text:
1/2010. (I. 6.) NFGM utasítása a cafeteriajuttatásról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 49/F. §-ában foglaltak alapján – figyelemmel a
köztisztviselők cafeteriajuttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.), a
prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény és a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény rendelkezéseire – a Nemzeti
Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) cafeteriajuttatásait a következők szerint szabályozom:
I. Bevezető rendelkezések 1. A cafeteriarendszer célja, alapelvei
1.1. A cafeteriarendszer célja a minisztériumban dolgozó munkatársak részére egységes elvek alapján szabályozott, de
az egyéni igényekhez igazodó szociális és jóléti juttatások biztosítása.
1.2. A cafeteriarendszer a minisztérium által előre meghatározott keretösszegen és juttatási formákon belül egyénre
szabott választásra ad lehetőséget. 2. Az utasítás hatálya
2.1. Az utasítás személyi hatálya – a 2.2. és 2.3. pontban foglalt kivételekkel – kiterjed a minisztériummal
a) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre, b) a minisztérium állományába tartozó állami vezetőkre
(a továbbiakban együtt: munkatárs). 2.2. Nem jogosult a cafeteriarendszerbe tartozó juttatások igénybevételére a munkatárs:
a) tartós külszolgálat időtartamára [a köztisztviselők tartós külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet
hatálya alá tartozó, a Magyar Köztársaság diplomáciai és konzuli képviseleteire, a nemzetközi szervezetek mellett
működő állandó képviseleteire, valamint más állami képviseleteire kihelyezett köztisztviselőkre és ügykezelőkre],
b) nemzeti szakértői jogviszony időtartamára, c) azon időtartamra, amely távollét során illetményben vagy átlagkeresetben nem részesül, feltéve, hogy a távollét
időtartama meghaladja a harminc napot. Ilyen távollétnek minősül különösen:
– a 30 napot meghaladó, bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadságon lévőkre, a távollét első
napjától a fizetés nélküli szabadság időtartama alatt; – a terhességi gyermekágyi segélyben, a gyermekgondozási díjban, valamint a gyermekgondozási segélyben
részesülőkre, az ilyen jogcímen való távollét első napjától a távollét időtartama alatt;
– a 30 napon túli keresőképtelenség (tartós betegállomány) időtartamára;
– ha a munkatárs a munkavégzési kötelezettség alól jogszabály, vagy a munkáltató intézkedése alapján 30 napot
meghaladó időtartamban mentesül, ide nem értve a jogviszony megszüntetése esetén a felmentési (felmondási)
idő munkavégzési kötelezettséggel nem érintett időtartamát. 2.3. A cafeteriarendszer – az utasításban meghatározott feltételekkel az R. 6. § (1) bekezdése szerinti juttatásként – a
következő szociális és jóléti juttatásokat tartalmazza: a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás,
b) önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás, c) helyi utazásra szolgáló bérlet,
d) üdülési hozzájárulás, e) otthoni internethasználat támogatása, f) iskolakezdési támogatás,
g) melegétkezési utalvány h) foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe átutalt támogatás,
i) magán-nyugdíjpénztári tagdíjkiegészítés, j) lakáscélú munkáltatói támogatás, k) kockázati életbiztosítás díjának megtérítése,
l) művelődési intézményi szolgáltatás. 2.4. Az utasítás hatálya nem terjed ki a munkatársaknak jogszabály, illetve a minisztérium egyéb utasításai szerint
kötelezően járó és adható egyéb juttatásokra. 3. Értelmező rendelkezések
3. 1. Az utasítás alkalmazásában jogviszony: a) közszolgálati jogviszony: a Ktv. szerinti jogviszony;
b) állami vezetői szolgálati jogviszony: a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény szerinti jogviszonyok (miniszter, államtitkár,
szakállamtitkár); c) prémiumévek programban részt vevő munkatárs: a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: PéPtv.) 3. §-ának (1) bekezdésében előírt feltételeknek
megfelelő, határozott idejű kinevezéssel rendelkező köztisztviselő, ügykezelő, illetve határozott idejű
munkaszerződéssel rendelkező munkavállaló; d) különleges foglalkoztatási állományba helyezett munkatárs: a PéPtv. 5. §-ának (1) bekezdésében előírt
feltételeknek megfelelő, határozott idejű kinevezéssel rendelkező köztisztviselő, ügykezelő.
II. A cafeteriarendszerre vonatkozó közös szabályok 1. A juttatásokra felhasználható éves keretösszeg megállapítása
1.1. A juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeget a minisztériumi költségvetési lehetőségek, az Szja tv. és egyéb
irányadó jogszabályok figyelembevételével évente – a Humánigazgatási Főosztály és a Költségvetési és Kontrolling
Főosztály közös előterjesztése alapján, az érdek-képviseleti szervekkel történt egyeztetést követően – a miniszter
hagyja jóvá. 1.2. A cafeteria éves keretösszege bruttó 875 000 Ft/fő. A keretösszeg nyújt fedezetet a választott cafeteriajuttatásokra,
valamint a választott juttatások esetleges adó- és járulékterheire. A közterhek megfizetéséről a Költségvetési és
Kontrolling Főosztály – azok esedékességekor – gondoskodik. 1.3. Az éves keretösszeg egy naptári évben az utasításban meghatározott juttatási formák igénybevételére
használható fel. A tárgyévben igénybe nem vett keret nem vihető át a következő évre. A tárgyévben fel nem használt
összeg pénzben nem váltható meg. 1.4. Az éves keretösszeg a minisztériumnál jogviszonyban töltött idővel arányosan kerül megállapításra
a) a határozott idejű kinevezéssel rendelkező, illetve b) azon munkatársak esetében, akiknek a minisztériumnál fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik
meg. 1.5. Az 1.1.–1.4 pontok szerint meghatározott keretösszeg 30%-a illeti meg a Péptv. hatálya alá tartozó munkatársakat
munkavégzési kötelezettségre tekintet nélkül. 1.6. Ha a munkatársat a tárgyév közben áthelyezik, cafeteriajuttatásra az egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult.
Ha a munkatárs a korábbi munkáltatónál az időarányos részt meghaladó értékű cafeteriajuttatást vett igénybe,
visszafizetési kötelezettség nem terheli, azonban az időarányos részt meghaladó mértékkel az új munkáltatónál
igénybe vehető cafeteriajuttatás értékét – legfeljebb az új munkáltatónál igénybe vehető juttatás mértékéig –
csökkenteni kell. A juttatás időarányos elszámolásakor figyelembe kell venni a munkatárs nevére szóló, a minisztérium
által már megrendelt utalványok összegét, valamint a rendszeresen havonta folyósítandó juttatások esetén a
tárgyhavi munkáltatói hozzájárulást. 2. A juttatási elemek kiválasztása
2.1. A juttatások éves keretösszegén belül választható elemek maximális összegét és a juttatások igénybevételének
részletes szabályait jelen utasítás tartalmazza. A munkatárs éves keretösszegét minden egyes választott elem és
az ahhoz kapcsolódó járulékok csökkentik. A munkatárs az egyes juttatásokból kizárólag az utasításban
meghatározott mértékig választhat a cafeteriarendszerből. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár, önkéntes kölcsönös
egészségpénztári hozzájárulás, vagy foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe történő hozzájárulás választása
esetén a munkatárs köteles igénybe venni a keretösszegből legalább akkora összeget, amekkora összegű az adott
pénztár által előírt minimum tagdíj összege. 2.2. A munkatárs az éves felhasználható egyéni keretösszeget és a választható elemeket tartalmazó nyilatkozatot
legkésőbb tárgyév január 10-ig megkapja elektronikus rendszeren keresztül. A munkatárs köteles nyilatkozni a
tárgyévre vonatkozóan a részére megállapított keretösszeg felhasználásáról, az általa választott juttatási elemekről és
mértékéről. A választást követően a kitöltött nyilatkozatot tárgyév január 15-ig három kinyomtatott, a munkatárs által
aláírt papíralapú példányban a Humánigazgatási Főosztályra meg kell küldeni a választott juttatási formákhoz tartozó
dokumentációval együttesen. A cafeterianyilatkozat év közbeni módosítására – a 2.3. pontban foglalt kivétellel – nincs
lehetőség. 2.3. Amennyiben a munkatárs által a cafeterianyilatkozatban meghatározott valamely juttatás összege a munkatárson
kívül álló okból csökken (pl. internet-előfizetési díj év közbeni csökkenése, önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosítás
lejárta), a munkatárs jogosult a különbözeti összegről tárgyév november 30-ig ismételten nyilatkozni. A nyilatkozat
módosítására kizárólag csak a díjcsökkenéssel érintett elem vonatkozásában van lehetőség.
2.4. Az év közben a minisztériumnál jogviszonyt létesítő, valamint az a munkatárs, akinek a jogosultsága – az
I. 2.2. pontban foglaltak figyelembevételével – év közben keletkezik, az első munkában töltött napját követő
10 munkanapon belül köteles nyilatkozni a Humánigazgatási Főosztály által a részére megállapított keretösszeg
felhasználásáról, az általa választott juttatások formájáról és mértékéről.
2.5. Amennyiben a munkatárs a 2.2.–2.4. pont szerinti nyilatkozatot önhibájából – ide nem értve a rendes szabadság,
betegállomány, illetve egyéb rajta kívül álló ok miatt – elmulasztja, vagy a fentiekben megjelölt határidőre nem
csatolja be az egyes juttatási formákhoz szükséges nyilatkozatokat, tagsági okiratokat, és egyéb dokumentumokat,
úgy a cafeteriarendszerbe tartozó juttatások közül a cafeteriakeret teljes összege erejéig kizárólag melegétkezési
utalványra jogosult. 2.6. A munkatárs a cafeterianyilatkozat kitöltésével egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy lemond azokról a pénztári
befizetésekről (önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár, önkéntes kölcsönös egészségpénztár, foglalkoztatói
nyugdíjszolgáltató intézménybe átutalt támogatás, magán-nyugdíjpénztári tagdíjkiegészítés), amelyet a
cafeterianyilatkozatban nem választott. 3. Eljárás a jogviszony megszűnése esetén
3.1. Ha a munkatárs jogviszonya – bármilyen jogcímen – év közben megszűnik, köteles a részére nyújtott
cafeteriaösszeggel az utolsó munkában töltött napon elszámolni a Humánigazgatási Főosztályon erre a célra
rendszeresített formanyomtatványon. 3.2. Amennyiben a munkatárs a tárgyévben a juttatási keret – jogviszonya időtartamával időarányosan megállapított
– felhasználható mértékénél többet vett igénybe, úgy a különbözet utolsó illetményéből levonásra kerül. A helyi
utazásra szolgáló bérlet – a munkatárs választása szerint – természetben is visszaadható. Amennyiben a munkatárs a
juttatási keret felhasználható mértékénél kevesebbet vett igénybe, úgy részére a különbözet újabb nyilatkozat
kitöltése esetén kiadásra kerül. A munkatárs kérésére az elszámolás során a névre szóló utalványok abban az esetben
válthatók vissza, ha a munkatárs vállalja az utalvány cseréjével járó kezelési költség illetményéből történő levonását.
3.3. A munkatárs a cafeterianyilatkozat kitöltésével egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy a minisztériumnál fennálló
jogviszonya megszűnése esetén az időarányos cafeteriakeret túllépése miatti, jogalap nélkül felvett juttatások
összegét, valamint ezek adó- és járulékvonzatainak illetményéből (munkabéréből) történő levonásához hozzájárul.
3.4. Nem kell visszafizetni a cafeteriajuttatások mértékét, ha a munkatárs jogviszonya halálozás miatt szűnik meg.
III. A cafeteriarendszerbe tartozó juttatásokra vonatkozó különös szabályok
1. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás 1.1. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás keretében a minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást
fizet annak a munkatársnak, aki a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja,
b) ezt a juttatási formát választja, valamint c) leadja a Humánigazgatási Főosztályon a záradékolt önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári belépési nyilatkozatát.
1.2. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás havonta azonos összegben maximum a
mindenkori minimálbér (2010. évben 73 500 Ft/hó) 50%-áig, vagyis nettó 36 750 Ft összegig terjedhet. A juttatás
választott összegének meghatározásánál azonban figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre. A juttatást 25%-os
mértékű adó terheli. 1.3. A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárba történő átutalásáról havonta – a
Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása szerint számfejtett – a központosított illetményszámfejtő hely
rendelkezése alapján a Költségvetési és Kontrolling Főosztály intézkedik, amelyről a Humánigazgatási Főosztályt
értesíti. 1.4. Abban az esetben, ha a munkatárs olyan önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárnak a tagja, amellyel a minisztérium
még nem kötött együttműködési szerződést, a Humánigazgatási Főosztály intézkedik a szerződés megkötéséről.
1.5. A pénztári munkáltatói hozzájárulás kapcsán a cafeterianyilatkozat kitöltése önmagában nem keletkeztet pénztári
tagsági jogviszonyt. 1.6. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárban az egységes havi tagdíj befizetése minden tag számára kötelező.
A pénztártag jogait és kötelezettségeit, a pénztár által nyújtott juttatások körét, fajtáit részletesen az adott pénztár
alapszabálya határozza meg. 2. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás
2.1. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás keretében a minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást
fizet annak a munkatársnak, aki a) önkéntes kölcsönös egészségpénztár tagja,
b) ezt a juttatási formát választja, valamint c) leadja a Humánigazgatási Főosztályon a záradékolt önkéntes kölcsönös egészségpénztári belépési nyilatkozatát.
2.2. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás havonta azonos összegben maximum a
mindenkori minimálbér (2010. évben 73 500 Ft/hó) 30%-áig, vagyis nettó 22 050 Ft összegig terjedhet. A juttatás
választott összegének meghatározásánál azonban figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre. A juttatást 25%-os
mértékű adó terheli. 2.3. A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás önkéntes kölcsönös egészségpénztárba történő átutalásáról havonta – a
Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása szerint számfejtett – a központosított illetményszámfejtő hely
rendelkezése alapján a Költségvetési és Kontrolling Főosztály intézkedik, amelyről a Humánigazgatási Főosztályt
értesíti. Abban az esetben, ha a munkatárs olyan önkéntes kölcsönös egészségpénztárnak a tagja, amellyel a minisztérium
még nem kötött együttműködési szerződést, a Humánigazgatási Főosztály intézkedik a szerződés megkötéséről.
2.4. A pénztári munkáltatói hozzájárulás kapcsán a cafeterianyilatkozat kitöltése önmagában nem keletkeztet pénztári
tagsági jogviszonyt. 2.5. Az adott egészségpénztár által nyújtott szolgáltatásokról részletes információk az egészségpénztáraknál
szerezhetők be. Az egyes pénztárak a számlára utalt összegből eltérő %-os mértékű jutalékot levonhatnak.
3. Helyi utazásra szolgáló bérlet 3.1. A minisztérium a cafeteriarendszeren belül a munkatársnak – választása esetén – a tárgyévre érvényes éves, vagy
havi bérletet bocsát rendelkezésre. 3.2. A naptári év elején jogviszonyban álló munkatárs éves bérletet igényelhet, amelyről a tárgyévet megelőző
december 15-ig nyilatkoznia kell. 3.3. Az év közben jogviszonyt létesítő, illetve felmentési idejét töltő munkatárs kizárólag havi bérletet igényelhet.
3.4. Az éves bérlet 2009. évben történő kiosztása esetén teljes egészében adó- és járulékmentes összeg. Egyéb
esetekben a juttatást 25%-os mértékű adó terheli. A kedvezményes éves Budapest-bérlet ára 2010-ben: 103 400 Ft.
A havi bérlet ára 2010-ben: 9400 Ft. 3.5. Az éves bérletszelvények beszerzését és átadását az erre irányuló nyilatkozatok birtokában – a Humánigazgatási
Főosztály adatszolgáltatása alapján – a Költségvetési és Kontrolling Főosztály végzi. Havi bérlet választása esetén a
munkatárs a bérletet maga veszi meg. A bérlet költségeit a Költségvetési és Kontrolling Főosztály – a minisztérium
nevére kiállított számla ellenében – utólag téríti meg. A költségtérítés érdekében a bérletszelvényt – lejárta után –,
valamint a számlát a munkatárs megküldi a Költségvetési és Kontrolling Főosztálynak.
3.6. A jogviszony megszűnésekor a munkatárs – választása szerint – visszaadhatja a bérletet, vagy az utolsó munkában
töltött napon a bérlet árának időarányos fel nem használt összege az utolsó illetményéből levonásra kerül.
4. Üdülési hozzájárulás 4.1. A minisztérium a munkatársának és közeli hozzátartozójának az üdülési hozzájárulást a Magyar Nemzeti Üdülési
Alapítvány által kibocsátott, névre szóló üdülési csekk formájában biztosítja.
4.2. E juttatási formában a munkatárs és közeli hozzátartozója akkor részesülhet, ha
a) ezt a juttatási formát választja, valamint b) a rendelkezésére bocsátott nyomtatványon a munkatárs és/vagy közeli hozzátartozója nyilatkozik az Szja tv.-ben
meghatározott adatokról. 4.3. Az üdülési hozzájárulás igénybe vehető maximális mértéke – a más kifizetőtől kapott üdülési hozzájárulással
együtt – évente személyenként a mindenkori minimálbérnek megfelelő összeg, 2010. évben nettó 73 500 Ft/fő/év.
A juttatást 25%-os mértékű adó terheli. Üdülési csekk igényelhető a jogosult munkatárs és a közeli hozzátartozója
részére. 4.4. Az üdülési csekkek beszerzését és átadását – a Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása alapján – a
Költségvetési és Kontrolling Főosztály végzi. 5. Otthoni internethasználat támogatása
5.1. A minisztérium – e juttatási forma választása esetén – támogatja a munkatársak otthoni internethasználatának
költségeit (a munkatárs által megkötött egyedi szolgáltatási szerződés költségeinek finanszírozását).
5.2. A munkatárs által igényelt juttatás választható havi összegének felső határa nem lehet több a névre szóló
szolgáltatói szerződésben foglalt havi díjnál, valamint a munkatárs által igényelt juttatásnak minden hónapban azonos
összegűnek kell lennie. 5.3. A juttatás a munkatárs választása szerint
a) utalvány, vagy b) a havidíjhoz való pénzbeli hozzájárulás
formájában nyújtható. 5.4. A juttatás folyósításának feltétele a) mindkét forma választása esetén a minisztériumi munkatárs nevére szóló, egyedi szolgáltatási szerződés
másolatának benyújtása, b) az 5.3. b) pontban meghatározott forma választása esetén utólagos tételes elszámolás.
5.5. Az 5.3. b) pont szerinti elszámolást a munkatárs a tárgyév december 20-ig, illetve – amennyiben jogviszonya
év közben szűnik meg – az utolsó munkában töltött napig kell megtenni. Az elszámolás keretében a munkatárs az éves
juttatás felhasználásáról havi kimutatást készít, illetve köteles benyújtani a pénzbeli hozzájárulás felhasználását
igazoló, a munkatárs nevére kiállított eredeti számlákat és a befizetést igazoló bizonylatok (csekk feladóvevények,
átutalási megbízások, banki értesítők) másolatát. 5.6. Amennyiben a munkatárs az 5.4. pont szerinti elszámolást elmulasztja, a folyósított hozzájárulást köteles
visszafizetni, illetve az – előzetes írásbeli nyilatkozata alapján – illetményéből (munkabéréből) levonásra kerül.
5.7. A juttatás adó- és járulékmentes, havi mértékét – az éves keretösszegen belül – a munkatárs maga határozza meg
azzal, hogy minden hónapban azonos összegű juttatás nyújtható, maximálisan a havi előfizetési díj összegéig.
6. Iskolakezdési támogatás 6.1. A minisztérium – e juttatási forma választása esetén – utalvány formájában iskolakezdési támogatást nyújt a
közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben, vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő
gyermek, tanuló számára a – rá tekintettel a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény, vagy bármely
EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlékra, vagy hasonló ellátásra jogosult – szülő vagy a vele közös
háztartásban élő házastárs útján. 6.2. Az iskolakezdési támogatás mértéke tanévenként és – a 6.1 pontban foglalt feltételeknek megfelelő –
gyermekenként a mindenkori minimálbér (2010. évben 73 500 Ft/hó) 30%-áig, vagyis nettó 22 050 Ft összegig
terjedhet. A juttatást 25%-os mértékű adó terheli. 6.3. Az iskolakezdési támogatási utalvány kizárólag a tanév első napját megelőző és azt követő hatvan napon belül
vehető igénybe. 6.4. Az iskolakezdési támogatási utalvány kizárólag tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosít.
6.5. A Humánigazgatási Főosztály és a Költségvetési és Kontrolling Főosztály az iskolakezdési támogatások összegéről,
az Szja tv. szerinti analitikus nyilvántartást vezet. 6.6. A 6.5 pont szerinti nyilvántartás vezetése érdekében a munkatárs köteles nyilatkozni az iskolakezdési
támogatásban részesített gyermek (tanuló) adóazonosító jeléről, ennek hiányában személyes adatairól.
6.7. Az utalványok beszerzését ás átadását – a Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása alapján – a Költségvetési
és Kontrolling Főosztály biztosítja. 7. Melegétkezési utalvány 7.1. A munkatárs kizárólag a cafeteriarendszer keretében jogosult melegétkezési utalványra, amennyiben ezt az
elemet választja. 7.2. Az étkezési hozzájárulás havi összegét a munkatárs határozza meg, minden hónapra egyenlő összegben
maximum nettó 18 000 Ft/hó mértékben. A juttatást 25% adó terheli.
7.3. A melegétkezési utalványt a minisztérium munkatársai az alábbi összegben igényelhetik: 6000 Ft/hó; 12 000 Ft/hó,
vagy 18 000 Ft/hó. 7.4. Az étkezési utalványokat havonta utólag, a bérkifizetési jegyzék kiadásával egyidejűleg a Költségvetési és
Kontrolling Főosztály biztosítja a munkatárs által leadott nyilatkozat alapján.
8. Foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe átutalt támogatás 8.1. Foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe a minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak a
munkatársnak, aki a) foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató tagja, b) ezt a juttatási formát választja,
c) a munkatárs vállalja, valamint a hivatali szervezet vezetője engedélyezi a jogviszonyának e tekintetben történő
módosítását határozott – tárgyévre vonatkozó – időtartamra, d) leadja a Humánigazgatási Főosztályon a záradékolt foglalkoztatói nyugdíjpénztári belépési nyilatkozatát.
8.2. A foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe történő munkáltatói hozzájárulás havonta azonos összegben a
mindenkori minimálbér 50%-ának megfelelő mértékig terjedhet. A juttatás választott összegének meghatározásánál
azonban figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre. A juttatást 25%-os mértékű adó terheli.
8.3. A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe történő átutalásáról havonta – a
Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása szerint számfejtett – a központosított illetményszámfejtő hely
rendelkezése alapján a Költségvetési és Kontrolling Főosztály intézkedik, amelyről a Humánigazgatási Főosztályt
értesíti. 8.4. Abban az esetben, ha a munkatárs olyan foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménynek a tagja, amellyel a
minisztérium még nem kötött együttműködési szerződést, a Humánigazgatási Főosztály intézkedik a szerződés
megkötéséről. 9. Magán-nyugdíjpénztári tagdíj-kiegészítés 9.1 Magán-nyugdíjpénztári munkáltatói tagdíj-kiegészítést fizet a minisztérium annak a munkatársnak, aki
a) magánnyugdíjpénztár tagja, b) ezt a juttatási formát választja,
c) leadja a Humánigazgatási Főosztályon a záradékolt foglalkoztatói nyugdíjpénztári belépési nyilatkozatát.
9.2. A magánnyugdíjpénztárba történő munkáltatói tagdíjkiegészítés havonta legfeljebb 1500 Ft összegig terjedhet.
A juttatás választott összegének meghatározásánál azonban figyelemmel kell lenni az éves keretösszegre. A juttatást
25%-os mértékű adó terheli. 9.3. A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézménybe történő átutalásáról havonta – a
Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása szerint számfejtett – a központosított illetményszámfejtő hely
rendelkezése alapján a Költségvetési és Kontrolling Főosztály intézkedik, amelyről a Humánigazgatási Főosztályt
értesíti. 10. Lakáscélú munkáltatói támogatás 10.1. A munkatárs részére vissza nem térítendő lakáscélú munkáltatói támogatás – a lakáscélú számla vezetésével
megbízott hitelintézet útján – nyújtható a cafeteria-keretösszeg figyelembevételével a vételár vagy a teljes építési
költség 30 százalékáig, de több munkáltató esetén is a folyósítás évét megelőző négy évben ilyen jogcímen folyósított
összegekkel együtt legfeljebb 5 millió forintig terjedő összegben, feltéve, hogy a lakás nem haladja meg a lakáscélú
állami támogatásokról szóló kormányrendeletben meghatározott méltányolható lakásigényt. 10.2. Lakáscélú munkáltatói támogatás az alábbi célokra nyújtható:
a) a belföldön fekvő lakás tulajdonjogának és a lakáshoz kapcsolódó földhasználati jognak adásvétel vagy más
visszterhes szerződés keretében történő megszerzésére (ideértve a lakás zártvégű lízingbe vételét is),
b) a belföldön fekvő lakás építésére, építtetésére, c) a belföldön fekvő lakás alapterületének legalább egy lakószobával történő bővítést eredményező növelésére,
d) a lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet szerint meghatározott korszerűsítésére.
10.3. A lakáscélú munkáltatói támogatást az a munkatárs igényelheti, aki:
a) a lakáscélú támogatás felhasználásával a saját lakáshelyzetét rendezi (a vásárolni, építeni, bővíteni, korszerűsíteni
kívánt lakás legalább 50%-os arányban a tulajdonában áll, illetve kerül);
b) a lakáscélú munkáltatói támogatást tárgyév december 15-ig a 10.2. pontban meghatározott célra használja fel,
c) nyilatkozik arról, hogy ilyen jogcímen a korábbiakban más munkáltatótól kapott-e ilyen jellegű támogatást.
10.4. A munkáltató által nyújtott lakáscélú támogatás felhasználását tárgyév december 15-ig az ingatlan tulajdoni
lapjával, valamint alábbi okiratokkal, bizonylatokkal kell igazolni: a) lakás tulajdonjogának, és a lakáshoz kapcsolódó földhasználati jognak a megszerzése esetén az érvényes
szerződés és az ingatlanügyi hatósághoz benyújtott bejegyzési kérelem, valamint az összeg felhasználását
igazoló okirat; b) lakás építése, építtetése és lakás alapterületének növelése esetén a jogerős használatbavételi engedély, valamint
az összeg felhasználását igazoló, a használatbavételi engedély kelte napjáig, illetve a használatbavételi
engedélyben megjelölt feltételek teljesítése határidejéig kibocsátott, az építési engedély jogosultja nevére
kiállított számla; c) lakás korszerűsítése esetén a támogatás folyósítását megelőzően hat hónapon belül és azt követően 12 hónapon
belül kiállított, az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőség igazolásának, valamint forgalomba
hozatalának és felhasználásának részletes szabályairól szóló rendelet szerinti megfelelőségi igazolással
rendelkező – beépített – termékekről szóló számla, valamint a más személy által elvégzett munka ellenértékéről
kiállított bizonylat. 10.5. A lakáscélú támogatást vissza kell vonni, ha annak felhasználását a 10.4. pontban megállapított határidőig nem
igazolta, valamint ha azt nem a 10.2. pontban meghatározott célra használta fel. Ilyen esetben a munkatársnak újabb
cafeterianyilatkozat letételére nincs lehetősége, annak összege elveszik. 10.6. Amennyiben a munkatárs jogviszonya év közben megszűnik, a támogatás időarányos részét vissza kell vonni.
Ebben az esetben a munkatársnak a jogviszony megszűnésének napjáig igazolnia kell a támogatás lakáscélú
felhasználását. A felhasználás igazolásának elmulasztása esetén a támogatási összeget teljes egészében vissza kell
vonni. 10.7. A támogatás adóterhet nem viselő járandóság, így nem adóköteles, azonban az éves személyi jövedelemadó
alapba beszámít, amely során egyes munkatársaknál többlet adófizetést keletkeztethet.
10.8. A támogatás folyósítására az alábbi dokumentáció becsatolását követő 30 napon belül került sor:
– 10.2. a) esetében eredeti adásvételi szerződés, – 10.2. b) pont esetén jogerős építési engedély másolata,
– 10.2. c) és d) pont esetén a felújításra vonatkozó előzetes költségvetési kalkuláció.
11. Kockázati életbiztosítás díjának megtérítése 11.1. A minisztérium – e juttatási forma választása esetén – pénzbeli hozzájárulás formájában megtéríti a munkatársak
kockázati életbiztosításának díját a rendelkezésre álló keretösszeg erejéig.
11.2. A juttatás folyósításának feltétele a) a munkatárs nevére szóló biztosítási kötvény másolatának benyújtása,
b) utólagos tételes elszámolás. 11.3. Az elszámolást a munkatárs a tárgyév december 20-ig, illetve – amennyiben jogviszonya év közben szűnik meg –
az utolsó munkában töltött napig kell megtenni. Az elszámolás keretében a munkatárs az éves juttatás
felhasználásáról havi kimutatást készít, illetve köteles benyújtani a pénzbeli hozzájárulás felhasználását igazoló, a
munkatárs nevére kiállított befizetést igazoló bizonylatok (csekk feladóvevények, átutalási megbízások, banki
értesítők) másolatát. 11.4. Amennyiben a munkatárs a 11.3. pont szerinti elszámolást elmulasztja, a folyósított hozzájárulást köteles
visszafizetni, illetve az – előzetes írásbeli nyilatkozata alapján – illetményéből (munkabéréből) levonásra kerül.
11.5. A juttatás adó- és járulékmentes, havi mértékét – az éves keretösszegen belül – a munkatárs maga határozza meg
azzal, hogy minden hónapban azonos összegű juttatás nyújtható, maximálisan az éves biztosítási díj összegéig.
12. Művelődési intézményi szolgáltatás 12.1. A minisztérium – e juttatási forma választása esetén – támogatja a munkatárs kulturális rendezvényeken való
részvételének költségeit, utalvány formájában. 12.2. E juttatási formában a munkatárs akkor részesülhet, ha ezt a juttatási formát választja.
12.3. A művelődési intézményi szolgáltatás 73 500 Ft nettó mértékig választható – a más kifizetőtől kapott művelődési
intézményi szolgáltatással együtt –, a juttatást 54%-os mértékű adó és az adóval növelt összeg után 27% TB-járulék
terheli. 12.4. Az utalványok beszerzését ás átadását – a Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása alapján – a Költségvetési
és Kontrolling Főosztály biztosítja. IV. Záró rendelkezések 1. Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba.
2. A cafeteriarendszerre vonatkozó részletszabályokat – így különösen a juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeget,
az egyes juttatások mértékét, az igénybevétel feltételeit – a minisztérium költségvetési lehetőségeinek, az Szja tv. és
egyéb irányadó jogszabályok figyelembevételével évente felül kell vizsgálni.
3. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésének napján felmentési idejüket töltő munkatársakra is alkalmazni kell.
Budapest, 2009. december 31. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2013. (III. 8.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal minősített adat védelmét szolgáló biztonsági szabályzatáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a
minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben előírt követelmények teljesítése részletes
szabályainak meghatározása, különösen pedig a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésében előírtakról történő
rendelkezés céljából a Gazdasági Versenyhivatal biztonsági szabályzatát az alábbiak szerint állapítom meg:
Az utasítás hatálya 1. § Ez az utasítás határozza meg a Gazdasági Versenyhivatalhoz (a továbbiakban: Hivatal) érkezett minősített adat
nyilvántartásba vételének, felhasználásának, tárolásának, őrzésének, selejtezésének (a továbbiakban együtt: kezelésének)
rendjét, valamint a Hivatal munkatársainak a minősített adattal kapcsolatos iratkezelési feladatait.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) Ezen utasításban használt fogalmak alatt a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben (a továbbiakban:
Mavtv.), illetve a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet] meghatározottakat kell érteni.
(2) Ezen utasítás alkalmazásában biztonsági vezető a Hivatal szervezeti és működési szabályzatában e feladatok ellátására
kijelölt személy. A minősített adatkezelés szervezete és felügyelete
3. § (1) A minősített adatokat tartalmazó iratok kezelésére – ahol jogszabály vagy ez az utasítás eltérően nem rendelkezik –
megfelelően alkalmazni kell a nem minősített iratok kezelésére vonatkozó rendelkezéseket azzal, hogy a minősített
adatokat tartalmazó iratok kezelését az egyéb iratok kezelésétől fizikailag elkülönítve kell végezni.
(2) A titkos ügykezelő munkakörét betöltő személy az Informatikai és Iratirányítási Irodának (a továbbiakban: III)
a biztonsági vezető javaslata alapján e feladat ellátására kinevezett munkatársa.
Felhasználói engedély és titoktartási nyilatkozat 4. § (1) Minősített adat felhasználására vonatkozó felhasználói engedély kiadására – a Mavtv. 13. § (7) bekezdésére
figyelemmel – az irodavezetők és a csoportvezetők jogosultak.
(2) A felhasználói engedélyt és a titoktartási nyilatkozatot a Nemzeti Biztonsági Felügyelet honlapján a 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet 15. § (3) bekezdése szerint közzétett ajánlott minta felhasználásával kell kiállítani.
Fizikai biztonsági védelmi intézkedések 5. § (1) A Hivatal nem működtet a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 36. §-a szerinti Nyilvántartó és Kezelő pontot, a
Nyilvántartóhoz kapcsolódó, a Hivatal tekintetében értelmezhető funkciót az III kezelésében lévő központi irattár
helyisége (a továbbiakban: nyilvántartó) tölti be. (2) A nyilvántartó a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben előírtaknak megfelelő páncélajtóval, elektronikai jelzőrendszerrel
és füstjelzővel van felszerelve, amelyek jelzései a Hivatal elhelyezésére szolgáló épületben folyamatosan, megszakítás
nélkül működő portaszolgálat helyiségében elhelyezett riasztóközpont kezelőegységén jelennek meg.
(3) A minősített adatot tartalmazó adathordozók tárolása II. osztályú – zárt tárolású – biztonsági területen történik.
(4) A nyilvántartóba történő belépés ellenőrzött, rögzített és szelektív.
(5) A nyilvántartóba kizárólag a biztonsági vezető és a titkos ügykezelő léphet be.
(6) A nyilvántartóban elhelyezett zárt tárolásra alkalmas páncélszekrényben kell tárolni:
a) a Hivatalba érkezett, illetve a Hivatalban keletkezett minősített adatot tartalmazó adathordozót,
b) a minősített adat felhasználásához és tárolásához szükséges iratkezelési segédleteket,
c) a kiadott személyi biztonsági tanúsítványokat, felhasználói engedélyeket és titoktartási nyilatkozatokat,
d) a visszavont személyi biztonsági tanúsítványokat és felhasználói engedélyeket az őrzési idejük lejártáig.
Eljárás vészhelyzetben és a minősített adat biztonságának megsértése esetén
6. § (1) E § rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha fennáll annak a veszélye, hogy a minősített adat illetéktelen kezekbe kerül
vagy megsemmisül (a továbbiakban: vészhelyzet). (2) A minősített adatot felhasználó személy a részére kiadott minősített adatot tartalmazó iratot vészhelyzetben
haladéktalanul köteles a nyilvántartóban elhelyezett páncélszekrényben, vagy – a (3) bekezdés szerinti esetben –
a biztonsági vezető kezelésében lévő páncélszekrényben való elhelyezéséről gondoskodni.
(3) Vészhelyzetben – ha az a nyilvántartó területét érinti – a minősített adatot tartalmazó iratot a nyilvántartóban
elhelyezett páncélszekrényből ki kell emelni, és a vészhelyzet elmúltáig a biztonsági vezető kezelésében lévő
páncélszekrényben kell elhelyezni. 7. § (1) A minősített adat biztonságának megsértése esetén haladéktalanul értesíteni kell a biztonsági vezetőt, aki köteles az
információ valódiságáról meggyőződni. (2) A biztonsági vezető a minősített adatok biztonságának megsértése esetén a Nemzeti Biztonsági Felügyeletet
haladéktalanul köteles értesíteni. A minősített adat tartalmazó adathordozó felbontása, érkeztetése, iktatása
8. § A minősített adatot tartalmazó adathordozó felbontását, érkeztetését, valamint az érkeztetett, a belső keletkezésű és a
kimenő iratok iktatását és az egyéb nem érdemi ügyintézéssel összefüggő iratkezelési feladatokat a titkos ügykezelő
végzi. Minősített adatot tartalmazó adathordozó nyilvántartásba vétele 9. § A minősített adatot tartalmazó adathordozó érkeztetése és iktatása papíralapú érkeztető- és iktatókönyvben történik,
amelynek azonosítója: „TÜK”. Minősített adathordozó többes és munkapéldányainak megsemmisítése
10. § (1) A minősített adatot tartalmazó adathordozó ügyviteli érdeket nem képviselő többes példánysorszámú példányai a
biztonsági vezető jóváhagyását követően megsemmisíthetők, a feleslegessé vált munkapéldányokat pedig meg kell
semmisíteni. (2) A megsemmisítést a titkos ügykezelő végzi iratmegsemmisítő eszköz használatával.
(3) A megsemmisítés a biztonsági vezető által kijelölt, a megsemmisítendő adathordozón szereplő minősített adatra
érvényes felhasználói engedéllyel rendelkező személyek jelenlétében történhet. (4) A megsemmisítésről minden esetben megsemmisítési jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia
kell a) a megsemmisítésre kerülő többes példánysorszámú adathordozón szereplő minősített adatok azonosításához
szükséges adatokat (iktatószám, minősítési szint, terjedelem, példánysorszám), b) a megsemmisítés tényét és dátumát,
c) a megsemmisítés módját, d) a megsemmisítésnél jelen lévők aláírását, valamint
e) a biztonsági vezető aláírását. (5) A megsemmisítés időpontját, a megsemmisítési jegyzőkönyv iktatószámát az iktatókönyvben rögzíteni kell.
Záró rendelkezések 11. § Ez az utasítás 2013. április 1-jén lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a Gazdasági Versenyhivatal titokvédelmi szabályzatáról szóló 1/ELN/96. számú elnöki utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
elnök


text:
14/2017. (I. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Molnár Zsoltot 2017. február 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2013. (X. 31.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a fogyasztóval 2001. január 1. után kötött deviza alapú hitelszerződés esetén a pénzügyi intézmény,
a  törlesztő részletek forint összegének meghatározásakor, svájci frank esetén 180 HUF/CHF, euró esetén 250 HUF/EUR,
japán jen esetén 200 HUF/100 JPY árfolyamot alkalmazzon abban az esetben, ha ezekkel az árfolyamokkal a hitelezett
kedvezőbb feltételekhez jut?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az alábbi okok miatt nem
felel meg az egyértelműség követelményének.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés valójában három egymástól jól elkülöníthető kérdést foglal
magába, amelyek külön-külön is megválaszolhatók lennének, azonban azok egy kérdésben való szerepeltetése
által azokról a  választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön dönteni, illetve megkülönböztetést tenni, és
részkérdésenként véleményt nyilvánítani. A  Bizottság álláspontja szerint az  aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésre
ezért nem lehet egyértelműen válaszolni.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdésben szereplő „deviza alapú hitelszerződés” pénzügyi fogalom pontos
és precíz ismerete nem elvárható a választópolgároktól, mely miatt a kérdés szintén nem felel meg a választópolgári
egyértelműség követelményének. A  köznyelv ugyanis gyakran a  deviza alapú hitelre a  devizahitel fogalmat
használja, miközben a két hitel között lényeges különbség van, mely a folyósítás és a törlesztések devizanemében
jelenik meg. Devizahitelnél a  folyósítás és a  törlesztés is ténylegesen devizában történik. Deviza alapú hitelnél
a folyósítás és a törlesztés forintban történik, de devizában van meghatározva a hitel és a törlesztő részlet összege.
Bár az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelménye nem írja elő, hogy a  népszavazás
kezdeményezője a  kérdés megfogalmazásakor az  egyes jogágak kifejezéskészletét, a  jogszabályokban meglévő
fogalmakat, illetve az  egyes tudományágak, szakterületek terminus technicusait vegye alapul, mégis szükséges,
hogy a  kérdésben olyan kifejezések és fogalmak szerepeljenek, melyek alapján a  választópolgárok egyértelműen
el tudják dönteni, hogy a  kérdésben tartott népszavazás során pontosan miről döntenek. Tekintettel arra, hogy
a  köznyelvben a  deviza alapú hitel és a  devizahitel fogalma összemosódik, illetve azokat gyakran egymás azonos
jelentésű szinonimájaként használják, a  kérdés a  választópolgár számára nem egyértelműen és kétséget kizáróan
megválaszolható.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
következményeiben kiszámíthatatlan. A  Bizottság álláspontja szerint az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kérdésből a  választópolgár számára nem ítélhető meg egyértelműen és kétséget kizáróan, hogy egy olyan
tartalmú törvényi szabályozás esetén, amelyben a  jogalkotó a  hitelszerződések kapcsán a  svájci frank esetén
180 HUF/CHF, euró esetén 250 HUF/EUR, japán jen esetén 200 HUF/100 JPY árfolyam alkalmazását írja elő, ki és
milyen forrásból fogja viselni a  hosszúlejáratú hitelek futamideje alatt bekövetkezett pénzpiaci változások terheit.
Nem lenne egyértelmű, hogy a  kérdésben tartott eredményes népszavazás milyen változásokat okozna a  hazai
pénzpiac rendszerében, és ennek milyen társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolnia. A  Bizottság
megítélése szerint tehát a  kérdés oly módon van megfogalmazva, hogy egy arról tartott népszavazás esetén
a  választópolgároknak az  eredményes népszavazás következményei ismeretének hiányában kellene döntenie
a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
A fentiekben ismertetett választópolgári egyértelműségen túl a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
a kezdeményezés a jogalkotói egyértelműség követelményének sem felel meg.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésből ugyanis nem derül ki, hogy a  kezdeményezés az  Országgyűlést olyan
tartalmú jogszabály megalkotására kívánja kötelezni, mely szerint a pénzügyi intézmény a törlesztő részletek forint
összegének meghatározásakor a kezdeményezésben szereplő árfolyamot a futamidő végéig alkalmazza, vagy olyan
tartalmú szabályozás megalkotására irányul, hogy a pénzügyi intézmény a futamidőnek csak egy részéig alkalmazza
a  meghatározott árfolyamot. A  Bizottság álláspontja szerint, tekintettel arra, hogy a  kérdés valójában az  elvárt
szabályozásnak csak hozzávetőlegesen adja meg a tárgyát, annak tartalmára azonban érdemi utalást nem tesz, nem
felel meg a jogalkotói egyértelműség követelményének.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményezésben foglaltak alapján az Országgyűlésnek olyan tartalmú
szabályozást kellene megalkotnia, mely egyértelműen csak arra ad lehetőséget, hogy a  pénzügyi intézmény
a  kérdésben nevesített „kedvezőbb feltételek” esetén kizárólag egyoldalúan módosítsa a  hitelszerződést, vagy
a  kezdeményező olyan tartalmú szabályozás megalkotását várja el, mely lehetőséget ad arra is, hogy a  szerződő
felek a  hitelszerződésben állapodjanak meg a  pénzpiaci változások esetén, annak feltételeit is meghatározva
az árfolyam alkalmazásának feltételeiről.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés kizárólag
csak a  2001. január 1. után kötött deviza alapú hitelszerződés esetében kívánja alkalmazni az  abban nevesített
árfolyamokat, a  2001. január 1. előtt kötött hitelszerződések vonatkozásában nem. A  Bizottság álláspontja szerint
a  kezdeményezésben szereplő, a  hitelszerződés megkötése alapján tett megkülönböztetés sérti Magyarország
Alaptörvényének (a  továbbiakban: Alaptörvény) XV.  cikkében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmának
elvét. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha a megalkotandó jogszabályban az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozna, mely által a kérdés az Alaptörvény módosítását is szükségessé tenné.
Ez azonban az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykörnek minősül.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a  továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben több népszavazásra
bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel arra, hogy a  kérdésben nem lehet népszavazást tartani, a  kérdés
megfogalmazása nem felel meg a  jogszabályban foglalt követelményeknek, és az  aláírásgyűjtő ív nem felel
meg a  régi Ve.-ben foglalt követelményeknek, ezért az  Nsztv. 10.  § b), c) és e)  pontja alapján az  aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikkén, a XV. cikkén és a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, a választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  §-án és a  13.  §
(1)  bekezdésén, a  régi Ve. 3.  §-án és a  124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi
Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
3/2012. (III. 1.) BM rendelete a megyei önkormányzati tartalékról, és az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok 2012. támogatásáról.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 6. melléklet 1.2 és 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 12. § tekintetében a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 6. melléklet 2.3. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában települési önkormányzati kötelező feladatok: a helyi önkormányzatok adósságrendezési
eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény mellékletében felsorolt, valamint az ágazati jogszabályokban az adott
önkormányzattípus számára kötelezően előírt feladatok. 2. § (1) A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvényben (a továbbiakban:
költségvetési törvény) biztosított megyei önkormányzati tartalékból támogatás (a továbbiakban: megyei támogatás)
az alábbi kötelezettségek teljesítésére igényelhető: a) az önkormányzat működését súlyosan veszélyeztető, a kötelező feladatellátással kapcsolatos, 2011. évben
keletkezett, 2012. évben esedékessé vált fizetési kötelezettségek teljesítésére,
b) egyedi kezelést igénylő, előre nem tervezhető fizetési kötelezettségek teljesítésére, vagy elmaradt bevételek
pótlására, amelyek az önkormányzat kötelező feladatellátását akadályozzák. (2) Az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok támogatásához a költségvetési törvény által
biztosított támogatásra (a továbbiakban: ÖNHIKI támogatás) vonatkozó önkormányzati támogatási igény elbírálása
során a következő szempontok kerülnek figyelembevételre: a) kötelező feladatellátáshoz kapcsolódó működési forráshiány, elsődlegesen a kötelező közoktatási feladatellátás
keretében az alapfokú nevelési, oktatási intézmény fenntartásához kapcsolódó forráshiány,
b) a közös feladatellátáshoz kapcsolódó, elsődlegesen a többcélú kistérségi társulások felé fennálló tartozások,
c) az önkormányzat által saját hatáskörben adott pénzbeli és természetbeni juttatások aránya az önkormányzat által
folyósított összes ellátáshoz viszonyítva, d) adósságrendezés alatt álló önkormányzatok forráshiányának kezelése a válságköltségvetés alapján,
e) a működőképességet veszélyeztető, jogerős közigazgatási határozat, vagy jogerős bírósági határozat alapján
fennálló fizetési kötelezettségek teljesítése, f) a működési célú kiadásokhoz viszonyított
fa) helyi adóbevétel, fb) az 5. melléklet 4. pontja szerinti pénzeszközök állománya.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal a költségvetési törvény 6. melléklet 2. a) pontja szerinti feltétel teljesítése alól az
év folyamán egyszeri alkalommal, egész évre vonatkozóan felmentést ad, ha az önkormányzat megfelel a
költségvetési törvényben rögzített feltételeknek. (4) Az önkormányzat által e rendelet szerint igényelhető ÖNHIKI támogatás összege nem haladhatja meg az
önkormányzat költségvetési rendeletében eredeti vagy módosított előirányzatként jóváhagyott működési célú
forráshiány összegét. 2. Az igénylésre vonatkozó együttes szabályok
3. § (1) Az önkormányzat a megyei támogatás, valamint az ÖNHIKI támogatás (a továbbiakban együtt: Támogatás) iránti
igénylését az ebr42 információs rendszerben lezárja, és két eredeti és egy másolati példányban a Magyar Államkincstár
illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be.
(2) Ha szükséges, az Igazgatóság legfeljebb 8 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel az
önkormányzatot. Ha az önkormányzat a felhívásnak 8 napon belül nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti a
felhívásban foglaltakat, az Igazgatóság a kérelmet nem továbbítja a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek és
az államháztartásért felelős miniszternek (a továbbiakban együtt: miniszterek) és erről értesíti az önkormányzatot és a
minisztereket. (3) A felülvizsgált kérelmek egy eredeti példányát az Igazgatóság a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére,
másik eredeti példányát az államháztartásért felelős miniszter részére legfeljebb 6 napon belül továbbítja. Ha a
miniszterek a kérelmek vizsgálata során további tájékoztatást vagy dokumentumok megküldését tartják
szükségesnek, ezeket a pályázó – külön felhívásra – köteles teljesíteni.
(4) A benyújtott kérelmet a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által megbízott könyvvizsgáló ellenőrizheti, aki a
megbízása keretében az önkormányzattól adatszolgáltatást kérhet. 4. § A pályázat kötelező tartalmi elemei:
a) az önkormányzat rövid szöveges kérelme, b) a 8. melléklet szerinti tartalommal meghozott, ebr42 rendszerben rögzített képviselő-testületi vagy közgyűlési
határozat, c) ebr42 rendszerben lezárt ca) megyei önkormányzat esetében az 1., és a 4–7. melléklete szerinti,
cb) települési önkormányzat esetében az 1–7. melléklet szerinti
adatlapok, d) 1000 fő lakosságszám alatti, körjegyzőséghez nem tartozó önkormányzat esetén a 2. § (3) bekezdése szerinti
felmentés, e) települési önkormányzat esetében a működési célú hitelállomány dokumentálása,
f) kötelező könyvvizsgálat esetében a könyvvizsgáló 2011. évi zárszámadásról készített jelentése,
g) egyéb, az önkormányzat kérelmét alátámasztó dokumentumok, így az ÖNHIKI támogatás esetén különösen a 2. §
(2) bekezdésében, valamint a megyei támogatás esetén a 2. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
tartozások, fizetési kötelezettségek dokumentálása. 3. A támogatás döntési rendszere
5. § (1) A miniszterek a Támogatásról – a belügyminiszteri utasítással létrehozott bizottság javaslata alapján – döntenek:
a) ÖNHIKI támogatás esetén a költségvetési törvény 6. melléklet 2. pontja szerinti ütemezéshez igazodóan
folyamatosan, kivéve a soron kívüli működőképességet veszélyeztető eseteket,
b) megyei támogatás esetén folyamatosan, de legkésőbb 2012. december 20-áig.
(2) Az önkormányzatok a miniszterek döntéséről támogatói okiratban értesülnek.
6. § (1) A miniszterek visszatérítendő, vagy vissza nem térítendő támogatást adhatnak, melyet célhoz, feladathoz is
köthetnek. (2) Azon önkormányzatok részesülnek előnyben az ÖNHIKI támogatás szempontjából, amelyek
a) a működési forráshiány mérséklése érdekében döntöttek a feladatellátás racionalizálásáról,
b) a fennálló szállítói tartozások rendezése, átütemezése érdekében egyeztetést kezdeményeztek hitelezőikkel,
c) a rendelkezésre álló felhalmozási célú bevételeken túl felhalmozási kiadásokat nem teljesítenek,
d) a szociális kiadások csökkentése érdekében élnek a közfoglalkoztatás lehetőségével,
e) a 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti kötelező közoktatási feladatellátáshoz kapcsolódó működési forráshiányt,
vagy az 2. § (2) bekezdés e) pontja szerinti működőképességet veszélyeztető fizetési kötelezettséget jeleznek.
(3) Az ÖNHIKI támogatási igény elbírálása során – többek között – nem ismerhető el:
a) a feladatellátáshoz képest kiugró létszám és személyi juttatás,
b) különösen a képviselő-testület és az önkormányzati hivatal személyi és dologi jellegű kiadásainak indokolatlan
mértéke, valamint c) az önként vállalt feladatok vagy az ezekhez kapcsolódó átadott pénzeszközök és a támogatásértékű kiadások.
7. § A Támogatást a döntést követően soron kívül, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a
Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja. 4. A támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai és a felhasználás ellenőrzése
8. § A Támogatás felett az önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
9. § Az önkormányzat a célhoz, feladathoz kötött Támogatás felhasználásáról köteles elszámolni.
10. § A Támogatás felhasználását a miniszterek és jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
5. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok 2011. évi támogatásáról szóló
4/2011. (III. 1.) BM rendelet 5. § (2) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1930/2015. (XII. 12.) Korm. határozata a Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program
(a továbbiakban: program) célkitűzéseivel és prioritásaival,
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  program végrehajtása finanszírozásához
szükséges nemzeti hozzájárulás rendelkezésre állásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. hozzájárul ahhoz, hogy a programot az irányító hatóság az Európai Bizottság részére benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1014/2014. (I. 20.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0027 azonosító számú [„M4 gyorsforgalmi út Abony–Fegyvernek szakasz (96+055–125+000 kmsz.) új Tisza híddal” című] projekt kapcsán felmerült régészeti többletköltségek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0027 azonosító számú, „M4 gyorsforgalmi út Abony–Fegyvernek
szakasz (96+055–125+000 kmsz.) új Tisza híddal” című beruházással (a  továbbiakban: projekt) összefüggő,
a régészeti feltáráshoz kapcsolódó többletigény összege bruttó 900 000 000 forint,
2. hozzájárul, hogy a beruházó Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság a projekttel
összefüggésben a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012.
(XII.  20.) Korm. rendelet 37. § (1) bekezdése alapján az 1. pontban meghatározott összeg megfizetését önként
vállalja,
3. egyetért azzal, hogy az 1. pontban meghatározott költségek fedezetét a projekt költségvetése a Közlekedés
Operatív Program forrásaiból, a projekt Előkészítési Támogatási Szerződés „Építés előkészítés, régészet” sorából
biztosítsa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének a nemzeti fejlesztési miniszter általi módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1197/2015. (III. 31.) Korm. határozata a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2015. szeptember 1. – 2015. december 31. közötti időszakban történő lebonyolításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával – vizsgálják meg a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2015. szeptember 1. –
2015. december 31. közötti szakaszának forrásigényét, és tegyenek javaslatot a szükséges források biztosítására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. április 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti forrás-meghatározást követően gondoskodjon
a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram megvalósításához 2015. évben szükséges forrás rendelkezésre
állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. szeptember 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök