text:
512/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Karpiák Gabriellát
2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
502/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Pethő Gyula rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország új-delhi nagykövetségének
a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Nepáli Szövetségi Demokratikus Köztársaságban, a  Maldív
Köztársaságban, a  Srí Lankai Demokratikus Szocialista Köztársaságban és a  Bangladesi Népi Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
312/2017. (HK 4.) HVK SZCSF szakutasítása az Ügyfélszolgálati Rendszer II. ütemének bevezetésével kapcsolatos személyügyi, humán és katonai igazgatási feladatok végrehajtásáról.
A szakutasítást az érintettek külön kapják meg. SZERVEZETI HÍREK
A Magyar Honvédség Katonai Igazgatási
és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
tájékoztatója
honvédségi igazolványok érvénytelenítéséről Igazolványszám S 033052 S 043405
K 024984 K 027436 Sztojanov Nikolett százados s. k.,
Katonai Okmánykezelő Iroda


text:
3/2019. (IV. 18.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 14.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a  következő
utasítást adom ki:
1. A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 220. § (1) bekezdés b) pontja alapján – a Magyar Máltai
Szeretetszolgálat tevékenységét elismerve a Magyar Máltai Szeretetszolgálat alelnökét – Vecsei Miklóst a diagnózis
alapú felzárkózási roma stratégia előkészítésének és végrehajtásának koordinálásáért felelős miniszterelnöki
biztossá (a továbbiakban: miniszterelnöki biztos) nevezem ki.
2. A miniszterelnöki biztos 2019. május 31. napjáig előkészíti a  diagnózis alapú felzárkózási roma stratégiát
(a továbbiakban: stratégia).
3. A miniszterelnöki biztos közreműködik a stratégia végrehajtásának kormányzati koordinációjában, így különösen
a) az érintett minisztériumok stratégia végrehajtásával kapcsolatos tevékenységének alapvető irányaira történő
javaslattételben,
b) az érintett minisztériumok célzott területi felzárkózással kapcsolatos tevékenysége koordinálásában,
c) a stratégiával kapcsolatos kormányzati programok és intézkedés végrehajtásában és ellenőrzésében,
az  új  intézkedésekre, programokra és azokhoz kapcsolódó források felhasználására való javaslattételben,
valamint a felhasznált támogatások hasznosulásának nyomon követésében,
d) a roma integráció fejlesztésével kapcsolatos egyes feladatok ellátásában,
e) a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó európai uniós források hazai felhasználásának megtervezésében.
4. A miniszterelnöki biztos a munkája során együttműködik a miniszterelnöki biztos kinevezéséről szóló 1/2018. (VI. 1.)
ME utasítással kinevezett miniszterelnöki biztossal, amely együttműködés kiterjed különösen:
a) a 2. pontban rögzített stratégia előkészítésére,
b) az eddig elvégzett, a folyamatban lévő, továbbá a 2019–2027 közötti időszakra tervezett feladatok teljes körű
átadására és átvételére. 5. A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
6. A miniszterelnöki biztos tevékenységét a Belügyminisztérium szervezetén belül öt fős titkárság segíti.
7. A miniszterelnöki biztos tevékenységének ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazni rendelt
31. § (2) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
8. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
252/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Mészár Rózát 2019. december 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
190/2011. (IX. 19.) Korm. rendelete az atomenergia alkalmazása körében a fizikai védelemről és a kapcsolódó engedélyezési, jelentési és ellenőrzési rendszerről.
A Kormány az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § q) és r) pontjában, továbbá a 43. § és a 6. melléklet, a 44. §, valamint
a 45. § és a 7. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdése b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed:
a) a radioaktív sugárforrás birtokosára;
b) a nukleáris anyag birtokosára;
c) a radioaktív hulladék birtokosára;
d) a nukleáris létesítmény engedélyesére;
e) az átmeneti és végleges radioaktívhulladék-tároló engedélyesére; valamint
f) a fix és mobil telepítésű ionizáló sugárzást létrehozó, radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés birtokosára.
(2) A rendeletben foglalt rendelkezéseket
a) alkalmazott, tárolt, valamint szállított radioaktív sugárforrás és nukleáris anyag;
b) feldolgozott, tárolt, valamint szállított radioaktív hulladék;
c) radiológiai következmények szempontjából jelentős rendszer és rendszerelem;
d) az üzemelő nukleáris létesítmény;
e) az üzemelő átmeneti és végleges radioaktívhulladék-tároló; továbbá
f) a fix és mobil telepítésű ionizáló sugárzást létrehozó, radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés
tekintetében kell alkalmazni.
(3) A nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás és radioaktív hulladék szállítása tekintetében a rendelet hatálya minden
szállítási módozatra kiterjed, azzal, hogy a légi szállítás tekintetében a 3. melléklet 1–5., 20–22. és 66–69. pontját nem
kell alkalmazni.
(4) A rendelet hatálya nem terjed ki:
a) az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény hatálya alá nem tartozó radioaktív anyagok, valamint ionizáló
sugárzást létrehozó berendezések köréről szóló 124/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó radioaktív
anyagokra;
b) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Mellékletének
kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 20/1979. (IX. 18.) KPM rendeletben meghatározott mentességi
aktivitás koncentráció vagy mentességi aktivitás szintje alatti radioaktív anyagokra; továbbá
c) a Magyar Honvédség birtokában lévő radioaktív sugárforrásra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. átlagos eszközök: egyszerű, kisméretű, ruházatban elrejthető kéziszerszámok, így különösen csavarhúzó, fogó,
feszítővas, kézifűrész, kalapács, fejsze, hidegvágó, véső, akkumulátoros fúró, fűrész, köszörű;
2. belső elhárító erők: a helyszíni őrszemélyzet, a fegyveres biztonsági őrség;
3. belső elkövető: a jogtalan eltulajdonítás vagy szabotázs végrehajtását elkövető, vagy a végrehajtást segítő olyan
személy, aki a fizikai védelmi tervben meghatározott be- és kiléptetési rend alapján az adott létesítménybe
belépésre jogosult;
4. besugárzott nukleáris anyag: olyan nukleáris anyag, amely reaktorban be volt sugározva, és a sugárzási szintje
1 méteres távolságban árnyékolás nélkül 1 Gy/h-nél nagyobb;
5. kivonuló szolgálat: a helyszíni őrszemélyzettől vagy a detektáló eszközöktől kapott riasztást követően a helyszínre
érkező, a helyszíni őrszemélyzetet segítő szervezet;
6. egyszeres hibatűrés követelménye: egy funkcióval szemben támasztott olyan követelmény, miszerint a funkciót
redundáns rendszerelemek teljesítik, és egyetlen, valamelyik redundáns rendszerelemben bekövetkező
egyszeres meghibásodás esetében a funkció még teljesíthető;
7. elhárító erők: a belső, a külső elhárító erők;
 8. emelt szintű fizikai védelem: a fizikai védelmi funkciók ellátásának elrendelt megerősítése, amelyet a fizikai védelmi
tervben meghatározott módon az atomenergia alkalmazója biztosít;
 9. fegyveres biztonsági őrség: jogszabályban meghatározott jogokkal felruházott, őrzési feladatokat ellátó, szolgálati
fegyverrel és más kényszerítő eszközzel rendelkező, biztonsági szervezet;
10. feltartóztatás: olyan számú, felszereltségű és képességű elhárító erőnek a megfelelő helyekre történő sikeres
felállása, amely az elkövetőt megállásra készteti;
11. helyszínen található eszközök: egy alkalmi elkövetőnél megtalálható személyes eszköz, így különösen zsebkés, és a
helyszín közelében található egyéb eszköz, így különösen kő, fémdarab, fadarab, ék;
12. helyszíni őrszemélyzet: meghatározott helyszíni járőrözési, megfigyelési, észlelési feladatokat ellátó, személyek és
szállítmányok kísérését, a beléptetési rendszer felügyeletét végző, valamint az elhárítás első fázisát adó szervezet;
13. képességek: eszközök, fegyverek birtoklása és alkalmazása, szakmai és taktikai ismeretek, fizikai erőnlét;
14. kötelezett: a nukleáris létesítmény engedélyese, átmeneti és végleges radioaktívhulladék-tároló engedélyese, a
radioaktív sugárforrás birtokosa, radioaktív hulladék birtokosa és a nukleáris anyag birtokosa;
15. külső elhárító erők: a rendőrség, a kivonuló szolgálat;
16. nem besugárzott nukleáris anyag: olyan nukleáris anyag, amely nem volt reaktorban besugározva, vagy be volt
sugározva, de a sugárzási szintje 1 méteres távolságban árnyékolás nélkül 1 Gy/h vagy alacsonyabb;
17. nukleáris anyag birtokosa: aki nukleáris anyagot alkalmaz, tárol vagy szállít;
18. radioaktív hulladék birtokosa: aki radioaktív hulladékot feldolgoz, tárol vagy szállít;
19. radioaktív sugárforrás: radioaktív anyagot tartalmazó nyitott vagy zárt sugárforrás;
20. radioaktív sugárforrás birtokosa: aki radioaktív sugárforrást alkalmaz, tárol vagy szállít;
21. semlegesítés: a célja elérése előtt az elkövető sikeres elfogása, vagy tette elkövetésének egyéb módon történő
megakadályozása;
22. speciális eszközök: nagyméretű kéziszerszámok, különösen létra, csapszegvágó, feszítővágó, továbbá nagy
teljesítményű villamos szerszámok, így különösen vágó, fúrógép, gépi fűrész, sarokköszörű;
23. veszélytudatossági tájékoztatás: az atomenergia alkalmazói, valamint a lakosság részére nyújtott tájékoztatás,
amelynek célja a nukleáris védettség és ezen belül a fizikai védelem célkitűzéseinek megértése, és a célkitűzések
teljesítését szolgáló tevékenységek megismerése;
24. video megfigyelő rendszer: olyan, minimálisan képérzékelőből, képátviteli eszközből és képmegjelenítőből álló
rendszer, amely alkalmas egy meghatározott terület figyelésére.
(2) Az (1) bekezdésben nem definiált fogalmak tekintetében az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
(a továbbiakban: Atv.) 2. §-ában meghatározott definíciókat kell alkalmazni.
II. FEJEZET
NEMZETI FENYEGETETTSÉG FELMÉRÉSE, TERVEZÉSI ALAPFENYEGETETTSÉGEK MEGHATÁROZÁSA
3. Tervezési alapfenyegetettség 3. § (1) Az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: OAH) a nemzeti fenyegetettség és a tervezési alapfenyegetettség
vonatkozásában:
a) elemzi és meghatározza, továbbá rendszeresen, valamint szükség esetén felülvizsgálja az atomenergia
alkalmazásának fenyegetettségét Magyarország területén a (2) bekezdésben meghatározott szervekkel történő
egyeztetés alapján;
b) a nemzeti fenyegetettség megváltozása esetén, valamint a fizikai védelemmel kapcsolatos tudományos és
műszaki eredmények alapján felülvizsgálja a nukleáris anyagra, radioaktív sugárforrásra, a radioaktív hulladékra,
radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolójára, valamint nukleáris létesítményre vonatkozó tervezési
alapfenyegetettséget;
c) megállapítja
ca) a fenyegetettségi szint hirtelen emelkedése esetén az emelt szintű fizikai védelem bevezetésének, és
cb) az elrendelést megalapozó feltételek megszűnése esetén az emelt szintű védelem megszüntetésének
szükségességét; továbbá
d) javaslatot tesz a tervezési alapfenyegetettséget meghaladó fenyegetettség esetében alkalmazandó állami
eszközökre a (2) bekezdésben meghatározott szervekkel történő egyeztetés alapján.
(2) Az OAH az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott kérdésekben a következő szervekkel történő egyeztetés
alapján – a kötelezett intézkedését megalapozó – határozatot hoz:
a) Országos Rendőr-főkapitányság;
b) Katonai Biztonsági Hivatal;
c) Alkotmányvédelmi Hivatal; és
d) Terrorelhárítási Központ.
(3) Az OAH a (2) bekezdés szerinti határozatot megküldi a kötelezettek és az egyeztetésben részt vevő szervek részére.
(4) Az emelt szintű fizikai védelem bevezetését és megszüntetését az OAH-nál a (2) bekezdésben meghatározott szervek
is kezdeményezhetik. III. FEJEZET
KATEGORIZÁLÁS, A FIZIKAI VÉDELEM CÉLJA ÉS ALAPKÖVETELMÉNYEI
4. Nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás, radioaktív hulladék kategorizálása
4. § (1) A besugárzott és a nem besugárzott nukleáris anyagot jogtalan eltulajdonítás elleni védelem szempontjából, valamint
a nem besugárzott nukleáris anyagokat szabotázs elleni védelem szempontjából a hasadóanyag-mennyiség alapján
az 1. melléklet 1. táblázata szerint kell kategorizálni.
(2) A besugárzott nukleáris anyagot a szabotázs elleni védelem szempontjából Cs-137 izotóptartalmának aktivitása
alapján az 1. melléklet 2. táblázata szerint kell kategorizálni, azzal, hogy a besugárzott nukleáris üzemanyagot
mennyiségétől függetlenül az 1. melléklet 2. táblázat 1. kategóriájába kell besorolni.
(3) A nukleáris anyag jogtalan eltulajdonítás elleni védelem szempontjából történő kategorizálása során az ugyanazon
fizikai védelmi zónában alkalmazott, tárolt, vagy egyidejűleg szállított azonos típusú nukleáris anyagok együttes
mennyiségét, míg a különböző típusú anyagokat egymástól függetlenül külön kell figyelembe venni.
(4) Az egyedileg alkalmazott, tárolt vagy szállított radioaktív sugárforrást az aktivitásuk és az adott izotópra vonatkozó
izotóp-specifikus normalizáló tényező alapján az 1. melléklet 2. táblázata szerint kell kategorizálni.
(5) A mobil gamma-radiográfiai felvételkészítő eszközökben alkalmazott zárt radiográfiai sugárforrásokat a (4) bekezdés
szerint meghatározott szintnél egy szinttel alacsonyabb számú kategóriába kell sorolni.
(6) Az egyedileg feldolgozott, tárolt vagy szállított radioaktív hulladékot az aktivitásuk és az adott izotópra vonatkozó
izotóp-specifikus normalizáló tényező alapján az 1. melléklet 3. táblázata szerint kell kategorizálni.
(7) Az ugyanazon fizikai védelmi zónában alkalmazott, tárolt vagy egyidejűleg szállított radioaktív sugárforrások
kategorizálása során az 1. melléklet 2. táblázata szerint izotóponként meghatározott R értékek összegét kell
figyelembe venni.
(8) Az ugyanazon fizikai védelmi zónában feldolgozott, tárolt vagy egyidejűleg szállított radioaktív hulladékok
kategorizálása során az 1. melléklet 3. táblázata szerint izotóponként meghatározott R értékek összegéből számított és
az S tényezővel korrigált, és ennek figyelembevételével egyedileg engedélyezett értéket kell figyelembe venni.
5. A fizikai védelem célja 5. § (1) A fizikai védelmi rendszernek védelmet kell nyújtania:
a) a III. kategóriába tartozó nukleáris anyag, a 2–5. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás alkalmazása, tárolása
és szállítása, valamint a 2–3. kategóriába tartozó radioaktív hulladék feldolgozása, tárolása és szállítása esetén
a jogtalan eltulajdonítás;
b) az I. és II. kategóriába tartozó nukleáris anyag, az 1. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás alkalmazása és
tárolása, valamint az 1. kategóriába tartozó radioaktív hulladék feldolgozása és tárolása során jogtalan
eltulajdonítás és szabotázs;
c) az I. és II. kategóriába tartozó nukleáris anyag, az 1. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás és radioaktív
hulladék szállítása során jogtalan eltulajdonítás; továbbá
d) a radiológiai következmények szempontjából jelentős rendszerek és rendszerelemek szabotázsa
ellen.
(2) A fizikai védelmi rendszernek az I. és II. kategóriába tartozó nukleáris anyag, 1. kategóriába tartozó radioaktív
sugárforrás és radioaktív hulladék szállítása során biztosítania kell a szabotázs elleni védelmet az azokra vonatkozó,
jogszabályban meghatározott szállítási biztonsági követelmények teljesítése útján.
6. Fizikai védelmi rendszer alapkövetelményei 6. § (1) A fizikai védelmi rendszernek biztosítania kell, hogy a jogtalan eltulajdonítás, illetve szabotázs detektálása és
az elhárító erők riasztása után olyan időtartamú késleltetés valósuljon meg, amely lehetővé teszi az elhárító erők
számára az elkövető feltartóztatását és semlegesítését a védett cél elérése előtt.
(2) A fizikai védelmi rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen a belső elkövető magatartásának, előkészítő
tevékenységének, továbbá az általa kivitelezett jogtalan eltulajdonítás, és szabotázs detektálására és elhárítására.
(3) Biztosítani kell, hogy a fizikai védelmi rendszer minden időjárási helyzetben, minden napszakban, az alkalmazás,
feldolgozás, tárolás és szállítás minden fázisában megőrizze hatékonyságát.
(4) A fizikai védelmi rendszer detektálási és elhárítási funkciójának teljesítenie kell az egyszeres hibatűrés követelményét.
(5) A minősített adat védelméről rendelkező jogszabályokban meghatározott módon kell minősíteni és kezelni azon
információkat, amelyek ismeretében az elkövető a fizikai védelmi rendszer hatékonyságát csökkentheti.
(6) A fizikai védelmi rendszert hatékonyan kell együttműködtetni a nukleáris létesítmény, radioaktív hulladék átmeneti és
végleges tárolója, valamint nukleáris anyagok, radioaktív sugárforrások és radioaktív hulladékok jogszabályban
meghatározott nukleáris és ipari biztonsági, nyilvántartási és ellenőrzési, sugárvédelmi, a normálistól eltérő helyzetek
kezelését célzó, a katasztrófavédelmi és nukleáris veszélyhelyzet-kezelési előírásaival és műszaki megoldásaival.
7. A szükséges fizikai védelmi szintek 7. § (1) A nukleáris anyagok, radioaktív sugárforrások alkalmazása, tárolása és szállítása, valamint a radioaktív hulladékok
feldolgozása, tárolása és szállítása során a (2)–(5) bekezdésnek megfelelően a fizikai védelmi rendszer négy szintjét kell
kialakítani úgy, hogy biztosítani kell:
a) A-szinten a szabotázs és a jogtalan eltulajdonítás megakadályozását,
b) B-szinten a szabotázs és a jogtalan eltulajdonítás lehetőségének csökkentését,
c) C-szinten a jogtalan eltulajdonítás lehetőségének csökkentését, és
d) D-szinten az alapvető védelmi intézkedések alkalmazását.
(2) A-szintű fizikai védelmet kell biztosítani az I. kategóriába tartozó nukleáris anyag alkalmazása, tárolása és szállítása
esetén.
(3) B-szintű fizikai védelmet kell biztosítani:
a) II. kategóriába tartozó nukleáris anyag alkalmazása, tárolása és szállítása,
b) 1. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás alkalmazása, tárolása és szállítása,
c) 1. kategóriába tartozó radioaktív hulladék feldolgozása, tárolása és szállítása, valamint
d) III. kategóriába tartozó nukleáris anyag szállítása
esetén.
(4) C-szintű fizikai védelmet kell biztosítani:
a) III. kategóriába tartozó nukleáris anyag alkalmazása, tárolása,
b) 2. és 3. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás alkalmazása, tárolása és szállítása, valamint
c) 2. és 3. kategóriába tartozó radioaktív hulladék feldolgozása, tárolása és szállítása
esetén.
(5) D-szintű fizikai védelmet kell biztosítani:
a) 4–5. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás alkalmazása, tárolása és szállítása,
b) nem kategorizált nukleáris anyagok alkalmazása, tárolása és szállítása, valamint
c) 4. kategóriába tartozó radioaktív hulladék feldolgozása, tárolása és szállítása
esetén.
(6) A radiológiai következmények szempontjából jelentős rendszer és rendszerelem tekintetében az alkalmazott, tárolt
nukleáris anyagnak és radioaktív sugárforrásnak, valamint feldolgozott, tárolt radioaktív hulladéknak megfelelő,
az (1)–(5) bekezdésben meghatározott szintű fizikai védelmet kell biztosítani.
(7) Feldolgozás és szállítás során a radioaktív hulladékká minősített radioaktív sugárforrás fizikai védelmi szintjére
a radioaktív sugárforrás fizikai védelmi szintjére vonatkozó követelményeket kell alkalmazni.
IV. FEJEZET
FIZIKAI VÉDELMI RENDSZER FUNKCIÓI, A FUNKCIÓK MEGVALÓSÍTÁSA
8. A fizikai védelmi rendszer funkciói 8. § A fizikai védelmi rendszernek biztosítania kell:
a) az elrettentés,
b) a detektálás,
c) a késleltetés, és
d) az elhárítás
fizikai védelmi funkciók hatékony együttműködését a 2. és 3. mellékletben foglaltaknak megfelelően.
9. Az elrettentés megvalósítása 9. § (1) Az elrettentést úgy kell megvalósítani, hogy az a jogtalan eltulajdonítás, illetve szabotázs elkövetőjét tette
előkészítésének, illetve kivitelezésének feladására késztesse.
(2) Az elrettentést:
a) figyelmeztető táblák, feliratok,
b) hang és fényjelzés,
c) jól látható mesterséges akadályok,
d) veszélytudatossági tájékoztatás, és
e) nyilvántartás-ellenőrzés
alkalmazásának megfelelő kombinációjával kell megvalósítani a 3. és a 4. mellékletben meghatározott módon.
10. A detektálás megvalósítása 10. § (1) A detektálás során:
a) az elkövető tevékenységét észlelni kell,
b) az észlelés valódiságát értékelni kell,
c) azonosítani kell az elkövetés helyét, és
d) riasztani kell az elhárító erőket.
(2) A detektálást:
a) behatolás és támadásjelző rendszer,
b) video megfigyelő és kiértékelő rendszer,
c) beléptető rendszer,
d) személyek általi észlelés, és
e) őrségközpont
alkalmazásának megfelelő kombinációjával kell megvalósítani a 3. és a 4. mellékletben meghatározott módon.
(3) A detektálási funkció megvalósítása során biztosítani kell, hogy:
a) az elkövetői cselekményt magas valószínűséggel és megfelelő időben észleljék;
b) a riasztás beérkezéséhez és a riasztás valódiságának értékeléséhez szükséges idő rendelkezésre álljon;
c) a zavaró, nem valós esemény által keltett riasztások alacsony gyakorisággal forduljanak elő; valamint
d) az érzékelőket ne lehessen kijátszani.
(4) A videó megfigyelő és kiértékelő rendszer alkalmazása esetén a biztonsági kamerák működéséhez a kötelezettnek
biztosítania kell a megfelelő fényviszonyokat és a megfelelő észlelési területet.
(5) A beléptető rendszert kell kialakítani olyan módon, hogy az lehetővé tegye a belépésre jogosult személyek belépését,
detektálja és késleltesse a belépésre nem jogosult személyek be- és kilépését, továbbá jelezze a bevitelre nem
engedélyezett anyagok és eszközök be- és kivitelét.
(6) A jelző- és megfigyelő rendszerekről, illetve a belső elhárító erőktől érkező információk fogadására, azok
feldolgozására, értékelésére és archiválására, valamint az indokolt válaszintézkedések kezdeményezésére alkalmas
őrségközpontot kell kialakítani a kötelezettnek a 3. mellékletben meghatározott esetben olyan módon, hogy az
biztosítsa az oda beosztott belső elhárító erők fizikai védelmi szempontból biztonságos tartózkodását.
11. A késleltetés megvalósítása 11. § (1) A késleltetést úgy kell megvalósítani, hogy az az elkövetőt a cselekmény kivitelezésében akadályozza, ezáltal biztosítsa
az elhárító erők beavatkozásához szükséges időtartamot.
(2) A késleltetést:
a) passzív mechanikai gátak, építmények,
b) aktív mozgatható mechanikai gátak és a hozzájuk tartozó zárak,
c) biztonsági tárolók, lemezszekrények, jármű-karosszériák, és
d) aktiválódó eszközök
megfelelő kombinációjával kell megvalósítani a 3. és a 4. mellékletben meghatározott módon.
12. Az elhárítás megvalósítása 12. § (1) Az elhárítási tevékenység során az elhárító erők a riasztás fogadása után felkészülnek, és a helyszínre érkezve
feltartóztatják, majd semlegesítik az elkövetőket.
(2) Az elhárítás során az elkövető feltartóztatását és semlegesítését, valamint a jogtalan eltulajdonítás, illetve szabotázs
megakadályozását:
a) a helyszíni őrszemélyzet,
b) a fegyveres biztonsági őrség,
c) a rendőrség, és
d) a kivonuló szolgálat
megfelelő együttműködésével kell megvalósítani a 3. és a 4. mellékletben meghatározott módon.
(3) Az elhárítás funkció megvalósítása során biztosítani kell:
a) a beavatkozáshoz szükséges rövid időt,
b) az elhárító erők elhárításhoz szükséges számát, és
c) az elhárító erők elhárításhoz szükséges képességeit.
V. FEJEZET
TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK 13. Fegyveres Biztonsági Őrséggel védendő anyagok és létesítmények
13. § A nukleáris létesítményt, kivéve az 1 MW hőteljesítmény alatti reaktorral szerelt nukleáris létesítményt, a radioaktív
hulladék átmeneti és végleges tárolóját, valamint az I. és II. kategóriába tartozó nukleáris anyagot fegyveres biztonsági
őrséggel kell védeni.
14. A fizikai védelmi zónák kialakítása 14. § (1) A mélységben tagolt védelem elvét követve a nukleáris létesítmény, radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója,
nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás és radioaktív hulladék fizikai védelmére létrehozott ellenőrzött területen fizikai
védelmi zónát vagy zónákat kell kijelölni.
(2) A fizikai védelmi zónák az alábbiak:
a) ellenőrzött zóna;
b) őrzött zóna;
c) fokozottan őrzött zóna; és
d) belső zóna.
(3) Őrzött zónát az ellenőrzött zónán belül, fokozottan őrzött zónát őrzött zónán belül, belső zónát fokozottan őrzött
zónán belül kell kialakítani.
(4) A fizikai védelmi zónáknak az (5)–(8) bekezdésben meghatározott módon meg kell felelniük a 7. §-ban meghatározott
fizikai védelmi szinteknek.
(5) Az ellenőrzött zónában minimum D-szintű védelmet kell biztosítani. Az ellenőrzött zónában kell elhelyezni a D-szintű
védelmet igénylő nukleáris anyagot, radioaktív sugárforrást, radioaktív hulladékot.
(6) Az őrzött zónában minimum C-szintű védelmet kell biztosítani. Az őrzött zónában kell elhelyezni a C-szintű védelmet
igénylő nukleáris anyagot, radioaktív sugárforrást, radioaktív hulladékot, valamint a C-szintű védelmet igénylő
radiológiai következmények szempontjából jelentős rendszert, rendszerelemet.
(7) A fokozottan őrzött zónában minimum B-szintű védelmet kell biztosítani. A fokozottan őrzött zónában kell elhelyezni
a B-szintű védelmet igénylő nukleáris anyagot, radioaktív sugárforrást, radioaktív hulladékot, valamint a B-szintű
védelmet igénylő radiológiai következmények szempontjából jelentős rendszert, rendszerelemet.
(8) A belső zónában A-szintű védelmet kell biztosítani. A belső zónában kell elhelyezni az A-szintű védelmet igénylő
nukleáris anyagot.
(9) A fizikai védelmi zónák közötti átjárás az áteresztési pontokon keresztül kizárólag ellenőrzött módon történhet.
15. Az őrzés-védelmi kultúra 15. § A kötelezett őrzés-védelmi kultúrát fejleszt ki és tart fenn annak érdekében, hogy a fizikai védelem rendszere
hatékonyan megvalósuljon a kötelezett teljes szervezetén belül, és az abban részt vevő minden szervezet, szervezeti
egység és személy megfelelő fontossággal kezelje a fizikai védelemmel összefüggő tevékenységeket.
16. A belső elkövetők 16. § (1) A kötelezett a fizikai védelmi rendszer hatékony működése szempontjából jelentős ismeretekkel, hatáskörrel és
jogosultsággal rendelkező személyek megbízhatóságát a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben
meghatározott módon ellenőrzi.
(2) A fokozottan őrzött zónába, és a belső zónába egyidejűleg legalább két, a belépésre és a munka elvégzésére
feljogosított személy léphet be.
17. A beléptetés rendje 17. § (1) Nukleáris létesítménybe, valamint radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolójába csak az léphet be, aki a
létesítményben való tartózkodásra jogosító belépési engedéllyel rendelkezik, és személyes adatainak
(5)–(7) bekezdésben meghatározott kezeléséhez hozzájárul.
(2) Az (1) bekezdés szerinti létesítményekben való be- és kiléptetés rendjét a fizikai védelmi terv tartalmazza.
(3) A munkaköre vagy feladata ellátása céljából az (1) bekezdés szerinti létesítményben tartózkodó személy belépési
igazolványát úgy kell kialakítani, hogy alkalmas legyen a személyazonosításra, az igazolványba beépített kód alapján
gépi adattárolásra és azonosításra, valamint az atomerőművek esetében megfeleljen a biztonsági okmányokra
jogszabályban előírt követelményeknek.
(4) Az (1) bekezdés szerinti létesítmény a kötelezett írásbeli engedélyével látogatható. Látogató az ellenőrzött zóna
területén csak a kötelezett által kijelölt személy kíséretében tartózkodhat.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti belépési engedélyekről a kötelezett ügyviteli nyilvántartást vezet. Az ügyviteli
nyilvántartás tartalmazza a belépésre jogosult személy:
a) természetes személyazonosító adatait,
b) lakcímét,
c) állampolgárságát,
d) személyi igazolványának vagy útlevelének számát, valamint
e) a (3) bekezdésben meghatározott személyek esetében a rendőrség által kiadott közbiztonsági engedély számát.
(6) A kötelezett az ügyviteli nyilvántartás adatait a belépési engedély érvényességének időtartama alatt, valamint
az érvényesség megszűnésétől számított 10 évig kezeli a tervezési alapfenyegetettséggel szembeni hatékony fizikai
védelmi rendszer fenntartása és működtetése céljából.
(7) Az ügyviteli nyilvántartás adatait a kötelezett kizárólag bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése esetén, vagy
megkeresés alapján a nyomozó hatóságnak, illetve a szabálysértési hatóságnak adhatja ki.
18. A tervezés 18. § (1) A kötelezett fizikai védelmi rendszer felépítését és működését leíró fizikai védelmi tervet készít a 4. mellékletben
foglaltaknak megfelelően.
(2) A kötelezett a fizikai védelmi terv részeként intézkedési tervet készít, ami meghatározza a lehetséges események körét,
beleértve a fizikai védelmi rendszer nem megfelelő technikai működését okozó eseményeket is, továbbá a szükséges
intézkedések és beavatkozások eljárásrendjét.
(3) A kötelezett intézkedéseket készít elő a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerint elrendelt emelt szintű fizikai védelem
bevezethetőségére.
(4) A kötelezett összehangolja a nukleáris és nem nukleáris veszélyhelyzetek kezelését a fizikai védelmi rendszer
működésével.
(5) Szabotázs vagy más okból kialakult nukleáris veszélyhelyzet esetében a fizikai védelmi rendszer nem akadályozhatja
a baleset-elhárítási intézkedési terv végrehajtását.
19. A fizikai védelem nukleáris biztonsági és sugárvédelmi követelményei
19. § (1) A fizikai védelmi rendszernek és rendszerelemeinek függetlennek kell lennie a nukleáris biztonság és sugárvédelem
szempontjából fontos rendszerektől, rendszerelemektől, így biztosítva, hogy a biztonsági osztályba sorolt rendszerek
és rendszerelemek funkciójuk ellátására teljes mértékben képesek maradjanak a fizikai védelem üzemeltetése,
valamint üzemzavara során is.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érdekében:
a) visszahatás-mentességet kell biztosítani: ki kell zárni, hogy a fizikai védelem rendszerelemeinek meghibásodása
a nukleáris biztonság és sugárvédelem szempontjából fontos rendszerelemek működésképtelenségét okozza;
b) minimalizálni kell a kapcsolatot a nukleáris biztonság szempontjából fontos rendszerelemekkel a betáplálási,
irányítástechnikai – szabályzó, vezérlő, mérőkörök és programozható eszközök – és számítástechnikai eszközök
alkalmazása esetén; továbbá
c) a fizikai védelem bármely rendszerelemének üzembe helyezése során igazolni kell, hogy a nukleáris biztonság és
sugárvédelem szempontjából fontos rendszerek, rendszerelemek teljes mértékben alkalmasak funkciójuk
ellátására a fizikai védelem üzemeltetése, üzemzavara mellett is.
(3) A fizikai védelem eszközeivel is biztosítani kell, hogy a nukleáris biztonságot érintő, így különösen a hatósági
jogosítványhoz kötött munkakörökben csak azok a személyek tevékenykedhessenek, akik erre feljogosítottak.
(4) A fizikai védelem átalakítása alatt biztosítani kell a biztonságos üzemet úgy, hogy:
a) a nukleáris biztonság és sugárvédelem szempontjából fontos rendszerek, rendszerelemek a kiviteli munkák alatt
is teljes mértékben képesek legyenek funkciójuk ellátására; továbbá
b) a nukleáris biztonságot érintő munkakörökben foglalkoztatott személyek akadálytalanul végezhessék a nukleáris
biztonságot és a sugárvédelmet érintő feladataikat. 20. Informatikai és irányítástechnikai rendszerek és rendszerelemek fizikai védelme
20. § (1) Az informatikai és irányítástechnikai rendszerek és rendszerelemek elhelyezésekor az informatikai adattovábbító
eszközök és az adatkábelek elhelyezését is a fizikai védelmi zónák szerint kell kialakítani.
(2) A fokozottan őrzött zónában az adatok áramlása csak belülről kifelé történhet. Az adatátvitel egyirányúsítása a fizikai
működés elvéből kell, hogy következzen.
(3) A telepített mérések és jelzések beolvasott adatainak, valamint az adathordozóról beolvasott adatok (beleértve
a helyreállítási adatokat is) hihetőségét vizsgálni kell.
21. Képzés, gyakorlatozás 21. § (1) A fizikai védelmi rendszer hatékony működése érdekében a kötelezett belépéskor, majd legalább évente fizikai
védelmi képzésben részesíti az állandó belépésre jogosított személyeket. A fizikai védelmi képzés keretében be kell
mutatni:
a) a fizikai védelem célját,
b) az állandó belépésre jogosított személyek szerepét és felelősségét,
c) az őrzésvédelemi kultúrát, valamint
d) az állandó belépésre jogosított személyek feladatait jogtalan eltulajdonítás vagy szabotázs esetében.
(2) A fizikai védelmi funkciók működőképességéről, az elhárító erők képességeinek megfelelőségéről a kötelezett évente
végrehajtott fizikai védelmi gyakorlaton győződik meg.
22. Az atomenergia alkalmazása körében szolgálatot teljesítő fegyveres biztonsági őrökre vonatkozó
különös állományba kerülési, képzési és gyakorlati követelmények
22. § Az atomenergia alkalmazása körében működő fegyveres biztonsági őrség állományába az a személy kerülhet, aki
a fegyveres biztonsági őrökre vonatkozó általános alkalmazási feltételeken túl:
a) a 23. §-ban meghatározott fizikai felmérésen értékelhető eredményt ért el, és
b) legalább középiskolai végzettséggel rendelkezik.
23. § A fegyveres biztonsági őr köteles a fegyveres biztonsági őrségre vonatkozó jogszabályokban előírt
vizsgakötelezettségen felül az alkalmazását megelőzően, majd kétévente a 24. §-ban meghatározott bizottság előtt
fizikai felmérésen részt venni.
24. § A fizikai felmérést végző bizottság tagjai:
a) a felügyeletet ellátó rendőrség képviselője;
b) a kötelezett részéről a szakterületi vezető vagy általa kijelölt személy; valamint
c) a kötelezettnél működő fegyveres biztonsági őrség parancsnoka.
25. § A kötelezett biztosítja a fizikai felméréshez megfelelő orvosi felügyeletet és a sürgősségi ellátáshoz szükséges
technikai feltételeket.
26. § (1) A fizikai felmérésen való részvétel alól a fegyveres biztonsági őrt a kötelezettnél működő fegyveres biztonsági őrség
parancsnoka méltányolható okból előzetes engedéllyel, illetve orvosi igazolás alapján mentheti fel.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak esetében a fegyveres biztonsági őrnek 30 napon belül, vagy az akadályoztatása
megszűnését követő 30 napon belül pótfelmérésen kell megjelennie.
27. § (1) A fegyveres biztonsági őr az 5. melléklet I. pontjában előírt felmérési gyakorlatok teljesítésével igazolja a fizikai
alkalmasságát. Az 5. melléklet I. pontjában meghatározott felmérési gyakorlatokban elért pontszám 5. melléklet
II. pont 1–5. táblázatának megfelelően számolt összege alapján történik az értékelés.
(2) A fegyveres biztonsági őr fizikai felmérésen elért eredménye akkor értékelhető, ha a maximálisan elérhető 100 pontból
minimum 70 pontot elér.
(3) A fizikai felmérést végző bizottság a fizikai felmérés eredményét a helyszínen értékeli, és az értékelés eredményét
a fegyveres biztonsági őrrel közli.
(4) Ha a fegyveres biztonsági őr fizikai felmérésen elért eredménye nem értékelhető, egy alkalommal, a fizikai felmérés
napjától számított hat hónapon belül pótfelmérésen vehet részt.
(5) A fegyveres biztonsági őr a (4) bekezdésben meghatározott esetben a helyszínen nyilatkozik arról, hogy kíván-e
pótfelmérésen részt venni.
(6) Az a fegyveres biztonsági őr, aki nem kíván pótfelmérésen részt venni, illetve aki a pótfelmérésen sem ér el értékelhető
eredményt, nem foglalkoztatható tovább fegyveres biztonsági őrként az atomenergia alkalmazása körében.
A rendőrség a fegyveres biztonsági őr részére a fegyveres biztonsági őrségről szóló törvény alapján kiadott
igazolványt azonnali hatállyal bevonja.
23. Tesztelés, karbantartás 28. § (1) A fizikai védelmi rendszer rendszerelemeinek működőképességét a kötelezett megfelelő karbantartási program
kidolgozásával és végrehajtásával tartja fenn. A karbantartás folyamata tartalmazza:
a) a váratlan hibák elhárítását és az egyéb fenntartási célú munkákat magában foglaló Javító Karbantartást, valamint
b) a tervezett karbantartási intézkedéseket magában foglaló Tervszerű Megelőző Karbantartást.
(2) A detektálási funkció működőképességét a kötelezett rendszeres teszteléssel ellenőrzi, és a tesztelés során feltárt
nem-megfelelőségek kezelésére eljárásrendet dolgoz ki.
(3) A kötelezett biztosítja a fizikai védelmi funkciók hatékony ellátását a fizikai védelmi rendszer átalakítása, karbantartása
során is.
VI. FEJEZET
A FIZIKAI VÉDELMI RENDSZER KIALAKÍTÁSA 24. A fizikai védelmi rendszer műszaki tervezése
29. § (1) A kötelezett a fizikai védelmi rendszer kialakításához:
a) megállapítja az alkalmazott, tárolt vagy szállított nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás, valamint a feldolgozott,
tárolt vagy szállított radioaktív hulladék fajtáját, mennyiségét és aktivitását, továbbá a radiológiai
következmények szempontjából jelentős rendszereket és rendszerelemeket;
b) a 4. § alapján megállapítja a vonatkozó kategóriákat;
c) a 7. § alapján megállapítja a minimálisan szükséges védelmi szintet;
d) felméri a lehetséges behatolási útvonalakat, valamint a belső elkövetők lehetséges taktikáját; továbbá
e) 9–12. §-ban meghatározott fizikai védelmi funkciókra vonatkozóan, minden lehetséges behatolási útvonalon
teljesíti a 2., illetve a 3. mellékletben meghatározott követelményeket.
(2) A kötelezett a minimálisan meghatározott védelmi szinteknél és a védelmi szintekhez tartozó követelményeknél
magasabb szintű, illetve az előírt, minimálisan szükségesnél nagyobb számú, és a 2. és 3. mellékletben felsoroltakhoz
képest további eltérő fizikai védelmi megoldást alkalmazhat. A magasabb fizikai védelmi szintekhez tartozó, illetve
a minimálisan szükségesnél nagyobb számú, az előírtaktól eltérő további fizikai védelmi megoldás az emelt szintű
fizikai védelem részének tekinthető.
30. § Nukleáris létesítmény, kivéve 1 MW hőteljesítmény alatti reaktorral szerelt nukleáris létesítményt, radioaktív hulladék
átmeneti és végleges tárolója fizikai védelmét a kötelezett úgy valósítja meg, hogy az biztosítsa az adott létesítményre
határozatban előírt tervezési alapfenyegetettség elleni hatékony védelmet.
VII. FEJEZET
A FIZIKAI VÉDELEM HATÓSÁGI ENGEDÉLYEZÉSE ÉS ELLENŐRZÉSE
25. Az eljáró hatóságok 31. § A nukleáris létesítmény, radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója, valamint nukleáris anyag, radioaktív
sugárforrás és radioaktív hulladék fizikai védelmi rendszere kialakításának, üzemeltetésének, valamint módosításának
hatósági engedélyezését az OAH látja el.
26. Engedélyezés 32. § (1) Hatósági engedély szükséges:
a) a nukleáris létesítmény, a radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója, a nukleáris anyag, radioaktív
sugárforrás és radioaktív hulladék fizikai védelmi rendszerének – a fizikai védelmi terv szerinti – megvalósításához,
b) a nukleáris létesítmény, a radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója, a nukleáris anyag, radioaktív
sugárforrás és radioaktív hulladék fizikai védelmi rendszere engedélyének meghosszabbításához,
c) nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás és radioaktív hulladék szállításához, valamint
d) az engedélyezett fizikai védelmi rendszer átalakításához, amennyiben az átalakításhoz szükséges a fizikai védelmi
terv módosítása.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti engedély iránti kérelmet az első nukleáris anyag, radioaktív hulladék, illetve
radioaktív sugárforrás helyszínre való érkezése előtt legalább 1 hónappal, a nukleáris létesítmény, a radioaktív
hulladék átmeneti és végleges tárolója esetében legalább 6 hónappal kell benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti engedély iránti kérelemhez csatolni kell a nukleáris létesítmény, kivéve 1 MW
hőteljesítmény alatti reaktorral szerelt nukleáris létesítményt, radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója,
valamint alkalmazott, tárolt és szállított nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás, továbbá a feldolgozott, tárolt és
szállított radioaktív hulladék fizikai védelmi tervét.
(4) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti engedély iránti kérelemben be kell mutatni az átalakítás következtében a fizikai
védelmi tervben tervezett módosításokat, és azt, hogy az átalakítást követően a fizikai védelmi rendszer teljesíti az
e rendeletben előírt követelményeket.
(5) Amennyiben az engedélyes a kérelmet megalapozó dokumentációt nem az ügyfélkapun keresztül nyújtja be, akkor
a dokumentációt három példányban kinyomtatva, valamint az OAH-val egyeztetett szövegszerkesztői környezetben,
elektronikus adathordozón 1 példányban kell benyújtani.
(6) Az engedély 5 évig érvényes, kivéve A- vagy B-szintű fizikai védelmet igénylő nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás
vagy radioaktív hulladék szállítása esetén, amikor az engedély az adott szállításra vonatkozóan érvényes.
(7) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti engedély iránti kérelmet az engedély érvényességének lejárta előtt legkésőbb
1 hónappal, nukleáris létesítmény, radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója esetében legkésőbb 6 hónappal
kell benyújtani.
(8) Az OAH a konkrét szállítási útvonalról tájékoztatja az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Főügyeletét és
az Országos Rendőr-főkapitányságot.
(9) A 6–30. §-ban foglalt követelmények teljesítése esetén a 2. és 3. mellékletben meghatározott követelményektől való
eltérést az OAH a rendőrség bevonásával engedélyezi.
27. Adatszolgáltatás, jelentési rendszer 33. § (1) A kötelezett a detektálást követően azonnal, de legfeljebb két órán belül köteles jelenteni az OAH-nak és a
rendőrségnek a nukleáris védettséggel összefüggő vagy a fizikai védelmi rendszert érintő bármilyen szabotázsra vagy
jogtalan eltulajdonításra irányuló magatartást és tevékenységet.
(2) Az (1) bekezdés alapján bejelentett esemény körülményeit, valamint a fizikai védelmi rendszer működését a kötelezett
köteles megvizsgálni, és a vizsgálat eredményéről, továbbá az esetleges javító intézkedésekről az esemény
bekövetkezésétől számított 30 napon belül jelentést benyújtani az OAH és a rendőrség részére.
(3) A nukleáris létesítmény, valamint átmeneti és végleges radioaktívhulladék-tároló engedélyese évente értékeli a fizikai
védelem szervezeti és technikai alrendszerének működését az előző évre vonatkozóan, és az értékelést minden év
január 31-ig benyújtja az OAH és a rendőrség részére.
(4) Az értékelés tartalmi követelményei a következők:
a) vezetési és szervezeti változások bemutatása;
b) technikai alrendszer átalakításainak ismertetése;
c) őrzésvédelmi kultúra helyzetének értékelése;
d) végrehajtott fizikai védelmi képzés és gyakorlatok értékelése;
e) jelentésköteles események összefoglaló értékelése;
f) elhatározott javítóintézkedések végrehajtásának állapota; továbbá
g) azon kiinduló események elemzése, amelyek ésszerűen feltételezhető szándékos emberi tevékenység
eredményeként a nukleáris védettség, a nukleáris biztonság vagy a sugárvédelem szintjének csökkenéséhez,
továbbá rendkívüli esemény kialakulásához vezethetnek.
(5) Az OAH és a rendőrség a fizikai védelmi rendszer működőképességének és hatékonyágának ellenőrzése érdekében
további adatszolgáltatást írhat elő a kötelezett számára.
28. Ellenőrzés 34. § (1) Az OAH és a rendőrség egyaránt jogosult ellenőrizni az adatszolgáltatás során szerzett információkat, továbbá
az adatszolgáltatás és a jelentések alapján a fizikai védelmi követelmények és a fizikai védelmi terv tényleges és
hatékony megvalósítását.
(2) Az OAH és a rendőrség egyaránt jogosult a fizikai védelmi rendszerre vonatkozó jogszabályi, valamint hatósági
határozatokban foglalt előírások betartásának helyszíni ellenőrzésére.
(3) Az OAH és a rendőrség a tervezett ellenőrzések programját összehangolja, az ellenőrzési programot, a felvett
jegyzőkönyvet és hivatalos feljegyzést egymásnak megküldi.
(4) Az OAH, illetve a rendőrség helyszíni ellenőrzést előzetes értesítés alapján, vagy előzetes értesítés nélkül folytathat le.
Az előzetes értesítés tartalmazza az ellenőrzés időpontját, helyszínét és tárgyát, valamint az ellenőrzést végző személy
nevét és elérhetőségét.
(5) Az ellenőrzést úgy kell lefolytatni, hogy az ellenőrzési tevékenység a lehető legkevésbé akadályozza a nukleáris
létesítmény, radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója üzemeltetését, a nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás
alkalmazását, tárolását és szállítását, valamint a radioaktív hulladék feldolgozását, tárolását és szállítását.
(6) Az ellenőrzésről 3 példányban jegyzőkönyv készül, amit az ellenőrzést végző hatóság és az ellenőrzött szervezet
képviselője ír alá.
VIII. FEJEZET
A FIX ÉS MOBIL TELEPÍTÉSŰ, IONIZÁLÓ SUGÁRZÁST LÉTREHOZÓ,
DE RADIOAKTÍV ANYAGOT NEM TARTALMAZÓ BERENDEZÉSEK FIZIKAI VÉDELMÉRE VONATKOZÓ
KÜLÖN SZABÁLYOK
35. § (1) A fix és mobil telepítésű, ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés
vonatkozásában a 4–34. § rendelkezéseitől eltérően e §-ban foglalt követelményeket kell alkalmazni.
(2) A fix telepítésű, ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezések fizikai védelmének
biztosításához a kötelezett:
a) a sugárveszély jelzését a berendezést magában foglaló helyiség összes bejárati ajtaján alkalmazza;
b) a berendezést magában foglaló helyiséget zárható ajtókkal látja el, és az ajtókat zárt állapotban tartja, amikor
a berendezés nincs használatban;
c) meghatározza a belépésre jogosult személyeket és a belépési jogosultságot ellenőrzi;
d) a berendezés üzemeltetéséhez szükséges kulcsokat és a berendezést magában foglaló helyiség kulcsait
lemezkazettában tárolja, amikor a berendezés nincs használatban; továbbá
e) a kulcsok felvételére feljogosított személyeket meghatározza, a kulcsok felvételére vonatkozó jogosultságot
ellenőrzi.
(3) Mobil, ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezések esetében a kötelezett:
a) a sugárveszély jelzését a berendezésen alkalmazza;
b) a berendezés használaton kívüli tárolására szolgáló helyiségét zárható ajtókkal látja el;
c) meghatározza a tároló helyiségbe belépésre jogosult személyeket és a belépési jogosultságot ellenőrzi;
d) a tároló helyiség kulcsait zárt lemezkazettában tárolja; továbbá
e) naprakész nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a berendezés elvitelének és visszahelyezésének időpontját és a
berendezést alkalmazó személy nevét.
(4) A fix és mobil telepítésű, ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezések fizikai
védelmének ellenőrzésére vonatkozóan a 34. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A fix és mobil telepítésű ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés birtokosa az
üzemeltetésre jogosító engedély jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül az OAH által rendszeresített
űrlapon köteles a berendezést bejelenteni, és bemutatni a (2)–(3) bekezdésben foglalt követelmények
megvalósításának módját.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
37. § (1) E rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül az OAH határozatában megállapítja a nukleáris létesítmény, kivéve
az 1 MW hőteljesítmény alatti reaktorral szerelt nukleáris létesítményt, továbbá a radioaktív hulladék átmeneti
és végleges tárolója esetében az adott létesítményre vonatkozó tervezési alapfenyegetettséget.
(2) A (3) bekezdésben foglalt kivétellel a kötelezett a rendelet hatálybalépésétől számított 6 hónapon belül köteles a 32. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti kérelmet az OAH-hoz benyújtani.
(3) A nukleáris létesítmény, kivéve az 1 MW hőteljesítmény alatti reaktorral szerelt nukleáris létesítményt, továbbá
a radioaktív hulladék átmeneti és végleges tárolója esetében a kötelezett az (1) bekezdésben meghatározott határozat
közlésétől számított 6 hónapon belül köteles a 32. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kérelmet az OAH-hoz benyújtani.
(4) A kérelemben a kötelezett bemutatja, hogy e rendeletben előírt követelmények közül a fizikai védelmi rendszere
vonatkozásában mely feltételek nem teljesülnek vagy részben nem teljesülnek, és javaslatot tesz a nem teljesülő vagy
részben nem teljesülő követelmények teljesítésének időpontjára.
(5) Az OAH határozatban dönt a fizikai védelmi rendszer engedélyezéséről, a nem teljesülő vagy részben nem teljesülő
követelmények tekintetében a felmentésről és annak engedélyezett időtartamáról. Az OAH a felmentés megítélése és
időtartamának meghatározása során az adott előírástól való eltérés fokát, a teljesüléshez szükséges intézkedések
terjedelmét, költségét, megvalósítási időtartamát veszi figyelembe.
(6) A fix és mobil telepítésű ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés birtokosa,
aki e rendelet hatálybalépésekor üzemeltetésre jogosító engedéllyel rendelkezik, e rendelet hatálybalépésétől
számított 60 napon belül köteles teljesíteni a 35. § (5) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettségét.
38. § (1) A rendőrség által az atomenergia alkalmazásával összefüggő rendőrségi feladatokról szóló 47/1997. (VIII. 26.) BM
rendelet (a továbbiakban: R.) 6. § (5) bekezdése alapján meghozott határozat a 37. § (5) bekezdése szerinti hatósági
határozat jogerőre emelkedésének napján hatályát veszti.
(2) Ha a kötelezett által a 37. § (2)–(3) bekezdése szerinti kérelem beadására nem kerül sor, a rendőrség által az R. 6. §-a
alapján kiadott engedély az e rendelet szerinti kérelem beadására előírt határidőt követő első napon hatályát veszti.
39. § (1) A rendőrség, az R. 6. § (5) bekezdése alapján, e rendelet hatálybalépés előtt nála indult és első fokú határozattal még le
nem zárt ügyeket, átteszi az OAH-hoz.
(2) Az OAH az (1) bekezdés alapján átadásra kerülő hatósági ügyeket a jelen rendelet rendelkezései alapján bírálja el.
40. § A 22. § a) pontját és a 23–27. §-t a hatálybalépésekor fegyveres biztonsági őrként foglalkoztatott személyek
tekintetében is alkalmazni kell.
41. § A rendelet hatálybalépésekor biztonsági őrként foglalkoztatott személyek esetében a fizikai állóképességre
vonatkozó követelmények teljesítésének első felmérését a rendelet hatálybalépését követő kilencedik hónap első és
utolsó napja között kell elvégezni.
42. § E rendelet 4. melléklete a nagy aktivitású zárt radioaktív sugárforrások és a gazdátlan sugárforrások ellenőrzéséről
szóló, 2003. december 22-i 2003/122/Euratom tanácsi irányelv 6. cikk c) pontjának való megfelelést szolgálja.
43. § Az Országos Atomenergia Hivatal nukleáris energiával kapcsolatos európai uniós, valamint nemzetközi
kötelezettségekkel összefüggő feladatköréről, az Országos Atomenergia Hivatal hatósági eljárásaiban közreműködő
szakhatóságok kijelöléséről, a kiszabható bírság mértékéről, valamint az Országos Atomenergia Hivatal munkáját
segítő tudományos tanácsról szóló 112/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet 1. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
44. § Hatályát veszti az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok
ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet
4. melléklet I. pontjában foglalt táblázat 4. sora, II. pontjában foglalt táblázat 4. sora, III. pontjában foglalt táblázat
4. sora, IV. pontjában foglalt táblázat 2. sora és az V. pontjában foglalt táblázat 4. sora.
45. § (1) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
14/A. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A Kormány a 6. § (3) bekezdés l) pontja szerinti, a fegyveres biztonsági őrség létrehozásával, megszüntetésével,
valamint a fegyveres biztonsági őrzés elrendelésével kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásban, az 5. mellékletben
meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben, az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként
jelöli ki,”
(2) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet a
7. melléklet szerinti 5. melléklettel egészül ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2016. (VII. 29.) KKM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya közötti film és videó kapcsolatokról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 294/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 294/2009. (XII. 21.) Korm. rendelettel, a Magyar Közlöny 2009. december 21-i 188. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya közötti film és videó kapcsolatokról szóló egyezmény 31. cikke
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény azon a napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek értesítik egymást a vonatkozó alkotmányos
eljárások befejeztéről.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2010. január 18.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2010. január 18.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 294/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyar Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya közötti film és videó kapcsolatokról szóló egyezmény
kihirdetéséről szóló 294/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2010. január 18-án, azaz kettőezer-tíz január
tizennyolcadik napján lépett hatályba.
A Magyar Közlöny 2010. február 12-i 17. számában megjelent, a Magyar Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya
közötti film és videó kapcsolatokról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 293/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet
2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről szóló 7/2010. (II. 12.) KÜM határozat visszavonásra kerül.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
89/2007. (VIII. 17.) FVM rendelete az erdőgazdálkodók 2007. gazdálkodásának csekély összegű (de minimis) támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. tör
vény (a továbbiakban: tv.) 81. § (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, valamint a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) erdőgazdálkodó: az erdőről és az erdő védelméről
szóló 1996. évi LIV. törvény (a továbbiakban: Evt.)
13. §-ának (1)–(2) bekezdése szerint – az erdészeti hatóságként eljáró Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
területi szerve (a továbbiakban: MgSzH területi szerve)
által – nyilvántartásba vett erdőgazdálkodó;
b) egyéves erdőfelújítás: minden olyan mesterséges erdőfelújítás, ahol az erdősítés elvégzését követően (első kivitel) vagy az 50%-ot meghaladó mértékű pótlás óta egy
tenyészeti időszak telt el, valamint a tölgy, bükk, cser főfafajú és az egyéb kemény vagy lágy lomb csoportba tartozó
főfafajú állományok véghasználatát követően megjelent
mageredetű természetes újulat, illetve az akác és szürke
nyár gyökér, továbbá az éger tuskósarj eredetű újulat a
tarvágást követő tenyészeti időszak végén;
c) befejezett erdőfelújítás: minden olyan mesterséges
és természetes erdőfelújítás, amit az MgSzH területi szerve az Evt. 41. §-ának (5) bekezdése, valamint az Erdőrendezési Szabályzatról szóló 88/2000. (XI. 10.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Erdőrendezési Szabályzat) részletezett szakmai követelmények szerint a végrehajtásra kijelölt erdősítési előírás alapján befejezettnek nyilvánít.
A támogatás célja 2. § A támogatás rendeltetése az erdők természetes, illetőleg
mesterséges felújítása, valamint az erdők ápolásának és
nevelésének támogatásával az erdők területének (mennyiségének), valamint természeti egyensúlyának és egészségi
állapotának (minőségének) megőrzése.
A támogatás jellege 3. § (1) E rendelet alapján az előirányzat forrásából kérelem
alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető.
(2) E rendelet alapján nyújtott támogatás a Szerződés
87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: általános de minimis
rendelet) szerinti csekély összegű támogatásnak minősül.
(3) A támogatást igénybe vevő értesítése, valamint a támogatás folyósítása és ellenőrzése során az általános de
minimis rendelet 2. és 3. cikkében meghatározottak szerint
kell eljárni.
A támogatás célterületei 4. § (1) Támogatás vehető igénybe:
a) az erdő természetes, illetőleg mesterséges felújításá
hoz, valamint
b) a fiatal erdők ápolásához és neveléséhez.
(2) Támogatható tevékenységek:
a) egyéves és befejezetté nyilvánított erdőfelújításokra
vonatkozóan:
aa) természetes mageredetű erdőfelújítás a talaj-előké szítéssel együtt,
ab) természetes sarjeredetű felújítás valamennyi enge
délyezett fafajra,
ac) mesterséges erdőfelújítások talaj-előkészítéssel együtt;
b) befejezett erdőfelújítások ápolása a befejezés után
5 évig (revízióig), valamennyi engedélyezett fafajra az
MgSzH területi szerve által jóváhagyott esetekben, de
csak azon erdőrészletek után, amelyek eddig legfeljebb
egyszer kaptak ilyen támogatást;
c) állománynevelés (tisztítás) legfeljebb egyszeri alkalommal; d) tuskózás.
A támogatás mértéke és forrása 5. § (1) Az igényelhető támogatások mértékét az 1. számú
melléklet tartalmazza. A befejezett felújításhoz tartozó érték az egyévesként adható támogatási összeget is magában
foglalja.
(2) Az 1. számú mellékletben meghatározott egységárakat kell alkalmazni a jogosulatlanul igénybe vett állami támogatás visszafizetésének elrendelésekor, valamint mindazon esetekben, amikor az Evt.-ben az újraerdősítési költségre történik hivatkozás.
(3) A támogatást a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezeti kezelésű 10032000-0122019152000001 számú Erdészeti feladatok előirányzat-felhasználási keretszámláról kell teljesíteni. A támogatási keretet
meghaladó, illetve éven túli (több évre szóló) kötelezettség az előirányzat terhére nem vállalható. A jogosulatlanul
igénybe vett támogatás visszafizetése ugyanezen számlára
történik.
A támogatás igénybevételének feltétele 6. § (1) A támogatási kérelem csak az Evt. 29. §-a szerint
összeállított, és az MgSzH területi szerve által jóváhagyott
éves erdőgazdálkodási terv birtokában, és azzal összhangban
nyújtható be.
(2) Támogatás igénybevételére jogosult – a nem állami
tulajdonú erdőterületen folytatott erdőgazdálkodáshoz –
az az 1. § a) pontja szerinti erdőgazdálkodó, aki (amely):
a) külön jogszabály szerinti ügyfél-regisztrációs kötelezettségének eleget tett;
b) az MgSzH területi szerve által határozatban megállapított befizetési kötelezettségeit teljesítette;
c) nyilatkozik arról, hogy nincs lejárt köztartozása, a
kérelem benyújtásakor nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, illetve nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt; továbbá
d) nyilatkozik a kérelem benyújtását megelőző kettő
pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi, az általános de minimis rendelet hatálya
alá tartozó csekély összegű támogatás összegéről.
(3) E rendelet szerint támogathatók a 4. § (2) bekezdése
szerinti tevékenységek, amennyiben megfelelnek az Evt.
V. fejezete, az Evt. végrehajtásának szabályairól szóló
29/1997. (IV. 30.) FM rendelet (a továbbiakban: Vhr.), valamint az Erdőrendezési Szabályzat vonatkozó előírásainak, és amelynél ezt az MgSzH területi szerve a
helyszínen ellenőrizte és értékelte, továbbá
a) első kivitel esetében, ha az erdősítés sikeressége
– állományrészenként – a 70%-ot eléri vagy meghaladja,
ez alól kivételt képeznek a Vhr. 3. §-a (1) bekezdésének a)
és b) pontjaiban foglalt erdők, amikor is támogatás adható
az 50 és 70% között megállapított sikeresség esetén is, ennek feltétele, hogy a megvalósult erdősítés értékelhető
egyedszámának meghatározásától való eltérési lehetőségről (70% alatti sikeresség) az MgSzH területi szerve az erdősítési kötelezettség keletkezésekor határozatban döntött, az első kivitel megfelelő mennyiségű és minőségű
csemetével történt, a szükséges ápolást (sorkapálást) az
erdőgazdálkodó elvégezte, és a megmaradt csemeték
közel egyenletes eloszlásban találhatók a területen;
b) befejezett erdősítés esetében, amennyiben annak értékelésekor az MgSzH területi szerve azt állapítja meg, hogy a
mesterséges kiegészítés következtében a természetes újulat
aránya az erdőfelújítás teljes területének 50%-át nem éri el,
akkor a felújítás módjaként mesterséges erdőfelújítást, illetve
ennek megfelelő támogatási mértékét kell megállapítani.
7. § (1) Állományrészek elkülönítését egy erdőrészleten belül csak a véghasználatok és a mesterséges első kivitelek
szakaszos kivitelezése indokolhatja. Az erdősítés módjában (beleértve a terület géppel való művelhetőségét is) a
faállomány típusában eltérően megvalósított erdősítés önmagában nem ad lehetőséget további állományrészek kialakítására, és így a sikeresség, valamint a támogathatóság
részterületenként történő minősítésére.
(2) Az elkülönülten kezelhető állományrész területe
egy hektárnál nem lehet kisebb. A sikeresség vizsgálatát
a kialakított állományrészekben elkülönítetten kell végezni.
(3) Az erdőrészlet erdősítési határidőinek elbírálása
szempontjából: a) első kivitel befejezési évét a 70%-os sikeresség elérésétől,
b) az erdőfelújítás befejezésének évét a teljes érintett
terület kötelezettség alá vonásának évétől
kell számítani.
(4) Az erdőfelújítások sikerességének emelkedése önmagában nem támogatási jogcím, mint ahogy a sikeresség
romlása sem támogatást csökkentő tényező.
A támogatási kérelem 8. § (1) A támogatási kérelmet – e rendelet hatálybalépését
követő 30 napon belül – az erdőterület fekvése szerinti
MgSzH területi szervéhez kell két példányban benyújtani,
a 2. számú melléklet szerinti nyomtatványon, továbbá a
3. számú melléklet szerinti nyilatkozat csatolásával.
(2) A támogatási kérelmet a jóváhagyott éves erdőgazdálkodási tervből kiindulva, a támogatott állapotot elérő,
illetve a támogatható műveletekre tervezhető erdőrészletek kimutatásával kell összeállítani.
(3) A támogatási kérelmek benyújtásának határideje
jogvesztő hatályú.
(4) Az MgSzH területi szerve a kérelmezett támogatási
összegekről összesítést küld az MgSzH Központnak.
Amennyiben a támogatási igény összességében meghaladja a rendelkezésre álló keretet, az MgSzH Központ dönt az
arányos visszaosztás mértékéről.
(5) Az MgSzH területi szerve a támogatási kérelmekről
– a visszaosztás figyelembevételével – hoz döntést.
(6) Az MgSzH területi szerve a támogatást nyújtó határozatában köteles tájékoztatni a jogosultat arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A határozatnak utalnia kell az általános de minimis rendeletre, hivatkozva annak pontos címére, az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjára, valamint meg kell határoznia
a támogatás pontos összegét támogatás tartalomban (euróban) kifejezve.
(7) A támogatási összeg euróra történő átszámításakor a
támogatási kérelem benyújtási hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett, euró átváltási árfolyamot kell alkalmazni.
A kifizetési kérelem 9. § (1) Az erdőgazdálkodó köteles a ténylegesen elvégzett
munkák alapján, legkésőbb 2008. február 15-éig a kifizetési kérelmét (elszámolást) – a 2. számú melléklet szerinti
tartalommal – az MgSzH területi szervéhez jóváhagyásra
megküldeni. Az MgSzH területi szerve a műszaki átvételek alapján a kifizetési kérelmeket (elszámolást) felülvizsgálja.
(2) Az MgSzH területi szerve a felülvizsgálat alapján
készített összesítőt megküldi az MgSzH Központ részére.
Az MgSzH Központ adminisztratív ellenőrzést végez, és
annak elfogadása esetén intézkedik a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: FVM)
felé a kifizetésekhez szükséges támogatás rendelkezésre
bocsátásáról az 5. § (3) bekezdésében meghatározott előirányzat-felhasználási keretszámla terhére. Az MgSzH területi szerve az összeg számlájára érkezését követő 30 napon belül teljesíti a kifizetést.
(3) A kifizetési kérelem (elszámolás) határidőn túli benyújtása jogvesztő hatályú, igazolási kérelem benyújtásának nincs helye.
(4) Az MgSzH területi szerve az erdősítés eredményességének és a tervezett munkák elmaradása miatt keletkező
befizetési kötelezettségek elrendeléséről szükség szerint
intézkedik. A kifizetési kérelem (elszámolás) benyújtásának elmaradása esetén az MgSzH területi szerve a rendelkezésre álló adatok alapján határozatban rendeli el a befizetési kötelezettséget, mely tartalmazza a teljesítésre megjelölt számla megnevezését és számát.
(5) Az erdőfelújítás első kivitele óta kifizetett támogatást az MgSzH területi szerve erdőrészletenként nyilvántartja. E rendelet alapján tervezett és folyósított támogatások erdőrészletekre vonatkozó összegének megállapításánál a korábbi években felvett támogatásokat
– a tárgyévi normatívák szerint számítva – figyelembe
kell venni.
(6) A támogatás csak akkor fizethető ki, amennyiben a
támogatott megfelel az általános de minimis rendelet
2. cikkének 2. pontjában foglalt feltételeknek, és erről a támogatási kérelem benyújtásakor nyilatkozatot tett.
(7) Az MgSzH területi szerve az FVM fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámláról a rendelkezésére
bocsátott források felhasználásáról – a költségvetési szer
vekre vonatkozó jogszabályokban előírt módon – a tárgyhónapot követő hónap 12-éig, analitikus nyilvántartása
alapján, főkönyvi könyvelési feladást és külön tájékoztatást is készít az FVM számára.
Ellenőrzés 10. § (1) Az MgSzH területi szerve a támogatásban részesíthető, az 1. számú mellékletben rögzített tevékenységek kivitelezését és eredményességét évente – annak bármely
szakában – ellenőrzi a 6. § (3) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével. Az Erdőrendezési Szabályzatban
előírt műszaki átvételi időszakokban végzett – a támogatási kérelemmel összefüggő – ellenőrzésekről a megállapításokat jegyzőkönyvben rögzíti, és ennek alapján dönt a
pénzügyi támogatások jogosságáról.
(2) Hatósági ellenőrzést kell lefolytatni az erdőgazdálkodó részvételével abban az esetben, ha az MgSzH területi szerve az ellenőrzése, vagy a műszaki átvétel során
bármilyen hiányosságot észlel az ellenőrzött területen,
nevezetesen a támogatás kifizetéséhez szükséges eredményességet az erdősítés nem éri el, az állománynevelések a szakmai előírásoknak nem felelnek meg, az erdősítéseknél az első kivitel vagy a befejezés évének határideje lejárt.
(3) Amennyiben az ellenőrzések – befejezett erdősítések felülvizsgálata – során bebizonyosodik, hogy a támogatást jogosulatlanul vették igénybe, az MgSzH területi
szerve határozatban rendeli el annak visszafizetését. A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a külön jogszabály
által meghatározottak szerint növelt összeggel együtt kell
visszafizetni.
Nyilvántartás 11. § A rendeletben foglalt csekély összegű támogatásokról a
Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) – a tv. 26. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján – nyilvántartást vezet. A támogatásokat kifizető
MgSzH területi szerve – a tárgynegyedévet követő hó
15-éig – köteles az MVH Központ részére megküldeni a
nyilvántartás vezetéséhez szükséges információkat, mely
tartalmazza a jogosult megnevezését és a jutatott támogatás összegét.
Záró rendelkezés 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de
minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006.
december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L
379., 2006.12.28., 5. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter