text:
2016. CLV. törvény a hivatalos statisztikáról.
Az Országgyűlés, kiindulva abból, hogy Magyarország társadalmi és gazdasági jelenségeinek és folyamatainak megismeréséhez,
megértéséhez, értékeléséhez hiteles, megalapozott és szakszerű hivatalos statisztikára van szükség, előmozdítva a  hivatalos
statisztikai tevékenység objektivitását, pártatlanságát és függetlenségét, figyelemmel – az  Európai Uniónak az  európai
statisztikák egységének biztosítása érdekében – a  nemzeti statisztikai tevékenységek összehangolására és erősítésére irányuló
törekvéseire, hangsúlyozva ugyanakkor a  hazai statisztikai tevékenység történelmi előzményeit, folytonosságát és vívmányait,
valamint a  statisztikai adatok hazai felhasználói igényeinek fontosságát, a  Központi Statisztikai Hivatal függetlenségének és
szakmaiságának, továbbá a hivatalos statisztika iránti bizalom további erősítésének érdekében a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § A  törvény hatálya kiterjed a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai által végzett, a  Központi Statisztikai Hivatal
(a  továbbiakban: KSH) által rendszeresen felülvizsgált statisztikai adat-előállítási folyamatra, valamint az  azzal
kapcsolatos egyéb tevékenységre (a továbbiakban együtt: hivatalos statisztikai tevékenység), valamint mindazokra
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 6-i ülésnapján fogadta el.
a  személyekre és szervezetekre, akik vagy amelyek a  hivatalos statisztikai tevékenységben adatgyűjtőként,
adatszolgáltatóként, adatátadóként, felhasználóként érintettek.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
 1. adatforrás: a  statisztikai adatfelvétel megvalósításának, a  megfigyelendő adatok begyűjtésének forrása.
A statisztikai megfigyeléshez szükséges adatok összegyűjtése több adatforrásból történhet,
 2. adatkör: a  statisztikai adatfelvétel által megfigyelt ismérvek egy adott témára és adott megfigyelési szintre
vonatkozó, azonos logikai egységbe tartozó csoportja,
 3. adminisztratív adatforrás: olyan másodlagos adatforrás, amelyben tárolt adatok gyűjtését vagy azokról
nyilvántartás vezetését jogszabály írja elő az adminisztratív adatforrás kezelője számára,
 4. azonosítás: az  az esemény, amikor egy adott statisztikai egységet (különösen: természetes személyt,
gazdálkodó szervezetet, egyéb intézményt) egyértelműen felismernek vagy hozzájutnak a statisztikai egység
egy vagy több közvetlen azonosítójához,
5. egyedi adat: olyan adat vagy adatok olyan együttese, amely – a  mindenkori legjobb technikai lehetőségek
igénybevételével – lehetővé teszi a  statisztikai egység közvetlen vagy közvetett azonosítását, illetve azon
keresztül eddig nem ismert információ felfedését,
6. egyéb másodlagos adatforrás: minden olyan másodlagos adatforrás, ami nem minősül adminisztratív
adatforrásnak,
7. elsődleges adatforrás: olyan adatforrás, amelyből a  statisztikai adatfelvétel által leírt sokaság adott
időszakra vagy időpontra vonatkozó ismérvei teljes mértékben vagy részben statisztikai adatgyűjtéssel
meghatározhatók,
8. felfedés: a  közzétett adatokból egy adott statisztikai egységre vonatkozó eddig nem ismert információ
nyilvánosságra kerülése,
9. felfedési kockázat: annak valószínűsége, hogy a  közzétett adatok alapján legalább egy statisztikai egység
azonosítható, vagy rá vonatkozóan eddig nem ismert információ kerül nyilvánosságra,
10. közvetlen azonosító: a  statisztikai egységhez rendelt egyedi azonosítási adat vagy kód (függetlenül annak
nyilvános hozzáférhetőségétől), valamint a  statisztikai egység neve, a  statisztikai egységhez tartozó
pontos címadat, valamint a  statisztikai egység elérhetőségi adatai. Nem minősül közvetlen azonosítónak
az adatkezelő által képzett technikai azonosító,
11. közvetett azonosítás: a  statisztikai egység azonosítása bármilyen, a  közvetlen azonosítástól eltérő módon,
így a statisztikai adatállomány olyan változója alapján, amely kulcs részeként segíthet a statisztikai egységek
azonosításában,
12. másodlagos adatforrás: olyan adatforrás, amelyből a  statisztikai adatfelvétel által leírt sokaság adott
időszakra vagy időpontra vonatkozó ismérvei teljes mértékben vagy részben statisztikai adatátvétellel
meghatározhatók. A  másodlagos adatforrások begyűjtésének két típusát különböztetjük meg:
az  adminisztratív forrásból történő adatátvételeket (adminisztratív adatátvétel) és az  egyéb másodlagos
forrásból történő adatátvételeket,
13. statisztikai adatátvétel: a statisztikai adatfelvétel által meghatározott sokaság adott időszakra vagy időpontra
vonatkozó ismérveinek meghatározásához más szervezet által nyilvántartott vagy összegyűjtött adatok
átvétele, felhasználása,
14. statisztikai adat-előállítási folyamat: a hivatalos statisztikai adatok előállítási folyamata, a hivatalos statisztikai
adatot kezelő intézmények alaptevékenysége, amely magában foglalja a hivatalos statisztikák iránti igények
megismerését, a  hivatalos statisztikai adatok előállítási folyamatának és az  azt támogató eszközöknek
a  megtervezését, szervezését, fejlesztését, adatforrások használatát, a  hivatalos statisztikai célból kezelt
adatok előkészítését, feldolgozását, elemzését, az  azok alapján történő tájékoztatást és megjelenítést,
valamint a hivatalos statisztikai információk archiválását,
15. statisztikai adatfelvétel: egy adott sokaság adott időszakra vagy időpontra vonatkozó ismérveinek gyűjtése
egy társadalmi, gazdasági vagy környezeti jelenség statisztikai megfigyelése céljából, különböző adatforrások
felhasználásával,
16. statisztikai adatgyűjtés: a statisztikai adatfelvétel által meghatározott sokaság adott időszakra vagy időpontra
vonatkozó ismérveinek összegyűjtése a  kiválasztott adatszolgáltatók megkérdezésével vagy közvetlen
megfigyeléssel,
17. statisztikai cél: hivatalos statisztikai adat statisztikai adat-előállítási folyamatban való felhasználása,
18. statisztikai egység: a sokaság meghatározott tulajdonságokkal, jellemzőkkel, ismérvekkel rendelkező egyede,
19. statisztikai nyilvántartás: a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai által a  statisztikai adatfelvételek céljából
megfigyelt sokaságok egyedeinek azonosítására, elérhetőségére és a  statisztikai adat-előállítási folyamatot
támogató jellemzőkre vonatkozó rendszeresen karbantartott nyilvántartás. A statisztikai nyilvántartásokban
szereplő, a  sokaság egyedeit leíró nyilvántartási egységek vonatkozhatnak a  társadalom, a  gazdaság és
a környezet bármely egységére, jellemző módon személyekre, címekre, szervezetekre vagy tevékenységekre,
20. statisztikai regiszter: a  statisztikai adat-előállítási folyamat támogatása és egységesítése céljából a  Hivatalos
Statisztikai Szolgálat tagjai által vezetett olyan statisztikai nyilvántartás, amelyből elérhetők a  különböző
adatfelvételek sokaságainak aktuális és történeti állapotai, a  változások oka, hatálya, forrása, és amely
a sokaság egyedeire (egységeire) vonatkozó adatokat strukturáltan, adatbázisban tárolja,
21. végleges statisztikai adat: a  statisztikai adat-előállítási folyamat során előálló olyan adat, amely hivatalos
közlés alapjául szolgál adott társadalmi, gazdasági vagy környezeti jelenség meghatározott időszaki/időponti
állapotáról.
II. FEJEZET
A HIVATALOS STATISZTIKAI SZOLGÁLAT 3. A hivatalos statisztikai tevékenység
3. § (1) A  hivatalos statisztikai tevékenység célja, hogy statisztikai információk nyilvánosságra hozatalával valósághű,
tárgyilagos képet adjon a társadalom, a gazdaság, a környezet állapotáról és annak változásairól az állami szervek,
az önkormányzatok, a gazdasági szervezetek – beleértve a pénzügyi piacokat –, a civil szervezetek, a tudományos
tevékenységet végzők, a közvélemény, a média szereplői, valamint a nemzetközi szervezetek, különösen az Európai
Unió intézményei számára.
(2) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak a  hivatalos statisztikai tevékenységet – az  európai statisztikákról és
a  titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az  Európai Közösségek Statisztikai Hivatala
részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a  közösségi
statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az  Európai Közösségek statisztikai programbizottságának
létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. március
11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Európai Statisztikai Rendelet) szerinti –
Európai Statisztikai Rendszer működésével összhangban kell ellátni, amelynek során a  Hivatalos Statisztikai
Szolgálat tagjainak mindenkor meg kell felelniük az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexében és a (3) bekezdésben
meghatározott elveknek.
(3) A hivatalos statisztikai tevékenységgel kapcsolatos alapelvek:
a) „Szakmai függetlenség”: a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak a  hivatalos statisztika előállítása
során – különös tekintettel az  alkalmazott technikák, eszközök, fogalmak, módszertanok és adatforrások
kiválasztására, valamint a közzététel valamennyi formájának tartalmára és időzítésére – szakmailag független
módon kell eljárnia, és ezeket a  feladatokat bármilyen politikai vagy egyéb nyomástól és befolyástól
mentesen, valamint egyéb, nem statisztikai tevékenységüktől elkülönítve kell elvégezni. A  Hivatalos
Statisztikai Szolgálat tagjánál a  szervezet vezetője által erre kijelölt vezető felelős a  hivatalos statisztikai
tevékenységért. A  hivatalos statisztikai tevékenységgel kapcsolatban utasításra, döntéshozatalra kizárólag
a hivatalos statisztikai tevékenységért felelős vezető jogosult.
b) „Pártatlanság”: a hivatalos statisztikát bármely politikai vagy egyéb nyomástól és befolyástól mentesen, semleges
módon kell előállítani és közzétenni, és valamennyi felhasználót egyenlő bánásmódban kell részesíteni.
c)  „Objektivitás”: a hivatalos statisztikát megbízható és elfogulatlan módon kell előállítani, valamint közzétenni.
d) „Megbízhatóság”: a  hivatalos statisztikáknak a  lehető leghitelesebben, legpontosabban és
legkövetkezetesebben kell mérniük azt a  valóságot, amelyet leképezni hivatottak, és ez  magában foglalja
a tudományos kritériumok alkalmazását is a források, módszerek és eljárások kiválasztásában.
e) „Minőség iránti elkötelezettség”: a  hivatalos statisztika megbízható, magas minőségű statisztikai információk
előállításával, közzétételével támogatja a  tényeken alapuló döntéshozatalt, a  kutatást és a  társadalom
szereplői közötti párbeszédet. Ennek érdekében a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai rendszeresen mérik
és folyamatosan javítják a  statisztikai termékek és folyamatok minőségét és rendszeresen tájékoztatják
a felhasználókat a minőségről.
f)  „A statisztikai adatok bizalmas kezelése”: a statisztikai egységekre vonatkozó adatok védelme, amely magában foglalja
a megszerzett adatok nem statisztikai célú felhasználásának és jogellenes nyilvánosságra hozatalának tilalmát is.
g) „Költséghatékonyság”: a  hivatalos statisztika előállítási költségeinek arányban kell állniuk az  eredmények
fontosságával és a  várt előnyökkel, az  erőforrásokat optimálisan kell felhasználni és mérsékelni kell
a válaszadói terhet.
(4) A  hivatalos statisztikai tevékenységgel kapcsolatos alapelvek részletes tartalmát – a  (3)  bekezdésben foglaltakon
túlmenően, az  Európai Statisztika Gyakorlati Kódexében foglaltak figyelembevételével – a  Nemzeti Statisztika
Gyakorlati Kódexe határozza meg.
(5) A Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexét a KSH elnöke állítja össze és – az Országos Statisztikai Tanáccsal, valamint
a Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testülettel együttműködve, annak véleményének kikérését követően – adja ki.
4. A Hivatalos Statisztikai Szolgálat 4. § (1) A hivatalos statisztikai tevékenység ellátása a Hivatalos Statisztikai Szolgálat feladata.
 (2) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja az a szervezet lehet – a 4. és az 5. §-ban foglaltak figyelembevételével –, amely
közfeladatának részeként hoz nyilvánosságra hivatalos statisztikai adatokat, és amelynek szervezete és működése
megfelel a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében és az Európai Statisztikai Rendeletben foglaltaknak.
(3) A KSH a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja, a KSH elnöke látja el Magyarország főstatisztikusi feladatait.
 (4) A  KSH elnöke főstatisztikusi feladatai körében felelős a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat hivatalos statisztikai
tevékenységének szakmai koordinációjáért és egységességéért, így különösen
a) a  hivatalos statisztikai tevékenység ellátásával kapcsolatban iránymutatásokat ad ki és felülvizsgálja és
ellenőrzi az azoknak való megfelelést,
b) figyelemmel az 6. §-ban foglaltakra képviseli Magyarországot az Európai Statisztikai Rendszerben, az Európai
Unió hivatalos statisztikával foglalkozó testületeiben és fórumain, illetve hivatalos statisztikával foglalkozó
nemzetközi szervezetek fórumain, statisztikai munkájában, valamint kapcsolatot tart más országok
statisztikai hivatalaival,
c) kijelöli, hogy a Hivatalos Statisztikai Szolgálat mely tagja minősül az Európai Statisztikai Rendelet értelmében
az európai statisztika fejlesztésében, előállításában és közzétételében részt vevő egyéb nemzeti hatóságnak
és tájékoztatja erről az Európai Bizottságot (Eurostatot).
5. § (1) A Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében és az Európai Statisztikai Rendeletben foglaltaknak való megfelelőséget
a  KSH elnöke – a  Kormány rendeletében foglalt szabályok szerint – akkreditációs eljárás alkalmazásával állapítja
meg. Ezzel összefüggésben:
a) az  akkreditációs eljárás eredményéről – a  b)  pontban foglalt nyilvánosságra hozatalt megelőzően –
tájékoztatja a Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testületet és az Országos Statisztikai Tanácsot,
b) a KSH elnöke a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak listáját – megjelenteti a Hivatalos Értesítőben, illetve
az akkreditációs eljárás eredményét nyilvánosságra hozza a KSH honlapján is.
 (2) Az  elutasított akkreditációs kérelmet a  megállapított hiányosságok pótlását vagy felszámolását követően lehet
ismételten benyújtani.
 (3) A Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódex és az Európai Statisztikai Rendelet elveinek való megfelelést a KSH ötévente
felülvizsgálja. A felülvizsgálatra az akkreditáció szabályait kell alkalmazni.
 (4) Ha a felülvizsgálat során a KSH elnöke megállapítja, hogy a szervezet a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében és
az Európai Statisztikai Rendeletben foglaltaknak nem felel meg, akkor az adott szervezet vonatkozásában egyéves
felülvizsgálati időszak lép életbe. Ennek lejártával a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexe és az Európai Statisztikai
Rendelet elveinek való megfelelés ismételten ellenőrzésre kerül. Amennyiben a  megállapított hiányosságok nem
kerültek kijavításra és a szervezet statisztikai tevékenysége továbbra sem felel meg a Nemzeti Statisztika Gyakorlati
Kódex és az Európai Statisztikai Rendelet elveinek, a KSH elnöke az akkreditációt visszavonja, a szervezet Hivatalos
Statisztikai Szolgálatban való tagságát az ismételt ellenőrzést követő év végével megszünteti. A megszűnt tagságú
szervezet az  ismételt ellenőrzést követő évre vonatkozó hivatalos statisztikai tevékenységét még lezárja, de
a  következő tárgyévre nézve már nem folytathat hivatalos statisztikai tevékenységet. Az  általa statisztikai célból
kezelt adatokat a  statisztikai tevékenységének lezárásával egyidejűleg átadja a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat
azon tagjának, amely a tevékenységet átveszi, ennek hiányában a KSH részére, és ezzel egyidejűleg a tárolt egyedi
statisztikai adatokat tartalmazó adatállományokat törli vagy véglegesen hozzáférhetetlenné teszi.
(5) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjának jogutódlással történő megszűnése esetén új akkreditáció lefolytatása szükséges.
 (6) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjának megszűnése esetén a hivatalos statisztikai tevékenység vonatkozásában
történő esetleges jogutódlásról rendelkezni kell. A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat megszűnt tagja által hivatalos
statisztikai célra kezelt adatállományok vonatkozásában a (4) bekezdés szerint kell eljárni.
5. Együttműködés a Magyar Nemzeti Bankkal 6. § (1) A  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) a  jegybanki információs rendszer működtetőjeként a  Hivatalos
Statisztikai Szolgálat tagja. E  törvény rendelkezéseit az  MNB-re a  Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben
(a továbbiakban: MNB tv.) foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az MNB az MNB tv. szerinti függetlenség elvének megtartása mellett hivatalos statisztikai tevékenységének ellátása
során – a  Központi Bankok Európai Rendszerének (a  továbbiakban: KBER) tagjaként a  KBER európai statisztikákat
érintő feladatköréről szóló nyilvános kötelezettségvállalásban foglalt alapelveknek való teljes körű megfelelés
sérelme nélkül – a lehető legteljesebb körűen megfelel a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében foglalt elveknek.
(3) A  Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében foglalt elveknek való megfelelést az  MNB öt évente önértékelés
keretében vizsgálja, és annak alapján a minél teljesebb megfelelés érdekében intézkedési tervet készít.
(4) Az önértékelés eredményéről, valamint a tervezett intézkedésekről az MNB tájékoztatja a KSH elnökét.
 (5) A  KSH és annak elnöke meghatározott jogkörében szorosan együttműködik az  MNB-vel és annak elnökével, ezen
feladatainak ellátása nem érinti az MNB-nek és annak elnökének az MNB tv.-ben meghatározott függetlenségét és
feladatainak ellátását.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL 6. A KSH jogállása
7. § (1) A KSH kormányhivatalként működő központi költségvetési szerv, amely szakmailag független.
 (2) A KSH székhelye Budapest.
 (3) A jogszabályok és a közjogi szervezetszabályozó eszközök nem sérthetik a KSH szakmai függetlenségét.
 (4) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 67. § (4) bekezdésében foglaltakat a KSH vonatkozásában nem kell alkalmazni.
 (5) A KSH elnöke törvényben meghatározott feladatkörében nem utasítható.
 (6) A KSH költségvetése a (9) és (10) bekezdésben meghatározott költségvetési szervek, valamint az általa kezelt fejezeti
kezelésű előirányzatok költségvetésével együtt a központi költségvetésről szóló törvényben önálló fejezetet képez.
 (7) A  KSH az  adatok gyűjtéséhez, az  adatok feldolgozásához, és az  adatok közzétételéhez kapcsolódó közhatalmi
feladatait a  KSH elnöke által alapított, a  magyar állam 100%-os tulajdonában álló Statisztikai Elemző Központ
Korlátolt Felelősségű Társaság bevonásával látja el.
(8) A gazdasági társaság felett a tulajdonosi jogokat a magyar állam nevében a KSH elnöke gyakorolja.
 (9) A  Központi Statisztikai Hivatal Népességtudományi Kutató Intézet központi költségvetési szerv, amely az  alap
és alkalmazott demográfiai kutatást, mint közfeladatot látja el, és amely felett az  irányítási jogkört – az  alapítás,
átalakítás, megszüntetés kivételével – a KSH elnöke gyakorolja.
(10) A Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár egy teljes kötelespéldánysorra jogosult országos feladatkörű tudományos
szakkönyvtár, amely felett az  irányítási jogkört – az  alapítás, átalakítás, megszüntetés kivételével – a  KSH elnöke
gyakorolja.
7. A Központi Statisztikai Hivatal feladatai 8. § (1) A  KSH ellátja mindazt a  feladatot, amelyet törvény vagy törvény felhatalmazása alapján más jogszabály
a hatáskörébe utal.
(2) A KSH feladatai:
a) a gazdaság, a  társadalom és a  környezet állapotának és folyamatainak hivatalos statisztikai adatokkal
történő bemutatása, ennek érdekében hivatalos statisztikai adatfelvételek teljes statisztikai adat-előállítási
folyamatának elvégzése, így különösen adatok felvétele, feldolgozása, közzététele és elemzése,
b) az Alaptörvény 36. és 37. cikkében foglalt, a bruttó hazai termék számítási módjára vonatkozó módszertan
kialakítása, az  államadósság alakulásával kapcsolatban rögzített korlátok betartásának mérése, a  bruttó
hazai termék megállapítása az  Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló
2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján,
c) a népmozgalmi statisztikák előállítása és közzététele,
d) a népesség adatainak összeírása céljából időszakonként törvényben meghatározott módon népszámlálás,
illetve mikrocenzus végrehajtása és az ezekből származó adatok közzététele,
e) a hivatalos statisztikát érintő jogszabályok tervezetének véleményezése,
f ) a törvényben elrendeltek kivételével az  adatszolgáltatási kötelezettséggel járó statisztikai adatgyűjtésekről
szóló kormányrendelet tervezet szakmai tartalmának összeállítása, előkészítésében történő részvétel és
végrehajtásának figyelemmel kísérése,
g) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat Országos Statisztikai Adatfelvételi Programjának összeállítása és
végrehajtásának ellenőrzése,
h) az Országgyűlés és a  Kormány évenkénti tájékoztatása Magyarország társadalmi, gazdasági, környezeti és
népesedési adatairól,
i) éves jelentés készítése az  Országgyűlés részére a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat működéséről és a  jelentés
közzététele,
j) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak akkreditációja, akkreditációjuk felülvizsgálata,
k) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai hivatalos statisztikai tevékenységének szakmai koordinációja,
a hivatalos statisztikai tevékenységgel kapcsolatos iránymutatások kiadása, ezek betartásának ellenőrzése és
felülvizsgálata,
l) az egységes, a  statisztikai adat-előállítási folyamatban használandó osztályozások kialakítása, számjelek
meghatározása és kiadás céljából miniszteri rendelet szakmai tartalmának kialakítása, az előkészítésben való
közreműködés és végrehajtásának figyelemmel kísérése,
m) Magyarország Közigazgatási Helynévkönyvének vezetése, Magyarország Helységnévtárának kiadása,
n) egy teljes kötelespéldánysorra jogosult országos feladatkörű tudományos szakkönyvtár üzemeltetése,
o) népességtudományi kutatóintézet üzemeltetése,
p) közreműködés a statisztikai szakképzés rendszerének kialakításában, működtetésében,
q) közreműködés a statisztikai kultúra terjesztésében és fejlesztésében.
(3) A KSH javaslatot tesz a hivatalos statisztikai tevékenységet érintő jogszabályok megalkotására.
 (4) A KSH véleményezi a feladatait, valamint a hivatalos statisztikát érintő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó
eszközök tervezeteit.
 (5) A KSH elnöke állandó meghívottként részt vesz a Kormány ülését megelőző döntés-előkészítő fórum ülésén.
 (6) A Kormány ülésének a KSH feladatkörét érintő napirendi pontjához a KSH elnökét meg kell hívni.
8. A KSH vezetői 9. § A KSH vezetői az elnök és az elnökhelyettesek.
10. § Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  KSH elnöke és elnökhelyettesei jogviszonyára – az  e  törvényben
foglalt eltérésekkel – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselőjére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
11. § (1) A KSH-t az elnök vezeti, aki feladatainak ellátása során nem utasítható.
 (2) A KSH elnöke
a) ellátja a főstatisztikusi feladatokat,
b) a KSH hivatali szervezetének vezetője,
c) összeállítja a KSH Szervezeti és Működési Szabályzatát és egyéb szabályzatait, stratégiai dokumentumait,
d) a 4. §-ban foglaltak szerint – az MNB kivételével – ellátja a Hivatalos Statisztikai Szolgálat hivatalos statisztikai
tevékenységének koordinációját,
e) gyakorolja a  munkáltatói jogokat az  elnökhelyettesek és a  KSH állományába tartozó kormányzati
szolgálatijogviszonyban, vagy munkaviszonyban álló alkalmazottak tekintetében. 12. § Az  elnökhelyettes a  KSH Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott felelősségi területen az  elnök
irányítása mellett látja el tevékenységét, és irányítja a  KSH Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott
szervezeti egységek munkáját.
13. § (1) A KSH elnökét a miniszterelnök nevezi ki hét évre, amely kinevezés két alkalommal megújítható.
 (2) A KSH elnökhelyetteseit a KSH elnöke nevezi ki határozatlan időre.
14. § (1) A KSH elnökének olyan személy nevezhető ki, aki
a) magyar állampolgár,
b) felsőfokú végzettséggel rendelkezik,
c) statisztikai szakmai munkássága elismert,
d) a  Hivatalos Statisztikai Szolgálatban vagy az  Európai Statisztikai Rendszerben legalább tíz év szakmai,
valamint ebből legalább öt év vezetői gyakorlatot szerzett.
 (2) A KSH elnökhelyettesének olyan személy nevezhető ki, aki
a) magyar állampolgár,
b) felsőfokú végzettséggel rendelkezik,
c) a közigazgatásban vagy a statisztikai tudomány területén legalább öt év vezetői gyakorlatot szerzett.
(3) Nem nevezhető ki a  KSH elnökének, illetve elnökhelyettesének büntetett előéletű, valamint olyan személy, aki
a kinevezést megelőző négy évben országgyűlési vagy európai parlamenti képviselő, a Kormány tagja, államtitkár,
köztársasági elnök, fővárosi és megyei kormányhivatalt vezető kormánymegbízott, helyi önkormányzati képviselő,
polgármester, alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei közgyűlés elnöke vagy alelnök,
illetve nemzetiségi önkormányzat tagja vagy párt tisztségviselője volt.
(4) A KSH elnökének jelölt személy – a kinevezését megelőzően – a miniszterelnök részére, a KSH elnökhelyettesének
jelölt személy – kinevezését megelőzően – a KSH elnöke részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen
előéletű.
(5) Indokolt esetben a miniszterelnök a KSH elnökét, a KSH elnöke a KSH elnökhelyettesét kinevezésének időtartama
alatt írásban, a mulasztás jogkövetkezményének ismertetésével felhívhatja büntetlen előéletének igazolására.
(6) A miniszterelnök a KSH elnökének, a KSH elnöke a KSH elnökhelyettesének a (4) és (5) bekezdés alapján megismert
személyes adatait az adatalany megbízatásának megszűnéséig kezeli.
15. § A  KSH elnöke, illetve elnökhelyettese kinevezésüket követő harminc napon belül, majd azt követően kétévente
a közszolgálati tisztviselőkre vonatkozó szabályok szerint vagyonnyilatkozatot tesznek.
16. § (1) A KSH elnökének megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) a 70. életév betöltésével,
c) halálával,
d) lemondásával,
e) összeférhetetlenség megállapításával,
f ) a kinevezéshez szükséges feltételek hiányának megállapításával,
g) felmentéssel.
(2) A  KSH elnöke megbízatásának megszűnését az  (1)  bekezdés a)–f )  pontjában foglalt esetben a  miniszterelnök
állapítja meg.
(3) Ha a  KSH elnöke összeférhetetlenségét a  kinevezésétől számított harminc napon belül nem szünteti meg,
vagy a  tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a  miniszterelnök dönt
az összeférhetetlenség megállapításának kérdésében. Az összeférhetetlenség megállapítását írásban indokolni kell.
17. § (1) A KSH elnöke megbízatásáról bármikor lemondhat. A lemondást írásban kell közölni a miniszterelnökkel. Lemondás
esetén a KSH elnöke megbízatása megszűnésének időpontját a miniszterelnök állapítja meg, az azonban nem lehet
későbbi a lemondásnak a miniszterelnökhöz történő eljuttatását követő hatvanadik napnál.
(2) A KSH elnökét a miniszterelnök felmenti, ha
a) vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének teljesítését megtagadja, a  teljesítést önhibájából elmulasztja,
vagyonnyilatkozatában lényeges adatot, tényt valótlanul közöl,
b) a büntetőjogi felelősségét a bíróság szándékos bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen megállapítja,
c) a  büntetlen előéletének igazolására vonatkozó kötelezettségének teljesítését megtagadja vagy a  teljesítést
önhibájából elmulasztja.
(3) A KSH elnöke (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti felmentését írásban kell indokolni.
18. § (1) A KSH elnökhelyetteseit a KSH elnöke bármikor felmentheti, a felmentést nem kell indokolni.
 (2) A KSH elnökhelyettese számára e tisztségéből történő felmentését megelőzően – kivéve, ha arra nyugdíjjogosultság
miatti kérelem alapján kerül sor vagy a  KSH elnökhelyettese a  felmentés közlésének időpontjában nyugdíjasnak
minősül – végzettségének és szakképzettségének, szakképesítésének megfelelő munkakört kell felajánlani
a  KSH szervezetében. A  KSH elnökhelyettese a  felajánlott munkakör elfogadásáról öt munkanapon belül írásban
nyilatkozik a KSH elnökének.
(3) Ha a KSH elnökhelyettese a felajánlott munkakört elfogadja, át kell helyezni.
 (4) Ha a KSH elnökhelyettese a felajánlott munkakört nem fogadja el a kormánytisztviselőkre irányadó szabályok szerint
felmentési idő és juttatások illeti meg, amelynek időtartama alatt a munkavégzési kötelezettség alól mentesül.
19. § A KSH elnökét az államtitkár, elnökhelyetteseit a helyettes államtitkár illetményével azonos díjazás, illetve juttatások
illetik meg.
20. § A KSH elnökét és elnökhelyetteseit évente negyven munkanap szabadság illeti meg.
IV. FEJEZET
STATISZTIKAI TESTÜLETEK 9. Az Országos Statisztikai Tanács
21. § (1) Az  Országos Statisztikai Tanács (a  továbbiakban: OST) a  KSH elnökének az  adatszolgáltatók és adatfelhasználók
képviselőiből álló tanácsadó, véleményező testülete.
(2) Az OST feladatai különösen:
a) az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexében, valamint a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexben foglalt elvek
megvalósulásának figyelemmel kísérése,
b) a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexe tartalmának véleményezése,
c) az  Országos Statisztikai Adatfelvételi Program véleményezése a  felhasználói igények és az  adatszolgáltatói
terhek szempontjából,
d) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat éves tájékoztatási programjának véleményezése,
e) a statisztikai adatokhoz való tudományos célú hozzáférés feltételeinek véleményezése.
(3) Az OST bármilyen, statisztikával kapcsolatos kérdést napirendjére tűzhet, az üléseire meghívhatja a KSH szakértőit.
Feladataival kapcsolatban ajánlásokat fogalmazhat meg.
(4) Az OST tagjai:
a) a KSH elnöke által jelölt tag,
b) a minisztériumok mint adatfelhasználók által jelölt egy-egy tag,
c) az  adminisztratív nyilvántartást vezető szervek közül a  KSH elnöke által kijelölt öt szerv által jelölt egy-egy
tag,
d) a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács által jelölt, a munkaadókat és a munkavállalókat képviselő egy-egy
tag,
e) az országos önkormányzati érdekszövetségek által jelölt két tag,
f ) a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara által jelölt tag,
g) a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara által jelölt tag,
h) a tudományos élet képviselői közül a Magyar Tudományos Akadémia által jelölt öt tag,
i) az MNB mint adatfelhasználó által jelölt tag.
(5) Az  OST ülésén állandó meghívottként vesznek részt a  Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület tagjai, valamint
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke.
(6) Az OST tagjait a (4) bekezdésben jelölt szervezetek jelölése alapján a KSH elnöke javaslatára a miniszterelnök bízza
meg három évre. A tagok maguk közül választják a testület elnökét három évre. A testület titkársági feladatait a KSH
látja el.
(7) Az  OST tagja, elnöke olyan személy lehet, aki büntetlen előéletű, és nem áll a  statisztikusi végzettséghez kötött
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt (a továbbiakban együtt: kizáró ok).
(8) Nem bízható meg az OST tagjának, aki nem felel meg a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
39. § (1)–(1c) bekezdéseiben foglalt feltételeknek.
(9) Az OST tagja a megbízásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy vele szemben nem áll
fenn kizáró ok.
(10) A KSH elnöke felhívhatja az OST tagját, valamint elnökét annak igazolására, hogy vele szemben kizáró ok nem áll
fenn.
(11) A  KSH elnöke az  OST tagjának a  (9) és (10)  bekezdés alapján megismert személyes adatait az  adatalany
megbízatásának megszűnéséig kezeli.
(12) Az OST tagjának, elnökének megbízatása megszűnik
a) a megbízás határidejének lejártával,
b) a lemondás miniszterelnök általi elfogadásával,
c) a tag halálával,
d) a kijelölés, valamint a javaslat visszavonását követő miniszterelnöki felmentéssel,
e) ha az  OST tagja, elnöke a  (8)  bekezdés szerinti kizáró ok fenn nem állásának igazolásával kapcsolatos
kötelezettségének az  ismételt szabályszerű felhívástól számított 15 munkanapon belül sem tesz eleget, és
nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok következménye, az  ismételt felhívástól
számított tizenötödik munkanapon.
(13) Ha az  OST elnökének, tagjának megbízatása megszűnik, a  KSH felhívja a  jelölésre jogosult szervet, hogy
a  megüresedett tisztségre új személyt jelöljön. A  (12)  bekezdés d) és e)  pontjában foglaltak esetén az  új tag
megbízásánál az eljárásra a (6) bekezdésben foglaltak az irányadók. A (12) bekezdés b)–e) pontjai esetében az új tag
megbízásának időtartama eltérő lehet.
(14) Az  OST tevékenységét az  általa kialakított és a  KSH elnöke által jóváhagyott ügyrend alapján látja el. Az  OST
ügyrendje nyilvános.
10. Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület 22. § (1) A  Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület (a  továbbiakban: Koordinációs Testület) tagjai a  Hivatalos Statisztikai
Szolgálat képviselői, elnöke a KSH elnöke. A Koordinációs Testület titkársági feladatait a KSH látja el.
(2) A Koordinációs Testület célja, hogy a hivatalos statisztikai tevékenységgel kapcsolatos kérdéseket megvitassa. Ennek
kapcsán feladatai különösen:
a) a  hivatalos statisztika fejlesztésére, előállítására, nyilvánosságra hozatalára vonatkozó prioritások, stratégiai
kérdések megvitatása,
b) a  hivatalos statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és nyilvánosságra hozatalához szükséges erőforrások
felmérése,
c) javaslatok kidolgozása a  hivatalos statisztikai tevékenység egységesítésére, a  minőségének folyamatos
javítására, a párhuzamosságok kiküszöbölésére,
d) részvétel a  Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexe tartalmának kidolgozásában, továbbfejlesztésében,
véleményezésében, valamint egyetértési jog gyakorlása annak elfogadása során,
e) az  Országos Statisztikai Adatfelvételi Program tervének előzetes véleményezése, továbbá a  végrehajtás
nyomon követése és a program teljesülésének értékelése,
f ) másodlagos adatforrások hivatalos statisztikai célú felhasználásával kapcsolatos állásfoglalások és
iránymutatások véleményezése,
g) módszertani kérdések, fogalmak, osztályozások, ajánlások, állásfoglalások és iránymutatások véleményezése,
h) az Európai Statisztikai Rendszerben felmerülő kérdésekkel kapcsolatos tagállami álláspont véleményezése.
(3) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja egy tagot jelöl a  Koordinációs Testületbe. A  Koordinációs Testület tagját
a  jelölés alapján a  KSH elnöke bízza meg határozatlan időre. A  tag távolléte esetén a  Koordinációs Testület tagja
megfelelő képviseleti joggal eljáró helyettest jelölhet.
(4) A  Koordinációs Testület tagja olyan képviseletre jogosult személy lehet, aki büntetlen előéletű, és nem áll
a statisztikusi végzettséghez kötött foglalkozástól eltiltás hatálya alatt (a továbbiakban együtt: kizáró ok).
(5) Nem delegálható a Koordinációs Testület tagjának, aki nem felel meg a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 39. § (1)–(1c) bekezdéseiben foglalt feltételeknek.
(6) A  Koordinációs Testület tagja a  jelölésével egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a  tényt, hogy vele
szemben nem áll fenn kizáró ok.
(7) A KSH elnöke felhívhatja a Koordinációs Testület tagját annak igazolására, hogy vele szemben kizáró ok nem áll fenn.
 (8) A  KSH elnöke a  Koordinációs Testület tagjának a  (6) és (7)  bekezdés alapján megismert személyes adatait
az adatalany megbízatásának megszűnéséig kezeli.
 (9) A Koordinációs Testület tagjának megbízatása megszűnik:
a) a tag halálával,
b) lemondásával,
c) a jelölő szervezet kezdeményezése alapján a KSH elnöke által történő felmentéssel,
d) a  jelölő szervezet megszűnésével, vagy a szervezet Hivatalos Statisztikai Szolgálatban betöltött tagságának
megszűnésével,
e) ha a  tag a  (7)  bekezdésben foglalt kötelezettségének az  ismételt szabályszerű felhívástól számított
15 munkanapon belül sem tesz eleget, és nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló
ok következménye, az ismételt felhívástól számított tizenötödik munkanapon.
(10) Ha a Koordinációs Testület tagjának megbízatása megszűnik, a KSH elnöke felhívja a jelölésre jogosult szervet, hogy
a megüresedett tisztségre új személyt jelöljön.
(11) A Koordinációs Testület tevékenységét az általa kialakított és a KSH elnöke által jóváhagyott ügyrend alapján látja el.
A Koordinációs Testület ügyrendje nyilvános.
(12) A  Koordinációs Testület ülésén állandó meghívottként részt vesz a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság elnöke.
V. FEJEZET
STATISZTIKAI ADATFELVÉTELEK 11. Statisztikai adatfelvételek általános szabályai
23. § (1) A  statisztikai adatfelvétel módja lehet statisztikai adatgyűjtés vagy statisztikai adatátvétel. Statisztikai adatfelvétel
elsődleges és másodlagos adatforrásból végezhető.
(2) Elsődleges adatforrásként statisztikai adatgyűjtés végrehajtható adatszolgáltatási kötelezettség elrendelésével és
önkéntes adatszolgáltatással.
(3) Elsődleges adatforrást csak akkor lehet igénybe venni, ha nincs statisztikai célra alkalmas, hozzáférhető másodlagos
adatforrás.
(4) Az adatszolgáltatói terhek csökkentése érdekében ugyanazon adatra vonatkozóan csak különösen indokolt esetben
rendelhető el több statisztikai adatfelvétel.
(5) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai a  28.  § (7)  bekezdésében és a  43.  §-ban foglaltak figyelembevételével
egymás között, statisztikai célra, térítésmentesen jogosultak a  statisztikai adatfelvételből származó, rendelkezésre
álló végleges statisztikai adatok és kapcsolódó kiegészítő információk (metaadat) átadására, átvételére. A Hivatalos
Statisztikai szolgálat tagja nem köteles átadni a  statisztikai adat-előállítási folyamat során előálló, nem végleges
adatokat.
(6) Az  adatátadásról a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat érintett tagjai megállapodást kötnek, amelyben rögzíteni kell
az adatátadás célját, módját, az adatkezelés, illetve az adatok tájékoztatási tevékenység során történő felhasználásának
feltételeit. A megállapodásokat a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai honlapjukon nyilvánosságra hozzák.
12. Statisztikai adatgyűjtések 24. § Statisztikai adatgyűjtés keretében adatszolgáltatásra kötelezett lehet bármely természetes és jogi személy, valamint
a személyiségi joga szerint jogképes szervezet.
25. § (1) Természetes személytől személyes adatára vonatkozó kötelező adatszolgáltatást – a  26.  § (1)  bekezdésben foglalt
kivétellel – csak törvény rendelhet el.
(2) Különleges adat statisztikai célból a következők szerint gyűjthető:
a) az  érintett faji eredetére, nemzetiségi hovatartozására, politikai véleményére vagy pártállására, vallásos,
világnézeti meggyőződésére, érdekképviseleti tagságára vonatkozó adat csak személyazonosításra
alkalmatlan módon és az érintett természetes személy önkéntes adatszolgáltatása alapján,
b) az egészségi állapotra, kóros szenvedélyre, szexuális életre vonatkozó adat, valamint bűnügyi személyes adat
csak személyazonosításra alkalmatlan módon, az  érintett természetes személy önkéntes adatszolgáltatása
vagy törvény rendelkezése alapján.
26. § (1) A Magyarországon gazdasági tevékenységet végző jogi személy, valamint a gazdasági tevékenységére vonatkozóan
a  gazdasági tevékenységet folytató természetes személy és a  személyiségi joga szerint jogképes szervezet
statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét minden év november 30-ig a Kormány rendelete állapítja meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kormányrendelet tervezetét a  KSH – a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak javaslatai
alapján – állítja össze, és azt a felügyeletet ellátó miniszter terjeszti a Kormány elé.
(3) Az  (1)  bekezdés tekintetében gazdasági tevékenységnek kell tekinteni, amikor erőforrások – így különösen:
tőkejavak, munka, gyártási technológia, valamint anyagok és félkész termékek – felhasználásával terméket állítanak
elő vagy szolgáltatást nyújtanak.
(4) Az adatszolgáltatási kötelezettséget megállapító, (1) bekezdés szerinti kormányrendelet rendelkezik:
a) az adatszolgáltatás címéről,
b) az adatszolgáltatói kör meghatározásáról,
c) az adatszolgáltatás gyakoriságáról és határidejéről,
d) az adatszolgáltatás tartalmáról (részletes adatkörökről),
e) az elektronikus adatszolgáltatás módjáról,
f ) a kijelölés alapjául szolgáló adatok időállapotáról,
g) az adatszolgáltatásra irányadó uniós jogi aktusról.
(5) A  (4)  bekezdésben megjelölt adatszolgáltatói körön belül az  adatszolgáltatásra kötelezett egyes adatszolgáltatók
kijelölését – a  teljes körű adatgyűjtések kivételével – a  hivatalos statisztikai szolgálatnak az  adott statisztikai
adatfelvételért felelős tagja – megalapozott módszertan alkalmazásával, valamint a  Központi Statisztikai Hivatal
esetében a (6) bekezdésben meghatározottak szerint – jogosult elvégezni.
(6) Az  adatszolgáltatók kijelölését a  KSH a  december 15. napján hatályos, rendelkezésére álló regiszterek és
nyilvántartások alapulvételével végzi, kivéve, ha jogszabály eltérően rendelkezik. Ha év közben a  kieső
adatszolgáltatók pótlása, illetve az  adatszolgáltatói kör pontosítása érdekében új adatszolgáltatók kijelölése
indokolt, azt a  kijelölés szükségességének felmerülésekor rendelkezésre álló regiszterek és nyilvántartások
alapulvételével kell elvégezni.
(7) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai az adatszolgáltatót adatszolgáltatási kötelezettségéről minden év december
31-ig, de legkésőbb az adatszolgáltatási kötelezettség határidejét megelőzően harminc nappal értesítik.
27. § (1) Az adatszolgáltatásra kötelezett az előírt adatokat a valóságnak megfelelő tartalommal, megszabott határidőben és
meghatározott módon, térítésmentesen köteles szolgáltatni.
(2) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat adatgyűjtést végrehajtó tagja, a  szolgáltatott adatok valódiságának ellenőrzése
céljából, a  szolgáltatott adatokkal összefüggő nyilvántartásokba, iratokba – előzetes értesítés alapján –
az adatszolgáltatónál betekinthet.
13. Adminisztratív adatforrások, adatátvételek adminisztratív nyilvántartásokból 28. § (1) Az  adminisztratív adatforrások adattartalma – a  jelen törvényben foglaltak figyelembevétekével – hivatalos
statisztikai célra korlátozás nélkül felhasználható.
(2) A  hivatalos statisztikai felhasználásra való alkalmasság szempontjából az  adminisztratív adatforrások tartalmát,
módszertanát, fogalmi és osztályozási rendszerének kialakítását érintő kérdésekben az  adatforrás létrehozásakor,
módosításakor, megszüntetésekor – az eredeti adatkezelési cél sérelme nélkül – a KSH véleményét figyelembe kell
venni.
(3) A KSH a (2) bekezdésben foglalt véleményezési jog gyakorlása során egyeztet a Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi
tagjával.
(4) Az adminisztratív adatforrást kezelő szerv a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai részére hivatalos statisztikai célra
– a  minősített adat kivételével – az  (1) és (5)  bekezdésben foglaltakra tekintettel a  hivatalos statisztikai célnak
megfelelő, egyedi azonosításra alkalmas módon, a  kapcsolódó kiegészítő információkkal (metaadat) köteles
az általa jogszabály felhatalmazása alapján nyilvántartásban, mint adminisztratív adatforrásban kezelt adatot átadni.
(5) A  – KSH-t kivéve – a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi tagja a  (4)  bekezdés alapján személyes adatokhoz való
hozzáférésre akkor jogosult, ha azt külön törvény elrendeli.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti adatátadás térítésmentes, amennyiben az  átadandó adatok elektronikus formában
rendelkezésre állnak. Egyéb esetben a térítés felszámítására a 46. § (2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(7) Az  adminisztratív adatok átvételével kapcsolatos részletes szabályokról az  adminisztratív adatok kezelője és
a Hivatalos Statisztikai Szolgálat adatot átvevő tagja az adatigény benyújtását és a hivatalos statisztikai cél igazolását
követően késedelem nélkül megállapodást köt. A megállapodást a Felek a honlapjukon nyilvánosságra hozzák.
(8) Az adminisztratív adatok átadásáról szóló együttműködési megállapodás tartalmazza legalább az alábbiakat:
 1. az együttműködő partnerek neve, székhelye, elérhetősége,
 2. az együttműködés hatálya, célja és tartalma,
 3. adatbenyújtóra vonatkozó adatok (ha az eltér az adatkezelőtől),
 4. az adatátvételt végrehajtóra vonatkozó adatok (ha az eltér az igénylőtől),
 5. az adatállományok leírása: megnevezés, felhasználási cél, adatátvétel típusa (adminisztratív adat statisztikai
célú átvétele, nem adminisztratív adat statisztikai célú átvétele, egyéb statisztikai adatátvétel),
 6. az eredeti állomány megnevezése, az  eredeti adatgyűjtést/nyilvántartást elrendelő jogszabály(ok) neve
és címe, nyilvántartási/statisztikai egység leírása, nyilvántartási/statisztikai egységek száma az  eredeti
adatforrásban, adatok frissítésének gyakorisága az eredeti nyilvántartásban,
7. a statisztikai adatátvétel módja, eszköze, adatállomány típusa, szerkezete,
 8. a statisztikai adatátvétel rendszeressége, gyakorisága, beérkezés határideje,
 9. az adatok vonatkozási éve, vonatkozási idő típusa, adatok gyakorisága,
10. az adatok feldolgozottsági foka időszakonként,
11. az adatátvétel kiterjedési köre: teljes körű statisztikai adatátvétel, nem teljes körű statisztikai adatátvétel,
kombinált statisztikai adatátvétel,
12. az átvett állományok száma egy időszakban,
13. az átvett állományok becsült nagysága megabájtban,
14. az átvett állományok becsült adathelyeinek száma,
15. megküldésre kerülő metaadatok megjelölése,
16. az átvett adatállomány adatvédelmi szintje (egyedi adat, különleges, személyes adat),
17. rendelkezés az  adatok Hivatalos Statisztikai Szolgálaton belüli továbbadásáról, illetve a  41.  §-ban
meghatározottak szerinti tudományos célú hozzáférés lehetőségéről.
 (9) Az  adminisztratív adatok hivatalos statisztikai célra történő átadása kapcsán az  adminisztratív forrást kezelő szerv
legalább az alábbi kapcsolódó kiegészítő információ (metaadat) megadására köteles:
a) az adminisztratív adatforrást kezelő szerv neve, kapcsolattartó adatai,
b) az adatbenyújtó neve, kapcsolattartó adatai,
c) az adatállományok neve, típusa,
d) az  adatállományok szerkezetének leírása: oszlopnév, adattípus (tizedesjegyek számával, dátum esetén
dátumformátummal együtt), az  oszlop tartalmának leírása, mértékegysége, a  kódolt információk esetén
az értékkészlet azonosítója,
e) értékkészletet tartalmazó adatállomány esetén az értékkészletek (kódok, megnevezések) átadása,
f ) az  adatok értelmezését segítő egyéb módszertani leírások, amelyek megadják az  állomány sokaságát
(a  nyilvántartás, illetve az  abból átvett egyedek körét), az  állomány tartalmára vonatkozó módszertani
információkat (alkalmazott osztályozások, megfigyelés és előállítás módszertanát), a  nyilvántartás
aktualizálásának, minőség-ellenőrzésének módját.
(10) Az  adminisztratív adatok átadását – a  KSH részére minden esetben, a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat egyéb tagjai
részére igényük esetén – a KSH által erre a célra üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kell teljesíteni.
(11) Az  adminisztratív adatforrást kezelő szervezet az  adminisztratív adatforrás hivatalos statisztikai célú
felhasználhatóságára tekintettel az adminisztratív adatforrás minőségéről minden évben a KSH által meghatározott
tartalmú és formájú minőségjelentést állít össze és megküldi azt a KSH részére.
(12) A  KSH a  beérkezett minőségjelentéseket és az  azokhoz fűzött, a  minőség javítását célzó észrevételeit bemutatja
véleményezés céljából a Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testületnek.
(13) Az  adminisztratív adatforrást kezelő szerv együttműködik a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat adatot átvevő tagjával
az  adminisztratív adatforrás hivatalos statisztikai célú felhasználásának minőség-ellenőrzésével összefüggésben
megfogalmazott észrevételek átültetésében, ha azok a  kezelő szerv számára nem jelentenek igazgatási, műszaki
többlet feladatot, illetve az  észrevételek beépítése nem jár a  kezelő szerv alaptevékenységére nézve igazgatási
vagy informatikai biztonsági kockázat növekedésével. Az adminisztratív adatforrást kezelő szerv az általa elfogadott
észrevételek végrehajtásáról, illetve az  el nem fogadott észrevételek indokáról köteles a  Hivatalos Statisztikai
Szolgálatnak az észrevételt megfogalmazó tagja részére beszámolni.
(14) Az átvett adminisztratív adat a Hivatalos Statisztikai Szolgálat más tagjának csak akkor adható tovább, illetve akkor
használható fel a  41.  §-ban foglaltak szerint tudományos célra, ha az  adminisztratív adatforrást kezelő szervvel
kötött együttműködési megállapodás ezt lehetővé teszi.
14. Egyéb statisztikai adatátvételek 29. § (1) A jogi személy, valamint a gazdasági tevékenységére vonatkozóan a gazdasági tevékenységet folytató természetes
személy és a  saját személyiségi joga szerint jogképes szervezet a  Kormány rendelete alapján köteles az  általa
vezetett nyilvántartás adatait – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – egyedi azonosításra alkalmas módon
statisztikai célból a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjának átadni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatátvétel elrendeléséről a  26.  § szerinti, adatgyűjtésekhez kapcsolódó adatszolgáltatási
kötelezettséget elrendelő Kormányrendeletben kell rendelkezni. Az  adatátadásra egyebekben a  26–27.  §-ban,
valamint a 28. § (7)–(9) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(3) Az adatátadás nem terjedhet ki személyes adatra.
15. Népmozgalmi statisztika 30. § (1) A népmozgalmi statisztika körében megfigyelésre kerül minden Magyarországon bekövetkezett születés, haláleset,
házasságkötés, bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése, élettársi nyilatkozat nyilvántartásba vétele, házasság
felbontása, valamint érvénytelenné nyilvánítása, bejegyzett élettársi kapcsolat felbontása, megszüntetése,
a  nyilvántartott élettársi kapcsolat megszűnése (a  továbbiakban együtt: népmozgalmi esemény), valamint
lakcímváltozás.
(2) A népmozgalmi események körében kell megfigyelni a magyarországi lakcímmel rendelkező személyek külföldön
bekövetkezett azon népmozgalmi eseményeit, amelyek anyakönyvezésére Magyarországon is sor kerül.
(3) A  népmozgalmi események felmérése a  következő adatcsoportokra terjed ki: név, lakcím, társadalombiztosítási
azonosító jel, állampolgárság, születési hely és idő, nem, családi állapot, családi állás, iskolai végzettség,
gazdasági aktivitás, foglalkozás, gyermekek száma, a  születéssel, illetve halálozással, mint népmozgalmi
eseménnyel összefüggő egészségi állapot, az  anyakönyvezés helye, az  egyedi elektronikus anyakönyvi azonosító,
a népmozgalmi esemény helye és ideje.
(4) A  népmozgalmi eseménnyel, valamint a  lakcímváltozással kapcsolatban gyűjtött adatok közül a  nevet, a  lakcímet
és a  társadalombiztosítási azonosító jelet és az egyedi elektronikus anyakönyvi azonosítót az adatok teljessége és
összefüggése ellenőrzésének befejezését követő nyolc napon belül törölni kell.
(5) A (3) bekezdés szerinti adatcsoportokba tartozó, rendelkezésre álló adatokat a népmozgalmi esemény helye szerint
illetékes anyakönyvvezetők, egészségügyi szolgáltató, a  halottvizsgálati bizonyítvány kiállítására jogosult orvos,
a bíróságok és a közjegyzők, valamint – a külföldön történt események esetén – a hazai anyakönyvezés végzésére
kijelölt szervek kötelesek szolgáltatni. A  lakcímadatokat a  személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szerv a  rá
vonatkozó szabályok szerint szolgáltatja.
(6) A  KSH a  halottvizsgálattal kapcsolatos eljárásra vonatkozó külön jogszabályok szerint jogosult a  halottvizsgálattal
kapcsolatos adatokat egyedi azonosításra alkalmas módon átvenni és kezelni.
16. Az Országos Statisztikai Adatfelvételi Program 31. § (1) Az adott tárgyévre vonatkozó, a Hivatalos Statisztikai Szolgálat által végzett statisztikai adatfelvételeket az Országos
Statisztikai Adatfelvételi Program (a továbbiakban: OSAP) tartalmazza.
(2) Az OSAP tartalmazza a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai által kezdeményezett statisztikai adatfelvételek alábbi
jellemzőit:
a) a statisztikai adatfelvétel típusa, címe, az adatszolgáltatás kötelező vagy önkéntes jellege,
b) az adatkörök,
c) az adatforrás,
d) az adatszolgáltatók köre, statisztikai adatátvétel esetén az adatkezelő,
e) az adatszolgáltatás, statisztikai adatátadás gyakorisága, határideje,
f ) a statisztikai adatfelvétel hazai, uniós jogszabályi alapja,
g) a statisztikai adatfelvételből előállított statisztikai termék és annak hozzáférhetővé tételének módja.
(3) Az  OSAP-ot a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak javaslatai alapján a  KSH állítja össze és – a  Koordinációs
Testület, valamint az  OST véleményének kikérését követően – a  KSH elnöke – a  26.  § szerinti, adatszolgáltatási
kötelezettséget elrendelő kormányrendeletben foglaltak figyelembevételével – minden tárgyévet megelőző év
december 1-jéig hagyja jóvá.
(4) Az OSAP-ot a KSH elnöke nyilvánosságra hozza a KSH honlapján.
 (5) Az  OSAP tervezése során a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai elkészítik a  tervezett statisztikai adatfelvétel
adat-előállítási módszertanára vonatkozó dokumentációt, amelyet a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi tagja,
valamint az OST tagjai részére hozzáférhetővé tesznek.
(6) Minden tárgyévet követő év szeptember 30-ig a  KSH elnöke a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai által nyújtott
információk alapján az  OSAP teljesüléséről értékelő jelentést készít, amelyet véleményezés céljából megküld
a Koordinációs Testületnek és az OST-nek, majd ezt követően nyilvánosságra hozza azt.
(7) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai az egyes statisztikai adatgyűjtések kérdőíveit és a kapcsolódó dokumentációt
a KSH elnöke által kiadott módszertani iránymutatásban foglaltak szerint állítják össze.
17. Az adatszolgáltatás elmulasztásának, illetve a hamis adatszolgáltatás jogkövetkezményei
32. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat statisztikai adatfelvételt végrehajtó tagja
– a jogsértés elkövetésétől számított egyéves jogvesztő határidőn belül történt – kezdeményezésére közigazgatási
bírsággal sújtja azt az adatszolgáltatót, aki vagy amely
a) kötelező hivatalos statisztikai adatszolgáltatást nem vagy nem az előírt határidőre teljesíti,
b) a hivatalos statisztikai célú adatátvételre, adatátadásra vonatkozó kötelezettségét megszegi.
(2) A  közigazgatási bírság összege természetes személy esetében 200 000 forintig, jogi személy és személyiségi
joga szerint jogképes szervezet esetében 100 000 forinttól 2 000 000 forintig terjedhet. A  bírság kiszabása
az (1) bekezdésben foglaltak megvalósulása esetén a jogszabálysértéssel érintett adatszolgáltatásonként történik.
(3) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárást kezdeményező tagja az általa
kezdeményezett hatósági eljárás során ügyfélnek minősül.
(4) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés szerinti eljárásban hozott határozatával és a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerinti önálló fellebbezéssel
támadható végzésével szemben fellebbezésnek van helye.
33. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat statisztikai adatfelvételt végrehajtó tagja
– a jogsértés elkövetésétől számított egyéves jogvesztő határidőn belül történt – kezdeményezésére közigazgatási
bírsággal sújtja azt a  jogi személyt vagy személyiségi joga szerint jogképes szervezetet, amely kötelező
adatszolgáltatás esetén a  valóságnak nem megfelelő adatot szolgáltat vagy az  adatszolgáltatással kapcsolatban
a valóságnak meg nem felelő felvilágosítást ad.
(2) A  közigazgatási bírság összege 100 000 forinttól 2 000 000 forintig terjedhet. A  bírság kiszabása
a jogszabálysértéssel érintett adatszolgáltatásonként történik.
(3) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárást kezdeményező tagja az általa
kezdeményezett hatósági eljárás során ügyfélnek minősül.
(4) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés szerinti eljárásban hozott határozatával és a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerinti önálló fellebbezéssel
támadható végzésével szemben fellebbezésnek van helye.
34. § (1) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat statisztikai adatfelvételt végrehajtó tagja a  honlapján nyilvánosságra hozhatja
a 32. § (1) bekezdés a) és b) pontjaiban, valamint a 33. § (1) bekezdésében meghatározottak alapján elmarasztalt
jogi személy és személyiségi joga szerint jogképes szervezet adatszolgáltató nevét, székhelyét, telephelyét
és adószámát és a  kiszabott bírság összegét amennyiben a  jogerős hatósági határozat hozatalára sor került,
feltéve, hogy a  határozat felülvizsgálatára irányuló bírósági eljárás jogerősen lezárult és a  határozat bírósági
felülvizsgálatának megindítására nyitva álló határidő eltelt. Ebben az esetben az elmarasztalt adatszolgáltató adatai
a bírósági felülvizsgálat megindítására nyitva álló határidő eredménytelen lejártát követő naptól, illetve a bírósági
eljárás jogerős lezárását követő naptól, a hatósági határozat hatályában fenntartott része vonatkozásában hozhatók
nyilvánosságra.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint nyilvánosságra hozott adatok egy évig maradhatnak elérhetőek a  Hivatalos Statisztikai
Szolgálat statisztikai adatfelvételt végrehajtó tagjának honlapján.
18. Statisztikai nyilvántartások és statisztikai regiszterek kezelése 35. § (1) A statisztikai regiszter a nyilvántartási egységeket jellemző alábbi adatköröket kezeli:
a) azonosítási jellemzők (név, székhely, statisztikai és egyéb hivatalos azonosítók),
b) elérhetőséget segítő adatok (címek, kapcsolattartók),
c) demográfiai jellemzők (keletkezés, megszűnés, állapotadatok),
d) gazdasági, illetve rétegezési jellemzők (így különösen: tevékenység, nagyságkategória),
e) nyilvántartási egységek kapcsolatát leíró adatok (így különösen: a szervezet és telep kapcsolata, szervezet és
vállalatcsoport kapcsolata),
f ) statisztikai felhasználást segítő ismérvek,
g) nyilvántartás vezetését támogató ismérvek (módosítás oka, forrása, kelte).
(2) A statisztikai regiszterekre vonatkozó metaadatok nyilvánosak. 36. § A statisztikai nyilvántartás és a statisztikai regiszter nyilvánosságára a 39. §-ban, valamint a 41. §-ban foglaltakat kell
alkalmazni.
37. § A statisztikai regiszterek létrehozásához, módosításához vagy megszüntetéséhez a KSH egyetértése szükséges.
19. Statisztikai számjel 38. § (1) A  statisztikai számjel a  jogi személyek, valamint a  gazdasági tevékenységet folytató természetes személyek
és személyes joga szerint jogképes szervezetek nyilvántartásában használt azonosító. A  statisztikai számjelet
a Kormány rendeletében meghatározottak szerint kell képezni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezetek statisztikai számjelének megállapítása vagy módosulása a  következők szerint
történik:
a) egyéni vállalkozói tevékenység esetében a tevékenység megkezdéséről szóló bejelentés, változásbejelentés
illetékes hatósághoz történő benyújtásával,
b) ha üzletszerű gazdasági tevékenységet csak a cégbejegyzés iránti kérelem benyújtását követően folytathat,
az illetékes cégbírósághoz intézett cégbejegyzés iránti kérelem, változásbejegyzési kérelem benyújtásával,
c) a  civil és az  egyéb, cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartásában szereplő szervezet esetében
a  szervezet nyilvántartásába történő bejegyzése iránti kérelem, illetve változásbejegyzési kérelem
benyújtásával,
d) az  a)–c)  pont alá nem tartozó esetben az  állami adó- és vámhatóságnál történő bejelentkezési, változás
bejelentési kötelezettség teljesítésével,
e) a  költségvetési szervek, a  helyi önkormányzatok, a  nemzetiségi önkormányzatok, a  társulások, a  térségi
fejlesztési tanácsok, valamint jogszabály alapján a  költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó
szabályokat alkalmazó egyéb jogi személyek a kincstárnál vezetett törzskönyvi nyilvántartásba vételével
egyidejűleg történik a (3)–(4) bekezdésben meghatározottak szerint.
 (3) Az  egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben eljáró hatóság, a  cégbíróság, illetve a  civil és egyéb
cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartását vezető bíróság, valamint az  állami adó- és vámhatóság
és a  kincstár az  erre a  célra létrehozott elektronikus rendszer útján közli a  KSH-val a  statisztikai számjel
megállapításához szükséges, a (2) bekezdés a)–e) pontjaiban foglalt eljárásokban megadott adatok közül az érintett
nevét (cégnevét), valamint címét (székhelyét), törzsszámát és ezen túlmenően a főtevékenységét is.
(4) A  KSH a  (3)  bekezdésben meghatározott adatok alapján, az  erre a  célra létrehozott elektronikus rendszer útján
haladéktalanul közli az egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben eljáró hatósággal, a cégbírósággal,
a  civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartását vezető bírósággal, valamint állami adó- és
vámhatósággal a (2) bekezdés a)–d) pontjaiban meghatározottak statisztikai számjelét, illetve az ok megjelölésével
az  erre a  célra szolgáló számítógépes rendszer útján értesíti a  megkereső szervezetet a  statisztikai számjel
megállapításának megtagadásáról.
VI. FEJEZET
STATISZTIKAI ADATOK NYILVÁNOSSÁGA 20. Adathozzáférés szabályai
39. § (1) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja által hivatalos statisztika céljából előállított adatok – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – nyilvánosak. A nyilvánosságra hozásról e szervek saját hatáskörükben gondoskodnak.
(2) Az e törvényben foglalt kivételekkel az egyedi adat nem hozható nyilvánosságra.
 (3) Egyedi adat az alábbi esetekben hozható nyilvánosságra, illetve közölhető mással:
a) az  adatszolgáltató hozzájárulása alapján, amennyiben a  továbbításhoz, nyilvánosságra hozatalhoz
az adatszolgáltató, illetve az érintett statisztikai egység a nyilvánosságra hozatalt megelőzően, egyértelműen
és kifejezetten hozzájárult; vagy
b) ha valamely uniós jogi aktus egyedi feltételeket és körülményeket határoz meg, amelyek alapján
– az adatszolgáltató előzetes, írásbeli tiltakozó nyilatkozatának hiányában – az adatszolgáltatóra vonatkozó,
hivatalos statisztikai célra kezelt, közvetett azonosítást lehetővé tevő adat közlése megengedett; vagy
c) ha az adat az adatszolgáltató kezelésében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló 2011. évi CXII. törvényben foglaltak szerint közérdekű adatnak vagy közérdekből nyilvános adatnak
minősül; vagy
d) az alábbi tevékenységekre vonatkozó adatkörökbe tartozó, személyes adatnak nem minősülő, természetes
mértékegységben kifejezhető, kizárólag közvetetten azonosítható, rendszeres tájékoztatási tevékenység
keretében közzétételre szánt adat:
da) vasúti és légi szállítás,
db) belvízi szállítás, szárazföldi személyszállítás,
dc) gáz- és egyéb szénhidrogének szállítása,
dd) repülőtér, belvízi vagy más kikötői létesítmények üzemeltetése, szállítási szolgáltatások végzése
ezekben a létesítményeken,
de) postai szolgáltatás egyetemes vagy egyetemes szolgáltatást helyettesítő tevékenység keretén belül,
valamint az egyetemes postai szolgáltató által lebonyolított egyéb szolgáltatások,
df ) távközlési szolgáltatások,
dg) hulladékgazdálkodási szolgáltatás,
dh) víziközmű-szolgáltatás,
di) gáz, hőenergia, villamos energia szolgáltatás.
e) Az alábbi adatkörökbe tartozó, személyes adatnak nem minősülő, értékben kifejezhető, kizárólag közvetetten
azonosítható, rendszeres tájékoztatási tevékenység keretében közzétételre szánt adat:
ea) vasúti, belvízi és szárazföldi személyszállítás menetdíj-bevételi adatok,
eb) légi szállítás menet- és fuvardíj-bevételi adatok,
ec) távközlési szolgáltatások tevékenységi díjbevétele.
(4) A KSH által vezetett Településregiszter és Magyarország Helységnévtárának adattartalma teljeskörűen nyilvános.
 (5) A  KSH által vezetett Gazdasági Szervezetek Regiszterének tartalma a  demográfiai és gazdasági, illetve rétegzési
jellemzők és a  tevékenységi kör meghatározásához szükséges alapadatok kivételével a  KSH által előre
meghatározott és a honlapján mindenkor nyilvánosan elérhető kategóriák szerint nyilvános.
(6) Egyedi adat – a (3)–(5) bekezdésben foglaltakon túlmenően – az alábbi esetekben továbbítható:
a) az  adatszolgáltató írásos kérelme alapján, amelyben az  adatkezelőhöz saját, statisztikai adatgyűjtés
során szolgáltatott adatai visszaszolgáltatását kéri. A  kérelmet az  adatkezelő akkor jogosult elutasítani,
ha a  szolgáltatott adatok a  statisztikai adatgyűjtés eredményeként rögzített állapotukban nem állnak
rendelkezésre; vagy
b) az  Európai Statisztikai Rendszer, illetve a  KBER tagja részére, ha az  egyedi adat továbbítása az  Európai
Statisztikai Rendelet, illetve más uniós jogi aktus alapján az  európai statisztikák fejlesztése, előállítása vagy
közzététele, illetve az európai statisztikák minőségének javítása érdekében szükséges; vagy
c) a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai esetében szerven belül hivatalos statisztikai célból, a  cél eléréshez
szükséges mértékben.
(7) A  (3)  bekezdés a)  pontjában foglalt hozzájárulásban meg kell jelölni a  nyilvánosságra hozandó adatot,
a nyilvánosságra hozatal célját és – ha értelmezhető – időtartamát.
(8) A statisztikai adatfelvétel keretében kezelt egyedi adat kizárólag statisztikai célra használható. Tilos annak bármely
nem statisztikai, azaz a  statisztikai adat-előállítási folyamaton kívüli célra, különös tekintettel az  egyedi adat
büntető-, polgári peres, nemperes eljárás, hatósági, adóigazgatási eljárás során történő felhasználása, illetve belföldi
jogsegély keretében való felhasználásra történő átadása.
40. § (1) A  természetes személy személyére vonatkozó statisztikai adatfelvételnél a  személyazonosító jel helyébe lépő
azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény szerinti természetes
személyazonosító adatokat – kivéve azt, amelynek adathordozóját a  levéltári anyag védelmére vonatkozó
jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni – a statisztikai feldolgozás befejezésekor törölni kell.
(2) A  személyes adatokat tartalmazó adatállományok esetében a  statisztikai egység statisztikai adatgyűjtéshez
használt közvetlen azonosító adatait különválasztva kell tárolni a statisztikai egységre vonatkozó egyéb adatoktól.
Az  adatgyűjtéshez használt közvetlen azonosító helyett az  egyes statisztikai egységeket technikai azonosítóval
kell ellátni, amelynek segítségével a  kapcsolat a  gyűjtött adatok és a  statisztikai egység adatgyűjtéshez használt
közvetlen azonosító adatai között helyreállítható.
(3) Az  adatállomány és a  statisztikai egység statisztikai adatfelvételhez használt közvetlen azonosító adatai közötti
kapcsolatot hivatalos statisztikai célból, az  adott cél eléréséig, ideiglenesen lehet helyreállítani. A  cél teljesülése
esetén, illetve ha a célhoz kötöttség nem áll fenn, az adatok teljesség-ellenőrzését követően az azonosító adatokat
az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerint le kell választani vagy törölni kell.
41. § (1) A KSH és a Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi tagja – a 28. § (14) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –
tudományos célból hozzáférést biztosíthat olyan egyedi adatokhoz, amelyek megismerése révén a  statisztikai
egységek közvetlenül nem azonosíthatók.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti hozzáférés kizárólag olyan biztonságos környezetben történhet, ahol az  adatokhoz
való hozzáférés szigorúan ellenőrzött körülmények között, a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjának belső
hálózatától, az  ott tárolt adatoktól és a  külső hálózati kapcsolatoktól technikailag elkülönített környezetben kerül
sor. A  biztonságos környezetből csak olyan kutatási eredmény vihető ki, amelyet a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat
tagja az  eredmény kiadását megelőzően megfelelő módszerek alkalmazásával ellenőrzött annak érdekében,
hogy azokból a  statisztikai egységek felfedésének kockázata a  mindenkori legjobb statisztikai módszertani
megoldásokkal összhangban minimális legyen.
(3) A  KSH és a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi tagja tudományos célból hozzáférést biztosíthat olyan, az  egyes
statisztikai egységekre vonatkozó adatokhoz, amelyeket – a  statisztikai felfedés elleni védelem eszközeit
alkalmazva – annak érdekében módosítottak, hogy az azonosításhoz használható legjobb eljárásokkal összhangban
elfogadható mértékűre csökkenjen az érintett statisztikai egységek felfedési kockázata.
(4) A  tudományos célú hozzáférés feltételeit a  KSH elnöke által kiadott iránymutatás alapján a  Hivatalos Statisztikai
Szolgálat tagjai belső szabályzatban állapítják meg, és azokat a honlapjukon nyilvánosságra hozzák.
42. § A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja jogosult a  kezelésében lévő, személyes adatokat tartalmazó adatbázisokat
hivatalos statisztikai tevékenység céljából a  cél eléréséhez szükséges mértékben és ideig, szervezeten belül
összekapcsolni.
43. § (1) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai a  23.  § (5) és (6)  bekezdésben foglaltak szerint az  általuk kezelt hivatalos
statisztikai adatokat hivatalos statisztikai célra egymás között átadhatják. Az  adatátadás a  39.  § (6)  bekezdés
b) pontja, valamint a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével egyedi adatra nem vonatkozhat. Az adatátadással
kapcsolatos térítésre a 46. § (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A KSH jogosult a Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi tagjától az általuk kezelt egyedi adatokat hivatalos statisztikai
célra átvenni.
(3) Az  MNB az  MNBtv.-ben foglaltak szerint a  jegybanki információs rendszer részeként működtetett statisztikai
rendszerhez jogosult a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjaitól egyedi adatot átvenni.
44. § (1) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjának vezetője megteszi az  összes szükséges szabályozási, módszertani,
adminisztratív, technikai és szervezeti intézkedést az egyedi adatok védelmének biztosítása érdekében.
(2) A  statisztikai adatok kezelésével kapcsolatos intézkedéseket, szabályokat a  KSH, illetve a  Hivatalos Statisztikai
Szolgálat tagjának vezetője belső szabályzatban állapítja meg.
21. Tájékoztatás 45. § (1) A  hivatalos statisztikák közzétételét a  KSH és a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai végzik a  KSH elnöke által
meghatározott iránymutatások figyelembevételével.
(2) Az  Európai Unió felé történő, európai statisztikákra vonatkozó adatátadásokat a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat
egyéb tagjai vonatkozásában is a  KSH elnöke koordinálja, amely koordinációs feladatok ellátásához a  Hivatalos
Statisztikai Szolgálat tagja a KSH által kért tájékoztatást köteles megadni. Európai statisztika továbbítására kizárólag
az  Európai Statisztikai Rendelettel összhangban a  KSH, valamint a  KSH elnöke által megjelölt nemzeti hatóság és
az MNB jogosult.
(3) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai az  egyéb nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbításaikról
tájékoztatják a KSH elnökét.
46. § (1) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai – az egyedi adatok védelmének figyelembevételével – teljesítik a statisztikai
adatokra vonatkozó egyedi adatkéréseket, illetve – a  41.  §-ban foglaltak szerint – biztosítanak lehetőséget
tudományos célú hozzáférésre.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti egyedi adatkérések esetén a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja az  önköltségszámítás
szabályai szerint megállapított költséget meg nem haladó mértékű térítésre tarthat igényt.
(3) A  (1) és (2)  bekezdés szerinti adathozzáférés és térítés szabályait a  KSH, illetve a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat
tagjának vezetője belső szabályzatban állapítja meg és az abban foglaltakat honlapján nyilvánosságra hozza.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. Felhatalmazó rendelkezések 47. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjaira vonatkozó akkreditációs eljárás és az akkreditáció felülvizsgálatának
részletes szabályait,
b) az OST és a Koordinációs Testület főbb eljárási szabályait,
c) a 26.  §-ban foglaltak alapján kötelező adatgyűjtések kijelölt adatszolgáltatóit terhelő adatszolgáltatási
kötelezettséget, a statisztikai kérdőívek tartalmi és formai követelményeit,
d) a népmozgalmi adatgyűjtéseknek az  e  törvényben foglalt előírásokkal összhangban megállapított
adattartalmát,
e) a statisztikai adatfelvételi keretek kiválasztására, a  statisztikai regiszterek metaadataira vonatkozó részletes
szabályokat,
f ) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjánál – kivéve az  MNB-t – hivatalos statisztikai tevékenységet folytató
személyekre vonatkozó képesítési és továbbképzési előírásokat.
 (2) Felhatalmazást kap a  KSH felügyeletét ellátó miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  statisztikai módszerek,
fogalmak, osztályozások, számjelek használatának alkalmazását. 23. Hatályba léptető rendelkezések
48. § Ez a törvény a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
49. § Hatályát veszti a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény.
24. Átmeneti rendelkezések 50. § A Hivatalos Statisztikai Szolgálatnak e törvény hatálybalépésének napját megelőző napon tagjainak akkreditálását
a  KSH kezdeményezi, és azt a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjaival egyeztetett ütemterv alapján legkésőbb
2018. december 31-ig elvégzi. Amennyiben a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja az akkreditáció feltételeinek nem
felel meg, úgy a tagság megszüntetésének van helye az 5. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
51. § A KSH – e törvény hatálybalépése előtt kinevezett – elnökének és elnökhelyettesének megbízatása a jelen törvény
hatálybalépésével egyidejűleg a 13. § (1), illetve (2) bekezdése szerinti kinevezéssé alakul át.
25. Az Európai Unió jogának való megfelelés 52. § Ez a törvény
a) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai
Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai
parlamenti és tanácsi rendelet, a  közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az  Európai
Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 29-i 2015/759 európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
c) a  vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a  2186/93/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet,
d) a  tagállamok közötti áruforgalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 638/2004/EK rendelet
módosításáról szóló 2009. március 11-i 222/2009/EK európai parlamenti tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 26. Módosító rendelkezés
53. § A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 134.  § (1)  bekezdés 2.  pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az illetménykiegészítés mértéke)
„2. a  minisztériumban és – a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal kivételével – a  költségvetési fejezetet irányító más
szervnél,”
(foglalkoztatott felsőfokú iskolai végzettségű kormánytisztviselő esetében az  alapilletményének 50%-a, középiskolai
végzettségű kormánytisztviselő esetében az alapilletményének 15%-a.)
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1134/2009. (VIII. 14.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 401,6 millió forint melléklet szerinti át
csoportosítását rendeli el a 2009. évi központi költségvetés
általános tartaléka terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal
2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerinti elszámolási kötelezettséget állapít meg a „Védett természeti területek védettségi szintjének helyreállítása” jogcímcsoportnak nyújtott támogatás tekintetében.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2009. november 30.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2015. (XI. 10.) IM rendelete a tizennegyedik életévét be nem töltött terhelt vagy tanú, valamint a különleges bánásmódot igénylő sértett meghallgatására szolgáló rendőrségi helyiség kialakításáról és ellenőrzéséről.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (2)  bekezdés s)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A különleges meghallgató szoba kialakítása 1. § (1) A  tizennegyedik életévét be nem töltött terhelt vagy tanú, valamint a  különleges bánásmódot igénylő sértett
meghallgatására szolgáló helyiséget (a továbbiakban: különleges meghallgató szoba) az  e  rendeletben
meghatározott követelményeknek megfelelően kell kialakítani.
(2) A  különleges meghallgató szobát úgy kell kialakítani, berendezni, felszerelni, hogy az  életkortól és nemtől
függetlenül igazodjon a tizennegyedik életévét be nem töltött terhelt vagy tanú, illetve a különleges bánásmódot
igénylő sértettek szükségleteihez, erősítse lelki és fizikai biztonságérzetüket.
(3) A  különleges meghallgató szobában kép- és hangfelvétel készítésre és rögzítésére alkalmas technikai eszközöket
biztosítani kell.
(4) A különleges meghallgató szoba az e rendeletben meghatározottaktól eltérő célra nem használható, és abban nem
helyezhető el olyan bútor, irodaeszköz, irodaszer vagy más tárgyi eszköz, ami veszélyezteti, vagy nem közvetlenül
szolgálja az (1) bekezdésben foglaltak megvalósulását.
(5) A különleges meghallgató szobát a Mellékletben meghatározott szakmai követelmények alapján kell kialakítani.
2. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szerve lehetőség szerint valamennyi
rendőrkapitányság illetékességi területén gondoskodik legalább egy különleges meghallgató szoba kialakításáról.
(2) A Budapesti Rendőr-főkapitányságnak és a megyei rendőr-főkapitányságoknak az illetékességi területükön legalább
egy különleges meghallgató szoba kialakítását biztosítaniuk kell.
2. A különleges meghallgató szoba használatbavételével kapcsolatos eljárás
3. § (1) A  különleges meghallgató szoba az  alkalmasságot megállapító tanúsítvány kiadását követően használható.
Az  alkalmasságot megállapító tanúsítvány akkor adható ki, ha a  különleges meghallgató szoba megfelel az  1.  §
(2)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(2) Az  alkalmasságot megállapító tanúsítványt az  országos rendőrfőkapitány javaslatára az  igazságügyért felelős
miniszter az  Igazságügyi Hivatal véleményének figyelembevételével a  rendészetért felelős miniszterrel
egyetértésben adja ki.
3. A különleges meghallgató szoba használatának ellenőrzése 4. § (1) A különleges meghallgató szoba használatáról a szobát kialakító rendőrkapitányság nyilvántartást vezet.
 (2) A nyilvántartás tartalmazza:
a) a különleges meghallgató szobát működtető szerv nevét, címét, a szoba számát,
b) az eljáró hatóság megjelölését,
c) a kihallgatás időpontját,
d) a meghallgatott személy életkorát, a  büntetőeljárásban betöltött szerepét, valamint annak megjelölését,
hogy milyen körülmények alapozzák meg a különleges bánásmódot igénylő sértetti minőségét.
 (3) A  nyilvántartás adatairól az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szerve
havonta, a  sértettek nevét nem tartalmazó, országos statisztikai kimutatást készít, amelyet félévente megküld
a Belügyminisztérium, az Igazságügyi Minisztérium és az Igazságügyi Hivatal számára.
5. § (1) Az  alkalmasságot megállapító tanúsítvány kiadását követően az  Igazságügyi Hivatal évente egyszer felülvizsgálja,
hogy a különleges meghallgató szoba megfelel-e az 1. § (2)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeknek és
azt rendeltetésszerűen használják-e.
(2) Ha az  Igazságügyi Hivatal a  különleges meghallgató szoba alkalmasságával kapcsolatban hiányosságot vagy
rendeltetésellenes használatot észlel, – az országos rendőrfőkapitány, valamint az  igazságügyért és a rendészetért
felelős miniszterek egyidejű értesítése mellett – nyolcnapos határidő kitűzésével felhívja az  érintett nyomozó
hatóságot hiánypótlásra vagy a rendeltetésszerű használat helyreállítására.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § A rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló 32/2011. (XI. 18.)
KIM rendelet alapján átadott és tanúsítvánnyal ellátott gyermekmeghallgató szoba 2017. január 1-jéig használható
azzal, hogy eddig az  időpontig szükséges azokat az  átalakításokat elvégezni, amelyek lehetővé teszik, hogy ezen
időpontot követően a  meghallgató szoba e  rendelet előírásainak megfeleljen. Az  e  rendelet előírásainak való
megfelelés igazolására a 3. § (2) bekezdése szerint kell eljárni.
8. § Ez a rendelet a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikkének és 24. cikk (1) bekezdés a) pontjának való megfelelést szolgálja.
9. § Hatályát veszti a  rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló
32/2011. (XI. 18.) KIM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
34/2009. (HK 10.) HM FLÜ intézkedése „KIEGÉSZÍTÉS A Mi-17 TÍPUSÚ HELIKOPTER EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI SZAKUTASÍTÁSHOZ A 703 és 705 oldalszámú helikopterekbe a modernizáció során beépített berendezések operatív és időszakos kiszolgálási formái” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „Kiegészítés a
Mi-17 típusú helikopter egységes műszaki kiszolgálási
szakutasításhoz A 703 és 705 oldalszámú helikopterekbe a
modernizáció során beépített berendezések operatív és
időszakos kiszolgálási formái” című főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség 104M03,
104M05 gyári számú Mi-17N típusú helikoptereket üzemeltető, hitelesítő és javító szervezeteire terjed ki.
2. „Kiegészítés a Mi-17 típusú helikopter egységes műszaki kiszolgálási szakutasításhoz A 703 és 705 oldalszámú helikopterekbe a modernizáció során beépített berendezések operatív és időszakos kiszolgálási formái” című
főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a 104M03, 104M05 gyári számú
Mi-17N típusú helikoptereket alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek mérnöki, technikusi,
kezelői és karbantartói állománya részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a beosztása ellátásához
szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
vezérigazgató


text:
1068/2014. (II. 19.) Korm. határozata a Magyar Telekom Nyrt. magyarországi nagybefektetővel való partnerségi együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a  miniszterelnököt, hogy a Magyarország Kormánya és a  Magyar Telekom Távközlési
Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 1013 Budapest, Krisztina krt. 55., cégjegyzékszám: 01-10-041928)
között kötendő partnerségi együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1205/2014. (IV. 1.) Korm. határozata a HYGINETT Magyar–Amerikai Higiéniai Cikkeket Gyártó Kft. létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
14.  § a)  pontjában meghatározott jogkörében eljárva a  HYGINETT Magyar–Amerikai Higiéniai Cikkeket Gyártó
Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 2141 Csömör, Határ út 3., cégjegyzékszáma: 13-09-062712) részére
képzési támogatásként a központi költségvetésről szóló törvény Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési
és felnőttképzési támogatások kiadási előirányzata terhére 160 668 104 forint költségvetési támogatás biztosítását
rendeli el.
Felelős nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 30. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2009. (XII. 30.) EüM rendelete az egészségügyi közszolgáltató költségvetési szerv vezető testületének és felügyelő testületének működéséről, valamint a szerv vezetője teljesítményének értékeléséről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés ge) és va)–vc) alpontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el
1. § (1) E rendelet hatálya az egészségügyi közszolgáltató költségvetési szervekre (a továb biak ban: költségvetési szerv)
terjed ki.
(2) Az e rendeletben használt fogalmak tekintetében a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló
2008. évi CV. törvény ben, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény ben (a továb biak ban: Áht.),
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény ben (a továb biak ban: Kjt.) valamint az egészségügyről
 szóló 1997. évi CLIV. törvény ben (a továb biak ban: Eütv.) meghatározottak az irányadóak.
A költségvetési szerv vezető testülete 2. § (1) Amennyiben az irányító szerv a költségvetési szerv vezetését vezető testületre bízza, a vezető testület tagjainak
kiválasztása és megbízása során a Kjt. szabályait kell figye lembe venni, továbbá gondoskodni kell arról, hogy
– a költségvetési szerv által ellátott tevékenységektől függően – az Eütv. 156/H. § (5)–(7) bekezdésében meghatározott
feladatokért viselt szakmai felelősség és szakmai irányítás biztosított legyen.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érdekében a vezető testületi tag kiválasztása és megbízása során az irányító szerv a külön
jogszabályban meghatározott képesítési követelményeknek való megfelelést vizsgálja.
(3) A vezető testület feladatát képezi a költségvetési szerv szakmai követelményeknek megfelelő, folyamatos és
gazdaságilag hatékony működtetése. E feladatának a vezető testület a szakmai önállósága alapján a hatályos
jogszabályok, a szervezeti és működési szabályzat, illetve az irányító szerv irányítói jogkörében hozott döntései alapján
tesz eleget.
(4) A vezető testület jogosult a költségvetési szerv irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések
meghozatalára, amelyek jogszabály alapján nem tartoznak más szerv hatáskörébe, így hatáskörébe tartozik
különösen:
a) a költségvetési szerv szakmai osztályai vezetőinek megbízása, illetve a megbízás visszavonása;
b) a szakmai osztályok vezetői munkaköri leírásának meghatározása;
c) a szervezeti és működési szabályzatban kizárólagos hatáskörként meghatározott egyéb feladatok ellátása;
d) a költségvetési szerv tevékenysége elleni panasz kivizsgálása, és a szükséges intézkedések meghozatala;
e) a költségvetési szerv által nyújtott tevékenységtől függően az orvosi, intézeti gyógyszerészi és ápolási
tevékenység felügyelete és e tevékenységek összehangolása;
f) a költségvetési szerv működésével összefüggő gazdasági, pénzügyi, műszaki és intézményüzemeltetési
feladatok irányítása.
(5) Azon vezető testületi döntések körét, melyekhez a felügyelő testület egyetértése szükséges, a költségvetési szerv
alapító okirata, illetve szervezeti és működési szabályzata határozza meg.
3. § (1) A vezető testület tagja feladatai ellátása során a jogszabályoknak, a költségvetési szerv működésére vonatkozó
szabályoknak és az irányító szervtől kapott utasításnak meg fele lően jár el. A vezető testület tagja az irányító szervtől
írásban kapott utasítással való egyet nem értését és annak indokát írásban köteles eljuttatni az irányító szervhez, mely
esetben mentesül az Áht. 89. § (4) bekezdésében foglalt felelősség alól.
(2) A vezető testületi tagságnak az Eütv.156/I. § (8) bekezdés a)–d) pontjában és (9) bekezdésében foglaltak alapján
történő megszűnésekor a tag a folyamatban lévő ügyeit és a birtokában lévő írásos dokumentumokat köteles a vezető
testület kijelölt tagjának átadni.
4. § (1) A vezető testület tagjai közül – az irányító szervvel egyetértésben – igazgatót választ az alábbi feladatok
végrehajtására:
a) az alapító okiratban, illetve a szervezeti és működési szabályzatban személyére vonatkozóan meghatározott
feladatok ellátása;
b) az irányító szerv és a vezető testület együttműködésének koordinálása,
c) az irányító szerv utasításainak végrehajtásáról való gondoskodás, az utasítással esetlegesen ellentétes vezető
testületi döntésről az irányító szerv tájékoztatása;
d) a vezető testület üléseinek – a szervezeti és működési szabályzatban meghatározottak szerinti – összehívása;
e) a vezető testület üléseinek vezetése, a jegyzőkönyv vezetéséről és a döntések írásbeli dokumentálásáról való
gondoskodás;
f) a vezető testület döntéseinek előkészítése érdekében szükséges koordinációs feladatok ellátása;
g) a vezető testület döntései végrehajtásának ellenőrzése.
(2) A vezető testület tagjai közül – az irányító szervvel egyetértésben – igazgatóhelyettest választ.
5. § (1) A vezető testület tagja a döntések meghozatalakor egy szavazatra jogosult.
(2) A vezető testület határozatképes, ha az ülésen tagjainak legalább kétharmada, de legalább 3 fő jelen van. A vezető
testület határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az igazgató szavazata dönt.
(3) A vezető testület döntéseit írásba kell foglalni, és azokat – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a döntés
meghozatalát követő legalább 6 évig meg kell őrizni.
(4) A vezető testület ülésére a felügyelő testület tagjait írásban kell meghívni, azon a felügyelő testület tagjai tanácskozási
joggal vehetnek részt.
(5) A felügyelő testület írásban benyújtott kifogásaira vagy javaslataira a vezető testület – a felügyelő testület által
meghatározott határidőn, de legfeljebb 30 napon belül – írásban válaszol, a kifogás vagy javaslat elutasítása esetén
pedig annak indokát is köteles megjelölni.
6. § (1) A költségvetési szervet a vezető testület tagjai a jogszabályokban, az alapító okiratban, valamint a szervezeti és
működési szabályzatban foglaltak szerint képviselik.
(2) A vezető testület az ügyek meghatározott csoportjaira nézve a költségvetési szerv alkalmazottait képviseleti joggal
ruházhatja fel.
A költségvetési szerv felügyelő testülete 7. § A költségvetési szerv felügyelő testületének létszámát az alapító okirat 3–7 főben határozhatja meg.
8. § (1) A felügyelő testület – ha a költségvetési szerv alapító okirata eltérően nem rendelkezik – tagjai sorából választ elnököt,
szükség esetén elnökhelyettest.
(2) A felügyelő testület ülését az elnök – akadályoztatása esetén az elnökhelyettes – hívja össze.
(3) A felügyelő testület határozatképes, ha a tagjainak kétharmada, de legalább három tag jelen van; határozatát
a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Ha a tag nem ért
egyet a testületi döntéssel, úgy azt az ülésről felvett jegyzőkönyvben, vagy a tag által benyújtott iratban kell rögzíteni.
(4) A felügyelő testület az ügyrendjét maga állapítja meg, amelyet az irányító szerv hagy jóvá. A felügyelő testület
ügyrendje rendelkezhet úgy, hogy ülésén a tagok nem személyes jelenléttel, hanem elektronikus hírközlő eszköz
közvetítésével vegyenek részt. Ez esetben az ülés megtartásának részletes szabályait az ügyrendben meg kell
állapítani.
(5) Ha a felügyelő testület tagjainak száma az alapító okiratban meghatározott létszám alá csökken, vagy nincs, aki
az ülését összehívja, az irányító szerv a testület rendeltetésszerű működésének helyreállítása érdekében
haladéktalanul intézkedik.
9. § (1) A felügyelő testület a vezető testület tagjaitól – a költségvetési szerv működésével összefüggő – bármely ügyben
felvilágosítást kérhet, amelyet a tag a felügyelő testület által megjelölt határidőn, de legfeljebb 15 napon belül belül
köteles megadni. A felügyelő testület a költségvetési szerv könyveit és iratait – ha szükséges, szakértők bevonásával –
megvizsgálhatja. A vizsgálat eredményét és esetleges kifogásait vagy javaslatait a felügyelő testület írásban bocsátja
a vezető testület rendelkezésére.
(2) Ha – a (3) bekezdésben foglalt esetek kivételével – a felügyelő testület a vezető testület valamely döntését vagy
intézkedését írásban kifogásolja, és a vezető testület a kifogást nem fogadja el, a kifogásolt döntést vagy intézkedést
nem vonja vissza, vagy a felügyelő testület a kifogása elutasítása tekintetében a vezető testület által adott indoklást
nem fogadta el, a felügyelő testület az irányító szervet a kifogásolt döntésről vagy intézkedésről – a kifogás alapjául
szolgáló tényekkel együttesen – írásban tájékoztatja.
(3) Ha a felügyelő testület megállapítja, vagy egyébként tudomást szerez arról, hogy a költségvetési szerv működése nem
felel meg a jogszabályokban, illetve az alapító okiratban, az irányadó szabályzatokban foglaltaknak, vagy olyan tényt
észlel, amely a vezető testület tagjaira vonatkozó szabályoknak a vezető testület tagjai általi megszegésére utal, illetve
az Eütv. 156/F. §-ában foglaltakat tapasztalja, úgy erről haladéktalanul köteles írásban értesíteni az irányító szervet.
A költségvetési szerv vezetője teljesítményének értékelése 10. § (1) A költségvetési szerv vezetője, illetve vezetői (a továb biak ban együtt: vezető) teljesítményének értékelésére,
prémiumfeladatának meghatározására, prémiumának megállapítására és kifizetésére külön jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában a (2)–(9) bekezdésben meghatározottak szerint kerülhet sor.
(2) A költségvetési szerv vezetője számára az irányító szerv évente, legkésőbb március 31-ig – március 1-je utáni, de
legkésőbben szeptember 30-áig történő magasabb vezetői kinevezés ilyen tartalmú módosítása esetén a kinevezéstől
számított 30 harminc napon belül – írásba foglaltan prémiumfeladatot tűzhet ki.
(3) Az irányító szerv a prémiumfeladat kitűzését megelőzően vizsgálja, hogy érkezett-e a költségvetési szervtől bejelentés
a kötelezettségvállalás, az adatszolgáltatás teljes vagy részbeni elmaradása, az ellenőrzési jelentésekben előírt
intézkedések elmulasztása miatt, és a vizsgálat eredményének függvényében dönt a prémiumfeladat kitűzéséről.
(4) Prémiumfeladatként a vezető munkakörével kapcsolatos, előre meghatározott többletfeladat teljesítése, illetve
teljesítmény elérése határozható meg. A prémiumfeladat kitűzésében elő kell írni a prémiumra való jogosultság
feltételeként, hogy a kifizetésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha az Eütv. 156/F. §-a alapján lefolytatott vizsgálat
eredményeként a vezetővel szemben felelősség megállapítására vétkes kötelezettségszegése hiányában nem kerül
sor.
(5) A prémiumfeladat kitűzésében rendelkezni kell a teljesítési és az értékelési határidőről. Az értékelési határidő nem
lehet korábbi a tárgyév november tizenötödikénél.
(6) A prémiumfeladat kitűzésében meg kell határozni, hogy részteljesítésre kerülhet-e sor, részteljesítés esetén a vezető
jogosult-e a teljesítés mértékével arányos összegű prémiumra, valamint a részteljesítés esetén járó prémium összegét.
Több prémiumfeladat kitűzésekor külön-külön meg kell határozni a teljesítés esetén járó prémiumot.
A prémiumfeladat teljesítését írásban értékelni kell.
(7) A prémiumfeladat kitűzésében rendelkezni kell arról, hogy ha a (3) bekezdésben meghatározottak valamelyike
a prémiumfeladat kitűzését köve tően következik be, a prémiumfeladatot kitűző dönt arról, hogy a vezető jogosult-e
prémiumra, valamint – amennyiben jogosult – arról, hogy a prémium részben vagy egészben kerüljön kifizetésre.
(8) A prémium – ideértve a több feladatért megállapított prémiumot is – mértéke naptári évenként nem haladhatja meg
a vezető tárgyévi személyi alapbérének negyven százalékát.
(9) A prémiumot a teljesítés értékelését köve tően, legkésőbb a tárgyévet követő évben a március havi munkabérrel
együtt kell kifizetni. Év közben prémiumelőleg fizethető, ha a feladat teljesítése megkezdődött, de végrehajtása még
folyamatban van, és a feladat részbeni teljesítéséről a vezető beszámolt. Ha a vezető munkaviszonya a prémiumfeladat
teljesítése előtt megszűnik, az értékelés és a részteljesítés esetén megállapított jogosultság alapján az arányos
mértékű prémiumot legkésőbb a munkaviszony megszűnésekor kell kifizetni.
A gyógyintézetek működési rendjéről, illetve szakmai vezető testületéről szóló 43/2003. (VII. 29.) ESzCsM
rendelet módosítása
11. § (1) A gyógyintézetek működési rendjéről, illetve szakmai vezető testületéről szóló 43/2003. (VII. 29.) ESzCsM rendelet
(a továb biak ban: R.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § E rendelet hatálya az egészségügyi közszolgáltatást nyújtó gyógyintézetekre (a továb biak ban: gyógyintézet)
terjed ki. E rendeletet a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény
(a továb biak ban: Kt.) hatálya alá tartozó egészségügyi közszolgáltató költségvetési szervek tekintetében
az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továb biak ban: Eütv.) 156/H–156/J. §-ában, továbbá az egészségügyi
közszolgáltató költségvetési szerv vezető testületének és felügyelő testületének működéséről, valamint a szerv
vezetője teljesítményének értékeléséről szóló külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.”
(2) Az R. a következő 10/A. §-sal egészül ki:
„10/A. § A Kt. hatálya alá tartozó egészségügyi közszolgáltató költségvetési szervek vezetése tekintetében az Eütv.
156/H–156/J. §-ában, valamint az egészségügyi közszolgáltató költségvetési szerv vezető testületének és felügyelő
testületének működéséről, valamint a szerv vezetője teljesítményének értékeléséről szóló külön jogszabályban foglalt
rendelkezések irányadóak.
(3) Az R. 11. § (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Azon, a Kt. hatálya alá tartozó egészségügyi közszolgáltató szerveknél, amelyek vezetését a külön jogszabály szerinti
vezető testület látja el, szakmai vezető testület nem működik.”
A gyógyintézetek vezetőjének és vezetőhelyetteseinek képesítési követelményeiről, valamint a vezetői
megbízás betöltése érdekében kiírt pályázat részletes eljárási szabályairól szóló 13/2002. (III. 28.) EüM
rendelet módosítása
12. § A gyógyintézetek vezetőjének és vezetőhelyetteseinek képesítési követelményeiről, valamint a vezetői megbízás
betöltése érdekében kiírt pályázat részletes eljárási szabályairól szóló 13/2002. (III. 28.) EüM rendelet a következő
4/B. §-sal egészül ki:
„4/B. § A 4. §-ban meghatározott képesítések, valamint a 4/A. §-ban hivatkozott vezetői gyakorlat megléte alól
a gyógyintézet vezető testületének tagjai esetében felmentés nem adható.”
13. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az R. 11. § (2) bekezdés d) pontja és 12. § (3) bekezdés e) pontja.
(3) A 11. §, a 12. § és a (2) bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés az e rendelet
hatálybalépését követő második napon hatályát veszti. Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter