text:
356/2010. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. június 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy az Alkotmánybíróságnak a hozzá érkező
beadványokról 30 napon belül, soron kívüli eljárásban 3 napon belül kötelező legyen határozatot hozni.”
Az Országos Választási Bizottság 332/2009. (VII. 22.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 36/2010. (III. 31.) számú határozatával
az Országos Választási Bizottság 332/2009. (VII. 22.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra
utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy az Nsztv. és a Ve. rendelkezései értelmében az Országos
Választási Bizottsághoz hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán konkrét kérdést kell
megfogalmazni. Tekintettel arra, hogy az Nsztv. 13. § (2) bekezdése szerint a konkrét kérdést a kezdeményezésben
megfogalmazott formában, változtatás nélkül kell népszavazásra bocsátani, a konkrét kérdésnek olyannak kell lennie,
hogy arra a választópolgárok a népszavazás alkalmával a szavazólapon egyértelműen igennel vagy nemmel tudjanak
válaszolni. Az Alkotmánybíróság fenti határozatában megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 332/2009.
(VII. 22.) számú határozatával hitelesített aláírásgyűjtő ív mintapéldányán nem kérdés, hanem kijelentő mondat
szerepel, így az nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (2) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
389/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kisebbségek nemzetközi jogi védelme terén végzett áldozatos munkája, valamint Magyarország reális nemzetközi
megítélése érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
dr. Ernest Petrič, a Szlovén Köztársaság Alkotmánybíróságának volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2016. (VI. 17.) NGM rendelete a nem automatikus működésű mérlegek méréstechnikai követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról.
A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 15. § (4) és (6) bekezdésében, valamint a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi
LXXXVIII. törvény 30. § (2) bekezdés a) és b) pontjában,
a 17–27. § tekintetében a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (2) bekezdés
a), b) és d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 90. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya a nem automatikus működésű mérlegre terjed ki.
 (2) E rendelet hatálya nem terjed ki az olyan készülékre, amelyet a nem automatikus működésű mérleg magában foglal
vagy a nem automatikus működésű mérleghez külön van csatlakoztatva, azonban mérésre nem használható.
 (3) E rendelet a nem automatikus működésű mérlegek felhasználásának alábbi kategóriáit különbözteti meg
a) tömeg megállapítása kereskedelmi ügyletekhez;
b) tömeg megállapítása díj, tarifa, adó, jutalom, bírság, díjazás, kártérítés vagy hasonló típusú fizetés
megállapítása céljából;
c) tömeg megállapítása jogszabályok alkalmazására vagy szakértői véleményhez bírósági eljárások során;
d) tömeg meghatározása orvosi gyakorlatban betegek súlyának mérésére ellenőrzés, diagnózis és gyógykezelés
céljaira;
e) tömeg meghatározása gyógyszertárban gyógyszerek vény alapján történő elkészítéséhez és a  tömeg
meghatározása orvosi és gyógyszerészeti laboratóriumokban végzett elemzésekben;
f ) az ár meghatározása a tömeg alapján a vásárlók közvetlen kiszolgálásának céljára és előcsomagoláshoz;
g) minden egyéb alkalmazás az a)–f ) pontban felsoroltakon kívül.
1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. akkreditálás: a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 765/2008/EK rendelet) 2. cikk 10. pontjában meghatározott
eljárás;
2. bejelentett szervezet: a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009.  évi CXXXIII.  törvény
2. § a) pontja szerinti szervezet;
3. CE-jelölés: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 20. pontjában meghatározott jelölés;
 4. európai uniós harmonizációs jogszabály: a  765/2008/EK rendelet 2.  cikk 21.  pontjában meghatározott
jogszabály;
 5. forgalmazás: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 1. pontjában meghatározott tevékenység;
 6. forgalmazó: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 6. pontjában meghatározott személy;
 7. forgalomba hozatal: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom;
 8. forgalomból történő kivonás: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott fogalom;
 9. gazdasági szereplő: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 7. pontjában meghatározott fogalom;
10. gyártó: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom;
11. harmonizált szabvány: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 9. pontjában meghatározott szabvány;
12. importőr: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 5. pontjában meghatározott személy;
13. megfelelőségértékelés: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 12. pontjában meghatározott eljárás;
14. megfelelőségértékelő szervezet: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 13. pontjában meghatározott szervezet;
15. meghatalmazott képviselő: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 4. pontjában meghatározott személy;
16. mérleg: olyan mérőeszköz, amely testek tömegének meghatározására szolgál az adott testre ható nehézségi
erő felhasználásával; a mérleg egyúttal más, tömeggel kapcsolatos értékek, mennyiségek, paraméterek vagy
jellemzők meghatározására is szolgálhat;
17. műszaki előírás: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 8. pontjában meghatározott dokumentum;
18. nem automatikus működésű mérleg: olyan mérleg, amely a mérés során kezelő beavatkozását igényli;
19. nemzeti akkreditáló szerv: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 11. pontjában meghatározott szervezet;
20. visszahívás: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 14. pontjában meghatározott fogalom.
2. Forgalmazás és üzembe helyezés 3. § Nem automatikus működésű mérleg akkor hozható forgalomba, illetve akkor helyezhető üzembe, ha e  rendelet
előírásainak megfelel.
3. Alapvető követelmények 4. § A  nem automatikus működésű mérlegnek meg kell felelnie az  1.  mellékletben megállapított alapvető
követelményeknek.
II. FEJEZET
A GAZDASÁGI SZEREPLŐK KÖTELEZETTSÉGEI 4. A gyártó kötelezettségei
5. § (1) A  nem automatikus működésű mérleg forgalomba hozatalakor a  gyártó szavatolja, hogy a  mérleg tervezése és
gyártása az 1. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek megfelelően történt.
(2) A nem automatikus működésű mérlegek esetében a gyártó elkészíti a 2. melléklet szerinti műszaki dokumentációt,
és gondoskodik a 12. § szerinti megfelelőségértékelési eljárás lefolytatásáról. Amennyiben a megfelelőségértékelési
eljárás keretében a  nem automatikus működésű mérleg megfelel az  alkalmazandó követelményeknek, a  gyártó
elkészíti a  4.  melléklet szerinti EU-megfelelőségi nyilatkozatot (a  továbbiakban: EU-megfelelőségi nyilatkozat),
valamint feltünteti a terméken a CE-jelölést és a kiegészítő metrológiai jelölést.
(3) A  nem automatikus működésű mérlegek esetében a  gyártó a  műszaki dokumentációt és az  EU-megfelelőségi
nyilatkozatot a készülék forgalomba hozatalát követően tíz évig megőrzi.
(4) A  gyártó biztosítja a  sorozatgyártás e  rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások
működését. Figyelembe kell venni a nem automatikus működésű mérleg tervezésének és jellemzőinek változásait,
valamint azon harmonizált szabványok vagy más műszaki leírások változásait, amelyek alapján a nem automatikus
működésű mérleg megfelelőségét megállapították. Ha a  nem automatikus működésű mérleg kockázataira
tekintettel indokolt, a  gyártó elvégzi a  forgalmazott nem automatikus működésű mérleg mintavizsgálatát,
kivizsgálja a  panaszokat, nyilvántartást vezet ezekről a  nem megfelelő, nem automatikus működésű mérlegekről
és az  ilyen mérlegek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatja a  forgalmazókat minden ilyen
nyomonkövetési intézkedésről.
(5) A feliratok elhelyezése során a gyártó
a) biztosítja, hogy az  általa forgalomba hozott, nem automatikus működésű mérlegen megtalálható legyen
a 3. melléklet szerinti típus-, tétel- vagy sorozatszám vagy más azonosítást lehetővé tevő elem;
b) az 1.  § (3)  bekezdés a)–f )  pontjában felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérleg
esetében feltünteti a 3. melléklet 1. pontjában előírt feliratokat;
c) a nem az  1.  § (3)  bekezdés a)–f )  pontjában felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű
mérleg esetében feltünteti a 3. melléklet 2. pontjában előírt feliratokat;
d) amennyiben az  1.  § (3)  bekezdés a)–f )  pontjában felsorolt bármely alkalmazásra szánt, nem automatikus
működésű mérlegben vagy ahhoz kapcsolva olyan készülékek találhatók, amelyeket nem használnak vagy
nem szándékoznak használni az  1.  § (3)  bekezdés a)–f )  pontjában felsorolt alkalmazásokra, a  készülékek
mindegyikét ellátja a 3. melléklet 3. pontjában előírt, felhasználást korlátozó jelzéssel.
(6) A gyártó a nem automatikus működésű mérlegen feltünteti nevét, cégnevét, az egyéni vállalkozói nyilvántartásba
vagy cégnyilvántartásba bejegyzett elnevezését vagy bejegyzett védjegyét, valamint a  gyártó lakóhelyét,
székhelyét, illetve fióktelepét.
(7) A  gyártó gondoskodik arról, hogy a  nem automatikus működésű mérleghez mellékelt használati utasítás és
információk az  adott tagállam által meghatározott nyelven legyenek megjelenítve. A  használati utasításnak és
tájékoztatónak, illetve a jelölésnek egyértelműnek, közérthetőnek kell lennie.
(8) Az  a  gyártó, amely tudomást szerez arról, hogy az  általa forgalomba hozott, nem automatikus működésű mérleg
nem felel meg e  rendelet követelményeinek, azonnal meghozza a  szükséges kiigazító intézkedéseket a  nem
automatikus működésű mérleg megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonja a  forgalomból vagy
visszahívja. Amennyiben a  nem automatikus működésű mérleg kockázatot jelent, a  gyártó erről – és különösen
a  megfelelés hiányának és a  meghozott kiigazító intézkedések részleteiről – haladéktalanul tájékoztatja azon
tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a  szóban forgó nem automatikus működésű mérleget
forgalmazzák.
(9) A gyártó az illetékes nemzeti hatóság kérésére az adott hatóság által használt hivatalos nyelven vagy a hatóság által
elfogadott nyelven átadja a nem automatikus működésű mérleg e rendeletnek való megfelelőségének igazolásához
szükséges összes dokumentumot. A  gyártó együttműködik a  hatósággal minden olyan intézkedés terén, melyet
az  általa forgalomba hozott nem automatikus működésű mérleg jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében
tesz.
5. Képviselő 6. § (1) A  gyártó képviselőt bízhat meg a  tagállami hatóságokkal történő együttműködés teljesítésére. Az  5.  §
(1) bekezdésében meghatározott kötelezettségek és az 5. § (2) bekezdés szerinti műszaki dokumentáció elkészítése
– a  felek eltérő rendelkezésének hiányában – nem képezik a képviselő megbízásának (a  továbbiakban: megbízás)
részét.
(2) A megbízásnak ki kell terjednie arra, hogy a képviselő
a) a nem automatikus működésű mérleg forgalomba hozatalát követően tíz évig megőrzi, és
az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot és a  műszaki dokumentációt a  nemzeti piacfelügyeleti hatóságok
rendelkezésére bocsátja;
b) a piacfelügyeleti hatóság kérésére rendelkezésre bocsátja a  nem automatikus működésű mérleg
megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt;
c) a piacfelügyeleti hatóság kérésére együttműködik velük a  megbízatása körébe tartozó nem automatikus
működésű mérleg jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedéseknél.
6. Az importőr kötelezettségei 7. § (1) Az  importőr kizárólag olyan nem automatikus működésű mérleget hozhat forgalomba, amellyel kapcsolatosan
meggyőződött arról, hogy a nem automatikus működésű mérleggel kapcsolatosan a gyártó
a) a forgalomba hozatalt megelőzően elvégezte a 12. §-ban meghatározott megfelelőségértékelési eljárást,
b) elkészítette a műszaki dokumentációt,
c) feltüntette a CE-jelölést és a kiegészítő metrológiai jelölést,
d) mellékelte a megfelelőségértékelési eljárás során keletkezett dokumentumokat, valamint
e) megfelel az 5. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(2) Az  importőr a  nem automatikus működésű mérleget nem hozhatja forgalomba, amíg az  nem felel meg
az  1.  mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek. Amennyiben a  nem automatikus működésű
mérleg kockázatot jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.
(3) Az 1. § (3) bekezdés g) pontja szerinti nem automatikus működésű mérlegek forgalomba hozatalakor az  importőr
szavatolja, hogy a gyártó megfelel az 5. § (5) és (6) bekezdésében szereplő követelményeknek.
(4) Az  importőr a  mérlegen feltünteti nevét vagy cégnevét, a  termék márkájának megjelölését vagy bejegyzett
védjegyét és postai kapcsolattartási címét. Amennyiben ehhez fel kell bontani a  csomagolást, a  jelöléseket
a  csomagoláson és a  kísérő dokumentáción lehet feltüntetni. A  kapcsolattartási adatokat közérthetően kell
feltüntetni.
(5) Az  importőr gondoskodik arról, hogy a  nem automatikus működésű mérleghez mellékelt használati utasítás és
információk nyelve az adott tagállam által meghatározott nyelv legyen.
(6) Az  importőr biztosítja, hogy amíg az  1.  § (3)  bekezdésében felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus
működésű mérleg a  felelősségi körébe tartozik, a  tárolás és a  szállítás körülményei ne veszélyeztessék
az 1. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelését.
(7) Ha az  1.  § (3)  bekezdésében felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérlegnek
az  1.  mellékletben meghatározott alapvető követelmények maradéktalan teljesülésének hiánya ezt indokolja,
az  importőr elvégzi a forgalmazott nem automatikus működésű mérleg mintavizsgálatát, kivizsgálja a panaszokat,
nyilvántartást vezet ezekről a  nem megfelelő, nem automatikus működésű mérlegekről és az  ilyen mérlegek
visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatja a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.
(8) Az  az  importőr, amelynek tudomására jut, hogy az  általa forgalomba hozott nem automatikus működésű mérleg
nem felel meg e  rendelet követelményeinek, azonnal meghozza a  szükséges kiigazító intézkedéseket a  nem
automatikus működésű mérleg megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonja a  forgalomból vagy
visszahívja a  mérleget. Amennyiben a  nem automatikus működésű mérleg kockázatot jelent, az  importőrök
erről – és különösen a  megfelelés hiányának és a  meghozott kiigazító intézkedések részleteiről – haladéktalanul
tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a  szóban forgó nem automatikus
működésű mérleget forgalmazták.
(9) Az  importőr az  1.  § (3)  bekezdésében felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérlegek
forgalomba hozatalát követően a  piacfelügyeleti hatóság számára legalább tíz évig elérhetővé teszi
az  EU-megfelelőségi nyilatkozat egy másolatát, és biztosítja, hogy a  műszaki dokumentáció kérésre e  hatóság
rendelkezésére bocsátható legyen.
(10) Az  importőr a  piacfelügyeleti hatóság kérésére átadja a  nem automatikus működésű mérleg megfelelőségének
igazolásához szükséges összes dokumentumot, amelyet az  adott hatóság által használt nyelven kell a  hatóság
rendelkezésére bocsátani. Az importőr együttműködik a piacfelügyeleti hatóssággal minden olyan intézkedés terén,
amelyet az  általa forgalomba hozott, nem automatikus működésű mérleg jelentette kockázatok kiküszöbölése
érdekében hoznak.
7. A forgalmazó kötelezettségei 8. § (1) A  nem automatikus működésű mérleg forgalmazása előtt a  forgalmazó ellenőrzi, hogy a  terméken elhelyezésre
került-e a  CE-jelölés és a  kiegészítő metrológiai jelölés, mellékelték-e hozzá a  szükséges dokumentációt,
a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót az adott tagállam hivatalos nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák,
valamint, hogy a gyártó és az importőr betartotta-e az 5. § (5) és (6) bekezdésében, illetve a 7. § (3) bekezdésében
meghatározott követelményeket.
(2) Amennyiben a  forgalmazó úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy a  nem automatikus működésű mérleg
nem felel meg az  1.  mellékletben előírt alapvető követelményeknek, nem forgalmazhatja a  nem automatikus
működésű mérleget mindaddig, amíg azt megfelelővé nem tették. Amennyiben a  nem automatikus működésű
mérleg kockázatot jelent, a  forgalmazó tájékoztatja erről a  gyártót vagy az  importőrt, valamint a  piacfelügyeleti
hatóságokat.
(3) Az 1. § (3) bekezdés g) pontjában felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérleg forgalomba
hozatalakor a forgalmazó ellenőrzi, hogy a gyártó és az importőr megfelel-e az 5. § (5) és (6) bekezdésében, valamint
a 7. § (3) bekezdésében szereplő követelményeknek.
(4) A  forgalmazó biztosítja, hogy amíg az  1.  § (3)  bekezdésében felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus
működésű mérleg a  felelősségi körébe tartozik, a  tárolás és a  szállítás körülményei ne veszélyeztessék
az 1. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelését.
(5) Az a forgalmazó, amelynek tudomására jut, hogy az általa forgalmazott, nem automatikus működésű mérleg nem
felel meg e rendelet követelményeinek, gondoskodik arról, hogy meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket
a  nem automatikus működésű mérleg megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonják a  forgalomból
vagy visszahívják. Amennyiben a  nem automatikus működésű mérleg kockázatot jelent, a  forgalmazó erről – és
különösen a megfelelés hiányának és a meghozott kiigazító intézkedések részleteiről – haladéktalanul tájékoztatja
azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a szóban forgó eszközt forgalmazták.
(6) A forgalmazó köteles piacfelügyeleti hatóság felhívására a nem automatikus működésű mérleg megfelelőségének
igazolásához szükséges összes dokumentumot a  piacfelügyeleti hatóság felhívásától számított nyolc napon
belül rendelkezésre bocsátani. A  forgalmazó köteles együttműködni a  piacfelügyeleti hatósággal minden olyan
intézkedés terén, amelyet az  általa forgalomba hozott, nem automatikus működésű mérleg jelentette kockázatok
kiküszöbölése érdekében tesz vagy javasol.
8. Az importőrre és a forgalmazóra vonatkozó közös szabályok
9. § Egy importőrt vagy forgalmazót, amennyiben saját neve, cégneve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy nem
automatikus működésű mérleget, illetve olyan módon módosít egy már forgalomba hozott, nem automatikus
működésű mérleget, amely befolyásolja a  nem automatikus működésű mérleg e  rendeletnek való megfelelését,
e rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni, és az 5. §-ban a gyártókra előírt kötelezettségek terhelik.
10. § (1) Az  1.  § (3)  bekezdésében meghatározott alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérleg forgalomba
hozatalakor az  importőrnek vagy a  forgalmazónak kérésre azonosítania kell a  piacfelügyeleti hatóságok felé
a következőket:
a) minden olyan gazdasági szereplőt, amely nem automatikus működésű mérleget szállított neki;
b) minden olyan gazdasági szereplőt, amelynek ő szállított nem automatikus működésű mérleget.
(2) Az importőrnek és a forgalmazónak az első bekezdésben előírt információkat a nem automatikus működésű mérleg
hozzájuk történő szállítását, illetve az általuk történő szállítását követő 10 éven keresztül rendelkezésre kell tudnia
bocsátani.
III. FEJEZET
A NEM AUTOMATIKUS MŰKÖDÉSŰ MÉRLEGEK MEGFELELŐSÉGE
9. A nem automatikus működésű mérlegek megfelelőségének vélelmezése
11. § Az  olyan nem automatikus működésű mérlegről, amely megfelel az  olyan harmonizált szabványoknak, illetve
azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy
megfelel az  említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, az  1.  mellékletben megállapított alapvető
követelményeknek.
10. Megfelelőségértékelési eljárások 12. § (1) A  nem automatikus működésű mérlegeknek az  1.  mellékletben megállapított alapvető követelményeknek való
megfelelőségét a gyártó választása szerint olyan megfelelőségi eljárásban állapítja meg, amelyben
a) a  2.  melléklet 1.  pontjában meghatározott B. modult a  2.  melléklet 2.  pontjában meghatározott D.  modul
vagy a 2. melléklet 4. pontjában meghatározott F. modul követ vagy, amely
b) a 2. melléklet 6. pontjában meghatározott G. modul szerint zajlik.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  B. modul nem kötelező olyan nem automatikus működésű mérlegek
esetében, amelyek nem alkalmaznak elektronikus készülékeket, és amelyek tehermérő szerkezete nem használ
rugót a  teher ellensúlyozására. Azon nem automatikus működésű mérlegek esetében, amelyekre a B. modul nem
vonatkozik, a 2. melléklet 3. pontjában meghatározott D1. modul vagy a 2. melléklet 5. pontjában meghatározott
F1. modul alkalmazandó.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott megfelelőségértékelési eljárásokra vonatkozó dokumentumokat és levelezést
annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén kell kiállítani, amelyben az megfelelőségértékelési eljárásokat lefolytatják
vagy a 19. §-nak megfelelően bejelentett szerv által hivatalosan használt nyelven.
11. EU-megfelelőségi nyilatkozat 13. § (1) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy az  1.  mellékletben meghatározott alapvető követelmények
teljesültek.
(2) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat tartalmazza a  2.  melléklet vonatkozó moduljaiban meghatározott elemeket,
és a  nyilatkozatot a  gyártónak folyamatosan aktualizálnia kell. Az  importőr gondoskodik arról, hogy
az EU-megfelelőségi nyilatkozat le legyen fordítva az azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amely
piacán a nem automatikus működésű mérleget forgalomba hozzák vagy forgalmazzák.
(3) Ha egy nem automatikus működésű mérlegre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi
nyilatkozatot ír elő, abban az  esetben is egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani. Ez  a  nyilatkozat
tartalmazza az érintett uniós jogi aktusok azonosítását, ideértve közzétételük hivatkozásait is.
(4) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával a  gyártó felelősséget vállal a  nem automatikus működésű
mérleg e  rendeletben – és az  egyéb felsorolt uniós jogi aktusokban – meghatározott követelményeknek való
megfeleléséért.
12. A megfelelőségi jelölés 14. § Az 1. § (3) bekezdésében felsorolt alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérlegnek az e rendeletnek
való megfelelőségét a CE-jelöléssel, valamint a 15. §-ban meghatározott kiegészítő metrológiai jelöléssel kell a nem
automatikus működésű mérlegen feltüntetni.
15. § (1) A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak.
 (2) A kiegészítő metrológiai jelölés egy „M” betűből, valamint a jelölés feltüntetése szerinti év utolsó két számjegyéből
áll, amelyeket egy téglalap keretez. A téglalap magassága megegyezik a CE-jelölés magasságával.
 (3) A  765/2008/EK rendelet 30.  cikkében meghatározott általános elvek megfelelően alkalmazandók a  kiegészítő
metrológiai jelölésre. 16. § (1) A CE-jelölést és a kiegészítő metrológiai jelölést a nem automatikus működésű mérlegen vagy annak adattábláján
jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül kell feltüntetni.
(2) A CE-jelölést és a kiegészítő metrológiai jelölést a mérőműszer forgalomba hozatala előtt kell feltüntetni.
 (3) A kiegészítő metrológiai jelölés közvetlenül a CE-jelölést követi.
 (4) A  CE-jelölést és a  kiegészítő metrológiai jelölést a  gyártásellenőrzési szakaszban részt vevő bejelentett szervezet
vagy szervezetek azonosító száma követi a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelően. A  bejelentett szervezet
azonosító számát vagy maga a  szervezet vagy utasításai alapján a  gyártó vagy pedig annak meghatalmazott
képviselője tünteti fel.
(5) A CE-jelölést, a kiegészítő metrológiai jelölést és a bejelentett szervezet vagy szervezetek azonosító számát/számait
különleges kockázatokat vagy felhasználást jelölő bármilyen egyéb jelölés követheti.
(6) Az 5. § (5) bekezdés d) pontja szerinti, és a 3. melléklet 3. pontjában meghatározott jelzést a készülékeken világosan
látható és kitörölhetetlen formában kell elhelyezni.
IV. FEJEZET
A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK BEJELENTÉSE 17. § (1) Az 1. § (3) bekezdésében meghatározott alkalmazásokra szánt, nem automatikus működésű mérlegekre vonatkozó
megfelelőségértékelési modulokkal kapcsolatos tevékenységek elvégzésére jogosult szervezeteket a  Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: MKEH) jelöli ki.
(2) A kijelölés a 2. melléklet szerinti tevékenység megjelölésével adható.
 (3) Az  MKEH bejelenti a  Bizottságnak és a  többi tagállamnak azokat a  szervezeteket, amelyek felkészültségét
megállapította az  e  rendelet szerinti, harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátása
tekintetében.
(4) Az  MKEH kialakítja és végrehajtja a  megfelelőségértékelő szervezetek értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges
eljárásokat, valamint ellenőrzi a  bejelentett szervezetek, az  elismert független szervezetek és az  üzemeltetői
ellenőrző szervezetek tevékenységét, ideértve a 20. § rendelkezéseinek való megfelelést is.
(5) Az MKEH biztosítja a hozzá beérkező információ bizalmas jellegét.
18. § (1) A  megfelelőségértékelő szervezet biztosítja, hogy leányvállalatai és alvállalkozói tevékenysége ne befolyásolja
megfelelőségértékelési tevékenységének bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.
(2) A megfelelőségértékelő szervezetnek alkalmasnak kell lennie a számára a 2. mellékletben előírt valamennyi olyan
megfelelőségértékelési feladat elvégzésére, amelyek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket
a feladatokat a megfelelőségértékelő szervezet maga végzi el vagy a nevében és felelősségi körében végzik el.
(3) A  megfelelőségértékelő szervezetnek – mindig és minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint minden
olyan nem automatikus működésű mérlegfajta vagy -kategória tekintetében, amelyre bejelentették – rendelkeznie
kell
a) olyan személyzettel, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik
a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez;
b) azon eljárások leírásával, amelyek szerint a  megfelelőségértékelést végzik, biztosítva ezen eljárások
átláthatóságát és reprodukálhatóságát. Rendelkeznie kell megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal bejelentett
szervezetként végzett feladatainak az általa végzett egyéb tevékenységektől történő elkülönítésére;
c) olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja
venni a  vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben az  tevékenykedik, a  vállalkozás szerkezetét, az  adott
gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.
(4) A  megfelelőségértékelő szervezetnek rendelkeznie kell a  megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos
műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges
felszereléssel vagy létesítménnyel.
(5) A megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért felelős személyzetnek rendelkeznie kell
a) alapos műszaki és szakképzettséggel, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre,
amelyekre a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették;
b) megfelelő ismeretekkel az  általuk végzett értékelések követelményeiről és megfelelő hatáskörrel az  ilyen
értékelések elvégzésére;
c) az 1.  mellékletben és a  3.  mellékletben meghatározott alapvető követelményekkel, az  alkalmazandó
harmonizált szabványok, valamint az  európai uniós harmonizációs jogszabályok és a  nemzeti jogszabályok
vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő ismeretével;
d) az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítéséhez szükséges
alkalmassággal.
(6) A  megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak vezetője és a  megfelelőségértékelést végző
személyzetének pártatlanságát biztosítani kell. A  megfelelőségértékelő szervezet felső szintű vezetésének és
a  megfelelőségértékelést végző személyzetének javadalmazása nem függhet az  elvégzett értékelések számától
vagy azok eredményétől.
(7) A  megfelelőségértékelő szervezetek felelősségbiztosítást kötnek, kivéve, ha közvetlenül maga a  tagállam felel
a megfelelőségértékelésért.
(8) A  megfelelőségértékelő szervezet személyzete betartja a  szakmai titoktartás követelményeit minden olyan
információ tekintetében, amely a 2. melléklet alapján ellátott feladatai végrehajtása során jutott birtokába.
(9) A  megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek a  vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, illetve
gondoskodnak arról, hogy a  megfelelőségértékelést végző személyzetük tájékoztatást kapjon ezekről
a tevékenységekről, valamint a bejelentett szervezeteket koordináló csoport munkájáról. A megfelelőségértékelési
szervezetek általános útmutatóként alkalmazzák a  koordináló csoport munkája eredményeként létrejött
adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.
19. § Ha a megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az olyan vonatkozó harmonizált szabványokban vagy
azok részeiben rögzített kritériumoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az  Európai Unió Hivatalos Lapjában,
akkor vélelmezik, hogy megfelel a 18. §-ban meghatározott követelményeknek.
20. § (1) Ha a  bejelentett szervezet bizonyos megfelelőségértékelési feladatokat alvállalkozásba ad vagy leányvállalatot
bíz meg velük, biztosítja, hogy az  alvállalkozó vagy leányvállalat megfelel a  18.  §-ban meghatározott
követelményeknek, és ennek megfelelően tájékoztatja erről az MKEH-t.
(2) A  bejelentett szervezetek teljes felelősséget vállalnak az  alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett
feladatokért, függetlenül attól, hogy azok hol vannak letelepedve.
(3) Tevékenységeket csak az ügyfél beleegyezésével lehet alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni.
 (4) A  bejelentett szervezetek az  MKEH számára elérhetővé teszik az  alvállalkozó szakmai képesítésére és az  általuk
a 2. melléklet szerint elvégzett munkára vonatkozó dokumentumokat.
21. § (1) A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be az MKEH-hez.
 (2) A  bejelentés iránti kérelemhez mellékelni kell azon megfelelőségértékelési tevékenység, megfelelőségértékelési
modul vagy modulok, és azon nem automatikus működésű mérleg vagy mérlegek leírását, amelyek tekintetében
a szervezet szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a nemzeti akkreditáló szerv
által kiállított akkreditálási tanúsítványt, mely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 18. §-ban
rögzített követelményeket.
(3) Amennyiben az  érintett megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditálási tanúsítványt benyújtani,
az  MKEH-nek benyújt minden, a  18.  §-ban rögzített követelményeknek való megfelelésének igazolásához,
elismeréséhez és rendszeres ellenőrzéséhez szükséges valamennyi dokumentumot.
22. § (1) Az  MKEH csak a  18. és 21.  §-ban rögzített követelményeknek megfelelő megfelelőségértékelő szervezeteket
jelenthet be.
(2) Az MKEH a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközön keresztül értesíti a Bizottságot és
a többi tagállamot.
(3) A  bejelentés tartalmazza a  megfelelőségértékelési tevékenységekre, a  megfelelőségértékelési eljárásra vagy
eljárásokra és az érintett, nem automatikus működésű mérlegre vagy mérlegekre vonatkozó részletes információkat,
valamint a szakmai alkalmasság megfelelő igazolását.
(4) Amennyiben a  bejelentés nem a  21.  § (2)  bekezdésében meghatározott akkreditálási tanúsítványon alapul,
az MKEH benyújtja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megfelelőségértékelő szervezet alkalmasságát igazoló
dokumentumokat, valamint gondoskodik azokról a  megfelelő intézkedésekről, amelyek biztosítják a  szervezet
rendszeres ellenőrzését és azt, hogy az továbbra is megfeleljen a 18. §-ban megállapított követelményeknek.
(5) Az  érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett szervezet tevékenységét, ha a  Bizottság vagy a  többi
tagállam – akkreditációs tanúsítvány használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálás hiányában
a  bejelentést követő két hónapon belül – nem emelt kifogást. E  rendelet alkalmazásában csak az  ilyen szervezet
tekinthető bejelentett szervezetnek.
(6) Az MKEH értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a bejelentés bármely későbbi változásáról.
23. § Amennyiben az  MKEH megállapítja vagy tájékoztatják arról, hogy a  bejelentett szervezet már nem teljesíti
a  18.  §-ban meghatározott követelményeket vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, az  alkalmazandó
szankciók tekintetében termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 15. § (2) bekezdése irányadó.
A  rendeletben foglalt követelmények megsértéséről és a  szankciókról az  MKEH haladéktalanul tájékoztatja
a Bizottságot és a többi tagállamot.
24. § (1) Az MKEH kérésére a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai
alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.
(2) Amennyiben a  Bizottság meggyőződik arról, hogy egy bejelentett szervezet nem, illetve már nem tesz eleget
a  rá vonatkozó bejelentés követelményeinek, az  MKEH a  Bizottság felszólítására megteszi a  szükséges kiigazító
intézkedéseket, szükség esetén visszavonja a bejelentést.
25. § A  bejelentett szervezet a  2.  mellékletben előírt megfelelőségértékelési eljárásokkal összhangban végzi el
a megfelelőségértékelést.
26. § (1) A bejelentett szervezet a panaszok és vitás kérdések kezelésére megfelelő eljárásrenddel rendelkezik.
 (2) Az  érintettek panaszt nyújthatnak be a  bejelentett szervezetek döntése ellen. A  panaszt annál a  bejelentett
szervezetnél kell benyújtani, amely a sérelmezett döntést hozta. A panaszos ügy kivizsgálását az érintett bejelentett
szervezet soron kívül elvégzi és annak eredményéről írásban tájékoztatja a  panaszost. A  gazdasági szereplők
panaszának kivizsgálása kapcsán keletkezett iratokat a  nyilvántartott szervezet köteles tíz évig megőrizni és
a kijelölő szervezet által lefolytatott ellenőrzés során az ellenőrzést végző részére bemutatni.
27. § (1) A bejelentett szervezetek tájékoztatják az MKEH-t a következőkről:
a) a tanúsítványok elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;
b) azok a körülmények, amelyek érinthetik a bejelentés hatályát vagy feltételeit;
c) a  piacfelügyeleti hatóságtól a  megfelelőségértékelési tevékenységek kapcsán hozzájuk beérkezett
valamennyi információkérés;
d) kérésre a  bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységek, valamint minden más
elvégzett tevékenységről, többek között a határon átnyúló tevékenységek és a tevékenységek alvállalkozásba
adása.
(2) A  bejelentett szervezetek megfelelően tájékoztatják az  e  rendelet szerint bejelentett, és ugyanazokkal
a  nem automatikus működésű mérlegekkel foglakozó más szervezeteket a  negatív és – kérésre – a  pozitív
megfelelőségértékelési eredményekről.
V. FEJEZET
PIACFELÜGYELET 28. § A  nem automatikus működésű mérlegekre a  765/2008/EK rendelet 15.  cikkének (3)  bekezdését, valamint
16–29. cikkét kell alkalmazni.
29. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóság azt feltételezi, hogy az  e  rendelet hatálya alá tartozó nem automatikus működésű
mérleg kockázatot jelent a  közérdek védelmére nézve, akkor elvégzi az  érintett nem automatikus működésű
mérlegnek az e rendeletben meghatározott követelményekre vonatkozó értékelését.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott értékelés során a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a nem
automatikus működésű mérleg nem felel meg az  e  rendeletben megállapított követelményeknek, haladéktalanul
felszólítja az  érintett gazdasági szereplőt, hogy előírásának megfelelően a  kockázat jellegével arányosan ésszerű
időn belül vagy tegyen megfelelő kiigazító intézkedéseket, hogy a nem automatikus működésű mérleg megfeleljen
a követelményeknek vagy vonja ki a nem automatikus működésű mérleget a forgalomból vagy hívja vissza azt.
(3) A piacfelügyeleti hatóság a (2) bekezdésben foglaltakról tájékoztatja a bejelentett szervezetet.
 (4) Amennyiben a  piacfelügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy a  meg nem felelés nem korlátozódik Magyarország
területére, akkor tájékoztatja a  Bizottságot és a  többi tagállamot az  értékelés eredményeiről és azokról
az intézkedésekről, amelyek meghozatalára felszólították a gazdasági szereplőt.
(5) A gazdasági szereplő biztosítja, hogy minden megfelelő kiigazító intézkedést meghoz az európai uniós piacon általa
forgalmazott, érintett, nem automatikus működésű mérleg tekintetében.
(6) Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a megfelelő kiigazító intézkedéseket a (2) bekezdésben
meghatározott határidőn belül, a  piacfelügyeleti hatóság minden megfelelő átmeneti intézkedést meghoz
a  nemzeti piacon forgalmazott nem automatikus működésű mérleg betiltására vagy korlátozására, piaci
forgalomból történő kivonására vagy visszahívására.
(7) A  piacfelügyeleti hatóság a  (6)  bekezdésben foglalt intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja a  Bizottságot és
a többi tagállamot.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem
megfelelő nem automatikus működésű mérleg azonosításához szükséges adatokat, a nem automatikus működésű
mérleg származási helyét, a megfelelés feltételezett hiányának és a felmerülő kockázatnak a  jellegét, a meghozott
nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az  érintett gazdasági szereplő által felhozott érveket.
A piacfelügyeleti hatóság külön jelzi, ha a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett be
a) a  nem automatikus működésű mérleg a  közérdek védelmének e  rendelet hatálya alá tartozó szempontjait
tekintve nem felel meg az előírt követelményeknek, vagy
b) a  megfelelőség vélelmezését megalapozó harmonizált szabványok vagy normatív dokumentumok
hiányosságai. 30. § (1) Amennyiben a  29.  § (2)  bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek a  piacfelügyeleti
hatóság valamelyik intézkedésével szemben vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti intézkedés ellentétes
az európai uniós jogszabályokkal, a piacfelügyeleti hatóság intézkedik az indokolatlan intézkedés visszavonásáról.
(2) Amennyiben a nemzeti intézkedés a Bizottság döntése alapján indokolt, akkor a piacfelügyeleti hatóság meghozza
a szükséges intézkedéseket, hogy a nem megfelelő nem automatikus működésű mérleget kivonja piacáról, és erről
tájékoztatja a Bizottságot.
31. § (1) Amennyiben a  piacfelügyeleti hatóság a  29.  § (1)  bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja,
hogy bár a  nem automatikus működésű mérleg megfelel ennek a  rendeletnek, azonban mégis kockázatot jelent
a közérdek védelme szempontjából, akkor felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy előírásának megfelelően
vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett nem automatikus működésű
mérleg a  forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot vagy vonja ki a  nem automatikus működésű
mérleget a forgalomból vagy hívja vissza azt.
(2) A  piacfelügyeleti hatóság haladéktalanul tájékoztatja a  Bizottságot és a  többi tagállamot. A  tájékoztatásban
megadják az  összes rendelkezésre álló adatot, különösen az  érintett nem automatikus működésű mérleg
azonosításához szükséges adatokat, a  nem automatikus működésű mérleg származási helyét és ellátási láncát,
a felmerülő kockázat jellegét, valamint a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát.
32. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság – a 29. § sérelme nélkül – megállapítja, hogy
a) a  CE-jelölést vagy a  kiegészítő metrológiai jelölést a  765/2008/EK rendelet 30.  cikkét vagy ezen rendelet
16. §-át megsértve tüntették fel;
b) a CE-jelölést vagy a kiegészítő metrológiai jelölést nem tüntették fel;
c) az 5. § (5) bekezdésében meghatározott feliratokat nem tüntették fel vagy az 5. § (5) bekezdését megsértve
tüntették fel;
d) a  bejelentett szervezet azonosító számát – amennyiben ez  a  szervezet részt vesz a  gyártásellenőrzési
szakaszban – a 16. §-t megsértve tüntették fel vagy nem tüntették fel;
e) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot nem készítették el;
f ) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül készítették el;
g) a műszaki dokumentáció nem áll rendelkezésre vagy hiányos;
h) az 5. § (6) bekezdésében, illetve a 7. § (4) bekezdésében meghatározott információt egyáltalán nem, hamisan
vagy hiányosan tüntették fel;
i) az 5. vagy 7. § által előírt bármely egyéb követelmény nem teljesül,
felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy pótolja a megfelelés hiányát.
(2) Amennyiben a  megfelelés (1)  bekezdésben meghatározott hiánya továbbra is fennáll, a  piacfelügyeleti hatóság
minden intézkedést megtesz a  forgalmazott nem automatikus működésű mérleg korlátozására vagy betiltására,
vagy gondoskodik visszahívásáról vagy piaci forgalomból történő kivonásáról.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
34. § E  rendelet a  nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok
harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
35. § Hatályát veszti a  nem-automatikus működésű mérlegek méréstechnikai követelményeiről és megfelelőségének
tanúsításáról szóló 62/2004. (IV. 24.) GKM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1300/2018. (VII. 4.) Korm. határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2017. technikai segítségnyújtási pályázati kiírására benyújtott, a vasúti árufuvarozási folyosók (RFC 6, 7, 9) fejlesztésével összefüggő projektekben történő magyar részvétel jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért az alábbi projektekkel (a továbbiakban: projektek), az 1. melléklet szerint:
a) „A Mediterrán Vasúti Árufuvarozási Folyosó (RFC 6) támogatása a vasúti alágazat szereplői által a nemzetközi
vasúti teherforgalom fellendítéséhez szükségesnek ítélt prioritások végrehajtása céljából”,
b) „A Kelet/kelet-mediterrán Vasúti Árufuvarozási Folyosó (RFC 7) szolgáltatásainak fejlesztése”,
c) „A Rajna–Duna Vasúti Árufuvarozási Folyosó (RFC 9) megalapítása”;
2. jóváhagyja a  projekteknek az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2017. évi technikai segítségnyújtási pályázati
kiírására történt benyújtását;
3. jóváhagyja a projektek Támogatási Megállapodásainak
a) az  1. a)  pontban hivatkozott projekt esetében a  projekt koordinátoraként eljáró Mediterrán RFC Európai
Gazdasági Egyesület,
b) az 1. b) pontban hivatkozott projekt esetében a projekt koordinátoraként eljáró Magyar Államvasutak Zrt.,
c) az 1. c) pontban hivatkozott projekt esetében a projekt koordinátoraként eljáró ÖBB-Infrastruktur AG
és az  Európai Bizottság nevében eljáró Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynöksége által történt
aláírását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1478/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2019. júniusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.)
Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2019. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1536/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a Magyarország és Japán között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és Japán között a  szociális biztonságról szóló Egyezmény és az  ahhoz kapcsolódó
jegyzékváltások (a továbbiakban együtt: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külpolitikáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy az  Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az egészségügyért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 3.) OGY határozata a Nemzeti Fejlesztés 2030 – Országos Fejlesztési és Területfejlesztési Koncepcióról.
Az Országgyűlés
Magyarország Alaptörvényébe foglalt, a  fenntartható fejlődés, a  jövő nemzedékek lehetőségeinek védelme és
a nemzeti erőforrásainkkal való hosszú távú felelős gazdálkodás követelményeinek érvényesítése érdekében,
– tekintettel a hazai és globális kihívásokra, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközi és közös
európai célkitűzésekre,
– tekintettel hazánk jövőképére, miszerint Magyarország 2030-ra Kelet–Közép Európa gazdasági és
szellemi központjává válik, lakosságának biztonságos megélhetést biztosító, az  erőforrások fenntartható
használatára épülő versenyképes gazdasággal, gyarapodó népességgel, megerősödött közösségekkel, javuló
életminőséggel és környezeti állapottal,
– számolva azzal, hogy a  fejlesztés és a  fenntarthatóság biztosítása valamennyi nemzeti erőforrás (az emberi,
a  társadalmi, a  természeti és a  gazdasági erőforrások) kiegyensúlyozott, egymással összhangban lévő
megőrzését, fejlesztését igényli, ezért a  fenntartható fejlődés követelményeinek érvényesítése valamennyi
szakpolitikai terület számára feladatokat ad,
– figyelembe véve a széles körű társadalmi egyeztetés tapasztalatait,
a következő határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés elfogadja a mellékletben foglalt, Nemzeti Fejlesztés 2030 – Országos Fejlesztési és Területfejlesztési
Koncepciót (a továbbiakban: Koncepció).
2. Az Országgyűlés megerősíti, hogy
a) a Koncepcióban foglalt alapelveket és stratégiai célkitűzéseket a jogalkotásban és a szakpolitikai stratégia- és
programalkotásban folyamatosan érvényre kell juttatni;
b) az  Országgyűlés és a  Kormány döntéseit lehetőség szerint a  Koncepcióban javasolt intézkedésekre és
teendőkre figyelemmel kell meghozni;
c) a  Koncepció integrálja a  hazai fejlesztési célokat és igényeket, meghatározza azok területi dimenzióit, ami
a  2014–20-as európai uniós tervezési és költségvetési időszakra készülő tervdokumentumok (partnerségi
megállapodás, operatív programok) megalapozását is szolgálja, valamint az  ország társadalmi, gazdasági,
valamint ágazati és területi fejlesztési szükségleteiből, illetve az EU 2020 Stratégiához és a Nemzeti Reform
Programhoz vállalásaihoz illeszkedve hosszú távú jövőképet, fejlesztéspolitikai célokat és elveket határoz
meg Magyarország számára.
3. Az Országgyűlés megerősíti, hogy a nemzeti fejlesztés- és területfejlesztési politika céljai és prioritásai teljesülésének
érdekében a  Koncepció egyrészt horizontális szempontokat fogalmaz meg, melyeket az  átfogó gazdasági,
környezeti és társadalmi szempontokban jelenít meg, amelyeket a  fejlesztéspolitika, a  programtervezés és
a  megvalósítás egészében érvényesíteni kell, másrészt alapelveket határoz meg a  fejlesztéspolitika keretében
igénybe vett források felhasználásával kapcsolatban, valamint a  kedvezményezett térségekkel-települések
besorolásával kapcsolatban:
a) horizontális szempontok:
aa) befogadás – társadalmi felzárkózás,
ab) esélyegyenlőség megteremtése nemzetiségi identitás erősítése,
ac) fenntartható fejlődés – fenntartható növekedés,
ad) értékmegőrzés és intelligens növekedés;
A határozatot az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
b) forrás felhasználási alapelvek:
ba) nemzeti fejlesztési célok és prioritások érvényesítése,
bb) a közpénz felhasználása közhasznot eredményezzen,
bc) partnerség és közösségi részvétel,
bd) foglalkoztatáshoz való hozzájárulás,
be) a természeti erőforrások mennyiségi és minőségi megőrzése, a környezet állapotának és értékeinek
megőrzése, javítása,
bf ) megtermelt értékek hasznosulása a helyi közösség javára, kedvezményezettség,
bg) a  területfejlesztési szempontból kedvezményezett, ezen belül a  leghátrányosabb helyzetű
kistérségek és települések fejlesztésére rendelkezésre álló forrásokat meghatározott támogatási
szabályok alapján indokolt felhasználni,
bh) a  területfejlesztési szempontból kedvezményezett, ezen belül a  leghátrányosabb helyzetű
kistérségekből és településekről benyújtott pályázatokat a  pályázatok értékelése során
a felzárkóztatás elősegítése érdekében indokolt előnyben részesíteni;
c) a kedvezményezett térségek-települések besorolásának alapelvei:
ca) a rendszernek koherensnek kell lennie,
cb) csak olyan mutatók használata fogadható el, amelyek mérhetőek, ellenőrizhetőek, nyilvánosak, azaz
minden érintett számára hozzáférhetőek és dinamikus összehasonlításra alkalmasak,
cc) a  felhasznált mutatók száma korlátlanul nem bővíthető, és csak a  települések és térségek
fejlettségét ténylegesen megragadó, azaz a  besorolását ténylegesen differenciáló mutatókat
indokolt figyelembe venni,
cd) a komplex mutató kiszámításánál használt módszernek egyszerűnek, átláthatónak kell lennie, hogy
a besorolást a települések, térségek képviselői könnyen ellenőrizhessék.
4. Az  Országgyűlés a  nemzeti jövőkép elérése érdekében a  Koncepcióban foglalt négy hosszú távú, 2030-ig szóló
átfogó fejlesztési célt jelöl ki. A  négy cél a  társadalom és gazdaság egészének szól, beleértve a  társadalom és
a  gazdasági környezethez való viszonyulást és a  környezeti szempontokat is. Az  átfogó célok a  gazdasági és
társadalmi fordulatot célozzák meg, az alábbiak szerint:
a) értékteremtő, foglalkoztatást biztosító gazdasági fejlődés,
b) népesedési fordulat, egészséges és megújuló társadalom,
c) természeti erőforrásaink fenntartható használata, értékeink megőrzése és környezetünk védelme,
d) térségi potenciálokra alapozott, fenntartható térszerkezet.
5. Az  átfogó célok megvalósulása érdekében az  Országgyűlés megerősíti a  Koncepció tizenhárom specifikus
célkitűzését, köztük hét szakpolitikai jellegű célt és hat területi célt. A specifikus célok nemzeti jelentőségű ágazati
és területi tématerületeket ölelnek fel. A célok a társadalom és a gazdaság egészének, valamint minden ágazatnak,
térségi és helyi szereplőknek szólnak, továbbá kirajzolják azokat a fejlesztési súlypontokat is, amelyekre a középtávú
– fókuszált – fejlesztési feladatok épülhetnek. A nemzeti fejlesztés- és területfejlesztési politika alakítása és a célok
elérése során – a Koncepcióban megfogalmazott elvek figyelembevétele mellett – a specifikus célokat a lehetséges
kitörési pontok és fordulatot igénylő területek alapján az Országgyűlés az alábbiak szerint határozza meg:
a) szakpolitikában érvényesítendő specifikus célok:
aa) versenyképes, innovatív gazdaság,
ab) gyógyító Magyarország, egészséges társadalom, egészség- és sportgazdaság,
ac) életképes vidék, egészséges élelmiszertermelés és ellátás, az élelmiszer-feldolgozóipar fejlesztése,
ad) kreatív tudástársadalom, piacképes készségek, K+F+I,
ae) értéktudatos és szolidáris öngondoskodó társadalom,
af ) jó állam, szolgáltató állam és biztonság,
ag) stratégiai erőforrások megőrzése, fenntartható használata, környezetünk védelme,
b) területi specifikus célok:
ba) az ország makro-regionális szerepének erősítése,
bb) a többközpontú térszerkezetet biztosító városhálózat,
bc) vidéki térségek népességeltartó képességének növelése,
bd) kiemelkedő táji értékű térségek fejlesztése,
be) területi különbségek csökkentése, térségi felzárkóztatás és gazdaságösztönzés elősegítése,
bf ) összekapcsolt terek: az elérhetőség és mobilitás biztosítása.
6. Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  fejlesztéspolitika elsődleges keretét az  Európai Unió kohéziós és
vidékfejlesztési politikája, illetve a  2014–2020-as programozási és fejlesztési időszakban rendelkezésre álló uniós
fejlesztési források képezik. A  Koncepció a  nemzeti szükségletekből és sajátosságokból kiindulva középtávon
(2014–2020 között) kijelöli azokat a stratégiai fókuszokat, amelyek az ország hosszú távú céljainak megvalósulását
szolgálhatják. A  nemzeti prioritások igazodnak az  Európai Unió által megfogalmazott programozási keretekhez,
melyeket érvényesíteni kell a  hazai tervezés és végrehajtás során. Az  egyes nemzeti prioritások alatt azonosított
fejlesztési tématerületek az  európai uniós források felhasználásának keretét képező 2014–2020-as fejlesztési
programok tématerületeit is megalapozzák az alábbiak szerint:
a) patrióta gazdaság, kis- és középvállalati bázison, nagyvállalati partnerségben,
b) fordulat a teljes foglalkoztatottság és tudástársadalom felé,
c) útban az erőforrás- és energiahatékonyság, illetve az energiafüggetlenség felé,
d) népesedési és közösségi fordulat,
e) területi integráció, térségi és helyi fejlesztések a helyi gazdaság bázisán.
7. Az  Országgyűlés megerősíti, hogy az  ország 19 megyei önkormányzata és Budapest Főváros Önkormányzata,
mint területi önkormányzat a  Koncepcióban megfogalmazott célok, mint kötelező keretek következetes
figyelembevétele mellett jelölték ki a  fejlesztési terveikben, programjaikban saját céljaikat, illetve határozták meg
prioritásaikat és intézkedéseiket.
8. Az  Országgyűlés felkéri a  Kormányt, hogy kísérje figyelemmel a  Koncepcióban meghatározott célok és
prioritások megvalósulásának folyamatát és háromévente adjon tájékoztatást megvalósításáról és szükség esetén
kezdeményezze felülvizsgálatát.
9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 10. Hatályát veszti
a) az Országgyűlés Fejlesztéspolitikai Koncepcióról szóló 96/2005. (XII. 25.) OGY határozat,
b) az Országos Területfejlesztési Koncepcióról szóló 97/2005. (XII. 25.) OGY határozat,
c) a  területfejlesztési támogatások és a  decentralizáció elveiről, a  kedvezményezett térségek besorolásának
feltételrendszeréről szóló 67/2007. (VI. 28.) OGY határozat. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1661/2014. (XI. 20.) Korm. határozata Magyarországnak a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartája 2. cikk szerinti kötelezettségvállalásai végrehajtására vonatkozó hatodik időszaki jelentéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a  Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartája megerősítésével vállalt kötelezettségek
végrehajtásáról szóló hatodik időszaki jelentést (a továbbiakban: Jelentés),
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa megbízott személyt, hogy a  Jelentést, lefordítását
követően az Európa Tanács Főtitkárának adja át.
A Jelentés angol nyelvre történő fordítása tekintetében
Felelős: az emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal A Jelentés átadása tekintetében
Felelős: a külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
260/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Borbély Dalmát 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2014. (HK 3.) HM KÁT intézkedése az altiszti és a legénységi állomány részére biztosított kiegészítő juttatás megállapításáról és folyósításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM), a HM szervezetek, a miniszter közvetlen irányítása alá tartozó szervezet és a fenntartói irányítása alá tartozó közoktatási intézmény, valamint a
Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. A kiegészítő juttatás megállapítása és folyósítása 2. A honvédek jogállásáról szóló 2012. CCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 140/A. §-a szerinti kiegészítő juttatásra – a 3. pontban foglaltak figyelembevételével – a
2014. február 1-én állományban lévő, és az ezt követően
jogviszonyt létesítő altiszti és legénységi állománycsoportba tartozó hivatásos, szerződéses állományú katonák
jogosultak.
3. A 2. pont szerinti kiegészítő juttatásra nem jogosultak:
a) az önkéntes tartalékos altiszti, legénységi állományú
katonák;
b) a más szervhez vezényelt altiszti, legénységi állományú
katonák;
c) az altiszti beosztásra tervezett szerződéses pályakezdő
állományú katonák.
4. Teljes összegű kiegészítő juttatásra jogosult a részszolgálatteljesítési időben szolgálatot teljesítő katona.
5. Törthónapra fennálló jogviszony, vagy tört havi, illetve
csökkentett mértékű illetményre, illetményként távolléti
díjra való jogosultság esetén az adott hónapra a kiegészítő
juttatás teljes összegben jár.
6. A kiegészítő juttatásra való jogosultság megállapítását az állományilletékes parancsnok – az illetmény-megállapítástól elkülönítve – külön parancsban állapítja meg.
7. A 6. pont szerinti parancsot elsőként 2014. február
20-áig kell az állományilletékes parancsnokoknak kiadmányozni.
8. A 7. pont szerinti parancs alapján az illetékes személyügyi szervnek 2014. február 24-éig kell a HM fejezet
költségvetés gazdálkodási információs rendszerében (a továbbiakban: HM KGIR) a HM Védelemgazdasági Hivatal
által központilag bejegyzett kiegészítő juttatást ellenőrizni
és szükség esetén módosítani.
9. A HM KGIR-ben történő rögzítéshez szükséges jogcímet a HM Védelemgazdasági Hivatal 2014. február
18-áig biztosítja.
3. Záró rendelkezések 10. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
rendelkezéseit 2014. január 1-től kell alkalmazni.
11. A 7–9. pontok 2014. március 31-én hatályukat
vesztik.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár