text:
10/2013. (VIII. 12.) HM rendelete a kártérítési felelősségről, valamint egyes meg nem térülő károk leírásának és törlésének szabályairól.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (2) bekezdés 4., 34., 35. és 36. pontjában,
a III. Fejezet tekintetében a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (2) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A KATONÁNAK A MAGYAR HONVÉDSÉGGEL SZEMBENI KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉGE
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E Fejezet alkalmazásában
1. katona: a  hivatásos és szerződéses katona, a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona,
valamint a honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt,
2. kár: a Magyar Honvédséget (a továbbiakban: Honvédség) ért vagyoni hátrány, különösen
a) az  anyagi-technikai eszközök, létesítmények, azok berendezéseinek rendeltetésellenes
használatából eredő megrongálódásával, megsemmisítésével, megsemmisülésével, hiányával, vagy
a javításával, pótlásával okozott költség és kiadás,
b) az anyagi-technikai eszközök jogtalan felhasználásával, vagy igénybevételével okozott kár,
c) pénzeszközök jogtalan felhasználásával, utalványozásával, igénybevételével, gazdálkodási szabályok
megsértésével okozott többletkiadás,
d) a  Honvédség vagyoni értékű joga érvényesítésének elmulasztása, vagy egyéb elmaradt vagyoni
előny, vagy
e) a Honvédségre ellenszolgáltatás nélkül háruló olyan vagyoni kötelezettség, amely abból keletkezett,
hogy a Honvédségnek a katona vétkes magatartása miatt többletköltséget kellett fizetnie,
3. Honvédség vagyona
a) a Honvédség kezelésébe, illetve gazdálkodási körébe tartozó ingó és ingatlan vagyontárgy, továbbá
pénzeszköz,
b) jogszabály, hatósági intézkedés vagy szerződés alapján a  Honvédség ideiglenes kezelésébe került
idegen vagyontárgy és pénzeszköz,
c) a Honvédséget megillető vagyoni értékű jog és követelés,
d) a  gazdálkodó szervezeteknek vagy civil szervezeteknek átadott azon vagyontárgy és pénzeszköz,
amelyet e  szervezetek a  Honvédséggel szembeni visszaszolgáltatási vagy elszámolási
kötelezettséggel kezelnek.
(2) Több személy együttes károkozása esetén az  állományilletékes parancsnoki jogkört a  közös elöljáró parancsnok,
ennek hiányában a Honvéd Vezérkar főnöke gyakorolja.
2. A kár megállapítása 2. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  kár felfedezéséről való tudomásszerzését követően haladéktalanul intézkedik
a kár összegének és a károkozó személyének megállapítására.
(2) A  kártérítési eljárás a  káreljárást elrendelő határozattal indul meg. A  határozatot az  állományilletékes parancsnok
adja ki. A határozatban meg kell jelölni a káreljárás alapjául szolgáló tényeket, vizsgálót kell kijelölni, és rögzíteni kell
minden egyéb lényeges körülményt.
(3) A  kártérítési eljárás során a  tényállás megállapítására vizsgálóként arra alkalmas és elfogulatlan személyt kell
kijelölni, aki a  káreljárás megindításkor haladéktalanul intézkedik a  kár összegének és a  károkozó személyének
megállapítására.
(4) A káreljárás lefolytatására legalább háromtagú bizottságot kell kijelölni, ha
a) a keletkezett kár összege az 500 000 Ft-ot meghaladja,
b) a kárt többen együttesen okozták,
c) a kár leltárhiánnyal kapcsolatos, vagy
d) a tényállás különösen bonyolult.
(5) A bizottság egyik tagja a jogi és igazgatási szolgálat jogi végzettséggel rendelkező tagja.
 (6) A bizottság kijelölése mellőzhető, ha
a) a károkozó a felelősségét előzetesen elismerte, vagy
b) a  (4)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti károkozás esetén a  kár károkozók által is elismert pontos összege
megállapítható és a károkozók egymás közötti kárfelelősségének mértéke meghatározható.
3. A kár összegének megállapítása 3. § (1) A  kár összegének megállapításához szakértőt lehet igénybe venni. Szakértőt kell bevonni, ha a  kár összege nem
állapítható meg vagy annak mértékét a katona vitatja.
(2) Szakértőként a  szakértői névjegyzékben szereplő igazságügyi szakértő, vagy szakvélemény adására feljogosított
gazdasági társaság, szakértői intézmény, vagy külön jogszabályban meghatározott állami szerv, intézmény,
szervezet, ha ez nem lehetséges, kellő szakértelemmel rendelkező személy vagy intézmény vonható be.
(3) A szakértő költségét az a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 2. § 13. pontja
szerinti honvédségi szervezet és a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a  továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet) előlegezi meg, amelynél a károkozás történt.
(4) A katonát kell kötelezni a szakértői díj megtérítésére, ha
a) a szakértő bevonására azért került sor, mert a katona a kár mértékét vitatta,
b) a szakértői vélemény azt állapította meg, hogy a kár mértékét a Honvédség helyesen állapította meg, és
c) a katona kártérítési felelőssége utóbb megállapításra került.
(5) Haditechnikában okozott kár esetén az  illetékes szakszolgálat véleményét is ki kell kérni, kivéve, ha a kár összegét
szakértő állapította meg.
4. Az általános kártérítési eljárás 4. § (1) A  katona a  kártérítési eljárás elrendelésétől kezdve jogi képviselőt vehet igénybe, illetve kérheti, hogy
képviseletében katonai érdekképviseleti szerv (a továbbiakban együtt: jogi képviselő) járjon el.
(2) Nem lehet jogi képviselő az állományilletékes parancsnok, és helyettese, a jogi és igazgatási szolgálat tagja, továbbá
akit az ügyben tanúként vagy szakértőként hallgattak meg.
(3) A jogi képviselő munkadíját és költségeit a katona viseli.
 (4) A (3) bekezdéstől eltérően meg kell téríteni a katona részére a  jogi képviselettel kapcsolatos indokoltan felmerült,
számlával igazolt költségeit, ha a kártérítési felelősségének megállapítására nem kerül sor.
 (5) A  jogi képviselő meghatalmazás alapján járhat el. A  meghatalmazást írásba kell foglalni vagy jegyzőkönyvbe
kell mondani. Írásbeli meghatalmazás esetén a  meghatalmazott köteles eredeti meghatalmazását vagy annak
hitelesített másolatát az első kapcsolatfelvétel alkalmával az iratokhoz csatolni.
(6) Az  írásbeli meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. Az  ügyvédnek
adott meghatalmazáshoz, ha azt a  katona saját kezűleg írta alá, tanúk alkalmazása nem szükséges. Az  ügyvédi
meghatalmazásra egyebekben az erre vonatkozó külön jogszabályok irányadók.
(7) A  külföldön kiállított meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, és
felülhitelesítéssel kell ellátni.
(8) A meghatalmazás a teljes kártérítési eljárásra vagy egyes eljárási cselekményekre szólhat.
 (9) A teljes kártérítési eljárásra szóló meghatalmazás kiterjed az eljárással kapcsolatos minden nyilatkozatra és eljárási
cselekményre.
 (10) A meghatalmazás korlátozása csak annyiban hatályos, amennyiben az magából a meghatalmazásból kitűnik.
 (11) A  meghatalmazásnak visszavonás vagy a  katona halála folytán való megszűnése az  állományilletékes
parancsnoknak, a vizsgálónak vagy a bizottságnak tett bejelentéstől hatályos. A bejelentés történhet a (6) bekezdés
szerint írásban, vagy szóban. A szóban történő bejelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(12) A  katona és képviselője jogosult betekinteni a  kártérítési eljárás során keletkezett iratokba, azokról az  iratkezelési
és adatvédelmi szabályok betartása mellett másolat kiadását kérheti, továbbá az üggyel kapcsolatban észrevételt,
megjegyzést tehet.
5. § (1) A kártérítési eljárásban a katonát meg kell hallgatni, és lehetővé kell tenni, hogy védekezését részletesen előadja.
A  lefolytatott bizonyításról jegyzőkönyvet kell felvenni. Ha a  személyes meghallgatásra nincs lehetőség, akkor
lehetővé kell tenni számára, hogy védekezését a (2) bekezdésben meghatározott módon, részletesen előadhassa.
(2) Ha a  katona személyes meghallgatására nincs lehetőség, az  (1)  bekezdés szerinti meghallgatás telefonon vagy
a  személyes véleménykifejtést lehetővé tevő más kommunikációs eszköz igénybevételével, illetve írásban tett
nyilatkozat továbbításával is lefolytatható. Az  ily módon történt meghallgatáson elhangzottakról feljegyzést kell
készíteni, amelyet, illetve az  írásban tett nyilatkozatot a  jegyzőkönyvhöz vagy az  összefoglaló jelentéshez kell
csatolni.
(3) A kártérítési eljárásban a tényállás pontos megállapítása érdekében tanúbizonyítás, szemle vagy bizonyítási kísérlet
is lefolytatható. A lefolytatott bizonyításról jegyzőkönyvet kell felvenni.
6. § (1) A  kártérítési ügyben, ha az  eljárás menete egy jegyzőkönyvben nem rögzíthető, a  lefolytatott bizonyításról
összefoglaló jelentést kell készíteni. A jegyzőkönyvben és az összefoglaló jelentésben rögzíteni kell
a) a vizsgálatra kijelölt személynek vagy a bizottság tagjainak nevét, rendfokozatát, beosztását, a bizottságban
betöltött szerepét,
b) a katona személyi adatait, rendfokozatát, beosztását és lakóhelyét,
c) a kár keletkezésének idejét és körülményeit,
d) a kár összegét, megállapításának módját,
e) a bizonyítékokat, így különösen a tanúvallomást, a szakértői nyilatkozatot, a szemléről készült jegyzőkönyvet,
a  fegyelmi, szabálysértési vagy a  büntetőeljárás során hozott határozatot, a  szakmai kivizsgálásról készített
jelentést,
f ) a  katona kártérítési felelőssége mértékének alapjául szolgáló illetményét, amelyre a  kárügy elbírálásának
időpontjában volt jogosult,
g) azokat a  tényeket, amelyek a  felelősség elbírálásához, illetve a  kártérítés mérsékléséről vagy mellőzéséről
való döntéshez szükségesek, így különösen a  vagyoni viszonyokat, a  családi és szociális, illetve az  egyéb
méltányolható körülményeket,
h) a  katona személyes meghallgatása során előadott lényeges, így különösen a  kárfelelősségre, valamint
a kártérítés mértékének elismerésére vagy vitatására vonatkozó körülményeket tartalmazó nyilatkozatát,
i) a  vizsgálat összegzett eredményét, illetve a  vizsgálatot végző személy vagy bizottság indokolt véleményét
arról, hogy a kárért kit és milyen mértékben tart felelősnek, és
j) a szakértő költségét és annak viselésére vonatkozó javaslatot.
 (2) A jegyzőkönyvhöz, illetve az összefoglaló jelentéshez mellékletként csatolni kell az azokban foglalt megállapításokat
alátámasztó iratokat, nyilatkozatokat. 7. § (1) A  vizsgálat befejezése után a  jegyzőkönyvet, illetve az  összefoglaló jelentést – az  ügy összes iratával együtt –
haladéktalanul, döntés végett az állományilletékes parancsnok elé kell terjeszteni.
(2) Állományilletékes parancsnok hiányában a  vizsgálatot a  Honvéd Vezérkar főnöke által a  káreljárás lefolytatására
kijelölt személy vagy bizottság folytatja le, és az összefoglaló jelentést a kárügy összes irataival együtt a Honvédelmi
Minisztérium (a továbbiakban: HM) jogi képviseletének ellátásáért felelős szervén keresztül döntésre haladéktalanul
a Honvéd Vezérkar főnöke elé terjeszti.
(3) Ha a  vizsgálat során lényeges körülmény nem tisztázódott, az  állományilletékes parancsnok – a  (2)  bekezdésben
meghatározott esetben a Honvéd Vezérkar főnöke – haladéktalanul intézkedik a bizonyítás kiegészítése iránt.
(4) Ha az  összefoglaló jelentés alapján a  kártérítési felelősség elbírálható, az  állományilletékes parancsnok
– a (2) bekezdésben foglalt esetben a Honvéd Vezérkar főnöke – határozatban dönt.
8. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  kártérítési eljárást különös méltánylást érdemlő okból megszüntetheti, ha
a katona akár az általa engedéllyel használt honvédségi járműben, akár ilyen járművel harmadik személynek okoz
kárt.
(2) Különös méltánylást érdemlő oknak minősül különösen, ha
a) a károkozás szolgálati feladat ellátása során történt,
b) a  károkozásban külső körülmények, így rossz időjárási, látási vagy útviszonyok, a  károsult felróható
magatartása is közrehatottak,
c) a katona első alkalommal okoz kárt a Honvédségnek, vagy
d) az okozott kár a 100 000 Ft-ot nem haladja meg.
(3) Nem szüntethető meg a káreljárás, ha a katona szándékos magatartással okoz kárt, továbbá akkor sem, ha a katona
az általa engedély nélkül használt honvédségi járműben, vagy ilyen járművel harmadik személynek okoz kárt.
(4) A  megindult kártérítési eljárást fel kell függeszteni, ha a  katonával szemben büntetőeljárás indult a  károkozó
magatartásával összefüggésben.
(5) Ha a büntetőeljárás a katona szándékos bűncselekményének jogerős megállapításával zárul le, a káreljárást le kell
folytatni.
9. § Az eljárást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a katona meghal,
b) a katona magatartása nem jogellenes, vagy a jogellenesség nem bizonyítható,
c) a káreljárás tárgyát képező hiányként vagy kárként megjelölt anyag az eljárás folyamán megkerül, vagy más
módon megtérül,
d) a katona kártérítési felelőssége elévült, vagy
e) a kárt műveleti területen adott műveleti körülmények okozták, vagy a kár – mérlegelést lehetővé nem tevő –
műveleti szükség következménye. 10. § (1) A kártérítési eljárás elrendelését követő 60 napon belül az állományilletékes parancsnok a kártérítésre kötelezésről
vagy annak mellőzéséről indokolt határozattal dönt.
(2) Ha a  katonával szemben a  kárigénnyel összefüggően büntetőeljárás indult, a  káreljárást a  büntetőeljárás jogerős
befejezéséig fel kell függeszteni, és a határozathozatalra megállapított 60 napos határidő a büntetőeljárás jogerős
befejezéséről rendelkező határozatnak a  káreljárás elrendelésére jogosult tudomására jutását követő napon
kezdődik.
(3) A  katona tartós távolléte, illetve egészségügyi szabadsága esetén, valamint a  kár összegének megállapításához
igénybevett szakértő eljárásának időtartamára, továbbá ha az  ügy elbírálása más hatóság, bíróság eljárásának
eredményétől, vagy a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter), a  Honvéd Vezérkar főnöke,
vagy más állományilletékes parancsnok hatáskörébe tartozó előzetes kérdés elbírálásától függ, a  káreljárás
felfüggeszthető. A  felfüggesztés időtartama nem számít bele a  határozathozatalra megállapított 60 napos
határidőbe.
11. § (1) A  határozat fejrészből, rendelkező részből és indokolásból áll. A  határozaton fel kell tüntetni a  határozathozatal
helyét, idejét, a  kiadmányozó nevét, beosztását és aláírását. A  fejrészben fel kell tüntetni a  honvédelmi szervezet
megnevezését, a határozat nyilvántartási számát és példányszámát.
(2) A rendelkező rész tartalmazza
a) a honvédelmi szervezet megnevezését,
b) a katona személyi adatait, rendfokozatát, beosztását,
c) a kártérítési felelősség fennállásának vagy annak hiányának megállapítását,
d) a kártérítésre kötelezés vagy mellőzés megállapítását, vagy az eljárás megszüntetését,
e) kártérítésre kötelezés esetén a  kiszabott kártérítés, valamint az  ez  után fizetendő kamat összegét számmal
és betűvel kiírva, pénznemét, valamint megfizetésének időpontjára, a  havonta fizetendő részletekre vagy
a levonás elhalasztására vonatkozó rendelkezést,
f ) az esetleges szakértői díj megfizetésére vonatkozó rendelkezést, mértékét és viselésének arányát,
g) a kár természetben történő megtérítésére kötelezés esetén annak részletes feltételeit és értékét,
h) esetlegesen a kártérítés mérséklésére vonatkozó döntést, és
i) a jogorvoslat lehetőségéről, határidejéről és módjáról történő kioktatást.
(3) Az indokolás tartalmazza különösen
a) a  megállapított tényállás világos és pontos ismertetését, a  kár kiszámításának módját, a  bizonyítékok
megjelölését,
b) a kárfelelősség megállapításának alapjául szolgáló tényeket és körülményeket,
c) a katonának az ügyben tett nyilatkozatai lényegét és annak értékelését,
d) a kártérítés mérséklésére vonatkozó döntés alapjául szolgáló méltányolható körülményeket, és
e) az alkalmazott jogszabályokra vonatkozó hivatkozást.
12. § (1) A határozatot legalább négy példányban kell elkészíteni, amelyből egy példányt a katonának kell kézbesíteni, egy
példányt az ügy irataihoz kell csatolni, egy-egy további példányt a határozat jogerőre emelkedése után előjegyzésre,
illetve végrehajtásra az ellátó pénzügyi és számviteli szervezetnek, valamint logisztikai szervezetnek kell átadni. Jogi
képviselő eljárása esetén a határozat egy példányát a jogi képviselő részére kell kézbesíteni.
(2) A határozat átvételének tényét és idejét a katona aláírásával igazolja. Ha a kézbesítés postai úton történik, az átvétel
igazolására a tértivevény szolgál.
5. Az egyszerűsített eljárás sajátos szabályai 13. § (1) A Hjt. 169. § (2) bekezdése szerinti egyszerűsített eljárás esetén a 2., és a 4–12. § nem alkalmazható.
 (2) Egyszerűsített eljárás esetén a katonának a kár okozását, a kártérítés jogalapját és mértékét elismerő nyilatkozatát
jegyzőkönyvbe kell foglalni. A  jegyzőkönyv alapján a  katona megtérítési kötelezettségét az  1.  melléklet szerinti
kötelezvényben kell rögzíteni.
6. Jogorvoslat a katona kártérítési felelősségével kapcsolatban 14. § A  kártérítési eljárásban hozott határozat elleni fellebbezést az  ügy irataival együtt a  fellebbezésre nyitva álló
határidő lejártát követő 8 napon belül fel kell terjeszteni a határozatot hozó állományilletékes parancsnok elöljáró
parancsnokához, kivéve, ha a határozatot hozó parancsnok a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy
kiegészíti a megtámadott határozatot.
15. § A Honvéd Vezérkar főnökének határozata elleni fellebbezést a miniszter bírálja el.
16. § A  másodfokú határozatot – az  ügy iratainak visszaküldése mellett – meg kell küldeni az  állományilletékes
parancsnoknak – ennek hiányában a HM illetékes pénzügyi és számviteli szervezetének és logisztikai szervezetének –,
aki köteles a határozat egy példányát tértivevénnyel a jogorvoslattal élő katonának kézbesíteni, egy példányát az ellátó
pénzügyi és számviteli szervezetnek átadni, továbbá a határozat egy példányát az ügy irataihoz csatolni.
7. Utólagos mérséklés, végrehajtás elhalasztása, részletfizetés engedélyezése 17. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  kiszabott kártérítést – kérelemre – utólag mérsékelheti, ha a  katona anyagi
helyzetében, családi és szociális körülményeiben a jogerős határozat meghozatalát követően olyan változás állt be,
amelyre tekintettel a  kártérítést a  saját vagy a  vele szemben tartásra jogosultak megélhetésének veszélyeztetése
nélkül még részletekben sem képes megfizetni.
(2) A miniszter által kiszabott kártérítés utólagos mérsékléséről a miniszter dönt.
 (3) A  kiszabott kártérítés utólagos mérséklésére egyszer kerülhet sor, és az  utólagos mérséklés a  kiszabott kártérítés
50%-át nem haladhatja meg. 18. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  katona méltánylást érdemlő személyi körülményeire, így különösen vagyoni
helyzetére, kereseti, jövedelmi, családi és szociális viszonyaira tekintettel a jogerősen kiszabott kártérítés levonását
vagy végrehajtását elhalaszthatja, illetve részletfizetést engedélyezhet.
(2) A  végrehajtás elhalasztására akkor kerülhet sor, ha a  katona számára az  (1)  bekezdésben foglalt körülményekre
tekintettel még a kártérítés részletekben való megfizetése is aránytalanul súlyos terhet jelentene.
(3) A  halasztás, illetve a  részletfizetés időtartamát – a  (4) és (5)  bekezdésre tekintettel – úgy kell meghatározni, hogy
az megfeleljen a méltányolható körülményeknek, de ne veszélyeztesse a kártérítés megfizetését.
(4) A halasztás időtartama legfeljebb 1 év lehet.
 (5) A részletekben történő fizetés esetén a kártérítést úgy kell megállapítani, hogy
a) annak egy havi részlete ne haladja meg a  katona egy havi illetményének a  külön jogszabályok szerint
levonással teljesítendő adó, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék, magánnyugdíjpénztári tagdíj, továbbá
egyéb járulék levonása után fennmaradó részének 25%-át,
b) a havi részlet mértéke a 10 000 Ft/hó összegnél alacsonyabb, a futamidő 60 hónapnál hosszabb nem lehet,
c) a részletfizetés teljes futamidejére a törvényes késedelmi kamatot kell számítani, és
d) ki kell kötni, hogy bármely részlet megfizetésének elmulasztása esetén a teljes hátralék egy összegben válik
esedékessé.
 (6) A halasztásról, illetve a részletfizetésről – a (7) bekezdésben foglaltak kivételével – az állományilletékes parancsnok
dönt a (2)–(5) bekezdésben foglaltak alapján. (7) A  jogerős bírósági határozattal megállapított kártérítés halasztásáról, illetve részletekben történő fizetéséről
– a  Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 217.  § (3)  bekezdésében foglalt eseten kívül – utólag
a miniszter dönt.
8. A leltárhiányért fennálló felelősségre vonatkozó különös szabályok
19. § A Hjt. 171. § (3) bekezdése szerinti leltárfelelősségi megállapodást írásba kell foglalni.
20. § (1) A raktárvezetőnek és helyettesének személyében történt változás vagy a felelősségi szabályok megváltozása esetén
a raktárt leltározással kell átadni, illetve átvenni.
(2) Leltározásnál a  raktárosnak, illetve akadályoztatása esetén a  képviselőjének a  jelenlétét lehetővé kell tenni. Ha
a raktáros a képviseletéről nem gondoskodott, akkor az állományilletékes parancsnok e feladat ellátására szakmailag
alkalmas, érdektelen képviselőt köteles kijelölni.
(3) A raktáros a leltározással kapcsolatban a leltárfelvétel során és azt követően is észrevételt tehet.
 (4) A  leltárhiánnyal kapcsolatos kártérítési igényt a  leltárhiány megállapítását követő 60 napos jogvesztő határidő
alatt kell érvényesíteni. Ha a  kárigénnyel összefüggően büntetőeljárás, szabálysértési vagy fegyelmi eljárás indult,
e határidő 30 nap, és az az eljárás jogerős befejezéséről rendelkező határozat közlését követő napon kezdődik.
21. § (1) A  leltárhiányért fennálló felelősség feltételeinek fennállását a  leltárhiány megállapítását követően, de a  káreljárás
megindítása előtt, vizsgálatban tisztázni kell.
(2) Ha a  leltárfelelősség feltételei fennállnak, a  vizsgálat lezárását követően a  leltárfelelősség megállapítása céljából
a katonával szemben a káreljárást el kell rendelni.
(3) Ha a vizsgálat eredménye szerint a leltárfelelősséget megállapítani nem lehet, a leltárfelelősségen kívüli kártérítési
felelősség megállapításának lehet helye.
(4) Ha a  leltárhiányért fennálló felelősségre vonásra irányuló eljárásban a  kártérítésre kötelező határozatot utólag
hatályon kívül helyezik, de a  vizsgáló vagy bizottság eljárása során feltárt bizonyítékok alapján a  leltárhiányért
fennálló felelősségen kívüli kártérítési felelősség megállapításának lehet helye, a hatályon kívül helyezés jogerőssé
válását megállapító irat kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell indítani az  e  felelősség szerinti
káreljárást.
9. Külföldi szolgálat alatt okozott károk elbírálására vonatkozó különös szabályok
22. § (1) A  katona ellen külföldi szolgálata során okozott kár miatti kártérítési eljárás során a  katona külföldi
szolgálatteljesítési helyén szolgálatot teljesítő vizsgálót vagy bizottságot kell kijelölni.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően az  állományilletékes parancsnok a  külföldi szolgálatot teljesítő katona külföldi
szolgálatteljesítési helyén kívül szolgálatot teljesítő vizsgálót vagy bizottságot is kijelölhet, ha a külföldi szolgálatot
teljesítő katona külföldi szolgálatteljesítési helyén nem tud a  2.  § (3)–(5)  bekezdésének megfelelő vizsgálót vagy
bizottságot kijelölni.
(3) A  kártérítési eljárás lefolytatása érdekében az  eljárás alá vont katona – az  okozott kár mértékére és a  szolgálat
érdekeire is figyelemmel, indokolt esetben – hazarendelhető.
23. § (1) A kártérítési eljárás megindítását, illetve továbbfolytatását nem akadályozza, ha a katona külföldi szolgálatra történő
vezénylése megszűnt. A  katona külföldi szolgálata idején állományilletékes parancsnoka a  szükséges vizsgálatok
lefolytatása érdekében megkeresi a  katona külföldi szolgálatra történő vezénylésének megszűnését követő
állományilletékes parancsnokát.
(2) Ha a  károkozó katona külföldi szolgálatra történő vezénylése a  kártérítési eljárás megindítását megelőzően
megszűnt, az elöljáró parancsnok az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően rendelkezhet.
(3) A  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a  továbbiakban: KNBSZ) tagja által külföldi szolgálatra történt vezénylés
során elkövetett, nemzetbiztonsági tevékenységgel össze nem függő kártérítési ügy esetén – a főigazgató egyidejű
értesítése mellett – a KNBSZ tagjának külföldi szolgálata idején állományilletékes parancsnoka jár el.
24. § (1) A  kártérítési eljárást 60 napon belül be kell fejezni. Indokolt esetben e  határidőt az  állományilletékes parancsnok
a vizsgáló vagy bizottság javaslatára egy alkalommal – legfeljebb 60 nappal – meghosszabbíthatja.
(2) Az  eljárási cselekményekről szóló értesítést az  eljárás alá vont katonának, a  tanúnak, a  sértettnek, a  szakértőnek
postai úton, távbeszélőn, telefaxon, vagy elektronikus úton kell kézbesíteni. A  vizsgáló vagy a  bizottság a  címzett
személyes megjelenése alkalmával szóban is közölheti az  értesítés tartalmát. Feljegyzésben kell rögzíteni a  nem
postai úton történő kézbesítés tényét.
(3) Ha a  vizsgálat során olyan tanú, sértett, szakértő meghallgatása szükséges, aki nem tartózkodik a  külföldi
szolgálatteljesítés helyén, úgy a  vizsgáló vagy a  bizottság az  érintett szervezet vezetőjét az  eljárási cselekmény
lefolytatása érdekében postai úton, távbeszélőn, telefaxon vagy elektronikus úton megkeresi. A  megkeresésben
meg kell jelölni azokat a kérdéseket, amelyekre a kártérítési eljárás lefolytatása szempontjából szükség van.
(4) Nemzetközi szervezet felkérésére vagy szervezésében végrehajtott külföldi szolgálat ellátása során a  nemzetközi
szervezet vagyonában történő károkozás miatt indult kártérítési eljárásban a  nemzetközi szervezet által készített
jelentést a kártérítési tényállás tisztázásakor bizonyítékként kell értékelni.
(5) Az  állományilletékes parancsnok a  kártérítési felelősség megállapításakor nincs kötve a  nemzetközi szerv
(4) bekezdés szerinti jelentésben rögzített felelősségre vagy annak hiányára vonatkozó megállapításához.
(6) A 22. § (2) bekezdése szerinti esetben a vizsgáló vagy a bizottság a vizsgálat befejezését követően a vizsgálat során
keletkezett iratokat telefaxon vagy elektronikus úton is megküldheti az állományilletékes parancsnok részére.
(7) Az eljárás alá vont katona részére a kártérítési eljárás során hozott határozatot a lehető legrövidebb időn belül oly
módon kell kézbesíteni, hogy – szolgálati feladat ellátására, illetve egyéb okból történő távollétére tekintettel –
módja legyen a határozat személyes átvételére.
(8) A  katona fellebbezését a  23.  § (1)  bekezdésében foglalt esetben a  külföldi szolgálatra történő vezénylésének
megszűnését követő állományilletékes parancsnokához nyújtja be, aki azt a  fellebbezés kézhezvételétől
számított 8 napon belül továbbítja a katona külföldi szolgálata idején állományilletékes parancsnok hazai elöljáró
parancsnokának (a  továbbiakban: fellebbezést elbíráló elöljáró parancsnok). A  fellebbezést elbíráló elöljáró
parancsnok intézkedik az ügy iratainak beszerzésére.
(9) A fellebbezést elbíráló elöljáró parancsnok a 16. § szerint jár el azzal, hogy mellőzi az ügy iratainak visszaküldését.
25. § A  műveleti területen történő szolgálatteljesítés során okozott kár miatti kártérítési eljárás lefolytatása során
a  vizsgáló vagy a  bizottság a  Hjt. 210.  §-a szerinti mentesülési ok fennállását hivatalból vizsgálja. A  Hjt. 210.  §-a
szerinti mentesülési ok fennálltát a 9. § e) pontja szerinti eljárást megszüntető oknak kell tekinteni.
II. FEJEZET
A HONVÉDSÉG KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉGE 10. Általános rendelkezések
26. § E  Fejezet alkalmazásában igényérvényesítő: a  hivatásos és szerződéses állományú katona, a  tényleges szolgálatot
teljesítő önkéntes tartalékos katona, a honvéd tisztjelölt, a honvéd altiszt-jelölt, a korábban ilyen szolgálatot vagy
korábban hadkötelezettség alapján katonai szolgálatot teljesítő személy és mindezek közeli hozzátartozója.
27. § A  Hjt. 172.  § (7)  bekezdése szerinti szolgálat teljesítésével összefüggő betegségnek (a  továbbiakban: szolgálati
betegség) minősülnek különösen a 2. mellékletben felsorolt betegségek.
28. § (1) A  Hjt. 177.  § (1)  bekezdése szerinti kárigény előterjesztésére irányuló felhívás és tájékoztatás személyes átvételét
aláírással kell igazolni, ha ez nem lehetséges, tértivevényes ajánlott küldeményként kell közölni.
(2) Ha a  tértivevény a  károsult által a  személyügyi szervnek bejelentett lakcíméről „ismeretlen”, „elköltözött”, „nem
fogadta” vagy „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza, a felhívást és tájékoztatást tartalmazó küldeményt átvettnek kell
tekinteni.
11. A kárigény elbírálása 29. § (1) A kárigény elbírálására elsőfokon az állományilletékes parancsnok rendelkezik hatáskörrel, ha a kárigény egyszerű
ténybeli és jogi megítélésű, továbbá összege az 50 000 Ft-ot nem haladja meg.
(2) Ha a  kárigény nem egyszerű ténybeli és jogi megítélésű vagy összege az  50 000 Ft-ot meghaladja, elsőfokon
a HM központi pénzügyi feladatok ellátásáért felelős szerve jár el.
(3) A kárigény akkor nem tekinthető egyszerű ténybeli és jogi megítélésűnek, ha
a) a kár haláleset, baleset, szolgálati betegség, egyéb egészségkárosodás következménye,
b) a  kárigény jogalapja vitatható, működési körön kívül eső elháríthatatlan ok, vagy a  károsult elháríthatatlan
magatartásának szerepe vizsgálandó,
c) a Honvédség vétkessége vizsgálandó,
d) kármegosztásnak lehet helye,
e) a  kárigény nem vagyoni kárral kapcsolatos, szolgálati viszony körében, vagy szolgálati viszonyon kívül
elmaradt jövedelem kártérítésként való megfizetésére vagy kártérítési járadék folyósítására irányul,
f ) a kár összege vagy a kártérítés mértéke vitatott, vagy
g) korábban már elbírált káreseményből eredő újabb igénnyel kapcsolatos.
30. § (1) Ha az  igényérvényesítő nem személyesen jár el, helyette törvényes képviselője vagy az  általa vagy törvényes
képviselője által meghatalmazott személy is eljárhat.
(2) A képviselő képviseleti jogosultságát köteles igazolni. Írásbeli meghatalmazás esetében a meghatalmazott köteles
eredeti meghatalmazását vagy annak hitelesített másolatát a kérelem benyújtásakor az iratokhoz csatolni.
31. § Az elsőfokú kártérítési eljárás során a kártérítési igényt a beérkezésétől számított 60 napon belül kell elbírálni.
32. § (1) A  kártérítési eljárás során az  igény elbírálására jogosult szerv köteles a  döntéshozatalhoz szükséges tényállást
tisztázni.
(2) Ha a  bizonyítási eljárásban valamely tény vagy körülmény megállapításához különleges szakértelem szükséges,
a 3. § (2) bekezdése szerinti szakértőt kell bevonni.
(3) Az  igényérvényesítő írásban szakértő bevonását indítványozhatja. Ha az  igényérvényesítő szakértő bevonására
irányuló indítványát a  kárigény elbírálására jogosult szerv elutasítja, erről az  igényérvényesítőt az  indítvány
kézhezvételétől számított 15 napon belül írásban értesíti. Az indítvány elutasításának indokait az érdemi határozat
indokolásának tartalmaznia kell.
(4) A kárigény elbírálására jogosult szerv indítvány hiányában is rendelkezhet szakértő bevonásáról.
 (5) Az  eljáró szervezet a  szakértő bevonását megelőzően tájékoztatja az  igényérvényesítőt a  szakértő bevonásáról és
15 napos határidővel felhívja arra, hogy a szakértőhöz kérdéseket intézhet.
 (6) Az igény elbírálásának határideje a szakvélemény elkészítésének időtartamával meghosszabbodik.
 (7) Az  igényérvényesítő, illetve képviselője jogosult az  iratokba betekinteni, a  szakértői véleményre vagy más
bizonyítékra 15 napon belül észrevételt tenni.
 (8) Ha az  igényérvényesítő a  kártérítési igényét vagy annak bizonyítékait hiányosan terjesztette elő, és ennek
pótlására – megfelelő határidő kitűzésével – felszólították, vagy az  igényérvényesítő észrevételei megtételére,
illetve kérdés felvetésére megfelelő határidőt kapott, az  igény elbírálásának határideje a  póthatáridő tartamával
meghosszabbodik. Ha az  igényérvényesítő előírt határidőn belül nem nyilatkozik, vagy a  kért adatot nem közli,
a kárigény elbírálására jogosult szerv a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(9) Ha a kárigény érdemi elbírálása olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe
tartozik, a  kárigény elbírálására jogosult szerv az  eljárást felfüggeszti. Ha a  más szerv előtti eljárás megindítására
az igény érvényesítője jogosult, erre megfelelő határidő kitűzésével fel kell hívni, ha a felhívásnak nem tesz eleget,
a kárigény elbírálására jogosult szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt.
(10) A felfüggesztés tartama az ügyintézési határidőbe nem számít be.
33. § (1) A kártérítési határozat rendelkező részből és indokolásból áll.
 (2) A  rendelkező résznek a  kártérítési igény kérdésében hozott érdemi döntést – a  megállapított kártérítés összegét,
vagy a kérelem elutasítását – és a jogorvoslat lehetőségére vonatkozó tájékoztatást kell tartalmaznia.
 (3) Az indokolásnak a tényállást, a bizonyítékok értékelését, az eljárás fontosabb mozzanatait, a döntés jogi indokolását,
a megállapított kártérítési összegek jogcímenkénti tételes felsorolását, valamint az alkalmazott jogszabályokra való
hivatkozást kell tartalmaznia.
(4) A határozatot az igényérvényesítővel – illetve, ha van, akkor képviselőjével – tértivevényes ajánlott küldeményként
kell közölni. A  HM központi pénzügyi feladatok ellátásáért felelős szervének eljárása esetén a  határozat egy
példányát az igényérvényesítő állományilletékes parancsnoka, illetve ennek hiányában a HM központi irattára kapja.
12. Jogorvoslat 34. § (1) Az első fokú kártérítési határozat elleni fellebbezést két példányban kell előterjeszteni.
 (2) A másodfokú eljárást a HM jogi képviselet ellátásáért felelős szerve folytatja le.
 (3) Az  igényérvényesítő a  fellebbezésben olyan új tényekre, körülményekre nem hivatkozhat, amelyeket az  elsőfokú
eljárás idején már ismert, de azokra nem hivatkozott.
 (4) A másodfokú kártérítési határozatot a miniszter adja ki és írja alá, a 32. § (1)–(3) bekezdései szerint.
 (5) A másodfokú kártérítési határozatot a HM jogi képviselet ellátásáért felelős szerve a kárigény elbírálására jogosult
szerv részére három eredeti példányban megküldi. A határozatot a kárigény elbírálására jogosult szerv tértivevényes
ajánlott küldeményként az igényérvényesítőnek megküldi.
(6) A  jogerős határozattal megállapított kártérítést annak kézbesítésétől számított 30 napon belül ki kell fizetni,
a  keresetindításra tekintet nélkül. A  kifizetés teljesítése iránt – a  KNBSZ főigazgatója által kibocsátott határozat
kivételével – a HM központi pénzügyi feladatok ellátásáért felelős szerve intézkedik.
III. FEJEZET
A KÁROK LEÍRÁSA ÉS TÖRLÉSE 13. A kár leírása
35. § E Fejezet alkalmazásában az 1. § (1) bekezdés 2. és 3. pontját alkalmazni kell.
36. § (1) A  meg nem térülő kár leírására irányuló kérelmet haladéktalanul elő kell terjeszteni a  39–44.  § szerinti jogkört
gyakorló személynél (a  továbbiakban: leírási jogkört gyakorló), aki a  jogszabályi feltételek fennállása esetén a  kár
leírása iránt soron kívül intézkedik.
(2) A leírási kérelemnek tartalmaznia kell a teljes kár és a meg nem térülő kár pontos mértékét. A kérelemhez mellékelni
kell a  kárügy iratait is, így különösen a  kárfelvételi jegyzőkönyvet, az  abban foglalt megállapításokat alátámasztó
dokumentumokat, valamint – ha kártérítési eljárás indult – a kártérítési határozatot.
37. § (1) Ha a  kárügyben a  vonatkozó szabályok rendelkezéseit és elveit helyesen alkalmazták, akkor a  leírási jogkör
gyakorlója a meg nem térülő kárt köteles leírni és a leírási tanúsítványt kiadni.
(2) A nem pénzeszközökben keletkezett károkra vonatkozó leírási tanúsítvány mintáját a 3. melléklet tartalmazza.
 (3) A pénzeszközökben keletkezett károkra vonatkozó leírási tanúsítvány mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
 (4) Meg kell tagadni a  leírást és a  leírást kérő parancsnokot, vezetőt újabb vizsgálat elrendelésére kell felhívni, ha
az  alapul szolgáló kárügy lényeges körülményeit nem tisztázták, vagy a  vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit,
illetve elveit megsértették. Az  újabb vizsgálatot 30 napon belül be kell fejezni. Ezt a  határidőt a  leírási jogkör
gyakorlója egy alkalommal, legfeljebb 60 nappal meghosszabbíthatja.
38. § (1) A  leírási tanúsítványt két példányban kell kiállítani. Az  első példányt a  leírást kérő parancsnoknak, vezetőnek kell
megküldeni.
(2) A leírási tanúsítványokat tartalmazó tömb szigorú számadási és nyilvántartási kötelezettség alá tartozó okmány.
14. A kárleírási jogkörök vagyonban, illetve pénzeszközben keletkezett károk esetén
39. § A HM-ben és a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél a leírási jogkört a következő személyek
gyakorolják:
a) a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: helyettes államtitkár),
b) a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek vezetője a  kezelésébe tartozó testületi
vagyonban keletkezett kárból, káresetenként – a pénzeszközökben keletkezett kár kivételével – 1 000 000 Ft
értékhatárig,
c) a  miniszter irányítása alá tartozó központi hivataloknál a  főigazgató a  kezelésébe tartozó testületi
vagyonban keletkezett kárból, káresetenként – a pénzeszközökben keletkezett kár kivételével – 1 000 000 Ft
értékhatárig, vagy
d) a  b)  pontban meghatározott leírási jogkört meghaladó kár esetén – a  pénzeszközökben keletkezett kár
kivételével – a helyettes államtitkár.
40. § (1) A  katonai oktatási intézmény parancsnoka, vezetője a  kezelésébe, illetve gazdálkodási körébe tartozó testületi
vagyonban keletkezett kárból – a  pénzeszközökben keletkezett kár kivételével –, káresetenként 500 000 Ft-ig
gyakorolja a leírási jogkört.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott leírási összeget meghaladó kár esetén – a  pénzeszközökben keletkezett kár
kivételével – a helyettes államtitkár gyakorolja a leírási jogkört.
41. § (1) A KNBSZ főigazgatója a kezelésébe, illetve gazdálkodási körébe tartozó testületi vagyonban keletkezett kár esetén
a kárleírási jogkört – a pénzeszközökben keletkezett károk esetében is – káresetenként 10 000 000 Ft összeghatárig
gyakorolja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összeg feletti kárleírás a miniszter hatáskörébe tartozik.
42. § (1) A Honvédség hadrendje szerinti szervezeteinél a kezelésben, illetve gazdálkodási körbe tartozó testületi vagyonban
keletkezett kárból – a pénzeszközökben keletkezett kár kivételével – a kárleírási jogkört – káresetenként – az önálló
állománytáblával rendelkező szervezeteknél vagy a  közvetlen alárendelt honvédelmi szervezetekkel rendelkező
szervezeteknél, a parancsnokok, a vezetők a következők szerint gyakorolják:
a) az  önálló század-, zászlóalj-, osztály-, ezredparancsnok és az  azzal azonos szintű parancsnok, vezető
1 000 000 Ft értékhatárig,
b) a dandárparancsnok és az azzal azonos szintű parancsnok, vezető 2 500 000 Ft értékhatárig,
c) a Honvédség középszintű vezető szerv parancsnoka, vezetője 5 000 000 Ft értékhatárig,
d) a Honvéd Vezérkar főnöke 10 000 000 Ft értékhatárig.
(2) A  Honvédségnél keletkezett 10 000 000 Ft-nál nagyobb összegű kár esetén a  leírási tanúsítványt a  helyettes
államtitkár adja ki.
43. § Műveleti területen történt szolgálatteljesítés során adott műveleti körülmények vagy a  műveleti szükség
következményeként bekövetkező kár esetén a leírási jogkört a műveleti területen lévő, ellátást végrehajtó szervezet
parancsnoka gyakorolja.
44. § A pénzeszközökben keletkezett károk esetében – a 39. § a) pontja és a 41. § (1) bekezdése kivételével – a kárleírási
jogkört a következő személyek gyakorolják:
a) 10 000 000 Ft értékhatárig a HM központi pénzügyi feladatok ellátásáért felelős szervének vezetője,
b) 10 000 000 Ft értékhatár felett a helyettes államtitkár.
15. A hiány és a tartozás nyilvántartása 45. § (1) A honvédelmi szervezetnél keletkezett károkat és hiányokat a vonatkozó nyilvántartásokból kiadásba kell helyezni,
és egyidejűleg be kell írni a  károkról vezetett nyilvántartó könyvbe (a  továbbiakban: hiánynyilvántartó könyv).
A hiánynyilvántartó könyvet a honvédelmi szervezet szakanyag szerint illetékes fegyvernemi és szolgálati ág főnökei
kötelesek vezetni.
(2) A  hiánynyilvántartó könyvnek tartalmaznia kell mindazokat az  adatokat, amelyekből hitelt érdemlően
megállapítható, hogy a  kár milyen anyagban, milyen módon keletkezett, milyen összeget képvisel és hogyan
rendeződött.
46. § (1) Nyilvántartást kell vezetni a rendelet hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetekkel szemben fennálló tartozásokról
is (a továbbiakban: tartozások könyve). A tartozások könyvének vezetése a pénzügyi és számviteli szolgálat feladata.
(2) A  tartozások könyvének azokat az  adatokat kell tartalmaznia, amelyekből a  kötelezett személy vagy szervezet
azonossága, a  tartozás jogcíme és folyamatos alakulása pontosan megállapítható. A  tartozások könyvében
elkülönítve kell vezetni azokat a károkat is, amelyek közvetlenül pénzben jelentkeznek.
16. A kártérítés törlése 47. § (1) A kiszabott és behajthatatlan kártérítési összeg törléséről szóló határozat meghozatalára – a (3) bekezdésben foglalt
kivétellel – annak a szervnek a parancsnoka, vezetője jogosult, amelyik azt nyilvántartja.
(2) A kártérítést csak akkor lehet behajthatatlannak minősíteni, ha okirattal bizonyítható, hogy
a) a kötelezett vagyontalan, illetve bizonyíthatóan tartósan vagy véglegesen fizetésképtelen,
b) a behajtás költségigénye eléri a követelt összeget, illetve az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
97. § (3) bekezdése alapján a központi költségvetésről szóló törvényben megállapított értékhatárt el nem érő
kis összegű követelésnek minősül.
(3) A  100 000 Ft-ot meghaladó kártérítési összeget a  HM és a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezeteknél a  helyettes államtitkár, a  Honvédség hadrendje szerinti szervezeteknél a  Honvéd Vezérkar főnöke
törölheti.
(4) A behajthatatlannak minősített, a KNBSZ-nél nyilvántartott kártérítés összegét a KNBSZ főigazgatója összeghatártól
függetlenül törölheti.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 48. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
49. § Hatályát veszti
a) a  Magyar Honvédségnek a  hivatásos és szerződéses állományú katonáival szemben fennálló kártérítési
felelőssége egyes szabályairól szóló 18/2002. (IV. 5.) HM rendelet,
b) a  kártérítési felelősség körében meg nem térülő kár leírásának és törlésének egyes szabályairól szóló
19/2002. (IV. 5.) HM rendelet,
c) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján
tartalékos katonai szolgálatot teljesítők kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló 18/2006. (VI. 27.)
HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2019. (II. 22.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(2)  bekezdés c)  pontja, 59.  § (1)  bekezdés b)  pontja, 68.  § (1)  bekezdés a)  pontja és 68.  § (2)  bekezdése alapján
–  a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy dr.  Varga László dandártábornok hivatásos
szolgálati viszonya 2019. február 16-ai hatállyal, a törvény erejénél fogva megszűnik.
Budapest, 2019. február 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
259/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Soltiné dr. Szabó Éva Etelkát 2017. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
198/2017. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–horvát kapcsolatok ápolását, a  két nemzet közötti párbeszéd és barátság erősítését szolgáló
tevékenysége, példaértékű kezdeményezései elismeréseként
dr. Gordan Grlić Radman, a Horvát Köztársaság budapesti nagykövete részére,
a magyar–szlovén kulturális, oktatási és gazdasági kapcsolatok ápolását és bővítését, valamint a két nemzet közötti
baráti párbeszéd elmélyítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Ksenija Škrilec, a Szlovén Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. május 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
163/2009. (XI. 27.) FVM rendelete a Newcastle-betegség elleni védekezés szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-ának (2) bekezdése 17. és 20. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Ezt a rendeletet a Newcastle-betegség baromfi, versenygalamb és más, fogságban tartott madarak állományaiban
történő előfordulásának megelőzése érdekében, illetve előfordulása esetén kell alkalmazni.
(2) A rendelet előírásait nem kell alkalmazni a Newcastle-betegségnek szabadon élő vadmadarakban történő
előfordulása esetén, azonban az ezen esetekben hozott intézkedésekről az országos főállatorvos tájékoztatja
az Európai Bizottságot. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. állategészségügyi vizsgálat: hatósági állatorvos által végzett, egy telep teljes baromfiállományának egészségügyi
állapotát felmérő ellenőrzés; 2. állomány: az egy termelési egységen belül tartott összes baromfi, versenygalamb vagy más, fogságban tartott madár;
3. ártalmatlanítás: az állati eredetű melléktermékek összegyűjtése, szállítása, tárolása, kezelése és feldolgozása vagy
elégetése a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások
megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint;
4. árutermelő baromfi: 72 órás vagy ennél idősebb, hús-, illetve étkezési tojás-termelésre vagy a szárnyasvad-állomány
utánpótlására szánt, fogságban nevelt baromfi; 5. baromfi: tyúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa, liba, fürj, galamb, fácán, fogoly és laposmellű futómadár (Ratitae), amelyet
hús vagy étkezési tojás termelése, más termékek előállítása, vadállomány fenntartása vagy e szárnyas kategóriák
előállítását célzó tenyésztési program céljából nevelnek vagy tartanak fogságban;
6. beteg baromfi: olyan baromfi, amelyben a) a Newcastle-betegség hatósági megállapításra került a Nemzeti Referencia Laboratóriumban (a továbbiakban:
NRL) elvégzett vizsgálatot követően, vagy b) a másodlagos és az azt követő járványkitörések esetén a Newcastle-betegségre jellemző klinikai tünetek vagy
kórbonctani elváltozások találhatók; 7. betegségre gyanús baromfi: olyan klinikai tüneteket vagy kórbonctani elváltozásokat mutató baromfi, amelyek jellege
alapján alaposan gyanítható a Newcastle-betegség előfordulása, de nincs járványügyi kapcsolat megállapított
kitöréssel vagy a laboratóriumi vizsgálat még nem zárult le;
8. engedélyezett laboratórium: olyan, a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja (a továbbiakban: MgSzH
Központ) által engedélyezett laboratórium, amely az e rendeletben meghatározott diagnosztikai vizsgálatokat végzi;
9. eset: a Newcastle-betegség élő vagy elhullott állatban történő hatósági megállapítása;
10. fertőzöttségre gyanús baromfi: olyan baromfi, amely közvetve vagy közvetlenül érintkezhetett a Newcastle-betegség
vad vírusával; 11. gazdaság: olyan létesítmény, ahol baromfit állandóan vagy átmeneti jelleggel nevelnek, illetve tartanak, és amely egy
telepet is magába foglalhat; 12. hatósági megállapítás: a kerületi főállatorvos határozata, amely szerint a Newcastle-betegség előfordulása
megállapításra került az NRL eredményei alapján vagy az elsődleges járványkitöréssel összefüggésbe hozható további
járványkitörés esetén a Newcastle-betegségre jellemző klinikai tünetek és kórbonctani elváltozások alapján;
13. Helyi Járványvédelmi Központ (a továbbiakban: HJK): a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szervén
(a továbbiakban: MgSzH területi szerve) belüli, a betegség felszámolását irányító szervezet, melynek felállítását
a területi szerv vezetője rendeli el járványkitörés esetén;
14. intracerebrális pathogenitási index (a továbbiakban: ICPI): a vírus kórokozó képességének laboratóriumi vizsgálattal
megállapított mutatója; 15. keltetőtojás: baromfi által tojt, keltetésre szánt tojás;
16. kitörés: egy vagy több eset előfordulása egy állattartó telepen;
17. kontaktgazdaság: olyan gazdaság, amelybe annak fekvése, a személyek, állatok vagy járművek mozgása
következtében vagy bármely más módon a Newcastle-betegség vírusát behurcolhatták;
18. más, fogságban tartott madár: bármely olyan madár, amely nem baromfi, és az 5. pontban leírtaktól eltérő okokból
tartják fogságban, többek között kedvtelésből, bemutatók, kiállítások, versenyek, tenyésztés vagy eladás céljából;
19. napos baromfi: a 72 óránál fiatalabb baromfi, amelyet még nem etettek meg, továbbá a 72 óránál fiatalabb
pézsmakacsa (Cairina moschata) vagy keresztezett fajtáik, akár etették azokat, akár nem;
20. Newcastle-betegség: másnéven baromfipestis; madárban a paramyxovírusok 1-es szerotípusához tartozó bármely
madár-vírustörzs okozta fertőzés, amely törzs ICPI értéke naposcsibe esetében 0,7 vagy annál nagyobb;
21. Országos Járványvédelmi Központ (a továbbiakban: OJK): az MgSzH Központ szervezeti keretein belüli,
járványfelszámolást irányító országos szervezet, melynek felállítását az országos főállatorvos rendeli el járványkitörés
esetén; 22. sürgősségi vakcinázás: meghatározott területen és időszakban, hatósági felügyelet mellett, járványelfojtási célból
végzett Newcastle-betegség elleni immunizálás; 23. telep: olyan létesítmény vagy létesítmény egy része, amely egyetlen helyen található, és a következő tevékenységekre
használják: a) tenyésztelep: olyan létesítmény, amelyben tenyészbaromfi nevelésének céljából keltetőtojás előállítása folyik;
b) szaporítótelep: olyan létesítmény, amelyben árutermelő baromfi nevelésének céljából keltetőtojás előállítása
folyik; c) nevelőtelep: ca) tenyészbaromfi-nevelő telep: ahol a tenyészbaromfit a tenyészérettség elérését megelőzően nevelik,
cb) árutermelő baromfinevelő telep: ahol az árutermelő baromfit a tojásrakási érettség elérését megelőzően
nevelik; d) árutermelő telep: ahol az árutermelő baromfit tartják;
e) baromfikeltető állomás: olyan létesítmény, amelyben a tojások keltetése és a bujtatás folyik, és naposcsibét
forgalmaz; f) galambdúc: versenygalambok tartására, illetve tenyésztésére használt létesítmény;
24. tenyészbaromfi: 72 órás vagy ennél idősebb, keltetőtojás termelésére szánt baromfi;
25. termelési egység: a gazdaságon belüli olyan egység, amelyet a hatósági állatorvos az ugyanabban a gazdaságban lévő
más egységektől teljesen függetlennek minősít annak elhelyezkedése, és az ott tartott baromfi vagy más, fogságban
tartott madarak napi ellátása szempontjából; 26. versenygalamb: a galambdúcból elszállított vagy elszállítani szándékozott galamb, amit azért engednek el, hogy
szabadon szállhasson vissza a galambdúcba vagy más úti célhoz.
3. § A Newcastle-betegség bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegség. A betegség vagy gyanújának észlelése
esetén az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön jogszabály előírásait is alkalmazni kell.
4. § (1) A Newcastle-betegség elleni immunizálás költsége, valamint a vakcinázás hatékonyságának ellenőrzése céljából
végzett mintavétel és vizsgálat költsége az állattartót terheli.
(2) A Newcastle-betegség miatt elhullott vagy leölt állatok, illetve megsemmisített anyagok vagy eszközök tulajdonosát
külön jogszabály szerint állami kártalanítás illeti meg. A megfigyelési zárlat szabályai
5. § (1) A megfigyelési zárlat ideje alatt
a) baromfit – a (2) bekezdésben meghatározott eseteket kivéve – az érintett gazdaságból kiszállítani vagy oda
beszállítani tilos; b) valamennyi baromfit zártan kell tartani a tartási helyén vagy – amennyiben az épületen belüli zárt tartás
a gazdaság adottságai alapján, illetve állatjóléti okokból nem megvalósítható – a gazdaság valamely olyan helyén
kell megfelelően elkülöníteni, ahol az állatok megfigyelhetők, más baromfival nem érintkezhetnek és kiszökésük
megelőzhető; c) a tulajdonosnak nyilvántartást kell készíteni a gazdaságban tartott baromfi valamennyi kategóriájáról,
kategóriánként feltüntetve az elhullott, a klinikai tüneteket mutató, illetve a tünetmentes baromfi számát;
továbbá a nyilvántartást naprakészen kell tartani, feltüntetve benne a gyanú fennállása idején kikelt és elhullott
baromfit; d) minden mozgás csak a hatósági állatorvos engedélyével történhet
da) mind a gazdaságba érkező vagy onnan távozó személyek, más állatok és járművek esetében,
db) mind a Newcastle-betegség közvetítésére alkalmas baromfihús vagy -hulla, takarmány, eszköz, hulladék,
ürülék, trágya, alom esetében; e) a gazdaságból nem szállítható el tojás, kivéve a (3) bekezdésben meghatározott eseteket;
f) a baromfi tartására használt épület, illetve a gazdaság be- és kijáratánál megfelelő fertőtlenítő eszközöket kell
elhelyezni; a be- és kilépés csak ezek rendeltetésszerű használata után történhet.
(2) Az MgSzH területi szerve engedélyezheti baromfi kiszállítását azonnali leölés és ártalmatlanítás, vagy diagnosztikai
vizsgálat elvégzése céljából. (3) Az MgSzH területi szerve engedélyezi a tojások kiszállítását, amennyiben azokat tojásterméket előállító, az állati
eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 853/2004/EK rendelet) 4. cikke (2) bekezdésének megfelelő, az MgSzH
területi szerve által kijelölt és erről előzetesen értesített feldolgozó üzembe közvetlenül szállítják, és a szállítás hatósági
állatorvos által biztonsági szalaggal lezárt (plombált) járművön történik. A feldolgozó üzem köteles az ilyen tojásokat
elkülönítetten tárolni, és teljesíteni a 853/2004/EK rendelet III. melléklete X. szakaszának II. fejezetében leírt
követelményeket, valamint a tojáshéjat nagy fertőzési veszélyt jelentő hulladékként a külön jogszabályban foglaltak
szerint ártalmatlanítani, a tojást szállító járművet, a csomagolóanyagot, a tojásokkal érintkezésbe került
berendezéseket fertőtleníteni, és a tojást kiszállító gazdaságot felügyelő hatósági állatorvost a fentiek megtörténtéről
értesíteni. A helyi zárlat szabályai 6. § (1) A helyi zárlat alá helyezett gazdaságban az 5. §-ban foglaltakon túlmenően
a) az állattartó a telephely bejáratain jól látható, „Állategészségügyi zárlat Newcastle-betegség miatt, idegeneknek
tilos a bemenet!” feliratú táblát köteles elhelyezni; b) baromfit tilos a zárlat alatti helyre beszállítani; a zárlati helyről baromfit csak azonnali leölésre lehet kiszállítani;
c) a gazdaságban minden baromfit hatósági felügyelet mellett haladéktalanul le kell ölni; ezt úgy kell végezni, hogy
a betegség terjedésének kockázata a lehető legkisebb legyen;
d) az elhullott vagy leölt baromfit, a termelt tojásokat, baromfi testrészeket gondosan össze kell gyűjteni és hatósági
felügyelet mellett ártalmatlanítani kell; e) minden ragályfogó tárgyat, takarmányt, almot, trágyát vagy egyéb hulladékot külön jogszabály szerint, hatósági
felügyelet mellett kell megsemmisíteni vagy ártalmatlanítani; f) a betegség feltételezett lappangási ideje alatt levágott állatok húsát fel kell kutatni és ártalmatlanítani kell;
g) a feltételezett lappangási idő alatt tojt és elszállított keltetőtojásokat és étkezési tojásokat fel kell kutatni és
ártalmatlanítani kell. Az étkezési tojásokat nem kell ártalmatlanítani, ha azokat előzetesen megfelelően
fertőtlenítették. A keltetőtojásokból időközben kikelt és már kihelyezett baromfit a tartási helyén megfigyelési
zárlat alá kell helyezni; h) a c)–e) pontban felsorolt műveletek elvégzését követően a baromfi tartására használt épületeket, ketreceket,
eszközrendszereket, azok környezetét, a szállításra használt járműveket, valamint minden egyéb, a vírussal történt
kontaminációra gyanús felszerelést a 22. § rendelkezéseivel összhangban takarítani és szigorított módon
fertőtleníteni kell; i) a h) pontban leírt takarítást és szigorított fertőtlenítést követő legalább 21 napig tilos a gazdaságba baromfit
bevinni. (2) A helyi zárlat alatt álló gazdaságban valamely más, fogságban tartott madár leölése alól az alábbi feltételek teljesülése
esetén a kerületi főállatorvos felmentést ad, amennyiben az a járványügyi védekezés eredményességét nem
veszélyezteti: a) a madarat a telepen haladéktalanul elkülönítik és legalább 30 napig a többi fogékony állattól megfelelően
elkülönítve tartják; b) az állattartó költségére, engedélyezett laboratóriumban végzett, alábbi egyedi vizsgálatok egyértelműen negatív
eredményt adnak: ba) az elkülönítés első napján vett mintából a kórokozó kimutatására irányuló vizsgálat, és
bb) az elkülönítés 21. napján vett mintából az ellenanyagok kimutatására szolgáló vizsgálat.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés b) pontja szerinti valamely vizsgálat kétes vagy pozitív eredményt ad, vagy a madár
a Newcastle-betegség tüneteit mutatja, az állatot haladéktalanul le kell ölni és meg kell semmisíteni.
A védő- és megfigyelési körzet szabályai 7. § (1) Aki a védő- és megfigyelési körzeten belül baromfit tart, köteles a hasznosítási irányt, a baromfitartó gazdaság
székhelyét, az állattartás helyét és az állomány nagyságát a kerületi főállatorvosnak haladéktalanul bejelenteni.
(2) A védőkörzetben a) a körzet fő közlekedési útjain jól látható „Védőkörzet Newcastle-betegség miatt” feliratú táblát kell kihelyezni, és
biztosítani kell, hogy a védőkörzetben alkalmazott korlátozások által érintett valamennyi személy a helyben
szokásos módon értesüljön az érvényben lévő korlátozásokról; b) valamennyi baromfit zártan kell tartani a tartási helyén vagy – amennyiben az épületen belüli zárt tartás
a gazdaság adottságai alapján, illetve állatjóléti okokból nem megvalósítható – a gazdaság valamely olyan helyén
kell megfelelően elkülöníteni, ahol az állatok megfigyelhetők, más baromfival nem érintkezhetnek és kiszökésük
megelőzhető; c) a baromfi tartására használt épület, illetve a gazdaság be- és kijáratánál megfelelő fertőtlenítő eszközöket kell
elhelyezni; a be- és kilépés csak ezek rendeltetésszerű használata után történhet;
d) tilos a baromfival vagy más madárral kapcsolatos vásár, piac, kiállítás és más hasonló rendezvény tartása;
e) tilos a használt alom és baromfitrágya engedély nélküli elszállítása és kiszórása;
f) a baromfiszállítás tilos, kivéve a fő közutakon és vasútvonalakon történő, megállás nélküli (tranzit) szállítást;
g) tilos a baromfi és a keltetőtojások tartási gazdaságukból történő kiszállítása, a (3) bekezdésben foglalt kivétellel;
h) a (3) bekezdés a)–c) pontjai szerint engedélyezett szállításokat közvetlenül, hatósági felügyelet mellett kell
végrehajtani. Az állattartó köteles a szállítóeszközöket használat előtt és után tisztítani és fertőtleníteni.
(3) A védőkörzetben a baromfi és a keltetőtojások tartási gazdaságukból történő kiszállítását az MgSzH területi szerve
kizárólag a hatósági állatorvos által a gazdaságban – a teljes állományon – végzett állategészségügyi vizsgálat után
engedélyezheti a következő esetekben: a) azonnali levágás céljából lehetőleg a védő- vagy megfigyelési körzet területén lévő vágóhídra, vagy ha ez nem
lehetséges, e területeken kívüli, az MgSzH területi szerve által kijelölt vágóhídra. Az ilyen baromfihúst az emberi
fogyasztásra szánt állati eredetű termékek előállítására, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára
vonatkozó állategészségügyi követelmények megállapításáról szóló külön jogszabályban meghatározott, friss
húsra vonatkozó állat-egészségügyi jelöléssel kell ellátni; b) napos baromfi vagy tojójérce szállítása a megfigyelési körzeten belüli gazdaságba, ahol nem tartanak más
baromfit. Amennyiben erre nincs lehetőség, az MgSzH területi szerve – az Európai Bizottság jóváhagyását
követően – engedélyezheti, hogy a baromfit a megfigyelési körzeten kívüli gazdaságba szállítsák. A gazdaságot
a 10. § (1) bekezdése szerinti hatósági ellenőrzés alá kell vonni;
c) keltetőtojásoknak az MgSzH területi szerve által kijelölt keltetőbe történő szállítása; az elszállítás előtt a tojásokat
és a csomagolóanyagot fertőtleníteni kell. 8. § A megfigyelési körzetben
a) a körzet fő közlekedési útjain jól látható „Megfigyelési körzet Newcastle-betegség miatt” feliratú táblát kell
kihelyezni és biztosítani kell, hogy a megfigyelési körzetben alkalmazott korlátozások által érintett valamennyi
személy a helyben szokásos módon értesüljön az érvényben lévő korlátozásokról;
b) a baromfiszállítás tilos, kivéve a fő közutakon és vasútvonalakon történő, megállás nélküli (tranzit) szállítást;
c) a körzet kijelölését követő első 15 napban tilos a megfigyelési körzetből a baromfi kiszállítása, kivéve az azonnali
levágás céljából, közvetlenül az MgSzH területi szerve által kijelölt, a megfigyelési körzeten kívüli vágóhídra
történő szállítást. Az ilyen baromfihúst az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek előállítására,
feldolgozására, forgalmazására és behozatalára vonatkozó állategészségügyi követelmények megállapításáról
szóló külön jogszabályban meghatározott, friss húsra vonatkozó állat-egészségügyi jelöléssel kell ellátni;
d) tilos a megfigyelési körzetből a keltetőtojások kivitele, kivéve az MgSzH területi szerve által kijelölt keltetőbe
történő szállítást; elszállítás előtt a tojásokat és a csomagolóanyagukat fertőtleníteni kell;
e) tilos a baromfival vagy más madárral kapcsolatos vásár, piac, kiállítás és más hasonló rendezvény tartása;
f) tilos baromfitól származó használt alom, trágya megfigyelési körzetből történő kiszállítása.
A hatósági állatorvos feladatai 9. § (1) A hatósági állatorvos – az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön jogszabályban előírt általános
kötelezettségei teljesítésén túlmenően – a betegség gyanújáról történő értesülést követően köteles
a) a helyszínre haladéktalanul kiszállni; b) az adott gazdaságot megfigyelési zárlat alá helyezni;
c) a betegség megállapításához vagy kizárásához szükséges vizsgálati anyagot venni és azt az NRL-be küldeni;
d) ellenőrizni a megfigyelési zárlat 5. §-ban felsorolt szabályainak betartását.
(2) A hatósági állatorvos a betegség hatósági megállapítását követően köteles
a) a védő- és a megfigyelési körzetben a kerületi főállatorvos utasítása alapján elvégezni a körzet valamennyi
baromfitartó gazdaságának nyilvántartásba vételét, ellenőrzését, a baromfik rendszeres klinikai vizsgálatát és – ha
szükséges – laboratóriumi minták vételét és vizsgálatra küldését, valamint az ellenőrzések és ezek eredményeinek
dokumentálását; b) a védőkörzetben ellenőrizni a baromfival, baromfihullákkal, tojásokkal, ragályfogó tárgyakkal érintkező
személyek, valamint az ezeket szállító járművek körzeten belüli mozgását;
c) a megfigyelési körzetben ellenőrizni a baromfi és a keltetőtojások körzeten belüli mozgását.
(3) A hatósági állatorvos a betegség gyanúja, illetve hatósági megállapítása esetén járványügyi nyomozást folytat
a készenléti tervben található kérdőív alapján. A járványügyi nyomozás legalább a következőkre terjed ki:
a) azon időtartam megállapítása, amióta a Newcastle-betegség jelen lehet a gazdaságban vagy a galambdúcban,
illetve annak vizsgálata, hogy a leghosszabb lappangási idő (21 nap) figyelembevételével mikor kerülhetett be
legkorábban a kórokozó az állományba; b) a gazdaságba vagy galambdúcba került Newcastle-betegség lehetséges forrásának, illetve egyéb olyan
gazdaságoknak vagy galambdúcoknak az azonosítása, ahol olyan baromfi, versenygalamb vagy más, fogságban
tartott madár van, amely azonos forrásból betegedhetett vagy fertőződhetett meg;
c) a személyek, baromfi, versenygalambok vagy más, fogságban tartott madarak, illetve egyéb állatok, járművek,
tojás, hús vagy állathulla, vagy bármely eszköz, illetve olyan anyag mozgása, amivel a vírust az érintett
gazdaságba vagy galambdúcba behurcolhatták, vagy onnan kivihették; d) a fertőzött gazdaságból történő kihurcolással esetleg fertőződött helyek azonosítása;
e) a lappangási időn belül levágott állatok és ezek húsának azonosítása;
f) a lappangási időn belül termelt tojások sorsa és ezek azonosítása;
g) a lappangási időn belül termelt tojásokból kikelt napos baromfi azonosítása.
(4) A baromfi, versenygalamb és más, fogságban tartott madarak, illetve tojások tulajdonosa, tartója, értékesítője,
szállítója köteles a hatósági állatorvos által kért bármely járványügyi szempontból fontos – így különösen
az állatmozgásokra, kiállításokra, versenyekre vonatkozó – információ szolgáltatására.
(5) A hatósági állatorvos más gazdaságok esetében is alkalmazhatja az 5. §-ban előírt bármelyik intézkedést, amennyiben
azok elhelyezkedése, kialakítása vagy a betegség jelenlétére gyanús gazdasággal történő érintkezése révén felmerül
a fertőzöttség gyanúja. 10. § (1) Amennyiben a hatósági állatorvos alapos okkal feltételezi, hogy valamely gazdaságban a személyek, állatok vagy járművek
mozgásának következtében, illetve bármilyen más módon a baromfi megfertőződhetett a Newcastle-betegség vírusával,
azt a kontaktgazdaságot – a betegség gyanújának azonnali kimutatása érdekében – hatósági ellenőrzés alá helyezi,
melynek keretében: a) elrendeli a gazdaságban tartott baromfi összeszámlálását;
b) ellenőrzi a baromfi szállítását; c) amennyiben szükséges, megtiltja a baromfi kiszállítását az adott gazdaságból.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában előírt kiszállítási tilalom nem vonatkozik azon esetekre, amelyekben a baromfit hatósági
felügyelet mellett azonnali levágás céljából közvetlenül a vágóhídra szállítják. A kiszállítás engedélyezése előtt
a hatósági állatorvosnak állategészségügyi vizsgálatot kell végeznie annak érdekében, hogy kizárja a gazdaságban
a Newcastle-betegség jelenlétét. (3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti, mozgásra vonatkozó korlátozásokat a lehetséges fertőződés legkésőbbi időpontjától
számított 21 napig, de legalább 7 napon keresztül kell alkalmazni.
(4) A hatósági állatorvos – figyelembe véve a gazdaság szerkezetét, méretét, működését, az állattartás módját,
a takarmányozást, a vízforrást, felszerelésüket, a gazdaságok személyzetét és látogatóit – az (1)–(2) bekezdés szerinti
intézkedéseket korlátozhatja a gazdaság egy termelési egységére és az ott található baromfira, feltéve, hogy azokat
külön személyzet teljesen elkülönítve tartja és takarmányozza. 11. § (1) Amennyiben a hatósági állatorvos versenygalambok vagy valamely galambdúc esetében állapítja meg az állatok
fertőzöttségének gyanúját, 21 napra megtiltja a versenygalambok galambdúcon kívüli mindenfajta mozgását.
(2) Amennyiben a Newcastle-betegség gyanúja versenygalambok vagy más, fogságban tartott madarak esetében merül
fel, a hatósági állatorvos a) azonnal megkezdi a betegség megállapításához szükséges vizsgálatokat, mintavételt és járványügyi nyomozást;
b) az állományt azonnal megfigyelési zárlat alá helyezi annak érdekében, hogy a gazdaságot vagy a galambdúcot ne
hagyja el sem galamb vagy más, fogságban tartott madár, sem semmilyen más dolog, ami alkalmas
a Newcastle-betegség terjesztésére. (3) A (2) bekezdésben előírt intézkedéseket mindaddig fenn kell tartani, amíg a kerületi főállatorvos
a Newcastle-betegség gyanúját ki nem zárja. A kerületi főállatorvos feladatai
12. § (1) A kerületi főállatorvos az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön jogszabályban előírt általános
kötelezettségei teljesítésén túlmenően – a betegség gyanújáról történt értesülés esetén köteles
a) a helyszínre haladéktalanul kiszállni; b) a hatósági állatorvos intézkedéseit felülvizsgálni, és ezeket szükség szerint kiegészíteni vagy módosítani.
(2) A Newcastle-betegség hatósági megállapítása esetén a kerületi főállatorvos
a) az adott gazdaságot helyi zárlat alá helyezi;
b) ellenőrzi a helyi zárlat 6. §-ban felsorolt szabályainak betartását;
c) elrendeli az adott gazdaságban tartott állatok leölését és ártalmatlanítását.
(3) A Newcastle-betegség olyan gazdaságban bekövetkező előfordulása esetén, amely két vagy több különálló termelési
egységből áll, a 6. § (1) bekezdésében meghatározott intézkedések alól a kerületi főállatorvos – az OJK előzetes
jóváhagyásával, az Európai Bizottság által meghatározott kritériumokkal összhangban – felmentést adhat azon
termelési egységek számára, amelyekben a Newcastle-betegség gyanúja nem áll fenn. A felmentés nem
veszélyeztetheti a járványvédelmi intézkedéseket és csak akkor alkalmazható, ha a hatósági állatorvos igazolja, hogy
a termelési egységek – figyelembe véve szerkezetüket, méretüket, működésüket, az állattartás módját,
a takarmányozást, a vízforrást, felszerelésüket, a gazdaságok személyzetét és látogatóit – teljesen függetlenek más
termelési egységektől, elhelyezkedésük és az ott tartott baromfi napi kezelése vonatkozásában, ezáltal a vírus nem
terjedhet át egyik állományról a másikra. (4) A kerületi főállatorvos más, szomszédos gazdaságok esetében is alkalmazhatja a 6. §-ban előírt intézkedéseket,
amennyiben azok elhelyezkedése, kialakítása vagy azzal a gazdasággal történő érintkezése révén, ahol a betegséget
megállapították, felmerül a fertőzöttség gyanúja. 13. § Amennyiben a Newcastle-betegség versenygalambok vagy más, fogságban tartott madarak esetében kerül hivatalos
megállapításra, a kerületi főállatorvos elrendeli az alábbiakat: a) járványügyi nyomozás lefolytatását a 9. § (3) bekezdése alapján, és
b) a 6. § (1) bekezdésének c)–e) és h)-i) pontjában előírt ellenőrzési és felszámolási intézkedéseket
a Newcastle-betegséggel fertőzött versenygalambok vagy más, fogságban tartott madarak, valamint
a gazdaságok és galambdúcok esetében; vagy c) legalább a versenygalambok vagy más, fogságban tartott madarak galambdúcon vagy gazdaságon kívüli
mozgásának tilalmát a Newcastle-betegség klinikai tüneteinek megszűnését követő legalább 60 napos időszakra,
valamint a vírussal történt kontaminációra gyanús anyagok és hulladék megsemmisítését vagy ártalmatlanítását.
A kezelésnek biztosítania kell, hogy az összes Newcastle-betegség vírus, illetve a 60 napos időszak alatt
felhalmozódott összes hulladék megsemmisül. Az MgSzH területi szervének feladatai
14. § (1) Az MgSzH területi szerve a Newcastle-betegség gyanújáról vagy kitöréséről történő értesülés esetén
a) haladéktalanul jelentést tesz az MgSzH Központnak; b) ellenőrzi a kerületi főállatorvos intézkedéseit, szükség esetén azokat kiegészíti vagy módosítja;
c) elrendelheti magánállatorvosok közcélú igénybevételét; d) ha a betegség más megyéből származik, vagy ennek gyanúja merül fel, illetve fertőződésének lehetősége áll fenn,
értesíti az MgSzH azon területi szervét, amelynek az illetékességébe az érintett megye tartozik.
(2) A Newcastle-betegség hatósági megállapítása esetén az MgSzH területi szerve haladéktalanul kijelöli
a) a védőkörzet területét a fertőzött gazdaság körüli legalább 3 km sugarú körben;
b) a megfigyelési körzet területét a fertőzött gazdaság körüli legalább 10 km sugarú körben, beleértve a védőkörzet
területét; és az a)–b) pontok szerinti körzeteket kijelölő és a betegséggel összefüggésben hozott egyéb intézkedésekről szóló
döntéseit az MgSzH Központtal is közli. (3) A körzetek kijelölésénél tekintetbe kell venni a földrajzi, közigazgatási, ökológiai és járványügyi tényezőket, valamint
a megfigyelés lehetőségeit. (4) A védő- és megfigyelési körzetek nagysága, illetve fenntartásuk időtartama az Európai Bizottság előzetes
jóváhagyását követően csökkenthető, amennyiben a 9. § (3) bekezdése szerinti járványügyi nyomozás megállapítja,
hogy a kitörés olyan fertőződés eredménye, ahol nincs bizonyíték annak továbbterjedésére.
(5) A Newcastle-betegség kitörése esetén a MgSzH területi szervének vezetője felállítja a HJK-t, mely a készenléti tervben
leírtak szerint látja el feladatait. (6) Az országos készenléti terv alapján az MgSzH területi szervei megyei készenléti tervet készítenek és azt folyamatosan
naprakészen tartják. Az MgSzH Központ feladatai 15. § (1) Az MgSzH Központ Newcastle-betegség elleni országos készenléti tervet készít a járvány kitörése esetén
végrehajtandó intézkedések, valamint a védekezésben résztvevők feladatainak pontos meghatározása és
összehangolása érdekében. (2) A készenléti terv legalább a következőket tartalmazza:
a) az OJK elérhetősége, feladatai; b) a HJK-k listája, elérhetőségük, feladataik;
c) részletes információ a járványügyi intézkedésekért felelős személyi állományról, annak képesítéséről és
felelősségéről; d) valamennyi HJK esetében a gyors kapcsolatfelvétel módja a járványkitöréssel közvetve vagy közvetlenül érintett
személyekkel vagy szervezetekkel; e) a járványügyi intézkedések megfelelő végrehajtásához, a járvány gyors és hatékony felszámolásához szükséges
eszközökhöz, felszerelésekhez, személyzethez való hozzájutás biztosítása; f) részletes útmutatás arra vonatkozóan, hogy a fertőzöttség gyanújának vagy megállapításának esetén milyen
intézkedéseket kell hozni, beleértve a hullák ártalmatlanítására vonatkozó előírásokat is;
g) továbbképzési programok a gyakorlati és a közigazgatási eljárási ismeretek gyakorlására és fejlesztésére;
h) diagnosztikai laboratóriumok esetében a kórbonctani vizsgálatokhoz szükséges felszerelés, a szerológiai,
szövettani és egyéb vizsgálatokhoz szükséges kapacitás, a gyorsdiagnózisra való alkalmasság biztosítása,
valamint intézkedések a minták gyors szállítása érdekében; i) a Newcastle-betegség elleni sürgősségi vakcinázás esetén az oltóanyaggal kapcsolatos követelmények,
a szükséges oltóanyag becsült mennyisége; j) a megelőző immunizálások hatékonyságának ellenőrzésére irányuló mintavétel szabályai;
k) rendelkezések a készenléti terv végrehajtására. (3) Az MgSzH Központ a Newcastle-betegségre vonatkozó készenléti tervet – valamint annak módosításait,
kiegészítéseit – jóváhagyásra megküldi az Európai Bizottságnak. (4) Az MgSzH Központ a honlapján az NRL nevét, címét, elérhetőségét más tagállamok és a nyilvánosság számára
elérhetővé teszi. (5) A betegség kitörése esetén az OJK
a) ellenőrzi az MgSzH területi szerveinek intézkedéseit, szükség esetén azokat kiegészíti vagy módosítja;
b) összehangolja és irányítja a járványfelszámolási munkát; c) a járványelfojtási intézkedések kiegészítéseként sürgősségi vakcinázást rendelhet el a 21. §-ban foglaltak szerint;
d) a védő- és megfigyelési körzetekről, a körzetek helyzetét érintő bármilyen változásról 24 órán belül értesíti
az Európai Bizottságot; e) naprakészen tartja az ország területén található védő- és megfigyelési körzetek jegyzékét;
f) amennyiben a védő- és megfigyelési körzetek több tagállam területét érintik, a körzetek határának kijelölésénél
együttműködik az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival. (6) Az MgSzH Központ vizsgálja a megelőző célzattal használt vagy a sürgősségi esetekre készletezett vakcinákat
hatékonyság, ártalmatlanság és sterilitás tekintetében. Az országos főállatorvos feladatai
16. § (1) Az országos főállatorvos a Newcastle-betegség kitörését az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön
jogszabály előírásai szerint bejelenti az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint tájékoztatja az érintett
országok főállatorvosait. (2) Amennyiben a felállított védő- és megfigyelési körzetek más tagállam, illetve harmadik ország területére is
kiterjednek, erről az országos főállatorvos értesíti az érintett tagállam, illetve harmadik ország illetékes
állat-egészségügyi hatóságát. (3) A Newcastle-betegség minél gyorsabb felszámolásához és a járványügyi nyomozás lefolytatásához szükséges
intézkedések teljes körű összehangolására az országos főállatorvos létrehozza az OJK-t, amely a készenléti tervben
leírtak szerint látja el feladatait. (4) Az országos főállatorvos a betegség kitörése esetén az Élelmiszerlánc és Állategészségügy Állandó Bizottság
keretében tájékoztatja az Európai Bizottságot és a többi tagállamot a betegség aktuális helyzetéről és a hozott
intézkedésekről. (5) A Newcastle-betegség elleni megelőző kötelező vagy önkéntes vakcinázásról, illetve az esetleges sürgősségi
vakcinázásról az országos főállatorvos tájékoztatja az Európai Bizottságot és a többi tagállamot. A tájékoztatásnak
tartalmaznia kell: a) az alkalmazandó vakcina tulajdonságait és összetételét;
b) a vakcina elosztásának, tárolásának és használatának felügyeletére vonatkozó eljárásokat;
c) a kötelezően vakcinázandó vagy vakcinázható baromfifajokat és
-kategóriákat; d) a területeket, ahol a vakcinázást kötelezően végrehajtják vagy végrehajthatják;
e) az elvégzendő vakcinázás okait; f) sürgősségi vakcinázás esetén azt az időszakot, amely alatt azt végrehajtják.
Az NRL feladatai 17. § (1) Az NRL feladatait az MgSzH Központ Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatóságának budapesti laboratóriuma látja
el. (2) Az NRL a (4) bekezdésben foglalt kivétellel kizárólagosan végzi az e rendeletben előírt hatósági laboratóriumi
vizsgálatokat. (3) Az NRL feladatai: a) elvégzi a Newcastle-betegség vírusának teljes antigén és biológiai tipizálását;
b) megerősíti a regionális diagnosztikai laboratóriumok eredményeit; c) vizsgálja és ellenőrzi a regionális laboratóriumok által használandó reagenseket;
d) összehangolja a diagnosztikai szabványokat és módszereket, a reagensek használatát, ennek érdekében:
da) a regionális laboratóriumokat diagnosztikai reagensekkel láthatja el,
db) ellenőrzi a használt diagnosztikai reagensek minőségét, dc) szervezi és értékeli a nemzeti körvizsgálatokat,
dd) az országban megállapított esetekből Newcastle-betegség-vírusizolátumokat tart; e) kapcsolatot tart a Közösségi Referencia Laboratóriummal.
(4) Az MgSzH Központ maximum 5 év időtartamra más laboratóriumnak is engedélyt adhat a rendeletben előírt
laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére, kivéve a betegség megállapítását. 18. § A Newcastle-betegség vírus jelenlétének kimutatására szolgáló mintavételt és a betegséggel összefüggő egyéb
laboratóriumi vizsgálatokat – beleértve a megelőző immunizálások hatékonyságának ellenőrzésére irányuló
vizsgálatokat – a mellékletben foglaltakkal összhangban kell végezni.
Megelőző immunizálás 19. § (1) Tyúk, pulyka, gyöngytyúk, valamint tenyésztett fácán, fürj, fogoly esetében kötelező
a) a keltetőben, naposkorban végzett immunizálás; b) a növendék állatok ismételt immunizálása 14–28 napos korban;
c) ezen felül a nagylétszámú tenyész- és tojóállományokat inaktivált vírust tartalmazó vakcinával is immunizálni kell
lehetőleg 16–18 hetes korban, de legkésőbb a tojástermelés megkezdése előtt 3 héttel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időpontoktól – amennyiben a járványtani helyzet indokolja – a kerületi
főállatorvos engedélyezheti az eltérést. (3) A versenygalambok vakcinázása nem kötelező, kivéve, ha azokat tréning, verseny, kiállítás, vásár vagy egyéb
rendezvény céljából a galambdúcból kiszállítják. Ezen állatok kizárólag olyan vakcinával immunizálhatók, amely
forgalomba hozatali engedélye szerint alkalmas galambok Newcastle-betegség elleni immunizálására. A vakcinázást
a kiszállítás előtt legalább annyi nappal korábban kell végezni, amennyi az immunvédelem kialakulásához szükséges.
(4) A vakcinázásnál baromfi esetében a spray-vel és szembe cseppentéssel történő immunizálási módszereket kell
előnyben részesíteni. (5) A Newcastle-betegség ellen alkalmazható vakcináknak meg kell felelni az alábbi követelményeknek:
a) attenuált élő vírust tartalmazó vakcina esetében az ICPI érték 0,5 alatti, illetve inaktivált vakcina esetében
a vakcina vírustörzs ICPI értéke 0,7 alatti; b) a vakcinát Magyarországon törzskönyvezték vagy a külföldön törzskönyvezett készítmény behozatalát az MgSzH
Központ engedélyezte; és c) forgalomba hozatali engedéllyel rendelkezik.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott madarak tulajdonosa köteles állományát állatorvossal az (5) bekezdés szerinti
vakcinával a vakcinázási tervnek megfelelően immunizálni. Ezekről a vakcinázásokról – a vakcina típusának,
a vakcinázás idejének, a vakcinázott állatok létszámának feltüntetésével – a tulajdonos köteles nyilvántartást vezetni.
(7) Az MgSzH Központ az (1) bekezdésében foglalt vakcinázási kötelezettségek alól felmentést adhat egyes állományok
esetében a) tudományos kutatási, diagnosztikai, kísérleti vagy oltóanyag előállítási célból;
b) különleges rendeltetésű és minősítésű (pl. specifikus kórokozóktól mentes) állományokra;
c) nemzetközi kereskedelmi okok miatt. 20. § (1) Az immunizálások hatékonyságát a kerületi főállatorvosnak laboratóriumi vizsgálatokkal rendszeresen ellenőriznie
kell a készenléti tervben meghatározott részletes szabályoknak megfelelően. Az ellenőrzést az ellenanyagszint
meghatározásával, azaz vérvétellel és abból végzett haemagglutináció-gátlási (a továbbiakban: HAG) próbával kell
végrehajtani. (2) Az állomány védettsége akkor megfelelő, ha
a) a csak élő vakcinával immunizált állomány HAG mértani átlagtitere legalább 1:8 (illetve pulykák esetében
legalább 1:6) és a vizsgált vérsavók között a negatívok aránya nem több mint 20%;
b) az inaktivált vakcinával is immunizált állományok HAG mértani átlagtitere legalább 1:128 és nem fordul elő 1:16
titer alatti egyed. (3) Ha a (2) bekezdésben leírt feltételek nem teljesülnek, a kerületi főállatorvos elrendelheti az állomány ismételt
vakcinázását. Sürgősségi vakcinázás 21. § (1) Az országos főállatorvos – az OJK javaslata alapján – a járványelfojtási intézkedések kiegészítéseként sürgősségi
vakcinázást rendelhet el. (2) Sürgősségi vakcinázás esetén tilos az 5. § szerinti korlátozások hatálya alá eső gazdaságban tartott baromfi
vakcinázása vagy újravakcinázása. (3) Sürgősségi vakcinázás esetén a) a kijelölt baromfifajokat a lehető legrövidebb időn belül kell vakcinázni;
b) a vakcinázási területen lévő gazdaságban kikelt vagy oda átszállított, és a kijelölt fajhoz tartozó valamennyi
baromfit vakcinázni kell, amennyiben előzetesen nem vakcinázták; c) a vakcinázási művelet idején, a vakcinázási területen lévő gazdaságban tartott, a kijelölt fajhoz tartozó valamennyi
baromfi kiszállítása tilos, kivéve: ca) vakcinázási területen lévő gazdaságba szállított napos baromfi, ahol azok vakcinázására sor kerül,
cb) azonnali vágásra közvetlenül a vágóhídra szállított baromfi. Amennyiben a vágóhíd a vakcinázási területen
kívül található, a baromfi szállítása kizárólag a hatósági állatorvos által a gazdaságban végzett kedvező
eredményű állategészségügyi vizsgálat után engedélyezhető; d) amennyiben az a) pontban előírt vakcinázási műveleteket végrehajtották, a vakcinázási területről kifelé irányuló
mozgásokat a következő esetekben lehet engedélyezni: da) a hústermelésre szánt napos baromfi olyan gazdaságba történő szállítása, ahol azokat vakcinázzák;
a szóban forgó gazdaságot megfigyelés alatt kell tartani mindaddig, amíg az oda szállított baromfit
levágják, db) a több mint 21 nappal korábban vakcinázott, és azonnali levágásra szánt baromfi szállítása,
dc) a legalább 21 nappal korábban vakcinázott tenyészbaromfiból származó keltetőtojás elszállítása;
a tojásokat és a csomagolóanyagot szállítás előtt fertőtleníteni kell.
(4) A (3) bekezdés b) és d) pontja szerinti intézkedéseket a sürgősségi vakcinázási műveletek végrehajtását követő három
hónapig kell alkalmazni; ezeket az országos főállatorvos további egy vagy több három hónapos időszakkal
meghosszabbíthatja. (5) A (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt kötelezettségek alól az MgSzH Központ mentesítheti a tudományos
szempontból különös értékkel bíró állományokat, feltéve, hogy az összes szükséges járványügyi intézkedést megteszi
egészségük védelmének biztosítására, illetve rendszeres szerológiai ellenőrzés alá vonja ezeket.
(6) A sürgősségi vakcinázás végrehajtásának részletes szabályait a készenléti terv tartalmazza.
A takarítás és fertőtlenítés szabályai 22. § (1) A takarítás és fertőtlenítés során az MgSzH területi szerve által jóváhagyott tisztító- és fertőtlenítőszereket az általuk
meghatározott koncentrációban kell használni, a hatósági állatorvos utasítása szerint és felügyelete mellett.
(2) A szigorított fertőtlenítést az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló miniszteri rendelet előírásai szerint kell
végrehajtani. A korlátozó intézkedések feloldása 23. § (1) A megfigyelési zárlat során hozott intézkedések visszavonására csak akkor kerülhet sor, ha a Newcastle-betegség
gyanúját a kerületi főállatorvos kizárta. (2) A helyi zárlatot a kerületi főállatorvos feloldja, ha a lezárt helyen baromfi vagy más, fogságban tartott madár nincs,
valamint a 22. § szerinti előzetes takarítást és szigorított fertőtlenítést végrehajtották.
(3) A védőkörzetet és az ott alkalmazott intézkedéseket a fertőzött gazdaságban végzett előzetes takarítás és szigorított
fertőtlenítési műveletek végrehajtását követően legalább 21 napig fenn kell tartani. A védőkörzetet ezt követően
az MgSzH területi szerve megszünteti és a továbbiakban a területre – mint a megfigyelési körzet
részére – a megfigyelési körzet intézkedéseit kell alkalmazni.
(4) A megfigyelési körzetet és az ott alkalmazott intézkedéseket a fertőzött gazdaságban végzett előzetes takarítás és
szigorított fertőtlenítési műveletek végrehajtását követően legalább 30 napig fenn kell tartani.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a madárinfluenza és
a Newcastle-betegség elleni védekezésről szóló 44/2002. (V. 17.) FVM rendelet.
(2) A szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló 2/2008. (I. 4.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. számú
melléklete 7. pontjának a) és b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) Amennyiben az ismételt vizsgálat is pozitív eredménnyel zárul, a 2160/2003/EK rendelet II. mellékletének C. része
szerint kell eljárni. A kerületi főállatorvos az adott állomány és termékei vonatkozásában forgalmi korlátozást rendel el
és a mentességről szóló hatósági bizonyítványt haladéktalanul visszavonja. Egyidejűleg a gazdaság többi
állományának mentességről szóló hatósági bizonyítványát is vissza kell vonni, amennyiben a fertőzött állomány
járványvédelmi izoláltsága nem megfelelően biztosított. Az ilyen állomány a vágóhíddal és a vágóhidat felügyelő
hatósági állatorvossal történő előzetes egyeztetést követően az elkülönített vágásra vonatkozó állat-egészségügyi
szabályok megtartása mellett levágatható. b) A szalmonella hatékony és igazolt ártalmatlanításáig a fertőzött állomány levágását követő feldolgozási
folyamatokat el kell különíteni az egyéb állati eredetű alapanyagok feldolgozásától, kezelésétől, és ezeket az illetékes
felügyelő hatósági állatorvossal előzetesen egyeztetni kell. Az ilyen alapanyagból származó terméket az üzem saját
önellenőrzési eredményére alapozva forgalomba hozhatja, ha a fertőzött állomány levágásából és feldolgozásából
származó élelmiszer-alapanyag minden legkisebb csomagolási egységén az azonosító jel, illetve a létesítményen belül
a nyomonkövetési jelölés közvetlen közelében, valamint a kísérő kereskedelmi dokumentumon jól olvashatóan,
letörölhetetlenül feltüntetik a „Csak hőkezelés (alapos sütés vagy főzés) után fogyasztható” szöveget. Pozitív
állományból származó alapanyagot csak olyan élelmiszer előállítására lehet felhasználni, amelynek
gyártástechnológiai lépései garantálják a végtermék élelmiszer szalmonella mentességét, és ezt minden ilyen
élelmiszer tétel kiskereskedelmi forgalomba bocsátása előtt laboratóriumi mikrobiológiai vizsgálatok eredményével
igazolni kell, valamint erről az illetékes felügyelő hatósági állatorvost értesíteni kell. ”
(3) Az R. 2. számú melléklete 7. pontjának b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„b) Amennyiben az ismételt vizsgálat is pozitív eredménnyel zárul, a 2160/2003/EK rendelet II. mellékletének D. része
szerint kell eljárni. A kerületi főállatorvos az érintett állomány vonatkozásában haladéktalanul forgalmi korlátozást
rendel el, és a mentességről szóló hatósági bizonyítványt egyidejűleg visszavonja. Egyúttal a gazdaság többi
állományának mentességről szóló hatósági bizonyítványa is visszavonható, amennyiben a fertőzött állomány
járványvédelmi izoláltsága nem megfelelően biztosított. Az ilyen állományt legkésőbb a termelési ciklust követően fel
kell számolni. Az ilyen állomány a vágóhíddal és a vágóhidat felügyelő hatósági állatorvossal történő előzetes
egyeztetést követően az elkülönített vágásra vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megtartása mellett
levágatható. A szalmonella hatékony és igazolt ártalmatlanításáig a fertőzött állomány levágását követő feldolgozási
folyamatokat el kell különíteni az egyéb állati eredetű alapanyagok feldolgozásától, kezelésétől, és ezeket az illetékes
felügyelő hatósági állatorvossal előzetesen egyeztetni kell. Az ilyen alapanyagból származó terméket az üzem saját
önellenőrzési eredményére alapozva forgalomba hozhatja, ha a fertőzött állomány levágásából és feldolgozásából
származó élelmiszer-alapanyag minden legkisebb csomagolási egységén az azonosító jel, illetve a létesítményen belül
a nyomonkövetési jelölés közvetlen közelében, valamint a kísérő kereskedelmi dokumentumon jól olvashatóan,
letörölhetetlenül feltüntetik a „Csak hőkezelés (alapos sütés vagy főzés) után fogyasztható” szöveget. Pozitív
állományból származó alapanyagot csak olyan élelmiszer előállítására lehet felhasználni, amelynek
gyártástechnológiai lépései garantálják a végtermék élelmiszer szalmonella mentességét, és ezt minden ilyen
élelmiszer tétel kiskereskedelmi forgalomba bocsátása előtt laboratóriumi mikrobiológiai vizsgálatok eredményével
igazolni kell, valamint erről az illetékes felügyelő hatósági állatorvost értesíteni kell. ”
(4) Az R. 3. számú melléklete 12. pontjának f)–h) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„f) Amennyiben a szerotipizálás során az NRL Salmonella Enteritidis, illetve Salmonella Typhimurium fertőzöttséget
állapít meg, a vizsgálatot megismételni kizárólag az MgSzH területi szerve által elrendelt ismételt hatósági
mintavétellel lehet. Az ismételt vizsgálat eredményének megérkezéséig a kerületi főállatorvos az érintett állomány
vonatkozásában forgalmi korlátozást rendel el. Az ismételt vizsgálathoz a mintavételt a lehető legrövidebb időn belül
el kell végezni, a mintát csak jogosult vagy hatósági állatorvos veheti, és vizsgálatát csak az NRL végezheti el.
Az ismételt vizsgálattal egyidejűleg antimikrobiális gátló hatásra vonatkozó vizsgálatot is végezni kell. Az ismételt
vizsgálat negatív eredménye esetén a kerületi főállatorvos feloldja a forgalmi korlátozást az állomány vonatkozásában.
g) Amennyiben a szerotipizálás során az NRL Salmonella Enteritidis, illetve Salmonella Typhimurium fertőzöttséget
állapít meg, az állományt csak a vágóhíddal és a vágóhidat felügyelő hatósági állatorvossal történő előzetes
egyeztetést követően az elkülönített vágásra vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megtartása mellett lehet
levágatni. h) A szalmonella hatékony és igazolt ártalmatlanításáig fertőzött állomány levágását követő feldolgozási
folyamatokat el kell különíteni az egyéb állati eredetű alapanyagok feldolgozásától, kezelésétől, és ezeket az illetékes
felügyelő hatósági állatorvossal előzetesen egyeztetni kell. Az ilyen alapanyagból származó terméket az üzem saját
önellenőrzési eredményére alapozva forgalomba hozhatja, ha fertőzött állomány levágásából és feldolgozásából
származó élelmiszer-alapanyag minden legkisebb csomagolási egységén az azonosító jel, illetve a létesítményen belül
a nyomonkövetési jelölés közvetlen közelében, valamint a kísérő kereskedelmi dokumentumon jól olvashatóan,
letörölhetetlenül feltüntetik a „Csak hőkezelés (alapos sütés vagy főzés) után fogyasztható” szöveget. Pozitív
állományból származó alapanyagot csak olyan élelmiszer előállítására lehet felhasználni, amelynek
gyártástechnológiai lépései garantálják a végtermék élelmiszer szalmonella mentességét, és ezt minden ilyen
élelmiszer tétel kiskereskedelmi forgalomba bocsátása előtt laboratóriumi mikrobiológiai vizsgálatok eredményével
igazolni kell, valamint erről az illetékes felügyelő hatósági állatorvost értesíteni kell.”
25. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 92/66/EGK irányelve (1992. július 14.) a Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló
közösségi intézkedések bevezetéséről, b) a Tanács 806/2003/EK rendelete (2003. április 14.) a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített
többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő
bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról,
c) a Tanács 2006/104/EK irányelve (2006. november 20.) a mezőgazdaság területén elfogadott egyes irányelveknek
(állat- és növény-egészségügyi jogszabályok) Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel történő
kiigazításáról, d) a Tanács 2008/73/EK irányelve (2008. július 15.) az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai adatok jegyzékbe
foglalására és közzétételére vonatkozó eljárások egyszerűsítéséről, továbbá a 64/432/EGK, 77/504/EGK,
88/407/EGK, 88/661/EGK, 89/361/EGK, 89/556/EGK, 90/426/EGK, 90/427/EGK, 90/428/EGK, 90/429/EGK,
90/539/EGK, 91/68/EGK, 91/496/EGK, 92/35/EGK, 92/65/EGK, 92/66/EGK, 92/119/EGK, 94/28/EK, 2000/75/EK
irányelv és a 2000/258/EK határozat, valamint a 2001/89/EK, 2002/60/EK és 2005/94/EK irányelv módosításáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
98/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a jogszerűen megszerzett nyugdíjjogosultságot az Országgyűlés ne vonja el?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvénynek (a továbbiakban: Alkotmány) az Alaptörvénnyel
összefüggő egyes átmeneti rendelkezések megalkotása érdekében szükséges módosításáról szóló 2011. évi
LXI. törvény 2. §-a szerint az Alkotmány 70/E. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: „(3) Az ellátáshoz való jog
a nyugellátás tekintetében az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, a nyugellátás törvényi feltételeinek
megfelelő személyre terjed ki. Törvény az e korhatárt be nem töltött személynek is nyugellátást állapíthat meg.
Az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően folyósított nyugellátás törvényben meghatározottak
szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható, munkavégzésre való képesség esetén megszüntethető.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos
népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt módosítaná. Az
Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001.(XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén és a 70/E. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
29/2010. (IV. 9.) ME határozata a Magyar Köztársaság és a Dán Királyság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a pénzügyminiszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság és a Dán Királyság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény (a továb biak ban:
Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a pénzügyminisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását köve tően az Egyezmény
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetet haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
387/2018. (VIII. 17.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Garas László ezredest
2018. augusztus 20-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök