text:
354/2012. (XII. 13.) Korm. rendelete az emberkereskedelem áldozatai azonosításának rendjéről.
A Kormány a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 46. §
(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. Az emberkereskedelem áldozatává vált személy azonosítására irányuló eljárás szabályai
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. Azonosítást végző szerv: az egészségügyi szolgáltató, az egészségügyi államigazgatási szerv, a személyes
gondoskodást nyújtó szolgáltató, a köznevelési intézmény, a rendőrség, a munkaügyi hatóság, a konzuli
tisztviselő, az idegenrendészeti hatóság és a menekültügyi hatóság.
2. Azonosító beszélgetés: az emberkereskedelem áldozataként történő beazonosítást célzó beszélgetés
az 1. mellékletben meghatározott azonosító adatlap segítségével. 3. Önkéntesen közreműködő szervezet: az a nem állami, vagy önkormányzati fenntartású jogi személy, valamint jogi
személyiség nélküli szervezet, amely működése során olyan magyar állampolgárról vagy a szabad mozgás és
tartózkodás jogával rendelkező személyről szerez tudomást, akiről alappal feltehető, hogy
az emberkereskedelem áldozata. 2. § (1) Amennyiben az azonosítást végző szerv hatáskörébe tartozó eljárása során vagy egyébként olyan magyar
állampolgárra, vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyre vonatkozóan, akiről alappal
feltehető, hogy az emberkereskedelem áldozata, ezen helyzetről hivatalos tudomást szerez vagy azt egyébként észleli,
vele azonosító beszélgetést folytat le. (2) Ha az azonosító beszélgetés eredményeként az azonosítást végző szerv megállapítja, hogy a beszélgetésbe bevont
személy valószínűsíthetően emberkereskedelem áldozata, erről a tényről a személy írásos hozzájárulása esetén,
az azonosító adatlap egyidejű megküldésével, haladéktalanul értesíti az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
áldozatsegítési és kárenyhítési feladatokat ellátó szervezeti egységét (a továbbiakban: területi áldozatsegítő
szolgálat). (3) Ha az azonosító beszélgetés során az azonosítást végző szerv azt állapítja meg, hogy az áldozat biztonságos szállással
nem rendelkezik, a (2) bekezdésben meghatározott intézkedésen túl, az áldozat erre irányuló írásos hozzájárulása
esetén, az azonosító adatlap egyidejű megküldésével, haladéktalanul értesíti az Országos Kríziskezelő és Információs
Telefonszolgálatot (a továbbiakban: OKIT). (4) Ha az azonosító beszélgetés alapján valószínűsíthető, hogy az emberkereskedelem áldozataként azonosított
személynek egészségügyi ellátásra van szüksége, és nincs szükség a (3) bekezdésben meghatározott intézkedésre,
az azonosítást végző szerv a (2) bekezdésben meghatározott intézkedésen túl az áldozat írásos beleegyezése esetén
az áldozatot az egészségügyi alapellátást biztosító szervhez irányítja.
(5) Ha az azonosító beszélgetés alapján valószínűsíthető, hogy az emberkereskedelem áldozataként azonosított személy
a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 5. § a) pontja
szerint gyermek, az azonosítást végző szerv haladéktalanul kezdeményezi a Gyvt. 17. § (2) bekezdés b) pontja szerint
hatósági eljárást. 3. § Az OKIT az értesítést követően tájékoztatja az emberkereskedelem áldozataként azonosított személyt a védett
szálláshelyen történő elhelyezés feltételeiről. Amennyiben az emberkereskedelem áldozataként azonosított személy
a védett szálláshelyen történő elhelyezését kéri, őt az OKIT a védett szálláshelyre irányítja.
4. § (1) A védett szálláshely befogadja az emberkereskedelem áldozataként azonosított személyt.
(2) A védett szálláshely az emberkereskedelem áldozataként azonosított személy számára az emberkereskedelem
áldozataként azonosított személy társadalmi reintegrációjának megkezdéséhez szükséges intézkedések
megtételének idejére, de legfeljebb 90 nap időtartamra a) költségmentesen biztonságos lakhatást biztosít és szükség esetén biztosítja az étkeztetést, a ruházattal és
tisztálkodó szerekkel való ellátást és mentálhigiénés ellátást, b) közreműködik az emberkereskedelem áldozataként azonosított személy érdekeinek érvényesítésében és
a társadalmi reintegrációhoz szükséges intézkedések megszervezésében. (3) A (2) bekezdésben meghatározott időtartam egyszer, legfeljebb 90 nappal meghosszabbítható.
(4) A védett szálláshely működtetését az állam az e bekezdésben meghatározottak szerint kiválasztott fenntartókkal kötött
finanszírozási szerződés útján támogatja. A finanszírozási szerződést – ha jogszabály másként nem rendelkezik – három
évre kell megkötni. A finanszírozási szerződést nyilvános pályázat során kiválasztott, a krízishelyzetben lévő személyek
számára történő személyes gondoskodás nyújtásában tapasztalattal rendelkező szervezetekkel kell megkötni, amelyek
képesek arra, hogy a (2) bekezdésben meghatározott szolgáltatásokat az áldozatok társadalmi reintegrációja
szempontjában megfelelő helyszínen biztosítsák. 5. § (1) A területi áldozatsegítő szolgálat statisztikai célból személyazonosításra alkalmatlanná tett adatok megküldésével
negyedévente tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalt az észlelt esetekről.
(2) A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal az (1) bekezdésben foglaltak szerinti tájékoztatás alapján összesített statisztikai
kimutatást készít. 2. Az emberkereskedelem áldozataként külföldön azonosított magyar állampolgárokkal kapcsolatos
eljárásra vonatkozó különös szabályok 6. § (1) Külföldön magyar állampolgár emberkereskedelem áldozataként történő azonosítására irányuló eljárásban a konzuli
tisztviselő, valamint az emberkereskedelem áldozatainak azonosítására irányuló eljárásban önkéntesen közreműködő
szervezet a 2. §-ban meghatározottakon túl tájékoztatja az emberkereskedelem áldozataként azonosított személyt
a védett szálláshelyen történő elhelyezés feltételeiről. (2) Az OKIT az emberkereskedelem áldozataként külföldön azonosított magyar állampolgár szálláshely igényével
kapcsolatos értesítést a konzuli tisztviselőtől, a rendőrségtől, valamint az emberkereskedelem áldozatainak
azonosítására irányuló eljárásban önkéntesen közreműködő szervezettől fogad el.
(3) Az OKIT az értesítést követően tájékoztatja a (2) bekezdésben meghatározott szerven keresztül az emberkereskedelem
áldozataként azonosított személyt a védett szálláshely hozzáférhetőségéről. Amennyiben az emberkereskedelem
áldozataként azonosított személy a védett szálláshelyen történő elhelyezését kéri, őt az OKIT a (2) bekezdésben
meghatározott szervezet közreműködésével a védett szálláshelyre irányítja. 3. Záró rendelkezés
7. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
4. Az Európai Unió jogának való megfelelés 8. § E rendelet az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről,
valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 11. cikkének való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
123/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabolcsi
Józsefet 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1618/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a  Magyarország
Kormánya és az  Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén
folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvényben foglaltakra
figyelemmel – 2016. november 1. napjától 2016. december 31. napjáig – dr. Aszódi Attilát a  Paksi Atomerőmű
teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak tervezési, beszerzési és kivitelezési szerződés tárgyalása során
a szakmai irányítást és koordinációt,
b) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak üzemeltetési és karbantartási támogatásról szóló szerződés tárgyalása
során a szakmai irányítást és koordinációt,
c) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak nukleáris fűtőanyag-ellátás biztosítására, a  használt üzemanyag
kezelésére (beleértve az  újrafeldolgozást is) és a  nukleáris hulladék kezelésére vonatkozó szerződés
tárgyalása során a szakmai irányítást és koordinációt,
d) kidolgozza Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében atomenergia békés
célú felhasználást célzó alap- és alkalmazott kutatás elősegítésének programját,
e) javaslatot tesz Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében radioizotópok
előállítására irányuló együttműködésre, illetve ipari, orvosi és mezőgazdasági célú felhasználásra.
3. A  kormánybiztos feladatkörében eljárva ellátja a  Paksi Atomerőmű új blokkjai teljesítményének fenntartásával
összefüggő valamennyi feladat, így különösen a tervezéséhez és megépítéséhez szükséges pontos kiinduló adatok,
elkészítendő tervdokumentáció, a  megvalósítás tervezett időkerete, valamint a  minőségbiztosítási programok
szakmai irányítását, és az ezzel összefüggő hatástanulmányok elkészítésében való részvételt és szakmai irányítást.
4. A kormánybiztos e tevékenységének ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló törvény alapján államtitkári javadalmazásra jogosult.
5. A  kormánybiztos munkáját legfeljebb negyven fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a  Miniszterelnökség
gondoskodik. A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma ezzel a negyven fővel meghaladható.
6. A kormánybiztos közvetlenül irányítja a Miniszterelnökségen
a) a Kommunikációs és Társadalmi Kapcsolatok Főosztálya,
b) a Jogi Főosztály,
c) a Műszaki Főosztály,
d) a Hatósági és Emberi Erőforrások Főosztálya, valamint
e) az Atomenergetikai Elemző Főosztály
vezetője tevékenységét.
7. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 9. Hatályát veszti a  Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1504/2016. (IX. 21.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
379/2017. (IX. 25.) KE határozata tárca nélküli miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  16.  cikk (7)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára –
Kósa Lajost 2017. október 2-ai hatállyal tárca nélküli miniszterré kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök