text:
299/2017. (X. 17.) Korm. rendelete a megújuló energiaforrásból termelt villamos energia kötelező átvételi és prémium típusú támogatásáról.
A Kormány a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 29. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § (1) E  rendeletet – a  (2)  bekezdés szerinti kivétellel – a  magyarországi telephelyen megújuló energiaforrásból termelt
villamos energia támogatása iránt 2017. január 1-jét követően előterjesztett kérelmekre kell alkalmazni.
(2) Nemzetközi szerződés alapján a  megújuló energiaforrásból termelt villamos energia támogatására kiírt
pályázatokon külföldi telephelyen termelt villamos energia is támogatható az  Európai Bizottság SA.44076 számú,
a  megújuló energiaforrásból termelt villamos energia támogatásának jóváhagyásáról szóló határozatában
meghatározott mértékig.
(3) A (2) bekezdés szerinti nemzetközi szerződés esetén a pályázaton támogatott, külföldi telephelyen termelt villamos
energiát a  megújuló forrásokból előállított energia bruttó végső fogyasztásának kiszámítása során Magyarország
területén kell figyelembe venni, valamint a megújuló energiaforrásból termelt villamos energia támogatására kiírt
pályázatok külföldi telephelyen termelt villamos energia számára történő megnyitása kölcsönösség alapján történik.
(4) A külföldi pályázókra vonatkozó szabályokat a  (2) bekezdés szerinti nemzetközi szerződés tartalmazza. A kormány
által vállalt nemzetközi kötelezettség a  külföldi pályázók vonatkozásában a  hazai pályázókra meghatározott
szabályoknál és feltételeknél enyhébb szabályokat és feltételeket nem tartalmazhat.
(5) E rendelet alkalmazási köre nem terjed ki a háztartási méretű kiserőműben termelt villamos energiára.
 (6) E  rendelet alkalmazási köre nem terjed ki az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §
(6)–(7) bekezdése szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. barna prémium: a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) 11. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti, biomassza vagy biogáz felhasználásával történő villamosenergia-termelés fenntartásának
ösztönzésére nyújtott prémium típusú támogatás;
2. bázisár: az 1. melléklet szerinti, 2016. évre vonatkozó ár;
 3. befogadó: a  prémium típusú támogatási rendszer kezelője és a  kötelező átvétel alá eső villamos energia
elsődleges vásárlója, aki a VET 10. § (4) bekezdése alapján egyúttal a kötelező átvételi mérlegkör felelőse;
 4. éves termelési időszak: naptári év (naptári év közben történő üzembe helyezés esetén a kereskedelmi üzem
kezdete és az adott naptári év december 31-e közötti időszak);
 5. hazai szervezett villamosenergia-piac: azon hazai szervezett villamosenergia-piac, amelyen a  befogadó
részesedéssel rendelkezik;
 6. induló támogatott ár: a  pályázati eljárás során a  támogatás odaítélésekor érvényes támogatott ár, amely
a 2. melléklet alapján a későbbiekben indexálásra kerül;
 7. KÁT mérlegkör: a VET 10. § (4) bekezdése alapján a befogadó által az átvételi kötelezettség alá eső villamos
energia elszámolására létrehozott és működtetett mérlegkör, amelynek mérlegkör felelőse a befogadó;
 8. KÁT termelő: a kötelező átvétel alá eső, megújuló energiaforrásból nyert energiával termelt villamos energia
termelője; 9. kereskedelmi üzem: az erőműegység működésének az az időszaka, amikor a próbaüzem sikeres lezárása után
értékesítésre termel villamos energiát;
10. önfogyasztás: az erőműegység telephelyének teljes villamosenergia-fogyasztása, beleértve az erőműegység
villamosenergia- és hőenergia-termelésének, a termelőeszközök üzemének és üzemeltetésének fenntartására
a  saját termelésből vagy a  hálózatból felhasznált villamos energiát, valamint az  erőműegységet tulajdonló
gazdasági társaságnak és az  erőműegység üzemeltetőjének a  telephelyen történő minden egyéb célú
villamosenergia-fogyasztását is;
11. premizált termelő: prémium típusú támogatásban részesülő villamosenergia-termelő;
12. szabályozási pótdíj: a  napi menetrend hiánya vagy az  érvényes menetrendtől való eltérés esetén a  KÁT
termelő által a befogadó számára fizetendő díj;
13. támogatott ár: a  villamos energia ellenértéke, az  az érték, amelyre a  referencia piaci ár kiegészítésre kerül
a prémium típusú támogatási rendszer keretében;
14. tárgyév: a kötelező átvételi rendszerben történő értékesítés árai érvényességének éves időszaka minden év
január 1-jétől december 31-éig;
15. telephely: a  villamosenergia-termelési tevékenység gyakorlásának a  cég társasági szerződésében, alapító
okiratában, vagy alapszabályában, továbbá termelői engedélyében foglalt tartós, önállósult üzleti (üzemi)
letelepedéssel járó helye;
16. vegyes tüzelés: biomassza, biogáz, továbbá megújuló energiaforrástól eltérő energiaforrás ugyanazon
technológiai (primerenergia-átalakítási) folyamatban, folyamatos működés mellett történő felhasználása;
17. zöld prémium: a VET 11. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, megújuló energiaforrások felhasználásával történő
villamosenergia-termelést lehetővé tevő új beruházások ösztönzésére nyújtott prémium típusú támogatás.
(2) Az  (1)  bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a  VET, a  távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény,
valamint a felhatalmazásuk alapján kiadott jogszabályok rendelkezései szerint kell értelmezni.
3. A villamos energia kötelező átvételének és prémium típusú támogatásának közös általános szabályai
3. § (1) Az  e  rendelet szerinti kötelező átvételre jogosult kérheti, hogy a  kötelező átvétel keretében történő támogatás
helyett az e rendelet szerinti prémium típusú támogatásban részesüljön.
(2) Ha a  KÁT termelő a  prémium típusú támogatást választja, a  későbbiekben nem kérheti a  kötelező átvételre való
jogosultság megállapítását, a kötelező átvételi rendszerbe történő visszalépésre nincs lehetőség.
(3) A kötelező átvétel helyett zöld prémium típusú támogatást választó termelő esetében az alkalmazandó támogatott
ár a termelőre vonatkozó aktuális kötelező átvételi árak időben egyenletes termelés melletti átlagával egyezik meg,
és a támogatás időtartama változatlan marad.
(4) Ha a  kötelező átvételre jogosult erőműegység a  közcélú hálózaton piaci alapon is kíván értékesíteni villamos
energiát, akkor át kell lépnie az  e  rendelet szerinti prémium típusú támogatási rendszerbe. Ebben az  esetben
a (3) bekezdésben meghatározott támogatott árat és időtartamot kell alkalmazni.
4. § (1) Vegyes tüzelés esetén a  kötelező átvétel vagy prémium típusú támogatás szempontjából figyelembe veendő
villamosenergia-mennyiségeket arányosan, az adott hónapban bevitt tüzelőanyag-mennyiség (felhasznált tüzelőhő)
energiaforrások szerinti összetétele alapján megbontva, kapcsolt hőtermelés esetén a  hőtermelésre is azonos
energiaforrás-struktúrát figyelembe véve kell kiszámítani. Az  adott hónapra kiszámított energiaforrás-arányokat
minden elszámolási mérési időegységre azonosan kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti számítást havonta a  KÁT termelőnek vagy a  premizált termelőnek kell elvégeznie és
a kereskedelmi szabályzatban meghatározott részletszabályok alapján igazolnia a befogadó felé.
(3) Helytelen számítás esetén a befogadó a tudomásra jutástól számított 5 munkanapon belül felhívja a KÁT termelőt
vagy a premizált termelőt a számítás helyesbítésére. A befogadó a helyesbítésre biztosított határidő eredménytelen
elteltét követő 5 munkanapon belül bejelentést tesz a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak
(a továbbiakban: Hivatal).
(4) Ha a (2) bekezdés szerinti igazolás nem történik meg vagy a számítás nyilvánvalóan helytelen, és helyesbítés nem
történt, akkor az összes támogatott villamos energia mennyiség tekintetében a 19. §-t kell alkalmazni.
(5) Az  e  rendelet szerint elszámolható kötelező átvételi vagy prémium típusú támogatás alapjául szolgáló
villamosenergia-mennyiség az  erőműegységnek a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározott
módon kialakított elszámolási mérőhelyein elszámolási mérési időegységenként mért, előjelhelyesen
összegzett villamosenergia-mennyiség alapján, az  elszámolási ponti azonosító jelhez tartozó képlet szerint kerül
meghatározásra. Az elszámolási mérési időegységenként elszámolható villamosenergia-mennyiség nem haladhatja
meg a termelt villamos energiának az önfogyasztással csökkentett mértékét.
(6) Ha az  erőműegységben termelt villamos energiát csak részben értékesítik a  kötelező átvételi rendszerben vagy
csak részben jogosult prémium típusú támogatásra, akkor az  önfogyasztást az  értékesített, illetve prémium
típusú támogatásban részesülő mennyiségek arányában, ha a  telephelyen több erőműegység üzemel, akkor
az önfogyasztást az erőműegységek tényleges technológiai célú felhasználását is figyelembe véve kell megosztani.
(7) Ha az elszámolási mérés nem a közcélú csatlakozási ponton történik, a villamos energia mért mennyiségét a mérési
és a  csatlakozási pont közötti szakasz hatásos veszteségével korrigálni kell. E  korrekciót az  elszámolási ponti
képletnek is tartalmaznia kell.
(8) A  KÁT termelő és a  premizált termelő a  tény mérési adatainak villamosenergia-ellátási, illetve -elosztói szabályzat
szerinti korrekciója esetén köteles a módosított adatoknak megfelelően a befogadóval elszámolni.
(9) A  Hivatal minden évben elvégzi a  2.  mellékletben meghatározott számítást, és a  honlapján a  tárgyév január
hónapjának 10. munkanapjáig közzéteszi a  tárgyévre vonatkozóan alkalmazandó fogyasztói árindexet,
az  1.  melléklet szerinti árak aktuálisan alkalmazandó értékeit és az  aktuálisan alkalmazandó kötelező átvételi árak
időben egyenletes termelés feltételezésével számított átlagát.
(10) Ha az  (5)  bekezdés szerinti mérés nem hitelesített mérőberendezéssel történik, akkor a  kötelező átvételben
értékesített villamos energia mennyiség tekintetében a 19. §-t kell alkalmazni.
5. § (1) A hálózatra csatlakozás során a biztonsági, a műszaki és a gazdasági szempontok összhangja érdekében az átviteli
rendszerirányító, az elosztó hálózati engedélyes, a befogadó és a KÁT termelő vagy premizált termelő a csatlakozási
és az  elszámolási pont kijelölésében köteles együttműködni és az  elszámolási ponthoz tartozó képletet
meghatározni.
(2) Az  erőműegység névleges teljesítőképességének nagyságát több egymással bármilyen módon műszakilag
összekapcsolt – kivéve a villamos energia hálózatra adására szolgáló vezetékeket és egyéb villamos berendezéseket –
főberendezés esetén azok együttes teljesítőképessége alapján kell megállapítani.
(3) A  kötelező átvétel és a  prémium típusú támogatás megállapítása szempontjából az  erőműegység névleges
teljesítőképességének megállapításakor összevontan kell kezelni
a) a  közös csatlakozási ponttal – magánvezetékre kapcsolódó termelők esetében kapcsolódási ponttal –
rendelkező létesítményeket, továbbá
b) azokat az  azonos vagy szomszédos telephelyeket, amelyek ugyanazon vállalkozás vagy a  kis- és
középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti kapcsolódó vagy partnervállalkozásai
használatában vannak.
(4) Az  új kérelmező kérelmének elbírálásakor az  erőműegység összevont teljesítőképességét a  (2) és (3)  bekezdés
szerint kell figyelembe venni.
6. § (1) Nem nyújtható kötelező átvétel vagy zöld prémium típusú támogatási rendszer keretében új támogatás
olyan beruházáshoz kapcsolódóan, amelynek építési naplóját már ezen támogatások odaítélését megelőzően
megnyitották, vagy más módon dokumentált, hogy a  kivitelezés a  támogatás odaítélését megelőzően
megkezdődött.
(2) Az  erőműegység értékesítése esetén az  új tulajdonos kérelmére a  Hivatal – ha a  jogszabályi feltételek fennállnak –
az  erőműegységre korábban meghatározott feltételeknek megfelelő kötelező átvételi vagy prémium típusú
támogatási jogosultságot állapít meg az  új tulajdonos részére, csökkentve a  támogatás időtartamából és
a támogatás alá eső villamosenergia-mennyiségből az erőműegység által már felhasznált résszel.
(3) A biomasszából vagy biogázból nyert villamos energia termelője a kötelező átvétel keretében történő értékesítésre
vagy a  zöld prémium típusú támogatásra akkor jogosult, ha az  erőműegység alkalmas nagy hatásfokú kapcsolt
energiatermelésre.
7. § (1) Ha a  villamosenergia-termelés biomassza felhasználásával történik, a  KÁT termelőnek vagy a  premizált
termelőnek igazolnia kell, hogy a felhasznált fatermék a fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők
kötelezettségének meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
valamint az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény rendelkezéseinek
megfelelő legális fakitermelésből származik, és nem tartozik a VET 10. § (2) bekezdésének hatálya alá.
(2) Ha a villamosenergia-termelés biomassza felhasználásával történik, a KÁT termelőnek vagy a premizált termelőnek
nyilatkoznia kell, hogy a tüzelőanyagként felhasznált biomassza emberi élelmezés céljára nem alkalmas.
4. Az áralkalmazás általános feltételei 8. § (1) A  fizetéseket a  befogadó és a  KÁT termelő vagy a  premizált termelő viszonylatában a  4.  § (5)  bekezdése szerinti
villamos energia vagy a 15. § (5) bekezdése szerinti prémium típusú támogatás vonatkozásában a villamosenergiaellátási szabályzatokkal összhangban végzett mérések alapján, az  adott elszámolási pontra meghatározott
villamosenergia-mennyiségen alapuló számla vagy számviteli bizonylat, továbbá a  9.  § (1)  bekezdésén alapuló
módosító számla vagy számviteli bizonylat és a  12.  § (1)–(4)  bekezdés szerinti szabályozási pótdíj esetében
számviteli bizonylat alapján kell teljesíteni.
(2) A  jogosult köteles a  számláját, illetve egyéb számviteli bizonylatát a  kötelezett részére úgy benyújtani, hogy azt
a  kötelezett a  számlában, számviteli bizonylatban feltüntetett esedékesség időpontját legalább hat munkanappal
megelőzően kézhez vehesse.
(3) A fizetési kötelezettségekkel kapcsolatos számlára, illetve egyéb számviteli bizonylatra vonatkozó kifogást a számla,
illetve egyéb számviteli bizonylat kézhezvételétől számított öt munkanapon belül kell a  jogosulttal közölni.
A  helytelen mérési adatokkal összefüggő kifogásokat a  kereskedelmi szabályzatban foglaltaknak megfelelő
elszámolási mennyiségi adatok reklamációját követően, de legkésőbb a  kereskedelmi szabályzatban rögzített
elszámolási adatokra vonatkozó reklamációs határidőig lehet a  befogadó részére benyújtani. A  számlára, illetve
egyéb számviteli bizonylatra vonatkozó kifogás esetében a nem vitatott részek esedékessége nem változik.
(4) A  fizetési kötelezettségek késedelmes teljesítése esetén a  késedelmesen teljesítő fél a  késedelembe esés
napjától a  kifizetés napjáig terjedő időszakra a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben foglaltak
szerinti késedelmi kamatot, valamint a  behajtási költségátalányról szóló 2016. évi IX. törvény szerinti behajtási
költségátalányt köteles fizetni a másik fél részére.
(5) Ha a jogosult és a kötelezett ugyanazon társaság részét képezi, akkor az elszámolásokat – számla helyett – a társaság
számviteli szabályozása szerint kötött belső megállapodás, illetve az  ennek megfelelő, mérésen alapuló belső
bizonylatok alapján kell lebonyolítani.
(6) A KÁT termelő a mérlegkör-tagsági szerződésben meghatározottak szerint pénzügyi biztosítékot nyújt. A pénzügyi
biztosítékot a befogadó jogosult a KÁT termelő lejárt fizetési kötelezettsége kielégítése céljából lehívni.
5. A villamos energia befogadója és a KÁT termelő, valamint a premizált termelő között érvényesülő
árak és prémiumok alkalmazási feltételei
9. § (1) A  KÁT termelő havonta egy számlát (a  továbbiakban: havi számla), a  premizált termelő havonta egy számviteli
bizonylatot (a  továbbiakban: havi számviteli bizonylat) állít ki a befogadó részére. A KÁT termelő vagy a premizált
termelő a  19.  § (1)  bekezdése szerinti esetben módosító számlát vagy egyéb számviteli bizonylatot állít ki
a befogadó részére a Hivatal határozatának kézhezvételét követő 15 napon belül.
(2) A havi számla vagy havi számviteli bizonylat a 4. § (5) és (8) bekezdésében meghatározott, a tárgyhó utolsó napján
24:00 óráig gyűjtött elszámolási villamosenergia-mennyiségek díjának vagy támogatásának összegét tartalmazza.
(3) A  havi számlát vagy egyéb számviteli bizonylatot a  KÁT termelő vagy a  premizált termelő a  tárgyhónapot követő
hónap nyolcadik munkanapjától nyújthatja be a befogadó részére.
(4) A KÁT termelő és a premizált termelő a havi számlát vagy egyéb számviteli bizonylatot telephelyenként, telephelyen
belül erőműegységenként, az erőműegységen belül termelési eljárásonként megbontva köteles kiállítani. Az eltérő
kötelező átvételi árra vagy támogatott árra jogosult erőműrészek ebből a  szempontból külön erőműegységként
kezelendőek.
(5) Hóközi árváltozás esetén a  KÁT termelőnek és a  premizált termelőnek az  ár- vagy prémiumváltozással érintett
időszakoknak megfelelően megbontva kell a számlát vagy más számviteli bizonylatot kiállítania.
(6) A  befogadó havonta a  tárgyhónapot követő hónap hatodik munkanapjától számviteli bizonylatot állít ki
a  szabályozási pótdíjról a  KÁT termelő részére, és a  14.  § (2)  bekezdésében hivatkozott negatív érték esetén egy
számviteli bizonylatot állít ki a premizált termelő részére túltámogatási díj jogcímen.
(7) Ha a  számla, illetve egyéb számviteli bizonylat vonatkozásában a  KÁT termelő vagy a  premizált termelő
az  esedékesség napjáig az  ellenértéket nem fizeti meg, akkor a  befogadó a  nem vitatott ellenértéket és a  8.  §
(4)  bekezdése szerinti – a  számviteli bizonylat esedékességének napjától a  beszámítás napjáig terjedő időszakra
meghatározott – késedelmi kamatot és behajtási költségátalányt az  (1)  bekezdés szerinti soron következő számla
vagy számviteli bizonylat értékébe beszámítja.
II. FEJEZET
A VILLAMOS ENERGIA KÖTELEZŐ ÁTVÉTELE 6. Általános szabályok
10. § A megújuló energiaforrásból termelt villamos energia a kötelező átvételi rendszerben akkor értékesíthető, ha
a) az erőműegység névleges teljesítőképessége 0,5 MW-nál kisebb (kivéve szélerőmű), vagy
b) az  erőműegység jogszabály alapján demonstrációs projektnek minősül és a  megvalósításhoz beruházási
támogatásban is részesül,
valamint a  kötelező átvételre való jogosultságát a  Hivatal jogerős határozatban megállapította, a  termelés új
beruházáshoz kapcsolódik és nem áll fenn a 20. § (1) bekezdése szerinti kizáró ok.
11. § (1) A  kötelező átvételi rendszerben a  KÁT termelő jogosult a  Hivatal 18.  § (1)  bekezdése szerinti határozatában
foglaltaknak megfelelő mennyiségű villamos energiát a  befogadónak átadni, a  befogadó köteles azt befogadni,
valamint a  KÁT termelővel a  villamos energia ellenértékét a  (3)–(6)  bekezdésekben és a  8.  §-ban foglaltaknak
megfelelően a KÁT mérlegkörben elszámolni.
(2) A KÁT termelők a KÁT mérlegkörön belül menetrendadással kapcsolatos jogaik közös gyakorlása és kötelezettségeik
közös teljesítése céljából összevont menetrendadásra jogosultak az alábbi feltételek szerint:
a) A  KÁT termelők megállapodásuk alapján összevont menetrendadási csoport alakítására jogosultak. A  KÁT
termelők megállapodásukban kötelesek a  megállapodásban részes KÁT termelők közül az  összevont
menetrendet adó KÁT termelőt kijelölni.
b) Az  összevont menetrendadási csoport tagjai kötelesek a  befogadó üzletszabályzata szerinti összevont
menetrendadásra vonatkozó megállapodást megkötni a befogadóval.
c) Ha a KÁT termelők rendszerszintű szolgáltatási szerződéssel is rendelkeznek, csak akkor jogosultak összevont
menetrendadásra, ha a  rendszerszintű szolgáltatási és az  összevont menetrendadási csoport tagjai
megegyeznek.
d) Ha egy KÁT termelő az  erőműegységeit összevontan kívánja kezelni, akkor köteles a  befogadó
üzletszabályzata szerinti összevont menetrendadásra vonatkozó megállapodást megkötni.
(3) A  kötelező átvétel keretében alkalmazandó árak az  1.  mellékletben közzétett kötelező átvételi bázisárakon
alapulnak.
(4) Az 1. melléklet szerinti árak az általános forgalmi adó összegét nem tartalmazzák.
 (5) A kötelező átvételi árak alkalmazásánál figyelembe veendő zónaidőket a 3. melléklet tartalmazza.
 (6) Kötelező átvétel esetén az adott KÁT termelő kötelező átvételi ára a 2. melléklet szerint indexálódik.
 (7) Az  e  rendelet szerinti kötelező átvételi árak a  közcélú csatlakozási ponton a  befogadó által átvett, a  4.  § szerint
meghatározott mennyiségű villamos energiára vonatkoznak.
 (8) Ha a  kötelező átvételi rendszerben értékesíthető villamos energia a  VET 5.  §-ának megfelelően az  átviteli
rendszerirányító által a  rendszerszintű szolgáltatások biztosításához igényelt villamosenergia-termelés során
az  átviteli rendszerirányító részére kerül értékesítésre, akkor a  felek közötti szerződés megkötése során a VET 5.  §
(3) bekezdése szerinti költségek számításának keretében a villamos energia áraként az e rendeletben meghatározott
kötelező átvételi árakat kell figyelembe venni.
(9) Az  átviteli rendszerirányító által a  (8)  bekezdésben hivatkozott rendelkezések szerint igényelt, villamosenergiatermeléssel összefüggő költségeket a  kötelező átvételű villamos energia átvételi rendszerén kívül, az  átviteli
rendszerirányítónak a villamosenergia-rendszer szabályozásával összefüggő költségei között kell elszámolni.
(10) A  (8)  bekezdésben hivatkozott villamosenergia-termelésre vonatkozó adatokat az  erőműegység köteles
ellenőrizhető módon kimutatni és nyilvántartani, továbbá ellenőrzés céljából a Hivatal rendelkezésére bocsátani.
(11) A havi elszámolási villamosenergia-mennyiség az elszámolási mérési időegységenkénti mennyiségek e rendeletben
meghatározott napszakok (zónaidők) időtartama szerinti összegzésével kerül meghatározásra. Ha az erőműegység
villamosenergia-termelése ugyanazon technológiai (primerenergia-átalakítási) folyamatban különböző
energiaforrásokból történik, az  adott hónapra kiszámított energiaforrás-arányokat minden elszámolási-mérési
időegységre azonosan kell alkalmazni.
7. Menetrendadás és menetrendtartás 12. § (1) A  KÁT termelő köteles a  befogadó részére a  megújuló energiaforrásokból nyert energiával termelt villamos
energia működési támogatásának finanszírozásához szükséges pénzeszköz mértékének megállapítási módjára
és megfizetésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben, a  kereskedelmi szabályzatban és
a mérlegkör-tagsági szerződésében foglaltak szerint a hónap minden napjára menetrendet adni. Ha a KÁT termelő
a napi menetrendet nem, vagy nem a villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelően,
vagy késedelmesen adja meg, a befogadó részére benyújtott számlája szerinti, az adott napra vonatkozó értékesítés
minden kWh-ja után 7 Ft szabályozási pótdíjat köteles fizetni.
(2) Ha a  (3) vagy a  (4)  bekezdés hatálya alá nem tartozó KÁT termelő által ténylegesen értékesített villamos energia
mennyisége az  érvényes menetrendtől +/–5%-nál nagyobb mértékben tér el az  adott elszámolási mérési
időegységben, akkor a KÁT termelő az 5%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára 5 Ft szabályozási pótdíjat köteles
fizetni havonta a befogadónak.
(3) Ha a  biomassza erőmű esetében a  KÁT termelő által az  adott napon ténylegesen értékesített villamos energia
mennyisége az  érvényes menetrend alapján az  adott napra összesített villamosenergia-mennyiségtől +/–5%-nál
nagyobb mértékben tér el, vagy biogáz erőmű esetében az  adott elszámolási mérési időegységben ténylegesen
értékesített villamos energia mennyisége +/–20%-nál nagyobb mértékben tér el az  utolsó érvényes menetrend
szerinti villamosenergia-mennyiségtől, akkor a KÁT termelő az 5%-os, illetve a 20%-os korlát feletti eltérés minden
kWh-jára 5 Ft szabályozási pótdíjat köteles fizetni havonta a befogadónak.
(4) Ha naperőmű vagy vízerőmű esetében a  KÁT termelő által az  adott napon ténylegesen értékesített villamos
energia mennyisége +/–50%-nál nagyobb mértékben tér el az utolsó érvényes menetrend alapján az adott napra
összesített villamosenergia-mennyiségtől, akkor a KÁT termelő az 50%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára 5 Ft
szabályozási pótdíjat köteles fizetni az adott hónapra a befogadónak.
(5) A KÁT termelő a megújuló energiaforrásokból nyert energiával termelt villamos energia működési támogatásának
finanszírozásához szükséges pénzeszköz mértékének megállapítási módjára és megfizetésére vonatkozó részletes
szabályokról szóló miniszteri rendeletben, a  kereskedelmi szabályzatban és a  mérlegkör-tagsági szerződésében
foglaltak szerint jogosult napon belüli menetrend nyújtására.
(6) A  kötelező átvétel mérlegkör felelősével kötött megállapodás alapján történő összevont menetrendadás
esetén az  összevont menetrend megadására kijelölt KÁT termelő köteles az  – összevont menetrend alapján
számított – e  § szerinti szabályozási pótdíjat megfizetni. A  szabályozási pótdíj megfizetéséért a  kijelölt KÁT
termelő a  megállapodásban részes KÁT termelőkkel egyetemlegesen felel. A  (2)–(4)  bekezdés értelmében eltérő
szabályozásipótdíj-feltételek hatálya alá tartozó KÁT termelők összevont menetrendadása esetén a  szabályozási
pótdíjat a  szigorúbb rendelkezések szerint kell megállapítani. Ha valamely KÁT termelő az  erőműegysége
vonatkozásában a  menetrendet nem, vagy nem a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak
megfelelően, vagy késedelmesen adja meg, akkor az  összevont menetrend a  megállapodásban részes többi
erőműegység menetrendjeinek összege lesz, és az  (1)  bekezdés szerinti szabályozási pótdíj nem kerül kirovásra.
Ha a  megállapodásban részes KÁT termelők összes erőműegysége vonatkozásában a  menetrend nem, vagy nem
a villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelően, vagy késedelmesen kerül megadásra,
akkor az (1) bekezdés szerinti szabályozási pótdíjat az összevont menetrendre kell kiróni.
(7) A  KÁT termelő az  adott időszakra mentesül a  (2)–(4)  bekezdések szerinti szabályozási pótdíj megfizetésének
kötelezettsége alól, ha a kereskedelmi szabályzatnak megfelelően igazolja, hogy előre nem látható, rajta kívül álló
okból következett be a hálózathoz való hozzáférés korlátozása, az üzemzavar vagy a válsághelyzet az elosztó vagy
az átviteli hálózaton.
(8) A  biogáz erőmű (kivéve a  hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelő létesítményből származó gázból villamos
energiát előállító erőmű) a  kötelező átvételi mérlegkör-tagsági szerződés hatálybalépésétől a  próbaüzeme alatt,
de maximum 2 hónapig mentesül a szabályozási pótdíj megfizetésének kötelezettsége alól azzal a feltétellel, hogy
a  menetrendadási kötelezettségének a  kötelező átvételi mérlegkör-tagsági szerződés hatálybalépésétől kezdve
ezen időszak alatt is folyamatosan eleget tesz, valamint korábban nem volt mentesítve a  szabályozási pótdíj
megfizetésének kötelezettsége alól.
(9) A  befogadó a  szabályozási pótdíjból befolyt összeget a  VET 13.  § (1)  bekezdése szerinti pénzeszköz mértékének
meghatározása során csökkentő tényezőként köteles figyelembe venni.
III. FEJEZET
A PRÉMIUM TÍPUSÚ TÁMOGATÁS 8. Általános szabályok
13. § (1) Zöld prémiumra bármely olyan – a  vonatkozó jogszabályi feltételeket teljesítő – megújuló energiaforrásból
villamos energiát termelő jogosult lehet, ahol a  megújuló energiaforrásból történő villamosenergia-termelés új
beruházáshoz kapcsolódik.
(2) 1 MW alatti erőműegységben történő termelés esetében – szélerőművek kivételével – a  támogatott ár
az  1.  melléklet szerinti támogatott bázisáron alapul. A  támogatás időtartamát és a  támogatott villamos energia
mennyiségét a Hivatal a megújuló energiaforrásból termelt villamos energia működési támogatásának mértékéről
szóló MEKH rendeletben meghatározottak szerint állapítja meg.
(3) A legalább 1 MW teljesítményű erőműegységben történő termelés, valamint a szélerőművek esetében a termelők
pályázat útján nyerhetik el a zöld prémium típusú támogatást.
(4) Barna prémiumra a biomasszát vagy biogázt felhasználó, már működő erőműegységek lehetnek jogosultak. A barna
prémiumra való jogosultságot a  termelő kérelmére a  Hivatal határozatban állapítja meg 5 évre. A  támogatás
mértékét a Hivatal évente felülvizsgálja.
14. § (1) A pályázati eljárásban a termelők induló támogatott árra tett ajánlataik alapján versenyeznek a támogatásért.
 (2) A prémium mértékét az aktuálisan alkalmazandó támogatott ár és a 15. § (1)–(3) bekezdése szerinti referencia piaci
ár különbségeként kell kiszámítani. Ha ez  az érték negatív, akkor a  premizált termelő megfizeti a  különbözetet
a befogadónak.
(3) Barna prémium esetén a  támogatás mértéke nem lehet nagyobb, mint ami a  piaci villamosenergia-értékesítés
melletti gazdaságos továbbműködtetéshez szükséges. A  működési költségekbe bele kell érteni a  hosszú távú
folyamatos működést lehetővé tevő karbantartásokat, javításokat is.
(4) Barna prémium esetén a  prémium mértéke – a  Hivatal rendelete és erre vonatkozó határozata alapján –
az erőműegységben történő fosszilis és biomassza vagy biogáz alapú termelés költségei közötti különbség alapján
is megállapítható, ha a  fosszilis tüzelőanyagon alapuló termelés támogatás hiányában a  biomassza vagy biogáz
alapú termelésnél előnyösebb lenne. A barna prémium mértékét a Hivatal évente felülvizsgálja.
(5) A  barna prémium esetén a  támogatott ár és a  (4)  bekezdés szerinti prémium mértékét a  Hivatal rendeletben
határozza meg.
(6) 5 MW-nál nagyobb névleges teljesítőképességű, biomassza vagy vegyes tüzelésű erőműegységek esetében
a  barna prémiumra való jogosultság feltétele, hogy az  e  rendelet hatálybalépését követően a  biomasszát
a  termelő honlapján közzétett nyílt pályázat keretében kell beszerezni. A  pályázatok benyújtási határidejét
követő munkanapon a  termelő közjegyző jelenlétében bontja fel a  pályázatokat, és a  közjegyző által hitelesített
jegyzőkönyvben rögzíti a  pályázók és a  pályázatok lényeges adatait (különösen: pályázó neve, megnevezése,
ajánlott mennyiség, ajánlott értékesítési ár).
(7) Zöld prémium esetén az adott premizált termelő támogatott ára a 2. melléklet szerint indexálódik.
15. § (1) A referencia piaci árat a következők szerint kell meghatározni:
a) napenergiát felhasználó erőműegységek esetén a  hazai szervezett villamosenergia-piac másnapi órás
árainak napenergiát felhasználó – kötelező átvételben vagy prémium típusú támogatásban részesülő –
erőműegységek tárgyhónap egyes óráira összesített termelésével súlyozott havi átlagára,
b) szélenergiát felhasználó erőműegységek esetén a  hazai szervezett villamosenergia-piac másnapi órás
árainak szélenergiát felhasználó – kötelező átvételben vagy prémium típusú támogatásban részesülő –
erőműegységek tárgyhónap egyes óráira összesített termelésével súlyozott havi átlagára,
c) nem napenergiát vagy szélenergiát felhasználó erőműegységek esetében a  hazai szervezett
villamosenergia-piac másnapi órás árainak havi számtani átlaga.
(2) A referencia piaci árat Ft/kWh-ban kell meghatározni, és ehhez a Magyar Nemzeti Bank adott hónapra közzétett napi
középárfolyamainak számtani átlagát kell alkalmazni.
(3) A referencia piaci árak konkrét értékét a befogadó határozza meg, és a tárgyhónapot követő hónap 5. munkanapján
honlapján közzéteszi.
(4) Ha a  hazai szervezett villamosenergia-piac másnapi órás árai legalább 6 egymást követő órában negatívak, akkor
a  közvetlenül egymást követő, negatív árakkal jellemzett órákban történt termelésre nem fizethető ki prémium
a premizált termelőknek.
(5) Az e rendelet szerinti prémiumok a megújuló energiaforrásból nyert energiával termelt, közcélú csatlakozási ponton
– magánvezetékre kapcsolódó termelő esetében a  kapcsolódási ponton – betáplált, a  4.  § szerint meghatározott
mennyiségű villamos energiára vonatkoznak.
16. § (1) A  prémium típusú támogatás igénybevételéhez a  premizált termelőnek a  befogadó Üzletszabályzata szerinti
szerződést kell kötnie a befogadóval.
(2) Prémium típusú támogatás premizált termelő részére történő kifizetésére a  befogadó az  (1)  bekezdés szerinti
szerződés alapján jogosult és köteles. A szerződés megkötésére vonatkozó eljárásrendet a kereskedelmi szabályzat
tartalmazza.
9. A pályázati eljárás 17. § (1) A prémium típusú támogatáshoz kapcsolódó induló támogatott árat pályázati eljárás keretében kell megállapítani,
kivéve, ha az erőműegység
a) névleges teljesítőképessége nem éri el az 1 MW-ot (kivéve szélerőmű), vagy
b) barna prémiumra jogosult.
(2) A pályázati eljárás keretében megállapított prémium típusú támogatás legfeljebb 20 évre nyújtható, ami e rendelet
4. mellékletének megfelelően csökken.
IV. FEJEZET
A TÁMOGATÁSI ELJÁRÁS 10. A kötelező átvételi jogosultság és prémium típusú támogatás megállapítására vonatkozó eljárás
18. § (1) A Hivatal a kötelező átvételi jogosultság vagy zöld prémium típusú támogatásra való jogosultság megállapítására
vonatkozó eljárás keretében hozott határozatában rögzíti a  kötelező átvételre vagy a  zöld prémiumra jogosultra
alkalmazandó
a) kötelező átvételi bázisárakat vagy támogatott bázisárat vagy induló támogatott árat,
b) maximális villamosenergia-mennyiséget, amelyre a támogatás vonatkozik,
c) támogatási időtartamot és
d) határidőt a kereskedelmi üzem megkezdésére.
(2) Ha az  erőműegység kereskedelmi üzeme nem kezdődik meg az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti időpontig, akkor
a támogatási jogosultság elveszik.
(3) Ha az  egyéb támogatás mértéke megváltozik, a  KÁT termelőnek vagy a  premizált termelőnek a  változás
bekövetkezésétől számított nyolc napon belül kérnie kell a Hivataltól a kötelező átvételi jogosultság vagy prémium
típusú támogatásra való jogosultság meghatározásáról szóló határozat 4. melléklet szerinti módosítását.
(4) Kötelező átvételi jogosultság vagy prémium típusú támogatás nem állapítható meg azon termelő javára, akinek
esetében a 20. § szerinti kizáró okok valamelyike fennáll.
(5) A  KÁT mérlegkörbe való belépés a  próbaüzem kezdetétől lehetséges. A  befogadó a  Hivatal határozatában
megállapított időtartam és a  kötelező átvételre kerülő éves villamosenergia-mennyiség szorzataként számított
összes kötelező átvételre kerülő villamosenergia-mennyiséget (a  továbbiakban: összes átveendő energia)
folyamatosan – az éves mennyiség szerinti megszakítás alkalmazása nélkül – veszi át. A kötelező átvételi jogosultság
a kötelező átvételre meghatározott időtartam leteltével vagy az összes átveendő energia értékesítésével egyaránt
megszűnik.
(6) A  prémium típusú támogatásra vonatkozó jogosultság a  támogatásra meghatározott időtartam leteltével vagy
a támogatásra jogosult maximális villamosenergia-mennyiség értékesítésével megszűnik.
11. Ellenőrzés 19. § (1) Ha a  Hivatal ellenőrzése során megállapítja, hogy az  adott éves termelési időszakban, vagy az  ezen időszak vége
óta eltelt időszakban, vagy adott időpontban a  KÁT termelő vagy a  premizált termelő, vagy az  e  rendelet szerint
támogatásban részesülő villamos energia (vagy annak egy része) nem felelt meg a  jogszabályi feltételeknek,
határozatában
a) megállapítja, hogy hány kWh támogatása történt e rendelet előírásainak megsértésével,
b) a  (2)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel megállapítja a  befogadó részére fizetendő visszatérítés pontos
összegét, valamint a  visszatérítés időbeli ütemezését a  teljesítésre (részteljesítésre) nyitva álló határidő
megállapításával, és
c) meghatározza azokat a  feltételeket, amelyek teljesítése esetén a  KÁT termelő vagy a  premizált termelő
továbbra is támogatható e rendelet keretében.
(2) A KÁT termelő vagy a premizált termelő köteles az (1) bekezdés szerinti határozatban megállapított villamosenergiamennyiség minden kWh-ja után
a) kötelező átvétel esetén a  számára megállapított kötelező átvételi árak és a  prémiumhoz kapcsolódóan
megállapított referencia piaci árak különbségét, továbbá
b) prémium típusú támogatás esetén a prémium típusú támogatás összegét
visszafizetni a befogadónak.
(3) A Hivatal az (1) bekezdés szerinti eljárása során a termelő javára figyelembe veszi, ha a KÁT termelő a jogosulatlanul
értékesített villamos energia mennyiség után, illetve ha a premizált termelő a jogosulatlanul igénybe vett prémium
típusú támogatás után a befogadóval együttműködve a (2) bekezdés szerint önként elszámolt.
(4) A  KÁT termelő vagy a  premizált termelő köteles a  határozatban megállapított visszatérítést a  befogadó részére
megfizetni, aki a  visszatérítés összegét a VET 13.  § szerinti pénzeszköz mértékének meghatározásakor csökkentő
tényezőként köteles figyelembe venni.
(5) Határidőben történő önkéntes teljesítés hiányában követelését a befogadó a  (2) bekezdés szerinti mértékig a KÁT
termelőnek vagy a premizált termelőnek fizetendő támogatás összegébe történő beszámítással érvényesítheti.
12. Kizárás a kötelező átvételi vagy prémium típusú támogatási rendszerben való részvételből
20. § (1) A  kötelező átvételi rendszerben nem értékesíthet, illetve prémium típusú támogatást nem vehet igénybe
az a termelő,
a) aki az adózás rendjéről szóló törvény szerint nem minősül köztartozásmentes adózónak,
b) aki a  kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül az  államháztartás alrendszereiből,
az  Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a  strukturális alapokból juttatott valamely támogatással
összefüggésben a  támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét neki felróható okból nem vagy csak
részben teljesítette,
c) aki ellen az Európai Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozata van hatályban,
d) akivel szemben a kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül a tisztességtelen piaci magatartás
és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11.  §-a vagy 21.  §-a szerinti rendelkezések
megsértését a Gazdasági Versenyhivatal bírság kiszabásával egyidejűleg jogerősen megállapította,
e) akivel szemben a  kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül a  bíróság – a  jogi személlyel
szemben kiszabható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvénnyel összhangban – bűncselekmény
elkövetését jogerősen megállapította,
f ) akiről a  Hivatal határozatában megállapítja, hogy a  jogosultság megállapítására vagy a  jogosultság
gyakorlásának ellenőrzésére irányuló eljárásban valótlan vagy hamis adatot szolgáltatott, az  ennek
megállapítását követő harmadik naptári év végéig,
g) aki a tevékenységére vonatkozó jogszabályi előírásoknak ismételten nem tesz eleget,
h) akinek 60 napnál régebben lejárt esedékességű,
ha) a székhely vagy a  termelő tevékenység végzésének telephelye szerinti önkormányzati adóhatóság
hatáskörébe tartozó köztartozása van, kivéve, ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett,
hb) a befogadóval szemben fennálló bármilyen tartozása van,
i) aki felszámolás vagy végelszámolás alatt áll, vagy
j) aki nem teljesíti a 19. § (1) bekezdés c) pontja szerinti feltételeket.
(2) A  Hivatal az  (1)  bekezdésben meghatározott kizáró okok fennállását a  kötelező átvételi vagy prémium típusú
támogatási jogosultságot megállapító határozatának meghozatalát követően véletlenszerű kiválasztással vizsgálja.
A befogadó a KÁT mérlegkör tagsági szerződések megkötésekor vizsgálja a kötelező átvételi rendszerben történő
értékesítéshez szükséges engedélyek meglétét. Ha a befogadó az (1) bekezdésben foglalt körülmények bármelyikét
észleli, értesíti a Hivatalt.
(3) Ha a Hivatal az (1) bekezdés a), c), g)–h) vagy j) pontja szerinti kizáró ok fennállását állapítja meg, akkor a kötelező
átvételi rendszerben való értékesítést vagy a  prémium típusú támogatás fizetését a  kizáró ok fennállásáig
felfüggeszti.
(4) Ha a Hivatal az (1) bekezdés b), d)–f ) vagy i) pontja szerinti kizáró ok fennállását állapítja meg, rendelkezik a kötelező
átvételi jogosultságból vagy a prémium típusú támogatási rendszerből történő kizárásról.
(5) A termelő az (1) bekezdés a) pontja szerinti kizáró feltétel fennállásának hiányát 30 napnál nem régebben kiállított
közokirattal igazolhatja, vagy azzal, hogy jelzi a  köztartozásmentes adózói adatbázisban történő szereplésének
tényét.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
 (2) A 22–27. § és az 5. melléklet 2018. július 1-jén lép hatályba.
 (3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
22. § (1) A 2. § (1) bekezdés 12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„12. szabályozási pótdíj: a napi menetrend hiánya vagy a napi menetrendtől való eltérés esetén a KÁT termelő vagy
összevont menetrend esetén a menetrend-csoport képviselő által a befogadó számára fizetendő díj;”
(2) A 2. § (1) bekezdése a következő 18. és 19. pontokkal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában)
„18. menetrend-csoport képviselő: a  KÁT termelők által összevont menetrendadás céljából kijelölt – a  polgári
perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény szerinti – gazdálkodó szervezet;
19. szabályozási bónusz: a  napi menetrend vagy a  napon belüli menetrend e  rendeletben meghatározott
pontossága esetén a  befogadó által a  KÁT termelő vagy összevont menetrend esetén a  menetrend-csoport
képviselő részére fizetendő díj.”
23. § (1) A 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A fizetéseket a befogadó és a KÁT termelő vagy a premizált termelő viszonylatában a 4. § (5) bekezdése szerinti
villamos energia vagy a 15. § (5) bekezdése szerinti prémium típusú támogatás vonatkozásában a villamosenergiaellátási szabályzatokkal összhangban végzett mérések alapján, az  adott elszámolási pontra meghatározott
villamosenergia-mennyiségen alapuló számla vagy számviteli bizonylat, továbbá a  9.  § (1)  bekezdésén alapuló
módosító számla vagy számviteli bizonylat és a  12.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti szabályozási pótdíj esetében
számviteli bizonylat, valamint a 12. § (6) bekezdése szerinti szabályozási bónusz vonatkozásában számla alapján kell
teljesíteni.”
(2) A 8. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  KÁT termelő a  mérlegkör-tagsági szerződésben, a  menetrend-csoport képviselő az  összevont
menetrendadásra vonatkozó megállapodásban meghatározottak szerint pénzügyi biztosítékot nyújt. A  pénzügyi
biztosítékot a  befogadó jogosult a  KÁT termelő vagy a  menetrend-csoport képviselő lejárt fizetési kötelezettsége
kielégítése céljából lehívni.”
24. § (1) A 9. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A havi számla vagy más havi számviteli bizonylat a (10) bekezdésben és a 4. § (5) bekezdésében meghatározott,
a tárgyhó utolsó napján 24:00 óráig gyűjtött elszámolási villamosenergia-mennyiségek díjának vagy támogatásának
összegét tartalmazza.”
(2) A 9. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  befogadó havonta a  tárgyhónapot követő hónap hatodik munkanapjától számviteli bizonylatot állít ki
a szabályozási pótdíjról a KÁT termelő vagy összevont menetrend esetén a menetrend-csoport képviselő részére, és
a 14. § (2) bekezdésében hivatkozott negatív érték esetén számviteli bizonylatot állít ki a premizált termelő részére
a túltámogatási díjról.”
(3) A 9. § a következő (8)–(10) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A KÁT termelő vagy összevont menetrend esetén a menetrend-csoport képviselő a befogadó részére havonta
a tárgyhónapot követő hónap nyolcadik munkanapjától egy számlát állít ki a szabályozási bónuszról. A menetrendcsoport képviselő által kiállított számlának a közvetített szolgáltatások kapcsán tartalmaznia kell a közvetítés tényét.
(9) Ha a  kiegyenlítő energia alapegységár az  5.  melléklet 1.  pontjában meghatározott korrekciója a  szabályozási
pótdíj vagy a  szabályozásipótdíj-csökkentés összegét módosítja, úgy a  számviteli bizonylatot kiállító fél köteles
a korrekciónak megfelelően módosító számviteli bizonylatot kiállítani.
(10) A  KÁT termelő vagy összevont menetrend esetén a  menetrend-csoport képviselő, illetve a  premizált
termelő a  tény mérési adatok villamosenergia-ellátási, illetve -elosztói szabályzat szerinti korrekciója esetén
köteles a  módosított adatoknak megfelelően az  (1), (6) és (8)  bekezdés szerinti számla vagy számviteli bizonylat
tekintetében a befogadóval elszámolni.”
25. § A 11. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  KÁT termelők a  KÁT mérlegkörön belül menetrendadással kapcsolatos jogaik közös gyakorlása és
kötelezettségeik közös teljesítése céljából összevont menetrendadásra jogosultak az alábbi feltételek szerint:
a) a KÁT termelők összevont menetrendadási csoport alakítása esetén kötelesek egy menetrend-csoport képviselőt
kijelölni. A menetrend-csoport képviselő több összevont menetrendadási csoportot is képviselhet, azonban a KÁT
termelő – menetrendje tekintetében – kizárólag egy csoport tagja lehet;
b) a  menetrend-csoport képviselő és az  összevont menetrendadási csoport tagjai kötelesek a  befogadó
üzletszabályzata szerinti összevont menetrendadásra vonatkozó megállapodást megkötni a befogadóval, melynek
a közvetített szolgáltatások kapcsán tartalmaznia kell közvetítés lehetőségét;
c) a menetrend-csoport képviselő és az összevont menetrendadási csoport tagjai kötelesek egymással az összevont
menetrendadással összefüggő jogaikról és kötelezettségeikről külön megállapodást kötni;
d) a  menetrend-csoport képviselő a  12.  § (1) és (4)  bekezdése szerinti menetrendeket KÁT termelőnként köteles
megadni, azonban a  befogadó és a  menetrend-csoport képviselő között a  12.  § (1)–(6)  bekezdése szerinti
szabályozási pótdíjat és szabályozási bónuszt az  összevont menetrend alapján kell elszámolni. A  menetrendcsoport képviselő és a csoporttagok kötelesek a menetrend-csoport képviselő által a befogadó részére megfizetett
szabályozási pótdíj és a  befogadó által a  menetrend-csoport képviselő részére megfizetett szabályozási bónusz
szétosztásáról a c) pont szerinti megállapodásban rendelkezni;
e) ha a  KÁT termelők rendszerszintű szolgáltatási szerződéssel is rendelkeznek, csak akkor jogosultak összevont
menetrendadásra, ha a rendszerszintű szolgáltatási és az összevont menetrendadási csoport tagjai megegyeznek;
f ) ha egy KÁT termelő az erőműegységeit összevontan kívánja kezelni, akkor köteles a befogadó üzletszabályzata
szerinti összevont menetrendadásra vonatkozó megállapodást megkötni.”
26. § A 12. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„12. § (1) A KÁT termelő a 11. § (2) bekezdés d) pontja figyelembevételével köteles a befogadó részére a megújuló
energiaforrásokból nyert energiával termelt villamos energia működési támogatásának finanszírozásához szükséges
pénzeszköz mértékének megállapítási módjára és megfizetésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri
rendeletben, a  kereskedelmi szabályzatban és a  mérlegkör-tagsági szerződésében foglaltak szerint a  hónap
minden napjára menetrendet adni. Ha a KÁT termelő a napi menetrendet nem, vagy nem a villamosenergia-ellátási
szabályzatokban meghatározottaknak megfelelően, vagy késedelmesen adja meg, a  befogadó részére benyújtott
számlája szerinti, az adott napra vonatkozó értékesítés minden kWh-ja után az 5. melléklet 1. pontja szerinti mértékű
szabályozási pótdíjat köteles fizetni.
(2) Ha a  (3)  bekezdés hatálya alá nem tartozó KÁT termelő által ténylegesen értékesített villamos energia
mennyisége a napi menetrendtől +/–25%-nál nagyobb mértékben tér el az adott elszámolási mérési időegységben,
akkor a  KÁT termelő a  25%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára az  5.  melléklet 1.  pontja szerinti mértékű
szabályozási pótdíjat köteles fizetni az adott napra a befogadónak.
(3) Ha naperőmű vagy vízerőmű esetében a  KÁT termelő által az  adott elszámolási mérési időegységben
ténylegesen értékesített villamos energia mennyisége +/–50%-nál nagyobb mértékben tér el a  napi menetrend
szerinti villamosenergia-mennyiségtől, akkor a  KÁT termelő az  50%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára
az 5. melléklet 1. pontja szerinti mértékű szabályozási pótdíjat köteles fizetni az adott napra a befogadónak.
(4) A  KÁT termelő a  megújuló energiaforrásokból nyert energiával termelt villamos energia működési
támogatásának finanszírozásához szükséges pénzeszköz mértékének megállapítási módjára és megfizetésére
vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben, a kereskedelmi szabályzatban és a mérlegkör-tagsági
szerződésében foglaltak szerint jogosult napon belüli menetrend nyújtására.
(5) Ha a  KÁT termelő a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelő napon belüli
–  beleértve a  (1)  bekezdés szerinti menetrendhiánnyal érintett napokat – menetrendet nyújt, akkor a  befogadó
köteles a  KÁT termelőre eső (1)–(3)  bekezdés szerinti szabályozási pótdíj napi összegét csökkenteni az  alábbi
feltételek szerint:
a) adott elszámolási mérési időegységre a  szabályozásipótdíj-csökkentés alapja a  KÁT termelő tényleges
termelésének napi menetrendtől és napon belüli menetrendtől való abszolút eltéréseinek különbsége, amennyiben
a napi menetrend abszolút eltérése nagyobb, mint a napon belüli menetrend abszolút eltérése;
b) az a) pont szerinti számítás során az  (1) bekezdés szerinti menetrendhiánnyal érintett napon a napi menetrend
minden elszámolási mérési időegységre nulla értékű;
c) az  adott nap minden elszámolási mérési időegységére a  szabályozásipótdíj-csökkentés mértéke az  alábbi két
érték hányadosa:
ca) a KÁT termelőre eső (1)–(3) bekezdés szerinti szabályozási pótdíj napi összege és
cb) a  KÁT termelő tényleges termelésének napi menetrendtől vett, elszámolási mérési időegységenkénti abszolút
eltéréseinek napi összege;
d) adott elszámolási mérési időegységre a  szabályozásipótdíj-csökkentés összege az  a) és c)  pont eredményeinek
szorzata.
(6) A  KÁT termelő által a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelő napon belüli
menetrend nyújtása esetén, amennyiben az  (1)–(3)  bekezdés szerinti szabályozási pótdíj napi összege nulla
és adott elszámolási mérési időegységben a  napi menetrend abszolút eltérése nagyobb, mint a  napon belüli
menetrend abszolút eltérése, akkor a  befogadó az  adott elszámolási mérési időegységben a  napi menetrend
szerinti villamos energia mennyiség és a  napon belüli menetrend szerinti villamos energia mennyiség abszolút
értékei különbségének minden kWh-jára 2 Ft napon belüli szabályozási bónuszt köteles fizetni az adott napra a KÁT
termelőnek.
(7) A kötelező átvétel mérlegkör felelősével kötött megállapodás alapján történő összevont menetrendadás esetén
a  menetrend-csoport képviselő köteles az  – összevont menetrend alapján számított – e  § szerinti szabályozási
pótdíjat megfizetni. Az  (5)  bekezdés szerinti szabályozásipótdíj-csökkentés és a  (6)  bekezdés szerinti szabályozási
bónusz, az  abban foglalt feltételek teljesülése esetén a  menetrend-csoport képviselőt illeti meg. A  szabályozási
pótdíj megfizetéséért a menetrend-csoport képviselő a megállapodásban részes KÁT termelőkkel egyetemlegesen
felel. A  (2)–(3)  bekezdés értelmében eltérő szabályozásipótdíj-feltételek hatálya alá tartozó KÁT termelők
összevont menetrendadása esetén a  szabályozási pótdíjat a  szigorúbb rendelkezések szerint kell megállapítani.
Ha valamely KÁT termelő az  erőműegysége vonatkozásában a  menetrendet nem, vagy nem a  villamosenergiaellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelően, vagy késedelmesen adja meg, akkor az  összevont
menetrend a  megállapodásban részes többi erőműegység menetrendjeinek összege lesz, és az  (1)  bekezdés
szerinti szabályozási pótdíj nem kerül kirovásra. Ha a megállapodásban részes KÁT termelők összes erőműegysége
vonatkozásában a  menetrend nem, vagy nem a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak
megfelelően, vagy késedelmesen kerül megadásra, akkor az  (1) bekezdés szerinti szabályozási pótdíj az összevont
menetrendre kerül kirovásra.
(8) A  KÁT termelő az  adott időszakra mentesül a  (2)–(3)  bekezdés szerinti szabályozási pótdíj megfizetésének
kötelezettsége alól, ha a kereskedelmi szabályzatnak megfelelően igazolja, hogy előre nem látható, rajta kívül álló
okból következett be a hálózathoz való hozzáférés korlátozása, az üzemzavar vagy a válsághelyzet az elosztó vagy
az átviteli hálózaton.
(9) A  biogáz erőmű (kivéve a  hulladéklerakóból, illetve szennyvízkezelő létesítményből származó gázból villamos
energiát előállító erőmű) a  kötelező átvételi mérlegkör-tagsági szerződés hatálybalépésétől a  próbaüzeme alatt,
de maximum 2 hónapig mentesül a szabályozási pótdíj megfizetésének kötelezettsége alól azzal a feltétellel, hogy
a  menetrendadási kötelezettségének a  kötelező átvételi mérlegkör-tagsági szerződés hatálybalépésétől kezdve
ezen időszak alatt is folyamatosan eleget tesz, valamint korábban nem volt mentesítve a  szabályozási pótdíj
megfizetésének kötelezettsége alól.
(10) A befogadó a szabályozási pótdíjból befolyt összeget a VET 13. § (1) bekezdése szerinti pénzeszköz mértékének
meghatározása során csökkentő tényezőként köteles figyelembe venni.”
27. § Hatályát veszti a 4. § (8) bekezdése.
28. § Hatályát veszti a  megújuló energiaforrásból termelt villamos energia kötelező átvételi és prémium típusú
támogatásáról szóló 165/2016. (VI. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
217/2014. (VIII. 28.) Korm. rendelete a hitelezői feltőkésítéshez kapcsolódó reorganizációs tervről.
A Kormány a  pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről
szóló 2014. évi XXXVII. törvény 145.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről
szóló törvény alapján alkalmazott hitelezői feltőkésítéskor az  érintett intézményre vagy pénzügyi vállalkozásra
az e rendelettel összhangban kell reorganizációs tervet készíteni.
2. § A reorganizációs tervnek tartalmaznia kell az  érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás fizetésképtelenségét
vagy várható fizetésképtelenné válását okozó tényezőket és problémákat, valamint az  ehhez vezető körülmények
részletes elemzését.
3. § (1) A  reorganizációs terv mindazon lépéseket tartalmazza, amelyek célja, hogy ésszerű időn, de legfeljebb egy éven
belül helyreálljon az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás, valamint fő üzletágai hosszú távú életképessége.
(2) A reorganizációs tervben szereplő lépések közé tartozhat különösen
a) az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás tevékenységének, szolgáltatásainak átszervezése,
b) az érintett intézményen vagy pénzügyi vállalkozáson belüli működést támogató rendszerek és infrastruktúra
változtatása,
c) a veszteséget termelő tevékenységek és szolgáltatások megszüntetése,
d) a versenyképessé tehető, meglévő tevékenységek és szolgáltatások újraszervezése, valamint
e) az eszközök, leányvállalatok és üzletágak értékesítése.
(3) A reorganizációs terv része az abban foglalt lépések időbeli ütemezése és a felelősök kijelölése.
4. § (1) A 3. §-ban meghatározott lépések kizárólag az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás működését alapvetően
befolyásoló piaci feltételekre vonatkozó megalapozott elemzéseken alapulhatnak.
(2) A  reorganizációs terv figyelembe veszi a  pénzügyi piacok aktuális helyzetét, valamint – mind a  legjobb, mind
a  legrosszabb forgatókönyv feltételezésével – jövőbeni kilátásait, ideértve az  olyan események kombinációját is,
amelyek lehetővé teszik az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás leginkább sérülékeny pontjainak azonosítását.
(3) A reorganizációs tervben szereplő aktuális- és célértékeket szektorszintű és nemzetközi referenciaértékekkel össze
kell hasonlítani.
5. § Ez a rendelet 2014. szeptember 16-án lép hatályba.
6. § Ez a  rendelet a  hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer
létrehozásáról és a  82/891/EGK tanácsi irányelv, a  2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK,
2011/35/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az  1093/2010/EU és a  648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet módosításáról szóló 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
118/2003. (XII. 17.) ME határozata főiskolai főigazgatói megbízás megerősítéséről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 73. §
b) pontja alapján
dr. Kondorosi Ferenc főiskolai tanárnak a Harsányi János Főiskolán a 2004. január 1-jétől 2007.
július 30-ig terjedő időtartamra vonatkozó főigazgatói
megbízását
megerősítem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
194/2011. (HK 13.) MH TD intézkedése szolgálati könyv hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 15. § (1) bekezdésében és 16. §-ában foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A katonai alakulatok, magasabb egységek, akadémiák
és fegyvernemi iskolák zenekarainak szabályzata és évi kiképzési utasításáról szóló (Ált/9) szolgálati könyvet
hatályon kívül helyezem.
2. Jelen intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Kun Szabó István ezredes s. k.,
MH TD parancsnok


text:
1049/2012. (III. 6.) Korm. határozata a 2012. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezetbe történő előirányzat átcsoportosításáról.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény)
27. § (1) bekezdésében foglaltak alapján: 1. A Kormány elrendeli a költségvetési törvény 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezetben a 12. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2012. évi kompenzációja cím
létrehozását. Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében foglaltak alapján elrendeli a
költségvetési törvény 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím,
2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja, gyermekgondozási díjban és terhességi-gyermekágyi
segélyben részesülők kompenzációja alcím terhére, a költségvetési törvény 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet 12. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
2012. évi kompenzációja cím javára 37,1 milliárd forint melléklet szerinti átcsoportosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 31.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Baranyai Gábort 2018. március 16. napjától
a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységét az  igazságügyi miniszter az  európai uniós és nemzetközi igazságügyi
együttműködésért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra és a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdésében hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(3) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik.
3. § (1) Ez az utasítás 2018. március 16-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2017. (VIII. 11.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
368/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Lente Istvánt 2019. január 25-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
375/2017. (IX. 21.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Erdélyi Zoltánt 2017. október 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
846/2018. (HK 1/2019.) MH 5. LDD PK intézkedése gyakorló csapatkarjelzés 15M gyakorló ruházathoz rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a a csapathagyomány-ápolással összefüggő
jelképek és ünnepek, valamint az emlékművek katonai objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről
szóló 51/2017. (IX. 15.) HM utasítás rendelkezéseire –
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek
és ünnepek, valamint az emlékművek katonai objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló
51/2017. (IX. 15.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) foglaltak szerint elkészített, elbírált és felterjesztett
gyakorló csapatkarjelzést 15M gyakorló ruházathoz (a továbbiakban: gyakorló csapatkarjelzés) rendszeresítem,
viselését a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár (a továbbiakban: MH 5. LDD) hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az 1. pont szerint rendszeresített gyakorló csapaptkarjelzés szöveges leírását, az ellátandók számát az intézkedés 1. melléklete, valamint az eredeti és a kétszeres
méretű színes grafikáját az intézkedés 2–3. melléklete
tartalmazza.
3. Az Utasítás 10. § (3) bekezdése szerint az MH
Logisztikai Központ parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott csapatkarjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a MH
5. LDD személyi állományának gyakorló csapatkarjelzéssel történő ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Ruszin Romulusz dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
10/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr.  Garamvölgyi-Dorkó Brigittát a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
241/2015. (IX. 8.) Korm. rendelete a természetes személyek adósságrendezési eljárásában a méltányolható lakásigény, továbbá lakásbérleti vagy lakáshasználati díj meghatározásáról.
A Kormány a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015.  évi CV.  törvény 106.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) adós, adóstárs: a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015.  évi CV.  törvény (a  továbbiakban:
Are. tv.) 5. § 1. és 5. pontja szerinti természetes személyek;
b) fél lakószoba: a  lakószobának megfelelő ismérvekkel rendelkező helyiség azzal, hogy hasznos alapterülete
meghaladja a  hat négyzetmétert, tizenkét négyzetméternél azonban nem lehet nagyobb; kettő fél
lakószobát egy lakószobaként kell figyelembe venni;
c) félkomfortos lakóingatlan: a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes
szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. § 4. pontja szerinti feltételeknek megfelelő ingatlan;
d) hasznos alapterület: a nettó alapterület azon része, ahol a belmagasság legalább 1,90 méter;
e) közeli hozzátartozó: az Are. tv. 5. § 30. pontja szerinti természetes személy;
f ) lakásbérleti (lakáshasználati) díj: az  adós által a  lakóingatlan használatáért a  bérbeadó, használatba adó
számára a szerződésben meghatározott rendszerességgel fizetendő díj;
g) lakásbérleti szerződés: a bérlő és a bérbeadó között a bérlő elhelyezésére szolgáló lakóingatlan bérbeadására
megkötött szerződés;
h) lakáshasználati szerződés: lakáshasználatot biztosító egyéb visszterhes szerződés;
i) lakóingatlan: lakóház, lakás, lakáscélra igazoltan használt üdülőépület zártkerti épület vagy tanya;
j) lakószoba: olyan fűthető, melegpadlóval, ablakkal rendelkező helyiség, amelynek legalább egy két méter
széles ajtó és ablak nélküli falfelülete van, hasznos alapterülete legalább tizenkét, legfeljebb azonban
huszonöt négyzetméter; a huszonöt négyzetméter feletti hasznos alapterületet, ha az meghaladja a tizenkét
négyzetmétert, akkor további lakószobaként, ha pedig meghaladja a  hat négyzetmétert, akkor további fél
lakószobaként kell figyelembe venni;
k) méltányolható lakásigény: az  Are. tv. 5.  § 40.  pontja és az  e  rendelet szerinti feltételeknek megfelelő
jellemzőkkel rendelkező, legalább félkomfortos lakóingatlan;
l) nettó alapterület: helyiség vagy épületszerkezettel részben vagy egészben közrefogott tér vízszintes
vetületben számított területe.
2. Méltányolható lakásigény 2. § Méltányolható a lakásigény, ha a lakóingatlan lakószobáinak száma, hasznos alapterülete, forgalmi értéke a 3. §-ban
és az 1. mellékletben foglalt feltételeknek megfelel.
3. § (1) A méltányolható lakásigény mértéke az adós és a vele közös háztartásban élő adóstárs, illetve közeli hozzátartozók
száma alapján a következő:
a) egy személy esetében legfeljebb egy lakószoba;
b) két személy esetén legfeljebb kettő lakószoba;
c) három személy esetén legfeljebb kettő lakószoba és egy fél lakószoba;
d) négy személy esetében legfeljebb kettő lakószoba és két fél lakószoba.
(2) Minden további személy esetén fél lakószobával nő a méltányolható lakásigény mértéke, azonban az öt lakószobát
nem haladhatja meg. Ha a  lakásban a  nappali, az  étkező és a  konyha osztatlan közös térben van, és hasznos
alapterületük meghaladja az ötven négyzetmétert, azt két lakószobaként kell figyelembe venni.
(3) A  méltányolható lakásigénynek való megfelelés vizsgálata során a  közös háztartásban élők számát a  lakcímet
igazoló hatósági igazolvány bemutatásával kell igazolni.
(4) Gyermektelen házaspár esetében a  méltányolható lakásigény meghatározásánál legfeljebb két – egy
gyermekes házaspár esetén további egy – születendő gyermeket is figyelembe kell venni, ha a  házaspár erre
a  gyermekvállalásra és az  adott lakóingatlanra vonatkozóan a  lakásépítési támogatással vagy a  családok
otthonteremtési kedvezményével összefüggésben korábban kötelezettségvállaló nyilatkozatot tett, és ezt
a kötelezettséget még nem tudta teljesíteni.
(5) A méltányolható lakóingatlan forgalmi értékét az 1. melléklet tartalmazza. Az összegek lakóház esetében a telekárat
is tartalmazzák. A lakhatási feltételek megtartására szolgáló ingatlan meghatározása érdekében az 1. mellékletben
meghatározott forgalmi értéktől 5%-kal felfelé eltérést kezdeményezhet az adós, ha azt igazolt, kivételes méltánylást
igénylő egyéni vagy családi körülményei vagy a településrész sajátosságai indokolják.
3. Lakásbérleti (lakáshasználati) díj meghatározása 4. § Az adós és a vele közös háztartásban élő adóstárs és közeli hozzátartozók lakhatásának biztosítására vonatkozóan
olyan írásban megkötött lakásbérleti vagy lakáshasználat szerződést lehet figyelembe venni, amely szerint
a  bérlő a  lakóingatlanba a  közeli hozzátartozóján és az  élettársán kívül más személyt nem fogadhat be, a  lakást
életvitelszerűen használja, továbbá a bérlő a lakóingatlant vagy annak egy részét albérletbe vagy használatba nem
adhatja.
5. § (1) A lakásbérleti díjat, illetve a lakás használatáért fizetendő ellenértéket a lakás céljára szolgáló, legalább félkomfortos
lakóingatlan komfortfokozata, hasznos alapterülete, az  ingatlan állapota és a  települések szerinti elhelyezkedése
alapján, legfeljebb a  2.  melléklet szerinti összeggel kell figyelembe venni és az  adósságrendezési eljárás során
elszámolni. Az  elszámolható összeg évente, a  Központi Statisztikai Hivatal által közzétett előző évi éves átlagos
fogyasztói árindex mértékével megegyező mértékben növekszik, először 2016. január 1-jétől.
(2) Az e §-ban meghatározott mértékektől felfelé eltérést akkor kezdeményezhet az adós, ha azt kivételes méltánylást
igénylő, igazolt egyéni vagy családi körülmények vagy a településrész sajátosságai indokolják, és az eltérés mértéke
nem haladhatja meg az 5%-ot.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2019. (IX. 6.) MNB rendelete a „Magyar vizsla” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Magyar vizsla” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2019. szeptember 7.
2. § (1) Az emlékérme 75% réz, 4% nikkel és 21% cink ötvözetéből készült, súlya 16 gramm, átmérője 34 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben egy rövidszőrű magyar vizsla portréjának ábrázolása látható.
Az emlékérme szélén, félköriratban, fent a „MAGYARORSZÁG” felirat, jobb oldalon a „2000” értékjelzés és a „FORINT”
felirat, bal oldalon, az ábrázolás mellett, egymás alatti két sorban a „2019” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, az  előtérben – „vadat álló” testtartásban – egy vízben lépdelő rövidszőrű magyar
vizsla, a  háttérben egy nádasból kilépő drótszőrű magyar vizsla ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén, fent,
félköriratban a „MAGYAR VIZSLA” felirat olvasható, lent, középen Pogány Gábor Benő tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, különleges – ún. fordított proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2019. szeptember 7-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1686/2017. (IX. 22.) Korm. határozata Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet által elfogadott bizalom- és biztonságerősítő intézkedések 2011. Bécsi Dokumentumának közléséről.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti, az  Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet által elfogadott bizalom
és biztonságerősítő intézkedések 2011. évi Bécsi Dokumentumának a  Bécsi Dokumentum Plus Döntésekkel
kiegészített szövegével (a továbbiakban: Dokumentum);
2. felhívja a honvédelmi minisztert, valamint a Kormány feladat- és hatáskörrel rendelkező tagjait, hogy a fegyverzetellenőrzéssel kapcsolatos feladataik végrehajtásában a Dokumentumot vegyék figyelembe.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2014. (XI. 13.) OGY határozata a Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2013. szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről című beszámoló elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, és elfogadja
az intézmény 2013. évi tevékenységéről, valamint az intézmény gazdálkodásáról készített, független könyvvizsgáló
által felülvizsgált és hitelesnek minősített pénzügyi beszámolót.
2. Az  Országgyűlés elismeri és támogatja az  Állami Számvevőszék társadalmi szerepvállalását a  pénzügyi kultúra
fejlesztésében.
3. E határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
16/2011. (XII. 21.) HM rendelete a Magyarországon szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyarországon felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásának részletes eljárási szabályairól, valamint szolgálati célú tartózkodásához kapcsolódó igazolványáról és igazolásáról.
A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság területén
felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes
rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény 17. § a) pontjában, valamint a 14. § (3) bekezdése tekintetében a Magyar
Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság területén felállított
nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes rendelkezésekről
szóló 2011. évi XXXIV. törvény 17. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § p) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A nyilvántartásba vétel és a nyilvántartás vezetése
1. § A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz
kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Küfetv.) 4. § (1) bekezdése szerinti
nyilvántartást (a továbbiakban: nyilvántartás) a Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó
Parancsnokságon (a továbbiakban: MH HKNYP) működő Katonai Okmánykezelő Iroda (a továbbiakban:
Okmánykezelő Iroda) a részére megküldött, e rendelet 1–2. mellékletét képező adatbekérő lapok alapján vezeti.
2. § (1) A Magyarországon tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erő vezetője
vagy más hivatalos képviselője, a Magyarországra történő belépését követő nyolc napon belül az 1. melléklet szerinti
adatbekérő lapot személyesen az Okmánykezelő Iroda ügyfélszolgálatán, vagy a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) futárszolgálatának útján nyújtja be. Az Okmánykezelő Iroda a benyújtott adatbekérő lap alapján a külföldi
fegyveres erőt nyilvántartásba veszi. (2) A külföldi fegyveres erőt fogadó szervezet személyügyi szerve, fogadó szervezet hiányában a honvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztérium nemzetközi katonai együttműködésért és katonadiplomáciai kapcsolattartásért
felelős szerve (a továbbiakban együtt: fogadó szervezet) Magyarországra történő belépést követő három napon belül
tájékoztatja a külföldi fegyveres erő vezetőjét vagy más hivatalos képviselőjét az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási
kötelezettségről. (3) A külföldi fegyveres erő az adatbekérő lapon feltüntetett adatok valódiságát a nyilvántartásba veendő adatait
tartalmazó iratainak bemutatásával, vagy – az MH futárszolgálata útján történő benyújtás esetén – az adatbekérő
lapon foglalt adatokat tartalmazó iratai másolatának csatolása révén köteles igazolni.
(4) Az Okmánykezelő Iroda – a külföldi fegyveres erő vezetőjének vagy más hivatalos képviselőjének hiánypótlásra
történő felhívása mellett – a hiányosan kitöltött adatbekérő lapban foglaltak szerint is nyilvántartásba veszi a külföldi
fegyveres erőt. (5) Az adatbekérő lapon feltüntetett adatok valódiságát az Okmánykezelő Iroda ellenőrzi. Az ellenőrzés lefolytatása
érdekében az Okmánykezelő Iroda jogosult a fogadó szervezetet felkérni egyes adatok valódiságának megerősítésére.
Amennyiben a fogadó szervezet – az Okmánykezelő Iroda megkeresése alapján – nem igazolja a külföldi fegyveres erő
nyilvántartásba vételre való jogosultságát, úgy az Okmánykezelő Iroda a külföldi fegyveres erő nyilvántartásba vételét
megtagadja, és erről a nyilvántartásba vételt kezdeményezőt haladéktalanul értesíti.
(6) A Magyarországon felállított, Magyarország által nemzetközi szervezetként el nem ismert nemzetközi katonai
parancsnokságok tekintetében az (1)–(5) bekezdéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a parancsnokság
tájékoztatását a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium nemzetközi katonai együttműködésért és
katonadiplomáciai kapcsolattartásért felelős szerve végzi. (7) A Magyarországon tervezetten három hónapnál rövidebb ideig szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erő
tekintetében az (1)–(5) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a fogadó szervezet
Magyarországra történő belépést követő három napon belül köteles tájékoztatni a külföldi fegyveres erő vezetőjét
vagy más hivatalos képviselőjét az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel lehetőségéről. A nyilvántartásba vételi
eljárást a külföldi fegyveres erő vezetőjének vagy más hivatalos képviselőjének írásbeli kérelmére lehet lefolytatni.
3. § (1) A Küfetv. 4. § (1) bekezdés a) és b) pontjának hatálya alá tartozó állomány tagja, valamint a Magyarországon felállított
nemzetközi katonai parancsnokságokhoz tartozó, Magyarországon szolgálatot teljesítő állomány tagja
Magyarországra történő belépését követő nyolc napon belül a 2. melléklet szerinti adatbekérő lapot személyesen
az Okmánykezelő Iroda ügyfélszolgálatán, vagy az MH futárszolgálata útján nyújtja be. Az Okmánykezelő Iroda
a benyújtott adatbekérő lap alapján az állomány tagját nyilvántartásba veszi.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott állomány tagját fogadó szervezet személyügyi szerve, fogadó szervezet hiányában
a személlyel kapcsolattartásra kijelölt szerv (a továbbiakban: személyt fogadó szervezet) Magyarországra történő
belépést követő három napon belül köteles tájékoztatni az állomány tagját az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási
kötelezettségről. (3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti állomány tagja külföldi fegyveres erő alakulatának vagy kontingensének, vagy
nemzetközi katonai parancsnokság állományának tagjaként lép Magyarországra, a személyt fogadó szervezet
a (2) bekezdés szerinti tájékoztatást a külföldi fegyveres erő vagy a nemzetközi katonai parancsnokság vezetője vagy
más hivatalos képviselője útján is teljesítheti. (4) Az Okmánykezelő Iroda – a hiánypótlásra történő felhívás mellett – a hiányosan kitöltött adatbekérő lapban foglaltak
szerint is nyilvántartásba veszi az (1) bekezdésben meghatározott állomány tagját.
(5) Az adatbekérő lapon feltüntetett adatok valódiságát az Okmánykezelő Iroda ellenőrzi. Az ellenőrzés lefolytatása
érdekében az Okmánykezelő Iroda jogosult a személyt fogadó szervezetet felkérni egyes adatok valódiságának
megerősítésére. Amennyiben a személyt fogadó szervezet – az Okmánykezelő Iroda megkeresése alapján – nem
igazolja az (1) bekezdés szerinti külföldi állomány tagjának nyilvántartásba vételre való jogosultságát, úgy
az Okmánykezelő Iroda a külföldi állomány tagjának nyilvántartásba vételét megtagadja, és erről a nyilvántartásba
vételt kezdeményezőt haladéktalanul értesíti. 4. § (1) A nyilvántartott külföldi fegyveres erő, nemzetközi katonai parancsnokság és a 3. § (1) bekezdés szerinti állomány
nyilvántartott tagja a nyilvántartásban szereplő adataiban történő változásokat az Okmánykezelő Iroda részére,
a változást követő nyolc napon belül írásban bejelenti. Az adatváltozás bejelentéséhez szükséges adatbekérő lapot
az 1. és 2. mellékletek tartalmazzák, amelyeket az adatváltozással érintett nyilvántartott fegyveres erő, parancsnokság
vagy állomány tagja közvetlenül küld meg az Okmánykezelő Iroda részére. A nyilvántartásba vételi eljárás során
a külföldi fegyveres erőt vagy személyt fogadó szervezet az e bekezdés szerinti változás bejelentési kötelezettségről és
annak eljárásáról is tájékoztatást nyújt. (2) Az Okmánykezelő Iroda az adatokban bekövetkezett változásokat nyilvántartásba veszi. Amennyiben a bekövetkezett
adatváltozás a nyilvántartott részére kiadott e rendelet szerinti igazolvány vagy igazolás adattartalmát is érinti, úgy
az Okmánykezelő Iroda az okmányt a 11. § (3) bekezdése szerint kicseréli, és megküldi a nyilvántartott vagy képviselője
részére. 3. Adatszolgáltatás 5. § (1) Az Okmánykezelő Iroda a Küfetv. 7. § (3) és (5) bekezdése szerinti adatszolgáltatást, ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik, legkésőbb a megkereséstől számított harminc napon belül teljesíti. Az adatszolgáltatási kérelmet az MH
HKNYP parancsnokának kell címezni és megküldeni. Az adatszolgáltatási kérelmet az Okmánykezelő Iroda annak
kézhezvételétől számított öt évig megőrzi. (2) Az Okmánykezelő Iroda a Küfetv. 7. § (2) bekezdése szerinti adatokat, írásbeli kérelemre, ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik, annak kézhezvételétől számított legfeljebb tizenöt napon belül a kérelmező rendelkezésére bocsátja.
6. § A nyilvántartásba az Okmánykezelő Iroda ügyfélfogadási idejében betekinteni jogosult
a) a nyilvántartott külföldi fegyveres erő vezetője a fegyveres erő,
b) a nyilvántartott nemzetközi katonai parancsnokság vezetője a parancsnokság, és
c) a külföldi fegyveres erő állományának nyilvántartott tagja a róla nyilvántartott adatok
vonatkozásában. 7. § (1) Az Okmánykezelő Iroda a külföldi fegyveres erőnek, a nemzetközi katonai parancsnokságnak, valamint a külföldi
fegyveres erő állománya tagjának Magyarországon szolgálati célú tartózkodása befejezésének tervezett időpontját
megelőző harminc nappal tájékoztatja a nyilvántartott szervezet vezetőjét vagy más kijelölt képviselőjét, vagy
a nyilvántartott személyt a nyilvántartási idő lejártáról. (2) A nyilvántartott szervezet vagy személy visszaigazolása alapján az Okmánykezelő Iroda intézkedik a nyilvántartás
lezárására vagy meghosszabbítására, valamint a nyilvántartott részére kiadott e rendelet szerinti igazolvány vagy
igazolás érvényességi idejének szükség szerinti meghosszabbítására vagy visszavonására.
(3) Amennyiben a külföldi fegyveres erő állományának nyilvántartott tagja a Küfetv. 3. § (2) bekezdés b) pontja alapján
tartózkodik Magyarországon, az Okmánykezelő Iroda az állomány tagjának Magyarországon szolgálati célú
tartózkodása befejezésének tervezett időpontjáról a nyilvántartásba vételt követő harminc napon belül tájékoztatja
a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium nemzetközi katonai együttműködésért és
katonadiplomáciai kapcsolattartásért felelős szervét. 4. A külföldi fegyveres erő, és a nemzetközi katonai parancsnokság állománya tagjának igazolványa
8. § (1) A „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolvány” a Küfetv. 5. § (1) bekezdésében meghatározott állomány tagja részére
e jogállásának igazolására, valamint egyes, a nemzetközi jog és a magyar jogszabályok által biztosított
jogosultságainak és mentességeinek érvényesítésére szolgál. (2) A „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolvány”-t az (1) bekezdés szerinti állomány tagja részére, annak írásbeli
kérelmére az Okmánykezelő Iroda állítja ki. (3) A „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolvány” ID–1-es méretű biztonsági okmány, amely a Küfetv. 5. § (2) bekezdése
szerinti adatokat, valamint a kiállításhoz kapcsolódó technikai adatokat két nyelven, magyarul és angolul, az alábbiak
szerint tartalmazza: a) az igazolvány előlapján tartalmazza aa) Magyarország címerét,
ab) az igazolvány megnevezését, ac) az igazolvány jogosultjának fényképét,
ad) az igazolvány jogosultjának családi és utónevét, ae) az igazolvány jogosultjának rendfokozatát,
af) az igazolvány jogosultjának állampolgárságát, és ag) az igazolvány betűjelét és 6 számjegyű sorszámát;
b) az igazolvány hátlapján tartalmazza ba) a szolgálati célú tartózkodás kezdetének és tervezett befejezésének időpontját,
bb) az elhelyezési hely címét, bc) a Küfetv. 5. § (2) bekezdés e) pontja szerinti alkalmazó megnevezését,
bd) az igazolvány kiállításának dátumát, be) érvényességének idejét, és
bf) a kiállító szervezet megnevezését. (4) A „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolvány” stilizált rajzát a 3. melléklet tartalmazza.
5. A külföldi fegyveres erő és a nemzetközi katonai parancsnokság igazolása
9. § (1) A „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolás” a külföldi fegyveres erő, és a nemzetközi katonai parancsnokság Küfetv.
5. § (4)–(5) bekezdéseiben meghatározott adatainak igazolására szolgál.
(2) A „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolás”-t az Okmánykezelő Iroda állítja ki az (1) bekezdés szerinti szervezet
vezetőjének vagy más hivatalos képviselőjének erre vonatkozó írásbeli kérelmére.
(3) A külföldi fegyveres erő részére kiállított „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolás” A/5 méretű biztonsági okmány,
amely két nyelven, magyarul és angolul tartalmazza az alábbi adatokat:
a) Magyarország címerét, b) az igazolvány betűjelét és 6 számjegyű sorszámát,
c) az igazolvány megnevezését, d) a „külföldi fegyveres erő részére” feliratot,
e) a fegyveres erő vagy alakulat teljes megnevezését,
f) a vezető családi és utónevét, g) a vezető rendfokozatát,
h) a szolgálati célú tartózkodási hely mint elhelyezési hely címét, és
i) a beszerzésre jogosult személy ia) családi és utónevét,
ib) rendfokozatát, ic) beosztását, id) állampolgárságát, ie) aláírását, és
if) hivatalos bélyegzőlenyomatát, j) a Küfetv. 4. § (3) bekezdésének i) pontja szerinti feltételek fennállta esetén az igazoló személy
ja) családi és utónevét, jb) rendfokozatát, jc) beosztását,
jd) állampolgárságát je) aláírását, k) az igazolás kiállításának dátumát, és
l) a kiállító szervezet megnevezését. (4) A külföldi fegyveres erő részére kiállított „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolás” stilizált rajzát a 4. melléklet
tartalmazza. (5) A nemzetközi katonai parancsnokság részére kiállított „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolás” A/5 méretű
biztonsági okmány, amely két nyelven, magyarul és angolul tartalmazza az alábbi adatokat:
a) Magyarország címerét, b) az igazolvány betűjelét és 6 számjegyű sorszámát,
c) az igazolvány megnevezését, d) a „nemzetközi katonai parancsnokság részére” feliratot,
e) a parancsnokság teljes megnevezését, f) a parancsnokság székhelyének vagy képviseletének címét,
g) a beszerzésre jogosult személy ga) családi és utónevét,
gb) rendfokozatát, gc) beosztását, gd) állampolgárságát, ge) aláírását,
gf) hivatalos bélyegzőlenyomatát, h) az igazolás kiállításának dátumát, és
i) a kiállító szervezet megnevezését. (6) A külföldi fegyveres erő részére kiállított „Nemzetközi katonai tartózkodási igazolás” stilizált rajzát az 5. melléklet
tartalmazza. 6. Az igazolványok és az igazolások kezelésével és kiadásával kapcsolatos közös szabályok
10. § A 8. § szerinti igazolványt és a 9. § szerinti igazolást (a továbbiakban együttesen: okmányok) – ideértve az okmányon
feltüntetett adatok változása vagy egyéb ok miatt szükségessé vált csere esetét is – térítésmentesen kell kiállítani.
11. § (1) Az okmányok a rajtuk feltüntetett időpontig érvényesek.
(2) Az okmányokat az Okmánykezelő Iroda az ügyfélszolgálatán személyes megjelenés esetén a megjelenés alkalmával
adja át. Akadályoztatás, vagy a nyilvántartott kérésére az MH futárszolgálata útján küldi meg az igénylő részére.
(3) Az okmányokat az érvényességi idő leteltével, a rajtuk feltüntetett adatok változása, valamint az okmányok
megrongálódása miatt ki kell cserélni. (4) A szolgálati célú tartózkodás befejeztével, vagy az okmány érvényességének megszűnésekor a nyilvántartott köteles
az általa átvett okmányokat az Okmánykezelő Iroda részére megküldeni, vagy a fogadó szervezetnek átadni. A fogadó
szervezet az átadott okmányokat nyolc napon belül az Okmánykezelő Iroda részére megküldi. Az így beérkezett
okmányokat az Okmánykezelő Iroda megsemmisíti. 12. § Az Okmánykezelő Iroda:
a) ellátja az okmányok beszerzésével, kiállításával, kiadásával, és az okmányok visszavonásával, megsemmisítésével,
érvénytelenítésével kapcsolatos eljárás központi feladatait; b) gondoskodik az okmányokkal történő ellátás és az okmányok cseréjének megszervezéséről és végrehajtásáról;
c) biztosítja az okmányokkal történő ellátás folyamatosságát; d) a szigorú számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírásoknak, valamint az adatvédelemre
vonatkozó előírásoknak megfelelően kezeli az okmányokat, és vezeti az okmányok központi nyilvántartását;
e) bevonja a lejárt érvényességi idejű, megrongálódott okmányokat, valamint az elhalálozott személy igazolványát.
Az okmányok elvesztéséről, eltulajdonításáról, megrongálódásáról, megsemmisüléséről, és az elveszett
okmányok megtalálásáról a nyilvántartott bejelentése alapján jegyzőkönyvet készít; és
f) gondoskodik az elveszett, eltulajdonított, le nem adott okmányok Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
13. § (1) Nem szabad az okmányokat másra átruházni, letétbe helyezni vagy biztosítékul adni, vagy e célból átvenni.
(2) Az e rendelet szerint nyilvántartott köteles az okmánya elvesztését, eltulajdonítását, megrongálódását vagy
megsemmisülését nyolc napon belül az Okmánykezelő Irodának bejelenteni, a megrongálódott okmányt átadni és
– amennyiben szükséges – új okmány elkészítését igényelni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak teljesítésének súlyos elmulasztása esetén az Okmánykezelő Iroda a nyilvántartottat
írásban figyelmezteti kötelezettségére. 7. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 8–11. § és a 13. § 2012. március 1-jén lép hatályba.
(3) A szolgálati célú belépésről és tartózkodásról szóló értesítés egyes eljárási szabályairól és iratmintájáról szóló 9/2011.
(IX. 26.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) a) 1. § (4) bekezdésében a „Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési
Hivatala (a továbbiakban: HM NEFEH)” szövegrész helyébe „Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi
Együttműködési Főosztály (a továbbiakban: HM NEF)”, b) 1. § (4) bekezdésében és 2. §-ában a „HM NEFEH” szövegrész helyébe „HM NEF”,
c) 2. §-ában a „Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatala” szövegrész helyébe a „Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat”, d) 1. mellékletének címében a „Republic of Hungary” szövegrész helyébe „Hungary”, és az „a Magyar Köztársaság”
szövegrész helyébe „Magyarország”, e) 1. mellékletében foglalt adatlap 5. pontjában a „Subject to be discussed/Javasolt tárgyalási témák” szövegrész
Hungary/A Magyarországra történő belépés célja, a Magyarországon végrehajtandó hivatalos vagy szolgálati
feladatok:”, f) 1. mellékletében foglalt adatlap 8. pontjában a „HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési
Hivatal” szövegrész helyébe a „Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi Együttműködési Főosztály”
szövegrész lép. (4) Az R. 1. § (2) bekezdése hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter