdasági szerv vezetője vagy a
HM KPÜ vezérigazgatója által írásban kijelölt személy (a továbbiakban együtt: ellenjegyző).
(2) A gazdasági szerv vezetője vagy az általa kijelölt személy azon kötelezettségvállalások vagy követelések előírásának
ellenjegyzésére jogosult, amelyek a) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez,
b) a személyi állomány illetményéhez és egyéb pénzbeli járandóságaihoz,
c) a megbízási szerződésekhez, d) a reprezentációs kiadásokhoz,
e) a saját hatáskörű előirányzat-módosításokhoz, f) a barterügyletekhez,
g) az alap-, kiegészítő és kisegítő tevékenységek megállapodásaival kapcsolatos követelésekhez,
h) az előirányzat-felhasználási tervhez, a teljesítésarányos támogatási előirányzat-finanszírozási tervhez,
i) a közbeszerzési értékhatárt el nem érő értékű beszerzésekhez,
j) a válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő kontingensek külföldi fizetőeszközben, országhatáron
kívül történő beszerzéseihez kapcsolódnak. (3) A HM KPÜ vezérigazgatója vagy az általa kijelölt személy azon kötelezettségvállalások vagy követelések előírásának
ellenjegyzésére jogosult, amelyek a) a közbeszerzésekhez, központosított közbeszerzésekhez, a védelmi és nemzetbiztonsági célú beszerzésekhez,
b) a miniszteri hatáskörű, fejezeten belüli – ideértve a költségvetési törvény XIII. fejezet 2/1. és 2/2. költségvetési
alcímeken belüli, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnokának hatáskörébe
tartozó – előirányzat-átcsoportosításokhoz, c) az Ámr. 55. §-a szerinti megállapodásokhoz,
d) a Kr. rendelet 27. §-a szerinti pályázatokhoz,
e) a feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok finanszírozási alapokmányához,
f) a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére nyújtott támogatásokról szóló megállapodásokhoz,
g) a fejezeti kezelésű előirányzatok előirányzat-felhasználási és előirányzat-finanszírozási terveihez,
h) a HM, a HM Honvéd Vezérkar főnöke, illetve az MH ÖHP parancsnoka illetménymegállapítási jogkörébe tartozó
magasabb parancsnokok, vezetők rendszeres illetményének – ide nem értve az eseti pótlékot, illetve eseti
kiegészítő illetményt – megállapításához, i) a külföldön szolgálatot teljesítő és külföldön tanulmányokat folytató állomány – a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2. § (32) bekezdés f) pontja szerinti
tevékenységet végzők kivételével – devizaellátmányának megállapításáról rendelkező parancsokhoz, illetve
határozatokhoz és a szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli
tevékenységek díjazásáról szóló HM utasításban meghatározott esetekhez kapcsolódnak.
5. § (1) A kötelezettségvállalások dokumentumát az ellenjegyző akkor ellenjegyezheti, ha
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő
kiadási előirányzat rendelkezésre áll, illetve a befolyt vagy a megtervezett és várhatóan befolyó bevétel biztosítja
a fedezetet, b) a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
(2) Amennyiben a kötelezettségvállalás dokumentuma az (1) bekezdés szerinti feltételeknek nem felel meg, az
ellenjegyző az Ámr. 74. § (5)–(6) bekezdésében előírtak szerint jár el. Az utasításra történő ellenjegyzés során a
kötelezettségvállalásra vonatkozó dokumentumra „A pénzügyi ellenjegyzés utasításra történt!” záradékot kell
rávezetni. 6. § A kötelezettségvállalás aláírt dokumentumának egy példányát minden esetben a gazdasági szerv megfelelő pénzügyi
gyűjtőjében kell iktatni és tárolni. 3. A gazdasági szerv vezetőjének hatáskörébe tartozó ellenjegyzések
7. § (1) A foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez kapcsolódó kötelezettségvállalás dokumentuma
a) hivatásos és szerződéses katona esetében – a szolgálati viszony létesítésére vonatkozó parancs kiadását
követően – az illetménymegállapítási parancs vagy határozat, b) köztisztviselő és közalkalmazott esetében a kinevezési okirat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti dokumentumot a személyügyi szerv állítja össze és az 5. § (1) bekezdése szerinti feltételek
megléte esetén az ellenjegyző a dokumentumot az 1. melléklet a) pont szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési
záradékkal látja el. (3) A honvédelmi szervezet személyi állományának illetménye, valamint egyéb pénzbeli járandóságai vonatkozásában
készített parancsot vagy határozatot az ellenjegyző az 1. melléklet b) pont szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési
záradékkal látja el. (4) A megbízási szerződések ellenjegyzés-záradékolásának mintáját az 1. melléklet c) pontja tartalmazza.
(5) Az (2)–(4) bekezdések szerinti kötelezettségvállalások ellenjegyzett dokumentumának egy példányát a személyügyi
szerv a honvédelmi szervezet vezetőjének aláírását követően átadja a gazdasági szerv részére.
8. § A saját hatáskörű előirányzat-módosítás, a barterügyletek, valamint az alap-, kiegészítő és kisegítő tevékenységek
követeléseit tartalmazó megállapodások dokumentumát, továbbá az előirányzat-felhasználási tervet és a
teljesítésarányos támogatási előirányzat finanszírozási tervet az 1. melléklet d)–g) pontjában meghatározott minta
szerinti ellenjegyzési záradékkal kell az ellenjegyzőnek ellátni. 9. § (1) A közbeszerzési értékhatárt el nem érő értékű beszerzéseket e § szerint kell ellenjegyezni.
(2) Az ellenjegyző az Ámr. 72. § (11) bekezdésében foglalt értékhatárt elérő és meghaladó, de a honvédelmi szervezetek
beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 120/2007. (HK 20.) HM utasítás (a továbbiakban: Besz. utasítás) 40. §
(2) bekezdésben foglalt értékhatárt el nem érő értékű beszerzések ellenjegyzését a 2. melléklet szerinti tanúsítványon
végzi. (3) Az ellenjegyző a tanúsítvány és a háttéranyagok adatait az 5. § (1) bekezdésében felsorolt kritériumok szerint
megvizsgálja és megfelelés esetén a tanúsítványt két példányban ellenjegyzi. A tanúsítvány 1. számú példányát
nyilvántartásba veszi, a 2. számú példányt a beszerzést végrehajtó szervezeti elem részére átadja.
(4) A gazdasági szerv a tanúsítvány 1. számú példányát az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja.
A tanúsítványhoz tartozó számlákhoz csatolt utalványrendeleteken a gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell
feltüntetni. (5) A Besz. utasítás 40. § (2) bekezdésében foglalt értékhatárt elérő vagy meghaladó, de a közbeszerzési értékhatárt el nem
érő értékű beszerzések ellenjegyzését az (1)–(4) bekezdések értelemszerű alkalmazásával kell végrehajtani azzal, hogy
az ellenjegyzési tanúsítvány helyett a 3. melléklet szerinti szerződéskivonatot kell alkalmazni.
(6) A gazdasági szerv az ellenjegyzés végrehajtásával egyidejűleg az Ámr. 235. §-ában meghatározott értékhatárt elérő,
vagy meghaladó értékű beszerzések adatait köteles a HM Költségvetési Gazdálkodási Információs Rendszerben (a
továbbiakban: HM KGIR) rögzíteni, és a 15. §-ban meghatározottak szerint a Magyar Államkincstárhoz (a továbbiakban:
Kincstár) bejelenteni. (7) A szerződéskötések megtörténte után ellenjegyzésre felterjesztett tanúsítványokat „Az ellenjegyzés nélküli
kötelezettségvállalást a szükséges pénzügyi fedezet meglétére tekintettel tudomásul vettem” záradékkal kell ellátni.
A honvédelmi szervezet vezetője a pénzügyi referens tájékoztatása alapján a mulasztást köteles kivizsgálni, majd a
vizsgálat eredményéről a HM KPÜ-t tájékoztatni. (8) Hiányos dokumentáció esetében az okmányok átvétele nélkül a 4. melléklet szerinti „Intézkedési lap a hiányosan
beterjesztett ellenjegyzési okmányokról” dokumentum kitöltésével a gazdasági szerv vezetője köteles feljegyzést
készíteni. 10. § (1) A válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő kontingensek (a továbbiakban: kontingens) külföldön
devizában történő beszerzései esetében a 5. melléklet szerinti „Nemzetközi ellenjegyzési tanúsítvány” okmányon
(a továbbiakban: nemzetközi tanúsítvány) kell a kötelezettségvállalást ellenjegyezni.
(2) Az ellenjegyző az ellenjegyzést a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi
szervezet (a továbbiakban: pénzügyi ellátó szerv) a kontingens pénzügyi, valamint logisztikai részlege, továbbá a
kontingens ellátásáért felelős honvédelmi szervezet javaslatát figyelembe véve végzi.
(3) A nemzetközi tanúsítvány és a háttéranyagok adatait az 5. § (1) bekezdésében felsorolt kritériumok szerint, és e §
szabályai szerint vizsgálják meg. (4) A nemzetközi tanúsítványon a beszerzés szükségességét a kontingens parancsnoka igazolja.
(5) A kontingens pénzügyi részlege a kontingens logisztikai részlegével együttműködve végrehajtja az 5. §
(1) bekezdésének c) pontjában meghatározott ellenőrzést, ezután a nemzetközi tanúsítvány megfelelő részét aláírják.
A kontingens pénzügyi részlege az aláírt nemzetközi tanúsítványt legalább öt munkanappal a beszerzés tervezett
időpontja előtt egy példányban megküldi az ellátásért felelős honvédelmi szervezet részére.
(6) A pénzügyi ellátó szerv az ellátásért felelős honvédelmi szervezet logisztikai szolgálatával együttműködve végrehajtja
az 5. § (1) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott ellenőrzést. Az ellenőrzés után a beszerzést az ellátásért felelős
honvédelmi szervezet parancsnokának logisztikai helyettese engedélyezi. Engedélyezést követően a nemzetközi
tanúsítvány a pénzügyi ellátó szerv részére kerül megküldésre, amely azt ellenjegyzi.
(7) A pénzügyi ellátó szerv az ellenjegyzett nemzetközi tanúsítványt az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben
tárolja. A nemzetközi tanúsítványról másolati példányt készít, amit a beszerzés tervezett időpontjáig eljuttat a
kontingens pénzügyi részlege részére. Amennyiben a beszerzés sürgőssége, illetve a kontingens alkalmazási körzete
azt indokolja, a nemzetközi tanúsítvány telefaxon is megküldhető. A nemzetközi tanúsítványhoz tartozó számlához
kapcsolódó utalványrendeleten a gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell feltüntetni.
4. A HM KPÜ vezérigazgatójának hatáskörébe tartozó ellenjegyzések
11. § (1) A közbeszerzéseket, a központosított közbeszerzéseket, valamint a védelmi és a nemzetbiztonsági célú beszerzéseket
egyedileg a 3. melléklet szerinti „Szerződéskivonat az ellenjegyzési eljáráshoz” okmányon kell ellenjegyezni.
(2) A szerződéskivonat a szerződéstervezet alapján négy példányban készül, melynek 1. számú példánya a gazdasági
szervet, 2. számú példánya a kötelezettségvállalót, 3. számú példánya a HM Védelmi Tervezési és Vagyongazdálkodási
Főosztályt, 4. számú példánya pedig az irattárat illeti meg.
(3) Az ajánlatkérőnek a szerződéskivonathoz mellékelnie kell az ajánlatkérői döntési okmány másolatát. Amennyiben a
közbeszerzés a Besz. utasítás 14. § (2) bekezdése szerint engedélyköteles, a szerződéskivonathoz mellékelni kell
a jóváhagyott közbeszerzési engedélyezési kérelem másolatát is. Amennyiben a beszerzés a Besz. utasítás 24. § vagy
a 34. §-ának hatálya alá tartozik, a szerződéskivonathoz mellékelni kell az Országgyűlés illetékes bizottságának a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény alkalmazását kizáró döntését is.
(4) Az ajánlatkérő aláírásával ellátva adja át a szükséges számú szerződéskivonatot, valamint a mellékleteket a gazdasági
szerv vezetőjének. (5) A gazdasági szerv vezetője megvizsgálja a szerződéskivonat és a mellékletek formai és tartalmi megfelelőségét és a
szükséges kincstári előirányzati szabad keretet, illetve ennek hiányában az előirányzat-felhasználási engedély
meglétét, majd meghatározott formában kitölti a pénzügyi és számviteli záradékot a szerződéskivonat valamennyi
példányán és leköti a szükséges előirányzatot a tervezett teljesítéseknek megfelelő időpontokra.
(6) A gazdasági szerv vezetője a szükséges kincstári előirányzati szabad keret igazolását jelentő pénzügyi és számviteli
záradékkal ellátott szerződéskivonat adatait a HM KGIR-ben, a mellékleteket telefaxon keresztül a szerződéskivonat
kézhezvételétől számított egy munkanapon belül megküldi a HM KPÜ Ellenőrzési és Ellenjegyzési Igazgatóság
(a továbbiakban: HM KPÜ EEI) részére. (7) A HM KPÜ EEI a szerződéskivonat és a mellékletek adatait az 5. § (1) bekezdésében felsorolt kritériumok szerint
megvizsgálja, és megfelelés esetén az ellenjegyző a HM KGIR-ből kinyomtatott, ügyviteli nyilvántartásba vett
szerződéskivonatot egy példányban, az „Ellenjegyzem” kifejezés alkalmazásával ellenjegyzi.
(8) A HM KPÜ EEI az ellenjegyzés tényét a HM KGIR-ben, az ellenjegyzett bizonylat alapján az érkezéstől számított két
munkanapon belül rögzíti. A gazdasági szerv vezetője a HM KGIR-ból kapott azonosító számra történő hivatkozással az
ellenjegyzés megtörténtét az eredeti szerződéskivonat valamennyi példányán az ellenjegyzői záradék aláírásával
igazolja. (9) A gazdasági szerv az eredeti szerződéskivonat 1. számú példányát nyilvántartásba veszi, a többi példányt az ügyviteli
záradék szerint haladéktalanul megküldi az érintetteknek. (10) A kötelezettségvállalások pénzügyi, finanszírozási jellegű változása esetén a korábban lekötött összeg módosítását a
(3)–(9) bekezdésekben meghatározottak szerint, az eltérés összegére vonatkozóan kell rendezni. A szerződések
tartalmát és értékét nem módosító címrendkódváltozások, belső fedezetbiztosítás miatti átcsoportosítások esetén
nem kell új szerződéskivonatot készíteni. A változások HM KGIR-ben történő átvezetésére az illetékes pénzügyi
szervezet saját hatáskörében intézkedik. (11) A gazdasági szerv a szerződéskivonat 1. számú példányát az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja.
A szerződéskivonathoz tartozó számlákon a gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell feltüntetni.
(12) A szerződés csak az ellenjegyzés megtörténtét igazoló, ellenjegyzői záradékot tartalmazó szerződéskivonat megléte
esetén köthető meg. (13) Több évet felölelő szerződés, vagy keretmegállapodás esetén az ellenjegyzés az eredeti szerződéskivonaton,
közvetlenül az ellenjegyzésre jogosult által történik és a teljes időszakra vonatkozik. A gazdasági szerv az évenkénti
lekötéseket tartalmazó, pénzügyi és számviteli záradékokkal ellátott szerződéskivonat valamennyi példányát,
valamint a mellékleteket a kézhezvételtől számított egy munkanapon belül továbbítja a HM KPÜ EEI részére.
Az ellenjegyzés megtörténtét követően – a kézhezvételtől számított két munkanapon belül – a teljes dokumentáció
visszaküldésre kerül a feladóhoz, ahol a gazdasági szerv a (9) bekezdés szerint köteles eljárni.
(14) A kötelezettségvállalás ellenjegyzését a (4)–(11) bekezdés szerint ismételten végre kell hajtani
a) a több évre ellenjegyzett szerződéskivonat aktuális évére,
b) a tárgyévben ellenjegyzett, de részben vagy egészben nem teljesülő, áthúzódó kötelezettségvállalásra
vonatkozóan. (15) „Az ellenjegyzés nélküli kötelezettségvállalást a szükséges pénzügyi fedezet meglétére tekintettel tudomásul vettem”
záradékkal kell ellátni a szerződéskötések megtörténte után ellenjegyzésre felterjesztett szerződéskivonatokat. A
honvédelmi szervezet vezetője a pénzügyi referens tájékoztatása alapján a mulasztást köteles kivizsgálni, majd a
vizsgálat eredményéről a HM KPÜ-t tájékoztatni. (16) Hiányos dokumentáció esetében az okmányok átvétele nélkül a 4. melléklet szerinti „Intézkedési lap a hiányosan
beterjesztett ellenjegyzési okmányokról” dokumentum kitöltésével a gazdasági szerv vezetője, illetve a HM KPÜ EEI
köteles feljegyzést készíteni. 12. § (1) A miniszteri hatáskörű előirányzat-átcsoportosítások, továbbá az MH ÖHP parancsnok hatáskörébe tartozó
átcsoportosítások, valamint az Ámr. 55. §-a szerinti megállapodások ellenjegyzését az ellenjegyző az
előirányzat-átcsoportosítás jóváhagyására vonatkozó felterjesztésben, valamint a fejezetek közötti megállapodás
tervezeten az 1. melléklet h)–j) pontja szerint rögzíti.
(2) Kr. rendelet 27. § (1) bekezdése szerinti pályázatokat az előirányzat fedezetre vonatkozó likviditási vizsgálatot
követően az ellenjegyző az 1. melléklet k) pontja szerint ellenjegyzi.
13. § (1) A feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok finanszírozási alapokmányát és a fejezeti kezelésű előirányzatok
előirányzat-felhasználási és előirányzat-finanszírozási terveit (a továbbiakban együtt: tervdokumentum) a fejezeti
kezelésű előirányzatok tárgyévi felhasználásának rendjéről szóló, évente kiadásra kerülő miniszteri utasításban kijelölt
gazdálkodószervezet állítja össze és a kötelezettségvállaló aláírja. (2) Az aláírást követően a gazdálkodószervezet a tervdokumentumot – elektronikus úton és papír alapon – megküldi a
HM KPÜ részére. A HM KPÜ a tervdokumentumot felülvizsgálja és – amennyiben az megfelel a követelményeknek – az
1. melléklet l)–m) pontja szerint ellenjegyzi, egy példányát a Kincstár, egy példányát – a finanszírozási alapokmány
esetében három példányát – a gazdálkodószervezet részére megküldi.
14. § A fejezeti kezelésű előirányzatok terhére nyújtott támogatásokról szóló megállapodások ellenjegyzését az 1. melléklet
n) pontja szerint kell végrehajtani. 5. A kötelezettségvállalások bejelentésének rendje
15. § (1) Az Ámr. 235. §-a szerinti értékhatárt elérő, vagy meghaladó kötelezettségvállalások Kincstár részére történő
bejelentését – a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok
felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet
szerint – a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezetek esetében a
HM KPÜ, az önálló gazdasági szerv esetében az önálló gazdasági szerv végzi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségvállalások esetében a) az ajánlatkérő, amennyiben nem azonos a közbeszerzési eljárás kötelezettségvállalójával, a szerződéskötést
követően a szerződés egy példányát haladéktalanul megküldi a (köz)beszerzési eljárás kötelezettségvállalójának,
aki erről a gazdasági szervet értesíti, b) a gazdasági szerv vezetője a kötelezettségvállalónál lévő szerződést egyezteti a szerződéskivonattal és egyezőség
esetén az Ámr. 235. §-ának előírásai szerint a kötelezettségvállalásait egyedileg a HM KGIR-en keresztül
bejelentésre előkészíti, c) a több évet felölelő közbeszerzési feladatokat a tárgyévi összeggel kell a Kincstárnál bejelenteni és lekötni,
d) ha a bejelentett kötelezettségvállalásban változás történik, akkor a HM KGIR-ben generált „Kiadási
kötelezettségvállalás-bejelentés módosítása” nyomtatványt a gazdasági szerv vezetője köteles a b) pontban leírt
módon elkészíteni és továbbítani, e) a szerződéskivonatot, a kötelezettségvállalás-bejelentési nyomtatványt és ezek módosításait a költségviselőnél e
célra felfektetett gyűjtőben egy folyószám alatt kell elhelyezni,
f) a kötelezettségvállalás kincstári befogadásakor kapott hivatkozási számot a megfelelő szerződéskivonatra rá kell
vezetni, g) bejelentett közbeszerzéssel kapcsolatos pénzügyi teljesítéskor átutalást kezdeményezni kizárólag a kincstári
hivatkozási szám feltüntetésével a lekötött összegből szabad és teljesítéskor a kincstári hivatkozási számot és a
kincstári tranzakciós kódot (a továbbiakban: KTK) az elektronikus adathordozón, illetve az elektronikus rendszer
átmeneti működési zavara esetén az „Átutalási megbízás” mögé csatolt átutalási megbízás kiegészítő szelvényen
kell feltüntetni és a megbízáson a KTK helyére XXX-et kell beírni,
h) ha kincstári hivatkozási szám hiányában az átutalás nem a lekötött, hanem a szabad keret terhére történt, a
„Kötelezettségvállalás hivatkozás módosítása” nyomtatványon haladéktalanul intézkedni kell a korábban
lekötött összeg felszabadítására a b) pontban meghatározottak megfelelő alkalmazásával.
6. Záró rendelkezés 16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba. Ezzel egyidejűleg a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek
eljárási rendjéről szóló 120/2007. (HK 20.) HM utasítás 2. §-ának 19. pontja, VIII. fejezete, valamint 8–11. számú
melléklete hatályát veszíti. (2) A honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 120/2007. (HK 20.) HM utasítás 1. §-ának
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(3) A pénzügyi ellenjegyzés rendjét a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló HM
utasítás tartalmazza.” Budapest, 2010. április 14. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
36/2016. (IX. 27.) KKM közleménye a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet és Magyarország között az OPCW kiváltságairól és mentességeiről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. VIII. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016.  évi VIII.  törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. március 10-i 34. számában kihirdetett, a Vegyifegyver Tilalmi
Szervezet és Magyarország között az OPCW kiváltságairól és mentességeiről szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) 13. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az azt követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amikor a Felek írásban értesítik egymást
a kötelező hatály elismeréséhez szükséges jogi feltételek teljesítéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. április 25.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. május 25.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi VIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Vegyifegyver
Tilalmi Szervezet és Magyarország között az OPCW kiváltságairól és mentességeiről szóló Megállapodás kihirdetéséről
szóló 2016. évi VIII. törvény 2–3. §-ai 2016. május 25-én, azaz kettőezer-tizenhat május huszonötödikén hatályba
léptek.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
226/2017. (VII. 4.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Miskolci Egyetemen Dr. Torma András
egyetemi tanárt 2017. augusztus 15. napjától 2021. február 11. napjáig terjedő időtartamra megbízom a  rektori
feladatok további ellátásával.
Budapest, 2017. június 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök