type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
119/2003. (VII. 9.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter javaslatára Rawelhoffer Antal dandártábornok
szolgálati viszonyát 2004. január 15-i hatállyal a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. §
(2) bekezdés c) pontja alapján
megszüntetem és szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2003. július 7.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
7/2015. (VII. 10.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok gazdálkodási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja és
(3)  bekezdése, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a tudományos kutatásról,
fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXIV. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. A jelen utasítás alkalmazási köre
a) a Magyarország központi költségvetésről szóló törvény XXXV. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetben megállapított vagy a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI
Hivatal) jogelődjei fejezetet irányító szervi hatáskörébe utalt fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési
maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának általános szabályai
2. Az előirányzatokból a költségvetési támogatás visszafizetési kötelezettség nélkül nyújtható.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása a nemzetközi szervezetek részére közvetlen kifizetéssel történik.
4. Az NKFI Hivatal a zárszámadás keretében szöveges értékelést készít az általa kezelt előirányzatok felhasználásáról.
5. Az előirányzatok felhasználásának ellenőrzése a vonatkozó nemzetközi szerződésekben és megállapodásban
foglaltak szerint történik.
3. Kötelezettségvállalási eljárás 6. Az NKFI Hivatal fejezeti kezelésű előirányzatai esetében a 2015. évben a fejezeti kezelésű előirányzatokból teljesítendő
kifizetéseket jogszabály és nemzetközi szerződés rögzíti, mely alapján az NKFI Hivatal a rendelkezésre álló források
alapján az azokban meghatározott pénzügyi teljesítést hajtja végre az NKFI Hivatal elnöke által meghatározottak
szerinti mértékben. Ennek értelmében a fejezeti kezelésű előirányzatok esetében ahol a jelen szabályzat
kötelezettségvállalásról rendelkezik, azon a gyakorlatban pénzügyi teljesítési engedélyezést kell érteni.
7. Az NKFI Hivatal fejezeti kezelésű előirányzatai tekintetében kötelezettségvállalón, teljesítést igazolón, pénzügyi, jogi
ellenjegyzőn, érvényesítőn, utalványozón a következő személyeket kell érteni:
a) kötelezettségvállalásra jogosult: kizárólag az NKFI Hivatal elnöke,
b) érvényesítő: a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) jogi ellenjegyző: a Jogi és Igazgatási Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) pénzügyi ellenjegyző: a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
e) teljesítést igazoló: a kötelezettségvállalásra jogosult személy vagy az általa írásban kijelölt személy,
f ) utalványozó: a kötelezettségvállalásra jogosult személy vagy a Költségvetési Főosztály vezetője.
8. Az NKFI Hivatal fejezeti kezelésű előirányzatai tekintetében a kötelezettségvállalás menete az alábbi szakaszokból áll:
a) a kötelezettségvállalást megalapozó belső bizonylat, dokumentum előkészítése,
b) a kötelezettségvállalást megalapozó bizonylat pénzügyi és – szerződés esetén – jogi ellenjegyzése és
c) a kötelezettségvállalás megtétele, a bizonylat kötelezettségvállaló általi aláírása.
9. A kötelezettségvállalás dokumentumát
a) a Nemzetközi tagdíjak (2/1) fejezeti kezelésű előirányzat esetében a Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya és
b) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet működésének támogatása (2/2) fejezeti kezelésű előirányzat
esetében a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya
készíti elő kezdeményezőként.
10. A Költségvetési Főosztály vezetője a kötelezettségvállalás dokumentumát az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 37. § (1) bekezdésében foglaltak alapján
a) – amennyiben annak nem készítője – megvizsgálja, és
b) amennyiben az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelel, pénzügyi ellenjegyzéssel látja el – oly
módon, hogy a „Pénzügyileg ellenjegyzem.” szöveg mellett aláírásával látja el –,
majd gondoskodik annak a FORRÁS KGR integrált pénzügyi számviteli rendszer kötelezettségvállalás moduljában
történő előzetes rögzítéséről.
11. A pénzügyi ellenjegyzést követően szerződés esetén a jogi ellenjegyzés a jogszabályokban meghatározott alaki,
tartalmi, valamint anyagi jogi és eljárásjogi rendelkezéseknek való megfelelést tanúsítja. Ennek során vizsgálni kell
a szerződésnek a polgári jogi jogszabályoknak, a közjogi szervezetszabályozó eszközöknek, valamint a NKFI Hivatal
belső szabályzóinak való megfelelőségét.
12. Amennyiben a kötelezettségvállalás dokumentuma a 11. pont szerint a pénzügyi vagy a jogi ellenjegyzés feltételeinek
nem felel meg, úgy a teljes dokumentációt vissza kell küldeni a kezdeményezőnek.
13. A pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel ellátott kötelezettségvállalás/pénzügyi teljesítés engedélyezésének dokumentumát
a kezdeményező továbbítja az NKFI Hivatal elnöke részére.
14. A kötelezettségvállalás dokumentumának egy eredeti, aláírt és ellenjegyzett példányát irattárba kell helyezni, egy
eredeti, aláírt és ellenjegyzett példányt pedig – értékhatártól függetlenül – a Költségvetési Főosztály Gazdasági
Osztálya részére is meg kell küldeni.
15. A kötelezettségvállalás dokumentuma módosításának eljárási rendje megegyezik a kötelezettségvállalás eljárási
rendjével.
4. Nyilvántartási, adatszolgáltatási és beszámolási szabályok 16. A fejezeti kezelésű előirányzatok Áht. szerinti költségvetési tervezési, beszámolási feladatainak ellátásáról, az Ávr. 74. §
(4) bekezdése, valamint az Ávr. 5. számú melléklete szerinti adatszolgáltatások elkészítéséről és a Magyar Államkincstár
részére történő megküldéséről a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya gondoskodik.
17. A fejezeti kezelésű előirányzatok cél szerinti felhasználása során felmerülő valamennyi díj, illeték, költség az érintett
előirányzaton érvényesíthető.
18. Az előirányzatok közötti előirányzat-átcsoportosításra, -módosításra, valamint a maradvány és a bevétel
előirányzatosítására az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően a Költségvetési Főosztály vezetője jogosult.
5. Záró rendelkezések 19. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
43/2013. (X. 1.) NGM rendelete a fiatalok életkezdési támogatásával összefüggő igazolásokról és adatszolgáltatásokról.
A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005.  évi CLXXIV.  törvény 10.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Fétám tv.) 6. § (5) bekezdés
a) pontja szerinti igazolást az 1. mellékletben meghatározott formában és tartalommal kell kiállítani.
(2) A Fétám tv. 6. § (5) bekezdés b) pontja szerinti igazolást a 2. mellékletben meghatározott formában és tartalommal
kell kiállítani.
(3) A  számlavezető a  Fétám tv. 6.  § (5)  bekezdésében meghatározott írásbeli megkereséséhez mellékeli az  (1) és
(2) bekezdés szerinti igazolási űrlapot.
2. § A Fétám tv. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti adatszolgáltatást a gyámhatóság a 3. melléklet szerinti formában és
tartalommal elektronikus úton teljesíti a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) részére.
3. § A  Fétám tv. 9/B.  §-a szerinti adatszolgáltatást a  gyámhatóság a  4.  melléklet szerinti formában és tartalommal
elektronikus úton teljesíti a kincstár részére.
4. § A 2. és 3. § szerinti adatszolgáltatás papír alapon történő teljesítését a kincstár elfogadja, ha az elektronikus úton
történő teljesítés feltételei nem biztosítottak.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  Start-számlával, kincstári letéti Start-számlával rendelkező gyermek magasabb összegű állami
támogatásra való jogosultságának igazolásáról szóló 1/2008. (I. 17.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
635/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 31-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az ingatlan adásvételi szerződések ügyvéd, közjegyző vagy jogtanácsos közreműködése nélkül is
alkalmasak legyenek az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésre?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzés jelenlegi jogszabályi
rendelkezései azt kívánják elérni, hogy a jogi szabályozás garantálja a jogügyletek és az ingatlan-nyilvántartás,
mint közhiteles nyilvántartás biztonságát. Az ügyvédi ellenjegyzés, vagy közokirati forma célja az, hogy megelőzze
a visszaéléseket, a valóságnak nem megfelelő jogok bejegyzését, illetve ilyen tények feljegyzését.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a fentiek alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdés célja sérti
a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben (a továbbiakban: Alkotmány) foglalt jogállamiság
és jogbiztonság alapelvét azáltal, hogy az ügyvédek, közjegyzők, illetve jogtanácsosok egyéb jogszabályokban foglalt
kötelezettségeinek figyelmen kívül hagyásával kívánná a fent megnevezetteket az adásvételi eljárás folyamatából
kizárni. Ezáltal egy eredményes népszavazást követően megalkotandó jogszabály ellentétes lenne a jelenlegi
szabályokkal, mely így konkrét alkotmányos alapjogi sérelmet is okozna.
Az Alkotmánybíróság több határozatában [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] vizsgálta a választópolgárok által benyújtott,
alkotmánymódosításra irányuló népszavazási kezdeményezés alkotmányossági kérdéseit. A hivatkozott
határozatokban az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként arra az álláspontra jutott, hogy az alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az alaptörvény 24. § (3) bekezdésében leírtak szerint
történhet, az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1151/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Budapest–Kolozsvár nagysebességű vasútvonal részletes megvalósíthatósági tanulmányának elkészítéséről.
A Kormány a román féllel folytatott külgazdasági egyeztetések figyelembevételével
 1. egyetért a Budapest–Kolozsvár nagysebességű vasútvonal előkészítésével;
 2. az  1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti
előkészítési fázisára – a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díj összegével együtt  –
300  000  000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy – figyelemmel az 5. pontban meghatározott 2019. évi
forrásrész felhasználására is – az előkészítési fázist legkésőbb 2019. december 31-ig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az 1. pont
szerinti beruházás előkészítési fázisa finanszírozása érdekében 300 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61.  Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 31. Kiemelt célú beruházások támogatása alcím, 10. Vasúthálózat fejlesztése
jogcímcsoport javára az  1.  melléklet szerint, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba
történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a  7.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott beruházás előkészítésével összefüggő feladatok – a  4.  pontban biztosított forráson
felül történő – finanszírozása érdekében a  2019.  évben szükséges – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illeték és kincstári díj összegével együtt – 700 000 000 forint forrás biztosításáról a központi költségvetés
XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Kiemelt célú beruházások
támogatása alcím, Vasúthálózat fejlesztése jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 6. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázist a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: NIF Zrt.) valósítsa meg, és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
– a 4–5. pont szerint biztosított forrás terhére – kössön támogatási szerződést a NIF Zrt.-vel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázis végrehajtásáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. január 31.
b) az  előkészítési fázis eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2011. (III. 22.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján a belügyminiszter
előterjesztésére Boglyasovszky Csaba büntetés-végrehajtási dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. október 19-ei
hatállyal felmentéssel megszüntetem, és őt 2011. október 20-ai hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. február 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
88/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Pétert
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
8/2014. (II. 12.) HM utasítása a Honvéd Vezérkar szervezeti korrekciójával és a Magyar Honvédség kiképzési és doktrinális feladatokat ellátó központi szervezetének megalakításával összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki.
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A HM létszámkerete 2. § (1) A 3. § szerinti átalakítással a szervezeti struktúrát úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy a HM létszáma legfeljebb
511 fő legyen, és az utasítás alapján feladatátadásban érintett főosztályok és csoportfőnökségek létszáma 16 főnél
és az azok szervezeti egységeinél kialakításra kerülő osztályszintű szervezeti elemek létszáma 4 főnél ne legyen
kevesebb.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott létszámkereten belül a HM kabinetfőnök (a továbbiakban: HM KF) közvetlen
irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 26 fő. A HM parlamenti államtitkár
(a  továbbiakban: HM PÁT) közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 31  fő.
A  HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány
együttes létszáma legfeljebb 89 fő. A HM jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása
alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 55 fő. A HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért
felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 52 fő.
A HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes
létszáma legfeljebb 43 fő. A Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen irányítása alá tartozó személyi
állomány együttes létszáma legfeljebb 214 fő.
(3) A (2) bekezdésben engedélyezett létszámkeretek magukban foglalják a HM KF, a HM PÁT, a HM KÁT, a HM helyettes
államtitkárok és a HVKF részére rendszeresített beosztásokat is.
(4) A miniszter részére rendszeresített beosztás nem része a (2) bekezdésben meghatározott létszámadatoknak.
3. A feladatátadás rendje 3. § (1) A HM Miniszteri Kabinet feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
 (2) A HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság feladatrendszere módosul.
 (3) A HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály szervezete, feladatrendszere racionalizálásra kerül,
létszáma csökken.
 (4) A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) szervezete, feladatrendszere racionalizálásra
kerül, létszáma csökken. 4. § (1) A Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) mint önálló
HM szerv 2014. március 31-ei hatállyal, jogutódlással megszűnik. A megszűnő HM szerv feladatai és az azok ellátásához
szükséges személyi állomány átadására a 6. § (1) bekezdése szerint kerül sor.
(2) A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) feladatrendszere és személyi állománya az
MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) 6. § (2) bekezdése szerint átadásra kerülő, továbbá
a különleges műveleti feladatok ellátására létrehozásra kerülő új szervezeti elem feladataival és az azok ellátásához
szükséges személyi állománnyal egészül ki.
(3) A HVK Logisztikai Csoportfőnökség feladatrendszere és személyi állománya az MH légijárműveinek fenntartói
feladataival és az annak ellátásához szükséges személyi állománnyal egészül ki.
(4) A HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) feladatrendszere és személyi állománya a
HVK haderőfejlesztési és transzformációs feladatainak változásával összefüggő feladatokkal és az azok ellátásához
szükséges személyi állománnyal egészül ki.
(5) A HVK törzsigazgató közvetlen vezetése alá tartozó személyi állomány a HVK törzsigazgató vezetési feladatainak
támogatásához szükséges személyi állománnyal egészül ki.
5. § (1) Az MH VDK szervezetéből, feladatrendszeréből kikerülnek a 6. § (3) bekezdése szerint átadásra kerülő feladatok és az
azok ellátásához szükséges személyi állomány, megnevezése 2014. április 1-jei hatállyal MH Kiképzési és Doktrinális
Központ (a továbbiakban: MH KDK) megnevezésre módosul, feladatrendszere és személyi állománya a HVK KIKCSF
6. § (1) bekezdése szerint átadásra kerülő feladataival és az azok ellátásához szükséges személyi állománnyal egészül ki.
(2) Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) feladatrendszere és személyi
állománya az MH VDK 6. § (4) bekezdése szerint átadásra kerülő feladataival és a 3. § szerinti átalakítással összefüggő
támogatási feladatokkal és az azok ellátásához szükséges személyi állománnyal egészül ki.
6. § (1) A HVK KIKCSF feladatai – a HVKF közvetlen stratégiai döntés-előkészítési feladatai kivételével – osztályszintű szervezeti
elemek létrehozásával az MH KDK részére kerülnek átadásra.
(2) A HVKF kiképzési szakterületét érintő közvetlen stratégiai döntés-előkészítési feladatok a HVK törzsigazgató részére
kerülnek átadásra.
(3) Az MH VDK szervezetéből, feladatrendszeréből – a feladatok ellátásához szükséges személyi állománnyal együtt –
a HVK HDMCSF feladatrendszerébe kerülnek
a) az MH Központi Ügyeleti Szolgálat feladatai,
b) az MH béke és békétől eltérő időszak – különösen válságkezelés, katasztrófavédelem – irányítási feltételeinek
biztosításával összefüggő katonai vezetési feladatokhoz kapcsolódó döntés-előkészítési feladatok,
c) a válsághelyzetek katonai elemzésének, az MH-t érintő feladatok tisztázásának, a döntések előkészítésének és
a végrehajtás koordinálásának feladatai,
d) a NATO válságreagáló, valamint az EU válságkezelési rendszereihez illeszkedő nemzeti válságkezelési rendszer
ágazati alrendszerének fejlesztésével és működtetésével összefüggő katonai feladatok,
e) az MH csapatai hazai és külföldi mozgásainak, valamint a bejelentett külföldi katonai csapatok magyarországi
mozgásainak nyilvántartási feladatai,
f ) a katasztrófavédelemmel kapcsolatos feladatok,
g) az MH készenléte fokozására vonatkozó rendszabályok továbbításának szakfeladatai,
h) az MH riasztási és értesítési rendszer működtetésével és a NATO Válságreagálási Rendszerhez való csatlakozással
összefüggő szakfeladatok és
i) a b)–h) pontokkal összefüggő és az érintett nemzetközi szervezetekkel, illetve más nemzetek együttműködő
parancsnokságaival és szervezeteivel történő kapcsolattartás feladatai.
 (4) Az MH BHD feladatrendszere és személyi állománya kiegészül az MH VDK szervezetéből, feladatrendszeréből az
MH béke és békétől eltérő időszak – különösen válságkezelés, katasztrófavédelem – katonai vezetési feltételeinek
biztosításával összefüggő támogatási feladatokkal és az azok ellátásához szükséges személyi állománnyal.
(5) Az utasítás hatálya alá tartozó HM szervek és MH katonai szervezetek – átalakításuk következtében szükséges –
elhelyezése a költségtakarékosság követelményének figyelembevételével a jogelődök jelenlegi székhelyén kerül
biztosításra.
7. § (1) A szervezési tevékenység:
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2014. augusztus 31.
(2) A HM feladatrendszerének módosítása és új szervezeti rend szerinti működésének kezdőnapja: 2014. április 1.
 (3) Az MH KDK és az MH BHD új szervezeti rend szerinti működésének kezdőnapja: 2014. április 1.
4. Működési alapokmányok előkészítése 8. § Az MH VDK – parancsnokának javaslata alapján összeállított – alapító okirat-módosítása során a honvédelmi
szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás (a továbbiakban:
HM utasítás1) 6/A. §-át a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) az alapító okirat módosítására vonatkozó javaslat kidolgozása és a módosítási javaslat HM TKF részére történő
megküldése az utasítás hatálybalépését követő hetedik napig,
b) az alapító okirat-tervezet véleményeztetése, pontosítása és jóváhagyásra történő felterjesztése az utasítás
hatálybalépését követő tizenharmadik napig. 9. § (1) A HM munkaköri jegyzékét a HM KÁT javaslatainak figyelembevételével – a munkaköri jegyzékekről és az
állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás2) alapján – a HVKF és az
érintett HM szervek vezetőivel együttműködésben kell előkészíteni az alábbi határidők betartásával:
a) a HM munkaköri jegyzékre vonatkozó főosztályvezetői és összesített HVK-javaslat összeállítása és megküldése
a HM TKF részére, a munkaköri jegyzék-tervezet egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő
felterjesztése a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Hjt. vhr.) 282. §-a szerinti időpontot megelőző tizenötödik
napig,
b) a HM munkaköri jegyzék jóváhagyása a Hjt. vhr. 282. §-a szerinti időpontot megelőző ötödik napig,
c) a jóváhagyott HM munkaköri jegyzék kiadása a Hjt. vhr. 282. §-ában meghatározott időpontig.
(2) A HM munkaköri jegyzék hatálybalépésének időpontja 2014. április 1.
10. § (1) A HM utasítás1 rendelkezésein felül, a HVKF feladatszabása alapján az MH BHD állománytáblájának módosítását,
valamint az MH KDK új állománytábláját a HM utasítás2 alapján kell előkészíteni, az alábbi határidők betartásával:
a) az érintett szervezetek állománytáblájának módosítására és az új állománytáblára vonatkozó javaslat
összeállítása és megküldése a HVK HTCSF részére, a tervezetek egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra
történő felterjesztése a Hjt. vhr. 282. §-a szerinti időpontot megelőző tizenötödik napig,
b) az állománytábla jóváhagyása a Hjt. vhr. 282. §-a szerinti időpontot megelőző ötödik napig,
c) a jóváhagyott állománytábla kiadása a Hjt. vhr. 282. §-ában meghatározott időpontig.
(2) Az állománytábla hatálybalépésének időpontja 2014. április 1.
5. Az átalakítással összefüggő egyéb feladatok 11. § (1) A HVK KIKCSF és az MH VDK mint átadók, a 3. és a 4. §-ban nevesített HM szervek, az MH KDK és az MH BHD mint
átvevők, valamint az érintett szervezetek közötti átadás-átvétel előkészítése, koordinálása és végrehajtása érdekében
a HVKF munkacsoportot jelöl ki. A munkacsoport munkájában a 12. § (2) bekezdése szerinti HM KÁT-HVKF együttes
intézkedésben nevesített szervezetek képviselői vesznek részt.
(2) A 3. § szerinti HM szervek vezetői, a HVK KIKCSF csoportfőnöke és az MH VDK parancsnoka 2014. február 28-ig írásban
értesíti az érintett személyi állományt a szolgálati viszonyukat és a közalkalmazotti jogviszonyukat érintő tervezett
változásról.
(3) A feladatátadásokban érintett HM mint intézmény – különösen a HVK KIKCSF, a HVK HDMCSF – és az MH VDK között
átadásra kerülő kötelezettségvállalások figyelembevételével a HM Védelemgazdasági Hivatal saját hatáskörében
eljárva rendezi a szükséges előirányzat-átcsoportosításokat és azokat a Magyar Államkincstár részére bejelenti olyan
ütemezéssel, hogy a folyamatos működőképesség biztosított legyen.
6. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtását HM KÁT-HVKF együttes intézkedés szabályozza, amelynek
tervezetét a HM TKF főosztályvezetője az utasítás hatálybalépését követő kilencedik napig készíti elő.
 (3) A (2) bekezdés szerinti HM KÁT-HVKF együttes intézkedés tartalmazza
a) az átadásra kerülő feladatokhoz kapcsolódó intézményi és központi költségvetési előirányzat átadásának
rendjét,
b) a névmódosulással érintett MH VDK-nál a változatlan szakmai tartalmú – feladatköri vagy munkaköri változással
nem érintett – beosztásokra vonatkozó személyügyi eljárás rendjét,
c) az utasítás szerinti feladatátadások következtében áthelyezésre kerülő állomány továbbfoglalkoztatásával, a
munkáltatói jogkörök jogutódlásával, az átadás-átvételkor folyamatban lévő ügycsoportokkal és az azokhoz
kapcsolódó jogutódlással kapcsolatos szabályokat és
d) az utasítás hatálya alá tartozó HM szervek és honvédségi szervezetek utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó
további szakfeladatait.
(4) A HVKF az utasítás hatálybalépését követő tizenötödik napig intézkedik az MH Hadrendjének módosítására.
13. § (1) Az utasításban meghatározott feladatokkal összhangban az illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői
2014. február 28-ig felülvizsgálják az utasítás szerinti feladatátadásokhoz, valamint az ahhoz kapcsolódó egyéb
szakfeladatokra vonatkozó – különösen a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
59/2013 (IX. 27.) HM utasítást, a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 28/2012. (IV. 21.) HM utasítást és a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és fokozásának
rendjéről szóló 30/2012. (V. 8.) HM utasítást – szabályozókat.
(2) Az MH BHD részére átadásra kerülő személyi állomány illetményének kompenzálása érdekében a HM Humánpolitikai
Főosztály főosztályvezetője a HVK Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnökével együttműködve az utasítás
hatálybalépését követő huszonötödik napig előkészíti a munkaköri pótlékra jogosító szolgálati beosztások körének
és a pótlék mértékének meghatározásáról szóló 84/2013. (XII. 21.) HM utasítás módosítását.
(3) Az utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló jogszabály- és közjogi
szervezetszabályozó eszköz-módosítások tervezeteit az azok kidolgozásáért felelős HM szervek és szervezetek készítik
elő és küldik meg a HM Jogi Főosztály részére.
14. § Ez az utasítás 2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1204/2019. (IV. 17.) Korm. határozata a Nemzeti Művelődési Intézet lakiteleki székháza megépítésének többletfinanszírozási igényéről.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Művelődési Intézet épülete megépítését célzó beruházás (a  továbbiakban: Beruházás)
megvalósításához szükséges 1 600 000 000 forint költségvetési többletforrás biztosításával;
 2. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere az  1.  pont szerinti többletforrásra a  2019. évben
1 500 000 000 forint, a 2020. évben 100 000 000 forint összegű, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcímét a 11. Nemzeti Művelődési Intézet közművelődési szakmai
szolgáltatást ellátó új épületének beruházása, Lakitelek jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során
 4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon a Beruházás
többletforrásigényének fedezeteként 1 500 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai
feladatok támogatása alcím, 11. Nemzeti Művelődési Intézet közművelődési szakmai szolgáltatást ellátó új
épületének beruházása, Lakitelek jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon a Beruházás
többletforrásigényének fedezeteként a 2020. évben 100 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról a 2020. évi
központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. az Áht. 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva a  Beruházás megvalósítása érdekében
a Kvtv. I. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális
szakmai feladatok támogatása alcím, 11. Nemzeti Művelődési Intézet közművelődési szakmai szolgáltatást ellátó
új épületének beruházása, Lakitelek jogcímcsoport terhére a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére
vállalható kötelezettségek 2020. évre vonatkozó felső korlátját 100 000 000 forintban állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2017. (XII. 15.) IM rendelete a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásának részletes szabályairól.
A bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló 2017. évi
XLIII. törvény 20. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) informatikai rendszer: az  Országos Bírósági Hivatalnak (a  továbbiakban: OBH) a  bíróság és az  OBH részére
rendelkezésre álló, országosan egységes számítástechnikai rendszere,
b) közfeladatot ellátó szerv: a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások
közhiteles nyilvántartásáról szóló 2017. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ánytv.) szerint – jogszabályban
meghatározott közfeladata ellátása érdekében – térítésmentes adatigénylésre jogosult szerv vagy személy,
c) közvetett hozzáférés: az  Ánytv. szerinti nyilvántartásban (a  továbbiakban: nyilvántartás) kezelt adatok
megismerésének és kezelésének az Ánytv. 14. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott módja,
d) közvetlen hozzáférés: a  nyilvántartásban kezelt adatok megismerésének és kezelésének az  Ánytv. 14.  §
(1) és (2) bekezdésében meghatározott módja,
e) üzemszerű karbantartás: a  nyilvántartás tervszerű, előzetes tájékoztatást követő, előre meghatározott
időtartamig tartó és rendkívüli esetekben végzett karbantartása, amely alatt a  nyilvántartás szolgáltatásai
nem érhetők el,
f ) üzemzavar: a  nyilvántartás tartós vagy átmeneti meghibásodása vagy ezt eredményező egyéb technikai
problémája, ami a nyilvántartás szolgáltatásainak igénybevételét korlátozza vagy lehetetlenné teszi.
2. A nyilvántartás üzemeltetésével kapcsolatos feladatok ellátása 2. § Az OBH elnöke az e rendeletben meghatározott feladatokat az OBH útján látja el.
3. § (1) A  nyilvántartásba történő bejegyzés és az  abból közvetlen hozzáféréssel történő adatigénylés céljából
az  informatikai rendszer rendelkezésre állását akként kell biztosítani, hogy az  informatikai rendszer a  bíróság,
az OBH és az egyéb közvetlen hozzáféréssel rendelkező jogosultak számára munkanapokon legalább a hivatali idő
végéig elérhető legyen. A hivatali időről az OBH a bíróságok központi internetes honlapján tájékoztatást ad.
(2) Az  üzemszerű karbantartást hivatali időn kívül kell elvégezni. Az  informatikai rendszer üzemszerű karbantartási
idejéről az  OBH a  bíróságok központi internetes honlapján előzetesen – legalább annak kezdetét megelőző
három munkanapon keresztül – és a karbantartás ideje alatt folyamatosan tájékoztatást ad. Az OBH az üzemszerű
karbantartásról és annak időtartamáról a közvetlen hozzáférésre jogosultakat – előzetesen – külön is értesíti.
(3) Az  üzemzavarról az  OBH a  bíróságok központi internetes honlapján, az  üzemzavarról való tudomásszerzést
követően haladéktalanul, az üzemzavar elhárításáig folyamatosan tájékoztatást ad. Az OBH a közvetlen hozzáférésre
jogosultakat az üzemzavarról – a tudomásszerzést követően haladéktalanul – külön is értesíti.
4. § (1) Az OBH az  informatikai rendszer útján biztosítja, hogy a bíróság által elektronikusan rögzített adatok a rögzítéssel
egyidejűleg megjelenjenek a nyilvántartásban.
(2) Az  OBH az  informatikai rendszer útján naplót készít az  adatok nyilvántartásba történő rögzítéséről és annak
időpontjáról. A naplóban rögzített adatok alapján az adatot rögzítő személynek és a  rögzített adatnak is kétséget
kizáró módon megállapíthatónak kell lennie.
3. A nyilvántartás vezetésével kapcsolatos feladatok ellátása 5. § (1) A  nyilvántartás Ánytv.-ben meghatározott adatainak bejegyzését a  nyilvántartásba vételi eljárást lefolytató, első
fokon eljáró bíróság az OBH által rendelkezésre bocsátott informatikai rendszer használatával végzi.
(2) Ha a  nyilvántartásba történő adatrögzítés megkísérlése időpontjában az  informatikai rendszer nem elérhető
a  bíróság számára, a  nyilvántartásba történő bejegyzést az  informatikai rendszer újbóli rendelkezésre állásakor
haladéktalanul, de legkésőbb az újbóli rendelkezésre állást követő munkanapon 12 óráig teljesíteni kell.
6. § (1) A  nyilvántartásba bejegyzett általános meghatalmazásokat a  bejegyzések időrendjéhez igazodó sorszámmal
kell ellátni. A  sorszám tartalmazza az  adott általános meghatalmazás nyilvántartásba történő bejegyzésének
időpontjához igazodó folyószámot, valamint ahhoz a „/” jellel kapcsolva a  bejegyzés időpontja szerinti évszámot.
A folyószámozás az új év első napjához kötődő fordulónappal – az 1. sorszámmal kezdődően – évenként újraindul.
(2) Egyéni ügyvéd meghatalmazott esetében a nyilvántartásban a kamarai névjegyzék szerinti családi és utónevet kell
feltüntetni.
(3) Egyéni ügyvéd, európai közösségi jogász, kamarai jogtanácsos, valamint egyéb kötelező jogi képviselet
ellátására jogosult természetes személy meghatalmazott esetében a  nyilvántartásban lakóhelyadat helyett
székhelyadatot kell feltüntetni. Kamarai jogtanácsos esetében a  nyilvántartásban székhelyadatként a  kamarai
jogtanácsos munkáltatójának székhelyét, egyéb kötelező jogi képviselet ellátására jogosult természetes személy
meghatalmazott esetében irodahelyisége címét kell feltüntetni.
7. § Az OBH a  nyilvántartásba történő adatbejegyzés iránti kérelem előterjesztése céljából – az  1.  mellékletben
meghatározott adattartalommal – űrlapot rendszeresít, amelyet a bíróságok központi internetes honlapján, az űrlap
kitöltését elősegítő tájékoztatóval együtt közzétesz.
8. § (1) Az OBH az Ánytv. 13. § (2) bekezdésében előírt kötelezettség teljesítése érdekében – a nyilvántartott természetes
személy adatainak nyilvántartásban történő rögzítését követően haladéktalanul, automatizált módon – átadja
a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv részére a  nyilvántartásban szereplő
természetes személy születési nevét, születési idejét és helyét, valamint anyja születési nevét.
(2) A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv az  (1)  bekezdésben meghatározott
adatok alapján beazonosított személynek az Ánytv. 13. § (2) bekezdésében meghatározott adataiban bekövetkezett
változásáról, annak változásakor a  megváltozott adat elektronikus úton, automatizáltan történő megküldésével
tájékoztatja az OBH-t.
(3) Az  OBH az  Ánytv. 13.  § (3)  bekezdésében előírt kötelezettség teljesítése érdekében a  nyilvántartás adatait – azok
nyilvántartásban történő rögzítését követően haladéktalanul, az  általa meghatározott technikai feltételekkel,
automatizált módon – átadja a rendelkezési nyilvántartást vezető szerv részére.
4. A nyilvántartásban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel történő megismerése
9. § (1) A közvetlen hozzáféréssel adatigénylésre jogosult közfeladatot ellátó szerv kizárólag elektronikus úton igényelhet
adatot, az erre szolgáló informatikai rendszer útján.
(2) A  nyilvántartásban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel történő megismerésére és kezelésére kizárólag
az Ánytv. 16. § (1) bekezdése szerinti személy jogosult.
(3) Szerepalapú jogosultságkezelés útján kell biztosítani, hogy a  felhasználó az  informatikai rendszer azon
alkalmazásaihoz és olyan módon férjen hozzá, ahogy azt az OBH által készített jogosultságkezelési szabályzat előírja.
(4) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a közvetlen hozzáféréssel rendelkező szerv az adatigénylés során
kizárólag azokhoz az adatokhoz férhessen hozzá, amelyek megismerésére és kezelésére az Ánytv. alapján jogosult.
10. § (1) Az adatigénylés megkezdésekor elektronikus úton kell rögzíteni az informatikai rendszerben az
a) adatigénylés alapjául szolgáló eljárás ügyszámát,
b) adatigénylő szervet,
c) az adatigénylést végző konkrét személy beazonosításához szükséges valamennyi adatot, valamint
d) adatkezelésre feljogosító törvényi rendelkezést.
(2) Ha az adatigénylés megkezdésekor az adatigénylést végző konkrét személy az általa rögzített adatok alapján nem
azonosítható be az informatikai rendszerben hozzáférésre felhatalmazott személyként, az informatikai rendszernek
alkalmasnak kell lennie arra, hogy megakadályozza e személy hozzáférését a nyilvántartás adataihoz.
(3) Az  informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie a  nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartásában
szereplő, hozzáférésre felhatalmazott személy által elvégzett műveletek naplózására is, e  személy azonosítását
követően.
5. A nyilvántartásban kezelt adatok közvetett hozzáféréssel történő megismerése, az adatszolgáltatás
iránti kérelem előterjesztése és teljesítése
11. § (1) Az  adatszolgáltatás iránti kérelem (a  továbbiakban ezen alcím alkalmazásában: kérelem) – a  (2)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – papír alapon vagy elektronikus úton terjeszthető elő. A  papíralapú kérelem
az OBH ügyfélszolgálati irodájában személyesen is benyújtható.
(2) Közfeladatot ellátó szerv kérelmet kizárólag elektronikus úton terjeszthet elő, hiteles elektronikus dokumentumként.
 (3) A felvilágosítást kérőnek a kérelmét és a kérelem alátámasztására szolgáló iratokat közokirati vagy teljes bizonyító
erejű magánokirati formában kell az OBH-nál előterjesztenie.
 (4) Ha a  felvilágosítást kérő helyett meghatalmazott jár el, a  (3)  bekezdésben foglaltak a  meghatalmazásra is
megfelelően irányadóak. 12. § (1) A kérelmet – az előterjesztő személyétől függően – a 2. vagy 3. mellékletben meghatározott adattartalommal kell
benyújtani.
(2) Az  OBH a  3.  mellékletben meghatározott adattartalommal űrlapot rendszeresít, amelyet a  bíróságok központi
internetes honlapján, az  űrlap kitöltését elősegítő tájékoztatóval együtt közzétesz. A  3.  melléklet szerinti
adattartalommal űrlap akként is rendszeresíthető, hogy külön űrlap kerül elkészítésre azok számára, akik saját
magukról és akik más személyről kérnek adatot.
(3) A felvilágosítást kérőnek kérelmében meg kell jelölnie azt a törvényi rendelkezést, illetve jogi érdeket, amely alapján
az adat megismerésére és kezelésére jogosult, és az ennek alátámasztására szolgáló iratokat a kérelméhez csatolnia
kell.
13. § (1) Az OBH a kérelmet megvizsgálja, és annak alapján – a kérelem OBH-hoz történő érkezését követő 8 munkanapon
belül – intézkedik.
(2) Ha a  kérelem tartalmazza az  Ánytv.-ben, illetve az  e  rendeletben előírt adatokat, ahhoz mellékelték a  kérelem
alátámasztásához szükséges iratokat, és a  kérelem mindezek alapján alapos, az  OBH az  adatkérés céljának
megvalósulásához elengedhetetlenül szükséges adatokat a felvilágosítást kérő rendelkezésére bocsátja.
(3) Ha
a) a hiánytalan kérelem bármely okból nem alapos, vagy
b) a kérelem, illetve annak melléklete hiányos, és a hiány bármely okból nem pótolható
az OBH írásban, az  ok megjelölésével tájékoztatja a  felvilágosítást kérőt arról, hogy az  adatszolgáltatás nem
teljesíthető.
(4) Ha a kérelem, illetve az annak alátámasztására szolgáló irat nem felel meg a jogszabályi rendelkezéseknek, vagy más
okból kiegészítésre, illetve kijavításra szorul, illetve nem csatolták a  kérelem alátámasztásához szükséges bármely
iratot, de a  hiány pótolható, az  OBH a  kérelmet a  hiányok megjelölése mellett – határidő tűzésével – a  hiányok
pótlása érdekében a felvilágosítást kérőnek visszaküldi. Ha a hiányok pótlására a megjelölt határidőben nem kerül
sor, vagy a kérelem a hiánypótlást követően is hiányos, az OBH a (3) bekezdés szerint jár el.
(5) Hiánypótlási felhívás kiadása esetén az  (1)  bekezdés szerinti intézkedési határidő a  hiánypótlás előterjesztésének
időpontjától, illetve a hiánypótlásra biztosított határidő eredménytelen lejártának időpontjától újrakezdődik.
(6) Az  OBH az  adatszolgáltatást vagy az  arról szóló tájékoztatást, hogy az  adatszolgáltatás nem teljesíthető,
a 4. mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon adja ki.
14. § (1) Az  OBH-hoz beérkező és az  OBH-nál keletkezett iratok kezeléséről, valamint az  ügykezelés részletes szabályairól
az OBH elnöke szabályzatban rendelkezik.
(2) Az  OBH a  13.  § alapján készített iratait a  hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok – elektronikus
ügyintézés esetén az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény és
végrehajtási rendeletei – szerint kézbesíti. Ha a címzett a neki szóló iratot nem veszi át, azt – személyazonosságának
igazolása mellett – az OBH-ban, ügyfélfogadási időben veheti át.
(3) Az OBH az informatikai rendszer útján naplót készít, különösen
a) a  nyilvántartásból történő adatszolgáltatás esetén az  OBH adatszolgáltatást teljesítő alkalmazottairól,
az általuk végzett műveletekről, a kérelem teljesítésének tényéről és annak időpontjáról – a kérelmezett és
szolgáltatott adatok körének megjelölésével –; továbbá
b) a  naplóból szolgáltatott adatok köréről, a  továbbított adat címzettjéről, valamint az  adatszolgáltatás
időpontjáról.
6. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
472/2018. (X. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Gyüre Pétert
a 2018. november 1. napjától 2021. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2017. (V. 31.) ONYF utasítása a Közszolgálati Szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 75.  § (5)  bekezdése alapján a  Közszolgálati Szabályzatot – a  Nyugdíjbiztosítási
Dolgozók Szakszervezetének ONYF Alapszervezete bevonásával és javaslatainak figyelembevételével – a  következők szerint
adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. A Közszolgálati Szabályzat hatálya
1. § (1) A Közszolgálati Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) személyi hatálya az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság
(a továbbiakban: ONYF) központi szerve – a Központ (a továbbiakban: Központ) – és különös hatáskörű igazgatási
szerve – a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG) – kormánytisztviselőire és kormányzati ügykezelőire
terjed ki.
(2) A  Szabályzat hatálya az  irányadó jogszabályok szerint meghatározott körben kiterjed a  munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
(a  továbbiakban: Kttv.) 258. §-ában foglalt eltérésekkel a munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalókra
[az (1) és (2) bekezdésben foglaltak a továbbiakban együtt: foglalkoztatottak].
(3) A  Szabályzatot alkalmazni kell a  kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítését megelőző
intézkedésekkel kapcsolatosan a felvételi eljárásban részt vevő, illetve felvételre kerülő személyre is.
(4) A Szabályzat tárgyi hatálya kiterjed a kormányzati szolgálati jogviszonyok és munkaviszonyok (a továbbiakban együtt:
foglalkoztatási jogviszony) legalapvetőbb elemeire.
(5) A foglalkoztatottak jogai és kötelezettségei, valamint az egyes juttatások tekintetében a Szabályzatot a vonatkozó
jogszabályokkal és egyéb szabályzatokkal együtt kell alkalmazni.
2. A Szabályzatban használt fogalmak értelmezése 2. § Ahol a  Szabályzat kormánytisztviselőt említ, azon a  Szabályzat vonatkozásában – eltérő jogszabályi és szabályzati
rendelkezés hiányában – a kormányzati ügykezelőt is érteni kell.
II. FEJEZET
A MUNKÁLTATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK RENDJE 3. § (1) A munkáltatói jogkörök gyakorlásának rendjét az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 63/2016. (XII. 29.) EMMI utasítás (a továbbiakban: SzMSz) Mellékletének 5. függeléke tartalmazza.
(2) A foglalkoztatottak tekintetében a főigazgató által delegált munkáltatói jogkörökkel összefüggő, kötelezettségvállalást
eredményező intézkedések megtételére csak a főigazgató előzetes jóváhagyását követően kerülhet sor.
(3) A  munkáltatói jogkör gyakorlásával összefüggő intézkedéseket a  Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HF)
útján kell kezdeményezni, amely gondoskodik a  szükséges humánpolitikai iratok előkészítéséről, főigazgatói
jóváhagyásra történő felterjesztéséről. Az SzMSz Mellékletének 2. függelékének 1.1.3. pont i) alpontjában foglaltaknak
megfelelően a  Jogi és Igazgatási Főosztály vezetője a  HF közszolgálati jogi és munkajogi tevékenysége felett
felügyeletet gyakorol, szükség szerint intézkedéseket tehet.
III. FEJEZET
A JOGVISZONY LÉTESÍTÉSE 3. Az alkalmazás feltételei
4. § (1) Kormánytisztviselőként az  alkalmazható, aki megfelel a  Kttv.-ben és az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvényben a kormányzati szolgálati jogviszony létesítésére meghatározott
feltételeknek.
(2) A  Központ alaptevékenységének minősülő feladatkörökben felsőfokú iskolai végzettségű pályakezdő
kormánytisztviselőként akkor alkalmazható, ha a  Kttv. 40.  § (1)  bekezdésében meghatározott további alkalmazási
feltételeknek megfelel.
(3) Kormánytisztviselőként az  alkalmazható, aki az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott alkalmazási feltételeken túl
rendelkezik a munkakör ellátásához szükséges, a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.)
Korm. rendelet 3. mellékletében a feladatkörre meghatározott szakképesítések valamelyikével.
4. A foglalkoztatási jogviszony létesítése 5. § (1) A  foglalkoztatottak kiválasztása, felvétele és alkalmazásával összefüggő feladatok ellátása a HF közreműködésével
történik.
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, foglalkoztatottat kinevezni, jogviszonyt létesíteni, illetve a  kinevezéssel
együtt vezetői munkakör betöltésére vonatkozó kinevezést adni pályázati eljárás alapján is lehet. Jogszabály által
meghatározott körben a pályázati eljárás lefolytatása kötelező.
(3) A  Központ tekintetében a  főosztályvezetői, főosztályvezető-helyettesi és osztályvezetői munkakör, míg a  NYUFIG
tekintetében az igazgatói és igazgatóhelyettesi munkakör betöltésére javasolt személyről a főigazgató tájékoztatja
a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási
államtitkárát, aki a javasolt személlyel szemben a tájékoztatást követő tizenöt napon belül kifogással élhet. A kifogásolt
személy nem nevezhető ki főosztályvezetői, főosztályvezető-helyettesi, illetve osztályvezetői, továbbá a  NYUFIG
tekintetében igazgatói, igazgatóhelyettesi munkakörbe.
(4) Munkakör betöltése érdekében létszámfelvételre csak a személyi juttatások kiemelt előirányzaton rendelkezésre álló
források figyelembevétele mellett kerülhet sor üres álláshely betöltése vagy tartósan távollévő személy helyettesítése,
illetve esetenként szükségessé váló feladat elvégzése céljából a 3. § (3) bekezdése rendelkezéseinek figyelembevétele
mellett a főigazgató – a NYUFIG esetében az igazgató javaslatát követő – engedélye alapján.
(5) Amennyiben szükséges, az érintett vezető – így a főigazgató közvetlen irányítása alá tartozó főosztályok tekintetében
a  főosztályvezető, egyébként a  szakterületet irányító főigazgató-helyettes, illetve a  NYUFIG esetén az  igazgató –
(a  továbbiakban: kezdeményező) feljegyzésben kezdeményezi a  HF vezetőjénél álláshirdetés közzétételét, illetve
a munkakör betöltését.
(6) Az új munkatársat foglalkoztatni kívánó önálló szervezeti egység mindenkori bérállományának vizsgálatát követően
a HF vezetője dönt a kért álláshely betöltésére irányuló eljárás megindításáról, valamint álláshely betöltése esetén
a felhasználható előirányzat (illetmény/személyi alapbér) mértékéről.
(7) A HF ügyintézője a munkakör betöltésére az önéletrajz alapján alkalmas jelöltek önéletrajzait anonimizált módon
továbbítja a  kezdeményező részére. Ezt követően a  kezdeményező tesz javaslatot a  meghallgatni kívánt jelöltek
személyére. A HF ügyintézője a személyes meghallgatást megszervezi.
(8) A személyes meghallgatás során a HF ügyintézője a bemutatásra került végzettséget igazoló eredeti okiratok alapján
megvizsgálja, hogy a  jelentkező rendelkezik-e a  munkakör betöltéséhez szükséges végzettséggel, képzettséggel.
A  jelentkező önéletrajzában feltüntetett jogviszonyok alapján előzetes bérkalkulációt készít, melyről tájékoztatja
a  jelentkezőt, majd a  feltételeknek megfelelő jelöltet a  felvételt kezdeményező vezetőhöz irányítja személyes
meghallgatásra.
(9) A személyes meghallgatást követően a kezdeményező által kiválasztott jelölt személyére a  főosztály vezetője tesz
javaslatot a HF vezetőjének. A HF ügyintézője a Kttv. által előírt feltételeknek való megfelelés, foglalkozás-egészségügyi
orvosi alkalmasság, kormányzati szolgálati jogviszonyhoz figyelembe vehető jogviszony-igazolások bemutatását
követően a Szabályzat 1. melléklete szerinti „Felvételi lapot” készít elő. A felvételi lapot az érintett szakmai főosztály
vezetője, valamint amennyiben érintett, a  szakterületet irányító főigazgató-helyettes vagy a  NYUFIG igazgatója,
a HF vezetője, valamint a főigazgató aláírja. Új foglalkoztatott felvétele kizárólag a főigazgató engedélyével történhet.
6. § Pályázati eljárás esetén a Kttv. vonatkozó rendelkezései, valamint a kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat
ellátó szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak szervezéséről és lebonyolításáról, a pályáztatási eljárás alól
adott mentesítésről, a kompetencia-vizsgálatról és a toborzási adatbázisról, valamint a pályázati eljáráshoz kapcsolódó
nyilvántartás szabályairól szóló 406/2007. (XII. 27.) Korm. rendelet előírásai szerint kell eljárni. A  pályáztatással
összefüggő feladatok előkészítését, a pályázati eljárásokkal kapcsolatos feladatokat a HF látja el.
5. A munkaköri leírás 7. § (1) A  munkaköri leírást a  foglalkoztatni kívánó önálló szervezeti egység a  HF iránymutatása alapján, a  HF által
meghatározott minta alapján készíti elő. A munkaköri leírást a HF ellenjegyzését követően a felvételt nyert munkatársat
foglalkoztató önálló szervezeti egység főosztályvezetője – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba
tartozó foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezető –, valamint a foglalkoztatott írja alá.
(2) Leltárkészletet kezelő munkatárs esetében a munkaköri leírásnak tartalmaznia kell a leltárfelelősség megnevezését és
mértékét, munkavállaló esetében ezen felül leltárfelelősségi megállapodás kötése kötelező.
6. A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség 8. § (1) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket az SzMSz Mellékletének 4. függeléke tartalmazza.
 (2) A vagyonnyilatkozat-tétellel összefüggő feladatokat a HF látja el.
 (3) Amennyiben a  munkakört betöltő vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett, a  kezdeményező önálló szervezeti egység
vezetője – főigazgató, főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó foglalkoztatottak esetén
a  közvetlen vezető – a  felvételi engedélykérelemmel egyidejűleg, illetve a  munkakör változását megelőzően
tájékoztatja a HF-et.
(4) Jogszabály ilyen irányú előírása esetén a  kormánytisztviselő kinevezésének feltétele a  vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettség teljesítése.
IV. FEJEZET
A FOGLALKOZTATOTTAK KÉPZÉSE, TOVÁBBKÉPZÉSE 9. § (1) A foglalkoztatottak képzésének, továbbképzésének célja:
a) a jogszabályban előírt ismeretek, képzések biztosítása,
b) az  emberi erőforrás fejlesztése; a  szakmai ismeretek, valamint az  idegennyelvtudás megszerzésének,
bővítésének elősegítése,
c) tehetséggondozás és szakember-utánpótlás biztosítása a szervezeti emberierőforrás-igény függvényében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti célok érdekében a következő képzési formák támogathatóak:
a) közigazgatási képzés,
b) felsőfokú iskolarendszerű (alap és posztgraduális) képzés,
c) idegen nyelvi képzés,
d) OKJ szerinti szakképzettség megszerzésére irányuló képzés,
e) egyéb szakmai képzések.
(3) A  foglalkoztatottaknak joga és kötelezettsége az előmeneteléhez szükséges, jogszabályban előírt képzésben részt
venni, továbbá szakmai ismereteit folyamatosan bővíteni. A  foglalkoztatottak kötelezettsége a  képzés ideje alatt
a megjelenés, az aktív közreműködés, a tananyag megfelelő szintű elsajátítása és a vizsgakötelezettség teljesítése.
A kormánytisztviselők továbbképzését – eltérő rendelkezés hiányában – a Nemzeti Közszolgálati Egyetem biztosítja.
(4) A HF a szervezeti egységekkel történő előzetes egyeztetés alapján a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló
273/2012. (IX. 28.) Korm. rendeletben foglaltak szerint elkészíti az  éves közszolgálati továbbképzési tervet, mely
tartalmazza a kormánytisztviselők kötelező képzési formákra történő kijelölését, illetve az egyéb szakmai képzésben
való részvételük engedélyezését.
(5) Az ONYF képzési, továbbképzési tervét a HF terjeszti be főigazgatói jóváhagyásra.
 (6) A  nem jogszabály által előírt képzésekre a  főigazgató általi előírás esetén vagy egyéni kezdeményezés alapján
főigazgatói jóváhagyás mellett kerülhet sor. (7) A jogszabály által előírt képzéseken felül egyidejűleg egy képzési formában való részvétel támogatható. A támogatás
szempontjából a kötelező (jogszabály által előírt) képzés megelőzi a nem jogszabályban előírt képzést.
(8) Az ONYF szervezeti egységeinél jelentkező képzési, továbbképzési igényeket a Szabályzat 2/a. és 2/b. mellékletének
kitöltése mellett az  önálló szervezeti egység vezetőjének – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba
tartozó foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezetőnek – a támogatás mértékére és formájára is irányuló javaslatával,
a  Központ esetében (amennyiben van) a  szakmai felügyeletet ellátó főigazgató-helyettes, a  NYUFIG esetében
az igazgató támogatásával kell megküldeni a HF-nek.
(9) A képzés jellegétől és az egyedi főigazgatói döntéstől függően – a pénzügyi, személyi és tárgyi-technikai feltételek
figyelembevétele mellett – az ONYF:
a) beszerezheti az oktatási segédanyagokat,
b) konzultációkat szervezhet,
c) munkaidő-kedvezményt adhat,
d) tanulmányi szabadidőt biztosíthat a vizsgára való felkészüléshez és a vizsgán történő megjelenéshez,
e) a munkaidő-kedvezmény és a tanulmányi szabadidő időtartamára illetményt folyósíthat,
f ) teljes egészében vagy részben átvállalhatja a tandíjat, tanfolyami díjat, illetve vizsgaköltséget.
(10) Ha a kormánytisztviselő képzésben – ide nem értve a munkáltatói jogkör gyakorlója által kötelezően előírt, valamint
a tanulmányi szerződés alapján folytatott képzéseket – vesz részt, és ez érinti a munkaidejét, köteles ezt engedélyeztetni
a főigazgatóval. A főigazgató engedélye alapján a kormánytisztviselő mentesül a munkavégzési kötelezettsége alól
a tanulmányok folytatásához szükséges időre, ennek időtartamára illetményre jogosult. A kormánytisztviselő köteles
ledolgozni a tanulmányi célú mentesítés időtartamát.
(11) A képzésekkel kapcsolatos szervezési, adminisztrációs feladatokat a HF intézi.
 (12) Az  ONYF szakmai főosztályainak irányításával a  naprakész információk átadása, tapasztalatcsere, az  új eljárások
betanítása, a  jogszabályi változások közös értelmezése belső továbbképzés keretében történhet, melyek
megszervezése a szakmai főosztályok és a HF feladata. A  fővárosi és megyei kormányhivatalokat (a továbbiakban:
Kormányhivatalok) érintő szakmai továbbképzések szervezését legalább 15 munkanappal korábban kell jelezni a HF
felé az  ilyenkor szükséges engedélyeztetési eljárás miatt. A  Kormányhivataloknak továbbképzéssel kapcsolatban
értesítő levelet csak a HF küldhet ki.
(13) A  foglalkoztatott a  képzés megkezdését megelőzően köteles bejelenteni a  HF felé a  jelen §-ban nem szereplő
képzésben való részvételét, amennyiben a  képzés során megszerezhető képesítés, illetve nyelvvizsga érinti
a foglalkoztatott illetményét.
7. Tanulmányi szerződés 10. § (1) Tanulmányi szerződés azzal a határozatlan időre kinevezett foglalkoztatottal – kivéve a fizetés nélküli szabadságon
vagy keresőképtelen állományban lévő, illetve felmentési, továbbá lemondási idejét töltő foglalkoztatottal – köthető,
akire a 10. § (14) bekezdésében meghatározott kizáró feltételek nem vonatkoznak.
(2) Tanulmányi szerződés keretében – figyelemmel az ONYF képzési igényeire – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott
képzési formák támogathatók.
(3) A  tanulmányi szerződésben az  ONYF által nyújtott támogatás, illetve a  képzés időtartamának arányában kell
meghatározni azt az időtartamot, amely idő alatt a foglalkoztatott az ONYF-fel fennálló jogviszonyát nem szüntetheti
meg a tanulmányi szerződésből eredő visszafizetési kötelezettség nélkül.
(4) Tanulmányi szerződés megkötésére a foglalkoztatott írásbeli kérelmére – a munkakörébe tartozó feladatok ellátását
segítő, a munkakörhöz kapcsolódóan hasznosítható új ismeretek megszerzését szolgáló szakirányú végzettség vagy
képzettség megszerzése érdekében – a  főosztályvezetőnek, az  irányítása alá tartozó foglalkoztatottak, főosztályok
tekintetében a  főigazgató-helyettesnek, valamint a  NYUFIG foglalkoztatott esetén a  NYUFIG igazgatójának
a támogatás mértékére és formájára vonatkozó javaslata mellett a főigazgató engedélye alapján kerülhet sor.
(5) A tanulmányi szerződés megkötését javasoló vezetőnek a javaslat kialakítása során figyelemmel kell lennie arra, hogy
a feladatok ellátása a tanulmányok folytatásának időtartama alatt a távollétre tekintettel folyamatosan megoldható,
valamint biztosított legyen, hogy a  foglalkoztatott a  képesítés, végzettség megszerzését követően az  ONYF
szervezetében a megszerzett szaktudást, szakmai gyakorlatot hasznosítani tudja.
(6) A  tanulmányi szerződés megkötését a  HF előterjesztése alapján a  főigazgató engedélyezi. Az  ONYF-nél
a  tanulmányi  szerződéseket a  Szabályzatnak, valamint a  szerződések, együttműködési megállapodások és egyéb
kötelezettségvállalások előkészítésének, megkötésének és nyilvántartásának rendjéről szóló ONYF szabályzatnak
megfelelően kell előkészíteni és főigazgatói jóváhagyásra felterjeszteni.
(7) Tanulmányi szerződés alapján – a  tanulmányi szerződés szerinti tanulmányok folytatása alatt legfeljebb a  képző
intézmény által a  képesítés megszerzéséhez megadott képzési időtartamra – az  ONYF által nyújtható támogatási
formák:
a) az oktatáson való részvétel céljából (az oktatási intézmény által kibocsátott, a kötelező iskolai foglalkozás és
a szakmai gyakorlat időtartamáról szóló igazolásnak megfelelő) illetménnyel fizetett munkaidő-kedvezmény,
b) a vizsgákra való felkészüléshez vizsgánként (a vizsga napját is beszámítva) 4 munkanap illetménnyel fizetett
tanulmányi szabadidő (vizsgának az oktatási intézmény által meghatározott számonkérés minősül),
c) a diplomamunka, szakdolgozat elkészítéséhez 10 munkanap illetménnyel fizetett szabadidő,
d) számlával igazolt képzési költség megtérítése (részben vagy teljes összegben).
(8) Az illetménnyel fizetett tanulmányi szabadidő kiadása a képző intézmény által kiállított igazolás vagy a felsőoktatási
intézmény elektronikus tanulmányi rendszeréből nyomtatott igazolás alapján történik. A tanulmányi szerződés nem
terjed ki az oktatással járó egyéb költségek (pl. tankönyv- és jegyzetköltség, utazás, szállás, vizsgadíj, pótvizsgadíj,
államvizsgadíj, záróvizsgadíj, beiratkozási díj, egyéb eljárási díjak stb.) megtérítésére.
(9) A képzési költség kiegyenlítésére az oktatási intézmény által az ONYF nevére és címére kiállított számla alapján kerül
sor.
(10) A  tanulmányi munkaidő-kedvezmény, illetve a  tanulmányi szabadság kizárólag csak a  képzés szorgalmi és
vizsgaidőszakában, illetve a szakmai gyakorlat időtartama alatt vehető igénybe.
(11) A  tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos változásokról, illetve módosulásával/
módosításával kapcsolatos igényről a támogatott foglalkoztatott köteles a HF-et írásban haladéktalanul, de legfeljebb
az azt megalapozó körülmény felmerülésétől számított 5 munkanapon belül értesíteni.
(12) A tandíjtámogatás időtartama nem haladhatja meg a felsőoktatási szakképzések, az alap- és mesterképzések képzési
és kimeneti követelményeiről, valamint a tanári felkészítés közös követelményeiről és az egyes tanárszakok képzési és
kimeneti követelményeiről szóló 8/2013. (I. 30.) EMMI rendelet módosításáról szóló 18/2016. (VIII. 5.) EMMI rendeletben
meghatározott képzési időt. A  tanulmányi idő meghosszabbításáról a  foglalkoztatott köteles tájékoztatni a  HF-et.
A  HF a  főigazgató hozzájárulásával a  diploma megszerzésének határidejét a  tanulmányi szerződésben módosítja.
Amennyiben a foglalkoztatott önhibájából a tanulmányi időszak meghosszabbítására kerül sor, a meghosszabbítás
időtartamára kedvezményre nem jogosult.
(13) A tanulmányi szerződéseket a HF készíti elő, és azokat – jogi és pénzügyi ellenjegyzést követően – a főigazgató írja alá.
A  tanulmányi szerződésekhez kapcsolható támogatások nyilvántartása, megtérítésének ellenőrzése a  HF
feladatkörébe tartozik.
(14) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl nem köthető tanulmányi szerződés:
a) a foglalkoztatott részére jogszabály alapján járó kedvezmények biztosítására,
b) ha a tanulmányok elvégzésére az ONYF kötelezte a foglalkoztatottat,
c) iskolarendszerben működő középfokú végzettség megszerzésére,
d) azzal a  foglalkoztatottal, akinek a  korábbi tanulmányi szerződése alapján még fennálló tanulmányi
kötelezettsége van, illetve a tanulmányai befejezését követően a szerződésben előírt időtartamot az ONYF-nél
még nem töltötte le,
e) azzal a foglalkoztatottal, akinek a korábbi tanulmányi szerződéséből eredő kötelezettségeinek megszegéséből
eredően az ONYF-fel szemben tartozása áll fenn,
f ) a foglalkoztatott jogviszonyának létrejöttétől számított hat hónapon belül.
 (15) A tanulmányi szerződések megkötése, módosítása, megszüntetése, illetve a visszafizetési kötelezettség mértékének
meghatározása a HF kezdeményezésére a főigazgató hatáskörébe tartozik.
 (16) A foglalkoztatott tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettségei teljesítésének határideje kérelem és a főigazgató
engedélye alapján legfeljebb összesen 3 évvel meghosszabbítható.
 (17) A tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettség megszegése vagy nem teljesítése esetén az addig kifizetett képzési
költség, továbbá az  igénybe vett munkaidő-kedvezmény és a  tanulmányi szabadság idejére kifizetett illetmény
visszatérítésére a Kttv. és az Mt. vonatkozó rendelkezései irányadóak.
(18) Más szervhez történő végleges közigazgatási áthelyezés esetén a  tanulmányi szerződésből eredő visszafizetési
kötelezettségek a főigazgató és az illetékes szerv képviselőjének egyetértésével átvállalhatóak, melyről az áthelyezéssel
egyidejűleg kell megállapodni.
8. Kötelező szakmai gyakorlatot teljesítő hallgató fogadásának szabályai
11. § (1) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény alapján szakmai gyakorlatot teljesítő hallgató szakmai gyakorlat
keretében történő fogadását a  főigazgató engedélyezi. A  foglalkoztatást az  önálló szervezeti egység vezetője
–  főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó foglalkoztatottak esetén a  közvetlen vezető –
kezdeményezi legalább 3 héttel a szakmai gyakorlat kezdő időpontját megelőzően.
(2) A kezdeményezéshez csatolni kell a hallgató önéletrajzát, motivációs levelét, a felsőoktatási intézmény által kiállított
igazolást, illetve nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a szakmai gyakorlat a hallgató számára kötelező jellegű.
(3) A HF koordinálja a hallgató fogadásával kapcsolatos feladatokat, továbbá kezeli a hallgatónak – az adatkezeléshez és
az  adatszolgáltatáshoz való hozzájárulásával – a  (2)  bekezdésben meghatározott dokumentumokban szereplő
adatait.
(4) A hallgató számára a szakmai gyakorlat idejére nem jár díjazás. A szakmai gyakorlat időtartama alatt a hallgatóval
nem létesíthető foglalkoztatásra irányuló vagy megbízási jogviszony.
(5) A hallgató a szakmai gyakorlat megkezdése előtt titoktartási nyilatkozatot tesz. A hallgatónak a szakmai gyakorlat
jogszabályokban és belső szabályzatokban írtaknak megfelelő teljesítéséért, munka- és tűzvédelmi, továbbá
az  informatikai és biztonsági oktatásáért, továbbá a  szakmai gyakorlatot követően a  hallgató részére biztosított
eszközökkel, felszerelési tárgyakkal és a részére átadott iratokkal történő elszámolásért a hallgatót fogadó szervezeti
egység vezetője felelős.
(6) A hallgató szakmai gyakorlatának megszűnéséről a hallgatót fogadó főosztály vezetője haladéktalanul tájékoztatja
a  HF vezetőjét, és ezzel egyidejűleg megküldi kitöltve a  felsőoktatási intézmény által biztosított, a  hallgató
tevékenységét értékelő nyomtatvány másolatát. Amennyiben a  felsőoktatási intézmény számára nem szükséges
igazolást, illetve értékelést kiállítani, a  szervezeti egység vezetője által írásban elkészített igazolás megküldése
szükséges a HF részére arról, hogy a hallgató a szakmai gyakorlatot elvégezte. A hallgató a rendelkezésre bocsátott
informatikai eszközöket a  kitöltött informatikai elszámolólap csatolásával adja le. A  hallgató továbbá köteles
a rendelkezésére bocsátott belépésre jogosító igazolványt a gyakorlat utolsó napján leadni.
9. Közigazgatási vizsgák, jogi szakvizsga és titkos ügykezelő képzése
12. § (1) A  Kttv.-ben előírt, valamint más kötelező vizsgákkal és szakmai továbbképzésekkel kapcsolatos bejelentési és
szervezési feladatokat a HF látja el.
(2) Az ONYF a közigazgatási szakvizsga kötelező és választott tantárgyaiból történő sikeres vizsga érdekében (a felkészítő
előadások és a vizsga napját kivéve) 3-3 nap, összesen 6 nap fizetett tanulmányi szabadidőt, közigazgatási alapvizsgára
3 nap fizetett tanulmányi szabadidőt, ügykezelői alapvizsgára 3 nap fizetett tanulmányi szabadidőt biztosít.
(3) A tanulmányi szabadság idejére, a vizsgák napjaira és a vizsgát megelőző felkészítő konzultáción való igazolt részvétel
időtartamára – az  előzetesen bejelentett napokon – a  kormánytisztviselőt mentesíteni kell a  munkavégzési
kötelezettsége alól, amelynek időtartamára illetményre jogosult.
(4) A sikertelen ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga, illetve közigazgatási alap- és szakvizsga megismétlésére
nem jár tanulmányi munkaidő kedvezmény.
(5) A közigazgatási szakvizsga, illetve az ügykezelői alapvizsga koordinálása a HF feladata. A közigazgatási szakvizsga,
illetve az ügykezelői alapvizsga tekintetében a felkészítő előadásokra és a vizsgákra történő jelentkezés elektronikus
úton a Nemzeti Közszolgálati Egyetem által működtetett központi oktatás-informatikai rendszeren (a továbbiakban:
Probono) keresztül történik. A jelentkezést a HF munkatársa végzi.
A közigazgatási alapvizsga, valamint a  titkos ügykezelői képzés esetén a  felkészítő előadásokra és a  vizsgára
a  foglalkoztatott a  Probonon keresztül, önállóan jelentkezik, a  HF munkatársa szükség esetén segítséget nyújt.
A  foglalkoztatott köteles a  szervezeti egységének vezetőjét tájékoztatni a  vizsgával kapcsolatos elfoglaltságai
időpontjáról. A vizsgázó a közigazgatási szakvizsga kötelező és választott vizsgatárgyait a foglalkoztatott szervezeti
egységének vezetője hozzájárulásával elhalaszthatja. A vizsgahalasztás bejelentésével egyidejűleg tájékoztatja a HF
munkatársát is. A halasztásért halasztási díjat kell fizetni. Egy alkalommal egy szakvizsgarész (kötelező vagy választott
tantárgy) vizsgáját díjmentesen elhalaszthatja. A közigazgatási alapvizsga és közigazgatási szakvizsga ismétlő vizsga
díját a  munkáltató téríti meg a  vizsgaszervező számára, amit a  vonatkozó kormányrendeletek alapján átháríthat
a vizsgázóra.
(6) A vizsgázó kérelme alapján, a jogi szakvizsgára való eredményes felkészülés érdekében – a vizsga napját is beszámítva –
részvizsgánként 6 munkanap tanulmányi célú mentesítés biztosítható. A  tanulmányi célú mentesítés ütemezését
a foglalkoztatott a főosztályvezetővel előzetesen egyezteti.
(7) A jogi szakvizsga részvizsga időpontjára és a tanulmányi célú mentesítés igénybevételére irányuló kérelmét a vizsgázó
– az  önálló szervezeti egység vezetőjének, illetve főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó
foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezető egyetértésével – megküldi a HF vezetőjének. A HF a kérelmet döntés
érdekében felterjeszti a főigazgató részére.
V. FEJEZET
MUNKAREND ÉS A MUNKAVÉGZÉS EGYÉB SZABÁLYAI
13. § (1) A munkaidő heti negyven óra. A Központ tekintetében a főigazgató, a NYUFIG tekintetében az igazgató a foglalkoztatott
heti munkaidejét és munkaidő beosztását az általános munkarendtől eltérően is megállapíthatja. Amennyiben a heti
munkaidő nem éri el a heti negyven órát, az egyébként járó illetményt arányosan csökkenteni kell. Részmunkaidő
keretében történő foglalkoztatás a főigazgató engedélye alapján történhet.
(2) Az általános munkarendtől eltérő munkaidő-beosztás alkalmazására irányuló kezdeményezést az önálló szervezeti
egység vezetője – az  irányítása alá tartozó foglalkoztatottak, főosztályok tekintetében a  főigazgató-helyettes
egyetértése mellett – jóváhagyásra a HF-en keresztül megküldi a főigazgatónak. Jóváhagyás esetén a HF intézkedik
a  szükséges munkáltatói intézkedések elkészítéséről. NYUFIG foglalkoztatott esetén az  igazgató hagyja jóvá
a kérelmet, és – Titkárságán keresztül – intézkedik a szükséges munkáltatói intézkedések elkészítéséről, és megküldi
a HF részére a személyi anyagban történő elhelyezés érdekében.
(3) A  főigazgató a  foglalkoztatottat kötetlen munkarendben, illetve távmunkavégzés keretében is foglalkoztathatja.
Ebben az esetben a jelenléti íven fel kell tüntetni az általánostól eltérő munkaidő beosztást, valamint a távmunkát
végző foglalkoztatott szervezeti egységének vezetője feljegyzés formájában tájékoztatja az  Illetményszámfejtési
Osztályt arról, hogy a foglalkoztatott munkaköri feladatait az adott hónapban teljesítette, és az illetmény/munkabér
számfejthető a részére.
10. Rendkívüli munkaidő elrendelése 14. § (1) Kivételesen indokolt esetben a foglalkoztatott részére rendkívüli munkaidő rendelhető el.
 (2) A rendkívüli munkaidő elrendelésére irányuló kezdeményezést a főosztályvezető, a szakterületet irányító főigazgató
helyettes, illetve a NYUFIG esetén az igazgató a HF útján terjeszti elő főigazgatói döntésre. Rendkívüli munkaidő csak
a főigazgató előzetes jóváhagyása alapján, a rendkívüli munkaidőt megelőzően rendelhető el. Rendkívüli munkaidőt
az önálló szervezeti egység vezetője a főigazgatói jóváhagyás alapján írásban rendelheti el a foglalkoztatott számára
a  Szabályzat 5.  melléklete szerint. A  rendkívüli munkaidő elrendeléséről szóló döntést három példányban kell
elkészíteni, egy példányt a munkatárs részére kell átadni, egy példányt az önálló szervezeti egység vezetője őriz meg,
és egy példányt köteles megküldeni a HF részére.
(3) Nem munkaszüneti napon történő rendkívüli munkaidőt annak megkezdése előtt legalább 2 munkanappal korábban
(az indoklás, az elvégzendő feladat, a kezdő időpont, a várható időtartam feltüntetésével) írásban kell elrendelni.
(4) Rendkívüli munkaidő elrendelésének utólagos engedélyezésére váratlan esemény bekövetkezésekor, baleset, elemi
csapás, súlyos kár megelőzése, illetve elhárítása érdekében kerülhet sor.
(5) A  rendkívüli munkaidő elrendelése nem veszélyeztetheti a  foglalkoztatott testi épségét, egészségét, illetve nem
jelenthet személyi, családi és egyéb körülményeire tekintettel aránytalan terhet.
(6) A rendkívüli munkaidővel érintett önálló szervezeti egységek vezetői a végrehajtásról kötelesek nyilvántartást vezetni.
A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a rendkívüli munkaidőben töltött órák időtartamát, az ennek ellenértékeként járó
szabadidő mértékét, valamint a kiadott szabadidő időpontját. A nyilvántartás egy példányát a HF részére meg kell
küldeni. A nyilvántartást a szabadság-nyilvántartó lapokkal együtt kell kezelni.
(7) Munkaszüneti napon történő rendkívüli munkavégzés elrendelésére a  Kttv. és az  Mt. vonatkozó szabályait kell
alkalmazni.
11. A rendkívüli munkavégzés ellenértéke 15. § (1) A  foglalkoztatottat rendkívüli munkaidő, illetve készenlét teljesítése esetén elsősorban a  Kttv. vagy az  Mt. által
meghatározott mértékű szabadidő illeti meg.
(2) Az önálló szervezeti egység vezetője – főigazgató-helyettes irányítása alá tartozó szervezeti egység vezetője esetén
a főigazgató-helyettes egyetértése mellett – vagy NYUFIG foglalkoztatott esetében az igazgató kezdeményezésére
a  rendszeresen rendkívüli munkaidőt teljesítő foglalkoztatott számára a  főigazgató legfeljebb évi 25 munkanap
szabadidő-átalányt állapíthat meg.
(3) A  foglalkoztatott részére rendes szabadság csak a  rendkívüli munkaidő ellenértékeként járó szabadidő kiadását
követően adható ki.
(4) A szabadidőt a rendkívüli munkaidő teljesítését követő 30 napon belül kell kiadni, ha ez nem lehetséges, meg kell
váltani. A  megváltás összegének alapja a  dolgozó kifizetéskori illetményének a  szabadidőre járó arányos összege.
A szabadidő-megváltás kifizetését a HF-nél kell kezdeményezni.
12. Pihenőidő és szabadság kiadása, fizetés nélküli szabadság
16. § (1) A pihenőidő és a szabadság kiadása során a Kttv. és az Mt. szabályai szerint kell eljárni.
 (2) A  fizetés nélküli szabadságot a  foglalkoztatott kérelmére a  Kttv. 111.  §-a és 113.  §-a, illetve az  Mt. 128.  §-a és
130–131. §-a szerinti esetekben a főigazgató engedélyezi.
 (3) Ha a foglalkoztatott a munkavégzési kötelezettsége alóli mentesítését kezdeményezi, a kérelemben meg kell jelölnie
annak pontos indokát és időtartamát, valamint a mentesítés időtartamára esetlegesen igényelt díjazást. A kérelemhez
csatolni kell a főosztályvezető javaslatát.
(4) A  felek a  Kttv. 144.  § (2)  bekezdése, illetve az  Mt. 146.  § (2)  bekezdése szerint megállapodhatnak abban, hogy ha
a kormánytisztviselő a Kttv. 79. § j) vagy l) pontja alapján, illetve ha a munkavállaló az Mt. 55. § (1) bekezdés j) pontja
vagy a  főigazgató hozzájárulása alapján mentesül a  munkavégzési kötelezettség alól, a  foglalkoztatott a  teljes
illetményét, illetve alapbérét vagy annak bizonyos százalékát kapja, vagy abban is, hogy díjazás számára nem jár.
(5) A vonatkozó okiratokat a HF készíti elő.
VI. FEJEZET
TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS ÉS MINŐSÍTÉS 17. § (1) A kormánytisztviselő munkateljesítményét a munkáltatói jogkör gyakorlója mérlegelési jogkörében eljárva írásban
köteles értékelni (teljesítményértékelés). Legalább kettő teljesítményértékelés eredménye együttesen adja
a kormánytisztviselő minősítését.
(2) A teljesítményértékeléssel kapcsolatos előkészítő és adminisztrációs feladatokat a HF látja el. A teljesítményértékelésre
a  Kttv., a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (I. 21.) Korm. rendelet és a  közszolgálati
tisztviselők egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (VI. 30.) KIM rendelet szabályai irányadóak.
VII. FEJEZET
ETIKAI SZABÁLYOK 18. § A kormánytisztviselői jogviszonyból eredő jogok és kötelezettségek gyakorlása során a Magyar Kormánytisztviselői
Kar Hivatásetikai Kódexében foglaltakra figyelemmel kell eljárni.
VIII. FEJEZET
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG 19. § (1) A  foglalkoztatott köteles haladéktalanul bejelenteni, ha jogviszonyának fennállása alatt a  jogszabályban előírt
összeférhetetlenségi ok merül fel, vagy további munkavégzésre irányuló jogviszonyt kíván létesíteni.
(2) A kormánytisztviselő további jogviszonyt – a Kttv. 85. § (2) bekezdésében foglalt gyakorolható tevékenység, valamint
a közérdekű önkéntes tevékenység kivételével – csak a főigazgató előzetes engedélyével létesíthet. A gyakorolható
tevékenység végzésére irányuló jogviszonyt, valamint a  közérdekű önkéntes tevékenység végzésére irányuló
jogviszonyt, annak létesítését megelőzően írásban be kell jelenteni, ha e jogviszony keretében végzett tevékenység
a kormánytisztviselő munkaköri feladataival közvetlenül összefügg.
(3) A  vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő a  gyakorolható tevékenység, a  Kttv. 85.  § (4)  bekezdés c)  pontja
szerinti kivételesen folytatható tevékenység végzésére irányuló jogviszony, valamint a Kttv. 87. § (2) bekezdésében
foglalt jogviszonyok kivételével további jogviszonyt nem létesíthet.
IX. FEJEZET
A JOGVISZONY MÓDOSÍTÁSA, MEGSZÜNTETÉSE ÉS MEGSZŰNÉSE
20. § A  foglalkoztatott jogviszonyának módosítására, megszűnésére és megszüntetésére a  Kttv.-ben és az  Mt.-ben
meghatározott módon és feltételekkel kerülhet sor. A jogviszony módosításával, megszűnésével és megszüntetésével
kapcsolatosan a humánpolitikai iratokat a HF készíti elő.
13. A munkakör átadás-átvétel rendje 21. § (1) Más munkakörbe történő áthelyezés, 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság igénybevétele, valamint
a  foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a  foglalkoztatott a  munkaköri feladatait, illetve
az  annak ellátásával összefüggő információkat és iratokat a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető által kijelölt
átvevőnek köteles átadni. A  munkakör átadás-átvétel beosztástól függetlenül kötelező, minden esetben írásban
történik. A  munkakör átadás-átvételt legkésőbb az  utolsó munkában töltött napon végre kell hajtani. A  vezetők
munkakörének átadás-átvételi eljárásánál az SzMSz vonatkozó előírásait figyelembe véve kell eljárni. Amennyiben
a  vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya az  ONYF-nél megszűnik,
a munkakör átadását az utolsó munkában töltött napig a kinevezésre kerülő új vezető részére be kell fejezni.
(2) A munkakör átadás-átvételt a Szabályzat 3. melléklete szerinti jegyzőkönyvbe kell foglalni, melyet az átadó, az átvevő,
valamint az átadás-átvétel megtörténtének igazolása érdekében az őket irányító vezető ír alá.
(3) Az  átadás-átvételi jegyzőkönyv általános tartalmi követelménye, hogy az  érintett szervezeti egység feladat- és
hatáskörébe tartozó, valamint az  érintett munkakörhöz tartozó külön meghatározott feladatok végrehajtásának
a munkakör átadásakor fennálló helyzetéről hiteles és átfogó képet adjon.
(4) A jegyzőkönyvet három példányban kell elkészíteni, melyből egy-egy példányt az átadó és az átvevő, valamint egy
példányt a HF részére kell átadni.
(5) Ha a munkakör átadás-átvételre más munkakörbe történő áthelyezés, 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság
igénybevétele vagy a  vezetői munkakörre történő kinevezés visszavonása miatt kerül sor, a  munkakör ellátására
tekintettel a foglalkoztatott által használatra átvett hivatali felszerelési tárgyakat (mobiltelefon, számológép, diktafon,
pendrive stb.) az önálló szervezeti egység vezetője által erre kijelölt személy részére, kijelölés hiányában az önálló
szervezeti egység vezetője részére át kell adni.
(6) Az  önálló szervezeti egység vezetője a  munkakör átadás-átvételével egyidejűleg gondoskodik a  részére átadott
hivatali felszerelési tárgyaknak az azok kezelésével megbízott szervezeti egységek részére történő átadásáról.
(7) Az átadás-átvétel tényét a Szabályzat 4. melléklete szerinti Kilépőlapon rögzíteni kell. A 30 napot meghaladó fizetés
nélküli szabadság igénybevételét megelőzően a  foglalkoztatott köteles a  Kilépőlap szerint a  munkáltató felé
elszámolni.
(8) Ha a  munkakör átadás-átvételre más szervezeti egységbe történő áthelyezés miatt kerül sor, az  átadó szervezeti
egység vezetője, valamint a  fogadó szervezeti egység vezetője köteles az  informatikai rendszerekhez történő
hozzáférési jogosultságok visszavonásának, illetve megkérésének kezdeményezéséről a vonatkozó ONYF szabályzat
rendelkezéseinek megfelelően intézkedni.
(9) A  foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a  foglalkoztatottnak a  munkáltatóval történő
elszámolását a Kilépőlap igazolja.
X. FEJEZET
A KORMÁNYTISZTVISELŐI ADATOK NYILVÁNTARTÁSA ÉS AZ ADATVÉDELEM RENDJE
22. § (1) A  HF a  kormánytisztviselőről a  Kttv. 2.  mellékletében meghatározott adatkörre kiterjedő nyilvántartást vezet
(a  továbbiakban: közszolgálati alapnyilvántartás). Az  adatkezelés adatvédelmi, adatbiztonsági szabályait az  ONYF
Közszolgálati Adatvédelmi Szabályzata tartalmazza.
(2) A  közszolgálati alapnyilvántartásban szereplő adatok karbantartása és kezelése a  Közszolgálati Adatvédelmi
Szabályzat rendelkezéseinek megfelelően a HF feladata.
(3) A  kormánytisztviselőtől a  közszolgálati alapnyilvántartás adatkörét érintően csak olyan adat kérhető, amely
a közszolgálati alapnyilvántartásban nem szerepel.
(4) A  kormánytisztviselő a  közszolgálati alapnyilvántartás adatkörét érintő adataiban bekövetkezett változásokról
8 napon belül köteles tájékoztatni a HF munkatársait, akik 3 napon belül kötelesek intézkedni az adatok aktualizálásáról.
XI. FEJEZET
ILLETMÉNY, MUNKABÉR ÉS EGYÉB JUTTATÁSOK 14. Illetmény és munkabér
23. § (1) A kormánytisztviselő a kormányzati szolgálati jogviszonya alapján havonta illetményre jogosult.
 (2) Az illetmény számítására, kifizetésére, elszámolására és az illetményből történő levonásra a Kttv. és a vonatkozó ONYF
szabályzat rendelkezései irányadóak.
 (3) A munkaviszonyban foglalkoztatott munkabérre jogosult a munkaszerződésében foglaltak szerint.
 (4) Az  ONYF által foglalkoztatott kormányzati ügykezelő illetményére – a  Kttv.-ben meghatározott keretek között –
az ügykezelőt foglalkoztató főosztály vezetője, a NYUFIG foglalkoztatottjai tekintetében a NYUFIG igazgatója a HF
vezetőjével közösen tesz javaslatot a  főigazgató felé. Az  illetmény összegének megállapításakor a  kormányzati
ügykezelő szolgálati jogviszonyban töltött idejét és betöltött munkakörét kell figyelembe venni. A  kormányzati
ügykezelő illetményét a  főigazgató ezen eljárásrend betartásával szükség szerinti időközönként, de legalább
háromévente felülvizsgálja.
(5) Ha a kormánytisztviselői munkaköri feladatok ellátása – az angol, francia, német, arab, kínai, illetve orosz nyelvismereten
kívül – egyéb nyelv vagy nyelvek használatát teszi szükségessé (a továbbiakban: egyéb nyelvismeret),
az  idegennyelvtudási pótlékot az önálló szervezeti egység vezetőjének – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen
állományba tartozó foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezetőnek – javaslatára a főigazgató hagyja jóvá.
(6) Egyéb nyelvismeret utáni nyelvpótlék megállapítását belépő kormánytisztviselő esetében a  kinevezéskor, egyéb
esetekben pedig az új nyelvvizsga letételét vagy honosítását igazoló bizonyítvány benyújtásakor, illetve a munkakör
változásakor az  önálló szervezeti egység vezetője – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó
foglalkoztatottak esetén a  közvetlen vezető – kezdeményezi a  HF vezetőjénél, a  nyelvtudás szükségességének
indokolásával, valamint a  munkaköri leírás csatolásával. Szerepeltetni kell a  munkaköri leírásban mind az  angol,
francia, német, arab, kínai, illetve orosz nyelvtudás meglétét, mind pedig az egyéb nyelvismeret munkaköri feladatok
ellátása során történő alkalmazását.
(7) Ha az ONYF tanulmányi szerződés alapján pénzügyi támogatást nyújt a nyelvvizsga megszerzéséhez, a Kttv. 141. §
(9) bekezdésében foglaltak szerint kell az idegennyelvtudási pótlékra való jogosultságot megállapítani.
(8) Az  idegennyelvtudási pótlék az  államilag elismert nyelvvizsga megszerzését igazoló bizonyítvány vagy azzal
egyenértékű okirat HF-nél történő bemutatásának napjától, illetve az egyéb nyelvismeret után járó idegennyelvtudási
pótlék esetén a főigazgató általi jóváhagyás napjától illeti meg a kormánytisztviselőt.
(9) A Kttv. 142. §-a, valamint a vonatkozó ONYF szabályzat rendelkezéseinek megfelelően a hivatali szervezet vezetője
az alleltárosok részére munkaköri pótlék megállapítását engedélyezheti.
15. Egyéb juttatások 24. § A kormánytisztviselő 25, 30, 35, illetve 40 évi kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött idő után jubileumi jutalomra
jogosult. A jubileumi jutalom kifizetésére a Kttv. rendelkezései irányadóak.
25. § (1) Amennyiben a  foglalkoztatott a  vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételeknek megfelel, a  következő
juttatásokra jogosult:
a) munkába járással kapcsolatos költségtérítés,
b) utazási kedvezmény,
c) képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott juttatásokkal kapcsolatos részletes szabályokat külön ONYF szabályzat tartalmazza.
26. § (1) A foglalkoztatott az ONYF költségvetése által biztosított keret erejéig pénzbeli támogatásban részesíthető.
Az ONYF foglalkoztatottjai részére a következő támogatások és juttatások biztosíthatóak:
a) alanyi jogon járó juttatások:
aa) szülési segély,
ab) családalapítási támogatás,
ac) kiskorú gyermeket nevelő családok támogatása,
ad) év végi szociális juttatás;
b) kérelemre adható juttatások:
ba) nem szociális jellegű juttatások:
– illetményelőleg,
– temetési segély,
– kegyeleti gondoskodás,
– munkáltatói lakástámogatás,
bb) szociális jellegű támogatások:
– eseti szociális segély,
– albérleti díj hozzájárulás;
c) a rendelkezésre álló fedezet függvényében egyéb, jogszabállyal összhangban adható juttatások;
d) üdülési lehetőségek az ONYF vagyonkezelésében lévő üdülőkben.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott juttatásokkal kapcsolatos részletes szabályokat külön ONYF szabályzatok
tartalmazzák.
16. Cafetéria-juttatások 27. § A  vonatkozó jogszabályok szerint választható cafetéria-juttatások köréről, mértékéről minden évben a  főigazgató
jóváhagyását követően a HF külön körlevélben tájékoztatja a foglalkoztatottakat.
28. § (1) A cafetéria-juttatás igénybevételére a foglalkoztatottak jogosultak.
 (2) Nem jogosult a  foglalkoztatott cafetéria-juttatások igénybevételére azon időtartam tekintetében, amelyben
illetményre vagy átlagkeresetre nem jogosult, feltéve hogy a távollét időtartama meghaladja az egybefüggő 30 napot.
A  30 napot meghaladó távollét esetében a  jogosultat a  távollét első napjától kezdve nem illeti meg a  juttatás.
A távollétek időtartamát – a jogosultság szempontjából – nem lehet összeszámítani.
(3) Az éves keretösszeg megállapítására a tárgyévben jogviszonyban töltött idővel (naptári nap) arányosan kerül sor:
a) a határozott időre foglalkoztatott esetén, illetve
b) azon jogosult esetén, akinek a fennálló jogviszonya, illetve jogosultsága év közben keletkezik vagy szűnik meg
azzal, hogy a jogosultsági idő számításakor a naptári év napjainak számát kell figyelembe venni.
(4) A vonatkozó jogszabály alapján az egyes cafetéria-juttatásokhoz kapcsolódó közterhek a jogosult éves keretösszegébe
beleszámítanak.
29. § (1) A juttatások igénybevételének tárgyévre vonatkozó részletes szabályairól a HF előzetesen tájékoztatja a jogosultakat,
továbbá gondoskodik a  nyilatkoztatásokról, a  cafetéria-nyilatkozatok feldolgozásáról, a  Széchenyi Pihenő Kártyák
feltöltéséről és megrendeléséről. A  plasztik kártyák átvételéről, őrzéséről és a  jogosultaknak történő átadásáról
a Pénzügyi és Számviteli Főosztály gondoskodik.
(2) A  jogosult a  cafetéria-programban rögzített, saját kezű aláírásával ellátott nyilatkozatával február 15-ig köteles
rendelkezni a  tárgyévre vonatkozóan részére megállapított keretösszeg teljes felhasználásáról, az  általa választott
juttatási elemekről és azok mértékéről. A  két példányban kinyomtatott nyilatkozatokat szervezeti egységenként
összegyűjtve kell eljuttatni a HF részére.
(3) Ha a jogosult a juttatásról való nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja – ide nem értve
a  betegállomány, illetve egyéb rajta kívül álló ok miatti mulasztást –, akkor kizárólag Széchenyi Pihenő Kártya
igénybevételére lesz jogosult.
(4) Amennyiben a  jogosult a nyilatkozattételi kötelezettségének határidőben rajta kívül álló ok miatt nem tud eleget
tenni, az akadályoztatás megszűnésétől számított 10 munkanapon belül tehet nyilatkozatot.
(5) A cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás a naptári évre, illetve a jogviszony vagy jogosultság évközi keletkezésétől
annak megszűnéséig szól, annak módosítására legfeljebb egy alkalommal, legkésőbb a tárgyév november 15-éig van
lehetőség, a még át nem utalt, illetve fel nem töltött juttatás erejéig. A módosítás a nyilatkozat ismételt kitöltésével,
a  HF-en kerül rögzítésre. A  tárgyévben igénybe nem vett keret nem vihető át a  következő évre. Amennyiben
a keretösszegből 1000 Ft-ot meg nem haladó összeg marad, azt a foglalkoztatott nem veheti igénybe.
30. § (1) Ha a  foglalkoztatott jogviszonya év közben keletkezik, vagy a  foglalkoztatott áthelyezésére kerül sor, illetve tartós
távollétről tér vissza, a  keretösszeg időarányos részére jogosult. Az  év közben jogviszonyt létesítő, illetve tartós
távollétről visszatérő foglalkoztatottnak az  első munkában töltött napot követő 10 munkanapon belül kell
nyilatkozatot tennie az általa választott cafetéria-juttatásról.
(2) Ha a  foglalkoztatottat a  tárgyév közben áthelyezik, a  cafetéria-juttatásra az  áthelyező és a  fogadó munkáltatónál
időarányosan jogosult.
(3) Jogviszony tárgyév közben történő megszűnése esetén a  foglalkoztatott a  megállapított keretösszeg időarányos
részére jogosult. Az elszámoláskor a HF figyelembe veszi a  foglalkoztatott nevére szóló, az ONYF által már átutalt,
feltöltött, illetve feltöltés alatt álló juttatás összegét. A keretösszeg időarányos részénél nagyobb összeg felhasználása
esetén a különbözet visszafizetésére a Kilépőlapon feltüntetett összeg alapján a jogviszony megszűnésekor, illetve
az  utolsó munkában töltött napon kerül sor az  illetményből történő levonással, amennyiben ez  nem lehetséges,
az  ONYF számlaszámára történő átutalással. Az  éves keretösszeg változatlan összegű abban az  esetben, ha
a foglalkoztatott jogviszonya a foglalkoztatott halála miatt szűnik meg.
(4) A  30 napot meghaladó távollét esetén, az  időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás
értéke a  távollét elszámolását követő első illetményszámfejtési időszakban kerül levonásra a  foglalkoztatott
illetményéből, illetve munkabéréből. Amennyiben ez  nem lehetséges, a  cafetéria-túllépésből eredő tartozás
megtérítését a foglalkoztatott az ONYF számlaszámára történő átutalással teljesíti.
(5) A cafetéria-juttatási keret tárgyévre vonatkozó – a jogviszony időtartamával időarányosan megállapított – mértékének
túllépése esetén a HF intézkedik a jogosult írásbeli nyilatkozatban történő hozzájárulásával a Pénzügyi és Számviteli
Főosztály felé annak érdekében, hogy a túlutalt összeg a foglalkoztatott illetményéből levonásra kerüljön.
(6) A  30 napot meghaladó távollévő foglalkoztatottakról negyedévente a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály adatot
szolgáltat a HF részére.
17. A foglalkoztatottak elismerése 31. § (1) Jutalmazásra a  tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források, valamint a  vonatkozó hatályos jogszabályok
figyelembevételével van lehetőség.
(2) Az  ONYF-nél kiemelkedő munkát végző foglalkoztatottat felterjesztés alapján a  fokozatosság figyelembevétele
mellett a következő kitüntetésben és a hozzárendelt anyagi elismerésben lehet részesíteni:
a) Szent Kristóf Plakett,
b) Szent Kristóf Érem,
c) Főigazgatói Dicséret,
d) Igazgatói Dicséret (NYUFIG foglalkoztatottak esetében),
e) a  kiemelkedő és tartósan magas színvonalú szakmai munkát végző munkatársak főigazgatói/főigazgató
helyettesi elismerésben részesülhetnek.
 (3) Az elismerésekkel kapcsolatos részletes szabályokat külön ONYF szabályzat szabályozza.
XII. FEJEZET
ÉRDEKEGYEZTETÉS 32. § Az ONYF-nél a szakszervezet közreműködik a foglalkoztatottak munkahelyi érdekeit érintő egyeztetésekben, valamint
a  foglalkoztatottak érdekében, illetve kérésükre részt vesz az  őket érintő eljárásokban. Az  ONYF a  szakszervezet
működési feltételeit biztosítja, és jogait tiszteletben tartja. Az együttműködés részletes szabályait együttműködési
megállapodás tartalmazhatja.
XIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
34. § Hatályát veszti a Közszolgálati Szabályzatról szóló 4/2015. (X. 30.) ONYF utasítás.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató