text:
78/2014. (III. 14.) Korm. rendelete a kollektív befektetési formák befektetési és hitelfelvételi szabályairól.
A Kormány a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2014. évi XVI. törvény 201. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ELSŐ RÉSZ
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK I. FEjEzEt
A rEndELEt HAtáLyA
1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről,
valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény (a továbbiakban: Kbftv.)
4. § (1) bekezdés 17. pontja szerinti befektetési alap befektetéseire terjed ki.
(2) A  rendelet Második Részének hatálya a  Kbftv. 4.  § (1)  bekezdés 8.  pont a)  alpontja szerinti ÁÉKBV befektetéseire
terjed ki.
MÁSODIK RÉSZ
AZ ÁÉKBV BEFEKTETÉSEIRE ÉS MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
II. FEjEzEt
Az áÉKBV BEFEKtEtÉsI szABáLyAI 1. Megengedett eszközök köre
2. § (1) Az ÁÉKBV a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel kizárólag az alábbi eszközökbe fektethet:
a) szabályozott piacra bevezetett vagy forgalmazott átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök,
b) EGT-állam egyéb rendszeresen működő, elismert, nyilvános, szabályozott piacán forgalmazott átruházható
értékpapírok és pénzpiaci eszközök,
c) valamely harmadik ország tőzsdéjén hivatalosan jegyzett, vagy annak más, rendszeresen működő, elismert,
nyilvános és szabályozott piacán forgalmazott átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök, amennyiben
az adott tőzsde vagy kereskedési platform, mint lehetséges befektetési helyszín szerepel az ÁÉKBV kezelési
szabályzatában,
d) egy éven belül forgalomba hozott átruházható értékpapírok, feltéve, hogy
da) a  forgalomba hozatali feltételek kötelezettségvállalást tartalmaznak arra, hogy a  kibocsátó
kezdeményezi az  értékpapírok valamely, az  a), b) vagy c)  pontban meghatározott szabályozott
piacra illetve kereskedési platformra történő bevezetését, és
db) a bevezetés a forgalomba hozataltól számított egy éven belül megtörténik,
e) ÁÉKBV által kibocsátott kollektív befektetési értékpapírok, vagy egyéb kollektív befektetési formák által
nyilvánosan forgalomba hozott nyílt végű értékpapírok, feltéve, hogy:
ea) az  egyéb kollektív befektetési forma jogszabály alapján prudenciális felügyelet hatálya alatt áll, és
ez a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti
Bank (a továbbiakban: Felügyelet) megítélése szerint egyenértékű a  közösségi jogszabályokban
megállapított felügyelettel, és a hatóságok közötti megfelelő együttműködés biztosított,
eb) az  egyéb kollektív befektetési forma által kibocsátott értékpapírok tulajdonosainak védelme
egyenértékű az  ÁÉKBV befektetési jegyei tulajdonosai számára biztosított védelemmel, beleértve
az  eszközök elkülönített módon való kezelésére, a  hitelfelvételre, a  kölcsönnyújtásra, valamint
az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök fedezetlen vásárlásaira vonatkozó szabályokat,
ec) az  egyéb kollektív befektetési forma tevékenységéről félévenként és évenként olyan jelentések
készülnek, amelyek lehetővé teszik az eszközök és források, a bevételek és a ráfordítások, valamint
az elszámolási időszakban végzett tevékenységek felmérését, és
ed) az  ÁÉKBV vagy az  egyéb kollektív befektetési forma kezelési szabályzata vagy létesítő okirata
értelmében összességében legfeljebb 10 százalékát lehet befektetni más ÁÉKBV és egyéb kollektív
befektetési formák kollektív befektetési értékpapírjaiba,
f ) hitelintézeteknél elhelyezett, látra szóló vagy felmondható, legfeljebb 12 hónapos lejáratú betétek, feltéve,
hogy a hitelintézet létesítő okirat szerinti székhelye valamely tagállam területén található, vagy amennyiben
a  hitelintézet székhelye nem egy tagállam területén található, olyan prudenciális szabályok hatálya alá
tartozik, amelyek a Felügyelet megítélése szerint egyenértékűek a közösségi jogszabályokban megállapított
előírásokkal,
g) az a), b) és c) pontban említett szabályozott piacon forgalmazott származtatott pénzügyi eszközök, beleértve
az  ezekkel egyenértékű készpénz-elszámolású eszközöket, továbbá a  tőzsdén kívüli, nem szabványosított
származtatott pénzügyi eszközök (a továbbiakban: OTC származtatott ügyletek), feltéve, hogy
ga) ezen OTC származtatott ügyletek alapul szolgáló eszközei ezen bekezdés hatálya alá tartozó
eszközök, továbbá olyan pénzügyi indexek, kamatlábak, devizaárfolyamok vagy valuták, amelyekbe
az ÁÉKBV a kezelési szabályzata szerinti befektetési célkitűzései értelmében befektethet,
gb) ezen OTC származtatott ügyletekben részt vevő üzletfelek prudenciális felügyelet hatálya alatt álló
és a Felügyelet által engedélyezett kategóriákba tartozó intézmények, továbbá
gc) ezen OTC származtatott ügyletek megbízható és ellenőrizhető napi értékelése biztosított és
az  ÁÉKBV kezdeményezésére egy ellentételező ügylettel bármikor tisztességes piaci értéken
eladhatók, felszámolhatók vagy lezárhatók,
h) szabályozott piacon nem forgalmazott pénzpiaci eszközök, ha maga a forgalomba hozatal vagy a kibocsátó
a befektetők és megtakarítások védelme érdekében szabályozott, és feltéve hogy
ha) ezeknek a  pénzpiaci eszközöknek a  kibocsátója vagy garanciavállalója központi, regionális vagy
helyi hatóság, vagy valamely tagállam központi bankja, az  Európai Központi Bank, az  Európai
Unió vagy az  Európai Beruházási Bank, egy harmadik ország, vagy egy szövetségi állam esetében
a  szövetséget alkotó tagállamok valamelyike, vagy egy olyan nemzetközi közjogi szerv, amelynek
egy vagy több tagállam is tagja,
hb) ezeket a  pénzpiaci eszközöket olyan vállalkozás bocsátotta ki, amelynek bármelyik értékpapírját
az a), b) vagy c) pontban meghatározott szabályozott piacok valamelyikén forgalmazzák,
hc) a  pénzpiaci eszközök kibocsátója vagy garanciavállalója olyan személy, amely a  közösségi
jogszabályokban megfogalmazott feltételeknek megfelelő felügyelet hatálya alatt áll, vagy amely
a Felügyelet megítélése szerint legalább a közösségi jogszabályokban megállapítottal egyenértékű
prudenciális szabályok hatálya alatt áll és azoknak megfelel, vagy
hd) a pénzpiaci eszközöket a Felügyelet által felügyelt intézmények bocsátották ki, feltéve, hogy az ilyen
értékpapírokba történő befektetésekre olyan befektető-védelem vonatkozik, amely egyenértékű
a  ha), hb) vagy hc)  pontokban meghatározott védelemmel, és a  kibocsátó induló tőkéje és
tőketartaléka legalább tízmillió euró, és a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerint bemutatja és
közzéteszi éves számviteli beszámolóit, továbbá a kibocsátó kifejezetten a csoport finanszírozásával
foglalkozik olyan vállalkozáscsoporton belül, amelynek egy vagy több tagja tőzsdére bevezetett
gazdasági társaság vagy intézmény, vagy banki likviditási keretből részesülő értékpapírrá alakított
eszközök finanszírozását végzi.
(2) Az  ÁÉKBV eszközeinek legfeljebb 10 százalékát fektetheti az  (1)  bekezdésben nem említett átruházható
értékpapírokba vagy pénzpiaci eszközökbe; és nem vásárolhat sem nemesfémeket, sem nemesfémeket
megtestesítő okiratokat. Az ÁÉKBV-k rendelkezhetnek járulékos likvid eszközökkel.
3. § (1) A 2. § (1) bekezdése szerinti értékpapírnak az ott meghatározottakon túl a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a) az értékpapírba történő befektetés veszteségessége esetén a veszteség nem haladhatja meg az értékpapírért
kifizetett összeget,
b) az  értékpapír likviditása nem veszélyezteti az  ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak folyamatos
forgalmazását, c) az értékpapírról megbízható értékelés áll rendelkezésre, ami
ca) a szabályozott piacra bevezetett értékpapír esetében a naponta pontosan megállapítható piaci árat
vagy a kibocsátótól független értékelési rendszer által rendelkezésre bocsátott pontos, megbízható,
rendszeres árat jelenti,
cb) a  ca)  pontban nem említett értékpapír esetében az  értékpapír kibocsátójától vagy mértékadó
befektetési elemzésből származó rendszeresen meghatározott értékelést jelenti,
d) az értékpapírról megfelelő információ áll rendelkezésre, ami
da) a szabályozott piacra bevezetett értékpapír esetében az értékpapírról vagy a portfólióról – amelynek
az adott értékpapír részét képezi – a szabályozott piac rendelkezésére bocsátott rendszeres, pontos,
átfogó információt jelenti,
db) a  da)  pontban nem említett értékpapír esetében az  értékpapírról vagy a  portfólióról – amelynek
az  adott értékpapír részét képezi – az  ÁÉKBV-alapkezelő rendelkezésére bocsátott rendszeres és
pontos információt jelenti,
e) az értékpapír átruházhatóságát a kibocsátó nem korlátozta,
f ) az értékpapír megvásárlása összhangban áll az ÁÉKBV befektetési céljaival és befektetési politikájával,
g) az értékpapír kockázatát az ÁÉKBV-alapkezelő kockázatkezelésére vonatkozó eljárása kezeli.
(2) A 2. § (1) bekezdése szerinti értékpapír lehet:
a) zárt végű kollektív befektetési forma olyan kollektív befektetési értékpapírja,
aa) amely az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel, és
ab) amelyre a  vállalkozásoknál alkalmazott vállalatirányítási mechanizmus vagy azzal egyenértékűnek
minősíthető mechanizmus vonatkozik; valamint
b) olyan pénzügyi eszköznek minősülő átruházható értékpapír, amely
ba) az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel, és
bb) olyan eszközzel fedezett vagy olyan eszköz teljesítményéhez kötött, amely az  ÁÉKBV irányelv
50.  cikk (1)  bekezdésének a  kibocsátás helye szerinti tagállam jogrendszerébe történő átültetése
során meghatározott eszköztől is eltérhet.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott kollektív befektetési forma befektetési alapkezelési tevékenységét olyan
jogalanynak kell végeznie, amely a befektetők védelmét célzó tagállami szabályozás hatálya alá tartozik.
(4) Abban az  esetben, ha a  (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt pénzügyi eszköz származtatott eszközt tartalmaz, arra
az eszközre az ÁÉKBV irányelv 51. cikkének a kibocsátás helye szerinti tagállam jogrendszerébe történő átültetése
során meghatározott tagállami rendelkezések vonatkoznak.
4. § (1) A 2. § (1) bekezdése szerinti pénzpiaci eszköz teljesíti a következő feltételek valamelyikét:
a) kibocsátáskori futamideje legfeljebb 397 nap, vagy
b) a megvásárlás idejekor hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap, vagy
c) 397 naponként legalább egyszer a pénzpiaci feltételekhez igazítják a hozamát, vagy
d) kockázati profilja (beleértve a  hitel- és kamatkockázatot) olyan pénzügyi eszköz kockázatának felel meg,
amelynek kibocsátáskori futamideje legfeljebb 397 nap, vagy a  megvásárlás idejekor hátralévő futamideje
legfeljebb 397 nap, vagy 397 naponként legalább egyszer a pénzpiaci feltételekhez igazítják a hozamát.
(2) A 2. § (1) bekezdése szerinti pénzpiaci eszköz esetén a piaci árat naponta megbízható és ellenőrizhető módon kell
megállapítani. Ez olyan értékelési rendszer segítségével történik, amely
a) a nettó eszközértéket azon értékkel összhangban határozza meg, amelyen a portfólióban szereplő pénzpiaci
eszközt ki lehet cserélni jól tájékozott, ügyletkötési szándékkal rendelkező független felek közti szokásos
piaci feltételek szerint kötött ügyletben, vagy
b) piaci adatokon vagy értékelési modelleken alapul, beleértve az  amortizált bekerülési értéken alapuló
rendszereket is.
(3) Az  (2)  bekezdésben meghatározott feltételt teljesítettnek kell tekinteni, ha a  pénzpiaci eszközzel szabályozott
piacon kereskednek, kivéve, ha az ÁÉKBV-alapkezelő rendelkezésére álló információ alapján a pénzpiaci eszköz piaci
árának naponta megbízható és ellenőrizhető módon való megállapíthatósága kétségbe vonható.
(4) Szabályozott piacon nem forgalmazott pénzpiaci eszköz forgalomba hozatala vagy kibocsátója a  befektetők és
megtakarítások védelme érdekében a 2. § (1) bekezdés h) pontja értelmében szabályozottnak minősül, ha:
a) a pénzpiaci eszköz megfelel a 4. § (1) bekezdésben meghatározott feltételek valamelyikének,
b) a pénzpiaci eszköz megfelel a 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek,
c) a pénzpiaci eszközről rendelkezésre áll olyan információ, amely alapján az ilyen eszközbe való befektetéshez
kapcsolódó hitelkockázatok értékelhetők, és
d) a pénzpiaci eszköz szabadon átruházható.
 (5) A 2. § (1) bekezdés h) pont hb) alpontjában meghatározott pénzpiaci eszköz vagy olyan pénzpiaci eszköz esetében,
amelynek kibocsátója valamely tagállam regionális vagy helyi önkormányzata vagy valamely nemzetközi (közjogi)
intézmény – de amelyre nem vállalt kezességet tagállam vagy tagállam szövetségi állama – a (4) bekezdés c) pontja
szerinti információnak kell tekinteni
a) a  kibocsátással vagy a  kibocsátási programmal, valamint a  kibocsátónak a  pénzpiaci eszköz kibocsátását
megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információt,
b) az a) pontban felsorolt információk negyedévenként, valamint rendkívüli események bekövetkezése esetén
frissített változatát,
c) az a) pontban felsorolt információk – a kibocsátótól független – harmadik fél által történő ellenőrzését,
d) a kibocsátásról vagy a kibocsátási programról rendelkezésre álló, megbízható statisztikai adatokat.
(6) A 2.  § (1)  bekezdés h)  pont hc) és hd)  alpontjaiban meghatározott pénzpiaci eszköz esetében az  (4)  bekezdés
c) pontja szerinti információnak kell tekinteni
a) a  kibocsátással vagy a  kibocsátási programmal, valamint a  kibocsátónak a  pénzpiaci eszköz kibocsátását
megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információt,
b) az  a)  pontban felsorolt információk negyedévenként, valamint jelentős események bekövetkezése esetén
frissített változatát,
c) a kibocsátásról vagy a kibocsátási programról rendelkezésre álló, megbízható statisztikai adatokat vagy olyan
adatokat, amelyek a befektetéshez kapcsolódó hitelkockázatok értékelését lehetővé teszik.
 (7) A 2. § (1) bekezdés h) pont ha) alpontjában meghatározott – de az (5) bekezdésben nem említett, és nem az Európai
Központi Bank vagy valamely tagállam jegybankja által kibocsátott – pénzpiaci eszköz esetében az  (1)  bekezdés
c)  pontja szerinti információnak kell tekinteni a  kibocsátással vagy a  kibocsátási programmal, valamint
a kibocsátónak a pénzpiaci eszköz kibocsátását megelőző jogi és pénzügyi helyzetével kapcsolatos információt.
5. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés g)  pontjában meghatározott származtatott ügylet az  a  pénzügyi eszköz, amely megfelel
a következő feltételeknek:
a) lehetséges a  2.  § (1)  bekezdés g)  pont ga)  alpontjában foglalt eszköz hitelkockázatának – az  eszközhöz
kapcsolódó egyéb kockázatoktól független – átruházása,
b) nem eredményez a 2. §-ban említett eszközöktől vagy készpénztől eltérő eszközben történő teljesítést vagy
átruházást,
c) az  ÁÉKBV-alapkezelő kockázatkezelésre vonatkozó eljárása kezelni tudja a  hitelderivatíva megállapodásban
résztvevő ÁÉKBV és a  másik fél közötti információs aszimmetria kockázatának azon esetét, amelynek során
a  másik fél nem nyilvános információhoz juthat hozzá olyan cégekkel kapcsolatban, amelyek eszközei
a hitelderivatíva alapjául szolgálnak.
(2) A  2.  § (1)  bekezdés g)  pont gc)  alpontja szerinti tisztességes piaci ár az  az összeg, amiért egy eszköz elcserélhető
vagy egy kötelezettség kiegyenlíthető tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező független felek közti szokásos piaci
feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében.
(3) A  2.  § (1)  bekezdés g)  pont gc)  alpontja szerinti megbízható és ellenőrizhető napi értékelés olyan – az  ügyletben
résztvevő ÁÉKBV által végzett – értékelést jelent, amely a (2) bekezdésben szereplő tisztességes piaci árnak megfelel,
és nem csak az ügyletben résztvevő másik fél piaci árjegyzésén alapul, valamint megfelel a következő feltételeknek:
a) az  értékelés alapja az  eszköz aktuális piaci értéke vagy – ha ilyen érték nem áll rendelkezésre – elismert
módszertant alkalmazó árazási modell,
b) az értékelés ellenőrzését
ba) megfelelő gyakorisággal és az ÁÉKBV-alapkezelő által ellenőrizhető módon az ügyletben résztvevő
másik féltől független harmadik fél, vagy
bb) az  ÁÉKBV-alapkezelő – eszközkezelő részlegétől független, e  célra megfelelő eszközökkel
rendelkező – szervezeti egysége
végzi. 6. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés g)  pont ga)  alpontja szerinti index valamely összetevőjét érintő ármozgás vagy kereskedelmi
tevékenység nem befolyásolja túlzott mértékben az index alakulását.
(2) A 2. § (1) bekezdés g) pont ga) alpontja szerinti indexnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:
a) az index releváns módon méri az alapul szolgáló eszközök egy reprezentatív csoportjának teljesítményét,
b) az  indexet rendszeresen felülvizsgálják vagy összetételét kiigazítják annak érdekében, hogy azt a  piacot,
amelyre vonatkozik – nyilvánosan hozzáférhető feltételeknek megfelelően – visszatükrözze,
c) az  index alapjául szolgáló eszközök likviditása lehetővé teszi, hogy a  felhasználók szükség esetén maguk is
leképezzék az indexet.
 (3) A  2.  § (1)  bekezdés g)  pont ga)  alpontja szerinti index nyilvánosságra hozatalának eleget kell tennie a  következő
feltételeknek:
a) a  nyilvánosságra hozatal az  árak összegyűjtésének, meghatározásának – beleértve az  olyan összetevőkre
vonatkozó árazási eljárásokat is, amelyek esetében nem áll rendelkezésre piaci ár – és az  indexérték
közzétételének megbízható eljárásán alapul,
b) széles körben és megfelelő időben biztosít lényeges információkat olyan kérdésekről, mint az indexszámítás,
a  kiegyensúlyozás módszerei, az  indexváltozások vagy az  időszerű és pontos tájékoztatásban felmerülő
működési nehézségek.
(4) A  7.  § (3)  bekezdés szerinti származtatott eszközt tartalmazó értékpapír olyan pénzügyi eszköz lehet, amely
megfelel a 3. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és amely olyan összetevőt tartalmaz, amely teljesíti
a következő feltételeket:
a) ezen összetevő révén azok a pénzáramok (cash-flow), amelyek az alapszerződésként működő értékpapírhoz
egyébként szükségesek lennének, részben vagy egészben módosíthatók egy meghatározott kamatnak,
pénzügyi eszköz árfolyamnak, devizaárfolyamnak, ár- vagy árfolyamindexnek, hitelbesorolásnak,
hitelindexnek vagy más változónak megfelelően, tehát önálló származtatott eszközhöz hasonlóan
változhatnak,
b) az  összetevő gazdasági jellemzői és kockázatai nem függenek össze szorosan az  alapszerződés gazdasági
jellemzőivel és kockázataival,
c) az összetevő jelentősen befolyásolja az értékpapír kockázati profilját és árazását.
 (5) Az  a  pénzpiaci eszköz tekinthető származtatott eszközt tartalmazó pénzpiaci eszköznek, amely megfelel
a  4.  §  (1)  bekezdésben meghatározott feltételek valamelyikének és a  4.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározott
valamennyi feltételnek, és amely a (4) bekezdés szerinti összetevőt tartalmaz.
(6) Az az értékpapír és pénzpiaci eszköz nem tekinthető származtatott eszközt tartalmazó értékpapírnak vagy pénzpiaci
eszköznek, amely olyan összetevőt tartalmaz, amely az  értékpapírtól vagy a  pénzpiaci eszköztől függetlenül
átruházható. Az ilyen összetevő önálló pénzügyi eszköznek tekintendő.
2. Származtatott ügyletekre vonatkozó szabályok 7. § (1) Amennyiben az  ÁÉKBV-alapkezelő az  általa kezelt ÁÉKBV részére származtatott ügyleteket is kíván kötni,
az  ÁÉKBV-alapkezelőnek olyan kockázatkezelő eljárást kell alkalmaznia, amely bármikor lehetővé teszi
a  származtatott ügyletekben lévő pozíciók kockázatának és az  ÁÉKBV teljes kockázatához való hozzájárulásának
nyomon követését és mérését; továbbá eljárást kell alkalmaznia az OTC származtatott ügyletek értékének pontos és
független méréséhez.
(2) Az  ÁÉKBV-alapkezelő rendszeresen közli a  Felügyelettel a  származtatott eszközök típusaira, a  kockázatokra,
a  mennyiségi korlátokra vonatkozó információkat, valamint a  kezelésében lévő minden egyes ÁÉKBV
vonatkozásában a  származtatott eszközökkel lebonyolított ügyletekkel kapcsolatos kockázatok becsléséhez
kiválasztott módszereket. A  Felügyelet ezeket az  adatokat összesítve hozzáférhetővé teszi az  Európai
Rendszerkockázati Testület és az Európai Értékpapírpiac-felügyeleti Hatóság számára.
(3) A  hatékony portfólió-kezelés érdekében – a  Felügyelet által megállapított feltételekkel és korlátok között –
az ÁÉKBV az átruházható értékpapírokra és pénzpiaci eszközökre vonatkozó technikákat és eszközöket alkalmazhat.
A  származtatott ügyletek kötésének feltétele, hogy azok a  portfólió hatékony kezelésének célját szolgálják.
A  származtatott eszközök alkalmazása nem járhat az  e  rendeletben vagy az  ÁÉKBV kezelési szabályzatában
megállapított befektetési szabályok és korlátok megsértésével.
(4) Az ÁÉKBV-nek a származtatott ügyletekkel szembeni teljes (nettó) kitettsége nem haladhatja meg az ÁÉKBV nettó
eszközértékének mértékét. A kitettség számítása során figyelembe kell venni az ügyletek alapjául szolgáló eszközök
aktuális piaci értékét, az  ügyletben részt vevő másik fél kockázatát (partnerkockázat), a  jövőben esedékes piaci
mozgások feltételezhető alakulását és az ügyletek lezárására rendelkezésre álló időt.
(5) Az  ÁÉKBV-nek a  származtatott ügyletek alapjául szolgáló egyes eszközökben meglévő kockázati kitettsége
–  figyelembe véve az  adott eszközre vonatkozó származtatott ügyletekben megtestesülő nettósított kockázati
kitettséget is – nem haladhatja meg az  e  rendeletben az  adott eszközre megállapított befektetési korlátokat.
E  szabály alkalmazása során nem kell figyelembe venni az  indexhez kötött származtatott ügyleteket, ugyanakkor
figyelembe kell venni azt, ha egy átruházható értékpapír vagy pénzpiaci eszköz származtatott eszközt tartalmaz.
3. Az ÁÉKBV befektetési korlátai 8. § (1) Az ÁÉKBV eszközeinek legfeljebb
a) 10 százalékát fektetheti be ugyanazon kibocsátó által kibocsátott átruházható értékpapírokba vagy pénzpiaci
eszközökbe,
b) 20 százalékát fektetheti egyazon hitelintézet betéteibe.
(2) Az ÁÉKBV OTC származtatott ügylet alapján másik féllel szembeni partnerkockázati kitettsége nem haladhatja meg
eszközeinek 5 százalékát, illetve, amennyiben az ügyletben részt vevő másik fél egy, a 2. § (1) bekezdés f ) pontjában
meghatározott hitelintézet, eszközeinek 10 százalékát.
(3) Nem haladhatja meg az  ÁÉKBV eszközeinek 40 százalékát azon kibocsátók átruházható értékpapírjainak és
pénzpiaci eszközeinek összértéke, amelyekben az ÁÉKBV által történő befektetések értéke egyenként meghaladja
az ÁÉKBV eszközeinek 5 százalékát. Ez nem vonatkozik a prudenciális felügyelet hatálya alatt álló hitelintézetekben
elhelyezett betétekre, illetve a  prudenciális felügyelet hatálya alatt álló hitelintézetekkel lebonyolított OTC
származtatott ügyletekre.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott egyedi, kibocsátókra vonatkozó korlátoktól függetlenül az  ÁÉKBV-nek
egy intézménnyel szembeni, az  adott intézmény által kibocsátott átruházható értékpapírokba vagy pénzpiaci
eszközökbe történő befektetésekből, az adott intézménynél elhelyezett betétekből, és az adott intézménnyel kötött
OTC származtatott ügyletekből eredő összevont kockázati kitettsége nem haladhatja meg az  ÁÉKBV eszközeinek
20 százalékát.
(5) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott korláttal szemben 35 százalékos korlát alkalmazható abban az esetben,
ha az  átruházható értékpapírok vagy pénzpiaci eszközök kibocsátója vagy garanciavállalója egy tagállam, annak
helyi hatósága, harmadik ország, vagy olyan nemzetközi közjogi szerv, amelynek egy vagy több EGT-állam is
tagja. Ezen értékpapírokat és pénzpiaci eszközöket a  (3)  bekezdésben említett 40 százalékos korlát alkalmazása
szempontjából nem kell figyelembe venni.
(6) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott korláttal szemben 25 százalékos korlát alkalmazható Magyarországon
székhellyel rendelkező jelzálog-hitelintézet által kibocsátott jelzáloglevelek esetében, továbbá olyan
kötvények esetében, amelyek kibocsátója egy EGT-államban székhellyel rendelkező és jogszabálynál fogva
a kötvénytulajdonosok érdekeinek védelmére létrehozott különleges állami felügyelet hatálya alatt álló hitelintézet,
feltéve, hogy ez  utóbbinak a  kötvények kibocsátásából befolyt összegeket jogszabálynál fogva olyan eszközökbe
kell befektetni, amelyek a  kötvények futamideje alatt mindvégig alkalmasak a  kötvényekhez rendelt követelések
kielégítésére, és amelyeket a  kibocsátó felszámolása esetén első helyen a  tőke visszatérítésére és a  felhalmozott
kamat kifizetésére kell felhasználni. Amennyiben az ÁÉKBV eszközeinek több mint 5 százalékát fekteti az e bekezdés
hatálya alá tartozó, egy kibocsátó által kibocsátott értékpapírokba, ezeknek a  befektetéseknek az  összértéke
nem haladhatja meg az  ÁÉKBV eszközeinek 80 százalékát. Ezen értékpapírokat és pénzpiaci eszközöket
a (3) bekezdésben említett 40 százalékos korlát alkalmazása szempontjából nem kell figyelembe venni.
(7) Az  (1)–(6)  bekezdésben előírt korlátokat nem lehet összevonni, így az  ugyanazon kibocsátó által kibocsátott
átruházható értékpapírokba és pénzpiaci eszközökbe, illetve az  ilyen vállalkozásnál elhelyezhető betétekbe és
származtatott eszközökbe történő befektetések nem haladhatják meg az ÁÉKBV eszközeinek 35 százalékát.
(8) Az  olyan társaságok, amelyek az  összevont (konszolidált) éves beszámolók elkészítése szempontjából vagy
az  elfogadott nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban egy vállalkozáscsoporthoz tartoznak, az  e  §-ban
említett korlátok számítása céljából egy személynek minősülnek, azzal, hogy az  ugyanazon vállalkozáscsoport
átruházható értékpapírjaiba és pénzpiaci eszközeibe történő befektetések összértéke nem haladhatja meg az ÁÉKBV
eszközeinek 20 százalékát.
9. § (1) A  8.  § (1)  bekezdés a)  pontjában megállapítottal szemben 20 százalékos korlát alkalmazandó abban az  esetben,
ha az  ÁÉKBV befektetési politikájának célja olyan részvény-, vagy kötvényindex összetételének leképezése, ahol
az  index összetétele kellő mértékben diverzifikált, megfelelő viszonyítási eszközt jelent azon a  piacon, amelyre
vonatkozik, és az értékének alakulását a nyilvánosság számára is követhető módon közzéteszik.
(2) Az  (1)  bekezdésben megállapított korlát helyett 35 százalékos korlát alkalmazható egy kibocsátó tekintetében,
amennyiben az erőteljesen meghatározó az érintett szabályozott piacok és indexek esetében.
10. § (1) A  8.  §-ban szereplő korlátoktól eltérően az  ÁÉKBV a  Felügyelet engedélyével eszközeinek akár 100 százalékáig
fektethet be olyan, különböző átruházható értékpapírokba és pénzpiaci eszközökbe, amelyeket valamely
EGT-állam, annak önkormányzata, harmadik ország, illetve olyan nemzetközi szervezet bocsátott ki vagy garantál,
amelynek egy vagy több tagállam is tagja. A  Felügyelet eltérést engedélyezhet, ha az  ÁÉKBV befektetői a  8.  §
szerinti korlátokat alkalmazó ÁÉKBV befektetőivel azonos szintű védelemben részesülnek, és az  ÁÉKBV legalább
hat különböző forgalomba hozatalból származó értékpapírral rendelkezik, és eszközeinek legfeljebb 30 százalékát
fekteti egy adott sorozatba tartozó értékpapírba.
(2) Az  ÁÉKBV kezelési szabályzatában, jelentéseiben, és minden egyéb kereskedelmi kommunikációjában fel kell
hívni a figyelmet az (1) bekezdés szerinti engedélyre, és meg kell nevezni azokat az értékpapírokat kibocsátó vagy
garantáló államokat, önkormányzatokat vagy nemzetközi szervezeteket, amelyeknek az  értékpapírjaiba az  ÁÉKBV
eszközeinek több mint 35 százalékát fekteti.
11. § (1) Az ÁÉKBV eszközeinek legfeljebb 20 százalékát fektetheti a 2. § (1) bekezdés e) pontjában szabályozott, egy adott
ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba, vagy egyéb kollektív befektetési forma értékpapírjába.
(2) Nem ÁÉKBV-nek minősülő befektetési alap befektetési jegyeinek, és egyéb kollektív befektetési értékpapíroknak
az összértéke nem haladhatja meg az ÁÉKBV eszközeinek 30 százalékát.
(3) Ha az  ÁÉKBV más olyan kollektív befektetési forma által kibocsátott értékpapírba fektet be, amelyet közvetlenül
vagy meghatalmazás alapján az  adott ÁÉKBV alapkezelője, vagy azzal szoros kapcsolatban lévő másik befektetési
alapkezelő kezel – ideértve azt, amikor a befektetési alapkezelő alvállalkozóként kezeli az adott kollektív befektetési
formát –, a befektetéssel, illetve annak megszüntetésével kapcsolatosan az adott ÁÉKBV-re eladási és visszaváltási
jutalék nem terhelhető.
(4) Ha az  ÁÉKBV eszközeinek legalább 20 százalékát más kollektív befektetési formákba fekteti, köteles közölni
a  tájékoztatójában a  saját kezelési díja mellett a  befektetési célként szereplő egyéb kollektív befektetési formákat
terhelő alapkezelési díjak legmagasabb mértékét. Az  ÁÉKBV éves jelentésében közzé kell tenni továbbá – a  saját
kezelési díja mellett – a tényleges befektetésként szereplő egyéb kollektív befektetési formákat terhelő befektetési
alapkezelési díjak legnagyobb mértékét.
4. Befektetési korlátok a megengedett eszközök oldaláról 12. § (1) Az  ÁÉKBV egyetlen kibocsátóban sem szerezhet minősített befolyást, illetve nyilvánosan működő
részvénytársaságban nem szerezhet nyilvános vételi ajánlattételi kötelezettséget megalapozó befolyást.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül az ÁÉKBV
a) egy kibocsátó szavazásra nem jogosító részvényeinek legfeljebb 10 százalékát,
b) egy kibocsátó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak legfeljebb 10 százalékát,
c) egy másik ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak vagy más kollektív befektetési forma kollektív
befektetési értékpapírjainak legfeljebb 25 százalékát,
d) egy kibocsátó intézmény pénzpiaci eszközeinek legfeljebb 10 százalékát
szerezheti meg.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott korlátok figyelmen kívül hagyhatók a  megszerzés időpontjában, amennyiben
a  hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vagy pénzpiaci eszközök bruttó értékét vagy a  forgalomba hozandó
értékpapírok nettó értékét ebben az időpontban nem lehet meghatározni.
(4) Nem kell figyelembe venni az (1) és (2) bekezdésben szereplő korlátokat:
a) az EGT-állam vagy annak önkormányzata által forgalomba hozott vagy garantált átruházható értékpapírok és
pénzpiaci eszközök esetében,
b) a  harmadik ország által forgalomba hozott vagy garantált átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök
esetében,
c) az  olyan nyilvános nemzetközi szervezetek által forgalomba hozott átruházható értékpapírok és pénzpiaci
eszközök esetében, amelyeknek egy vagy több EGT-állam a tagja,
d) a  harmadik országban bejegyzett olyan társaság részvényei vonatkozásában, amely elsősorban az  adott
államban székhellyel rendelkező kibocsátók értékpapírjaiba fektet be, amennyiben az adott állam törvényei
értelmében az  ilyen tulajdon az egyetlen lehetséges módja annak, hogy az ÁÉKBV az adott állam területén
lévő kibocsátók értékpapírjaiba fektessen.
(5) A  (4)  bekezdés d)  pontjában meghatározott eltérés kizárólag akkor alkalmazható, ha a  harmadik ország területén
lévő vállalkozás befektetési politikája megfelel az ÁÉKBV befektetési korlátainak, és azok túllépése szabályozásának.
5. Egyéb, befektetésekre vonatkozó általános szabályok 13. § (1) Az  ÁÉKBV nem köteles betartani az  e  részben foglalt befektetési korlátokat a  tulajdonában lévő átruházható
értékpapírokhoz vagy pénzpiaci eszközökhöz tartozó jegyzési jogok gyakorlása során, illetve a  korlátoknak
az  ÁÉKBV-n kívül álló okból történő túllépése esetén. Az  ÁÉKBV ilyen túllépés esetén az  eladási ügyletei során
– a  befektetők érdekeinek figyelembevételével – a  lehető leghamarabb, de legkésőbb 90 napon belül köteles
megfelelni az e részben foglalt korlátoknak.
(2) A  kockázatmegosztás elvének érvényesítése mellett az  ÁÉKBV nem köteles betartani a  2.  §-ban meghatározott
befektetési korlátokat a nyilvántartásba történő bejegyzést követő 6 hónapon keresztül.
14. § (1) Az ÁÉKBV nem fektethet be a maga által kibocsátott befektetési jegybe.
 (2) Az  ÁÉKBV nem vásárolhat az  ÁÉKBV-alapkezelő által kibocsátott értékpapírt, valamint az  ÁÉKBV-alapkezelő
kapcsolt vállalkozásai által kibocsátott értékpapírt a  nyilvános árjegyzéssel rendelkező értékpapírok kivételével,
ideértve a nyilvános nyílt végű kollektív befektetési forma által kibocsátott értékpapírokat és a tőzsdére bevezetett
értékpapírokat is.
(3) Az  ÁÉKBV nem vásárolhat az  ÁÉKBV-alapkezelő tulajdonában lévő pénzügyi eszközöket, és nem értékesíthet
pénzügyi eszközt az ÁÉKBV-alapkezelő részére.
(4) Az ÁÉKBV-nek az ÁÉKBV-alapkezelő kapcsolt vállalkozásaival kötött, valamint az ÁÉKBV-alapkezelő által kezelt egyéb
kollektív befektetési formák, valamint portfóliók egymás közötti ügyletei esetén az ügylet kötésekor érvényben lévő
piaci árat dokumentálni kell.
6. Hitelfelvétel, értékpapírkölcsön, eszközök megterhelése 15. § (1) Az  ÁÉKBV eszközeinek 10 százaléka erejéig vehet fel hitelt 3 hónapnál rövidebb futamidőre. Az  ÁÉKBV jogosult
a hitelfelvételhez óvadékot nyújtani. Az ÁÉKBV kötvényt, más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat
ki. E rendelet alkalmazása során nem minősül hitelfelvételnek az ÁÉKBV-t terhelő fizetési kötelezettségre vonatkozó,
a forgalmazó által biztosított, legfeljebb 15 napos halasztott pénzügyi teljesítés lehetősége.
(2) Az ÁÉKBV nem nyújthat pénzkölcsönt, nem vállalhat kezességet. Ez a tilalom nem vonatkozik a maradéktalanul még
ki nem fizetett pénzügyi eszközök vásárlására.
(3) Az ÁÉKBV nem köthet fedezetlen eladási ügyleteket.
 (4) Az ÁÉKBV a kezelési szabályzatában foglalt feltételek szerint jogosult az eszközei terhére származtatott ügyleteihez
óvadékot nyújtani.
 (5) Az  ÁÉKBV értékpapírkölcsön ügyletet akkor köthet, ha annak lehetőségét és feltételeit a  kezelési szabályzat
tartalmazza. A 8. § szerinti korlátoknak való megfelelés szempontjából az egyes értékpapírok összes eszközön belüli
arányának számításakor figyelembe kell venni az ÁÉKBV nevében kölcsönadott értékpapírokat, nem kell figyelembe
venni azonban a kölcsönvett értékpapírokat.
III. FEjEzEt
CÉL- És gyűjtő-áÉKBV-KrE VOnAtKOzó rEndELKEzÉsEK 16. § (1) A  gyűjtő-ÁÉKBV a  2.  §-ban, a  8.  §-ban, a  11.  §-ban és a  12.  § (2)  bekezdés c)  pontjában foglaltaktól eltérően
eszközeinek legalább 85 százalékát egy másik ÁÉKBV vagy annak részalapja (cél-ÁÉKBV) kollektív befektetési
értékpapírjaiba fektetheti.
(2) A gyűjtő-ÁÉKBV eszközeinek legfeljebb 15 százalékát tarthatja az alábbi befektetésekben:
a) 2. § (2) bekezdése szerinti járulékos likvid eszközökben;
b) fedezeti célból kötött, a  2.  § (1)  bekezdés g)  pontjának és a  7.  § (2) és (3)  bekezdésének megfelelő
származtatott pénzügyi eszközökben, azzal, hogy a  7.  § (4)  bekezdése szerinti teljes kitettség
megállapításánál a gyűjtő-ÁÉKBV esetében figyelembe kell venni az alábbiakat:
ba) a  cél-ÁÉKBV származtatott pénzügyi eszközökkel szembeni tényleges kockázati kitettségét,
a gyűjtő-ÁÉKBV-nek a cél-ÁÉKBV-ben lévő tulajdoni részesedésének arányában, vagy
bb) a  cél-ÁÉKBV származtatott pénzügyi eszközökkel szembeni – a  saját kezelési szabályzatában
megállapított – lehetséges maximális teljes kitettségét a  gyűjtő-ÁÉKBV-nek a  cél-ÁÉKBV-ben lévő
tulajdoni részesedésének arányában.
(3) Ha a cél-ÁÉKBV legalább két gyűjő-ÁÉKBV befektetővel rendelkezik, a cél-ÁÉKBV kezelési szabályzata korlátozhatja
más befektetők tulajdonszerzését.
(4) Ha a  magyarországi székhelyű cél-ÁÉKBV befektetési jegyeit nem forgalmazza nyilvánosan más EGT-államban, és
egy vagy több, kizárólag magyarországi székhelyű gyűjtő-ÁÉKBV befektetéseivel rendelkezik, nem alkalmazandók
a Kbftv. 104–106. §-ának rendelkezései.
HARMADIK RÉSZ
ABA-K BEFEKTETÉSEIRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK IV. FEjEzEt
áÉKBV-nEK nEm mInősüLő nyILVánOs ÉrtÉKpApír BEFEKtEtÉsI ALApOK (ABA-K)
BEFEKtEtÉsI szABáLyAI
7. Megengedett eszközök köre 17. § (1) Nyilvános értékpapír befektetési alap – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólag az alábbi eszközökbe
fektethet be:
a) a 2. § (1) bekezdés a), b), c) és d) pontjában felsorolt átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök,
b) az a) pont szerinti feltételeknek nem megfelelő egyéb állampapírok,
c) ÁÉKBV által kibocsátott kollektív befektetési értékpapírok vagy a  2.  § (1)  bekezdés e)  pont ea)–ec)  alpontjában
felsorolt feltételeknek megfelelő kollektív befektetési értékpapírok,
d) betét, deviza,
e) származtatott ügyletek, beleértve az árualapú származtatott ügyleteket is, azzal a  feltétellel, hogy árualapú
származtatott ügyletek esetében az ügylet nem zárulhat fizikai teljesítéssel,
f ) a 2. § (1) bekezdés h) pontjában felsorolt pénzpiaci eszközök.
(2) Az  e  fejezet hatálya alá tartozó befektetési alapok eszközeinek legfeljebb 10 százalékát befektethetik
az (1) bekezdésben nem említett értékpapírokba, vagy egyéb pénzügyi eszközökbe.
(3) A befektetési alap rendelkezhet járulékos likvid eszközökkel.
8. Befektetési korlátok a befektetési alap eszközeihez viszonyítva
18. § (1) A  befektetési alap eszközeinek 10 százalékát fektetheti be ugyanazon kibocsátó által kibocsátott átruházható
értékpapírokba vagy pénzpiaci eszközökbe.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott korláttal szemben 15 százalékos korlát alkalmazható olyan átruházható
értékpapírok tekintetében, amelyeket szabályozott piacon vagy multilaterális kereskedési rendszeren forgalmaznak,
feltéve, hogy az utolsó naptári negyedévben mért napi átlagos forgalma meghaladja a százmillió forintot.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott korláttal szemben 25 százalékos korlát alkalmazható Magyarországon
székhellyel rendelkező jelzálog-hitelintézet által kibocsátott jelzáloglevelek esetében, továbbá olyan
kötvények esetében, amelyek kibocsátója egy tagállamban székhellyel rendelkező és jogszabálynál fogva
a kötvénytulajdonosok érdekeinek védelmére létrehozott különleges állami felügyelet hatálya alatt álló hitelintézet,
feltéve, hogy ez  utóbbinak a  kötvények kibocsátásából befolyt összegeket jogszabálynál fogva olyan eszközökbe
kell befektetni, amelyek a  kötvények futamideje alatt mindvégig alkalmasak a  kötvényekhez rendelt követelések
kielégítésére, és amelyeket a  kibocsátó felszámolása esetén első helyen a  tőke visszatérítésére és a  felhalmozott
kamat kifizetésére kell felhasználni. Amennyiben a  befektetési alap eszközeinek több mint 10 százalékát fekteti
az  e  bekezdés hatálya alá tartozó, egy kibocsátó által kibocsátott értékpapírokba, ezeknek a  befektetéseknek
az összértéke nem haladhatja meg a befektetési alap eszközeinek 80 százalékát.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott korláttal szemben 35 százalékos korlát alkalmazható abban az  esetben, ha
az átruházható értékpapírok vagy pénzpiaci eszközök kibocsátója vagy garanciavállalója egy EGT-állam, annak helyi
hatósága, harmadik ország, vagy olyan nemzetközi közjogi szerv, amelynek egy vagy több EGT-állam is tagja.
(5) A  befektetési alap eszközeinek 40 százalékát nem haladhatja meg azon kibocsátók átruházható értékpapírjainak
és pénzpiaci eszközeinek összértéke, amelyekben a  befektetési alap által történő befektetések értéke egyenként
meghaladja a befektetési alap eszközeinek 10 százalékát. Ez nem vonatkozik a prudenciális felügyelet hatálya alatt
álló hitelintézetekben elhelyezett betétekre, illetve a  prudenciális felügyelet hatálya alatt álló hitelintézetekkel
lebonyolított OTC származtatott ügyletekre. A  (3) és (4)  bekezdésben szabályozott értékpapírokat és pénzpiaci
eszközöket, valamint a kollektív befektetési értékpapírokat a 40 százalékos korlát alkalmazása szempontjából nem
kell figyelembe venni.
19. § A  18.  §-ban szereplő korláttól eltérően a  befektetési alap eszközeinek akár 100 százalékát fektetheti EGT-állam
vagy a  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) tagállama által kibocsátott
vagy garantált állampapírokba és nemzetközi pénzügyi intézmény által kibocsátott vagy garantált hitelviszonyt
megtestesítő értékpapírokba, ha eszközeinek legfeljebb 35 százalékát fekteti egy adott sorozatba tartozó
értékpapírba.
20. § Amennyiben a  befektetési alap befektetési politikája alapján egy adott intézménnyel szembeni, az  adott
intézmény által kibocsátott átruházható értékpapírokba vagy pénzpiaci eszközökbe történő befektetésekből,
az  adott intézménynél elhelyezett betétekből, és az  adott intézménnyel kötött OTC származtatott ügyletekből
eredő összevont kockázati kitettség meghaladhatja a  befektetési alap eszközeinek 20 százalékát, erre a  kezelési
szabályzatban kifejezetten fel kell hívni a befektetők figyelmét meghatározva az ebből fakadó speciális kockázatokat
is.
9. Kollektív befektetési formákba történő befektetések speciális szabályai, alapok alapja
21. § (1) A  befektetési alap eszközeinek legfeljebb 20 százalékát fektetheti egy adott befektetési alap befektetési jegyeibe
vagy egyéb kollektív befektetési forma értékpapírjába.
(2) Ha a  befektetési alap más olyan befektetési jegybe vagy kollektív befektetési értékpapírba fektet be, amelyet
közvetlenül vagy meghatalmazás alapján az adott befektetési alap alapkezelője, vagy azzal szoros kapcsolatban lévő
másik alapkezelő kezel – ideértve azt, amikor az alapkezelő alvállalkozóként kezeli az adott alapot –, a befektetéssel,
illetve annak megszüntetésével kapcsolatosan az  adott befektetési alapra eladási és visszaváltási jutalék nem
terhelhető.
(3) Ha a befektetési alap eszközeinek legalább 20 százalékát más befektetési alapokba, kollektív befektetési formákba
fektetheti, köteles közölni a tájékoztatójában a saját kezelési díja mellett a befektetési célként szereplő befektetési
alapokat és egyéb kollektív befektetési formákat terhelő alapkezelési díjak legmagasabb mértékét. A  befektetési
alap éves jelentésében közzé kell tenni továbbá – a saját kezelési díja mellett – a tényleges befektetésként szereplő
más befektetési alapokat, egyéb kollektív befektetési formákat terhelő befektetési alapkezelési díjak legnagyobb
mértékét.
(4) A  befektetési alap befektetési politikája rendelkezhet úgy, hogy az  (1)  bekezdésben meghatározott korlátot
meghaladó mértékben fektethet be egy másik befektetési alapba, vagy kollektív befektetési formába. Ebben
az esetben
a) a  befektetési alap tájékoztatójában ismertetni kell – a  kezelési díjakon túlmenően – az  e  körbe tartozó,
befektetési célként szereplő befektetési alapok, egyéb kollektív befektetési formák befektetési politikáját,
b) a befektetési alap éves jelentésében közzé kell tenni továbbá – a befektetési alapnak felszámított kezelési díj
mértéke mellett – a tényleges befektetésként szereplő más befektetési alapokat, egyéb kollektív befektetési
formákat terhelő befektetési alapkezelési díjak mértékét.
(5) A  befektetési alap nevében szerepeltetni kell az  „alapba fektető alap” vagy „alapok alapja” elnevezést, ha
a  befektetési alap befektetési politikája szerint eszközeinek több mint 80 százalékát fekteti vagy fektetheti
befektetési jegyekbe vagy egyéb kollektív befektetési forma által kibocsátott értékpapírokba.
10. Származtatott ügyletekre vonatkozó általános szabályok 22. § (1) A befektetési alap az alábbi feltételekkel köthet származtatott ügyletet:
a) a származtatott ügylet a portfólió hatékony kezelésének célját szolgálja,
b) az ügylet kötése nem jár a (2) és (3) bekezdésben megállapított befektetési korlátok megsértésével,
c) a  származtatott ügylet értéke nyilvános árinformáció alapján a  nettó eszközérték-számítás gyakoriságának
megfelelően megállapítható, továbbá a  származtatott ügylet – figyelembe véve a  befektetési jegyek
visszaváltási feltételeit – kellő időben a megfelelő piaci áron lezárható, elszámolható,
d) a  származtatott ügyletekre vonatkozó befektetési szabályokat, beleértve a  származtatott ügylet alapjául
szolgáló megengedett eszközök körét, a  befektetési korlátokat, a  származtatott ügyletek értékelésének
a szabályait, a kezelési szabályzat tartalmazza.
(2) A  befektetési alap – származtatott ügyletek figyelembevételével számított – teljes nettósított kockázati kitettsége
nem haladhatja meg a  befektetési alap nettó eszközértékének a  kétszeresét. A  teljes nettósított kockázati
kitettségen a  befektetési alap egyes eszközeiben meglévő nettósított kockázati kitettségek abszolút értékeinek
összegét kell érteni. A  befektetési alapnak az  egyes eszközökben meglévő nettósított kockázati kitettségét
az  adott eszköz aktuális értékének, továbbá az  ugyanezen az  eszközön alapuló származtatott ügyletekben
meglévő kitettségek értékének egybeszámításával kell megállapítani, úgy hogy az  ellentétes irányú ügyletekben
lévő kitettségeket egymással szemben nettósítani kell. Az  alap teljes nettósított kockázati kitettségére vonatkozó
limitnek való megfelelés szempontjából az  alap eszközeiben meglévő devizakockázatok fedezése céljából kötött
származtatott ügyleteket figyelmen kívül lehet hagyni.
(3) A  befektetési alapnak az  egyes eszközeiben meglévő nettósított kockázati kitettsége nem haladhatja meg
az  e  rendeletben vagy az  alap kezelési szabályzatában az  adott eszközre megállapított befektetési korlátokat.
E  szabály alkalmazása során nem kell figyelembe venni az  indexhez kötött származtatott ügyleteket, ugyanakkor
figyelembe kell venni azt, ha egy átruházható értékpapír vagy pénzpiaci eszköz az  adott eszközön alapuló
származtatott ügyletet is tartalmaz.
(4) A befektetési alap a kezelési szabályzatban köteles rendelkezni:
a) az egyes eszközökben meglévő pozíciók nettósítási szabályairól, ezen belül az  indexekben, egyéb összetett
eszközökben meglévő pozíciók kezeléséről;
b) a származtatott ügyletek értékelési szabályairól, beleértve az értékeléshez felhasználni kívánt árinformációk
forrását;
c) amennyiben a  származtatott ügylet nem tartozik a  2.  § (1)  bekezdés g)  pontjában felsoroltak alá,
a  származtatott alap kezelési szabályzatában külön fel kell hívni erre a  befektetők figyelmét és meg kell
határozni a származtatott ügylet jellemzőit és kockázatát.
11. A származtatott befektetési alapokra vonatkozó speciális befektetési szabályok
23. § (1) A  befektetési alap jogosult az  általános befektetési korlátokat meghaladóan befektetni származtatott ügyletekbe
az alábbi feltételek teljesülése esetén:
a) a  befektetési alap nevében fel kell tüntetni a  „származtatott befektetési alap”, vagy „származtatott alap”
elnevezést,
b) az  alap teljes nettósított kockázati kitettsége nem haladhatja meg az  alábbiak szerint számított korlátok
egyikét sem:
ba) a 22. § (2) bekezdés alapján számított nettó kockázati kitettségeket a 2. mellékletben meghatározott
szorzóval korrigált értéken figyelembe véve a befektetési alap nettó eszközértékének a kétszeresét,
bb) a 22. § (2) bekezdés alapján számított nettó kockázati kitettségeket a 2. melléklet szerinti korrekció
nélkül számított értéken figyelembe véve a befektetési alap nettó eszközértékének nyolcszorosát.
 (2) Az olyan nyilvános származtatott alap esetében, amely úgy rendelkezett, hogy
a) az egy befektető által befektethető minimális kezdő befektetés tízmillió forint, vagy
b) befektetési jegyei csak szakmai befektetők körében forgalmazhatók,
az (1) bekezdéstől eltérően az alap kezelési szabályzatában egyedileg meghatározható a származtatott ügyletekben
lévő pozíciók összesített kockázati kitettségének mértéke.
12. Az indexkövető befektetési alapokra vonatkozó speciális befektetési szabályok
24. § (1) Az  olyan befektetési alap esetében, amely befektetési politikájában valamely index vagy indexek meghatározott
arányú együttesének leképezésére vállalkozott, az index kosarát alkotó eszközökre vonatkozóan nem kell alkalmazni
az adott eszközök tekintetében meghatározott befektetési korlátokat, amennyiben
a) az index valamely szabályozott piac által meghirdetett index;
b) a befektetési alap nevében szerepel az „indexkövető befektetési alap” vagy „indexkövető alap” elnevezés;
c) az  indexkövető befektetési alap portfóliójában szereplő értékpapírok súlya az  egyes értékpapírok
indexbeli súlyától legfeljebb 5 százalékponttal tér el azzal, hogy a  súlyok számításánál figyelembe kell
venni a származtatott ügyletekből származó pozíciót is, valamint a befektetési alap kezelési szabályzatának
tartalmaznia kell az egyes értékpapírok indexbeli súlyától való eltérésének maximális nagyságát.
(2) Az  indexkövető alap csak olyan index leképezésére jöhet létre, amelynek értéke legalább egy éven keresztül
folyamatosan közzétételre került. Az  index folyamatos közzététele megszűnésének esetén az  indexkövető alapot
kilencven napon belül meg kell szüntetni, illetve át kell alakítani. A határidőt a Felügyelet egy alkalommal, legfeljebb
hatvan nappal meghosszabbíthatja.
(3) A  (2)  bekezdésében meghatározott index készítőjének függetlennek kell lennie az  adott indexet leképező
indexkövető befektetési alap kezelőjétől. Az  index készítője és az  adott indexet leképező befektetési alap
kezelője abban az  esetben lehet ugyanazon gazdasági csoport része, ha az  összeférhetetlenség kezelését belső
szabályzatban határozzák meg.
13. Befektetési korlátok a megengedett eszközök oldaláról 25. § (1) A nyilvános befektetési alap egyetlen kibocsátóban sem szerezhet minősített befolyást, illetve nyilvánosan működő
részvénytársaságban nem szerezhet nyilvános vételi ajánlattételi kötelezettséget megalapozó befolyást.
(2) A fentieken túlmenően a nyilvános befektetési alap:
a) egy kibocsátó szavazásra nem jogosító részvényeinek legfeljebb 10 százalékát,
b) egy kibocsátó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak legfeljebb 20 százalékát,
szerezheti meg.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pontjaiban meghatározott korlát figyelmen kívül hagyható a  megszerzés időpontjában,
amennyiben a  hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok bruttó értékét vagy a  forgalomba hozandó értékpapírok
nettó értékét ebben az időpontban nem lehet meghatározni.
(4) Nem kell figyelembe venni az (1) és (2) bekezdésben szereplő korlátokat:
a) az EGT-állam vagy annak önkormányzata által forgalomba hozott vagy garantált átruházható értékpapírok és
pénzpiaci eszközök esetében,
b) a  harmadik ország által forgalomba hozott vagy garantált átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök
esetében,
c) nemzetközi pénzügyi intézmény, valamint az  olyan nemzetközi közjogi szervezetek által kibocsátott
átruházható értékpapírok esetében, amelyeknek egy vagy több tagállam a tagja.
14. Egyéb, befektetésekre vonatkozó általános szabályok 26. § Az egyéb, befektetésekre vonatkozó általános szabályokra a 13. § és 14. § rendelkezései alkalmazandóak.
15. Hitelfelvétel, értékpapírkölcsön, eszközök megterhelése 27. § A hitelfelvételre, az értékpapírkölcsönre, az eszközök megterhelésére a 15. § rendelkezései alkalmazandóak.
V. FEjEzEt
A zártKörű ÉrtÉKpApír BEFEKtEtÉsI ALApOK (ABA-K) BEFEKtEtÉsI szABáLyAI
16. Megengedett eszközök köre 28. § A zártkörű értékpapír befektetési alapok kizárólag az alábbi eszközökbe fektethetnek be:
a) átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök,
b) kollektív befektetési értékpapírok,
c) betét, deviza,
d) származtatott ügyletek, beleértve az árualapú származtatott ügyleteket is, azzal a  feltétellel, hogy árualapú
származtatott ügyletek esetében az ügylet nem zárulhat fizikai teljesítéssel.
17. Befektetési korlátok a befektetési alap eszközeihez viszonyítva
29. § (1) A zártkörű értékpapír befektetési alap eszközeinek 40 százalékát fektetheti be ugyanazon kibocsátó által kibocsátott
átruházható értékpapírokba vagy pénzpiaci eszközökbe. Amennyiben egy kibocsátó értékpapírjaiba 20 százaléknál
nagyobb arányban kíván fektetni, úgy erre a kezelési szabályzatban kifejezetten fel kell hívni a befektetők figyelmét,
meghatározva az ebből fakadó speciális kockázatokat is.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott korláttal szemben 50 százalékos korlát alkalmazható Magyarországon
székhellyel rendelkező jelzálog-hitelintézet által kibocsátott jelzáloglevelek esetében, továbbá olyan
kötvények esetében, amelyek kibocsátója egy tagállamban székhellyel rendelkező és jogszabálynál fogva
a kötvénytulajdonosok érdekeinek védelmére létrehozott különleges állami felügyelet hatálya alatt álló hitelintézet,
feltéve, hogy ez  utóbbinak a  kötvények kibocsátásából befolyt összegeket jogszabálynál fogva olyan eszközökbe
kell befektetni, amelyek a  kötvények futamideje alatt mindvégig alkalmasak a  kötvényekhez rendelt követelések
kielégítésére, és amelyeket a  kibocsátó felszámolása esetén első helyen a  tőke visszatérítésére és a  felhalmozott
kamat kifizetésére kell felhasználni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott korláttal szemben a befektetési alap eszközeinek akár 100 százalékát fektetheti
az Európai Unió vagy az OECD tagállama által kibocsátott állampapírokba és nemzetközi pénzügyi intézmény által
kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba, ha eszközeinek legfeljebb 35 százalékát fekteti egy adott
sorozatba tartozó értékpapírba.
(4) Amennyiben a befektetési alap befektetési politikája alapján egy adott intézménnyel szembeni, az adott intézmény
által kibocsátott átruházható értékpapírokba vagy pénzpiaci eszközökbe történő befektetésekből, az  adott
intézménynél elhelyezett betétekből, és az  adott intézménnyel kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletekből
eredő összevont kockázati kitettség meghaladhatja a  befektetési alap eszközeinek 20 százalékát, erre a  kezelési
szabályzatban kifejezetten fel kell hívni a befektetők figyelmét meghatározva az ebből fakadó speciális kockázatokat
is.
18. Kollektív befektetési formákba történő befektetések speciális szabályai, alapok alapja
30. § A  zártkörű értékpapír befektetési alapok más kollektív befektetési formákba történő befektetéseire a  21.  §
rendelkezései alkalmazandóak.
19. Származtatott ügyletekre, zártkörű származtatott alapokra vonatkozó szabályok
31. § A zártkörű értékpapír befektetési alapok származtatott ügyleteire a 22. § és a 23. § rendelkezései alkalmazandóak,
azzal, hogy a befektetési alap kezelési szabályzatában egyedileg meghatározható a származtatott ügyletekben lévő
pozíciók összesített kockázati kitettségének mértéke.
20. Zártkörű indexkövető befektetési alapokra vonatkozó szabályok 32. § A zártkörű indexkövető befektetési alapra a 24. § rendelkezései alkalmazandóak.
21. Befektetési korlátok a megengedett eszközök oldaláról 33. § A  zártkörű értékpapír befektetési alapra a  25.  § rendelkezései alkalmazandóak, azzal, hogy zártkörű értékpapír
befektetési alap
a) egy kibocsátó szavazásra nem jogosító részvényeinek legfeljebb 20 százalékát,
b) egy kibocsátó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak legfeljebb 40 százalékát,
szerezheti meg.
22. Egyéb, befektetésekre vonatkozó általános szabályok 34. § Az egyéb, befektetésekre vonatkozó általános szabályokra a 13. § és 14. § rendelkezései alkalmazandóak.
23. Hitelfelvétel, értékpapírkölcsön, eszközök megterhelése 35. § A hitelfelvételre, az értékpapírkölcsönre, az eszközök megterhelésére a 15. § rendelkezései alkalmazandóak.
VI. FEjEzEt
Az IngAtLAnALApOK BEFEKtEtÉsI szABáLyAI 36. § (1) Az ingatlanalap olyan befektetési alap, amely eszközeit a 37. §-ban meghatározott eszközökbe fektetheti.
 (2) Az ingatlanalap nevében fel kell tüntetni az „ingatlanalap” vagy az „ingatlan befektetési alap” elnevezést.
 (3) Azon ingatlanalap esetében, amelynél az építési tevékenység alatt álló ingatlanok aránya az ingatlanalap befektetési
politikája szerint meghaladhatja az  ingatlanalap eszközeinek 35 százalékát, az  ingatlanalap elnevezésében
szerepeltetni kell az „ingatlanfejlesztő alap” kifejezést.
24. A megengedett eszközök köre 37. § Az ingatlanalap eszközeit az alábbi eszközökbe fektetheti:
a) belföldi vagy külföldi ingatlan, ideértve az ingatlanhoz kapcsolódó alkotórészeket is;
b) a VII. Fejezet szerinti ingatlantársaság részesedése;
c) ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok;
d) a 17. § (1) bekezdésben meghatározott eszközök;
e) származtatott ügyletek;
f ) azon ingóságok, melyek az adott ingatlan rendeltetésszerű használatához, üzemeltetéséhez vagy épségben
tartásához szükségesek vagy azt elősegítik. 38. § (1) Az  ingatlanalap ingatlant illetve ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogot a  tulajdonszerzési módok
bármelyikével, így különösen adásvételi, csereszerződéssel, beleértve a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi
V. törvényben (a továbbiakban: Ptk.) az  adásvétel különös nemeiként nevesített szerződéseket, illetve időpont
vagy feltétel bekövetkezésétől függő hatályú szerződéseket is, továbbá apportálás eredményeképpen szerezhet.
Az  ingatlanalap ingatlant, illetve ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogot a  tulajdon-átruházási módok
bármelyikével átruházhat. Az alapkezelő az alapkezelési tevékenysége részeként az alap nevében ezen túlmenően
minden olyan jogügyletet megköthet, ami az ingatlanalap befektetési céljai elérése, továbbá a kockázatok kezelése
érdekében szükséges, beleértve az  ingatlanok üzemeltetésével, fenntartásával, hasznosításával, fejlesztésével
kapcsolatosan feladatok ellátását.
(2) Az  apportálandó ingatlanok értékét az  ingatlanalap könyvvizsgálója és ingatlanértékelője együttesen állapítja
meg. Amennyiben az  apportra az  alap nyilvántartásba vételét megelőző forgalomba hozatal kapcsán kerül sor,
az  apportálandó ingatlanokat részletesen be kell mutatni az  ingatlanalap tájékoztatójában, illetve a  kezelési
szabályzatában.
(3) Az  ingatlanok ingatlanalap általi megszerzésére, elidegenítésére, valamint az  ingatlanalap tulajdonát képező
ingatlanok megterhelésére vonatkozó szerződések hatályosságához a letétkezelő Ptk. 6:118. § (1) bekezdése szerinti
beleegyezése szükséges. A letétkezelő az adott ügyletet csak a befektetési alapokra vonatkozó jogszabályok szerint
minősíti, beleegyezése során a befektetési alapkezelő döntését üzleti megfontolások szempontjából nem értékeli.
(4) E  rendelet ingatlanalap vagy ingatlantársaság tulajdonában álló ingatlanra vonatkozó rendelkezései nem érintik
az egyéb jogszabályok alapján arra jogosultak által az ingatlan tulajdoni lapjára történő jogok és tények bejegyzését
illetve feljegyzését.
39. § (1) A  41.  §-ban, illetve a  43.  §-ban foglaltak figyelembevételével az  ingatlanalap tájékoztatója, illetve kezelési
szabályzata tartalmazza a befektetési szabályokat, meghatározva
a) milyen hasznosítású (hozamtermelő vagy értéknövekedési céllal kiválasztandó), milyen funkciójú (lakás,
kereskedelmi, ipari stb.) ingatlanokba fektet az ingatlanalap,
b) mely országokban fektet be az ingatlanalap,
c) egy ingatlan illetve ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog értékének maximumát összegszerűen és
az összes eszközhöz viszonyítottan, d) az építési tevékenység alatt álló ingatlanok maximum arányát,
e) az  ingatlanalapra háruló kockázatokat és ezen kockázatok kezelésének módját (kockázatkezelés, illetve
esetleges fedezeti stratégiát), stratégia kialakításának módszereit és megvalósításának főbb elveit).
 (2) A befektetési szabályok vonatkozásában egy ingatlannak minősül az ingatlan-nyilvántartásban egy helyrajzi számon
(alszámon) nyilvántartott, önállóan forgalomképes ingatlan.
 (3) Az olyan egybefüggő (telek) ingatlan, amelynek önálló ingatlanokra történő megosztását az  illetékes ingatlanügyi
hatóság jogerősen elbírálta, vagy a hatályos helyi építési szabályzat előírja, a befektetési szabályok szempontjából
annyi ingatlannak minősül, ahány ingatlanra az megosztásra kerül.
(4) Az  olyan felépítmény, amelyre a  társasház létrehozására vonatkozó társasházi alapító okiratot az  ingatlanügyi
hatósághoz – a tulajdoni lapon széljegyzéssel igazoltan – benyújtották, a befektetési szabályok szempontjából annyi
ingatlannak minősül, ahány társasházi tulajdoni különlappal önálló ingatlan kialakításra kerül.
40. § (1) Építési tevékenység alatt állónak minősül az  a  telekingatlan vagy felépítmény, amelyen az  ingatlanalap kizárólag
saját kockázatára, saját nevére szóló építési vagy létesítési engedély alapján építőipari kivitelezési tevékenységet
folytat, illetve végeztet, azaz amelyre az építési naplót megnyitották, és amelyre használatbavételi engedélyt még
nem adtak ki, vagy a használatbavétel tudomásulvétele még nem történt meg.
(2) Épületen végzett beruházás (átalakítása, felújítás) esetében az építési tevékenység alatt álló ingatlanokra vonatkozó
limit kiszámítása céljára
a) a  beruházás költségvetésből pénzügyileg már teljesített összeget kell figyelembe venni, amennyiben
a beruházás költségvetése nem haladja meg az ingatlan értékének 50 százalékát, vagy
b) a  teljes ingatlan értékét kell figyelembe venni, amennyiben a  beruházás költségvetése meghaladja
az ingatlan értékének 50 százalékát.
 (3) Az ingatlanalap olyan ingatlanon folytathat, illetve végeztethet építőipari kivitelezési tevékenységet, amely
a) az ingatlanalap tulajdonában áll,
b) a használatbavételt követően az ingatlanalap tulajdonába kerül,
c) az  ingatlanalap tulajdonát képező ingatlanhoz funkcionálisan kapcsolódik, vagy azzal határos, ha erre
vonatkozóan a  tulajdonában álló ingatlanra kiadott építési, létesítési, fennmaradási, használatbavételi
engedély, a  használatbavétel tudomásulvételéhez kapcsolódó kötelezés vagy településrendezési
szerződés rendelkezést tartalmaz, ha ezen munkák elvégzése az  ingatlanalap tulajdonában álló ingatlan
rendeltetésszerű használata feltételeinek biztosításához szükséges.
25. A nyilvános ingatlanalapokra vonatkozó befektetetési korlátok és egyéb működési előírások
41. § (1) A  nyilvános nyílt végű ingatlanalap portfóliójában megszerzéskor egyetlen ingatlan értéke sem haladhatja meg
az  ingatlanalap eszközeinek 20 százalékát, nyilvános zárt végű ingatlanalap esetében pedig az  ingatlanalap
eszközeinek 30 százalékát.
(2) Az építési tevékenység alatt álló ingatlanok összértéke nem haladhatja meg az alap eszközeinek 75 százalékát.
 (3) A  nyilvános ingatlanalap nem fektethet ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokba, kivéve azon vagyoni
értékű jogokat, amelyek az  ingatlanalap tulajdonában lévő ingatlanok rendeltetésszerű használatához,
hasznosításához szükségesek.
(4) A nyilvános ingatlanalap a 37. § d) és e) pontjában hivatkozott eszközök tekintetében köteles betartani a nyilvános
értékpapír alapokra vonatkozó befektetési előírásokat és korlátokat, és – az  (5)  bekezdés a)  pontja kivételével –
a  37.  § d) és e)  pontjában hivatkozott eszközökön belül csak likvid eszközökbe fektethet. Nyilvános ingatlanalap
származtatott ügyletet kizárólag fedezeti (kockázatcsökkentési) célból köthet.
(5) Az ingatlanalap jogosult arra, hogy eszközeinek 20 százaléka erejéig olyan kollektív befektetési formába fektessen,
amely
a) befektetési politikáját tekintve közvetlen vagy közvetett módon valósít meg ingatlanpiaci befektetéseket,
vagy
b) befektetési politikája szerint kizárólag likvid eszközökbe fektet.
(6) A  nyilvános nyílt végű ingatlanalap eszközeinek legalább 15 százalékát köteles likvid eszközökben tartani.
E  §  alkalmazása szempontjából a  likvid eszközök közé számítandó a  feltétel nélkül és azonnal lehívható, legalább
30 napos pénzkölcsön (likviditási kölcsön), továbbá az azonnal visszaváltható, (5) bekezdés b) pont szerinti kollektív
befektetési forma kollektív befektetési értékpapírja is.
26. A nyilvános ingatlanalapokra vonatkozó kölcsönfelvételi, kölcsönnyújtási és biztosítási szabályok
42. § (1) A nyilvános ingatlanalap a nettó eszközértékének számításkor figyelembe vehető ingatlanok, ingatlan beruházások
összértékének 60 százalékáig a kezelési szabályzatban foglalt feltételekkel ingatlanfinanszírozás, ingatlan-beruházás
finanszírozása és likvid eszköz biztosítása céljából kölcsönt vehet fel. Az ingatlantársasági részesedéssel rendelkező
ingatlanalapnak a kölcsön felvételi limit számításakor figyelembe kell venni az ingatlanalap részesedésével működő
ingatlantársaság által felvett kölcsönt is az ingatlanalap ingatlantársaságban való részesedése arányában, kivéve, ha
azt az ingatlanalap nyújtotta az ingatlantársaságnak.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kölcsön, továbbá minden egyéb, az  alap befektetési politikájának megfelelő
ügylet fedezeteként, vagy az alap befektetési politikájának megfelelő ügylet megvalósítása céljából az ingatlanalap
a  tulajdonában lévő ingatlant megterhelheti, arra jelzálogjogot, vételi jogot alapíthat, ingatlantársaságbeli
részesedésére jelzálogot, vételi jogot alapíthat, illetve az  ingatlantársaságbeli részesedését megtestesítő
értékpapírra óvadékot alapíthat, az  adott ingatlanból, ingatlantársaságbeli részesedésből befolyó bevételt,
az  ingatlanra kötött vagyonbiztosítást, az  ingatlanra vonatkozó munkát elvégző vállalkozóval kötött szerződésből
eredő vagy az  általa átadott, hitelintézet által vállalt garancián, jóteljesítési, jótállási vagy szavatossági
biztosítékokon alapuló követelést a kölcsönnyújtóra engedményezheti.
(3) Az  ingatlanalap portfóliójában lévő, biztosítható ingatlanokra összkockázatú vagyonbiztosítást kell kötni és
folyamatosan fenntartani. E kötelezettségének az ingatlanalap az ingatlanok bérlői által kötött, és az ingatlanalapra
vagy az ingatlanalap által megjelölt hitelezőre engedményezett biztosítás formájában is eleget tehet.
(4) Az  ingatlanalap kölcsönt nyújthat ingatlanfinanszírozás, ingatlan-beruházás finanszírozása és likvid eszköz
biztosítása céljából olyan ingatlantársaságnak, amelyben az ingatlanalap részesedéssel rendelkezik. Az ingatlanalap
az  ingatlantársaság részére kizárólag az  ingatlantársaságbeli részesedése arányában nyújthat kölcsönt. Ezen
korlát megállapítása során az  ingatlantársaság valamennyi tagja (részvényese) által az  ingatlantársaság részére
nyújtott kölcsönök tőkeösszegét össze kell számítani és az  ingatlanalap az  összeszámítás eredményeként kapott
összegből az ingatlantársaságban fennálló részesedése arányáig nyújthat kölcsönt. Amennyiben az ingatlantársaság
által felvett kölcsönök visszafizetésére tekintettel az  előbbi arány az  ingatlanalap vonatkozásában sérül, azt 90
napon belül helyre kell állítani. Az  ingatlanalap által nyújtott kölcsönt biztosítékokkal kell ellátni. Az  ingatlanalap
ingatlantársaságbeli részesedésének megszűnésekor az ingatlanalapot azonnali felmondási jog illeti meg a kölcsön
tekintetében amennyiben az teljes egészében nem térült meg a részesedés megszűnéséig.
27. A nyilvános, belépési korláttal rendelkező és a zártkörű ingatlanalapra vonatkozó eltérő szabályok
43. § (1) Nyilvános ingatlanalap rendelkezhet úgy, hogy
a) az egy befektető által befektethető minimális kezdő befektetés tízmillió forint, vagy
b) befektetési jegyei csak szakmai befektetők körében forgalmazhatók.
(2) Zártkörű, vagy az  (1)  bekezdés szerinti nyilvános ingatlanalap kollektív befektetési forma által zártkörűen
forgalomba hozott kollektív befektetési értékpapírjaiba is befektethet, továbbá kezelési szabályzata a  41.  §-ban
szabályozottaktól eltérően is meghatározhatja az egyes eszközök összes eszközön belüli maximális arányát, valamint
az  ingatlanalap a  kezelési szabályzat adta keretek között eltérhet a  42.  §-ban szereplő kölcsön felvételi korláttól,
továbbá ingatlantársasági részesedés tekintetében a  48.  § (3)  bekezdés e)  pontjában meghatározott befektetési
korláttól. Eltérés esetén a kezelési szabályzatban részletesen be kell mutatni az eltérés lehetőségét és annak indokát.
28. Az ingatlanok értékelésére vonatkozó szabályok 44. § (1) Az  ingatlanalap és az  ingatlantársaság az  ingatlanok és vagyoni értékű jogok értékének megállapításával
ingatlanértékelőt bíz meg. Az  ingatlanalap és a  részesedésével működő ingatlantársaság kizárólag ugyanazt
az  ingatlanértékelőt bízhatja meg az  előbbi feladattal. Ingatlanértékelő szervezet esetén a  megbízásban
az  ingatlanértékelő szervezet alkalmazásában álló, az  értékelést ténylegesen végző természetes személyt is
meg kell határozni. A  megbízás hatályosságához a  letétkezelő Ptk. 6:118.  § (1)  bekezdése szerinti beleegyezése,
továbbá a Felügyelet jóváhagyása szükséges. A megbízás megszüntetése esetén a szerződés az új ingatlanértékelő
megbízásának hatálybalépésével – amely érdekében a  befektetési alapkezelő köteles haladéktalanul intézkedni –
szűnik meg.
(2) Az  ingatlanértékelőnek, e  rendelet szerinti tevékenységével okozott kár megtérítésének fedezetére mindenkor
káreseményenként legalább kétszázötvenmillió, illetve évente együttesen legalább háromszázhetvenötmillió forint
összegű vagyoni biztosítékkal kell rendelkeznie.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott vagyoni biztosíték lehet:
a) felelősségbiztosítás,
b) hitelintézet által vállalt garancia,
c) hitelintézetnél lekötött, a (2) bekezdésben meghatározott célra elkülönített és zárolt pénzösszeg.
(4) Az  ingatlanértékelő köteles a  felhasznált vagyoni biztosítékot – amennyiben e  tevékenységét továbbfolytatja –
haladéktalanul, de legkésőbb harminc napon belül pótolni.
(5) Az  ingatlanértékelést végző természetes személy az  (1) bekezdés szerinti jogviszonyban egyidejűleg legfeljebb öt
ingatlanalapnál vagy ingatlantársaságnál láthat el ingatlanértékelői feladatot, egy adott alap esetében legfeljebb
5 évig, és az egy befektetési alapkezelőtől és az általa kezelt ingatlanalapoktól származó jövedelme (bevétele) nem
haladhatja meg az éves jövedelmének (bevételének) 30%-át.
(6) Az  (1)  bekezdésben előírtakon túlmenően további követelmény az  ingatlanértékelő szervezettel szemben,
hogy az  ingatlanértékelő szervezet alkalmazásában álló személy egyidejűleg legfeljebb öt ingatlanalapnál
vagy ingatlantársaságnál láthat el ingatlanértékelői feladatot, és az  ingatlanértékelő szervezet egy befektetési
alapkezelőtől és az  általa kezelt ingatlanalapoktól származó bevétele nem haladhatja meg az  éves nettó
árbevételének 10%-át.
45. § (1) Az  ingatlanok és vagyoni értékű jogok értékelése piaci összehasonlításon alapuló módszerrel, nettó jelenérték
számításon alapuló módszerrel, vagy újraelőállítási költségen alapuló módszerrel történhet, azzal, hogy az értékelési
módszer választását részletesen indokolni kell, és a továbbiakban – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – minden
időszakban ugyanezen módszerrel kell az adott ingatlant értékelni.
(2) Ha az  ingatlanértékelő úgy ítéli meg, hogy az  (1)  bekezdés szerint kiválasztott és alkalmazott értékelési módszer
a  továbbiakban már nem alkalmas a  piaci érték megállapítására, az  értékelési módszert meg kell változtatni, és
az indokokat az értékelési szakvéleményben részletesen be kell mutatni.
46. § (1) Az ingatlanértékelő határozza meg
a) az  ingatlan és a  vagyoni értékű jog megszerzésekor, az  ingatlanalap által ellenértékként kifizethető
legmagasabb összeget,
b) az  ingatlan és a  vagyoni értékű jog elidegenítésekor az  ingatlanalap által ellenértékként elfogadható
legalacsonyabb összeget,
c) a nem építési tevékenység alatt álló ingatlan forgalmi értékét,
d) az építési tevékenység alatt álló ingatlan értékét, egyúttal ellenőrzi a kivitelezési dokumentáció teljesülését,
e) ingatlan tulajdonának, illetve vagyoni értékű jogoknak kölcsönös átruházása esetén (csere) az  ingatlanalap
által átruházásra kerülő ingatlan, illetve vagyoni értékű jog csere egyenértékének legalacsonyabb összegét,
és az  ingatlanalap által megszerzésre kerülő ingatlan, illetve vagyoni értékű jog csere egyenértékének
legmagasabb összegét,
f ) az  ingatlan ingatlanalapba történő apportja esetén a  38.  § (2)  bekezdése szerint az  ingatlanalap
könyvvizsgálójával közösen azt a  legmagasabb értéket, amin az  apportálandó ingatlan figyelembe vehető,
valamint
g) ingatlantársaságban fennálló részesedés esetén az a) pont szerinti értékeket az  ingatlantársaság tulajdonát
képező ingatlanok és az ingatlantársaságot illető egyéb vagyoni értékű jogok tekintetében.
(2) Az  ingatlanértékelő az  ingatlanalap, illetve az  ingatlanalap ingatlantársaságban fennálló részesedése esetén
az  ingatlantársaság tulajdonában lévő ingatlanok és az  ingatlanalapot, illetve az  ingatlantársaságot illető vagyoni
értékű jogok értékét építési tevékenység alatt álló ingatlan esetében legalább hathavonta, egyéb ingatlan és
vagyoni értékű jogok esetében legalább évente köteles megállapítani, és az  értékelésről a  (3)  bekezdés szerinti
szakvéleményt készíteni.
(3) Az ingatlanértékelő szakvéleményében
a) ellenőrizhető módon feltünteti a felhasznált adatokat és azok forrását, valamint jelzi, ha valamely, az ingatlan
értékelését befolyásoló körülmény megítéléséhez szükséges információhoz nem fér hozzá,
b) részletesen és ellenőrizhető módon bemutatja az értékelési módszertan lépéseit és az elvégzett számításokat,
c) ismerteti az ingatlanra vonatkozó, ingatlan-nyilvántartásban szereplő leírást (ideértve a még be nem jegyzett,
széljegyként feltüntetett beadványok tartalmát), az  ingatlan földrajzi és gazdasági környezetét, valamint
– adatokkal alátámasztva – az ingatlanpiaci körülményeket,
d) ismerteti az ingatlan műszaki jellemzőit,
e) ismerteti építési tevékenység alatt álló ingatlan esetén a kivitelezési dokumentáció teljesülését, és
f ) mellékletként csatolja az  ingatlan tulajdoni lapjának harminc napnál nem régebbi, az  ingatlan
nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 68.  §-ának megfelelő másolatát, mindazon megállapodások,
okiratok másolatát, amelyek az  ingatlan jogi helyzetének megítéléséhez szükségesek, illetve amelyek
az  ingatlanértékelés során figyelembevételre kerültek, tekintet nélkül arra, hogy azok az  ingatlannyilvántartási bejegyzés alapját képezték-e.
(4) Az  ingatlanértékelő a  (2)  bekezdés szerinti értékelést építési tevékenység alatt álló ingatlan esetében legalább
háromhavonta, egyéb ingatlanok esetében legalább hathavonta köteles felülvizsgálni. A  felülvizsgálat
alátámasztására az  ingatlanértékelő egyszerűsített szakvéleményt készít, melyben mindazon jellemzők,
adatok, dokumentumok esetében, amelyek a  legutóbbi szakvéleményben foglaltakhoz képest változatlanok,
egyértelműen és azonosítható módon hivatkozik a legutóbbi ingatlanértékelés megállapításaira és a megállapítások
alátámasztására.
(5) A  befektetési alapkezelő haladéktalanul tájékoztatja az  ingatlanértékelőt minden olyan változásról, amely
az  ingatlanok értékét jelentősen befolyásolhatja, különösen az  ingatlanalap tulajdonában álló ingatlan
átminősítéséről, az  arra vonatkozó perfeljegyzésről, a  bérbe adott ingatlanok éves bérleti díj bevételének
10  százalékát elérő változásról, az  ingatlan beépíthetőségét érintő változásokról, arról, ha az  ingatlanra építési,
létesítési, fennmaradási vagy használatbavételi engedélyt kap, illetve amennyiben az  ingatlan műemléki védelem
vagy helyi védettség vagy változtatási tilalom alá kerül, ezek módosulnak vagy megszűnnek, az ingatlan értékének
10 százalékát meghaladó biztosítási káreseményről.
47. § (1) Amennyiben a  nyilvános nyílt végű ingatlanalapok befektetési jegyeinek visszaváltását a  befektetési alapkezelő
vagy a Felügyelet a Kbftv. 114. § (2) bekezdésében meghatározott ok miatt felfüggeszti, az  ingatlanok és vagyoni
értékű jogok értékét legkésőbb a  forgalmazás tervezett újraindítását megelőzően ismét meg kell állapítani.
Az  értékelést egy külső ingatlanértékelővel kell ellenőriztetni. A  külső ingatlanértékelőre a  44–46.  §-ban foglalt
rendelkezések alkalmazandóak.
(2) Amennyiben egy adott ingatlan vonatkozásában a  külső ingatlanértékelő nem fogadja el az  ingatlanalap
ingatlanértékelője által megállapított értéket, az  adott ingatlan értékét a  két ingatlanértékelő együttesen köteles
megállapítani. Ennek hiányában a forgalmazás nem kezdhető meg.
VII. FEjEzEt
Az IngAtLAnALAp IngAtLAntársAságI rÉszEsEdÉsEIrE VOnAtKOzó szABáLyOK
29. Az ingatlanalap ingatlantársaságban való részesedésszerzésének feltételei 48. § (1) Az ingatlanalap ingatlantársaságban részesedést szerezhet, tőkét emelhet és részesedést tarthat fönn, amennyiben
erre a  kezelési szabályzat lehetőséget ad, és a  részesedés nem sérti az  e  rendeletben, valamint a  kezelési
szabályzatában meghatározott befektetési szabályokat. Az  ingatlantársasági részesedés megszerzésének
hatályosságához a  letétkezelő Ptk. 6:118.  § (1)  bekezdése szerinti beleegyezése szükséges. Az  ingatlanalap
ingatlantársaságban jegyzett tőkéjében meglévő részesedésének és az  ingatlanalapot az  ingatlantársaság legfőbb
szervének ülésén megillető szavazati jogok mértéke (utóbbi javára) eltérhet egymástól.
(2) Semmis az a jogügylet, amelyet az ingatlantársaság, vagy az adott ingatlantársaság vonatkozásában az ingatlanalap
e rendelet előírásait sértő módon kötött.
(3) E  rendelet értelmében ingatlantársaságnak minősül a  tagok (részvényesek) korlátozott felelősségével működő,
önálló jogi személyiséggel rendelkező olyan vállalkozás,
a) amelynek tevékenységi köre ingatlanfejlesztés, ingatlanüzemeltetés, ingatlanforgalmazás,
ingatlanhasznosítás;
b) amelynek székhelye valamely EGT-államban vagy olyan harmadik ország területén található, amelyben
az ingatlanalap a kezelési szabályzata szerint jogosult befektetni;
c) amelynek jegyzett tőkéje teljes egészében rendelkezésre bocsátásra került;
d) amely csak a  székhelye szerinti állam területén található ingatlant és egyéb olyan, a  tulajdonában álló
ingatlan használatához, hasznosításához szükséges vagyoni értékű jogot, tárgyi eszközt, továbbá egyéb,
a  17.  § (1)  bekezdésében meghatározott eszközt tarthat tulajdonban, amelyet kezelési szabályzata szerint
az ingatlanalap is megszerezhet;
e) amely legfeljebb három ingatlant tart a  tulajdonában, azzal, hogy e  limit számítása szempontjából egy
ingatlanként kell figyelembe venni az  egymással műszakilag összefüggő, funkcionálisan egységet alkotó
objektumot akkor is, ha több, önálló helyrajzi számmal rendelkező részből áll.
(4) Ingatlanalap csak olyan ingatlantársaságban szerezhet részesedést, amelynek létesítő okirata, illetve a tagjaival vagy
a tagjai által kötött szerződése tartalmazza, hogy
a) az  ingatlanalap az  ingatlantársaság legfőbb szervének ülésén legalább 75 százalékos szavazati joggal
rendelkezik, kivéve, ha több ingatlanalap is rendelkezik – együttesen hetvenöt százalékot meghaladó –
tulajdonnal az adott ingatlantársaságban;
b) az ingatlanalap részvétele nélkül nem tartható meg az ingatlantársaság legfőbb szervének ülése;
c) az ingatlanalap egyedül képes az ingatlantársaság létesítő okiratát módosítani;
d) az  ingatlanalap elsőbbségi joggal rendelkezik (pl. elővásárlási jog, illetve vételi jog) a  többi tag
részesedésének megszerzésére, arra az  esetre, ha valamely tag a  részesedését részben vagy egészben el
kívánja idegeníteni;
e) az  ingatlantársaság csak olyan ingatlant és ahhoz kapcsolódó eszközt vásárolhat, amelynek egybeszámított
értéke nem haladja meg az  ingatlantársaságban tulajdonosi részesedéssel rendelkező ingatlanalapnak
az adott ingatlanra érvényes befektetési korlátait;
f ) az  ingatlantársaság az  eszközei megszerzése, elidegenítése, megterhelése, továbbá a  harmadik
személyért való kötelezettségvállalás során, kölcsönfelvételkor és kölcsönnyújtáskor az  e  rendeletben
és az  ingatlantársaságban részesedéssel bíró ingatlanalap kezelési szabályzatában meghatározottak, és
az azoknak megfelelően kötött szerződések szerint jár el;
g) az  alábbi körbe tartozó ügyletek hatályosságához az  ingatlanalap letétkezelőjének a  Ptk. 6:118.  §
(1) bekezdése szerinti beleegyezése szükséges:
ga) ingatlan tulajdonjogának, illetve ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jognak a  megszerzése,
elidegenítése, megterhelése,
gb) kölcsönnyújtás, kölcsönfelvétel vagy annak megfelelő más pénzügyi kötelezettségvállalás;
h) az  ingatlantársaság köteles együttműködni az  ingatlanalappal, az  azt kezelő befektetési alapkezelővel és
az  ingatlanalap letétkezelőjével, továbbá ingatlanértékelőjével és könyvvizsgálójával annak érdekében,
hogy utóbbiak eleget tehessenek az  ingatlanalap befektetéseivel kapcsolatos valamennyi, jogszabályban,
valamint az ingatlanalap kezelési szabályzatban rögzített kötelezettségüknek, különösen az ingatlantársaság
és az  általa tulajdonolt ingatlanok, az  őt illető vagyoni értékű jogok értékelése, az  ingatlanalapot terhelő
jelentési, közzétételi kötelezettségek és a könyvvizsgálat körében.
(5) Amennyiben az  ingatlanalap ingatlantársaságban való részesedésszerzését követően a  (4)  bekezdésben foglalt
valamely feltétel nem teljesül, az  ingatlanalap köteles 180 napon belül az  adott feltételt helyreállítani, vagy
intézkedni az ingatlantársaságban fennálló részesedés értékesítése iránt.
(6) Az  ingatlanalap által tulajdonolt ingatlantársasági részesedés értékét legalább az  ingatlanalap által tulajdonolt
ingatlanok értékelésével egyező gyakorisággal kell megállapítani. Az  ingatlantársaság – ingatlanalap tulajdoni
hányadával korrigált – nettó eszközérték-számítás során figyelembe vett értéke megegyezik az  ingatlantársaság
által tartott ingatlan és vagyoni értékű jog értékbecslő által fordulónapra vonatkozóan meghatározott piaci
értékével, növelve az  ingatlantársaság pénz- és értékpapír eszközei, valamint követelései értékével és csökkentve
az  ingatlantársaság kötelezettségei értékével. A  pénz- és értékpapír állomány, valamint a  követelések és
kötelezettségek, aktív és passzív időbeli elhatárolások, céltartalékok és egyéb vagyontárgyak fordulónapra
vonatkozó értékét az  ingatlantársaság fordulónapra vonatkozó főkönyvi kivonata, év végén a  független
könyvvizsgálói jelentéssel ellátott számviteli beszámoló adatai alapján, az  ingatlanalap kezelési szabályzatában
rögzített eszközértékelési szabályok figyelembevételével kell meghatározni.
30. Ingatlanalap általi részesedéssel rendelkező ingatlantársaság működésének különös szabályai
49. § (1) Az  ingatlantársaság által alkalmazott számviteli politikában biztosítania kell az  ingatlanalap nettó eszközérték
számításához célszerűen szükséges adatok és információk rendelkezésre állását, valamint a  számviteli politika és
eszközértékelési szabályok összhangját az  ingatlanalap könyvvezetésére, valamint eszközértékelésére vonatkozó
előírásokkal.
(2) Az  ingatlantársaság az  adott hónap 10. napjáig havi jelentést készít a  tulajdonában levő ingatlanokról, egyéb
eszközeiről és kötelezettségeiről, ezen kívül a  félév lezárását követően 30 napon belül féléves, az  év lezárását
követő 60 napon belül éves, utóbbi esetben az  ingatlanalap könyvvizsgálója által hitelesített jelentést bocsát
az ingatlanalap rendelkezésére.
(3) Az ingatlantársasági részesedés értékeléséhez az ingatlantársaság az alábbi dokumentumokat köteles a befektetési
alapkezelő kérésére rendelkezésre bocsátani:
a) a lezárt üzleti év független könyvvizsgálói jelentéssel ellátott számviteli beszámolóját illetve az ingatlanalap
kérésére az évközi beszámolót;
b) az  ingatlantársaság főkönyvi kivonatát és az  ingatlantársaság teljességi nyilatkozatát arról, hogy a  főkönyvi
kivonat minden, az értékelési fordulónapig történt releváns gazdasági eseményt tartalmaz;
c) az  ingatlantársaság tulajdonában álló ingatlanok és az  ingatlantársaságot megillető vagyoni értékű jogok
meglévő értékbecslését;
d) minden egyéb, a  részesedéshez vagy az  ingatlanhoz kapcsolódó az  ingatlanalap által kért iratot és
információt.
 (4) Az  ingatlantársaság az  ingatlanalapokra érvényes általános szabályok szerint köteles az egyéb, pénzügyi eszközeit
a benne részesedéssel rendelkező ingatlanalap letétkezelőjénél tartani. 31. Kölcsönnyújtás, biztosítéknyújtás
50. § (1) Az ingatlantársaság, amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, nem nyújthat hitelt és kölcsönt, ingatlanait
és egyéb eszközeit csak visszterhesen idegenítheti el, azokat csak az ingatlanalapra vonatkozó szabályokkal egyező
módon terhelheti meg.
(2) Az  ingatlantársaság kizárólag az  adott ingatlantársaságban részesedéssel rendelkező ingatlanalapnak
adhat kölcsönt. A  kölcsönt biztosítékokkal kell ellátni. Az  ingatlanalap részesedésének megszűnése esetén
az ingatlantársaság által nyújtott kölcsönnek teljes egészében meg kell térülnie.
(3) Az ingatlantársaság által felvett kölcsönök összege az ingatlantársaságban részesedéssel rendelkező ingatlanalapra
vonatkozó e rendelet szerinti hitelfelvételi korlátba beszámít, az adott alap tulajdonosi részesedésének arányában.
Amennyiben az  ingatlantársaság az  ingatlanalap kizárólagos tulajdonában áll, az  előbbi korlát számítása során
figyelmen kívül marad az ingatlantársaság által az ingatlanalaptól felvett kölcsönök összege.
(4) Az  ingatlantársaság által a  kölcsönfelvételhez kapcsolódó biztosítéknyújtásra az  ingatlanalap általi
biztosítéknyújtásra vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
NEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. Hatálybalépés 51. § Ez a rendelet 2014. március 15-én lép hatályba.
33. Az Európai Unió jogának való megfelelés 52. § Ez  a  rendelet az  átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009. július 13-i 2009/65/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
34. Hatályon kívül helyező rendelkezés 53. § Hatályát veszti a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi szabályairól szóló 345/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2009. (IX. 24.) OGY határozata Szijjártó Péter országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szijjártó Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi
Bíróság 2.B.33.985/2009/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke