type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
166/2018. (IX. 17.) Korm. rendelete a honvédelmi ágazat sugárvédelmi hatósági feladatairól.
A Kormány az  atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény 67.  § z)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium vagyonkezelésében
lévő ingatlanon honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyre, illetve ideiglenes munkahelyre,
b) azon gazdasági társaságokra, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a miniszter (a továbbiakban: gazdasági
társaság) és
c) a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény 2.  § 13.  pontja szerinti honvédségi szervezetekre
(a továbbiakban: honvédségi szervezetek), valamint a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban:
KNBSZ).
(2) E  rendelet rendelkezéseit az  ionizáló sugárzás elleni védelemről és a  kapcsolódó engedélyezési, jelentési és
ellenőrzési rendszerről szóló 487/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Svr.) rendelkezéseivel összhangban
kell értelmezni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. honvédségi jármű: a  rendeltetésszerű használat során közutat is igénybe vevő, a  Magyar Honvédségben
(a  továbbiakban: MH) rendszeresített és a  honvédségi szervezeteknél üzemeltetett közúti és terepjáró
gépjármű;
2. katonai engedélyes: az  atomenergia alkalmazását a  katonai sugárvédelmi hatóság engedélyével végző
gazdasági társaság, illetve honvédségi szervezet;
3. katonai védőeszköz: az  MH-ra, illetve a  katonai nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó eltérő
munkavédelmi követelményekről, eljárási szabályokról szóló honvédelmi miniszteri rendelet szerinti,
az ionizáló sugárzás és radioaktív szennyezés elleni védőeszköz;
4. kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag: a  honvédségi szervezetek kiképzéséhez szükséges vagy kifejezetten
e  célra rendszeresített radioaktív anyag, kivéve a  műszerekbe épített vagy azok kalibrálására szolgáló
sugárforrásokat;
5. rendszeresítés: olyan szabályozott eljárás, amelynek eredményeként a kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag,
radioaktív sugárforrást tartalmazó, vagy ionizáló sugárzást létrehozó hadfelszerelés, valamint az  ionizáló
sugárzás és radioaktív szennyezés ellen védelmet nyújtó katonai védőeszköz felvételre kerül az  MH
rendszerébe.
3. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti szervezetek vonatkozásában a  sugárvédelmi hatósági jogkör
gyakorlójaként országos illetékességgel a minisztert (a továbbiakban: katonai sugárvédelmi hatóság) jelöli ki.
(2) A  katonai sugárvédelmi hatóság – az  atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény (a  továbbiakban: Atv.) 26.  §
(2) bekezdése alapján – az Atv. 17. § (2) bekezdés 26–42. pontjában meghatározott feladatokat mint engedélyező és
ellenőrző hatóság gyakorolja.
2. Engedélyezési eljárások 4. § (1) A katonai sugárvédelmi hatóság engedélye szükséges
a) a radioaktív anyag alkalmazásához,
b) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés
ba) létesítéséhez és
bb) üzembe helyezéséhez, c) az  a)  pont szerinti anyaggal, illetve a  b)  pont szerinti berendezéssel végzett tevékenységet szolgáló, nem
nukleáris létesítmény létesítéséhez,
d) az  a)  pont szerinti anyaggal, illetve a  b)  pont szerinti berendezéssel végzett tevékenységet szolgáló, nem
nukleáris létesítmény üzembe helyezéséhez és az üzemeltetés megszüntetéséhez,
e) a radioaktív anyag alkalmazása befejezését követően a munkahely inaktívvá nyilvánításához,
f ) a nyitott radioaktív sugárforrás izotóplaboratóriumon kívüli felhasználásához,
g) a rendszeresítéshez és a rendszerből történő kivonáshoz,
h) a radioaktív anyag honvédségi járművel történő szállításához,
i) a fizikai védelem kialakításához és üzemeltetéséhez és
j) a radioaktív anyag használatával járó kiképzés végrehajtásához.
(2) A  katonai sugárvédelmi hatóság eltérési engedélye szükséges a  létesítésre vonatkozó – az  (1)  bekezdés b)  pont
ba)  alpontja és c)  pontja szerinti – hatályos engedély alapját képező engedélykérelemben foglaltaktól való
eltéréshez.
(3) A katonai sugárvédelmi hatóság átalakítási engedélye szükséges az üzembe helyezésre vonatkozó – az (1) bekezdés
b) pont bb) alpontja és d) pontja szerinti – hatályos engedély alapját képező engedélykérelemben foglaltaktól való
eltéréshez.
(4) Az engedélykérelem elbírálásakor a katonai sugárvédelmi hatóság megvizsgálja
a) az (1) bekezdés a)–e) pontja, valamint a (2) és (3) bekezdés szerinti engedélykérelem esetében az Svr.-ben,
b) az  (1)  bekezdés f )  pontja szerinti engedélykérelem esetében az  Svr.-ben, valamint az  atomenergiáról szóló
törvény honvédségi alkalmazásáról szóló honvédelmi miniszteri rendeletben (a továbbiakban: HM rendelet),
c) az (1) bekezdés g)–j) pontja szerinti engedélykérelem esetében a HM rendeletben
foglalt követelményeknek való megfelelést.
(5) Az  (1)  bekezdés a) és d)  pontja, továbbá az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti engedélyezési eljárások
keretében a  sugárvédelmi hatóság helyszíni szemlét tarthat, amely során ellenőrzi az  Atv.-ben, az  Atv.
végrehajtására kiadott jogszabályokban és a  sugárvédelemre vonatkozó szabványokban (a  továbbiakban együtt:
sugárvédelemre vonatkozó szabályok) foglalt követelmények teljesülését, továbbá az  Svr. 7.  melléklete szerinti
Sugárvédelmi Leírásban foglaltak megvalósítását.
3. Engedélykérelmek 5. § (1) Az engedélykérelemnek tartalmaznia kell az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 36. §
(1)  bekezdésében, továbbá a  (2)–(10)  bekezdésben meghatározottak mellett az  engedélyezni kívánt tevékenység
megjelölését.
(2) A 4. § (1) bekezdés a) és d) pontja, továbbá a 4. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti engedélykérelemnek
tartalmaznia kell
a) az Svr. 8. mellékletének megfelelő Munkahelyi Sugárvédelmi Szabályzatot és
b) új radioaktív anyag alkalmazása, valamint új berendezés üzembe helyezése esetén az  Svr. 7.  mellékletének
megfelelő Sugárvédelmi Leírást.
 (3) A  4.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja és c)  pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell az  Svr.
7. mellékletének megfelelő Sugárvédelmi Leírást.
 (4) A 4. § (1) bekezdés e) pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell az inaktívvá nyilvánítandó munkahelyre
vonatkozó, az Svr. 10. melléklete szerinti sugárzási adatokat.
 (5) A  4.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell az  Svr. 7.  melléklete szerinti
Sugárvédelmi Leírást és a kiképzési levezetési terv sugárveszélyes tevékenységre vonatkozó részének kivonatát.
 (6) A 4. § (1) bekezdés g) pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell
a) az  ionizáló sugárzást létrehozó hadfelszerelés esetében az  Svr. 54.  § (5)  bekezdése szerinti adatokat és
információkat,
b) a  kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag vagy radioaktív sugárforrást tartalmazó hadfelszerelés esetében
a radioaktív anyag műbizonylatának adatait.
(7) A  4.  § (1)  bekezdés h)  pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti
Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a  belföldi alkalmazásának
egyes kérdéseiről szóló 178/2017. (VII. 5.) Korm. rendelet 2.  melléklet 5.4.1 és 7.5.11  pontjában, valamint 8.1 és
8.5 fejezetében foglalt követelmények teljesítéséről szóló nyilatkozatot.
(8) A 4. § (1) bekezdés h) és i) pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell a fizikai védelmi tervet.
 (9) A 4. § (1) bekezdés j) pontja szerinti engedélykérelemnek tartalmaznia kell a kiképzés levezetési terve sugárvédelmi
részének kivonatát.
 (10) A  4.  § (2)  bekezdése szerinti eltérés és a  4.  § (3)  bekezdése szerinti átalakítás iránti engedélykérelemnek
– az (1) bekezdésben meghatározottak mellett – tartalmaznia kell
a) a tervezett módosítás és a tervezett módosítás szükségességének leírását és
b) a  tervezett módosítással érintett, az  engedélyezési eljárás során benyújtott dokumentumok átalakított
változatát a tervezett módosítások megjelölésével együtt.
 (11) Az  engedélykérelem benyújtásával egyidejűleg az  elvégzett sugárvédelmi vizsgálatok és mérések eredménye
alapján igazolni kell a sugárvédelemre vonatkozó szabályok vonatkozó előírásainak való megfelelést.
 (12) A engedélykérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell a kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag vagy radioaktív
sugárforrást tartalmazó hadfelszerelés esetében a zárt sugárforrás érvényes zártságvizsgálatának megtörténtét.
 (13) A katonai védőeszköz esetében az engedélykérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell
a) a termékre meghatározott szabályok szerinti megfelelőséget,
b) a rendeltetésszerű használatra vonatkozó magyar nyelvű tájékoztató meglétét.
(14) Az  engedélykérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell a  honvédségi jármű személyzetének sugárvédelmi
képzettségét.
6. § (1) Az engedélykérelmet a katonai sugárvédelmi hatóság részére írásban kell előterjeszteni.
 (2) Az engedélykérelem kormányablaknál nem terjeszthető elő.
7. § (1) A katonai sugárvédelmi hatóság az engedélyt
a) a 4. § (1) bekezdés a)–d) pontja és i) pontja szerinti esetben legfeljebb 5 évre,
b) a 4. § (1) bekezdés f ), h) és j) pontja szerinti esetben legfeljebb 3 évre,
c) a 4. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben határozatlan időre
adja ki.
(2) A 4. § (1) bekezdés g) pontja szerinti engedély a rendszerből történő kivonásig hatályos.
 (3) A  katonai sugárvédelmi hatóság az  engedélyt visszavonja, ha azok a  feltételek és követelmények már nem állnak
fenn, amelyekre tekintettel az engedélyt megadta. 4. Bejelentési kötelezettség
8. § (1) A katonai engedélyes köteles bejelenteni
a) a  radioaktív anyag alkalmazásának vagy az  ionizáló sugárzást létrehozó berendezés üzemeltetésének
megszüntetését, legkésőbb a megszüntetést követő 8 napon belül,
b) radioaktív anyag, ionizáló sugárzást létrehozó berendezés, továbbá a tevékenységet szolgáló, nem nukleáris
létesítmény tulajdonjoga megszerzését, a  használati jogának bármilyen jogcímen való átengedését és
a tulajdonosi névváltozást, a megszerzést, az átengedést, a névváltozást követő 8 napon belül,
c) az atomenergia-felügyeleti szerv hatáskörébe tartozó eljárás kezdeményezésének tényét a kezdeményezést
követő 8 napon belül,
d) minden rendkívüli eseményt, továbbá az  engedélyes helyi nyilvántartásában szereplő radioaktív anyagra,
vagy birtokában lévő ionizáló sugárzást létrehozó berendezésre elkövetett bűncselekmény gyanúját vagy
előkészületét, az észlelést követően haladéktalanul
a katonai sugárvédelmi hatósághoz.
 (2) A  bejelentések tartalmát a  katonai sugárvédelmi hatóság a  9.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti ellenőrzés keretében
vizsgálja. 5. Hatósági ellenőrzés 9. § (1) A  katonai sugárvédelmi hatóság – a  fokozatosság elvével összhangban – rendszeresen és tervszerűen ellenőrzi
az Atv. 2. § 2. pontja szerinti atomenergia alkalmazójánál
a) a munkavállalók és a lakosság sugárvédelme érdekében végzett tevékenységet,
b) az alkalmazott radioaktív anyagok és üzemeltett berendezések állapotát és
c) a munkavállalóira kötelező sugárvédelmi előírások megtartását.
(2) A  katonai sugárvédelmi hatóság – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl – rendszeresen és tervszerűen ellenőrzi
a katonai engedélyesnél
a) az által igénybe vett sugárvédelmi megbízott vagy szervezet működését,
b) az  „A” kategóriába tartozó munkavállalók tekintetében a  sugárvédelmi méréseken alapuló rendszeres
személyi monitorozás kiértékelt eredményeit és
c) az általa kialakított és működtetett fizikai védelmi rendszert.
(3) A  katonai sugárvédelmi hatóság a  sugárvédelmet befolyásoló tényezők szempontjából jogosult megvizsgálni
vagy megvizsgáltatni a katonai engedélyes működését és a sugárvédelemre hatást gyakorló tevékenységet végző
személyek – beleértve a beszállítók személyzetének – alkalmasságát a feladatuk ellátására.
(4) A  katonai sugárvédelmi hatóság az  ellenőrzés során jogosult a  katonai engedélyessel a  tevékenysége rendszeres
végzését bemutattatni.
(5) A katonai sugárvédelmi hatóság ellenőrzése nem mentesíti a katonai engedélyest a belső ellenőrzési tevékenység
végzésének kötelezettsége alól.
(6) A katonai sugárvédelmi hatóság köteles ellenőrzést tartani, ha a katonai engedélyesnél foglalkoztatott személy
a) személyi dózisának növekménye meghaladja a 6 mSv effektív dózist egy ellenőrzési időszakban,
b) tekintetében az adott naptári év folyamán összegzett dózis meghaladja a 20 mSv effektív dózist, vagy
c) tekintetében az  adott év során összegződő sugárterhelés az  engedélyezett bármelyik szervdózis-korlát
30 százalékát túllépi. 10. § (1) Ha a  katonai sugárvédelmi hatóság a  hiányzó vagy a  talált anyaggal kapcsolatos bejelentés vételét követően
helyszíni ellenőrzést folytat le – figyelemmel a  hiányzó, a  talált, valamint a  lefoglalt nukleáris és más radioaktív
anyagokkal kapcsolatos bejelentésekről és intézkedésekről, továbbá a  nukleáris és más radioaktív anyagokkal
kapcsolatos egyéb bejelentést követő intézkedésekről szóló kormányrendelet rendelkezéseire –, intézkedik
a) az  atomenergia-felügyeleti szerv, a  KNBSZ, az  Országos Rendőr-főkapitányság, és a  hivatásos
katasztrófavédelmi szerv illetékes szervének értesítése,
b) a szükség szerinti műszeres vizsgálatok elvégzése,
c) a hiányzó vagy talált anyag helyszínről történő elszállítása, tárolása és
d) – a  radioaktív és a  nukleáris anyagok központi nyilvántartásáról szóló jogszabályok alapján – a  központi
nyilvántartásba történő bevezetéshez szükséges adatok meghatározása
érdekében. (2) A  katonai sugárvédelmi hatóság az  (1)  bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzés eredményéről tájékoztatja
az atomenergia-felügyeleti szervet és a KNBSZ-t.
11. § (1) Ha a  katonai sugárvédelmi hatóság a  hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy az  ügyfél a  sugárvédelemre
vonatkozó szabályokban, hatósági döntésben foglalt előírásokat megsértette, a  katonai sugárvédelmi hatóság
lefolytatja a 12. § (1) bekezdése szerinti eljárást.
(2) A katonai sugárvédelmi hatósági ellenőrzés eszközei különösen
a) az adatszolgáltatás, az iratbemutatás, valamint egyéb tájékoztatás kérése és
b) a helyszíni ellenőrzés.
6. Hivatalbóli eljárás 12. § (1) A  katonai sugárvédelmi hatóság a  9.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti ellenőrzése során feltárt, az  Atv. vagy az  Atv.
végrehajtására kiadott jogszabály megsértése, vagy az  általa kiadott határozatban foglaltak betartásának
elmulasztása és megsértése esetén hivatalból eljárást indít.
(2) A katonai sugárvédelmi hatóság az (1) bekezdés szerint eljárásban – a közigazgatási szabályszegések szankcióinak
átmeneti szabályairól, valamint a  közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggésben egyes törvények
módosításáról és egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről szóló 2017. évi CLXXIX. törvény szerint –
a) csekély sugárvédelmi jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
az engedélyest írásban figyelmeztetheti, amelynek során azonosítja az előírássértés jellemzőit és jogi alapját,
valamint rögzíti a javító intézkedés végrehajtására engedélyezett időtartamot,
b) lényeges sugárvédelmi jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
az engedélyezett tevékenységet korlátozhatja, vagy az engedélyt visszavonhatja.
(3) A katonai sugárvédelmi hatóság az (1) bekezdés szerint eljárásban ideiglenes intézkedésként elrendelheti
a) a „B” kategóriába tartozó munkavállalók körében is a személyi monitorozást és – szükség esetén – a személyi
méréseket,
b) rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a doziméterek soron kívüli kiértékelését és
c) a katonai engedélyesnél nyilvántartott radioaktív anyagok leltározását.
(4) A katonai sugárvédelmi hatóság minden esetben kötelezi a katonai engedélyest az azonosított eltérések kezelésére
és a  szükséges intézkedések megtételére, a  feltárt eltérések felszámolására annak érdekében, hogy a  rendkívüli
események bekövetkezését megelőzzék, vagy az ismételt bekövetkezését megakadályozzák.
7. A katonai sugárvédelmi hatóság belső nyilvántartási feladatai
13. § A katonai sugárvédelmi hatóság – a  radioaktív és a  nukleáris anyagok nyilvántartásáról szóló jogszabályokra
figyelemmel – belső nyilvántartási feladatai keretében
a) a katonai engedélyes helyi nyilvántartása és adatszolgáltatása alapján vezeti a honvédelmi ágazat radioaktív
anyagaira vonatkozó központi belső nyilvántartást, és
b) vezeti a  katonai engedélyesek „A” kategóriába tartozó munkavállalói, továbbá az  erre kötelezett
„B” kategóriába tartozó munkavállalói vonatkozásában a sugárterhelésnek kitett munkavállalókra vonatkozó
korlát 10 százalékát meghaladó eredmények ágazati belső nyilvántartását.
8. A katonai sugárvédelmi hatóság más hatóságokkal való együttműködése, adatszolgáltatási
feladatai
14. § (1) A  katonai sugárvédelmi hatóság feladatai ellátása során együttműködik az  atomenergia-felügyeleti szervvel,
továbbá a feladatkörében érintett közegészségügyi szervekkel.
(2) A  katonai sugárvédelmi hatóság a  12.  § (1)  bekezdése szerinti eljárásai tárgyát képező minden olyan eseményről,
amely a  lakosságnak a  lakossági dózismegszorítást meghaladó sugárterhelését okozhatta, haladéktalanul
tájékoztatja az  atomenergia-felügyeleti szervet. Az  eljárás tárgyát képező jelentősebb eseményekből és az  azt
követő vizsgálatokból levont, sugárvédelemre vonatkozó következtetéseket, tapasztalatokat a katonai sugárvédelmi
hatóság megküldi az atomenergia-felügyeleti szerv részére.
(3) A katonai sugárvédelmi hatóság az ágazati központi nyilvántartás adatait minden naptári évben egyszer, a katonai
engedélyesek leltárfelvételét követő 15 napon belül megküldi az atomenergia-felügyeleti szerv részére.
15. § Az atomenergia-felügyeleti szerv által vezetett Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás, a katonai engedélyesek
„A”  kategóriába tartozó munkavállalóinak, továbbá az  erre kötelezett, „B” kategóriába tartozó munkavállalóira
elvégzett személyi monitorozás eredményét haladéktalanul megküldi a  katonai sugárvédelmi hatóság részére, ha
a  munkavállalók személyi dózisának növekménye egy kiértékelési periódusban meghaladja a  sugárterhelésnek
kitett munkavállalókra vonatkozó éves korlát 10 százalékát.
9. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) A 17. § 2019. január 1-jén lép hatályba.
17. § A 12.  § (2)  bekezdésében a  „közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályairól, valamint
a  közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggésben egyes törvények módosításáról és egyes jogszabályok
hatályon kívül helyezéséről szóló 2017.  évi CLXXIX.  törvény” szövegrész helyébe a „közigazgatási szabályszegések
szankcióiról szóló 2017. évi CXXV. törvény” szöveg lép.
18. § Ez a  rendelet az  ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló
alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a  89/618/Euratom, a  90/641/Euratom, a  96/29/Euratom,
a  97/43/Euratom és a  2003/122/Euratom tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 5-i
2013/59/Euratom irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1462/2019. (VII. 30.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Veszprémi Iparos Park beruházás megvalósítása érdekében történő támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 1. pont b) alpontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  Veszprémi Iparos Park kialakítására irányuló beruházás
(a  továbbiakban: Beruházás) Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) általi
megvalósításával, és azzal, hogy a Beruházás mindösszesen 5 232 358 456 forint összegű költségvetési támogatással
valósuljon meg az alábbi, költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2019. évben 835 036 158 forint,
b) a 2021. évben 4 397 322 298 forint;
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) a Beruházás megvalósításához az  Önkormányzat támogatási kérelme alapján az  1.  pontban meghatározott
támogatás biztosítására, a  költségvetési támogatás felhasználására, valamint elszámolásának részletes
feltételeinek meghatározására támogatói okiratot adjon ki, és
b) a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport terhére 835 036 158 forint költségvetési támogatást az  Önkormányzat
részére támogatási előlegként folyósítson;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a támogatói okirat hatálybalépését követő 30 napon belül
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás megvalósításához a  2021. költségvetési évben szükséges – a  kincstári díjakkal együtt – legfeljebb
4 397 322 298 forint biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében
a  2021. költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 4 397 322 298 forint összeg mértékig éven túli
kötelezettséget vállaljon;
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat hatálybalépését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2005. (XI. 4.) KE határozata egyetemi tanárok felmentéséről.
Az oktatási miniszter előterjesztésére, az Alkotmány
30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, tekintettel a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX.
törvény 17. § (6)–(7) bekezdéseire,
a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetemen dr. Schmidt Tamás egyetemi tanárt 2006. február 10.
napjával,
dr. Zawadowski Alfréd egyetemi tanárt 2006. április 15.
napjával;
a Debreceni Egyetemen
dr. Damjanovich Sándor egyetemi tanárt 2006. január
24. napjával,
dr. Szegedi Gyula egyetemi tanárt 2006. február 21.
napjával; a Miskolci Egyetemen
dr. Czabán János egyetemi tanárt 2005. november 16.
napjával; a Nyugat-Magyarországi Egyetemen
dr. Czimber Gyula egyetemi tanárt 2006. január 2. nap
jával,
dr. Rétvári László egyetemi tanárt 2006. április 6. nap
jával,
dr. Kuroli Géza egyetemi tanárt 2006. október 8. nap
jával; a Szegedi Tudományegyetemen
dr. Békési Imre egyetemi tanárt 2006. április 3. nap
jával; a Széchenyi István Egyetemen
dr. Ficzere Lajos egyetemi tanárt 2005. október 12. nap
jával,
dr. Molnár Jenő egyetemi tanárt 2005. augusztus 19.
napjával; a Szent István Egyetemen
dr. Bíró Sándor egyetemi tanárt 2005. október 1. nap
jával és
dr. Nemes Ferenc egyetemi tanárt 2005. október 1. nap
jával, 70. életévük betöltésére tekintettel, felmentem. Budapest, 2005. október 18.
Sólyom László s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1130/2014. (III. 13.) Korm. határozata az ÉMOP-5.1.2-09-2009-0002 azonosító számú, („Korszerű forgalomszervezési és utastájékoztatási rendszer térségi bevezetése” című) projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Nógrád Volán Autóbusz-közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  Magyar Állam többségi
befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezett az  ÉMOP-5.1.2-09-2009-0002 azonosító számú, „Korszerű
forgalomszervezési és utastájékoztatási rendszer térségi bevezetése” című projektre (a továbbiakban: projekt)
megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  2007–2013
programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése
szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (I. 22.) PM rendelete a Kártalanítási Alap javára teljesített befizetéseknek, az Alap kezelésének és az Alap kezelője adatszolgáltatási kötelezettségének szabályairól.
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 69. §-a (1) bekezdésének c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet alkalmazási köre a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény ben
(a továb biak ban Gfbt.) meghatározott Kártalanítási Alap (a továb biak ban: Alap) javára teljesített befizetéseknek,
az Alap kezelésének és az Alap kezelője adatszolgáltatási kötelezettségének szabályaira terjed ki.
A befizetésekre vonatkozó szabályok 2. § (1) Az Alap kezelője gépjármű-kategóriánként az utolsó rendelkezésre álló éves káradatok alapján állapítja meg az adott
évet illető befizetésekre alkalmazandó, átlagkárral korrigált kockázati szorzót és azokról az adott év első hónapjának
végéig tájékoztatja a biztosítót.
(2) A biztosító köteles az Alap kezelője részére az adott negyedévet követő hónap tizenötödik napjáig jelenteni
az elő ze tesen számított negyedéves befizetés összegét, gépjármű-kategóriánként feltüntetve a gépjárművek
állományának – számításnál felhasznált – negyedéves nyitó és záró darabszámát.
(3) Az Alap kezelője köteles a törvény ben meghatározott módon a negyedéves befizetési kötelezettség összegét
a biztosítók között arányosan kialakítani és a negyedéves befizetés megállapított összegét a biztosítókkal az adott
negyedévet követő hónap huszadik napjáig közölni.
(4) A biztosító köteles az Alap javára történő befizetési kötelezettségének minden naptári negyedévet követő hónap
utolsó napjáig eleget tenni.
(5) A Gfbt. szerinti tevékenységét e rendelet hatálybalépését köve tően megkezdő biztosító az Alap első feltöltésére
vonatkozó kötelezettségének megfelel, amennyiben folyamatosan a (3) bekezdésben meghatározott mértékben
annyi negyedéven át teljesíti a rendelet szerint meghatározott befizetést, ahány negyedév alatt az Alapba történt első
biztosítói befizetést köve tően az Alap egyenlege az előző évi piaci összdíjbevétel 6%-át első alkalommal elérte.
Az Alap kezelésével kapcsolatos szabályok 3. § (1) Az Alap kezelője köteles külön számviteli szabályzatban rögzíteni az Alap kezelésével összefüggő számviteli
nyilvántartási szabályokat, valamint feladatait, így különösen az Alap pénzeszközeinek, befektetéseinek, bevételeinek,
ráfordításainak, költségeinek elkülönített nyilvántartására vonatkozó szabályokat.
(2) Az Alap kezelője a számviteli szabályzatot annak változását követő 15 munkanapon belül köteles a Felügyelet részére
megküldeni.
4. § (1) Az Alap kezelője ellátja az Alap pénzügyi eszközeinek a kezelését, beleértve a befizetéseket, befektetéseket,
megtérüléseket, kötelezettségek teljesítését, az eszközök elégtelensége estén idegen forrásból történő eszközpótlást
érintő és az ezekhez kapcsolódó tevékenységeket.
(2) Az Alap kezelője az Alap pénzeszközeit a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény ben meghatározott állampapírban,
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény ben meghatározott betétben, illetve
a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény ben meghatározott pénzforgalmi számlán tartja
oly módon, hogy azok a kártérítési igények kielégítéséhez szükséges mindenkori likviditást biztosítsák, egyidejűleg
a lehető legnagyobb biztonságot és jövedelmezőséget teljesítsék.
(3) Az Alap pénzforgalmi számláján jóváírandók az Alap összes pénzbevételei, beleértve a biztosítók negyedéves
befizetéseit, a befektetések hozamait, a megtérüléseket, ugyanakkor a pénzforgalmi számlát meg kell terhelni
a működéssel kapcsolatos pénzkiadásokkal, a biztosítási kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos kifizetésekkel.
(4) Az Alap – a kártérítési igények kielégítéséhez a (2) bekezdésben meghatározottak szerint – hitelintézettől hitelt vehet
fel, illetve részére biztosító kölcsönt nyújthat.
5. § (1) A felszámolás elrendeléséről a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továb biak ban: Felügyelet) haladéktalanul
tájékoztatja az Alap kezelőjét.
(2) Az Alap kezelője az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatást követő három munkanapon belül a saját honlapján
és a Felügyelet által üzemeltetett honlapon közleményben tájékoztatja a károsultakat a kártérítési igények
érvényesítési lehetőségéről.
Az Alap kezelőjének adatszolgáltatási kötelezettsége 6. § Az Alap kezelőjének adatszolgáltatási kötelezettsége magában foglalja a 7. §-ban az eredmény-elszámolásra,
továbbá – amennyiben szükséges – a 8. §-ban a tartalék képzésére, károk alakulására és a járadékkifizetésekre
meghatározott rendelkezések teljesítését.
7. § (1) Az Alap kezelője köteles az Alap eredmény-elszámolását minden év május 31-ig e rendelet 1. számú melléklete szerint
elkészíteni, és azt a Felügyelet részére – elektronikus úton, a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Programján
(a továb biak ban: KAP) keresztül – megküldeni.
(2) Az eredmény-elszámolás elkészítése során figyelemmel kell lenni a biztosítástechnikai tartalékok tartalmáról,
képzésének és felhasználásának rendjéről szóló PM rendelet elő írásaira.
8. § (1) Az Alap kezelőjének e rendelet 2. és 3. számú melléklet szerinti, a Felügyelet részére történő adatszolgáltatási
kötelezettsége a felszámolás alatt álló biztosítóval szemben fennálló követelés Alapra történő átszállásának időpontja
által érintett évtől kezdődően az Alap helytállási kötelezettségének teljes időtartama során folyamatosan fennáll.
(2) Az Alap köteles az (1) bekezdésben meghatározott időtartam során minden naptári évet köve tően az e rendelet 2. és
3. számú mellékletét az eredmény-elszámolással együtt és azzal egyidejűleg a Felügyelet részére – elektronikus úton,
a Felügyelet KAP jelentésfogadó rendszerén keresztül – megküldeni.
Záró rendelkezés 9. § (1) E rendelet a kihirdetést követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet szerinti számviteli szabályzatot első alkalommal 2010. március 31-ig kell elkészíteni és a Felügyelet
részére megküldeni. (3) Az e rendelet szerinti eredmény-elszámolást első alkalommal 2010. évre vonatkozóan, 2011. május 31-ig kell
elkészíteni és a Felügyelet részére megküldeni.
(4) Az e rendelet 8. § szerinti táblázatokat első alkalommal a felszámolás alatt álló biztosítóval szemben fennálló követelés
Alapra történő átszállásának időpontja által érintett évet követő év május 31-ig kell kitölteni és a Felügyelet részére
megküldeni.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
129/2009. (X. 8.) FVM rendelete az iskolagyümölcs-program 2009/2010. tan végrehajtásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § Ez a rendelet a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös
piacszervezésről szóló rendelet) (a továb biak ban: tanácsi rendelet), valamint az oktatási intézményekben tanuló
gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott
zöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK
tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK
bizottsági rendelet (a továb biak ban: bizottsági rendelet) által előírt szabályok alkalmazásához szükséges, egyes
nemzeti szabályokat állapítja meg.
A támogatás célja 2. § A támogatás célja, hogy a hazai gyümölcsfogyasztási szint növekedésének elősegítése és az ifjúság táplálkozási
szokásainak pozitív irányba történő elmozdítása érdekében az általános iskolák 1–4. osztályát látogató gyermekeket
a 2010. január 1. és 2010. június 30. közötti időszakra vonatkozóan az iskolagyümölcs-program keretei között,
e rendeletben meghatározott mértékben és feltételekkel friss étkezési almával lássa el, és ennek során meg valósítsa
a tanácsi rendeletben meghatározott célkitűzéseket. A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
a) iskolagyümölcs-program: a tanácsi rendelet 103ga. cikkében meghatározott program;
b) zöldség-gyümölcs termelői csoport: a tanácsi rendelet 125e. cikkében meghatározott szervezet, figyelemmel
a 203a. cikk (4) bekezdésében foglaltakra;
c) termelői szervezet: a tanácsi rendelet 122. cikkének a) pont (iii) pontjában meghatározott, valamint a 122. cikk b) és
c) pontjában foglaltak szerint létrejött, és a tanácsi rendelet 125b. cikkében meghatározott feltételekkel elismert
szervezet;
d) termelői szervezetek társulásai: a tanácsi rendelet 125c. cikke alapján létrejött társulás;
e) almatermelő: a tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott természetes személy, illetve
gazdálkodó szervezet, aki/amely a tanácsi rendelet I. melléklete IX. részében szereplő 080810 KN-kódú alma
terméket állítja elő;
f) közoktatási intézmény: a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továb biak ban: közoktatási törvény) 3. §
(2) bekezdésében meghatározott fenntartású, a közoktatási törvény 20. § (1) bekezdés b) és f) pontjában
meghatározott intézmény.
Az iskolagyümölcs-program kedvezményezettjei és jogosultjai 4. § (1) Az iskolagyümölcs-programban kedvezményezettként a közoktatási törvény 20. § (1) bekezdés b) pontja és
(2) bekezdése szerinti általános iskola 1–4. évfolyamán tanuló gyermekek (a továb biak ban: tanulók) vehetnek részt.
(2) Az iskolagyümölcs-program keretében az e rendelet szerint nyújtott támogatás jogosultjai a közoktatási intézmények.
A támogatási összeg igénylői és az iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó elő ze tes
jóváhagyásuk
5. § A támogatási összeg igénylői azok a zöldség-gyümölcs termelői csoportok, termelői szervezetek, termelői szervezetek
társulásai, valamint almatermelők (a továb biak ban: kérelmezők) lehetnek, akik megfelelnek az e rendeletben előírt
feltételeknek.
6. § (1) Az iskolagyümölcs-programban azok a kérelmezők vehetnek részt, amelyek (akik) rendelkeznek a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó elő ze tes
jóváhagyásával (a továb biak ban: elő ze tes jóváhagyás).
(2) Az elő ze tes jóváhagyás feltétele
a) a zöldség-gyümölcs termelői csoportok, a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai esetében
a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.)
FVM rendelet alapján kiadott elismerésről szóló határozat;
b) almatermelő esetében: a 2008-ban benyújtott területalapú támogatás iránti kérelme alapján legalább tíz hektár
alma termőterületre (ULT01 hasznosítási kód) kapott támogatást, továbbá 2009-ben is legalább tíz hektár alma
termőterületre kérelmezte a területalapú támogatást.
(3) Az elő ze tes jóváhagyás iránti kérelmet a kérelmezőnek az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
nyomtatványon legkésőbb 2009. október 30-ig postai úton kell benyújtania az MVH Piaci Támogatások és
Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatóságához. Az elő ze tes jóváhagyás iránti kérelmek benyújtási határideje
jogvesztő.
(4) Az iskolagyümölcs-programban csak az jogosult elő ze tes jóváhagyás iránti kérelem elő ter jesz tésére, amely (aki)
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továb biak ban: Tv.) 9. § y) pontja szerinti pénzügyi kapcsolattal
rendelkező ügyfél, nyilvántartásba vetette magát.
(5) Ha a kérelmező nem rendelkezik regisztrációs számmal, vagy mint pénzügyi kapcsolattal nem rendelkező ügyfelet
vették nyilvántartásba, a nyilvántartásba vételt, illetve annak kiegészítését (bankszámlaszámának bejelentését)
legkésőbb az elő ze tes jóváhagyás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg kérheti az MVH-tól.
(6) Az elő ze tes jóváhagyás iránti kérelemre vonatkozó, az MVH által rendszeresített nyomtatványt az MVH a honlapján
legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő nyolc munkanapon belül teszi közzé. A nyomtatvány kötelező tartalmi
elemeit e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
7. § (1) A támogatási összeget az a kérelmező igényelheti, amely (aki) rendelkezik:
a) az MVH iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó elő ze tes jóváhagyásával, és
b) legalább egy, a közoktatási intézménnyel kötött és az MVH által jóváhagyott, 10. § szerinti megállapodással.
(2) Az elő ze tes jóváhagyás iránti kérelemmel egyidejűleg kell benyújtani a 10. § szerinti megállapodás egy eredeti
példányát és az e megállapodás MVH által történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet. A megállapodás jóváhagyása
iránti kérelmet postai úton kell benyújtani az MVH Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések
Igazgatóságához, továbbá a kérelemnek a megállapodások adatait tartalmazó betétlapját elektronikus úton is meg
kell küldeni az MVH honlapján megadott elektronikus levélcímre.
(3) A 10. § szerinti megállapodás jóváhagyása iránti kérelemre vonatkozó, MVH által rendszeresített nyomtatványt az
MVH a hivatalos honlapján legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő nyolc munkanapon belül teszi közzé.
A nyomtatvány kötelező tartalmi elemeit e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(4) Az MVH a hiányosan beküldött elő ze tes jóváhagyás iránti kérelem, illetve a megállapodás jóváhagyása iránti kérelem
tekintetében egy alkalommal tíz munkanapos határidő tűzésével hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
(5) Az MVH egyidőben dönt a kérelmező elő ze tes jóváhagyásáról és a megállapodás jóváhagyására irányuló kérelem
elfogadásáról, és döntését a kérelmezővel legkésőbb 2009. december 15-ig közli.
(6) Az elő ze tes jóváhagyásról az MVH abban az esetben is dönt, ha a kérelmezőnek a megállapodás jóváhagyása iránti
kérelmét elutasítja.
A támogatott termék 8. § (1) Az iskolagyümölcs-program keretében – az MVH által jóváhagyott mennyiség erejéig és a megállapodásban
meghatározott ütemezéssel – szállítható termék tisztított, fogyasztásra közvetlenül alkalmas, és a 9. § szerinti
minőségi és élelmiszer-biztonsági feltételeknek megfelelő, friss étkezési alma.
(2) A támogatott termék elszámolási egysége: darab. 9. § (1) Az e rendelet alapján támogatott terméknek meg kell felelnie a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK,
a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007.
december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet I. mellékletében előírt forgalmazási-minőség szabványokban
meghatározott I. osztályra vonatkozó követelményeknek.
(2) A támogatás akkor nyújtható, ha a szállítandó termék megfelel a hatályos növényvédőszer-maradék határérték
elő írásoknak.
A támogatott termék szállítására vonatkozó megállapodás 10. § (1) A kérelmező egy vagy több közoktatási intézménnyel köthet intézményenként egy megállapodást a támogatott
terméknek a 4. § (1) bekezdése szerinti tanulók számára történő kiszállítására.
(2) Egy közoktatási intézmény a 2. §-ban meghatározott időszak vonatkozásában csak egy kérelmezővel köthet
megállapodást.
(3) A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy a kérelmező és a közoktatási intézmény, mint szerződő felek
között létrejött, az (1) bekezdésben említett megállapodás legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) a kérelmező neve, székhelye, adószáma, regisztrációs száma;
b) a közoktatási intézmény neve, székhelye, adószáma, OM azonosító száma;
c) a teljesítés helyszíne vagy helyszínei;
d) a 2. §-ban meghatározott időszakon belül a termékkel való ellátás időtartama, amely legalább három hónap lehet;
e) a szállítások ütemezése, amely legalább heti gyakoriságú lehet;
f) a 4. § szerint jogosult tanulók száma;
g) a szállítandó (támogatott) termék megjelölése és a darabszámban meghatározott teljes mennyisége, amelyről
a kérelmező havonként, az átadott alma darabszámát is tartalmazó – a feleknek az erre vonatkozó, az általános
forgalmi adóról szóló törvény ben előírt elő ze tes megállapodásán alapuló – gyűjtőszámlát állít ki;
h) a tanulónként kiosztásra kerülő termék mennyisége, amely nem lehet kevesebb heti két darab almánál, de nem
haladhatja meg foglalkozási naponként az egy darab almát;
i) a termékek kiszerelési módja, illetve a kiszerelési mód szerinti egységnyi mennyiség (darabszám);
j) a termékek eredete (Magyarország, Európai Unió, egyéb);
k) a magas minőségű termékek mennyisége (pl. integrált termesztésből származó termék, ökológiai termesztésből
származó termék mennyisége);
l) a támogatott termék átvételének módja;
m) a támogatott termék kiosztásának módja és ideje;
n) az e rendelet 3. számú mellékletében meghatározott kísérő intézkedések közül legalább egy alkalmazott kísérő
intézkedés és annak tervezett költsége, földrajzi kiterjedése, valamint az intézkedéssel érintett tanulók létszáma,
 illetve annak rögzítése, hogy a közoktatási intézmény és (vagy) a kérelmező felelős-e a kísérő intézkedés
meg valósításáért;
o) a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a 4. § szerinti tanulók számáról és
a kiosztott alma mennyiségéről naprakész nyilvántartást vezet;
p) a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a támogatott terméket nem
a közétkeztetéssel egy időben osztja ki a tanulók részére;
q) a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy aláveti magát az MVH által hivatalból
indított, az e rendeletben, valamint a bizottsági rendelet 13. cikkében szabályozott ellenőrzésnek, különös
tekintettel a nyilvántartások részletes vizsgálatára és a fizikai ellenőrzésre;
r) a közoktatási intézmény nyilatkozata annak tudomásulvételéről, hogy ha nem a megállapodásban foglaltaknak
meg fele lően osztja ki a részére kiszállított támogatott terméket, akkor a ki nem osztott termék – az
iskolagyümölcs-program 2009/2010. tanévi végrehajtásáról szóló FVM rendelet alapján kiszámított – ellenértéke
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, és az MVH vele szemben alkalmazza a Tv. 69. §-ának
(5) bekezdésében meghatározott jogkövetkezményeket;
s) a kérelmező és a közoktatási intézmény képviseletére jogosult személyek aláírása;
t) az a kikötés, hogy a megállapodás az azt jóváhagyó határozat jogerőre emelkedésének napján lép hatályba, és
a megállapodás a határozatban jóváhagyott termékmennyiségre vonatkozik.
(4) A megállapodás kötelező tartalmi elemeit magában foglaló és a (3) bekezdésnek megfelelő, MVH által rendszeresített
nyomtatványt az MVH a hivatalos honlapján teszi közzé. Annak mintáját e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
(5) Amennyiben a megállapodások összesítésekor megállapítást nyer, hogy a kérelmezők által igénybe venni kívánt
támogatási összeg meghaladja az iskolagyümölcs-program támogatására a 2009. július 22-i, C(2009) 5514 számú
bizottsági határozat és a bizottsági rendelet II. melléklete által meghatározott társfinanszírozási arány alapján
rendelkezésre álló összeget, az MVH a kérelmezők között rangsort állít fel. A rangsor felállításának szempontjai az
alábbiak:
a) a rangsorban a kérelmezők az általuk megkötött megállapodások száma alapján foglalnak helyet, a rangsor
a megállapodások számának csökkenő sorrendjében áll fel,
b) amennyiben két vagy több kérelmező azonos számú megállapodást kötött, úgy közöttük a rangsort az egy
megállapodásra jutó átlagos almamennyiség határozza meg, a legkisebb mennyiségtől növekvő sorrendben
haladva,
c) a rangsorban utolsó – még jóváhagyható megállapodást benyújtó – kérelmező megállapodásait az MVH
a támogatási keret erejéig hagyja jóvá, a legkisebb mennyiségre vonatkozó szerződéstől növekvő sorrendben
haladva.
(6) A 2. §-ban meghatározott időszakban kiszállított alma mennyisége legfeljebb tíz százalékkal lehet kevesebb az MVH
által jóváhagyott megállapodásban meghatározott mennyiségnél. Ezt meghaladó eltérés esetén az MVH a 13. §-ban
meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazza.
A kifizetési kérelem 11. § (1) A támogatási összeg kifizetése iránti kérelmet (a továb biak ban: kifizetési kérelem) az MVH által rendszeresített és az
MVH honlapján közzétett nyomtatványon a 2010. január 1. és 2010. március 31. közötti időszakban (a továb biak ban:
I. időszak), illetve a 2010. április 1. és 2010. június 30. közötti időszakban (a továb biak ban: II. időszak) kiszállított almára
vonatkozóan, időszakonként egy alkalommal, az adott időszak végét követő harmadik hónap utolsó napjáig az
MVH-hoz kell benyújtani. A nyomtatvány kötelező tartalmi elemeit e rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
(2) A kifizetési kérelemhez csatolni kell az egy időszakban kiszállított összes támogatott termékről kiállított havi
gyűjtőszámlákat, amelyeken a kiszállított mennyiség darabszámban van feltüntetve, a gyűjtőszámlák összesítőjét,
továbbá a közoktatási intézmény által kiállított, a gyűjtőszámlához csatolt havi igazolást, amely szerint a közoktatási
intézmény a megkötött megállapodásban foglaltaknak meg fele lően a terméket átvette.
(3) A kifizetési kérelem (1) bekezdésben meghatározott határidőn túli benyújtása esetén a bizottsági rendelet
11. cikkének (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények kerülnek alkalmazásra.
(4) Az MVH a hiányosan benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében nyolc munkanapos határidő tűzésével, egy
alkalommal hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
(5) Az MVH a támogatás kifizetéséről a kifizetési kérelem hiánytalan beérkezésének napját követő három hónapon belül
gondoskodik.
Az igényelhető támogatás mértéke 12. § (1) A támogatás mértéke a megállapodásnak meg fele lően leszállított és kiosztott, a 8–9. §-ban előírtaknak megfelelő
alma darabjaként legfeljebb bruttó negyven forint, amely tartalmazza a tanácsi rendelet 103ga. cikk (1) bekezdésének
a)–b) pontjában foglalt költségeket, és amelynek összegére a kérelmező a számlát kiállította.
(2) A 4. § szerinti tanulóknak iskolagyümölcs-program keretei közötti friss gyümölccsel történő ellátása a bizottsági
rendelet II. melléklete szerinti támogatás összegéig az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, illetve ehhez
kapcsolódóan a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetésében meghatározott forrásból kerül finanszírozásra.
Ellenőrzés, jogkövetkezmények 13. § (1) A bizottsági rendelet 13. cikkében foglalt szabályoknak meg fele lően a kérelmező és a közoktatási intézmény által
kötött, a 10. § szerinti megállapodás meg valósulásának adminisztratív és helyszíni ellenőrzését az MVH végzi. Az MVH
a helyszíni ellenőrzés során a támogatási kérelemhez mellékelt gyűjtőszámlák tőpéldányai mellett az átvételi jegyeket,
szállítójegyeket, fuvarleveleket és nyilvántartásokat is ellenőrzi.
(2) Ha az MVH az ellenőrzése során azt állapítja meg, hogy a kérelmező a jogszabályokban, illetve a megállapodásban
előírt bármely feltételt nem teljesítette, akkor a támogatási összeg kifizetése iránti kérelmet elutasítja.
(3) Amennyiben a kérelmező által a 2. §-ban meghatározott időszakban kiszállított alma mennyisége az MVH által
jóváhagyott megállapodásban meghatározott mennyiségnek kevesebb, mint 90%-a, úgy a leszállított mennyiségre
eső támogatási összeget az MVH a le nem szállított mennyiségre eső támogatás mértékével csökkenti.
(4) Ha az MVH a hivatalból indított ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget
a jogszabályokban, illetve a megállapodásban előírt kötelezettségeinek, akkor a közoktatási intézmény által ki nem
osztott támogatott termék e rendelet alapján kiszámított ellenértéke a közoktatási intézménynél jogosulatlanul
igénybe vett támogatásnak minősül.
Az európai iskolagyümölcs-programot népszerűsítő plakát 14. § Az európai iskolagyümölcs-programban résztvevő közoktatási intézmény a program teljes időtartama alatt köteles
egy, a bizottsági rendelet 14. cikkében foglalt elő írásoknak és a bizottsági rendelet III. mellékletében meghatározott
minimumfeltételeknek megfelelő plakátot a közoktatási intézmény főbejáratánál elhelyezni.
Záró rendelkezés 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 16. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes
közös piacszervezésről szóló rendelet”),
b) a Bizottság 288/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az
iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott zöldség-,
valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi
rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1471/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a kulturális örökségvédelmi szervezetrendszer átalakításához kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
– a  kulturális örökségvédelemmel összefüggő egyes közfeladatok ellátásában 2013. július 1-jével bekövetkezett
szervezeti változásra figyelemmel – a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi,
megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 17. Örökségvédelmi feladatok alcím javára 103 575 ezer forint tartós
jellegű átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2010. (III. 9.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter
előterjesztésére Sevcsik László rendőr ezredest 2010. március 1-jei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. február 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
71/2016. (VII. 1.) ME határozata a Norvég Királyság és Magyarország között a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2014–2021-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Nagyhercegség, a Norvég Királyság, másrészről Magyarország között az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2014–2021-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Norvég Királyság és Magyarország között a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2014–2021-es
időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről az  Izlandi Köztársaság,
a  Liechtensteini Nagyhercegség, a  Norvég Királyság, másrészről Magyarország között az  EGT Finanszírozási
Mechanizmus 2014–2021-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
együttműködési megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  Miniszterelnökséget vezető minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  együttműködési megállapodások létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  együttműködési megállapodások létrehozását követően az  együttműködési megállapodások
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2019. (II. 25.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 32.  § (1)  bekezdése és 80.  § (1)  bekezdés
b)  pontja alapján – a  belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Bezsenyi Mihály rendőr dandártábornok
hivatásos szolgálati viszonya 2019. január 25-ei hatállyal megszűnt.
Budapest, 2019. február 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2113/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Szent István Egyetemmel és a GAK Oktató, Kutató és Innovációs Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társasággal összefüggésben a VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú („Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul
 1. – a Szent István Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
a) az „Élelmiszertermékek környezeti terhelésének csökkentése” című,
b) az „Eredetvédett, származásbiztos különleges minőségű marhahús és erre alapozott termék előállítása” című,
c) az „Új, innovatív legeltetési rendszer kidolgozása védett gyepterületek legeltetéses húsmarhatartására” című,
valamint
 2. – a  GAK Oktató, Kutató és Innovációs Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság konzorciumi tagsága
mellett előterjeszteni tervezett – az „Az alternatív növényként termesztett kínai nád – Miscanthus Gigantheus –
talaj és környezetvédelmi funkcióinak, valamint komplex cellulóz alapú felhasználásának, termékfejlesztési
lehetőségeinek vizsgálata” című
támogatási kérelemnek a  VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú,
„Innovációs operatív csoportok létrehozása és az  innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás
támogatása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Négyesi Józsefet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország szarajevói
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
266/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kiszella Andreát
2017. július 15. napjától 2020. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
142/2015. (VI. 12.) Korm. rendelete az állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló 2013. CCXX. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló 2013. évi CCXX. törvény
16.  § (1)  bekezdés 1–7.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A nyilvántartások felügyeletéért felelős szerv 1. § A Kormány a  nyilvántartások felügyeletéért felelős szervként (a  továbbiakban: Felügyelet) az  e-közigazgatásért
felelős minisztert jelöli ki.
2. A nyilvántartások regisztere 2. § (1) A nyilvántartások regisztere (a továbbiakban: Regiszter) tartalmazza:
a) a  nyilvántartás és a  nyilvántartó megnevezését, a  nyilvántartás vezetéséről és adattartamáról rendelkező
jogszabályra hivatkozást,
b) annak tényét, hogy a  nyilvántartó a  nyilvántartásban rögzített adatok tekintetében nyújt-e adatkapcsolat
szolgáltatást, amennyiben igen, milyen módon (egyszerű vagy automatikus adatátvétel útján), és mely
nyilvántartók részére,
c) a  nyilvántartó adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzatait és a  nyilvántartásban található adatok átvételére
vonatkozó adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodásokat,
d) a nyilvántartott adatok megnevezését.
 (2) A Regiszterben rögzített adatok megváltozása esetén gondoskodni kell a korábbi állapot archiválásáról.
 (3) A Regisztert a Felügyelet honlapján elektronikusan közzéteszi az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodások kivételével.
 (4) A  Regiszterben tárolt adatokról és azok változásáról a  nyilvántartó a  Felügyelet által rendszeresített, a  Felügyelet
által a honlapján közzétett elektronikus űrlapon tájékoztatja a Felügyeletet.
3. Az adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzat tartalma és bejelentése 3. § Az adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzat (a továbbiakban: szabályzat) tartalmazza:
a) az adatkapcsolat-szolgáltatás leírását, módját (egyszerű vagy automatikus adatátvétel) és igénybevételének
részletes feltételeit,
b) az  adatkapcsolat-szolgáltatás keretében átvehető adatok hitelességét biztosító ügyviteli, ellenőrzési és
adattisztítási megoldások összefoglaló leírását,
c) az  adatkapcsolat-szolgáltatás keretében átvehető adatok adatmegnevezések jegyzéke szerinti
megnevezését,
d) ha a  szabályzat egyes részeinek nyilvános közzététele veszélyeztetné a  nyilvántartással kapcsolatos
információbiztonságot, e részek indokolással ellátott megjelölését,
e) a  szabályzat módosítása esetén követendő eljárást, ideértve az  adatkapcsolat-szolgáltatás igénybevevői
tájékoztatásának rendjét, valamint
f ) az adatkapcsolat-szolgáltatás megszüntetésének rendjét.
4. § (1) A  szabályzat és annak változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege minősített adatnak nem minősülő és
a  nyilvánosságra kerülés esetén a  nyilvántartással kapcsolatos információbiztonságot nem veszélyeztető részeit
a  nyilvántartó legkésőbb a  szabályzat vagy a  változás tervezett hatálybalépését megelőző napon elektronikusan
közzéteszi.
(2) A szabályzattal vagy annak módosításával kapcsolatban kifogással élhet
a) a  Felügyelet az  állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló
2013. évi CCXX. törvény (a  továbbiakban: Iop tv.) 8.  § (2)  bekezdés a)  pontjában foglaltak érvényesülése
érdekében,
b) az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóság
az információbiztonságot érintő rendelkezések tekintetében,
amely kifogást a nyilvántartó köteles figyelembe venni és a szabályzatot 30 napon belül a kifogásnak megfelelően
módosítani.
(3) E § rendelkezéseit az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodások bejelentése során megfelelően alkalmazni kell.
4. Az adatmegnevezések jegyzéke 5. § (1) Bármely nyilvántartó indokolt javaslatot tehet a  Felügyeletnek valamely adatnak vagy adattípusnak
az adatmegnevezések jegyzékébe való bejegyzésére vagy a jegyzékből történő törlésére.
(2) A  Felügyelet a  bejegyzés vagy törlés kezdeményezését követő 30 napon belül köteles kikérni a  nyilvántartót
irányító vagy feladatkörükben egyébként érintett minisztereknek, továbbá a Központi Statisztikai Hivatal elnökének
véleményét és döntését ezek figyelembevételével meghozni. Véleményeltérés esetén a  Felügyelet egyeztetést
követően hozza meg döntését.
(3) Az adatmegnevezések jegyzékét a Felügyelet a honlapján elektronikusan, rendszeresen frissítve közzéteszi.
 (4) A  nyilvántartók folyamatosan kötelesek gondoskodni nyilvántartásaik, szabályzataik, adatkapcsolat-szolgáltatási
megállapodásaik az adatmegnevezések jegyzékében foglaltakkal történő összehangolásáról. 5. A felügyeleti vizsgálat és a felügyeleti jelentés
6. § (1) A Felügyelethez bejelentéssel fordulhat az a személy, akit a nyilvántartó az Iop tv. 5. § (2) és (3) bekezdésében foglalt
rendelkezéssel ellentétesen az adat bejelentésére vagy igazolására kötelezett.
(2) A Felügyelet a bejelentés alapján felügyeleti vizsgálatot indít, melynek eredményéről tájékoztatja a bejelentőt.
7. § (1) A felügyeleti vizsgálat hivatalból is megindítható.
 (2) A  felügyeleti vizsgálat alapján a  Felügyelet a  nyilvántartások együttműködésével kapcsolatban intézkedési
javaslatot fogalmazhat meg a  vizsgálattal érintett nyilvántartások vonatkozásában a  nyilvántartó felé, melyet
megküld
a) a feladatkörében érintett miniszternek, valamint
b) az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóságnak, ha az  Iop tv. 13.  §
(6) bekezdése alapján értesítésére sor került.
 (3) A  nyilvántartó a  Felügyelet intézkedési javaslatával kapcsolatban 60 napon belül tájékoztatja a  felügyeletet
az intézkedési javaslatban foglaltakkal való
a) egyetértése esetén az arra tekintettel megtett vagy tervezett intézkedéseiről, valamint azok bevezetésének
határidejéről, vagy
b) egyet nem értése esetén részletesen indokolt álláspontjáról.
(4) A  Felügyelet a  (3)  bekezdés b)  pontja esetén kötelezheti a  nyilvántartót intézkedési terv elkészítésére, amelyet
a kötelezés közlésétől számított 60 napon belül be kell nyújtani a Felügyeletnek.
(5) Ha a  Felügyelet álláspontja szerint az  intézkedési terv alkalmas az  Iop tv. szerinti állapot létrehozására, akkor
az  intézkedési tervet jóváhagyja, ellenkező esetben a  nyilvántartót kötelezi a  jogszerű állapot megteremtésére.
A Felügyelet ügyintézési határideje 60 nap.
6. Mentességi eljárás 8. § (1) A  nyilvántartó a  Felügyeletnél az  Iop tv. 8.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti egyedi mentességet 2015. december
31-ig kezdeményezheti. A  Felügyelet döntésének meghozataláig a  nyilvántartó nem köteles eleget tenni annak
az Iop tv. szerinti kötelezettségének, amelynek teljesítése alól mentesítését kezdeményezte. A kérelmet a Felügyelet
által rendszeresített elektronikus űrlapon kell benyújtani.
(2) Az igényelt mentesség tárgyában, annak időtartamára vonatkozó részletes ütemtervet kell bemutatni a nyilvántartó
által a mentességi idő alatt megvalósítandó intézkedésekről, amelyek biztosítják, hogy a mentességi idő leteltével
a nyilvántartó képes lesz a kötelezettség teljesítésére.
(3) A  Felügyelet az  információbiztonságot érintő kérdések tekintetében – a  mentesség kezdeményezését követően –
megkeresi az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóságot. A  Felügyelet
a döntéshozatal során figyelembe veszi az elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős
hatóság állásfoglalását, döntése nem lehet azzal ellentétes.
(4) A  Felügyelet határozott időtartamú, legfeljebb 5 éves mentességet engedélyezhet. A  mentesség időtartama
tekintetében a Felügyeletet a kérelem nem köti.
7. Automatikus adatelérési felület 9. § (1) Ezen alcím rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a nyilvántartó az adatkapcsolat-szolgáltatást automatikus adatelérési
felületen keresztül is biztosítja vagy köteles biztosítani.
(2) A  nyilvántartó az  automatikus adatelérési felületet úgy alakítja ki, hogy az  ahhoz való hozzáféréshez ne legyen
szükség további kiegészítő szolgáltatások igénybevételére, és a hozzáférés ne járjon aránytalan költséggel valamely
meghatározott műszaki megvalósítás alkalmazása miatt. Ez  a  korlátozás nem vonatkozik a  kormányzati célú
hálózatokról szóló kormányrendeletben meghatározott kormányzati célú hírközlési szolgáltatás és a Kormány által
kötelezően biztosított szolgáltatások igénybevételére.
(3) A  nyilvántartó naplózza a  hozzáférési kéréseket és azok teljesítését, továbbá nyilvántartást vezet a  hozzáférési
jogosultságokról.
(4) Az  automatikus adatelérési felületre egyebekben az  elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012.
(IV. 21.) Korm. rendelet 12–13. §-ának, valamint a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az állam
által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 26. alcímének rendelkezései
irányadók azzal, hogy az  Iop tv. és e rendelet alkalmazásában használt automatikus adatelérési felületen keresztül
történő adatkapcsolat-szolgáltatás nem minősül szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásnak, hatóság
helyett pedig az Iop tv. hatálya alá tartozó nyilvántartót kell érteni.
(5) Automatikus adatelérési felület létrehozására kötelesek az 1. melléklet szerinti nyilvántartások.
8. Az elsődleges adatokkal kapcsolatos rendelkezések 10. § Az elsődleges adatnak minősülő adatok körét és az  azokat elsődleges adatként tartalmazó etalon és
alapnyilvántartásokat e rendelet 1. melléklete határozza meg.
9. Egyes törvényi kötelezettségek teljesítésére nem köteles nyilvántartások
11. § (1) A  2000 főnél kisebb lakosságszámú települések önkormányzatai által vezetett nyilvántartások nem kötelesek
a  nyilvántartások regiszterébe történő bejelentés megtételére és adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzat
elkészítésére.
(2) A  2000 főnél kisebb lakosságszámú települések önkormányzatai által vezetett nyilvántartások nem kötelesek
az Iop tv. 6. § (1) bekezdése szerinti adategyezőség-ellenőrzésre, valamint az Iop tv. 3. és 4. §-ában meghatározott
kötelezettségek teljesítésére.
10. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
13. § Az Iop tv. 4–6.  §-ában meghatározott, elsődleges adattal járó kötelezettségeket az  1.  mellékletben szereplő
nyilvántartásoknak legkésőbb 2018. március 1. napjától kell teljesíteniük.
14. § Hatályát veszti a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó
szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 84. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1058/2016. (II. 25.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2016. programstratégiájának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 12.  § (2)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva megtárgyalta és jóváhagyja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
2016. évi programstratégiáját az 1. melléklet szerint;
2. felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban
meghatározott programstratégia végrehajtásáról.
Felelős: a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2015. (XI. 11.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Dömötör Csabának, a  Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 221.  § (1)  bekezdésének d)  pontja alapján, politikai vezetővé történt kinevezésére
tekintettel
– 2015. október 20-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2018. (XI. 28.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 2018. LXII. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. október 11-i 157. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba)
települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján
aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés (a továbbiakban: Kiegészítés) 2. cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Jelen Kiegészítés a Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A Kiegészítést a Szerződő Feleknek a belső
jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A Kiegészítés hatálybalépéséhez szükséges későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2018. október 29.
A Kiegészítés hatálybalépésének napja: 2018. november 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi LXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba
(Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló, 2012. február 27.
napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 2018. évi LXII. törvény 2. és 3. §-a
2018. november 28-án, azaz kettőezertizennyolc november huszonnyolcadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
134/2011. (VII. 19.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szeged–Makó–Csanádpalota (H) és Nãdlac–Arad (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között
a Szeged–Makó–Csanádpalota (H) és Nãdlac–Arad (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között
a Szeged–Makó–Csanádpalota (H) és Nãdlac–Arad (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről
A Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban: a Szerződő Felek)
– törekedve a jószomszédi és baráti kapcsolatok további fejlesztésére és erősítésére, valamint az együttműködés
szélesítésére a kétoldalú üzleti kapcsolatok, a nemzetközi kereskedelem, a turizmus és a közlekedés területén,
– különös tekintettel azon szándékukra, hogy megteremtsék a zavartalan nemzetközi és kétoldalú közúti
közlekedés feltételeit a közös államhatár körzetében,
– figyelembe véve a közúti infrastruktúra fejlesztése során az Európai Unió jogszabályait, illetve a fenntartható
fejlődés feltételeit a környezetre gyakorolt káros hatások csökkentése, valamint a közúti forgalom
folyamatosságának és biztonságának fokozása céljából,
– figyelemmel a Trans-European Network-Transport (TEN-T) hálózat fejlesztésére vonatkozó irányelvekre, és
különösen az Igoumenitsa/Patra–Athén–Szófia–Budapest 7. sz. Prioritás Tengely kiemelt projektjeire,
– tekintettel a két állam közötti nemzetközi szerződésekre és megállapodásokra,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
(1) Szerződő Felek közvetlen kapcsolatot létesítenek a két ország között az alábbi autópályák összekötésével:
– magyar részről: Szeged–Makó–Csanádpalota–országhatár,
– román részről: Arad–Nãdlac–országhatár.
(2) A két autópálya a B33 és B34 határjelek között metszi a közös államhatárt, és a Szerződő Felek illetékes szervei, illetve
hatóságai, valamint szakértői által a közbiztonság és a közlekedésbiztonság szem előtt tartásával meghatározott
jellemzőkkel kapcsolódik egymáshoz.
2. Cikk
A jelen Megállapodás 1. Cikk (1) bekezdésében meghatározott autópálya-kapcsolat azzal a céllal jön létre, hogy
biztosítsa a szükséges feltételeket az akadálymentes nemzetközi közúti forgalom számára.
3. Cikk
(1) A Szerződő Felek a saját államuk területére eső kétszer két (2x2) sávos autópályát és annak minden tartozékát az uniós
jogi aktusokkal harmonizált saját jogszabályaik szerint építik meg, amelyhez az egyes Szerződő Felek a szükséges
finanszírozást a számukra elérhető forrásokból biztosítják.
(2) A Szerződő Felek elvégzik a csatlakozó autópálya-szakaszok határon túlnyúló környezeti hatásvizsgálatát az
országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, Espoo-ban, 1991. február 26-án aláírt egyezmény
alapján.
4. Cikk
(1) Jelen Megállapodás végrehajtásában – magyar részről illetékes szerv a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium,
– román részről illetékes hatóság a Közlekedési és Infrastruktúra Minisztérium
(a továbbiakban: a Minisztériumok).
(2) A jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a Minisztériumok által létrehozott kétoldalú szakértői
munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) koordinálja.
(3) A Munkacsoport tevékenységének irányítására a Minisztériumok mindegyike egy-egy vezetőt és tagokat delegál,
akiknek személyéről írásban értesítik egymást.
(4) A Munkacsoport ügyrendjét maga határozza meg, és tevékenységébe szükség szerint további szakértőket is
bevonhat.
(5) A Munkacsoport az üléseit a Szerződő Felek államának területén felváltva tartja meg.
5. Cikk
Az ezen Megállapodás 1. Cikk (1) bekezdésében meghatározott autópálya-kapcsolat megépítésének feltételeit,
működése megkezdésének időpontját, valamint az üzemeltetés módját a Szerződő Felek a Munkacsoport javaslata
alapján határozzák meg.
6. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges vitákat a Szerződő Feleknek kell
rendezniük a Munkacsoport keretén belül. A Szerződő Felek a vitás kérdéseket megegyezés hiányában diplomáciai
úton rendezik.
7. Cikk
(1) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időtartamra kötik.
(2) A Szerződő Feleknek a jelen Megállapodást belső jogszabályaiknak megfelelően jóvá kell hagyniuk.
(3) A Megállapodás annak a későbbi, diplomáciai úton kapott értesítésnek a kézhezvételétől számított harmincadik (30.)
napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a belső jogszabályaik által
a Megállapodás hatálybalépéséhez meghatározott eljárás befejeződött.
(4) Jelen Megállapodás a Szerződő Felek megegyezése alapján, írásban bármikor módosítható. A módosítások
a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások szerint lépnek hatályba.
(5) Jelen Megállapodást a másik félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel bármelyik Szerződő Fél felmondhatja.
Ebben az esetben a Megállapodás a felmondásról szóló diplomáciai értesítés kézhezvételének napjától számított
hat (6) hónap elteltével hatályát veszti.
ENNEK HITELÉÜL alulírottak, akiket erre Kormányuk megfelelően felhatalmazott, a jelen Megállapodást aláírják.
Készült Budapesten, 2011. július hó 5. napján, két (2) eredeti példányban, magyar, román és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az
irányadó.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ROMÁNIA KORMÁNYA
NEVÉBEN NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 7. Cikk (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2010. (III. 4.) FVM rendelete a tejtermelők által igénybe vehető átmeneti állami támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. tejtermelő: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerint regisztrált természetes
személy, jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akinek, vagy amelynek van
a Magyar Köztársaság területén található olyan termelőegysége, amelyben az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszerben szereplő állatállománnyal tejet termel és azt, vagy az abból előállított más tejterméket értékesít;
2. hitel: a termelés anyag- és eszközszükségletének fedezetére és egyéb kötelezettségeinek megfizetésére használható
éven túli lejáratú forgóeszköz hitel, amely e rendelet hatálybalépését követően kerül felvételre;
3. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
8. számú melléklete szerinti vállalkozás. 2. A támogatás célja, jellege és mértéke
2. § (1) E rendelet alapján a tejtermelő az 1. § 2. pontja szerinti hitelhez kapcsolódóan támogatást vehet igénybe.
(2) Az e rendelet alapján nyújtott támogatás az R. 1. § 4. pontja szerinti átmeneti állami támogatásnak minősül.
(3) A támogatás mértéke az 1. § 2. pontja szerinti hitelre vonatkozó szerződésben rögzített hitelösszeg legfeljebb 10%-a,
amely a pénzügyi- és gazdasági válság kapcsán mezőgazdasági termelő vállalkozások részére a központi
költségvetésből nyújtandó átmeneti állami támogatás igénybevételének eljárási szabályairól szóló 2/2010. (I. 14.) FVM
rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel nem haladhatja meg a 15 000 eurónak
megfelelő forintösszegnek a 2008. január 1-je és e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtása közötti időszakban
igényelt, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: mezőgazdasági célú „de minimis” rendelet) alapján nyújtott támogatások összegével csökkentett
összegét. (4) Az átmeneti állami támogatás nyújtása során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) az R.
4. § (2)–(4) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
3. A támogatás igénylésének feltételei 3. § A 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelmet az a tejtermelő nyújthatja be, aki:
a) nyilatkozik a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtását megelőzően igényelt, az R. hatálya alá
tartozó átmeneti állami támogatások összegéről, b) nyilatkozik a 2008. január 1-je és a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtása közötti időszakban
igényelt valamennyi, a mezőgazdasági célú „de minimis” rendelet hatálya alá tartozó támogatások összegéről,
c) nyilatkozik arról, hogy: ca) a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtásának időpontjában nem áll csőd-, felszámolási,
végelszámolási vagy végrehajtási eljárás alatt, vagy vele szemben gazdasági tevékenységből eredő tartozás
megfizetése vagy gazdasági tevékenységével összefüggő kötelezettség kikényszerítése miatt végrehajtási
eljárás nincs folyamatban, vagy a korábban ellene vezetett végrehajtás eredményes volt,
cb) a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtásának időpontjában az adózás rendjéről szóló
törvény szerinti köztartozása nem áll fenn, kivéve azokat, amelyek tekintetében az adóhatóság fizetési
halasztást vagy részletfizetést engedélyezett, cc) 2008. július 1-jén nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
4. Támogatási kérelem 4. § (1) A tejtermelő az e rendelet szerinti támogatásra vonatkozó kérelmét 2010. szeptember 1. és szeptember 20. között
nyújthatja be az MVH-hoz az 1. melléklet szerinti adattartalmú, az MVH központi szerve által rendszeresített, és az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon. A támogatási kérelemhez csatolni kell az 1. § 2. pontja szerinti hitelre
vonatkozó szerződés egy másolati példányát. (2) Az MVH a támogatási jogosultságot, valamint a támogatás összegét a 2. § (3) bekezdése és a 3. §-ban meghatározott
feltételek figyelembevételével állapítja meg. 5. Kifizetési kérelem 5. § (1) A tejtermelő a kifizetési kérelmét 2010, 2011. és 2012. évben, évenként egy alkalommal november 1. és november 20.
között nyújthatja be az MVH-hoz. Alkalmanként legfeljebb az 4. § (2) bekezdése szerinti támogatási határozatban
szereplő összeg egyharmada igényelhető. (2) A kifizetési kérelmet a 2. melléklet szerinti adattartalmú, az MVH központi szerve által rendszeresített, és az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani az MVH-hoz. A támogatás kifizetésének feltétele a kifizetési
kérelem benyújtásáig esedékes kamatok folyamatos megfizetése, amelynek igazolására a kifizetési kérelemhez
csatolni kell a finanszírozó pénzügyi intézmény által kiállított, az adott évben esedékes kamatok megfizetéséről szóló
igazolások eredeti példányát. (3) Amennyiben a kifizetési kérelemben igényelt támogatás összegével az igénylő túllépné a 2. § (3) bekezdésben
meghatározott maximális mértéket, úgy a kifizetési kérelemben feltüntetett igénynek a támogatási keretet
meghaladó részét az MVH elutasítja. (4) Az MVH a forrás rendelkezésre állását követően intézkedik a támogatási összeg kifizetéséről.
6. § A támogatási összeg – az MVH az R. 4. § (6) bekezdésében meghatározott nyilvántartásához – euróra történő
átszámításakor a támogatási kérelem benyújtási hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által
közzétett euró átváltási árfolyamot kell alkalmazni. 6. Záró rendelkezés
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, és 2013. március 31-én hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
84/2010. (IX. 15.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Veszprémi Városi Bíróság
11. B. 245/2010/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke