text:
8/2019. (I. 24.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
Eritrea Állam Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről
szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1928/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság 2,5 milliárd forint összegű tőkeemeléséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság tőkéjének 2500,0 millió forint
összegű megemelése érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva 2500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
1.  Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 1. A  Nemzeti
Eszközkezelő Zrt. által végrehajtott ingatlanvásárlások és ingatlan beruházások jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások
jogcímcsoport, 2. Az  MFB Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az  1.  melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2010. (I. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 71/2009. (II. 27.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 71/2009. (II. 27.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
Az OVBh.-val az OVB hitelesítette azon aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amelyen az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az eddig a Kormány hatáskörébe tartozó, rendeleti szinten szabályozott, a felsőoktatásban
hallgatók által igénybe vehető tanulmányi ösztöndíjakkal kapcsolatos feltételeket az Országgyűlés törvényi szinten
szabályozza?” Az OVBh. indokolása szerint az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
2. A kifogástevő álláspontja szerint az OVBh. indoklása nem helytálló.
Egyrészt azért, mert értelmezése szerint „ez a kérdés azért nem lehet országos népszavazás tárgya, mert nem tartozik
az Országgyűlés hatáskörébe”, mivel a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (a továb biak ban: Fot.) 51. §
(3) bekezdése a kormány számára ad felhatalmazását a kérdésben szereplő ösztöndíjak szabályozására. (Megjegyzi
az Alkotmánybíróság, hogy a Fot. hivatkozott rendelkezése alapján valójában a Fot. 153. § (1) bekezdésének 12. pontja
értelmében kapja a kormány a felhatalmazást a kérdéses rendelet-szintű szabályozásra.) A kormány a felsőoktatásban
részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) Korm. rendelettel
(a továb biak ban: Kr.) eleget is tett jogalkotási kötelezettségének.
Másrészt azért, mert szerinte a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi
követelménynek. Az egyértelműség hiányát a kifogástevő abban látja, hogy nem világos, hogy a kezdeményezés mely
ösztöndíjakra vonatkozik, hiszen a kérdés megfogalmazása szó szerint a Kr.-nek a tanulmányi és a doktorandusz
ösztöndíjat szabályozó 13–14. §-ait megelőző alcímre utal, ugyanakkor a Kr. rendelkezik a teljesítmény alapú,
a szociális alapú, továbbá a felsőoktatási intézmény térítési és juttatási szabályzatában meghatározott ösztöndíjak
feltételeinek a szabályozásáról, ami mind a választópolgárokat (a kérdés megválaszolásában), mind a címzett
jogalkotót (eredményes népszavazás esetén) zavarhatja meg. A kifogástevő szerint bizonytalanságot okoz az is, hogy
a kérdés nem ad iránymutatást az Országgyűlés számára abban sem, hogy eredményes népszavazás esetén
„a feltételeket pontosan milyen tartalommal szabályozza”, vagy elegendő lesz a kormányrendeleti szabályozás szó
szerinti törvényi szintre emelése.
Mindennek alapján a kifogástevő kérte, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve
– az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. […]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfelel a törvény ben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi – így az egyértelműségi –
követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva – jogorvoslati fórumként – az OVB
kifogással támadott határozatát vizsgálja felül. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 71/2009. (II. 27.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. január 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2/2010. (II. 16.) SZMM rendelete a felnőttképzési tevékenység megkezdésének és folytatásának részletes szabályairól.
A felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 4. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a szociális és munkaügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a 6–7. § tekintetében a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed: a) a felnőttképzésről szóló törvény szerinti felnőttképzési tevékenységet folytató jogi személyekre, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaságokra, egyéni vállalkozókra és egyéb jogalanyokra (a továbbiakban együtt:
felnőttképzési intézmény), b) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
c) az 1. mellékletben meghatározott regionális munkaügyi központokra,
d) a felnőttképzésről szóló törvény szerinti belső képzést folytató intézményre.
2. § A felnőttképzési intézmény a felnőttképzési tevékenység megkezdésére és folytatására akkor jogosult, ha
a) a cég- vagy egyéb közhitelű nyilvántartásba bejegyezték,
b) rendelkezik a felnőttképzésről szóló törvény szerinti képzési programmal, és
c) képzési programja az Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítés megszerzésére irányuló képzés
szervezése esetén megfelel a külön jogszabályban előírt követelményeknek.
3. § (1) A felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló szándékot annál a regionális munkaügyi központnál kell
bejelenteni, amelynek illetékességi területén a) a bejelentést tevő székhelye van, ennek hiányában
b) a bejelentést tevő, szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező felnőttképzési szolgáltató a felnőttképzési
tevékenységet gyakorolni kívánja. (2) Ha a bejelentést tevő, szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező felnőttképzési szolgáltató felnőttképzési
tevékenysége több regionális munkaügyi központ illetékességi területére is kiterjed, a bejelentést a felnőttképzési
tevékenység folytatásával érintett bármelyik regionális munkaügyi központnál meg lehet tenni. A bejelentést fogadó
regionális munkaügyi központ értesíti a bejelentéssel érintett valamennyi regionális munkaügyi központot
az illetékességi területükön folytatott felnőttképzési tevékenységről. (3) Ha a felnőttképzési tevékenység keretében végzett képzés jellege miatt nem állapítható meg egyértelműen, hogy
melyik regionális munkaügyi központ jogosult a bejelentés fogadására, a bejelentést a Közép-magyarországi
Regionális Munkaügyi Központnál kell megtenni. 4. § A felnőttképzési tevékenység folytatására irányuló szándék bejelentését, a bejelentésben foglalt adatok változását,
az új képzés megkezdésére irányuló szándékot, a már folytatott képzés megszüntetését a 2. melléklet szerinti
formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon (a továbbiakban együtt: formanyomtatvány) kell előterjeszteni.
5. § A felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartása – a felnőttképzésről szóló törvényben, valamint a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben foglaltak mellett – tartalmazza
a) a felnőttképzési intézmény cégjegyzékét vagy nyilvántartását vezető bíróság, hatóság vagy szerv megnevezését,
és cégjegyzékszámát vagy nyilvántartásba vétele számát, b) egyéni vállalkozó esetén a vállalkozó nyilvántartását vezető hatóság megnevezését és a nyilvántartásba vétel
számát, c) a felnőttképzési intézmény adószámát, d) a bejelentésben megjelölt adatokban bekövetkezett változást, a változás időpontjával,
e) új képzés megkezdése esetén a képzés megnevezését, a bejelentés időpontjával,
f) képzés megszüntetése esetén a megszűnő képzés megnevezését, a megszüntetés bejelentésének időpontjával,
g) belső képzésként végzett felnőttképzési tevékenység esetén ennek megjelölését.
6. § (1) A felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásába való bejegyzésért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
mértéke kilencezerhatszáztíz forint. (2) A tevékenységfolytatási tilalmat kimondó határozat jogorvoslati díjának mértéke tizenötezerhétszáznegyven forint,
amelyet a jogorvoslati eljárást kezdeményező az eljárás megindításakor köteles megfizetni.
7. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjat a regionális munkaügyi központ által megadott számlaszámra, a jogorvoslati díjat
a Hivatal 10032000-01732630-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell postai
készpénz-átutalási megbízással vagy banki átutalással megfizetni. (2) A regionális munkaügyi központ köteles a tevékenységfolytatási tilalmat kimondó határozat elleni jogorvoslat díját
a jogorvoslati eljárást kezdeményezőnek visszatéríteni, amennyiben a jogorvoslat alaposnak bizonyul.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díj a regionális munkaügyi központ bevétele. A regionális munkaügyi központ az igazgatási
szolgáltatási díjat egyéb bevételeitől nyilvántartásában elkülönítetten kezeli. 8. § A regionális munkaügyi központ a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásának adatait havonta továbbítja
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásába történő felvétel,
a nyilvántartásba való bejegyzés érvényességének meghosszabbítása, illetve az ismételt nyilvántartásba vétel iránt
benyújtott és el nem bírált kérelmek az e rendelet szerinti bejelentésnek minősülnek. Ez a bekezdés az e rendelet
hatálybalépését követő negyedik hónap első napján hatályát veszti.
(3) Hatályát veszti a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének részletes szabályairól szóló 48/2001.
(XII. 29.) OM rendelet. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
10. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. és 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1048/2012. (II. 29.) Korm. határozata a Nemzetközi Kibertér Konferencia (Budapest, 2012) megszervezésével és lebonyolításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány egyetért a Nemzetközi Kibertér Konferencia (a továbbiakban: Konferencia) és kapcsolódó rendezvényei
megrendezésével, támogatja a Konferencia 2012 októberében, budapesti helyszínnel történő megszervezését és annak
végrehajtása érdekében a következőket rendeli el: 1. A Kormány egyetért azzal, hogy a külügyminiszter a Konferencia és kapcsolódó rendezvényei előkészítéséért és
lebonyolításáért miniszteri biztost nevezzen ki és a munkáját segítő Konferencia Titkárságot hozzon létre.
2. A Kormány a Konferencia és kapcsolódó rendezvényeinek előkészítésére és lebonyolítására, a kormányzati érdekek,
valamint az előkészítéssel kapcsolatos feladatok összehangolása céljából, a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése, valamint
a jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel létrehozott testületek felülvizsgálatáról szóló 1158/2011.
(V. 23.) Korm. határozat 1. q) pontja alapján létrehozza a Konferencia Munkacsoportot (a továbbiakban:
munkacsoport). A munkacsoport működési feltételeiről a külügyminiszter a Konferencia Titkárság útján gondoskodik.
Felelős: külügyminiszter Határidő: azonnal 3. A munkacsoport határozott időre jön létre, 2012. október 31-én megszűnik.
4. A munkacsoport feladata: a) a Konferencia és kapcsolódó rendezvényei szervezésével és lebonyolításával kapcsolatos javaslatok tétele
a Kormány számára, b) részvétel az egyes programok kidolgozásában,
c) a Kormány, valamint az általa felhatalmazott személy utasításait végrehajtva részvétel az operatív jellegű
feladatok koordinálásában, d) a munkacsoport munkájában résztvevő szervezetek álláspontjának egyeztetése, közös álláspont kialakítása.
5. A munkacsoportot a külügyminiszter által kinevezett miniszteri biztos és a közigazgatási és igazságügyi miniszter által
kijelölt személy vezeti, valamint képviseli. 6. A Munkacsoport tagjai az 5. pontban jelölt társelnökökön kívül:
a) a belügyminiszter által kijelölt személy, b) a honvédelmi miniszter által kijelölt személy,
c) a közigazgatási és igazságügyi miniszter által kijelölt személy,
d) a külügyminiszter által kijelölt személy, e) a nemzeti erőforrás miniszter által kijelölt személy,
f) a nemzeti fejlesztési miniszter által kijelölt személy,
g) a nemzetgazdasági miniszter által kijelölt személy, h) a vidékfejlesztési miniszter által jelölt személy.
7. A munkacsoportnak kizárólag a jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel létrehozott testületek
felülvizsgálatáról szóló 1158/2011. (V. 23.) Korm. határozat 1. a) pontjában meghatározott tisztviselő lehet a tagja.
A munkacsoport tagjai díjazásban nem részesülnek. 8. A munkacsoport társelnökei a tagokon kívül állandó, illetve szükség szerint eseti jelleggel tanácskozási joggal
rendelkező más személyeket is meghívhatnak a munkacsoport üléseire.
9. A munkacsoport társelnökei a munkacsoport üléseit legalább havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldött
meghívó küldésével kötelesek összehívni. Amennyiben az ülésekre állandó rendszerességgel, azonos időpontban és
helyen kerül sor, a meghívó kiküldését mellőzni lehet.
10. A munkacsoport az ügyrendjét szükség esetén, a munkacsoport társelnökeinek előterjesztésére maga állapítja meg.
11. A munkacsoport társelnökei a testület ülésének emlékeztetőjét az ülést követő 4 napon belül elektronikus úton
megküldik a 6. pontban felsorolt tárcák közigazgatási államtitkárainak, a munkacsoporti tagoknak, valamint
a testuletek@kim.gov.hu elektronikus levélcímre. 12. A Konferencia és kapcsolódó rendezvényei előkészítése és lebonyolítása érdekében a Kormány felhívja
a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert a Konferencia és a kapcsolódó rendezvények tervezett
programjára, szervezési előkészületeire, valamint az ehhez kapcsolódó finanszírozás biztosítására vonatkozó
kormány-előterjesztés benyújtására. Felelős: külügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. március 31. 13. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy az irányításuk alatt álló szervezetek bevonásával
13.1 a munkacsoporton keresztül kapcsolódjanak be a Konferencia és kapcsolódó rendezvényei előkészítésébe,
vegyenek részt azok programjának kidolgozásában és lebonyolításában; 13.2 szükség szerint – és a Külügyminisztériummal történő megállapodás alapján – közvetlenül vegyenek részt
a Konferencia Titkárság tevékenységében. Felelős: a Kormány tagjai
Határidő: folyamatos 14. A Kormány felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, valamint
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökét a Konferencia és a kapcsolódó rendezvények
előkészítésében és lebonyolításában való közreműködésre. 15. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2014. (I. 29.) Korm. rendelete a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság 49,83%-os társasági részesedése MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A. §-a alapján az RWE Gas International N.V.-nek a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban
(székhely: 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 20.; cégjegyzékszám: 01-10-042416) tulajdonolt 49,83%-os
mértékű társasági részesedése MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely:
1031 Budapest, Szentendrei út 207–209.; cégjegyzékszám: 01-10-041828) általi megvásárlását közérdekből
–  így különösen a  Nemzeti Energiastratégiában megfogalmazott azon célkitűzés elérése érdekében, miszerint
a  fogyasztók megfizethető energiaellátásának biztosítása kizárólag az  állami szerepvállalás megerősítésével, azon
belül jelentős piaci részesedéssel rendelkező földgázpiaci társaságokban társasági részesedés megszerzésével
érhető el – nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1052/2016. (II. 15.) Korm. határozata az M4 autóút M0–Abony közötti szakaszának megvalósításáról.
A Kormány egyetért az M4 autóút M0–Abony közötti szakaszának költségvetési forrásokból történő megvalósításával, ezért
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy haladéktalanul rendelje el az M0–Abony viszonylatban az M4 autóút
megépítését (a továbbiakban: beruházás);
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházás megvalósításához szükséges források biztosításáról
haladéktalanul intézkedjen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1506/2014. (IX. 5.) Korm. határozata az „M86 gyorsforgalmi út Szombathely–Csorna szakasz”, az „M85–M86 gyorsforgalmi út Csorna elkerülő szakasz I. ütem” és az „M85 gyorsforgalmi út Győr–Csorna közötti szakasz” című nagyprojektek összevonásáról és az ezzel összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Európai Bizottsággal tárgyalásokat folytasson a Közlekedés
Operatív Program 3. prioritása módosításáról, a gyorsforgalmi jellegű fejlesztések ezen prioritás keretében történő
elszámolhatóságának biztosítása céljából,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program 1.  pont szerinti
módosításának Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont szerinti tárgyalások befejezését követően azonnal
3. egyetért az „M86 gyorsforgalmi út Szombathely–Csorna szakasz”, az „M85–M86 gyorsforgalmi út Csorna elkerülő
szakasz I. ütem” és az „M85 gyorsforgalmi út Győr–Csorna közötti szakasz” című nagyprojektek összevonásával,
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  összevonás miatt átdolgozott nagyprojekt-javaslatot nyújtsa be
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Közlekedés Operatív Program 2. pont szerinti módosítását követően azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
135/2007. (VII. 3.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank alelnökének kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény
51. § (1) bekezdése alapján, a miniszterelnöknek a Magyar
Nemzeti Bank elnöke javaslata alapján tett előterjesztésére
Király Júliát a Magyar Nemzeti Bank alelnökévé 2007.
július 3-ai hatállyal kinevezem.
Budapest, 2007. június 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1394/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21. § (6) bekezdése alapján az Ős-Dráva
Program finanszírozásához 119,4 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási,
visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 14. Nemzeti park igazgatóságok cím,
valamint XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. június 30.
2.1. a Kvtv. 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, valamint az Áht. 21. § (6) bekezdése alapján elrendeli
2.1.1. az Ős-Dráva program finanszírozásához kapcsolódóan a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezetben a 69. Ős-Dráva Program cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2.1.2. a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv.
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
69. Ős-Dráva Program cím javára 80,6 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2.2. felhívja a belügyminisztert, hogy a támogatást utólagos, legkésőbb 2013. június 30-áig történő elszámolási,
visszafizetési kötelezettséggel soron kívül folyósítsa a Baranya Megyei Önkormányzat számára.
Felelős: belügyminiszterHatáridő: Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1810/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalban a vidékfejlesztési program végrehajtásához szükséges beruházási kiadások fedezetének biztosítása érdekében az Uniós Fejlesztések és a Földművelésügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalban a  vidékfejlesztési program végrehajtásához szükséges beruházási
kiadások fedezetének biztosítása érdekében 88 972 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIX. Uniós
Fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Új Vidékfejlesztési Program alcím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 5. Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal cím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
50/2017. (X. 13.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. október 20. napjától 2018. április 19. napjáig
terjedő időtartamra Vartus Gergelyt az E-health koordinációval kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) az E-health projektek sikeres megvalósításához szükséges folyamatok koordinálása, stratégiai összehangolása
más ágazati fejlesztésekkel,
b) a programok végrehajtásához szükséges döntés-előkészítési és jogalkotási munkálatok felügyelete,
c) a fejlesztésbe bevont egyes elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetekkel való együttműködés által
a gyorsabb és hatékonyabb feladatmegoldás elősegítése,
d) a rendelkezésre álló hazai és uniós források ágazati szempontból leghatékonyabb felhasználásának elősegítése,
e) a korábbi E-health projektekkel történő fejlesztési irányok összehangolása és szintetizálása,
f ) a programozási időszak E-health stratégiai folyamatok irányvonalainak kijelölésével kapcsolatos javaslatok
megfogalmazása és a kapcsolódó uniós források lehívásának lehetőségének vizsgálata,
g) az ágazati fejlesztések összehangolásával kapcsolatos együttműködés a Digitális Jólét Programért felelős
miniszterelnöki biztossal vagy az általa kijelölt személlyel,
h) az a)–f ) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátása. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter az egészségügyért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 186 975 Ft összegű díjazásra és az állami
vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 6. pontja szerinti juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. október 20. napján lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 21/2017. (V. 11.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
306/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bánhegyi Zitát
2018. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2018. (X. 8.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium költségvetési fejezet 2018. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek a kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV.  Pénzügyminisztérium fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján, továbbá az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 38.  §-a alapján létrehozott fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint a  2017. évben
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa (a továbbiakban: fejezeti kezelésű előirányzatok)
szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok betartásáért,
a  jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint azok
ellenőrzéséért – ha a  Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az  adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével kijelölt vezetők
a felelősek.
2. § A  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzatok, továbbá a  Kvtv.
8.  §  (1) és (4)  bekezdése alapján létrehozott központi kezelésű előirányzatok (a továbbiakban: központi kezelésű
előirányzatok) szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok
betartásáért, a jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint
azok ellenőrzéséért – ha a Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével a kijelölt vezetők
a felelősek.
3. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit az 1. és 2. melléklet jelöli ki.
4. § A központi kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit a 3. melléklet jelöli ki.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2018. évre vonatkozó fejezeti kezelésű
előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek a  kijelöléséről szóló 31/2017. (XII. 22.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
642/B/2002. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság a számvitelről szóló 2000. C. törvény 3. § (7) bekezdés 3. pontja „és minden egyéb, a statisztikai előírások szerint egyéb munkajövedelemnek, szociális költségnek minősített összegek” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó kérte az Alkotmánybíróságtól a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szvt.)
3. § (7) bekezdés 3. pontja „és minden egyéb, a statisztikai
előírások szerint egyéb munkajövedelemnek, szociális
költségnek minősített összegek” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Ez a
rendelkezés az indítványozó szerint ellentétes az Alkotmány 70/I. §-ával és a jogalkotásról szóló 1987. évi XI.
törvény (a továbbiakban: Jat.) 4. § c) pontjával, mert a támadott törvényi rendelkezés lehetővé teszi statisztikai előírásoknak, hogy munkajövedelmeket személyi jellegű
egyéb kifizetésnek minősítsenek.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az
indítvány benyújtását követően az indítványozó által támadott Szvt. 3. § (7) bekezdés 3. pontját 2006. január 1-jével módosította a számvitelről és a könyvvizsgálói tevékenységről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi
CXII. törvény 1. § (3) bekezdése és a 30. § (7) bekezdése,
de a módosítás az indítvánnyal támadott szövegrészt nem
érintette.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következőkre alapozta:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jö vedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. A Jat. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„4. § A gazdasági rendre vonatkozóan törvényben kell
szabályozni különösen
(...)
c) az állami pénzügyeket, az adókat és az adójellegű
kötelességeket, (...)” 3. Az Szvt. indítvánnyal érintett hatályos rendelkezései:
„3. § (7) E törvény alkalmazásában
(...)
3. személyi jellegű egyéb kifizetések: azok a természe
tes személyek részére teljesített kifizetések, elszámolt
összegek, amelyeket a kifizető a természetes személy részére jogszabályi előírás vagy saját elhatározása alapján
teljesít, és nem tartoznak a bérköltség, illetve a vállalkozási díj fogalmába. Ilyenek különösen: a szerzői jogdíj, a lakhatási költségtérítés, a lakásépítésre nyújtott támogatás
(ideértve az átvállalt kamatot és kezelési költséget is), az
étkezési térítés, a munkábajárással kapcsolatos költségtérítés, a jubileumi jutalom, a dolgozó kötelezettségvállalásának térítése, a bányászati keresetkiegészítés, a tárgyjutalmak, az egyéb természetbeni munkajövedelmek, a megváltozott munkaképességű munkavállalók keresetkiegészítése, a betegszabadság díjazása, a munkáltatót terhelő
táppénz, táppénz-kiegészítés, a munkavállaló részére kötött, de a munkáltató által fizetett baleset-, élet- és nyugdíjbiztosítás díja, az önkéntes pénztárba befizetett munkáltatói tagdíj-hozzájárulás, a magánnyugdíjpénztárba befizetett munkáltatói tagdíj-kiegészítés, a munkáltatót terhelő,
illetve általa átvállalt személyi jövedelemadó, a jóléti és
kulturális költségek, a végkielégítés, a munkáltatói hozzájárulás a korengedményes nyugdíj igénybevételéhez, továbbá az alkalmazottakat, munkavállalókat megillető kifizetések, mint a napidíj, a különélési pótlék, a jogszabály
alapján fizetett költségtérítések, a sorkatonai vagy polgári
szolgálat teljesítését követően fizetett személyi alapbér, a
találmányi díj, a szabadalom vételára és hasznosítási díja,
az újítási díj, az ezekkel kapcsolatosan fizetett közreműködői díj, valamint nem a munkaviszonnyal összefüggésben
fizetett szerzői, írói és más szerzői jogvédelmet élvező
munkák díjai, az azokkal kapcsolatos közreműködői díjak,
a mezőgazdaságban részesmunkát végzők díjazása, a természetben adott juttatások, a reprezentáció költségei, és
minden egyéb, a statisztikai előírások szerint egyéb munkajövedelemnek, szociális költségnek minősített összegek.”
„79. § (1) Személyi jellegű ráfordítások az alkalmazottaknak munkabérként, a szövetkezet tagjainak munkadíjként elszámolt összeg, a természetes személy tulajdonos
(tag) személyes közreműködése ellenértékeként kivett
összeg, továbbá a személyi jellegű egyéb kifizetések, valamint a bérjárulékok.
(2) Bérköltség minden olyan – az üzleti évhez kapcsolódó – kifizetés, amely a munkavállalókat, az alkalmazottakat, a tagokat megillető, az érvényes rendelkezések szerint
bérként vagy munkadíjként elszámolandó járandóság, ideértve a természetes személy tulajdonos (tag) személyes
közreműködése ellenértékeként kivett összeget is, az alkalmazásban állók és a munkavégzésre irányuló további
jogviszonyban állók részére az üzleti évre bérként számfejtett, elszámolt összeg (ideértve az üzleti év után elszámolt, jóváhagyott prémiumokat, jutalmakat, valamint a
13. és a további havi fizetést is), amely elemeiben megfelel
a statisztikai elszámolások szerinti keresetnek, függetlenül
attól, hogy az ilyen címen kifizetett összegek után kell-e
személyi jövedelemadót fizetni vagy sem, illetve alapját
képezi-e vagy sem a társadalombiztosítási járulékoknak.
(3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak
a természetes személyek részére nem bérköltségként és
nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek,
beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi
adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is.
(4) Bérjárulékok a nyugdíjbiztosítási és egészségbiztosítási járulék, az egészségügyi hozzájárulás, a munkaadói
járulék, a szakképzési hozzájárulás, továbbá minden
olyan, adók módjára fizetendő összeg, amelyet a személyi
jellegű ráfordítások vagy a foglalkoztatottak száma alapján állapítanak meg, függetlenül azok elnevezésétől.”
III. Az indítvány nem megalapozott. „Az Alkotmány 70/I. §-a az állampolgárok egyik alapvető kötelezettségeként mondja ki, hogy mindenki köteles
jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni. E hozzájárulás módját és mértékét az
adókról, az illetékekről, a vámokról stb. szóló törvények
állapítják meg.” [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH
1992, 280, 280–281.]
A közterhekhez való hozzájárulás rendszere szempontjából figyelembe kell venni az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvényt (a továbbiakban: Áht.) E törvény 10. § (1) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaság
területén működő, illetve jövedelemmel, bevétellel, vagyonnal rendelkező jogi személy, jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet, továbbá a jövedelemmel, bevétellel vagy vagyonnal rendelkező belföldi vagy külföldi
természetes személy kötelezhető arra, hogy befizetéseivel
hozzájáruljon az államháztartás alrendszereinek költségvetéseiből ellátandó feladatokhoz.” Az Áht. 10. § (2) bekezdése alapján a fizetési kötelezettség elsősorban adó, illeték, járulék, hozzájárulás, bírság vagy díj formájában írható elő.
„Az Alkotmány közteherviselésre vonatkozó rendelkezése, illetve a fönti törvényi rendelkezések alapján megállapítható, hogy államnak széles jogosítványa van a tekintetben, hogy meghatározza az államot terhelő kötelezettségek pénzügyi forrásait.” [37/1997. VI. 11.) AB határozat,
ABH 1997, 234, 239.]
A magyar számviteli előírások szerint a vállalkozási tevékenység érdekében a munkaerő foglalkoztatása során
közvetlenül és közvetetten felmerülő költségek, a bérköltség, a személyi jellegű egyéb kifizetések és a bérjárulékok
tartoznak a személyi jellegű ráfordítások közé (Szvt.
79. §). A Központi Statisztikai Hivatal a munkaügyi statisztikai kérdőívek kitöltéséhez rendszeresen ad ki útmutatót, amelyben meghatározza – többek között –, hogy a statisztikai beszámolókban mit kell kimutatni munkajövedelemként, mit szociális költségként. A Központi Statisztikai
Hivatal által kiadott, 2004. január 1-jétől hatályos „Útmutató a munkaügyi-statisztikai adatszolgáltatáshoz”
(a továbbiakban: Útmutató) szerint a munkajövedelmek
(Útmutató II.1.1. pont) két főcsoportba sorolhatók: kereset
(Útmutató II.1.1.1. pont) és egyéb munkajövedelem (Útmutató II.1.1.2.) pont), a szociális jövedelmeket az Útmutató II.1.2. pontja tartalmazza (a munkáltató által alapokba
történő befizetések; a munkavállalónak közvetlenül nyújtott szociális juttatások, valamint a munkavállaló érdekében teljesített szociális hozzájárulások; a szakképző iskolai tanulók munkadíja után fizetendő kötelező járulékok).
A statisztikai előírások szerinti munkajövedelem jelentős
része, mint kereset, a számviteli elszámolásokban a bérköltségben jelenik meg [Szvt. 79. § (2) bekezdése], míg az
egyéb munkajövedelmek szerepelnek a személyi jelegű
egyéb kifizetések között [Szvt. 79. § (3) bekezdése]. Az
Szvt. és az Útmutató azt határozza meg, hogy a számviteli,
illetve statisztikai beszámolókban mit és hol kell megjeleníteni, s – az indítványozó állításával ellentétben – nem a
bérköltség és a személyi jellegű egyéb kifizetések tartalmát, kifizetési feltételeit, illetve az Útmutató nem minősít
munkajövedelmet személyi jellegű egyéb kifizetésnek. Az
Szvt.-ben a statisztikai előírásokra azért történik utalás,
mert az Szvt.-ben a felsorolás nem teljeskörű, illetve azért,
hogy a különböző formákban, forrásmegjelöléssel szereplő információk azonos tartalmúak legyenek.
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény (a továbbiakban: Szjt.) határozza meg – többek
között – azt, hogy a magánszemélyeknek a különböző jogcímeken kapott bevételeiből mit kell jövedelemnek – ezen
belül munkajövedelemnek – tekinteni, és mi tartozik a természetbeni juttatások közé, és ezeket milyen mértékű adó
terheli. Az Szjt. tehát törvényi szinten – a Jat 4. § c) pontjának rendelkezésével összhangban – rögzíti azokat a bevételeket, amelyek után jövedelemadót kell fizetni, és ez független attól, hogy a számviteli beszámoló melyik rovatában és milyen elnevezéssel kell azokat szerepeltetni. Ezt
támasztja alá többek közt az Szvt. 79. § (2) bekezdése is,
amely szerint még a bérköltségként történő statisztikai és
számviteli kimutatás is független a jövedelemadó fizetési
kötelezettségtől, illetve társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségtől. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra
jogosultaktól, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény pedig azt határozza meg, hogy a
társadalombiztosítási nyugdíj és az egészségbiztosítás ellátásának fedezetére a foglalkoztató milyen összegű járulékot fizet, rögzítve a járulékalapot képező jövedelembe
tartozó tételeket is.
Az Alkotmány 70/I. §-ának rendelkezése alapján minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az Szvt.
3. § (7) bekezdés 3. pontjának – indítvánnyal támadott –
„és minden egyéb, a statisztikai előírások szerint egyéb
munkajövedelemnek, szociális költségnek minősített
összegek” szövegrésze nem ellentétes az Alkotmány
70/I. §-ával, mivel ez a jövedelmi viszonyoknak megfelelő
közterhekhez való hozzájárulás egyik alapjáról rendelkezik.
Ezért az Alkotmánybíróság a fentiekben kifejtett indokok alapján az indítványt a rendelkező részben foglaltak
szerint elutasította.
Budapest, 2008. december 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
283/2010. (IV. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. március 25-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 84. § (1) bekezdését az Országgyűlés helyezze
hatályon kívül és a törvény tegye lehetővé, hogy a választópolgár kötelező ügyvédi képviselet nélkül kérhesse a választási
bizottság határozatának bírósági felülvizsgálatát?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
205/2014. (VIII. 15.) Korm. rendelete a pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló törvény szerinti független értékelőkre, valamint kiválasztásukra vonatkozó egyes szabályokról.
A Kormány a  pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről
szóló 2014. évi XXXVII. törvény 145.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről
szóló 2014. évi XXXVII. törvény (a  továbbiakban: Szantv.) 22.  § (4)  bekezdése szerinti nyilvános pályázati felhívást
a szanálási feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) a honlapján hirdeti meg.
(2) Az MNB a pályázati felhívásban sem az ajánlattevők körét, sem a keretszámát nem határozza meg.
 (3) Az MNB a pályázatra történő jelentkezésre legalább – a pályázat közzétételétől számított – harminc napot biztosít.
 (4) A  pályázó a  pályázati kérelmet a  pályázati kiírásban feltüntetett határidőben, az  abban feltüntetett, de legalább
az  1.  melléklet szerinti tartalommal és mellékletekkel, a  kiírásban előírt módon és formában juttatja el az  MNB
részére.
(5) Ha a  pályázó a  pályázat elbírálását lényegesen befolyásoló valótlan adatot szolgáltat, valótlan tartalmú
dokumentumokat nyújt be, a pályázatból ki kell zárni.
2. § (1) A  pályázatokat bíráló bizottság (a  továbbiakban: bizottság) legalább egy-egy tagját az  MNB a  hitelintézetek és
a  befektetési vállalkozások szakmai érdekképviselete által jelölt személyek közül kéri fel. Ha a  hitelintézetek vagy
a  befektetési vállalkozások szakmai érdekképviselete a  jelölésre történt felkérést követő tizenöt napon belül nem
jelöl tagot a bizottságba, úgy a hely betöltésére az MNB jogosult.
(2) A bizottság tagjai maguk közül elnököt választanak. A bizottsági tagságból adódó feladatok kizárólag személyesen
láthatóak el. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(3) A pályázati feltételeknek való megfelelés vizsgálata érdekében a bizottság meghallgathatja a pályázókat, továbbá
okiratok beszerzésére, bemutatására, valamint a  pályázattal összefüggő tények tekintetében nyilatkozattételre is
felhívhatja a pályázókat.
(4) A bizottság a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő tizenöt napon belül dönt a (3) bekezdésben
foglaltak alkalmazásáról.
(5) Ha a  bizottság nem tartja szükségesnek a  (3)  bekezdésben foglaltak alkalmazását, egyidejűleg dönt a  pályázat
elbírálásáról.
(6) Ha a bizottság személyes meghallgatást is szükségesnek tart, azt az erről való döntést követő harminc napon belülre
tűzi ki azzal, hogy arról legalább a meghallgatás időpontját megelőző 5 nappal korábban a pályázónak tudomást
kell szereznie. A (3) bekezdésben felsorolt további cselekmények alkalmazása esetén azok megtételére a bizottság
a pályázónak legalább tizenöt, de legfeljebb harminc napos határidőt biztosít.
(7) A (3) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor a bizottság a személyes meghallgatástól vagy a további cselekmények
megtételétől számított tizenöt napon belül dönt a pályázat elbírálásáról.
(8) A  bizottság a  döntéseit szótöbbséggel hozza, és azokat – indokolásával együtt – jegyzőkönyvbe foglalja.
A jegyzőkönyvben feltünteti a tagok véleményét.
(9) A  bizottság a  döntés meghozatalát követő nyolc napon belül döntéséről értesíti a  pályázót, valamint a  döntés
meghozatalát követő tizenöt napon belül intézkedik az  eredményes pályázóknak a  független értékelők
névjegyzékébe történő felvételéről.
3. § Az MNB hatósági ellenőrzés keretében is vizsgálhatja, hogy a  független értékelők névjegyzékébe felvett pályázó
eleget tett-e a pályázatban vállalt adatszolgáltatási kötelezettségének.
4. § (1) A  független értékelő adott feladatra történő kiválasztásakor az  MNB figyelembe veszi, hogy a  független értékelő
rendelkezik-e
a) az  érintett intézmény típusra vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásban, szanálási eljárásban szerzett
tapasztalattal (ideértve azt is, ha a Szantv. szerinti vagyonértékelést végzett vagy abban közreműködött, de
szanálásra azt követően nem került sor),
b) az  adott értékelési feladat ellátásához szükséges mennyiségű és minőségű szakemberrel és egyéb
erőforrásokkal, figyelemmel az  adott értékelés természetére, terjedelmére és összetettségére, valamint
időigényére.
(2) Az MNB a  feladatra történt kiválasztást megelőzően ellenőrizheti a  független értékelő Szantv. 22. § (9) bekezdése
szerinti nyilatkozatában foglaltakat.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 8.) HM utasítása a Magyar Honvédség Idősügyi Stratégiája megvalósításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói
irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás mellékleteként kiadom a Honvédelmi Minisztérium programja a Magyar Honvédség Idősügyi
Stratégiájának megvalósításáról 2010–2013 című dokumentumot. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Budapest, 2009. december 28. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1098/2017. (III. 6.) Korm. határozata a Nemzeti Olimpiai Központ megteremtése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a hazai verseny- és szabadidősport támogatása, a sportlétesítmény infrastruktúra átfogó fejlesztése, a legmagasabb
szintű nemzetközi sportversenyek megrendezése, továbbá a  budapesti Istvánmező városrész fejlesztésének elősegítése
érdekében
 1. a budapesti Istvánmező rehabilitációs programjáról, kiemelten a  Budapesti Olimpiai Központ integrált
rekonstrukciójáról szóló 2012. évi LXXV. törvény rendelkezéseit figyelembe véve egyetért azzal, hogy a  Budapesti
Olimpiai Központ integrált rekonstrukciójára a Nemzeti Olimpiai Központ megteremtése érdekében kerüljön sor;
2. kiemelt fejlesztési célnak tekinti a  budapesti Istvánmező rehabilitációs programját, különösen a  Nemzeti Olimpiai
Központ megvalósítása programot (a  továbbiakban: Program), amely során új, legmagasabb UEFA kategóriájú,
legalább 65 000 fő befogadására alkalmas új Puskás Ferenc Stadion létesül;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: az új Puskás Ferenc Stadion vonatkozásában 2019. október 31.
3. a 2.  pontban meghatározott új Puskás Ferenc Stadion megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak
a) a 2018. évben – a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet terhére végrehajtott előirányzat
átcsoportosítások összegének visszapótlásáról szóló 1857/2016. (XII. 27.) Korm. határozat 1.  pontjában
foglalt visszapótlási kötelezettségen túl – további 40 645,0 millió forint rendelkezésre állásáról a  központi
költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében,
b) a 2019. évben összesen 65 058,0 millió forint rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
 a b) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. a 2. pontban meghatározott új Puskás Ferenc Stadion megvalósítása vonatkozásában
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 36.  § (4b)  bekezdése és 36.  §
(4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a nemzeti fejlesztési miniszter számára,
hogy a 2018–2022. évek tekintetében legfeljebb 130 815,7 millió forint összegben éven túli kötelezettséget
vállaljon,
b) az Áht. 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az  építtető Nemzeti
Sportközpontok számára, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által az  a)  alpontban kapott
felhatalmazással megkötött szerződéssel biztosított forrás terhére a 2018–2022. évek tekintetében legfeljebb
bruttó 127 554,0 millió forint összegben éven túli kötelezettséget vállaljon,
c) engedélyezi, hogy az  állam nevében a  Nemzeti Sportközpontok „A budapesti Puskás Ferenc Stadion
rekonstrukciójának tervezése és kivitelezése fővállalkozási szerződés keretében” tárgyú, nyílt közbeszerzési
eljárás eredményeként a  nyertes ajánlattevővel a  vállalkozási szerződést – összhangban a  b)  alpontban
kapott felhatalmazással – megkösse;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Programra az  építtető Nemzeti Sportközpontokkal megkötött
támogatási szerződésben kösse ki, hogy amennyiben a  jövőbeni hasznosítás jellege okán a  Nemzeti
Sportközpontok általános forgalmi adó levonási joga beáll a  Program megvalósítása tekintetében, úgy a  Nemzeti
Sportközpontok köteles a  levonásba helyezhető általános forgalmi adóval megegyező összegű támogatás
visszafizetésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, gondoskodjon arról, hogy a  Programra az  építtető Nemzeti
Sportközpontokkal megkötött támogatási szerződés keretében biztosított támogatásból az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 102/A. § (2) bekezdése alapján, valamint az 5. pont
szerint visszafizetett összegre ne vállaljon új kötelezettséget;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 7. egyetért azzal, hogy a  2.  pontban meghatározott új Puskás Ferenc Stadion megvalósítása tekintetében
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
8. visszavonja a Nemzeti Olimpiai Központ megteremtéséről szóló 1207/2013. (IV. 15.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
295/2012. (XI. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Andrási-Borsi Ágnest
2012. november 15. napjától 2015. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. november 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
227/2017. (VIII. 14.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége közötti oktatási együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége
közötti oktatási együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Oktatási Együttműködési Megállapodás Magyarország Kormánya és a Délkelet-ázsiai Nemzetek
Szövetsége között
Magyarország Kormánya az  Emberi Erőforrások Minisztériuma képviseletében és a  Délkelet-ázsiai Nemzetek
Szövetsége (ASEAN) (a továbbiakban együttesen a „Felek”, illetve önállóan a „Fél”);
TOVÁBB KÍVÁNVÁN ERŐSÍTENI az ASEAN és Magyarország közötti együttműködést, amely tovább erősíti az ASEAN
tagállamai és Magyarország közötti szoros és baráti kapcsolatokat, kiemelten az oktatás területén;
ELISMERVÉN az  oktatás és a  hallgatói mobilitás szerepét a  gazdasági és társadalmi fejlődésben és a  Feleknek
az e területeken való szoros és széleskörű együttműködéséből származó előnyöket;
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk
 1. A  Felek megállapodnak az  ASEAN–Magyarország Ösztöndíjprogram létrehozásában (a  továbbiakban: „Program”)
amelyek célja, hogy támogassa a  részt vevő országok állampolgárainak egyetemi alap-, mester-, doktori és
posztdoktori képzését a másik fél országában.
2. Az  ösztöndíj célja továbbá, hogy javítsa az  emberi erőforrások minőségét azáltal, hogy a  kiváló hallgatókat és
oktatókat arra ösztönzi, hogy rövidtávú vagy teljes képzések vagy közös kutatások céljából látogassák a  Felek
felsőoktatási intézményeit, tovább erősítve a Felek tudományos és kutatói hálózatait.
2. cikk
Amellett, hogy a  Program Magyarország és az  ASEAN tagállamainak felsőoktatási intézményei részére számos
diszciplínája területén biztosít tanulmányi és kutatási lehetőségeket, a következő célokat tűzi ki:
a. A tudás, megértés és barátság előmozdítása az ASEAN tagállamai és Magyarország között;
b. Lehetőség biztosítása a  tudományos és oktatási kapcsolatok kiterjesztésére nemzetközi felsőoktatási
intézményekkel;
c. Kiemelkedő szakemberek és szakértők képzése a globális társadalom igényeinek kiszolgálására.
3. cikk
A Program keretei között a  magyar Fél hozzáférést biztosít felsőoktatási intézményeihez az  ASEAN tagállamainak
hallgatói és fiatal oktatói számára, valamint ösztöndíjakat és támogatást ajánl fel az ASEAN tagállamok hallgatóinak,
elsősorban a  közgazdaságtan, kultúra és bölcsészettudományok, természettudományok, mérnöki és műszaki
tudományok, orvostudomány és élettudományok területén.
4. cikk
Az ASEAN törekszik arra, hogy a  magyar hallgatókat és oktatókat az  ASEAN térség egyetemei és felsőoktatási
intézményei fogadják rövid távú tanulmányi és kutatói programok keretein belül, elsősorban a  számítástechnika,
üzleti tanulmányok és közgazdaságtan, a  mérnöki és műszaki tudományok valamint a  természettudományok
területén.
5. cikk
A Felek megteszik a  szükséges lépéseket jelen Együttműködési megállapodás megvalósítása érdekében, különös
tekintettel a bilaterális viszonylatban egymás számára biztosított ösztöndíjak pontos száma és a további részleteket
tartalmazó kétoldalú végrehajtási megállapodásokra, amelyek diplomáciai úton keresztül kerülnek kidolgozásra.
6. cikk
A Felek megállapodnak, hogy jelen Együttműködési Megállapodás végrehajtásának elősegítésére és koordinálására
kijelölt szervek a  következők: az  ASEAN Titkársága, illetve az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Magyarország
részéről.
7. cikk
 1. A Felek kijelentik, hogy jelen Együttműködési Megállapodás végrehajtása összhangban van a két Fél törvényeivel és
más jogszabályaival.
 2. Jelen Együttműködési Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából fakadnak. Következésképpen, jelen Együttműködési Megállapodás rendelkezései
nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják, vagy bármilyen más módon befolyásolják
a Magyarországnak különösen az Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges
és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
8. cikk
A Felek kölcsönös, írásban rögzített egyetértésükkel bármikor felülvizsgálhatják, kiegészíthetik vagy módosíthatják
jelen Együttműködési Megállapodást vagy annak bármely részét. Ezen felülvizsgálatok, kiegészítések vagy
módosítások kölcsönös egyetértés esetén a Felek által meghatározott napon lépnek hatályba és visszamenőleges
hatályuk nincs.
9. cikk
Bármilyen, jelen Együttműködési Megállapodás rendelkezéseinek értelmezése, végrehajtása vagy alkalmazása során
fellépő vita vagy nézetkülönbség tárgyalás és egyeztetés útján kerül rendezésre.
10. cikk
 1. Jelen Együttműködési Megállapodást a  Felek aláírásukkal hitelesítik, amely az  azt követő harmincadik napon lép
hatályba, amikor a magyar Fél diplomáciai úton tájékoztatja az ASEAN-t arról, hogy eleget tett az Együttműködési
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásoknak. Jelen Együttműködési Megállapodás három
évig marad hatályban.
2. Jelen cikk 1.  pontjában foglaltak ellenére jelen Együttműködési Megállapodást bármely Fél bármely időpontban
írásban, diplomáciai úton felmondhatja. Ebben az  esetben a  jelen Együttműködési Megállapodás a  felmondásról
szóló értesítés átvételének napjától számított 3 hónap múlva veszti hatályát.
3. Jelen Együttműködési Megállapodás hatályának megszűnése nem befolyásolja azon folyamatban levő
tevékenységek végrehajtását, amelyekről jelen Együttműködési Megállapodás hatályának megszűnése előtt
született Megállapodás.
KÉSZÜLT Jakarta városban, 2017. 07. hónap 10. napján, magyar és angol nyelven, kettő eredeti példányban, melyek
közül mindkettő egyformán hiteles. Az Együttműködési Megállapodás értelmezésében felmerülő kérdések esetén
az angol szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Az ASEAN tagállamainak kormányai nevében”
For the Government of Hungary For ASEAN” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
15/2014. (IV. 14.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma EU fejlesztési és stratégiai helyettes államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel
az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás mellékletének 3. §
(2) bekezdésére, valamint 52/E. §-ára a következő utasítást adom ki:
1. § Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) EU fejlesztési és stratégiai helyettes
államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatait és eljárásuk rendjét az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
46/2015. (XI. 2.) MvM rendelete a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók előzetes regisztrációjáról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, valamint a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. közbeszerzési tevékenység: mindazon tevékenységek összessége, amely a  közbeszerzési eljárás
előkészítésével, lefolytatásával valamint a  közbeszerzési szerződések végrehajtásával, valamint
a  közbeszerzési jogszabályokban az  eljárás résztvevőit terhelő egyéb kötelezettségek végrehajtásával
kapcsolatosan ajánlatkérő oldalán felmerül;
2. kérelmező: azon természetes személy, aki a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói névjegyzékbe
történő előzetes regisztrációját kezdeményezi.
2. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó előzetes regisztrációja
2. § (1) Azon természetes személyek, akik e  rendelet hatálybalépését megelőzően a  jelen rendeletben meghatározott
közbeszerzési tevékenységet vagy közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, jogszabályban feljogosított szerv
részére végzett folyamatba épített ellenőrzésben, minőségbiztosítási tevékenységben vagy utóellenőrzésben
érdemi tevékenységet végeztek, a  hatálybalépést követően nyújthatják be előzetes regisztráció iránti kérelmüket
a Miniszterelnökségnek.
(2) A kérelmező az előzetes regisztráció iránti kérelméhez csatolja:
a) felsőfokú végzettségét igazoló dokumentumok másolatát;
b) közbeszerzési gyakorlat igazolására vonatkozó 3–4. § szerinti dokumentumokat;
c) felelősségbiztosítási kötvény másolatát;
d) előzetes regisztrációs díj befizetéséről szóló igazolást.
(3) A  Miniszterelnökség az  előzetes regisztrációs kérelemben benyújtott okiratok megvizsgálása után a  kérelem
beérkezésétől számított tizenöt napon belül a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény szerint határozatot hoz az okiratok megfelelőségéről. A hiányosan benyújtott okiratok
pótlására a  Miniszterelnökség egy alkalommal, nyolc napos határidő biztosításával tűz határidőt a  kérelmező
számára. A  határidő eredménytelen eltelte esetén a  Miniszterelnökség az  előzetes regisztráció iránti kérelmet
elutasítja.
(4) Az  okiratok teljeskörűsége és megfelelősége esetén a  Miniszterelnökség továbbítja az  előzetes regisztrációs
kérelmet, és a  (3)  bekezdés szerinti határozatát a  Közbeszerzési Hatóságnak, amely a  kérelmezőt előzetes
regisztráció jogcímén felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóként a  névjegyzékbe veszi a  Kbt. 187.  §
(2) bekezdés a) pont ac) alpontja alapján.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdések alapján előzetesen regisztrált felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók
tevékenységüket az  előzetes regisztrációtól számított hat hónapig, de legfeljebb 2016. június 30. napjáig
gyakorolhatják (előzetes regisztráció).
(6) Az előzetes regisztrációt kizárólag olyan természetes személy kezdeményezheti, aki felsőfokú – főiskolai, egyetemi –
végzettséggel és e rendeletben meghatározott igazolt gyakorlattal rendelkezik.
3. § (1) A  kérelmező közbeszerzési gyakorlatát a  munkáltatói jogokat gyakorló személy vagy az  általa kijelöl személy
által kiadott és aláírt igazolással, megbízási jogviszonyban ellátott tevékenység esetén a  megbízó által kiállított
referencia nyilatkozattal igazolhatja, aki az  általa indított, bonyolított, vagy ellenőrzött közbeszerzési eljárásban
érdemben részt vett, azt érdemben felügyelte, illetve az érdemi minőségbiztosítást végezte.
(2) A kérelmező közbeszerzési gyakorlatát a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdése, továbbá
a Kbt. 5–7. §-a szerinti ajánlatkérőnél vagy ezek megbízásából a kérelem benyújtását megelőző három éven belül
két évet elérő, közbeszerzési tevékenység végzésével igazolja.
(3) A  kérelmező közbeszerzési tevékenységre vonatkozó gyakorlatát igazolja munkajogviszony, közszolgálati,
közalkalmazotti jogviszony, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy megbízási jogviszony alapján közbeszerzési
eljárásokhoz kapcsolódó, jogszabályban feljogosított szerv részére végzett folyamatba épített ellenőrzésben,
minőségbiztosítási tevékenységben vagy utóellenőrzésben történő érdemi részvétel is.
(4) A  kérelmezőnek nem kell a  (2)–(3)  bekezdésben meghatározott kétéves gyakorlattal rendelkeznie, amennyiben
a  kérelem benyújtását megelőző három éven belül legalább ötven közbeszerzési eljárás lebonyolításával vagy
jogszabályban feljogosított szerv részére végzett ellenőrzésével kapcsolatos referenciával rendelkezik.
(5) A  közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell mindazokat az  adatokat, amelyek alapján
megállapítható, hogy a kérelmező eleget tesz az előzetes regisztráció feltételeinek, így különösen:
a) a  kérelmező mely közbeszerzési eljárással összefüggésben fejtette ki a  hivatkozott tevékenységet,
a következők szerint:
aa) az ajánlatkérő neve;
ab) az eljárás tárgyának megnevezése;
ac) az eljárás fajtája;
ad) az eljárást megindító hirdetmény megjelenésének napja, hirdetmény közzététele nélküli eljárásban
az eljárást megindító felhívás közvetlen megküldésének napja;
ae) a hirdetménnyel induló eljárások esetében a hirdetmény azonosító száma;
af ) ajánlattevői oldalon kifejtett tevékenység igazolása esetén az ajánlattevő neve;
b) az igazolt eljárással összefüggésben a kérelmező által ellátott tevékenység pontos megjelölését;
c) a lebonyolított vagy ellenőrzött eljárások darabszámát a (4) bekezdés szerinti esetben;
d) azt, hogy sor került-e az  adott közbeszerzési eljárással kapcsolatban olyan jogorvoslati eljárásra, amelyben
jogerősen jogsértést állapítottak meg;
e) az  igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely
szerint az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására.
4. § Több különböző foglalkozásra irányuló jogviszonyban illetve több megbízás keretében ellátott közbeszerzéssel
kapcsolatos tevékenységet az igazolások alapján együttesen kell figyelembe venni.
5. § Az  előzetes regisztráció feltétele, hogy a  kérelmező rendelkezzen olyan felelősségbiztosítási szerződéssel, amely
legalább évi húsz millió forint, és káreseményenként legalább tíz millió forint összeghatárig fedezetet biztosít
a tevékenység körében okozott károkra.
3. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége 6. § (1) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége körében aláírásával és az előzetes regisztráció során
kapott lajstromszámát feltüntető pecséttel ellenjegyzi a  közbeszerzési eljárás során keletkezett (3)  bekezdésben
meghatározott dokumentumokat.
(2) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó az  ellenjegyzésével igazolja a  közbeszerzési eljárásban történő
személyes részvételét, továbbá felelősséget vállal az  eljárás szakszerűségéért és a  közbeszerzésekre vonatkozó
jogszabályoknak való megfelelőségéért.
(3) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó ellenjegyzéssel köteles ellátni:
a) a közbeszerzési eljárást megindító felhívást és a közbeszerzési dokumentumokat;
b) a bontási jegyzőkönyve(ke)t;
c) az összegezést.
4. Regisztrációs díj 7. § (1) Az  előzetes regisztráció igazgatási szolgáltatási díja negyvenezer forint, amely a  kérelem előterjesztésével
egyidejűleg fizetendő a  Miniszterelnökségnek. A  regisztrációs díjat a  Miniszterelnökség Magyar Államkincstárnál
vezetett 10032000-00294889-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell átutalással megfizetni.
(2) Az  előzetes regisztrációs díj megfizetésének elmaradása esetén az  előzetes regisztráció iránti kérelem elbírálás
nélkül elutasításra kerül.
5. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján 11 órakor lép hatályba.
 (2) E rendelet hatálybalépésével hatályát veszti a  hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységről szóló 93/2011.
(XII. 30.) NFM rendelet.
 (3) E rendelet hatálybalépését követő tizenötödik napig benyújtott regisztrációs kérelmek esetében – ha a kérelmező
a  kérelem benyújtásakor nem rendelkezik az  e  rendelet szerinti felelősségbiztosítási szerződéssel – az  5.  §-ban
foglaltaktól eltérően a felelősségbiztosításról szóló igazolás csatolása nem kötelező. A kérelmező ebben az esetben
köteles a  felelősségbiztosítási szerződést a  kérelem benyújtásától számított tizenöt napon belül megkötni, és
a  biztosítási kötvény másolatát benyújtani a  Miniszterelnökség részére. Amennyiben a  kérelmező nem nyújtja be
a felelősségbiztosítási kötvény másolatát, úgy regisztrációja törlésre kerül.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter