type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2011. CLXXXVIII. törvény Magyarország 2012. központi költségvetéséről.
Az Országgyűlés Magyarország 2012. évi költségvetéséről a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZER KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE, A HIÁNY MÉRTÉKE
1. § Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2012. évi
a) bevételi főösszegét 14 340 947,1 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 14 917 107,8 millió forintban,
c) hiányát 576 160,7 millió forintban állapítja meg.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott kiadási és bevételi főösszegeknek, valamint a saját bevétellel nem fedezett kiadásokhoz
nyújtott költségvetési támogatási előirányzatoknak fejezetek, címek, alcímek, jogcím-csoportok, jogcímek szerinti
részletezését az 1. melléklet tartalmazza. (2) A központi alrendszer mérlegét az Országgyűlés a 2. mellékletben foglaltak szerint hagyja jóvá.
1. A központi alrendszer előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
3. § Az 1. mellékletben meghatározott kiadási és bevételi előirányzatok közül a 9. mellékletben meghatározott esetekben
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az előirányzattól.
II. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZER EGYES ELŐIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL, TELJESÍTÉSÉVEL,
ILLETŐLEG FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 2. A központi alrendszer egyes tartalék-előirányzatai
4. § (1) Céltartalék szolgál a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 2. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja, gyermekgondozási díjban és terhességi-gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja
alcímen a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak
részére a 2012. évben – jogszabály alapján – járó többlet személyi juttatások és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat
terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó, valamint a gyermekgondozási díjban és terhességi-gyermekágyi
segélyben részesülők kompenzációjának kifizetésére. (2) Céltartalék szolgál a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 3. Különféle kifizetések alcímen
a) a központi államigazgatási szerveknél, továbbá azok területi és helyi szerveinél a diplomás pályakezdő fiatalok
munkatapasztalat szerzése támogatására, b) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló törvény szerinti munkáltatói
kifizetésekre, c) az Országgyűlési Biztosok Hivatala szervezeti átalakítása következtében jelentkező többlet személyi juttatások
és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére,
d) az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 21. § (1) bekezdésében meghatározott számvevői
illetményalap változása miatti személyi juttatás és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó növekményének kifizetésére. A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 19-ei ülésnapján fogadta el.
e) a központi költségvetési szerveknél a feladatok változásával, a szervezetek, szervezetrendszerek
korszerűsítésével, a feladatellátás ésszerűsítésével megvalósuló, kiadás- és költségvetési
támogatás-megtakarítást eredményező létszámcsökkentések személyi juttatások és munkaadókat terhelő
járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetéseire. (3) Céltartalék szolgál a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 4. Munkavállalók adórendszer
átalakítása miatti kompenzációja alcímen a magánszféra foglalkoztatottjai esetén az esetleges nominális
bércsökkenést ellensúlyozó kompenzáció kifizetésére. (4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 3. Különféle
kifizetések alcím előirányzatából átcsoportosítson a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi
jövedelemadója fejezet, 4. Központosított előirányzatok cím, – 5. mellékletben szereplő 7. Helyi szervezési
intézkedésekhez kapcsolódó többletkiadások támogatása jogcímre –, amennyiben a helyi önkormányzati
létszámleépítések miatt e jogcímen rendelkezésre álló előirányzat már felhasználásra került.
(5) A többlettámogatás igénylési feltételeit, az igény bejelentésének, megállapításának, a többlettámogatás
folyósításának, elszámolásának, a felhasználás ellenőrzésének szabályait az (1), (3) bekezdése és a (2) bekezdés
a) pontja tekintetében a Kormány rendeletben állapítja meg.
(6) A költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatott
magánszemély és e körben foglalkoztatott házas,- vagy élettársa, továbbá a gyermekgondozási díjban és
terhességi-gyermekágyi segélyben részesülők a 2012. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésének
megállapításához a saját és házas-, vagy élettársa munkáltatója részére is nyilatkozik – a kompenzáció összegének
megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról, az annak igénylése során figyelembe vehető
kedvezményezett eltartottak számáról, adóazonosító jeléről, illetményéről és a jogviszonya keletkezésének
időpontjáról. A nyilatkozatra vonatkozó további rendelkezéseket a Kormány rendeletben állapítja meg.
3. Az állam vagyonával kapcsolatos rendelkezések 5. § (1) A 2012. évben a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. hitelfelvételre, értékpapír-kibocsátásra és kezességvállalásra nem
jogosult. (2) A 2012. évben Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére történő, 1000,0 millió forint
összeget elérő mértékű kötelezettségvállalásokat és – a központi alrendszer likviditási helyzetére figyelemmel –
a kifizetések ütemezését az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a rábízott vagyon vagyonkezelési tervének
keretében hagyja jóvá. (3) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
a) 28. § (4) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2012. évben 25,0 millió forint,
b) 33. § (2) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2012. évben 25,0 millió forint,
c) 35. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott egyedi bruttó forgalmi érték a 2012. évben 25,0 millió forint,
d) 36. § (4) bekezdésében meghatározott ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2012. évi összesített bruttó
forgalmi értéke – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – 5000,0 millió forint lehet.
(4) Az állam javára megszerzett, a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelésébe kerülő, átadott ingatlanok, valamint
a Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program keretében PPP konstrukcióban létrehozott és az állam által megvásárolt,
átadott sportlétesítmények (tornatermek, tanuszodák, sportcsarnokok) összegszerű korlátozás nélkül adhatók
ingyenesen önkormányzati tulajdonba. (5) A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által vagyonkezelt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből és hasznosításából
származó bevételeket Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 1. cím, 1. Értékesítési bevételek
alcímen, és az 1. cím, 2. Hasznosítási bevételek alcímen belül önálló jogcím-csoporton kell elszámolni. Ezek a bevételek
a 2012. évben a Kormány határozatában adott jóváhagyásával a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. jogszabályban
meghatározott feladatellátásának finanszírozására használhatók fel. A Kormány határozatában legfeljebb
a pénzforgalmilag teljesült hasznosítási és értékesítési bevételek mértékéig engedélyezheti Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait finanszírozó kiadási előirányzatainak
megemelését. (6) A MiG-29-es repülőgépek, a Mi típusú helikopterek, az L39 típusú repülőgépek és a T72 típusú harcjárművek
értékesítéséből származó bevételt a honvédelemért felelős miniszter a 2012. évben a Magyar Honvédség technikai
modernizációjára használhatja fel. A 2012. évben pénzforgalmilag teljesülő bevételt a Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 1. cím, 3. HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal alcím bevételeként kell elszámolni.
(7) A Honvédelmi Minisztérium által vagyonkezelt, értékesítésre kijelölt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből
származó – Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben elszámolandó – bevételek a 2012. évben
a Kormány határozatában adott jóváhagyásával a Magyar Honvédség technikai modernizációjára, technikai
eszközeinek fenntartására és javítására használhatók fel. A Kormány határozatában legfeljebb a pénzforgalmilag
teljesült értékesítési bevételek mértékéig új kiadási előirányzatot hozhat létre a Honvédelmi Minisztérium fejezetben
vagy engedélyezheti a fejezet meglévő kiadási előirányzatának megemelését.
(8) A korábban egészségügyi célokra használt, értékesítésre kijelölt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből és
hasznosításából származó – Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben elszámolandó –
bevételek a 2012. évben a Kormány határozatában adott jóváhagyásával egészségügyi célú beruházások
finanszírozására használhatók fel. A Kormány határozatában legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült értékesítési
bevételek mértékéig új kiadási előirányzatot hozhat létre a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezetben vagy
engedélyezheti a fejezet meglévő kiadási előirányzatának megemelését. (9) Az Állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. cím, 2. alcím, 4. jogcím-csoport, 2. A Magyar Nemzeti
Filmalap Zrt. támogatása jogcím előirányzat tartalmazza a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 9/A. § (2) bekezdése
szerinti kiadást, amely a hatoslottó szerencsejáték játékadója pénzforgalmilag teljesült összege mértékéig az
adópolitikáért felelős miniszter engedélyével túlléphető. 6. § (1) Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén szereplő,
4200,0 millió forint összegű kiadási előirányzat az e fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján
történő növelésére használható fel. A Fejezeti tartalék kiadási előirányzatának felhasználását egyedi, 500,0 millió
forintot meg nem haladó összegig az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter és az államháztartásért felelős
miniszter együttesen hagyja jóvá, az ezt meghaladó összeg átcsoportosításáról a Kormány határozatban dönt.
(2) Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési bevételek alcím és 2. Hasznosítási
bevételek alcím bevételi előirányzatainak a tervezettet meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen
indokolt esetben, a Kormány határozatában adott jóváhagyásával a fejezetnek a határozatban megjelölt kiadási
előirányzata – legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékéig – túlléphető.
(3) Az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím,
1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím és a 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím kiadási előirányzatain
belül és a két alcím kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat. Az átcsoportosítás mértéke az egyes kiadási
előirányzatokat érintően nem haladhatja meg az 1000,0 millió forintot, és nem történhet olyan előirányzat terhére,
amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól. 7. § (1) A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 4. Fejezeti tartalék alcímén szereplő
800,0 millió forint összegű kiadási előirányzat az e fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján
történő növelésére használható fel. A Fejezeti tartalék kiadási előirányzatának felhasználását egyedi 300,0 millió
forintot meg nem haladó összegig az agrárpolitikáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter
együttesen hagyja jóvá, az ezt meghaladó összeg átcsoportosításáról a Kormány határozatban dönt.
(2) A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési bevételek alcím és
2. Hasznosítási bevételek alcím bevételi előirányzatainak tervezettet meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén
a Kormány határozatában adott jóváhagyásával a fejezetnek a határozatban megjelölt kiadási előirányzata
– legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékéig – különösen indokolt esetben túlléphető.
8. § (1) Az állami tulajdonú gazdasági társaságoktól a 2012. évben elvont osztalék a központi költségvetés központosított
bevétele, amelyet Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben kell elszámolni.
(2) Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (a továbbiakban: Üht.)
által létrehozott kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételt Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési bevételek alcímen, külön jogcím-csoportként kell elszámolni. 2012. évben
a bevételből 3 millió eurónak megfelelő forint a fejlődő országok részére nyújtandó klímafinanszírozásra használható
fel, amelynek kiadását a Külügyminisztérium fejezet 5. cím, 22. Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius
segélyezés alcím terhére kell teljesíteni, és az alcímen belül külön jogcímcsoporton kell elszámolni. E kiadás összegével
a fejezet tervezett kiadása túlléphető. Az Üht. 8. § (3) bekezdés szerinti kibocsátási egységek értékesítéséből származó
bevétel 50%-át a (4) bekezdésben szereplő előirányzaton kell elszámolni.
(3) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény (a továbbiakban: Éhvt.) alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyó bevételt,
valamint az Üht. alapján létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételt
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet bevételeként kell elszámolni.
(4) Az Országgyűlés felhatalmazza az energiapolitikáért felelős minisztert, hogy az Éhvt. alapján létrehozott kiotói
egységek átruházásából befolyt bevételnek az Éhvt. 10. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott célok szerinti
felhasználására nyitott előirányzatot az értékesítésből befolyt teljes bevétellel megnövelje.
(5) Az Országgyűlés felhatalmazza az energiapolitikáért felelős minisztert, hogy az Üht. alapján létrehozott
légiközlekedési kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételnek az Üht. 12/A. § (4) bekezdésében
meghatározott célok szerinti felhasználásához a (4) bekezdés szerint létrehozott előirányzatot az értékesítésből
befolyt teljes bevétellel megnövelje. 9. § (1) A 2012. év során a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.), az Állami Autópálya Kezelő Zrt.,
a Magyar Turizmus Zrt., a Nemzeti Színház Zrt., a Nitrokémia Környezetvédelmi Tanácsadó és Szolgáltató Zrt.,
a Regionális Fejlesztési Holding Zrt., a Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.,
a Nemzeti Filharmónia Ingatlanfejlesztési Kft., a Művészetek Palotája Kulturális Szolgáltató Kft. és a MÁV Start Zrt.
5000,0 millió forint összeghatárig az államháztartásért felelős miniszter és az állami vagyon felügyeletéért felelős
vagy vagyonkezelési szerződés alapján történő tulajdonosi joggyakorlás esetén a vagyonkezelő miniszter együttes
jóváhagyásával, 5000,0 millió forint összeghatár felett a Kormány határozatban adott jóváhagyásával jogosult
a) hitel, kölcsön felvételére, b) kezesség és garancia vállalására,
c) értékpapír vásárlására, d) váltó kibocsátására és elfogadására,
e) kötvény kibocsátására, f) pénzügyi lízing vagy faktoring ügyletre irányuló, vagy ilyet magában foglaló szerződés kötésére.
(2) Az állam által kibocsátott értékpapírok adásvételére és az 54. § szerinti hitelnyújtásra az (1) bekezdésben foglalt
korlátozás nem vonatkozik. (3) Az (1) bekezdés szerinti korlátozás mindaddig vonatkozik az (1) bekezdésben meghatározott gazdasági társaságokra,
amíg azok – közvetlen vagy közvetett – többségi állami tulajdonban vannak.
4. A központi költségvetési szervekkel és a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos rendelkezések
10. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal 1316,8 millió forintot, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
607,2 millió forintot, a Nemzeti Közlekedési Hatóság 20 730,5 millió forintot, az Országos Atomenergia Hivatal
333,8 millió forintot, a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 185,3 millió forintot köteles 2012. évben befizetni
a bevételeiből – az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a központi
költségvetés részére, amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap
20. napja, a negyedik negyedévben december 10-e. (2) A Magyar Energia Hivatal 1575,0 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés javára, havi
1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december hónapban
10-ei befizetési időpontra. (3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 460,0 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra. (4) A fővárosi, megyei kormányhivatalok (fővárosi, megyei kormányhivatalok földhivatala) 5837,4 millió forintot kötelesek
befizetni a bevételeikből a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap
20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(5) A Földmérési és Távérzékelési Intézet 94,1 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra. (6) Ha az államháztartásért felelős miniszter, valamint a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter irányítása alá tartozó,
az (1) bekezdésben felsorolt költségvetési szervek a befizetési kötelezettségüknek nem tesznek eleget, a hiányzó
összegre fejezeti tartalékot kell képezni és a befizetést legkésőbb 2012. december 20-áig teljesíteni kell.
11. § (1) A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 129. § (3) bekezdése szerint 2012. január 1-jétől az egy főre
megállapított hallgatói normatíva 119 000 forint/év, a doktori képzésben részt vevők egy főre megállapított
támogatási normatívája 1 116 000 forint/év, a köztársasági ösztöndíjban részesülők normatívája 340 000 forint/év,
a kollégiumi-diákotthoni elhelyezés normatívája 116 500 forint/év, a lakhatási támogatás normatívája 60 000 forint/év,
a tankönyv- és jegyzettámogatás, valamint a sport- és kulturális tevékenység normatívája 11 900 forint/év.
(2) A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói pénzbeli
juttatásának normatívája 308 000 forint/fő/év. (3) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 79/E. §-a alapján az egyetemi
tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 2012. január 1-jétől 437 300 forint.
(4) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege 124 500 forint.
(5) Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelet 6/A. §
(1) bekezdése szerinti támogatás összege 100 000 forint/év.
12. § (1) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményeket az általuk ellátott közoktatási feladatokra
a 3. melléklet 15. pontjában és 16. pont a)–e) alpontjában, az 5. melléklet 5. pontjában és 11. pont a)–d) alpontjában,
továbbá a 8. melléklet I. rész 1–5. pontjában meghatározott, a települési önkormányzatok normatív hozzájárulásaival
és támogatásaival azonos jogcímeken és feltételek mellett normatív hozzájárulás és támogatás illeti meg.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények gyakorló intézményei esetén a 3. melléklet
15. pontja, a 16. pont a)–d) alpontja és a 16. pont ea) alpontja szerinti jogcímek tekintetében a normatív hozzájárulások
kétszerese jár. (3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételének feltétele, hogy a gyakorló intézményekben a tanterv
közismereti tantárgyainak és az ahhoz kapcsolódó tanórán kívüli iskolai tevékenységnek, valamint az óvodai nevelési,
a készség- és képességfejlesztési, továbbá az egységes óvoda-bölcsőde intézményi keretei között bölcsődei
ellátásban részesülők gondozás-fejlesztési és tanórán kívüli iskolai tevékenységeknek legalább 70%-ában a hallgatók
gyakorlati felkészítése történjék, továbbá az intézményi tanítási, illetve az óvodai foglalkozási időkeret 25%-át
gyakorló iskolai, óvodai feladatokra fordítsák. Ha a feladatok számosságának és az éves időkeretnek az előzőekben
meghatározott százalékos mértékét nem éri el a feladatellátás, az igénybevétel jogosultságát ennek megfelelően
arányosan kell megállapítani. (4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti központi költségvetési szerv a létszámjelentésben szereplő feladatmutatók alapján
az intézményi költségvetésben meglévő és az (1) bekezdésben meghatározott normatíva alapján járó támogatás
különbözetét az irányító szervtől igényelheti. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott központi költségvetési szerv a tényleges, a tanügyi okmányok alapján
dokumentált feladatmutatók szerint jogosult a normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére.
(6) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott közoktatási célú normatív hozzájárulások és támogatás elszámolása
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény elszámoltatása szerint, annak részeként történik.
13. § (1) Az 1. mellékletben a Központosított bevételek címen szereplő előirányzatok beszedéséért – ha törvény másként nem
rendelkezik – az adott fejezetet irányító szerv vezetője tartozik felelősséggel.
(2) A Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. cím, 23–24. alcímhez tartozó jogcím-csoport és a 30. alcím
26. jogcím-csoport költségvetési támogatási előirányzatai tartalmazzák a sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. §
(2) bekezdése szerinti bevételeket. 5. Az elkülönített állami pénzalapok költségvetésével összefüggő rendelkezések
14. § (1) Az Országgyűlés az elkülönített állami pénzalapok (a továbbiakban: pénzalapok) költségvetését – bevételeit és
kiadásait – alaponként, jogcímenként az 1. melléklet szerint állapítja meg.
(2) A Társadalmi Megújulás Operatív Program hazai társfinanszírozása céljára a Nemzeti Foglalkoztatási Alap összesen
6967,0 millió forintot ad át az Uniós fejlesztések fejezet részére.
(3) A Start-munka program megvalósításához a Nemzeti Foglalkoztatási Alapban 132 182,5 millió forint kiadási
előirányzat áll rendelkezésre, amelynek részbeni forrása 50 000,0 millió forint költségvetési támogatás. Ez az
előirányzat nyújt fedezetet a 2011. évben elkezdett közfoglalkoztatási programok kötelezettségvállalásainak
2012. évre áthúzódó kiadásai teljesítésére is. (4) A Start-munka programok dologi és felhalmozási kiadásairól a Kormány egyedi döntéssel határoz.
(5) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezetben 2000,0 millió forint egyenlegtartási és kockázatkezelési keret kerül
kialakításra, amely felhasználható a TÁMOP programok megvalósulásával összefüggésben az államháztartásért felelős
miniszter döntése alapján. (6) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap „Szakképzési és felnőttképzési támogatások” elnevezésű eredeti kiadási előirányzat
terhére 2012. évben a szakképzési hozzájárulásból 100 millió forintot kell biztosítani a Bethlen Gábor Alap részére
a határon túli magyarok szakképzésének, felsőoktatásának és felnőttképzésének a támogatására.
15. § (1) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap 2012. évi forrásai terhére a (2) bekezdésben foglaltak, az Elektronikus
Információszolgáltatás Nemzeti Program finanszírozása, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi
XC. törvény 8. § (4a)–(7) bekezdései szerinti, valamint nemzetközi szerződésen, illetve nemzetközi kötelezettséget
keletkeztető külön jogszabályon alapuló, így különösen Magyarország európai uniós tagságából következően vállalt
feladatok kivételével új kötelezettség az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével vállalható.
(2) A megelőző években 2012. évi kifizetésre vállalt, de meghiúsult támogatások erejéig és tárgyévi kifizetéssel vállalható
új kötelezettség. 6. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetése 16. § (1) Az Országgyűlés a Nyugdíjbiztosítási Alap (a továbbiakban: Ny. Alap) 2012. évi
a) bevételi főösszegét 2 749 626,0 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 2 749 626,0 millió forintban,
c) egyenlegét nulla forintban állapítja meg. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegek részletezését, valamint a nyugdíjbiztosítási
költségvetési szervek saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott támogatást az 1. melléklet tartalmazza.
17. § (1) A Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a 2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére különös
méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra 200,0 millió
forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 700,0 millió forint, egyszeri segélyre 500,0 millió forint használható fel.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős minisztert, hogy az Ny. Alap kezelőjének
javaslatára az (1) bekezdésben meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosítson.
18. § (1) A Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet tekintetében a fejezetet irányító szerv hatáskörében eljáró szociál- és
nyugdíjpolitikáért felelős miniszter tervezési, az e törvényben említettek kivételével az előirányzat-módosítási,
valamint az előirányzat-felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási kötelezettségét és jogát az Országos
Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a továbbiakban: ONYF) főigazgatója gyakorolja. (2) Az ONYF havonta átutalást teljesít a Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
a) 5. Rokkantsági, rehabilitációs ellátások fedezetére E. Alapnak átadott pénzeszköz alcím előirányzatból az
Egészségbiztosítási Alapnak (a továbbiakban: E. Alap) részére, b) 6. Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alapnak átadott pénzeszköz alcím előirányzatból a Nemzeti Erőforrás
Minisztérium fejezet, 21. Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alap cím részére
az éves előirányzat havi időarányos mértékének megfelelően a tárgyhó 15. napjáig.
7. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetése 19. § (1) Az Országgyűlés az E. Alap 2012. évi
a) bevételi főösszegét 1 700 067,9 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 1 735 412,1 millió forintban,
c) hiányát 35 344,2 millió forintban állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegek részletezését, valamint az egészségbiztosítási
költségvetési szervek saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott támogatást az 1. melléklet tartalmazza.
20. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport, a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport és az 5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcím-csoport között átcsoportosítást hajtson végre. (2) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcím-csoport 1–18. jogcímei, valamint a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport 1–2. és 5. jogcímei
előirányzatainak megemelésére. 21. § (1) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoporton belül az
1–18. jogcímek között, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoporton belül a jogcímek között, valamint
a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport 1–2. és 6. jogcímei között az egészségbiztosításért felelős miniszter
az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével átcsoportosíthat. (2) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet tekintetében a fejezetet irányító szerv hatáskörében eljáró, egészségbiztosításért
felelős miniszter tervezési, az e törvényben említettek kivételével az előirányzat-módosítási, valamint az
előirányzat-felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási kötelezettségét és jogát az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) főigazgatója gyakorolja. 22. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségbiztosításért felelős minisztert, hogy az Egészségbiztosítási Alap fejezet,
1. cím, 7. alcím, 7. jogcím-csoport, 2. Folyamatos gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói
befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek jogcím, valamint az 1. cím, 7. alcím,
7. jogcím-csoport, 1. Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím előirányzaton elszámolt
bevételek mértékéig a gyógyszertámogatás céltartalékot a 2. cím, 3. alcím, 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport
1–2. és 5. jogcímeire átcsoportosítsa azzal a feltétellel, hogy a 2. és 5. jogcímek esetében az államháztartásért felelős
miniszter egyetértése szükséges. (2) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségbiztosításért felelős minisztert, hogy az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével az Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. cím, 3. alcím, 8. Természetbeni ellátások céltartaléka
jogcím-csoport előirányzatból a 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás, 4. Gyógyszertámogatás és az
5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoportok jogcímeire átcsoportosítást hajtson végre a költségvetési
folyamatok figyelembevételével. (3) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségbiztosításért felelős minisztert, hogy az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével megemelje az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
a) 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatát a gyógyszertámogatással,
b) 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoport jogcímei előirányzatát a gyógyászati segédeszköz
támogatással kapcsolatos ellenőrzésekből eredő – az 1. cím, 7. alcím, 11. jogcím-csoport, 1. jogcím előirányzaton befolyt – bevételek
összegével. (4) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségbiztosításért felelős minisztert, hogy az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai
jogcím előirányzatát év közben megemelje az 1. cím, 7. alcím, 7. jogcím-csoport, 1. Szerződések szerinti
gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, 2. Folyamatos gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és
forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek jogcím bevételi előirányzatán felül
jelentkező többlet összegével. 23. § Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcímen belül az időarányoshoz viszonyított évközi előirányzat-túllépést
az 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport, a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport, továbbá az 5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcím-csoport esetében az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti.
24. § (1) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport tartalmazza
az E. Alapból finanszírozott térítésmentesen vagy részleges térítés ellenében igénybe vehető egészségügyi
szolgáltatásokat nyújtó egészségügyi szolgáltatók szerződésben foglalt feladataira tárgyévben folyósítandó összeget.
(2) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport jogcímeinek
előirányzatai együttesen 6000,0 millió forintot tartalmaznak az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló
törvény és végrehajtási rendelete szerinti többletkapacitás-befogadások várható éves teljesítményének
finanszírozására. A befogadásoktól eltérő, a jogcím-csoporton belüli jogcímek szerinti célra történő felhasználását
a tényleges kiadások függvényében az egészségbiztosításért felelős miniszter engedélyezheti az államháztartásért
felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett. (3) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoport tartalmazza
az OEP által a járóbeteg-szakellátás részére beszerzett gyógyászati segédeszközök kiadásait is.
(4) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzata tartalmazza az 1200,0 millió forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
(5) Az Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport 6. Gyógyszertárak juttatása jogcím előirányzata
a közforgalmú gyógyszertárat működtető vállalkozás, valamint a közvetlen lakossági gyógyszerellátást végző intézeti
gyógyszertár külön törvényben meghatározott juttatás kiadásaira szolgál. 25. § Az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az adott előirányzat
terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén táppénz, terhességi-gyermekágyi segély és
gyermekgondozási díj megállapítására együttesen 170,0 millió forint, a 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az
adott előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyító-megelőző ellátásra 183,1 millió
forint és gyógyászati segédeszköz támogatásra 1300,0 millió forint használható fel.
8. Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 26. § (1) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot
a) az Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása cím és,
b) az Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím
előirányzatainak év közbeni megváltoztatására. (2) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot
a) az I–VI., a VIII., a XXX., a XXXIII. és a XXXIV. fejezetek kiadási és bevételi előirányzatai főösszegének,
b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. cím
ba) 5. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím előirányzatai,
bb) 7. Országos nemzetiségi önkormányzatok és média támogatása alcím előirányzatai,
bc) 8. Országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatása alcím előirányzatai,
c) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 26. Települési és területi nemzetiségi önkormányzatok
támogatása cím előirányzatai csökkentésére, kivéve az államháztartásról szóló törvényben meghatározott az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi
csapás, vagy ennek következményei elhárítása céljából hozott kormányzati intézkedéseket, valamint a fejezetet
irányító szervek vezetőinek a fejezetek között együttesen kezdeményezett előirányzat-átcsoportosítását.
9. A Kormány, az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szervek vezetőinek
különleges jogosítványai 27. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi
jövedelemadója fejezeten belül új előirányzatot hozzon létre fejezeten belüli és más fejezettől történő
átcsoportosítással, amelyről a Magyarország 2012. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényben be kell
számolnia. (2) A 4. § (2) bekezdés szerinti előirányzat fejezetekre, címekre, alcímekre, jogcím-csoportokra, jogcímekre,
előirányzat-csoportokra, kiemelt előirányzatokra – felmérés alapján – történő átcsoportosítására az államháztartásért
felelős miniszter kap felhatalmazást. (3) Az Országgyűlés felhatalmazza az agrárpolitikáért felelős minisztert, hogy az államháztartásért felelős miniszter
előzetes egyetértésével a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, a 20. cím, 5. alcím, 10. Nemzeti agrár kárenyhítés
jogcím-csoport, valamint a 20. cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem térített kiadások alcím között
átcsoportosítást hajtson végre, figyelemmel a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról
törvényben foglaltakra is. (4) Az Országgyűlés felhatalmazza a honvédelemért felelős minisztert, hogy az államháztartásért felelős miniszter
előzetes egyetértésével a védelmi tevékenység, a NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, valamint az előre
nem tervezett nemzetközi feladatok végrehajtása céljából a Honvédelmi Minisztérium fejezet címei, alcímei között
– beleértve címen belül a kiemelt előirányzatokat is – indokolt esetben átcsoportosítást hajtson végre.
(5) Az Országgyűlés felhatalmazza a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. cím, 36. alcím 2. Oktatási, kulturális és sport PPP programok jogcím-csoport terhére előirányzat
átcsoportosítást hajtson végre a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, figyelembe
véve a megvalósuláshoz kapcsolódó jogosultságot. (6) Az Országgyűlés felhatalmazza az oktatásért felelős minisztert, hogy – az államháztartásért felelős miniszter előzetes
egyetértésével – a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, a 20. cím, 2. alcím, 10. Hallgatói létszám képzési többlete
(egyházi világi képzés) jogcím-csoport, valamint a 20. cím, 2. alcím, 11. Hallgatói létszám képzési többlete (alapítványi
felsőoktatás) jogcím-csoport előirányzatokat egymás között – a szükséglet szerinti mértékben – átcsoportosítsa.
(7) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap Start-munka program előirányzata
és a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 7. cím, 2. Egyes szociális
feladatok támogatása alcím között pénzeszközt adjon át, amennyiben ezt a közfoglalkoztatásban részt vevők
létszámának, illetve a foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülők számának év közbeni alakulása indokolttá
teszi. (8) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy átcsoportosítást hajtson végre a Nemzeti Erőforrás Minisztérium
fejezet 20. cím 46. Megváltozott munkaképességűek foglalkoztatásával összefüggő bértámogatás alcím és a 20. cím
47. Megváltozott munkaképességűek foglalkoztatásával összefüggő költségkompenzáció alcím előirányzatai között.
(9) Az Országgyűlés felhatalmazza a Köztársasági Elnöki Hivatal vezetőjét, hogy Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím
2. alcím 1. Állami kitüntetések jogcím-csoport tehére átcsoportosítást hajtson végre az 1. Köztársasági Elnöki Hivatal
cím javára. (10) A Miniszterelnökség fejezet, 4. Országvédelmi Alap cím és az Adósságszolgálattal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 6. Kamat kockázati tartalék cím kiadási előirányzatait, valamint az 1. mellékletben szereplő Fejezeti
egyensúlybiztosítási tartalék előirányzatokat 2012. év szeptember 30-át megelőzően nem lehet felhasználni.
(11) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy határozatban döntsön a (10) bekezdés szerinti kiadási előirányzatok
felhasználásáról, ha az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról
szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet szerinti, 2012. szeptember
30-ig benyújtandó jelentésben szereplő, 2012. évre várható hiány (a továbbiakban: EDP-hiány) – a felhasználni kívánt
tartalékösszeg figyelembe vételével – nem haladja meg a GDP 2,5%-át.
(12) A Kormány (11) bekezdés szerinti határozatát az államháztartásért felelős miniszter készíti elő, ennek során bemutatja
a Kormány számára a) a 2012. évi gazdasági és költségvetési folyamatok,
b) a 2012. évre várható EDP-hiány, és c) a 2012. évre várható államadósság
alakulását, továbbá javaslatot tesz a (10) bekezdés szerinti kiadási előirányzatok felhasználásának céljára és
ütemezésére. (13) Az Országgyűlés felhatalmazza a Miniszterelnökség fejezetet, valamint a Külügyminisztérium fejezetet irányító
szervek vezetőit, hogy a kormányfői protokollal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében fejezeti hatáskörben
a szükséges előirányzat-átcsoportosításokról intézkedjenek. (14) Az Országgyűlés felhatalmazza az Országos Bírósági Hivatal elnökét, hogy a Bíróságok fejezet, 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím terhére átcsoportosítást hajtson végre az 1. Bíróságok cím javára.
(15) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 24. Céltartalékok cím,
2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja, gyermekgondozási díjban és terhességi-gyermekágyi
segélyben részesülők kompenzációja alcímről a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 21. Nemzeti Család- és
Szociálpolitikai Alap cím, 4. Különféle jogcímen adott térítések alcímen belül létrehozandó, Gyermekgondozási díjban
és terhességi-gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja jogcím-csoport javára átcsoportosítson.
(16) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap fejezet terhére a 2012. évben a Magyar
Tudományos Akadémia fejezet, 2. MTA Könyvtára címen belül létrehozandó külön alcím részére az Elektronikus
Információszolgáltatás Nemzeti Program finanszírozására 1426,0 millió forintot csoportosítson át.
(17) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a 2011. december 31-én megyei önkormányzati fenntartásban volt
intézményeket érintő támogatások 2012. évi üteme alapján a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezet, 8. Címzett és céltámogatások cím és 9. Vis maior támogatás cím terhére
átcsoportosítást hajtson végre a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. cím, 2. Megyei
intézményfenntartó szervek, átvett intézmények alcím és a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 10. cím,
2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára. (18) Az Országgyűlés felhatalmazza az Országgyűlés fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy az Országgyűlés fejezet, 4. cím
9. Országház épülete előtti felszín alatti parkoló építése alcím, a 10. Látogatóközpont kialakítása alcím, továbbá
a 11. A Kossuth tér történelmi rekonstrukciója alcím terhére átcsoportosítást hajtson végre az 1. Országgyűlés Hivatala
cím javára. (19) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap fejezet terhére a 2012. évben
a Közigazgatási és Igazságügyi fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím részére a Nemzeti
Kutatási, Innovációs és Tudománypolitikai Tanács működésének finanszírozására 30 millió Ft-ot csoportosítson át.
(20) A Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 11. Fejezeti
egyensúlybiztosítási tartalék címről a Kormány a (11) bekezdés szerinti, a kiadási előirányzat felhasználását jóváhagyó
döntése esetén a) legfeljebb 2500,0 millió forint az 5. melléklet 9. Önkormányzatok és társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai
saját forrás kiegészítésének támogatása előirányzaton, b) legfeljebb 5000,0 millió forint az 5. melléklet 13. Önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztések
előirányzaton, c) legfeljebb 2000,0 millió forint az 5. melléklet 15. A Széll Kálmán tér felújításának, a térség tömegközlekedési
kapcsolatai, Káposztásmegyer vasúti és egyéb fővárosi közösségi közlekedés fejlesztésének támogatása
előirányzaton, d) legfeljebb 1500,0 millió forint az 5. melléklet 16. Belterületi utak szilárd burkolattal való ellátása előirányzaton,
e) legfeljebb 500,0 millió forint az 5. melléklet 17. Egy és két számjegyű országos főközlekedési utak fővárosi
szakaszai karbantartásának támogatása előirányzaton, és f) legfeljebb 500,0 millió forint az 5. melléklet 18. Római parti árvízvédelmi védmű megvalósításának támogatása
előirányzaton használható fel. 28. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal igazgatása cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzatán legfeljebb 25 000,0 millió forint, a 2. Munkaadókat
terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatán legfeljebb 6750,0 millió forint előirányzat
módosítás engedélyezhető, ha A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 2. cím, 1. Általános forgalmi adó
alcím előirányzata, 2. Jövedéki adó alcím előirányzata, 3. cím, 1. Személyi jövedelemadó alcím előirányzata,
a Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 1. Szociális hozzájárulási adó Ny. Alapot megillető része és munkáltatói
nyugdíjbiztosítási járulék alcím előirányzata, a 2. alcím, 1. Biztosított által fizetett nyugdíjjárulék jogcím-csoport
előirányzata, az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 1. Szociális hozzájárulási adó E. Alapot megillető része
és munkáltatói egészségbiztosítási járulék alcím előirányzata, a 2. Biztosítotti egészségbiztosítási járulék alcím
előirányzata együttesen legalább 101%-ban teljesül. (2) Az államháztartásért felelős miniszter negyedévente előirányzat-módosítást engedélyezhet az (1) bekezdés szerinti
személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó előirányzatok terhére, ha az általa
meghatározott negyedéves bevételi tervei teljesülnek. Az év közben engedélyezett előirányzat-módosítás nem
haladhatja meg a negyedéves bevételi terven felül teljesülő előirányzatok összegét.
(3) Ha az (1) bekezdésben meghatározott bevételek teljesítése 2012. november 28-áig eléri a 89%-os mértéket, az
előirányzatokat 100%-os mértékben, az év közben negyedévente engedélyezett előirányzat-módosítások összegével
csökkentve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) rendelkezésére kell bocsátani.
(4) Ha 2012. június 30-áig az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott bevételi tervek teljesülnek, a bevételi
többlet legfeljebb 20%-ának mértékéig a Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal
igazgatása cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport kiemelt előirányzatain előirányzat-módosítás
engedélyezhető. III. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK, KAPCSOLATOK
29. § A kincstár az E. Alap részére a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 21. cím, 4. alcím, 1. Közgyógyellátás
jogcím-csoport előirányzatából, A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35. cím, 2. alcím, 5. Rokkantsági,
rehabilitációs ellátások fedezetére átadott pénzeszköz jogcím-csoport előirányzatából és a 27. § (15) bekezdésben
kapott felhatalmazás szerint létrehozásra kerülő előirányzatból a folyósító szerv által benyújtott és az
államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott finanszírozási terv alapján finanszírozást teljesít.
30. § (1) Az Ny. Alap részére A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35. cím, 1. alcím, 5. Adórendszer
átalakításával összefüggő pénzeszköz-átadás jogcím-csoport szerinti támogatás átutalása a) január–november hónapban havonta a tárgyhó 10. napjáig az éves előirányzat havi időarányos összegével,
b) december hónapban az a) pontban teljesített összegeket is figyelembe véve a tényleges éves bevételek
és kiadások függvényében, legfeljebb az előirányzat mértékéig a tárgyhavi utolsó bevétel beérkezése és az utolsó
ellátás kifizetése után történik. (2) Amennyiben az Ny. Alap tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az utolsó ellátás kifizetése után az Ny. Alap
pénzforgalmi egyenlege többletet mutat, akkor a Kincstár intézkedik a többlet összegének a központi költségvetés
részére történő visszautalásáról, amely az (1) bekezdés szerinti támogatást csökkenti.
IV. FEJEZET AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS A KÖZPONTI ALRENDSZER KAPCSOLATAI
10. A helyi önkormányzatok, a települési és területi nemzetiségi önkormányzatok központi alrendszerből
származó forrásai 31. § (1) Az Országgyűlés a települési önkormányzatok, valamint a települési és területi nemzetiségi önkormányzatok és
a többcélú kistérségi társulások normatív hozzájárulásának jogcímeit és fajlagos összegeit a 3. mellékletben foglaltak
szerint állapítja meg. (2) Az Országgyűlés felhasználási kötöttséggel járó normatív állami támogatást állapít meg a települési önkormányzatok
és a többcélú kistérségi társulások részére a 8. mellékletben meghatározott feltételek szerint.
(3) Az Országgyűlés a helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásait a 6. melléklet szerint állapítja meg.
(4) A helyi önkormányzatokat és társulásaikat feladatmutató alapján megillető normatív hozzájárulások és támogatások
előirányzata a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 5. cím,
1. alcím, 1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcím-csoport előirányzata terhére nő, illetve javára csökken az
államháztartásról szóló jogszabályokban foglaltak szerinti igénylés, lemondás alapján, a 32. § (2) és (3) bekezdésében
foglalt kivételekkel. (5) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter
a) az államháztartásért felelős miniszter és a támogatás jellege szerint feladatkörrel rendelkező miniszter
egyetértésével a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet
4. Központosított előirányzatok cím és 5. cím, 1. alcím, 1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcím-csoport
előirányzatok között, b) az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezet, 5. cím, 1. alcím, 1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcím-csoport előirányzata
és az 5. cím, 1. alcím, 2. Megyei önkormányzati tartalék jogcím-csoport, az 5. cím, 2. Önhibájukon kívül hátrányos
helyzetben lévő önkormányzatok támogatása alcím, az 5. cím 3. A tartósan fizetésképtelen helyzetbe került helyi
önkormányzatok adósságrendezésére irányuló hitelfelvétel visszterhes kamattámogatása, a pénzügyi gondnok
díja alcím, – ha a 27. § (7) bekezdésében foglalt átcsoportosításra nincs lehetőség – a 7. cím, 2. Egyes szociális
feladatok támogatása alcím, a 8. Címzett és céltámogatások cím és a 9. Vis maior támogatás cím előirányzatai
között átcsoportosíthat. 32. § (1) Az Országgyűlés – a 31. § (2) bekezdésében foglaltakon felül – további, felhasználási kötöttséggel járó állami
támogatást állapít meg a) központosított előirányzatként az 5. mellékletben meghatározott, a helyi önkormányzatok, a települési és területi
nemzetiségi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások által ellátandó feladatokra,
b) az előadó-művészeti szervezetet fenntartó, illetve támogató települési önkormányzatok részére a 7. mellékletben
foglalt részletezés szerint, c) a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatására, a 2012. évi új induló beruházások 200,0 millió forintos
támogatási előirányzatára, d) vis maior támogatásra, e) a megyei önkormányzatok működésének támogatására a 12. mellékletben foglalt részletezés szerint.
(2) Ha a 12. §, illetve a 38. § szerinti normatív hozzájárulásokra és támogatásokra jogosult év közben feladatot ad át
a feladat ellátására kötelezett települési önkormányzat részére, az így felszabaduló előirányzattal az érintett fejezet
előirányzata csökken, a települési önkormányzatot megillető normatív hozzájárulás és támogatás előirányzata
megemelkedik a 3. melléklet és a 8. melléklet igényjogosultsági szabályai alapján.
(3) Ha a települési önkormányzat normatív hozzájárulásról és támogatásról való lemondása olyan – nem más települési
önkormányzat részére történő – feladatellátással függ össze, amelyre a feladatot átvevő jogosult a 12. §, illetve a 38. §
szerinti normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére, a feladatátadással év közben felszabaduló összeggel
a települési önkormányzatot megillető normatív hozzájárulás és támogatás előirányzatát csökkenteni kell, és az annak
további folyósításáról gondoskodó miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetének ilyen célú
előirányzatát meg kell emelni. A feladatátadásból felszabaduló olyan összeg, amely nem illeti meg az átvevőt, a Helyi
önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 5. cím, 1. alcím, 1. Önkormányzati
fejezeti tartalék jogcím-csoport előirányzatát növeli. (4) A települési és területi nemzetiségi önkormányzatok feladatarányos támogatása – az (1) bekezdés a) pontja szerinti
támogatásokon felül, központosított előirányzatként – a nemzetiségi önkormányzatoknak a központi
költségvetésből, valamint fejezeti kezelésű előirányzatból nyújtott támogatások feltételrendszeréről és
elszámolásának rendjéről szóló kormányrendelet szerinti rendben, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 26. Települési és területi nemzetiségi önkormányzatok támogatása cím előirányzatából vehető igénybe azzal,
hogy a támogatások igénylése során és a döntéshozatali eljárásban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvényt nem kell alkalmazni. (5) Amennyiben a szekszárdi Német Színház a Magyarországi Németek Országos Önkormányzata fenntartásába kerül át,
úgy támogatási előirányzatának időarányos részével a Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezet, 6. A települési önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott
előadó-művészeti szervezetek támogatása cím előirányzata csökken, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
fejezet 20. cím, 8. alcím, 4. Magyarországi Németek Országos Önkormányzata által fenntartott intézmények
támogatása jogcímcsoport előirányzata pedig megnő. 33. § (1) Az államháztartásról szóló jogszabályokban foglaltak szerint meghatározott, az állami támogatás jogtalan
igénybevételéhez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából feladatmutatóhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásnak és támogatásnak minősül a 3. melléklet 3., 6., 8. és 11–16. pontja, valamint a 8. melléklet
I. rész 1–5. pontja, II. rész 2–3. pontja és III. része szerinti előirányzatok együttes összege.
(2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül 2012.
január 31-éig a helyi önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások számára elérhetővé teszi a helyi
önkormányzatokat, valamint a települési és területi nemzetiségi önkormányzatokat és többcélú kistérségi
társulásokat – az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése kivételével – megillető normatív hozzájárulások és
támogatások, településre kimutatott helyben maradó személyi jövedelemadó, valamint települési önkormányzatok
jövedelemdifferenciálódásának mérséklése összegét. 11. A települési önkormányzatokat megillető átengedett bevételek
34. § (1) A települési önkormányzatot az állandó lakóhely szerint az adózók által 2010. évre bevallott – a NAV által a települési
önkormányzat közigazgatási területére kimutatott – személyi jövedelemadó 8%-a illeti meg.
(2) A gépjárműadóról szóló törvény alapján a belföldi gépjárművek után a települési önkormányzat által beszedett adó
100%-a a települési önkormányzatot illeti meg. (3) A termőföld bérbeadásából származó jövedelem utáni – a települési önkormányzat által beszedett – személyi
jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
12. Az illetékek és más bevételek szabályozása 35. § (1) A NAV által 2012. január 1-jétől beszedett illetékbevételből a megyei jogú városi önkormányzatokat az illetékességi
szabályok szerint a megyei jogú városok illetékességi területén képződő illetékbevétel 47%-a illeti meg, csökkentve
az illetékbeszedéssel kapcsolatos kiadásokra visszatartott, 8,5%-ot kitevő költséggel.
(2) A NAV által 2012. január 1-jétől beszedett illetékbevételből a Fővárosi Önkormányzatot az illetékességi szabályok
szerint a Fővárosi Önkormányzat illetékességi területén képződő illetékbevétel 23%-a illeti meg, csökkentve az
illetékbeszedéssel kapcsolatos kiadásokra visszatartott, 4%-ot kitevő költséggel. (3) A NAV által 2012. január 1-jétől beszedett illetékbevétel az (1) és (2) bekezdésben meghatározott mértéken felül
fennmaradó része a központi költségvetést illeti meg. (4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti illetékbevételt a kincstár a tárgyhónapot követő hónap 20-áig utalja át a Fővárosi
Önkormányzat és a megyei jogú városok települési önkormányzatai pénzforgalmi számláira.
(5) Amennyiben az illetékbevételek felosztását és átutalását követően a NAV által végzett elszámolás alapján
illeték-visszakövetelés keletkezik, akkor a NAV jelzése alapján a kincstár a tárgyhónapban átutalandó
illetékbevételeket a visszakövetelés – (1) és (2) bekezdések alapján a Fővárosi Önkormányzatra és a megyei jogú
városok települési önkormányzataira jutó – összegéig, annak kiegyenlítéséig csökkenti.
(6) A megyei önkormányzatok részére 2012. január 1-je előtt átutalt illetékbevételhez kapcsolódó illeték-visszakövetelést
a NAV a tárgyhónapban kimutatott, a központi költségvetést megillető illetékbevétel terhére számolja el.
36. § (1) A települési önkormányzat jegyzője által jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírság teljes összege,
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség által a települési önkormányzat területén
– a veszélyhelyzet kihirdetését megalapozó eseménnyel összefüggésben jogerősen kiszabott környezetvédelmi
bírságok kivételével – kiszabott, és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének 30%-a az illetékes települési
önkormányzatot illeti meg. (2) A települési önkormányzat pénzforgalmi számlájára vagy annak valamely alszámlájára érkezett szabálysértési pénz- és
helyszíni bírságból származó bevétel 100%-a, valamint a közlekedési szabályszegések után kiszabott közigazgatási
bírságból származó bevétel 40%-a – függetlenül attól, hogy a bírságot mely szerv szabta ki jogerősen – a települési
önkormányzatot illeti meg. A közterület-felügyelő által a települési önkormányzat területén a közlekedési
szabályszegések után kiszabott közigazgatási bírság teljes összege az illetékes települési önkormányzatot illeti meg.
A szabálysértési pénz- és helyszíni bírság, valamint e közigazgatási bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum
megelőlegezésére nem köteles. 13. A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő szabályai
37. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) szerinti
kiegészítő gyermekvédelmi támogatás és gyermektartásdíjak megelőlegezése esetében a települési önkormányzat
első alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti jogszabályban meghatározott éven
belüli elszámolási kötelezettséggel. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
(a továbbiakban: Szoctv.) alapján nyújtott rendszeres szociális segély, időskorúak járadéka, normatív alapú ápolási díj,
foglalkoztatást helyettesítő támogatás, adósságcsökkentési támogatás és lakásfenntartási támogatás esetében:
a) ha az önkormányzat a tárgyévet megelőző év decemberében igénylést nyújtott be, úgy a január hónapban járó
előleg folyósítása – külön jogszabályban meghatározott módon – igénylés nélkül történik;
b) ha az önkormányzat a tárgyévet megelőző év decemberében nem nyújtott be igénylést, úgy első alkalommal az
őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti jogszabályban meghatározott éven belüli elszámolási
kötelezettséggel. (2) A támogatási igények jogosságát elbíráló és ellenőrző szerv az 5. melléklet 7. pontja szerinti előirányzatból nyújtható
támogatás iránti igények jogszerűségének elbírálása, ellenőrzése és folyósítása céljából a pályázatban megnevezett
személy nevét, további természetes személyazonosító adatait, a foglalkoztatási jogviszony megszűnéséhez
kapcsolódó kifizetések összegét és az azonosítására szolgáló, munkaviszonnyal kapcsolatos kódját, valamint
a foglalkoztatási jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatosan a pályázatban megnevezett személy
munkaviszonya megszűnésének jogcímét, szolgálati és közszolgálati idejét, besorolását és munkakörének
megnevezését, foglalkoztatási jogviszonya kezdetének és megszűnésének időpontját, munkavégzés alóli felmentése
kezdő és záró időpontját, felmentése indokául szolgáló okot és a munkaviszonnyal kapcsolatos azonosító kódját
megismerheti, és a támogatási döntést követő ötödik év utolsó napjáig kezelheti. A kezelt személyes adatokat az
adatkezelés céljának megszűnését követően, de legfeljebb a támogatási döntést követő ötödik év utolsó napjának
elteltével oly módon kell fizikailag megsemmisíteni, hogy helyreállításuk ne legyen lehetséges.
(3) Az 5. melléklet 5. pontja, 7. pont a) alpontja és 11. pont a)–d) alpontja, a 7. melléklet, a 8. melléklet I. rész 1–5. pontja,
II. rész 2. és 3. pontja és III. része, valamint a 12. melléklet alapján számított előirányzatok folyósítása az
államháztartásról szóló jogszabályokban foglaltak szerint nettó finanszírozás keretében történik.
(4) A Kincstár az Esztergom Város Önkormányzata számára folyósítandó, a helyi önkormányzatokat megillető
támogatások, hozzájárulások és a 34. § (1) bekezdése szerinti átengedett személyi jövedelemadó adott havi
összegéből a nettó finanszírozás során havonta levonja A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 5. cím,
2. Esztergom Város Önkormányzata átadott intézményekkel kapcsolatos költségvetési befizetései alcímű előirányzat
1/12-ed részét. (5) Ha az Esztergom Város Önkormányzatát az (1) bekezdés alapján a nettó finanszírozás keretében megillető adott havi
források a (4) bekezdés szerint levonandó összegre nem nyújtanak fedezetet, a különbség mértékéig a Kincstár
beszedési megbízást nyújt be az önkormányzat fizetési számlájával szemben.
(6) Ha az (5) bekezdés alapján benyújtott beszedési megbízás hatvan napon belül nem teljesül, a Kincstár
adósságrendezési eljárás megindítását kezdeményezi. Az eljárásban a Kincstár az Állam képviseletében teljes
jogkörrel jár el. (7) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényt nem kell alkalmazni a 4. melléklet
szerinti jövedelemkülönbség mérséklési támogatásra és beszámításra, valamint az 5., 6. és 7. melléklet szerinti
támogatások igénylésére és döntéshozatali eljárására. V. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZER ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK KAPCSOLATA
14. Az egyházak és társadalmi önszerveződések közcélú és egyéb tevékenységének támogatása
38. § (1) Az Országgyűlés a külön törvényben meghatározott szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi, közoktatási,
felsőoktatási, kulturális közfeladatot (a továbbiakban: humánszolgáltatások) ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi
személy, társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, civil szervezet, országos nemzetiségi önkormányzat,
nonprofit gazdasági társaság, gazdasági társaság és a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a továbbiakban együtt: nem állami intézmény
fenntartója) részére normatív és egyéb hozzájárulást állapít meg a következők szerint:
a) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját normatív hozzájárulás illeti meg – figyelemmel
a b) pontban foglaltakra – a 3. melléklet 15. és 16. pontjában, az 5. melléklet 5. pontjában és 11. pont
a)–d) alpontjában, továbbá a 8. melléklet I. rész 1–5. pontjában meghatározott, a települési önkormányzatok
normatív hozzájárulásaival és támogatásaival azonos jogcímeken és jogosultsági feltételek mellett a következő
eltérésekkel: A 3. melléklet 16. pont f) alpontjában megállapított normatív hozzájárulás szempontjából bejáró az a tanuló,
akinek a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye az intézmény székhelyén, tagintézmény esetén
telephelyén kívüli településen van. A 16. pont g) alpont szerinti hozzájárulás akkor igényelhető a községi
gyermekek, tanulók után, ha az óvodai és/vagy általános iskolai feladat ellátását legalább két település
tekintetében a fenntartó a területileg érintett többcélú kistérségi társulással/társulásokkal kötött írásos
együttműködési megállapodás alapján vállalja. A hozzájárulás az együttműködési megállapodásban foglalt azon
gyermekek, tanulók után igényelhető, akiknek neveléséről, oktatásáról a nem állami intézmény fenntartója
gondoskodik. Az igénylésnél a 3. melléklet 16. pont f)–g) alpontjában foglalt további feltételeket értelemszerűen
a helyi önkormányzatokkal azonosan kell figyelembe venni. b) A közoktatási feladatot ellátó intézményt fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a nonprofit gazdasági
társaságot –, valamint az egyéni vállalkozót az a) pont szerinti normatíva 30%-ának megfelelő hozzájárulás és
támogatás illeti meg. c) A nem állami felsőoktatási intézményt az általa ellátott közoktatási feladatra a 12. § (1) bekezdése szerint
hozzájárulás és támogatás illeti meg. d) A nem állami felsőoktatási intézmény gyakorló intézménye esetén a 12. § (2) bekezdése szerinti normatív
hozzájárulás és támogatás jár. Ez a hozzájárulás és támogatás jár az egyházi jogi személy által fenntartott
intézmény esetén is, ha egyházi felsőoktatási intézménnyel – a fenntartói jogok közös gyakorlására – kötött
megállapodás keretében közreműködik a gyakorló intézményi feladatok ellátásában.
e) Nem jár normatív hozzájárulás és támogatás a szakközépiskolai és a szakiskolai tanulók gyakorlati képzésében
részt vevőnek, ha költségei megtérítésére a szakképzési hozzájárulásról szóló törvény szerinti hozzájárulási
kötelezettségének teljesítése során igényt tart. A térségi integrált szakképző központ keretében működő
központi képzőhely humánszolgáltató fenntartója a szakképzési évfolyamokon tanulók után a 3. melléklet
16. pont ab) alpontja szerinti normatív hozzájárulást igénybe veheti akkor, ha a központi képzőhely nem
rendelkezik OM azonosítóval. f) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény nem
állami fenntartóját normatív hozzájárulás és támogatás illeti meg – figyelemmel a g) pontban foglaltakra –
a települési önkormányzatok a 3. melléklet 11. pont b)–h) alpontjában, 12–14. pontjában és a 8. melléklet II. rész
2. pontjában meghatározott támogatásaival azonos jogcímeken, összegben és feltételek mellett.
g) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt
fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a nonprofit gazdasági társaságot – és az e bekezdésben
meghatározott egyéni vállalkozót az f) pont szerinti normatíva 30%-ának megfelelő hozzájárulás illeti meg.
h) A nem állami intézmény fenntartójának az e bekezdés alapján megállapított normatív hozzájárulás és támogatás
teljes összegét a folyósítást követő 15 napon belül át kell adnia annak az intézménynek, amelyre tekintettel
a támogatás megállapítására sor került. (2) A közoktatási közfeladatot ellátó egyház a normatív hozzájáruláson és támogatáson túl az egyházak hitéleti és közcélú
tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény (a továbbiakban: az egyházak támogatásáról szóló
törvény) 6. §-ában meghatározottak szerint kiegészítő támogatásra jogosult. A támogatási összeg – függetlenül az
igénybe vett közoktatási szolgáltatás számától – 230 000 forint/év, minden valós – a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény (a továbbiakban: Közokt. tv.) 1. mellékletében meghatározottak szerint számított – gyermek-, illetve
tanulólétszám után, amely a fenntartó egyházat illeti meg óvodai ellátottak, iskolai közismereti oktatásban,
szakképzési elméleti oktatásban, gyógypedagógiai oktatásban –, a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló 2010. évi CLXIX. törvény 3. melléklet 15. pont a)–d) alpontja alapján 2012. augusztus 31-éig, a 3. melléklet
15. pont a)–d) alpontjában 2012. szeptember 1-jétől figyelembe vehető – törtévi (8 és 4 havi), illetve átlaglétszáma,
valamint a 16. pont bb) alpontja szerinti korai fejlesztésben és a 16. pont bc) alpontja szerinti fejlesztő felkészítésben
részt vevő gyermekeknek, tanulóknak a 3. melléklet Kiegészítő szabályok 10. pont h) pontja szerint számított létszáma
alapján. E kiegészítő támogatásra az egyház a felsőoktatási intézménye gyakorló intézményében oktatottjai után nem
jogosult. (3) A közoktatási feladatot ellátó intézményt a nemzetiségek jogairól szóló törvény rendelkezései alapján fenntartó
országos nemzetiségi önkormányzat a normatív hozzájáruláson és támogatáson túl nemzetiségi fenntartói kiegészítő
támogatásra jogosult. A támogatási összeg – függetlenül az igénybe vett közoktatási szolgáltatás számától
– 230 000 forint/év, minden valós – a Közokt. tv. 1. mellékletében meghatározottak szerint számított – ellátott
gyermek-, illetve oktatott tanulólétszám után, az így figyelembe vehető óvodai ellátottak, iskolai közismereti
oktatásban, szakképzési elméleti oktatásban, gyógypedagógiai oktatásban –, a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 3. mellékletének 15. pont a)–d) alpontja alapján 2012.
augusztus 31-éig, a 3. melléklet 15. pont a)–d) alpontjában 2012. szeptember 1-jétől figyelembe vehető – törtévi
(8 és 4 havi) illetve átlaglétszáma, valamint a 16. pont bb) alpontja szerinti korai fejlesztésben és 16. pont bc) alpontja
szerinti fejlesztő felkészítésben részt vevő gyermekeknek, tanulóknak a 3. melléklet Kiegészítő szabályok 10. pont
h) alpontja szerint számított létszáma alapján. (4) A Szoctv. 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontjában és a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontjában meghatározott szociális
és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény fenntartó egyházi jogi személy a normatív
hozzájáruláson túl az egyházak támogatásáról szóló törvény feltételei szerint kiegészítő támogatásra jogosult. Ennek
mértéke a 3. melléklet 11. pont b)–h) alpontjában és 12-14. pontjában meghatározott normatíva 94,5%-a.
(5) Az (1) bekezdés a)–d) és f)–g) pontjában meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás, valamint
a (2)–(4) bekezdés szerinti kiegészítő támogatás elszámolása – a Kormány által meghatározott eljárási szabályok
szerint – a Nemzeti Erőforrás Minisztérium humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás tárgyévet követő év
előirányzatai terhére, illetve javára történik. (6) Az e paragrafusban meghatározott közoktatási célú normatív hozzájárulás és támogatás kizárólag az olyan
intézményben ellátott, oktatott után vehető igénybe, amely intézmény működési engedélyében az
igényjogosultságot megalapozó tevékenységeket egységes szerkezetbe foglalják, valamint feladatellátási helyenként
a legmagasabb gyermek- és tanulólétszám az oktatás munkarendje (nappali, esti, levelező) szerint szerepel. Sajátos
nevelési igényű gyermekek, tanulók után akkor vehető igénybe a normatív hozzájárulás és támogatás, ha az
intézmény működési engedélye meghatározza a Közokt. tv. 121. § (1) bekezdés 29. pontja szerint a fogyatékosság
típusát is. (7) A (2) bekezdés szerinti kiegészítő támogatás azon gyermekek, tanulók után igényelhető, akik olyan nevelési-oktatási
intézményben veszik igénybe a közszolgáltatást, amelyik szerepel a székhely szerint illetékes megyei, fővárosi
önkormányzat feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és fejlesztési tervében. (8) A (7) bekezdés szerinti támogatások folyósításának előfeltétele a nevelési-oktatási intézmény költségvetésének
a Közokt. tv. 118. § (4) bekezdésében meghatározottak szerinti nyilvánosságra hozatala.
(9) A nem állami intézmény fenntartója a (2)–(4) bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles elkülönítetten
nyilvántartani és a támogatás teljes összegét a humánszolgáltatást ellátó intézménye(i), illetve azok
humánszolgáltatása(i) támogatására fordítani. (10) A nem állami intézmény fenntartója egyetemlegesen felelős az általa fenntartott intézmény köztartozásaiért. Az
esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozások összege a fenntartónak járó normatív támogatásból a kincstár által
visszatartásra és az adóhatóságnak átutalásra kerül. A visszatartott támogatás adóhatóságnak történő átutalásával
a köztartozás megfizetettnek minősül. (11) A Közokt. tv. 81. § (8)–(10) bekezdései és 82. §-a alapján a 2012. évben és az azt megelőző években megkötött
közoktatási megállapodásokból eredő éves költségvetési támogatási kötelezettség összege 2012. évben nem
haladhatja meg – a (2) bekezdésben meghatározott egyházi kiegészítő támogatás összegének változásából adódó
különbözettől eltekintve – a 2011. évi összegét. Meglévő közoktatási megállapodás módosítására, valamint új
közoktatási megállapodás megkötésére legfeljebb a (2) bekezdés szerinti egyházi kiegészítő támogatás összegével
megegyező gyermekenkénti, tanulónkénti éves összeggel és legfeljebb 5 éves időtartammal kerülhet sor.
(12) Az önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzat az önkormányzati tűzoltóság fenntartásához és
működéséhez az átvállalt feladattal arányos állami támogatást a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről
és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 41. § (5) bekezdése és 34. § (3) bekezdése alapján
a Belügyminisztérium fejezet, 20. cím, 10. Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása alcím előirányzatából
a következő feltételek és normatívák szerint veheti igénybe:
a) a támogatást jogszabályban meghatározott eljárási szabályok mellett az az önkormányzat veheti igénybe,
amelynek területén a Ttv. 34. § (1) bekezdése alapján önkormányzati tűzoltóság működik,
b) valamennyi önkormányzati tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 22,0 millió forint
alaptámogatásra jogosult, c) a b) pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzatból minden önkormányzati tűzoltóság
az általa ellátott vonulási terület veszélyeztetettsége mértékét kifejező, jogszabályban rögzített pontszámok
arányában részesül. 39. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény 4/A. § (1) bekezdés b) pontja alapján kijelölt előirányzat-felhasználási célja a 2012. évi személyi
jövedelemadó-rendelkezéseknél a Nemzeti Tehetség Program. Felhasználása a 2013. évi költségvetési törvényben
kerül megtervezésre. 40. § (1) Az Országgyűlés fejezet 8. Pártok támogatása címben meghatározott pártok a pártok működéséről és gazdálkodásáról
szóló törvény (a továbbiakban: Párttörvény) alapján részesülnek támogatásban.
(2) Az Országgyűlés fejezet 9. Pártalapítványok támogatása cím terhére a pártok működését segítő tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok a Párttörvény rendelkezései szerint részesülnek
támogatásban. VI. FEJEZET ÁLLAMI KEZESSÉG- ÉS GARANCIAVÁLLALÁS, VISZONTGARANCIA-VÁLLALÁS ÉS KEZESI HELYTÁLLÁS
41. § (1) A Kormány a 2012. évben együttesen 100 000,0 millió forint összegű új egyedi állami kezesség és állami garancia
vállalására adhat felhatalmazást. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretösszeg – a járulékos hitelköltségek és az árfolyamváltozás miatt bekövetkező
emelkedést kivéve – kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
(3) A Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól (Világbank), az Európai Beruházási Banktól (EIB), az Európai Újjáépítési
és Fejlesztési Banktól (EBRD), a német Újjáépítési és Hitelbanktól (KfW), az Északi Beruházási Banktól (NIB), valamint az
Európa Tanács Fejlesztési Bankjától (CEB) felveendő hitelekhez vállalható egyedi állami kezességek és állami garanciák
nem terhelik az (1) bekezdés szerinti keretösszeget. 42. § A 2012. évben vállalt kiállítási garanciák és kiállítási viszontgaranciák együttes, a vállalás időpontjában forintra
átszámított állománya az év egyetlen napján sem haladhatja meg a 250 000,0 millió forintot.
43. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB Zrt.) állami kezesség mellett forrásszerzés céljából felvett éven túli
lejáratú hiteleinek, kölcsöneinek, valamint kötvénykibocsátásainak együttes állománya a 2012. év folyamán legfeljebb
1 400 000,0 millió forint lehet. (2) A Kormány határozata alapján az MFB Zrt. által nyújtott hitelfinanszírozásból származó, valamint harmadik fél javára
vállalt készfizető kezességből és bankgaranciából származó kötelezettségek együttes állománya a 2012. év folyamán
legfeljebb 600 000,0 millió forint lehet. (3) Az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából felvett – euróban meghatározott – éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz,
valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan a Kormány határozata alapján vállalható árfolyam fedezeti
megállapodás által fedezett források forintban számított együttes állománya a 2012. év folyamán legfeljebb
1 600 000,0 millió forint lehet. (4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott kereteket a tényleges állományok az év egyetlen napján sem haladhatják meg.
(5) A (2) bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó állami kezesség után az állam javára kezességvállalási
díjat kell felszámítani, amelyre a Kormány határozatán alapuló egyedi állami kezességvállalásra vonatkozó, az Áht.
33. § (7) bekezdésében meghatározott díjmegállapítási szabályokat kell alkalmazni.
44. § (1) A Magyar Export-Import Bank Zrt. által forrásszerzés céljából kül- és belföldi hitelintézetektől elfogadott betétek és
felvett hitelek, kölcsönök, valamint kibocsátott kötvények együttes állománya 2012. december 31-én legfeljebb
320 000,0 millió forint lehet. (2) A Magyar Export-Import Bank Zrt. által a központi költségvetés terhére vállalt export-hitel garanciaügyletek állománya
2012. december 31-én legfeljebb 40 000,0 millió forint lehet.
(3) A Magyar Export-Import Bank Zrt. által a központi költségvetés terhére vállalt egyéb export célú garanciaügyletek
állománya 2012. december 31-én legfeljebb 40 000,0 millió forint lehet.
(4) A Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. által vállalt nem piacképes kockázatok elleni biztosítások állománya 2012.
december 31-én legfeljebb 500 000,0 millió forint lehet.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott kereteket a tényleges állományok az év egyetlen napján sem haladhatják meg.
45. § (1) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek
mellett – a (2)–(8) bekezdés szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke a Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 85%-a. (3) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a kis- és középvállalkozások, valamint
a Munkavállalói Résztulajdonosi Program megvalósítására – a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló törvény
alapján – létrejövő szervezetek legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, bankgarancia-szerződésből
és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat. (4) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia kiterjed a Garantiqa Hitelgarancia Zrt.-nek a tőkepiacról szóló törvény alapján
működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből származó
követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított követelés mértéke nem
haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át. (5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény, b) kockázati tőkealap, c) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása esetén,
d) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség
állománya 2012. december 31-én nem haladhatja meg az 550 000,0 millió forintot.
(7) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – a társaság köteles minden szükséges
jogcselekményt megtenni a vállalkozással szemben fennálló, reá átszálló követelés behajtására. A központi
költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett – összegnek az érvényesített
állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban kifejezett arányos része.
(8) Ha a készfizető kezességvállalás biztosítékaként a Garantiqa Hitelgarancia Zrt. biztosítást köt, a biztosító intézet
térítése behajtási bevételnek minősül, és arra a (7) bekezdés szabályai az irányadók.
(9) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti ügyletek bevételeit, valamint az ezen ügyletekhez kapcsolódó
költségeket és ráfordításokat elkülönítetten köteles nyilvántartani, és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében
bemutatni. 46. § (1) Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (e paragrafusban a továbbiakban: Alapítvány) által vállalt készfizető
kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – a (2)–(7) bekezdés szerint az állam
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn. (2) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke az Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből
az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 85%-a. (3) Az (1) bekezdésben vállalt állami viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999. január 1-je után
vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik. (4) Az Alapítvány a természetes személyek, a gazdasági társaságok, a közhasznú társaságok, a szövetkezetek,
a magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, bankgarancia-szerződésből, valamint
termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat. (5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény, b) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása esetén,
c) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítvány mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség állománya 2012.
december 31-én nem haladhatja meg a 120 000,0 millió forintot.
(7) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén
– törvény eltérő rendelkezésének hiányában – az Alapítvány köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni
a reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg az Alapítvány által behajtott – a behajtási
költségekkel csökkentett – összegnek az érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban
kifejezett arányos része. 47. § (1) Az állam készfizető kezesként felel a Diákhitel Központ Zrt. azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek a belföldről
és külföldről, a diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett hiteleiből, kölcsöneiből és
kötvénykibocsátásaiból erednek. (2) A Diákhitel Központ Zrt. az (1) bekezdés szerinti kötelezettségei biztosítékaként az állami készfizető
kezességvállaláson túl a hitelező további biztosíték előírására nem köteles.
(3) Az állami kezességvállalásért a Diákhitel Központ Zrt.-nek kezességvállalási díjat nem kell fizetnie.
(4) A Diákhitel Központ Zrt. éves finanszírozási tervét az államháztartásért felelős miniszter hagyja jóvá.
48. § (1) Ha az államnak szerződéssel, illetve jogszabállyal vállalt kezesség- vagy viszontgarancia érvényesítéséből – a 49. §
szerinti viszontgarancia kivételével – olyan fizetési kötelezettsége keletkezik, amely nem szerepel az 1. mellékletében,
azt A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím terhére kell teljesíteni. (2) Az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az állami kezesség, garancia melletti forrásbevonással kapcsolatos
feladatokban történő közreműködésért fizetendő díjat A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. cím,
1. Vegyes kiadások alcím terhére kell teljesíteni. (3) A (2) bekezdésekben meghatározott kiadások összegével a fejezet tervezett kiadása túlléphető.
49. § (1) A Magyar Vállalkozásfinanszírozási Zrt. (e paragrafusban a továbbiakban: MV Zrt.) által – jogszabályban meghatározott
feltételek mellett – vállalt készfizető kezesség, illetve garancia érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési
kötelezettségek 100%-a mögött a (2)–(6) bekezdésben foglaltak szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája
áll fenn. (2) Az MV Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a mikro-, kis- és középvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú
hitelszerződésein alapuló kötelezettségek legfeljebb 85%-áig vállalhat készfizető kezességet, illetve garanciát.
(3) Az MV Zrt. által a Gazdaságfejlesztés Operatív Program Pénzügyi eszközök prioritási tengelyében, illetve
a Közép-magyarországi Operatív Program A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése
prioritási tengelyében a Garanciaeszközökre vállalt készfizető kezesség, illetve garancia állománya 2012.
december 31-én nem haladhatja meg a 300 000,0 millió forintot.
(4) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget az Uniós fejlesztések fejezet,
2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program jogcím-csoport, a 2. cím, 4. alcím, 29. Közép-magyarországi
Operatív Program jogcím-csoport terhére kell teljesíteni. (5) Ha a (4) bekezdésben meghatározott előirányzat a viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez nem elegendő, a további kifizetések forrásának biztosítása során is fenn kell tartani az Európai Unió
költségvetéséből származó támogatás és az ahhoz kapcsolódó hazai társfinanszírozás eredeti előirányzatnak
megfelelő arányát. (6) Az (1)–(3) bekezdés szerinti kezesség, illetve garancia érvényesítéséből származó, az MV Zrt. által behajtott követelés
összege a Gazdaságfejlesztés Operatív Program, illetve a Közép-magyarországi Operatív Program forrását növeli.
VII. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZER KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS VEGYES RENDELKEZÉSEK
50. § (1) Nem terjed ki a tervezési, az előirányzat-módosítási és -felhasználási, a beszámolási, az információszolgáltatási és az
ellenőrzési kötelezettsége és joga a) az Országgyűlés fejezeten belül az Országgyűlés Hivatala gazdasági főigazgatójának – mint a fejezetet irányító
szerv vezetőjének – az Országgyűlés fejezet, 5. Közbeszerzési Hatóság cím, a 8–9., 10. címben megjelölt
támogatások, valamint a 20. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím, 21. Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság cím, b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezeten belül az igazságügyért felelős miniszternek – mint
a fejezetet irányító szerv vezetőjének – a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 21. Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal cím előirányzataira. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket
a) az Országgyűlés fejezet, aa) 5. Közbeszerzési Hatóság cím felett a Közbeszerzési Hatóság elnöke,
ab) a 20. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím felett a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
elnöke, ac) a 21. Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság cím felett a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság elnöke, b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 21. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím esetében
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke gyakorolja. (3) A kormányhivatalok tekintetében az (1) bekezdésben meghatározott jogokat és kötelezettségeket a kormányhivatal
vezetője gyakorolja. (4) A Bíróságok fejezetnél a fejezetet irányító szerv vezetője az Országos Bírósági Hivatal elnöke.
(5) A Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter, a költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet esetében az
államháztartásért felelős miniszter, Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet esetében az állami
vagyon felügyeletéért felelős miniszter, a Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet esetében
az agrárpolitikáért felelős miniszter gyakorolja az (1) bekezdésben meghatározott jogokat és kötelezettségeket.
(6) Az Uniós fejlesztések fejezet tekintetében a fejezetet irányító szerv vezetőjének az (1) bekezdésben megjelölt jogait és
kötelezettségeit a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke, szabályozási jogait és kötelezettségeit a fejlesztéspolitikáért
felelős miniszter gyakorolja. (7) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet tekintetében a fejezetet irányító szerv vezetőjének az (1) bekezdésben megjelölt
jogait és kötelezettségeit a NAV elnöke, szabályozási jogait és kötelezettségeit az adópolitikáért felelős miniszter
gyakorolja. (8) Az Országgyűlés fejezet 8–9. és 10. címben, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 24–25. címeiben,
a Miniszterelnökség fejezet 3. címében, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 21. címeiben megjelölt támogatások
folyósításáról az államháztartásért felelős miniszter gondoskodik. 51. § (1) A teljes, 41 161,1 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összege 50%-os mértékéig vállalható 2012. évben az Európai Gazdasági Térség
(EGT) Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014. évi programokra, projektekre
vonatkozó tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség. (2) A teljes, 29 677,5 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
2012. évben a Svájci–Magyar Együttműködési Program által támogatott programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi
és éven túli fizetési kötelezettség. (3) Az Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormánya által elfogadott Nemzeti Stratégiai Referenciakeret
forrásaiból finanszírozott programok, projektek esetén a 10. mellékletben a 2007–2013. évekre meghatározott és még
kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó
központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(4) Az Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormánya által elfogadott Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
(a továbbiakban: ÚMVP) forrásaiból finanszírozott programok, projektek esetén a 10. mellékletben
a 2007–2013. évekre meghatározott és még kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási
keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi
és éven túli fizetési kötelezettség. A kötelezettségvállalást az (5) bekezdésben foglaltakra tekintettel kell megtenni.
(5) Az ÚMVP keretében feltételhez nem kötött kötelezettség akkor vállalható, ha az abból eredő kifizetés legkésőbb
2015. évben teljesülhet. A Tanács 1698/2005/EK rendeletének hatálya alá tartozó, a 2015. évet követően kiadással járó
többéves kötelezettség csak akkor vállalható, ha a 2015. évet követő kiadások az Európai Unió költségvetéséből
finanszírozott részének fedezetéül szolgáló forrás az Európai Unió 2013. év utáni pénzügyi keretterveiben, illetve
az éves költségvetéseiben rendelkezésre áll. (6) Az Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormánya által elfogadott Halászati Operatív Program forrásaiból
finanszírozott programok, projektek esetén a 10. mellékletben a 2007-2013. évekre meghatározott és még
kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó
központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(7) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az (1)–(4), és (6) bekezdésekben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és
éven túli fizetési kötelezettség. (8) Az Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program jogcím-csoporton, valamint az
Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcím-csoporton belül
a JEREMIE-típusú pénzügyi eszközök végrehajtása során megtérült visszatérítendő támogatásokból származó
bevételek a Gazdaságfejlesztés Operatív Program, valamint a Közép-magyarországi Operatív Program forrását
növelik, amelyre tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség vállalható a pénzügyi eszközökre vonatkozó közösségi
szabályok szerint, kizárólag a Gazdaságfejlesztés Operatív Program 4. pénzügyi eszközök prioritás, valamint
a Közép-magyarországi Operatív Program 1.3. intézkedés keretében. 52. § (1) A Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem térített kiadások alcím
terhére vagy javára kell elszámolni a) az Európai Bizottság az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (a továbbiakban: EMGA) éves elszámolásáról szóló
hivatalos döntését követően haladéktalanul – az intervenciós felvásárlásra fordított, de értékesítésből még
be nem folyt összegek kivételével – a Kincstári Egységes Számlához (a továbbiakban: KESZ) kapcsolódó
megelőlegezési számlákról felvett hitel azon részét, amelyet 2012. december 31-éig az Európai Unió vagy
az ügyfél nem térít meg a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) útján, azaz
köztartozásként nem került behajtásra, b) az agrártámogatások árfolyam-különbözetét,
c) a nemzeti költségvetést terhelő intervenciós felvásárláshoz kapcsolódó kiadásokat,
d) az Európai Unió által el nem ismert és vissza nem térített kiadások összegét,
e) az intervenciós felvásárlással kapcsolatos azon kamatterhet, amelyet az Európai Unió az MVH által szabálytalanul
teljesített kifizetésből eredően – az Európai Bizottság hivatalos döntése alapján – 2012. december 31-ig nem térít
meg. (2) Az MVH köteles az intervenciós finanszírozás EMGA-ból folyósított kamattérítését – annak beérkezése után
haladéktalanul – a központi költségvetés Adósságszolgálattal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. A forintban
fennálló adósság és követelések kamatelszámolásai címen belül önálló alcímen elszámolni.
53. § Az Országgyűlés felhatalmazza a fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy ha az EGT Finanszírozási Mechanizmus és
a Norvég Finanszírozási Mechanizmus által nyújtott források központi költségvetés által korábban megelőlegezett
része 2012. évben nem kerül felhasználásra az EGT Finanszírozási Mechanizmus, illetve a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus által finanszírozott projektekre, azt – az európai uniós támogatások időleges rendelkezésre nem állása
vagy pótlólagos finanszírozási igény miatt – fejezeten belül átcsoportosítsa.
54. § (1) A NIF Zrt. részére, az európai uniós és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési forrás felhasználásával, érvényes
támogatási szerződés alapján fizetendő támogatások általános forgalmi adó finanszírozására szolgáló részének
teljesítéséhez a kincstár a KESZ-ről kamatmentes hitelt nyújt.
(2) Az európai uniós és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési forrásból megítélt támogatások kizárólag abban az
esetben biztosíthatóak az (1) bekezdésben leírtak szerint, ha a kifizetés időpontjában a NIF Zrt.-vel kötött támogatási
szerződésben meghatározott célokra felhasználható uniós és hazai forrás nem áll rendelkezésre.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról tervezett hiteligénybevételről a NIF Zrt.-nek az államháztartásért
felelős miniszter és a kincstár részére 2012. év vonatkozásában 2012. január 15-éig havi bontású finanszírozási tervet
kell készítenie, melyet a rendelkezésre álló információk alapján minden negyedévet követő hónap 15-éig aktualizálni
kell. Az államháztartásért felelős miniszter jogosult a finanszírozási terv és a hiteligénybevétel ütemezését módosítani.
(4) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról felvett hitelt a NIF Zrt. a támogatási szerződés alapján számára
kiutalt, európai uniós és központi költségvetésből származó bevételeiből soron kívül törleszteni köteles.
55. § (1) A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 24. § (2) bekezdése szerinti járulékfizetési felső határ egy naptári napra jutó összege
2012. évben 21 700 forint. (2) A 2012 januárjában a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. § (1) bekezdése alapján
esedékes nyugdíjemelés meghatározásánál 4,2%-os fogyasztói árnövekedést kell figyelembe venni.
(3) A szociális hozzájárulási adó 2012-ben megfizetett összegének 88,89 százaléka az Ny. Alapot, 7,41 százaléka az
E. Alapot, 3,70 százaléka a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot illeti meg. A szociális hozzájárulási adó megfizetett
összegéből az Ny. Alapot, az E. Alapot és a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető részt a NAV megállapítja és
a jogosult számlájára naponta átutalja. 56. § (1) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 43. § (1) bekezdésében foglalt illetményalap 2012. évben
38 650 forint. (2) A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 18. § (1) bekezdésében foglalt illetményalap
2012. évben 38 650 forint. (3) A költségvetési szervek által foglalkoztatottak éves cafetéria kerete 2012. évben nem haladhatja meg a bruttó
200 000 forintot. 57. § (1) A Kjt.
a) 66. § (1) bekezdése szerinti, a közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény
garantált összegét, valamint a növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat a 2012. évre a 11. melléklet tartalmazza,
b) 69. §-ában foglalt illetménypótlék számítási alapja a 2012. évben 20 000 forint.
(2) A Kjt. 77. § (1) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendelet 85. § (2) bekezdés aa) pontja szerinti kereset-kiegészítés 2012. évben a keresetbe tartozó
juttatások előző évi bázis előirányzatának 2%-a. Fel nem használt előirányzata kizárólag a keresetbe tartozó juttatások
emelésére fordítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik Közokt. tv. 118. § (11)–(14) bekezdésében szabályozott
esetekre, továbbá az állami felsőoktatási intézményekre, valamint a központi költségvetési szervként működő
kutatóközpontokra, kutatóintézetekre, a Magyar Tudományos Akadémiához tartozó kutatást kiegészítő akadémiai
központi költségvetési szervekre. 58. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 169. § (2) bekezdése szerinti bírói illetményalap
2012. évben 391 600 forint. (2) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi
CLXIV. törvény 59. § (3) bekezdése szerinti ügyészi illetményalap 2012. évben 391 600 forint.
(3) A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 1. § (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj 2012. évben
3000 forint. (4) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 131. § (2) bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj 2012. évben
3000 forint. 59. § (1) A Gyvt. 66/F. § (2) bekezdése szerinti nevelőszülői díj legalacsonyabb összege – gyermekenként, fiatal felnőttenként –
a 2012. évben 15 000 forint/hó. (2) A Gyvt. 66/L. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői díj legalacsonyabb összege a 2012. évben
135 000 forint/hó. (3) A Gyvt. 20/A. § (2) bekezdése szerinti pénzbeli támogatás esetenkénti összege 2012. évben gyermekenként
5800 forint. (4) A Gyvt. 20/B. § (5) bekezdése szerinti pótlék esetenkénti összege 2012. évben gyermekenként 8400 forint.
(5) A Szoctv. 38. § (3) bekezdésében meghatározott, a lakásfenntartás egy négyzetméterre jutó elismert havi költsége
2012. évben 450 forint. (6) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti első utalási
összeg 42 500 forint, b) pontja szerinti második és harmadik utalási összeg 44 600–44 600 forint, ha a gyermek
2012. évben született. (7) A Szoctv. 43/A. § (4) bekezdésében meghatározott szakértői díj összege 2012. évben esetenként 20 000 forint.
(8) A Szoctv. 44. § (1) bekezdése szerinti ápolási díj havi alapösszege 2012. évben 29 500 forint.
(9) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 41/A. § (5) bekezdésében
meghatározott rehabilitációs hozzájárulás mértéke 2012. évben 964 500 forint/fő/év.
60. § A Közokt. tv. 118. § (13) bekezdésében meghatározott, kiemelt munkavégzésért járó kereset-kiegészítés számítási
alapja 2012. évben 5250 forint/fő/hónap. 61. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 7. § (1) bekezdése,
a Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27. cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló 1997. évi
X. törvény 2. § (4) bekezdése, valamint a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének
ötödik üteméről szóló 259/2009. (XI. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TéR.) alapján az életjáradék összege 2012.
március 1-jétől az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
(2) Az Éltv. és a TéR. alapján a 2012. március 1-je után az életjáradék összegét az Éltv. és a TéR. mellékletében
meghatározott összeg (1) bekezdés szerinti növekménye figyelembevételével kell megállapítani.
62. § (1) A Szoctv. 50/A. § (8) bekezdése szerinti egyéni gyógyszerkeret havi összege 2012. évben 12 000 forint.
(2) A Szoctv. 50/A. § (9) bekezdése szerinti eseti keret éves összege 2012. évben 6000 forint.
63. § A Paksi Atomerőmű Zrt. 2012. évi befizetési kötelezettsége a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 19 329,4 millió forint,
amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni az Alap számlájára.
64. § (1) Az Éhvt. 13. §-a szerinti felügyeleti díj mértéke a projekt jogszabály alapján jóváhagyott Tervdokumentumában
létrehozni tervezett minden egyes kibocsátáscsökkentési egység után 38 forint.
(2) Az Üht. 19. §-a szerinti felügyeleti díj mértéke az üzemeltető részére kiosztott minden egyes kibocsátási egység után
évi 5 forint. (3) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 147. § (1) bekezdése szerinti szénipari szerkezetátalakítási
támogatás mértéke 0,19 forint/kWh. (4) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 147. § (1) bekezdése szerinti külön jogszabályban meghatározott
személyi kör részére a villamos energiaiparban fennálló vagy eltöltött munkaviszonnyal összefüggésben külön
jogszabálynak megfelelően biztosított kedvezményes árú villamosenergiaellátás támogatása 0,07 forint/kWh.
65. § A Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 7. Fejlesztési típusú támogatások jogcím-csoport terhére kell
teljesíteni a korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások kötelezettségvállalásait, a 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások
és jövedelem-támogatások jogcím-csoport előirányzatról pedig a folyó költségként elszámolható, megszűnő agrár
és vidékfejlesztési támogatások korábbi években vállalt és 2012. évet terhelő áthúzódó kötelezettségvállalásait.
Ugyancsak a 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelem-támogatások jogcím-csoport előirányzatról kell
teljesíteni a kedvezőtlen adottságú térségekben gazdálkodók adósságrendezési programjának 2012. évet terhelő
kiadásait is. 66. § (1) Az MFB Zrt. által saját kockázatára nyújtott azon hitelek állománya, amelyekhez a Kormány határozatában forrás- és
eszközoldali kamattámogatást biztosít, a 2012. év folyamán legfeljebb 500 000,0 millió forint lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretet a tényleges állomány az év egyetlen napján sem haladhatja meg.
67. § A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 33. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat jogcím-csoport
tekintetében a tárgyéven túli fizetési kötelezettségvállalás állomány összege nem haladhatja meg a 97 500,0 millió
forintot. A tárgyévi előirányzaton felül a Kormány egyedi döntése alapján vállalható kötelezettség.
68. § (1) A helyi önkormányzatok, települési és területi nemzetiségi önkormányzatok tekintetében a nemzeti vagyonról szóló
törvényben előírt versenyeztetés kötelező, ha az érintett vagyontárgy forgalmi értéke a 25,0 millió forintot
meghaladja. A helyi önkormányzat rendeletében, valamint a települési és területi nemzetiségi önkormányzat
határozatában ennél kisebb értékhatárt is meghatározhat. (2) Az államháztartásról szóló törvény alkalmazása során a kisösszegű követelés értékhatára 100 000 forint.
69. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 13. § (5) bekezdésében meghatározott gyártási költségvetési értékhatár
a 2012. évben magyar filmalkotás esetén 295,8 millió forint, magyar részvételű koprodukciós filmalkotás esetén
537,7 millió forint. 70. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 10. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nemzeti
közbeszerzési értékhatár – kivéve a Kbt. szerinti közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése] vonatkozó
értékhatárt – 2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 8,0 millió forint, b) építési beruházás esetében: 15,0 millió forint,
c) építési koncesszió esetében: 100,0 millió forint, d) szolgáltatás megrendelése esetében: 8,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében: 25,0 millió forint. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a Kbt. szerinti közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése] vonatkozó nemzeti
közbeszerzési értékhatár 2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 50,0 millió forint, b) építési beruházás esetében: 100,0 millió forint,
c) szolgáltatás megrendelése esetében: 50,0 millió forint. 71. § (1) Az Országgyűlés 2012. január 1-jei hatállyal elengedi a Duna Televízió Nonprofit Zrt., a Magyar Rádió Nonprofit Zrt.
és a Magyar Televízió Nonprofit Zrt. a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
78. §-a szerinti és az azt megelőző költségvetési törvények alapján a műsorterjesztési költségeikre és a közszolgálati
feladatok ellátását szolgáló ingatlanok bérleti díjára folyósított összegből az arányosítás alapján levont általános
forgalmi adónak megfelelő összegű, az állammal szemben fennálló támogatás-visszatérítési kötelezettségükből
adódó valamennyi tartozását. (2) Az Országgyűlés 2012. január 1-jei hatállyal elengedi a Magyar Televízió Nonprofit Zrt.-nek a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjaival szemben 2011. január 1. napját megelőzően létrejött és fennálló valamennyi adó-, illeték- és
járuléktartozását. (3) Az Országgyűlés 2012. január 1-jei hatállyal elengedi a Magyar Televízió Nonprofit Zrt.-nek a 2010. évi központi
költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásáról szóló 1069/2010. (III. 18.) Korm. határozat
alapján fennálló visszatérítési kötelezettségéből adódó tartozását. (4) Az Országgyűlés a közszolgálati médiaszolgáltatás egységes gyártóbázisául szolgáló, Budapest III. kerület,
18848/14 hrsz. alatt felvett, természetben a 1037 Budapest, Kunigunda útján található létesítmény tulajdonjogának
megszerzése tárgyában megvalósuló jogügylettel összefüggésben a 2012. költségvetési évben
a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 142. §-a
alapján felmerülő általános forgalmi adó fizetési kötelezettségét előzetesen elengedi.
72. § (1) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, az árubeszerzésre vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár – kivéve
a Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése] vonatkozó értékhatárt
2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig: a) a Kbt. 6. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, valamint ezen ajánlatkérők esetében
a védelem terén beszerzendő árukra akkor, ha a védelem terén a beszerzendő áru a Kbt. 2. mellékletében szerepel:
130 000 euró, b) a Kbt. 6. § (1) bekezdése szerinti egyéb ajánlatkérő esetében, valamint a 6. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a védelem terén a beszerzendő áru a 2. mellékletben nem szerepel:
200 000 euró. (2) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, az építési beruházásra vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése]
vonatkozó értékhatárt – 2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig: 5 000 000 euró.
(3) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, az építési koncesszióra vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár
2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig: 5 000 000 euró.
(4) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, a szolgáltatás megrendelésére vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése]
vonatkozó értékhatárt – 2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig:
a) a Kbt. 6. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a szolgáltatás a Kbt.
3. mellékletében szerepel, kivéve a 8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és az 5. csoportba
tartozó 7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatásokat: 130 000 euró,
b) a Kbt. 6. § (1) bekezdésében meghatározott egyéb ajánlatkérő esetében, ha a szolgáltatás a Kbt. 3. mellékletében
szerepel, kivéve a 8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és az 5. csoportba tartozó 7524, 7525,
7526 számú távközlési szolgáltatásokat: 200 000 euró, c) a Kbt. 3. mellékletében a 8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások és az 5. csoportba tartozó 7524,
7525, 7526 számú távközlési szolgáltatások, valamint a Kbt. 4. melléklete szerinti szolgáltatások esetében:
200 000 euró. (5) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, a tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. §
(2) bekezdése] vonatkozó értékhatárt – 2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig:
a) a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott értékhatárok, ha a tervpályázati eljárás eredményeként
szolgáltatás megrendelésére kerül sor, b) a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott értékhatárok minden olyan tervpályázati eljárás esetében,
amelynek pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri vagy meghaladja ezeket
az értékhatárokat. 73. § (1) A 72. §-tól eltérően a Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződések [Kbt. 114. § (2) bekezdése] esetén
irányadó, a Kbt. 10. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott uniós közbeszerzési értékhatár 2012.
január 1-jétől 2012. december 31-éig: a) árubeszerzésre, valamint a szolgáltatás megrendelésére 400 000 euró,
b) építési beruházásra 5 000 000 euró. (2) a Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződések [Kbt. 114. § (2) bekezdése] esetén irányadó, a Kbt.
10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, a tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár
2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig: a) 400 000 euró, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) 400 000 euró, ha a tervpályázati eljárás pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri
vagy meghaladja ezt az értékhatárt. (3) Az (1) és (2) bekezdésben, valamint a 72. §-ban foglalt uniós értékhatárok forintban meghatározott összegeként az
Európai Unió Hivatalos Lapjában így közzétett – az Európai Bizottság által kétévente felülvizsgált – összeget kell
figyelembe venni. 74. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter az állam nevében kötelezettséget vállaljon
a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (IDA) 2011. évi 227. számú 16. alapfeltöltéséről szóló határozatában szereplő
13,48 millió SDR-nek megfelelő összeg nemzeti valutában történő kifizetésére. Az államháztartásért felelős
miniszternek a fizetési kötelezettséget a 2012–2020. évek közötti időszakban kell teljesíteni.
75. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza az Országgyűlés fejezetet irányitó szerv vezetőjét, hogy kötelezettséget vállaljon az
Országház épülete előtti felszín alatti parkoló építésére, látogatóközpont kialakítására, és a Kossuth tér történelmi
rekonstrukciójának megvalósítására 2014. évi befejezéssel. (2) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a budapesti Kossuth Lajos tér teljes rekonstrukciója megvalósítása
érdekében szükséges forrásokat folyamatosan, a megvalósítás ütemében biztosítsa.
(3) Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény
2. § (1) bekezdésének végrehajtásához a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
101. § (11) bekezdésének d) pontja alapján nyújtott költségvetési támogatás maradványából a 2012. évben 3533 millió
forintot a Hadigondozottak Közalapítványa a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvényben meghatározott célra
használhat fel. 76. § (1) A megyei önkormányzat a Magyar Államkincstár által vezetett letéti számlára 2012. január 15-éig köteles befizetni
a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat
egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény alapján a megyei önkormányzat állam
tulajdonába kerülő pénzeszközeit. (2) A központi költségvetés az (1) bekezdés szerinti letéti számlára való utalással teljesíti az államháztartásról szóló
jogszabályokban meghatározott, a költségvetési támogatások elszámolásából és felülvizsgálatából származó,
a megyei önkormányzatot a 2012. évben megillető pótlólagos hozzájárulást és támogatást.
(3) Az (1) bekezdés szerinti számlán rendelkezésre álló összeg
a) a megyei önkormányzatok és az átadás-átvételt megelőzően megyei fenntartású intézmények 2011.
december 31-én fennállt lejárt tartozásainak és egyéb kötelezettségeinek teljesítésére, valamint
b) a megyei önkormányzatoknak az államháztartásról szóló törvény alapján a 2011. december 31-éig járó
költségvetési támogatások elszámolásából és felülvizsgálatából eredő 2012. évi befizetési, visszafizetési és
esetleges kamatfizetési kötelezettségei teljesítésére használható fel. (4) A (3) bekezdés szerinti kifizetéseket a letéti számláról közvetlenül kell teljesíteni.
(5) A letéti számla egyenlege a költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet bevételét képezi.
(6) A letéti számlán rendelkezésre állt összeg felhasználásáról a 2011. évi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényben
részletesen be kell számolni. (7) Az államháztartásról szóló törvény alapján a megyei önkormányzatoknak a 2011. december 31-éig járó költségvetési
támogatások elszámolásából és felülvizsgálatából eredő befizetési, visszafizetési és esetleges kamatfizetési
kötelezettségei 2012. január 1-jétől az államháztartásról szóló jogszabályokban előírt beszedési megbízás útján nem
érvényesíthetőek. A Kincstár a már benyújtott beszedési megbízásokat köteles visszavonni.
VIII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 77. § Ez a törvény 2012. január 1-jén lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
78. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a 4. § (1), (3) bekezdésben és a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott többlettámogatás igénylési feltételeit,
az igény bejelentésének, megállapításának, a többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a felhasználás
ellenőrzésének szabályait, valamint a (6) bekezdés szerinti nyilatkozatra vonatkozó további rendelkezéseket,
b) az egyedi támogatások, költségtérítések, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékét és felhasználási
szabályait, c) a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 3. alcím, 5. Tanyafejlesztési Program jogcím-csoport, 3. alcím
13. Osztatlan földtulajdon kimérésének költségei jogcím-csoport, valamint 5. alcím 8. Folyó kiadások és
jövedelem-támogatások jogcím-csoport felhasználásának részletes szabályait, d) a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 30. alcím, 10. Szervezetátalakítási alap jogcím-csoport
előirányzat-felhasználásának szabályait, e) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 33. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat
jogcím-csoport előirányzata felhasználásának részletes szabályait. (2) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével – a 27. § (1) bekezdése alapján létrehozott új előirányzat igénylésének, döntési rendszerének,
folyósításának, felhasználásának, ellenőrzésének és elszámolásának részletes szabályait az államháztartásért felelős
miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg. (3) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat, hogy rendeletében a 68. § (1) bekezdésében meghatározott forgalmi
értéktől kisebb értékhatárt határozzon meg. (4) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy a 76. § szerinti letéti számlán rendelkezésre álló
összeg felhasználásának szabályait – az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – rendeletben állapítsa meg.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke