text:
2015. XXIX. törvény a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Amerikai Egyesült Államok
Kormánya között a  szociális biztonságról szóló Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KORMÁNYA KÖZÖTT
A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRÓL
Magyarország Kormánya és
az Amerikai Egyesült Államok Kormánya
A továbbiakban „a Szerződő Államok” azon kívánságuktól vezérelve, hogy szabályozzák a  két országuk közötti
kapcsolatot a szociális biztonság területén, az alábbiakban állapodtak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában használt fogalmak jelentése a következő:
a) „állampolgár”
 Magyarország vonatkozásában az állampolgárságról szóló jogszabályok értelmében magyar állampolgárnak
tekintendő természetes személyek, és
 az Amerikai Egyesült Államok vonatkozásában, az  Amerikai Egyesült Államok állampolgára, amint azt
a módosított, a Bevándorlásról és Állampolgárságról szóló Törvény 101. szakasza meghatározza;
b) „jogszabályok” a jelen Egyezmény 2. cikkében megjelölt jogszabályok és rendeletek;
c) „illetékes hatóság”
 Magyarország vonatkozásában, a  jelen Egyezmény 2.  cikkében megjelölt jogszabályok által szabályozott
szociális biztonsági ágazatokért és rendszerekért felelős miniszterek, minisztériumok vagy más megfelelő
hatóságok, és
az Amerikai Egyesült Államok vonatkozásában, a Szociális Biztonságért felelős Főigazgató;
d) „intézmény”
 Magyarország vonatkozásában, az  az intézmény vagy az  a  hatóság, amelynek feladata a  jelen Egyezmény
tárgyi hatálya (2. cikk) alá tartozó jogszabályok végrehajtása, és
 az Amerikai Egyesült Államok vonatkozásában, a Szociális Biztonsági Igazgatóság;
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 31-i ülésnapján fogadta el.
e) „összekötő szerv”
 jelenti azt az  intézményt vagy intézményeket, amelyek a  Szerződő Államok intézményei közötti
koordinációért és információcsere biztosításáért, valamint az Egyezmény végrehajtása érdekében szükséges
kapcsolatok fenntartásáért felelősek;
f ) „biztosítási idő”
 járulékfizetési időszak vagy az  a  munkavállalásból, illetve önálló vállalkozói tevékenységből származó
jövedelemmel fedett időszak, amelyet azon jogszabályok, amelyek alapján ezen időszakokat megszerezték,
biztosítási időként határoznak meg vagy ilyennek ismernek el, vagy bármely hasonló időszak, amelyet ezen
jogszabályok alapján a biztosítási idővel egyenértékűnek kell elismerni;
g) „ellátás”
 Magyarország vonatkozásában bármely nyugdíj vagy más pénzbeli ellátás, amelyet a  jelen Egyezmény
2. cikke szerinti jogszabályok határoznak meg, és
 az Amerikai Egyesült Államok vonatkozásában bármely ellátás, amelyet a  jelen Egyezmény 2.  cikke szerinti
jogszabályok határoznak meg;
h) „személyes adat”
 minden, meghatározott (azonosított vagy azonosítható) személyre vonatkozó információ, illetve minden
olyan információ, ami az  egyén személyazonosságának megkülönböztetésére vagy nyomon követésére
használható fel. Ez  nem kizárólagos jelleggel az  alábbiakat foglalja magába: bármely személyes azonosító;
állampolgárság, nemzetiség, hontalanság vagy menekült jogállás; ellátásra, jogosultságra vagy igényre
vonatkozó egyéb információ; elérhetőség; egészségügyi információ vagy az egészségi állapot meghatározása
során használt laikus információ; házasságra, családi vagy személyes kapcsolatokra vonatkozó információ;
valamint munkavégzésre, pénzügyi és gazdasági helyzetre vonatkozó információ.
(2) A jelen cikkben meg nem határozott bármely kifejezés jelentése az, amelyet annak az alkalmazandó jogszabályok
tulajdonítanak.
2. cikk
Tárgyi hatály (1) Jelen Egyezmény tekintetében az alkalmazandó jogszabályok a következők:
a) az Amerikai Egyesült Államok vonatkozásában azon jogszabályok, amelyek a  szövetségi öregségi,
hozzátartozói és rokkantsági biztosítási programot szabályozzák:
– a  Szociális Biztonságról szóló Törvény II. Címe és az  ehhez kapcsolódó rendeletek, az  említett
Cím 226, 226A és 228 szakaszainak és az  ezen szakaszokhoz kapcsolódó rendeletek kivételével,
valamint
– az  1986-os Adózás Rendjéről szóló Törvény 2. és 21. fejezetei és az  ezen fejezetekhez kapcsolódó
rendeletek;
b) Magyarország vonatkozásában
 a biztosítási kötelezettségről, a  társadalombiztosítási ellátások (nyugdíj, egészségbiztosítás, és
munkanélküliség) esetén járó ellátások fedezetére fizetendő járulékokról, és a  társadalombiztosítási
nyugellátásokról, valamint a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló jogszabályok.
(2) Amennyiben a  jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, a  jelen cikk (1)  bekezdésében felsorolt jogszabályok
nem foglalják magukba az  egyik Szerződő Állam és harmadik állam közötti szociális biztonsági egyezményeket,
nemzetközi megállapodásokat, a  belső jog felett álló jogszabályokat, illetve az  ezek végrehajtására született
jogszabályokat vagy rendelkezéseket.
(3) A következő mondatban megfogalmazott kivétellel jelen Egyezmény mindazokra a  jogszabályokra is
vonatkozik, amelyek módosítják, kiegészítik, vagy egységes szerkezetbe foglalják az  (1)  bekezdésben hivatkozott
jogszabályokat. A jelen Egyezmény hatálya kiterjed az egyik Szerződő Állam azon jövőbeli jogszabályaira is, amelyek
ezen Szerződő Állam jogszabályai szerinti jogosultak tekintetében új csoportokat, vagy új ellátásokat határoznak
meg, kivéve, ha ezen Szerződő Állam illetékes hatósága az  új jogszabály kihirdetésétől számított három hónapon
belül írásban arról tájékoztatja a másik Szerződő Állam illetékes hatóságát, hogy a változások az Egyezmény tárgyi
hatályának kiterjesztését nem célozzák.
3. cikk
Személyi hatály
A jelen Egyezmény hatálya kiterjed mindazokra a  személyekre, akik a  jelen Egyezmény 2.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott jogszabályok hatálya alá tartoznak vagy tartoztak, illetve más olyan személyekre, akik jogaikat ezen
jogszabályok alapján származtatják.
4. cikk
Egyenlő bánásmód és az ellátások hordozhatósága
(1) Azon személynek, aki az  egyik Szerződő Állam jogszabályainak hatálya alá tartozik vagy tartozott és a  másik
Szerződő Állam területén lakik, csakúgy, mint az  ezen személy által eltartott személyeknek vagy túlélő
hozzátartozóknak, akik a  másik Szerződő Állam területén laknak, a  másik Szerződő Állam jogszabályainak
alkalmazása során a  másik Szerződő Állam állampolgáraival azonos elbírálásban kell részesülniük az  ellátások
megállapítása és kifizetése vonatkozásában.
(2) Amennyiben a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, az egyik Szerződő Állam jogszabályainak bármely olyan
rendelkezése, amely az  ellátáshoz való jogosultságot vagy az  ellátás kifizetését kizárólag azon okból korlátozza,
hogy az érintett személy a Szerződő Állam területén kívül lakik, vagy nem tartózkodik ott, nem alkalmazható olyan
személyekre, akik a másik Szerződő Állam területén laknak.
(3) Magyarország vonatkozásában ez a cikk nem alkalmazandó azokra az ellátásokra, amelyeket a Magyarország és egy
harmadik állam között megkötött, területi elven alapuló egyezmény alapján folyósítanak.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 5. cikk
Biztosításra vonatkozó rendelkezések
(1) Ha a  jelen cikk másként nem rendelkezik, az  egyik Szerződő Állam területén munkát vagy önálló vállalkozói
tevékenységet végző személy, ezen munkavégzés vagy önálló vállalkozói tevékenység vonatkozásában kizárólag
ezen Szerződő Állam jogszabályainak a  hatálya alá tartozik. Ez  a  szabály alkalmazandó abban az  esetben is, ha
a munkáltató székhelye a másik Szerződő Állam területén található.
(2) Abban az  esetben, ha egy munkavállalót, akit az  egyik Szerződő Állam területén székhellyel rendelkező
munkáltatója szokásosan ezen Szerződő Állam területén foglalkoztat, ideiglenesen kiküld a másik Szerződő Állam
területére, a  munkavállaló kizárólag az  első Szerződő Állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, mintha az  első
Szerződő Állam területén foglalkoztatnák, feltéve, hogy a  másik Szerződő Állam területén történő munkavégzés
időtartama várhatóan nem haladja meg az  öt évet. Ezen bekezdés alkalmazása során azon munkavállaló
esetében, akit az  Amerikai Egyesült Államok területéről küldenek ki egy, az  Amerikai Egyesült Államokban
székhellyel rendelkező munkáltatótól Magyarország területére, ezen munkáltatót és a  munkáltató leányvállalatát
– az Amerikai Egyesült Államok jogszabályai szerint – egy és ugyanazon munkáltatónak kell tekinteni, feltéve, hogy
a munkavégzés a jelen Egyezmény hiányában az Amerikai Egyesült Államok jogának hatálya alá tartozna.
(3) A jelen cikk (2) bekezdése abban az esetben is alkalmazandó, ha egy személyt, akit a munkáltatója az egyik Szerződő
Állam területéről küld ki egy harmadik állam területére, és aki a  harmadik államban történő foglalkoztatása alatt
kötelezően e  Szerződő Állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, ezt követően a  munkáltatója a  javára történő
munkavégzés céljából a harmadik állam területéről a másik Szerződő Állam területére küldi.
(4) Az a  személy, aki szokásosan az  egyik Szerződő Állam területén önálló vállalkozói tevékenységet végez és
ideiglenesen áthelyezi önálló vállalkozói tevékenységét a  másik Szerződő Állam területére, kizárólag az  első
Szerződő Állam jogszabályainak hatálya alá tartozik abban az  esetben, ha a  másik Szerződő Államban folytatott
önálló vállalkozói tevékenységének időtartama várhatóan nem haladja meg az öt évet.
(5) a) Az egyik Szerződő Állam lobogója alatt hajózó hajón foglalkoztatott tisztre vagy személyzet tagjára, aki
 mindkét Szerződő Állam jogszabálya alá tartozna, kizárólag azon Szerződő Állam jogszabályai
 alkalmazandóak, amelynek lobogója alatt a hajó hajózik. Az előző mondat alkalmazásában az a hajó minősül
 az  Amerikai Egyesült Államok zászlaja alatt hajózónak, amelyet az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai
 amerikai hajóként határoznak meg.
b) A légi szállítással foglalkozó társaságok utazó személyzetére, akik mindkét Szerződő Állam területén
végeznek munkát, és így az  Egyezmény alkalmazása nélkül mindkét Szerződő Állam jogszabályainak
hatálya alá tartoznának, az  adott munkavégzés tekintetében kizárólag annak a  Szerződő Államnak
a jogszabályai vonatkoznak rájuk, amelynek területén a munkáltató bázishelye van. Ugyanakkor amennyiben
a  munkavállaló lakóhelye a  másik Szerződő Állam területén van, akkor kizárólag ezen Szerződő Állam
jogszabályainak a hatálya alá tartozik.
(6) a) Jelen Egyezmény nem érinti a  diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-án aláírt Bécsi Egyezmény,
 valamint a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. április 24-én elfogadott Bécsi Egyezmény rendelkezéseit.
b) Az egyik Szerződő Állam azon állampolgárai, akiket ezen Szerződő Állam Kormánya a  másik Szerződő
Állam területén foglalkoztat, azonban a  másik Szerződő Állam jogának hatálya alól nem mentesülnek
az  a)  pontban megnevezett Egyezmények értelmében, kizárólag az  első Szerződő Állam jogszabályainak
hatálya alá tartoznak. Ezen bekezdés értelmében az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya által történő
foglalkoztatás magában foglalja a Szövetségi Kormány hivataloknál történő foglalkoztatást is. Ezen bekezdés
alkalmazásában a  Magyarország Kormánya által történő foglalkoztatás magában foglalja a  köztisztviselők,
közalkalmazottak és más velük azonos elbírálás alá eső személyek, illetve családtagjaik foglalkoztatását,
továbbá azon magyar állampolgárok foglalkoztatását, akiket magyar intézmények foglalkoztatnak
az Amerikai Egyesült Államok területén.
(7) A munkavállaló és a  munkáltatója, vagy az  önálló vállalkozó kérelmére a  két Szerződő Állam illetékes hatóságai
vagy az  általuk kijelölt intézmények ezen Rész rendelkezéseinek alkalmazása alól kivételeket állapíthatnak meg
meghatározott személyekre vagy személyek csoportjaira, feltéve, hogy bármely érintett személy az egyik Szerződő
Állam jogszabályainak hatálya alatt marad.
III. RÉSZ
ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 6. cikk
Közös rendelkezések
(1) Ezen Rész egyéb rendelkezéseire figyelemmel, amennyiben az  egyik Szerződő Állam jogszabályai alapján
az  ellátásokra való jogosultság biztosítási idő teljesítésétől függ, e  Szerződő Állam intézménye figyelembe veszi
a  másik Szerződő Állam jogszabályainak hatálya alatt megszerzett biztosítási időket, kivéve, ha azok az  első
Szerződő Állam jogszabályai szerint megszerzett biztosítási időkkel egybeesnek.
(2) Az egyik Szerződő Állam intézménye nem alkalmazza a  jelen cikk (1)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket,
amennyiben az a személy, akinek jogán az ellátást kérelmezik, elégséges biztosítási idővel rendelkezik ahhoz, hogy
teljesítse ezen Szerződő Állam jogszabályai szerint az ellátásra való jogosultsághoz előírt feltételeket.
(3) A jelen Egyezmény alkalmazásában az  ellátásokra való jogosultság megállapításához szükséges biztosítási idő
számítása érdekében egy amerikai biztosítási negyedév és 90 nap magyar biztosítási idő, valamint négy amerikai
biztosítási negyedév és egy év magyar biztosítási idő tekintendő egyenértékűnek.
(4) Az egyik Szerződő Állam intézménye a  másik Szerződő Állam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási időket
kizárólag az első Szerződő Állam jogszabályaival összhangban veszi figyelembe.
7. cikk
Amerikai ellátások
Az Amerikai Egyesült Államok tekintetében a következő rendelkezések alkalmazandóak:
(1) Ha egy személy legalább hat negyedév biztosítási időszakot szerzett az  Amerikai Egyesült Államok joga alapján,
azonban nincs elegendő biztosítási ideje ahhoz, hogy az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai szerinti ellátásra
való jogosultsághoz szükséges feltételeknek megfeleljen, az  Amerikai Egyesült Államok intézménye köteles
figyelembe venni az ellátásra való jogosultság jelen cikk alapján történő megállapításához a magyar jogszabályok
alapján elismert biztosítási időszakokat. Egy évre legfeljebb négy biztosítási negyedév ismerhető el.
(2) Amennyiben az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai alapján ellátásra való jogosultság kerül megállapításra
ezen cikk (1)  bekezdésének rendelkezéseivel összhangban, az  Amerikai Egyesült Államok intézménye az  Amerikai
Egyesült Államok jogszabályaival összhangban pro rata Elsődleges Biztosítási Összeget számít ki
a) a személy kizárólag az Amerikai Egyesült Államok joga alapján elismert átlagkeresete és
b) a személy Amerikai Egyesült Államok jogszabályai alapján szerzett biztosítási idejének az Amerikai Egyesült
Államok jogszabályaival összhangban elismert teljes biztosítási idejéhez viszonyított aránya alapján.
Az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai alapján fizetett ellátás alapja a  pro rata Elsődleges Biztosítási
Összeg.
(3) Az Amerikai Egyesült Államok által a  jelen cikk (1)  bekezdése alapján megállapított ellátásra való jogosultság
megszűnik az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai szerinti, ahhoz elegendő biztosítási idő megszerzésével,
amely – az  (1)  bekezdésre történő hivatkozás hiányában is – ugyanolyan vagy magasabb összegű ellátásra való
jogosultság megállapítását teszi lehetővé.
8. cikk
Magyar öregségi és hozzátartozói ellátások
Magyarország tekintetében a következő rendelkezések alkalmazandóak:
(1) A magyar ellátás megállapítását követően, az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai alapján történő további
biztosítási idő megszerzése nem alapozza meg a magyar ellátás felülvizsgálatát, illetve újraszámítását.
(2) Ha az  érintett személy a  magyar jogszabályok szerinti ellátásra való jogosultsággal csak az  Amerikai Egyesült
Államok joga szerinti biztosítási idők figyelembevételével rendelkezik, akkor a  magyar intézmény – a  6.  cikk
(3)  bekezdésében foglaltakkal összhangban – kiszámítja a  nyugdíj azon összegét, amelyet akkor kellene viselnie,
ha az  érintett személy a  mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási idejét
Magyarországon szerezte volna. A magyar intézmény az így kiszámított ellátás kizárólag azon részét folyósítja, amely
a magyar jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek a mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint szerzett
összes biztosítási időhöz viszonyított arányának felel meg.
(3) Ha a  magyar jogszabályok az  ellátás kiszámítását a  jövedelemre, illetve a  befizetett járulékra alapozzák, a  magyar
intézmény kizárólag az  általa alkalmazott jogszabályok szerinti jövedelmet, illetve befizetett járulékot veszi
figyelembe.
(4) Ha a  magyar jogszabályok szerint megszerzett összes biztosítási idő nem éri el a  365 napot – feltéve, hogy csak
ezen biztosítási idő alapján nem áll fenn semmilyen ellátásra való igényjogosultság – a  magyar intézmény nem
alkalmazza ezen cikk rendelkezéseit.
9. cikk
A megváltozott munkaképességű személyeknek járó magyar ellátások
(1) Ha a megváltozott munkaképességű személyeknek járó ellátásra való jogosultság kizárólag a magyar biztosítási idő
figyelembevételével áll fenn, az ellátást az alábbiak szerint kell megállapítani:
a) a magyar intézmény kiszámítja a magyar jog szerint fizetendő ellátást és kivonja abból – a kiszámított magyar
ellátás összege felének mértékéig – a másik Szerződő Állam illetékes intézménye által megállapított öregségi
vagy rokkantsági nyugdíj összegének felét, és
b) a  magyar intézmény kiszámítja a  magyar jog szerint fizetendő ellátás azon összegét, amely a  magyar
jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek a  mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint szerzett
összes biztosítási időhöz viszonyított arányának felel meg.
(2) A magyar intézmény az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján számított összegek közül a magasabbat nyújtja.
 (3) Ha az ellátásra való jogosultság kizárólag mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint megszerzett biztosítási idő
figyelembevételével állapítható meg, a magyar intézmény kiszámítja az ellátás azon elméleti összegét, amely abban
az  esetben volna megállapítható, ha a  Szerződő Államok jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási időt
Magyarországon szerezték volna meg, és az összeget a magyar jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek
a  mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időhöz viszonyított arányával szorozza
meg. A magyar intézmény kizárólag az ellátás ezen módszerrel kiszámított részét nyújtja.
(4) Ha a  magyar jogszabályok szerint megszerzett összes biztosítási idő nem éri el a  365 napot, a  magyar intézmény
nem állapít meg ellátásokat a jelen cikk előírásai alapján.
(5) A rehabilitációs ellátás kizárólag magyarországi lakóhellyel rendelkező személy részére állapítható meg.
10. cikk
Az ellátásokra vonatkozó vegyes rendelkezések
Amennyiben bármelyik Szerződő Állam jogszabályai úgy rendelkeznek, hogy a  valamely személy részére járó
ellátás összegét kizárólag arra való tekintettel csökkenteni kell, hogy az érintett személy a másik Szerződő Államtól
ellátásban részesül, az  ilyen csökkentés nem alkalmazandó a  jelen Egyezmény 7.  cikke, 8.  cikke, illetve a  9.  cikk
(1) bekezdés b) pontja vagy (3) bekezdése alapján folyósítandó ellátások esetében.
IV. RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK 11. cikk
Igazgatási Megállapodások
(1) A két Szerződő Állam illetékes hatóságai:
a) megkötik a szükséges igazgatási megállapodásokat az Egyezmény végrehajtásának érdekében és összekötő
szerveket jelölnek ki;
b) tájékoztatják egymást az Egyezmény alkalmazása érdekében megtett intézkedésekről; és
c) mielőbb tájékoztatják egymást a  belső jogszabályaikban bekövetkezett minden olyan változásról, amely
a jelen Egyezmény alkalmazását érintheti.
 (2) Az összekötő szervek jogosultak arra, hogy az illetékes hatóságok bevonásával megállapodjanak a jelen Egyezmény
végrehajtásához szükséges intézkedésekben. 12. cikk
Kölcsönös segítségnyújtás
A Szerződő Államok illetékes hatóságai és intézményei a  saját hatáskörükben kölcsönösen támogatják egymást
jelen Egyezmény végrehajtásában. Ez a segítségnyújtás az Igazgatási Megállapodásban meghatározott kivételekkel
térítésmentes.
13. cikk
Személyes adatok bizalmas kezelése (1) Amennyiben a  Szerződő Államok belső törvényei másképp nem rendelkeznek, az  egyik Szerződő Állam által
a  másik Szerződő Állam részére a  jelen Egyezménnyel összhangban továbbított személyes adat jelen Egyezmény
és a  2.  cikkben meghatározott jogszabályok végrehajtásának céljára használható fel. Ezen adatok felhasználására
a fogadó Szerződő Állam személyes adatok titkosságának és bizalmasságának védelméről szóló belső törvényei és
a jelen Egyezmény rendelkezései az irányadóak.
(2) A Szerződő Államok illetékes hatóságai kölcsönösen tájékoztatják egymást a  személyes adatok titkosságának és
bizalmasságának védelméről szóló belső törvényeikben bekövetkezett minden olyan változásról, amely a személyes
adatok továbbítását befolyásolja.
(3) Az érintett személy jogosult kérelmezni, és a személyes adatot átvevő vagy átadó illetékes hatóság vagy intézmény
ezen személyt kérelmére köteles tájékoztatni személyes adatainak tartalmáról, az  adatátvevő intézményről és
az adatkezelés időtartamáról, valamint az ilyen adat felhasználásának vagy igénylésének céljáról és jogalapjáról.
(4) Az intézmények kötelesek minden indokolt lépést megtenni annak érdekében, hogy a  továbbított személyes
adatok pontosak, és a  fogadó intézmény kérelmének teljesítéséhez szükséges adatokra korlátozottak legyenek.
Az  intézmények a  rájuk vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban kötelesek helyesbíteni vagy törölni
valamennyi hibás átadott személyes adatot, valamint valamennyi, az adatátvevő intézmény kérelme teljesítéséhez
nem szükséges adatot, és a helyesbítésről vagy törlésről a másik intézményt haladéktalanul értesíteni. Ez azonban
nem korlátozza az érintett azon jogát, hogy ilyen helyesbítést közvetlenül kérhessen az intézményektől.
(5) Az átadó és a  fogadó intézmény köteles gondoskodni az  átadott személyes adatok hatékony, az  illetéktelen vagy
jogtalan hozzáférés, megváltoztatás és nyilvánosságra hozatal elleni védelméről.
14. cikk
A munkáltatóra vonatkozó adatok bizalmas kezelése
Amennyiben a  Szerződő Államok belső törvényei másképp nem rendelkeznek, a  Szerződő Államok között
a  jelen Egyezménnyel összhangban továbbított, munkáltatóra vonatkozó adat jelen Egyezmény és a  2.  cikkben
meghatározott jogszabályok végrehajtásának céljára használható fel. Ezen adatok felhasználására a  fogadó
Szerződő Állam munkáltatói adatok titkosságának és bizalmasságának védelméről szóló belső törvényei és a  jelen
Egyezmény rendelkezései az irányadóak.
15. cikk
Okiratok (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Állam jogszabályai alapján ezen Szerződő Állam illetékes hatóságához vagy
intézményéhez benyújtott bármely okirat egészben vagy részben illeték-, illetve költségmentes, beleértve a konzuli
és közigazgatási illetékeket is, ezt a mentességet a másik Szerződő Állam illetékes hatóságához vagy intézményéhez,
a jelen Egyezmény alkalmazása során benyújtott megfelelő okiratokra is alkalmazni kell.
(2) A jelen Egyezmény alkalmazása céljából bemutatott okiratok és bizonyítványok mentesülnek a  diplomáciai vagy
konzuli hatóságok előtti hitelesítési eljárások alól.
(3) Azon okiratok másolatát, amelyet az  egyik Szerződő Állam intézménye hiteles másolatnak nyilvánított, a  másik
Szerződő Állam intézménye minden további igazolás nélkül hiteles másolatnak tekinti. Bármilyen forrásból
származó bizonyíték bizonyító erejét végső soron azon Szerződő Állam intézménye állapítja meg, amelyhez azt
benyújtották.
16. cikk
Kapcsolattartás és nyelvhasználat (1) A jelen Egyezmény végrehajtása érdekében a  Szerződő Államok illetékes hatóságai és intézményei, amikor csak
szükséges, közvetlenül kapcsolatot tarthatnak egymással és bármely személlyel, utóbbi lakóhelyétől függetlenül.
(2) A Szerződő Államok illetékes hatóságai és intézményei beadványokat és okiratokat nem utasíthatnak vissza
kizárólag azért, mert azok a másik Szerződő Állam nyelvén készültek.
(3) A magyar intézmények döntései tértivevényesen, az  egyéb ügyiratok ajánlott levél formában, közvetlenül
küldhetőek meg postai úton az Amerikai Egyesült Államok területén az érintett személynek.
17. cikk
Kérelmek (1) Az egyik Szerződő Állam intézményéhez benyújtott ellátásra vonatkozó írásbeli kérelem a  másik Szerződő Állam
jogszabályai alapján is biztosítja az  igénylő jogait, amennyiben az  igénylő kéri, hogy kérelmét tekintsék a  másik
Szerződő Állam jogszabályai szerint benyújtott kérelemnek is.
(2) Amennyiben az igénylő ellátásra vonatkozó írásbeli kérelmet nyújtott be az egyik Szerződő Állam intézményénél és
kérelmét nem korlátozta egyértelműen az ezen Szerződő Állam jogszabályai szerinti ellátásokra, a kérelem biztosítja
az igénylő jogát a másik Szerződő Állam joga alapján is, amennyiben az igénylő a kérelem benyújtásakor nyilatkozik
arról, hogy az a személy, akinek az adatai alapján az ellátást igényli, a másik Szerződő Állam jogszabályai alapján is
szerzett biztosítási időt.
(3) A III. Rész rendelkezései kizárólag azon ellátások vonatkozásában alkalmazhatóak, amelyekre a  vonatkozó igényt
a jelen Egyezmény hatályba lépésének napján vagy azt követően nyújtották be.
18. cikk
Jogorvoslat és határidők (1) Az egyik Szerződő Állam intézményének döntése ellen benyújtott írásbeli jogorvoslati kérelem érvényesen
kézbesítettnek tekintendő bármely Szerződő Állam intézményéhez történő benyújtással. A  jogorvoslati kérelmet
azon Szerződő Állam jogszabályai és eljárása alapján kell elbírálni, amely a jogorvoslattal érintett döntést hozta.
(2) Ha az  egyik Szerződő Állam jogszabályai szerinti kérelmet, nyilatkozatot, írásbeli jogorvoslati kérelmet az  egyik
Szerződő Állam jogszabályai szerint meghatározott határidőn belül kell benyújtani ezen Szerződő Állam
intézményéhez, de ezek határidőn belül történő benyújtására a  másik Szerződő Állam intézményénél került sor,
akkor ezeket határidőben benyújtottnak kell tekinteni.
19. cikk
Kérelmek, nyilatkozatok és jogorvoslati kérelmek továbbítása
(1) Bármely olyan esetben, amikor a jelen Egyezmény 18. cikke alkalmazandó, az az intézmény, amelyikhez a kérelmet,
nyilatkozatot, írásbeli jogorvoslati kérelmet benyújtották, az  átvétel napját feltünteti a  dokumentumon és
haladéktalanul továbbítja a másik Szerződő Állam összekötő szervéhez.
(2) Az Igazgatási Megállapodás útján megállapított intézkedésekkel összhangban, az egyik Szerződő Állam intézménye
a  másik Szerződő Állam intézményének kérésére a  jelen Egyezmény végrehajtása céljából átadja bármely
meghatározott személy kérelme vonatkozásában a rendelkezésére álló információkat.
(3) Az egyik Szerződő Állam összekötő szerve kérésre a  másik Szerződő Állam összekötő szerve részére ingyenesen
rendelkezésére bocsátja az  igényjogosult vagy a kedvezményezett rokkantsága szempontjából jelentőséggel bíró,
birtokában lévő bármely orvosi információt és dokumentációt.
20. cikk
Pénznem (1) Jelen Egyezmény értelmében történő kifizetéseket a kifizetést teljesítő Szerződő Állam pénznemében kell teljesíteni.
 (2) Amennyiben bármelyik Szerződő Állam olyan rendelkezést vezet be, amely korlátozza a  devizaátváltást vagy
-kivitelt, mindkét Szerződő Állam Kormánya haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy biztosítsák bármelyik Szerződő Állam jelen Egyezmény alapján fennálló tartozásának átutalását.
(3) A jelen Egyezmény alapján történő kifizetéseket azon szabályok alapján kell elvégezni, amelyek a kifizetést teljesítő
Szerződő Állam területén a kifizetés időpontjában hatályban vannak.
21. cikk
A vitás kérdések rendezése (1) A Szerződő Államok között a  jelen Egyezmény értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő vitás kérdéseket
kölcsönös megállapodással, a Szerződő Államok illetékes hatóságai útján kell rendezni.
(2) Bármely olyan vitát, amelyet jelen cikk (1) bekezdésének megfelelően nem sikerült megoldani, diplomáciai úton kell
rendezni.
22. cikk
Kiegészítő Megállapodások
Jelen Egyezményt a jövőben kiegészítő megállapodásokkal módosítani lehet, amelyek hatálybalépésüket követően
az  Egyezmény szerves részévé válnak. Ezen megállapodások visszaható hatállyal is rendelkezhetnek, amennyiben
erre vonatkozó rendelkezést tartalmaznak és ez az érintett személyeket kedvezően érinti.
V. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 23. cikk
Vegyes rendelkezések
(1) Jelen Egyezmény nem biztosít ellátásra való jogosultságot a hatályba lépése előtti időszakra, sem halál esetére szóló
egyösszegű kifizetésre való jogosultságot, amennyiben az érintett személy a jelen Egyezmény hatályba lépése előtt
hunyt el.
(2) Jelen Egyezmény szerinti ellátásra való jogosultság megállapításához figyelembe kell venni a  bármely Szerződő
Állam jogszabályai szerint, a  jelen Egyezmény hatályba lépése előtt megszerzett biztosítási időket, illetve azokat
az egyéb eseményeket, amelyek a jelen Egyezmény hatályba lépése előtt következtek be.
(3) Az ellátásra való jogosultság tekintetében a  jelen Egyezmény hatálybalépése előtt hozott döntések nem érintik
az Egyezményből eredő jogokat.
(4) A jelen Egyezmény alkalmazása nem eredményezheti azon ellátások összegének csökkenését, amelyekre való
jogosultság megállapítására a jelen Egyezmény hatálybalépését megelőzően került sor.
(5) A jelen Egyezmény 5.  cikk (2) vagy (4)  bekezdésének alkalmazása során azon személyek esetén, akiknek
a  hivatkozott bekezdések szerinti kiküldetése vagy önálló vállalkozói tevékenysége a  jelen Egyezmény hatályba
lépését megelőzően kezdődött, az  érintett bekezdések szerinti kiküldetés vagy önálló vállalkozói tevékenység
időtartama kezdetének a jelen Egyezmény hatályba lépésének napját kell tekinteni.
24. cikk
Magyarország jelen Egyezménnyel kapcsolatos különleges kötelezettségei
A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen a  jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint
amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Unió alapját képező
szerződésekből származó kötelezettségeit.
25. cikk
Az Egyezmény időbeli hatálya és megszüntetése
(1) A jelen Egyezmény azt az évet követő egy naptári év végéig marad hatályban, amelyben az egyik Szerződő Állam
írásbeli felmondását eljuttatja a másik Szerződő Állam részére.
(2) Ha a  jelen Egyezmény megszűnik, az  Egyezmény alapján megszerzett igényjogosultságok, illetve kifizetések
továbbra is fennmaradnak. A  Szerződő Államoknak rendelkezniük kell azon jogosultságokról is, amelyek
megszerzése folyamatban van.
26. cikk
Hatályba lépés
Mindkét Szerződő Állam Kormánya írásban értesíti egymást arról, hogy a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez
szükséges belső törvényi és alkotmányossági követelményeknek eleget tettek. A  jelen Egyezmény az  utolsó
értesítés napját követő második hónap első napján lép hatályba.
ENNEK HITELÉÜL, az alulírott, kellő jogkörrel felruházott meghatalmazottak a jelen Egyezményt aláírták.
KÉSZÜLT Budapesten, 2015. február 3-án két eredeti példányban magyar és angol nyelven, mindkét szöveg egyaránt
hiteles.
(aláírások)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 26. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2134/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Lenti Termálfürdő és Szent György Energiapark előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Lenti Termálfürdő és Szent György Energiapark fejlesztésének (a továbbiakban: beruházás)
előkészítésével;
 2. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), b), d)–f ) és m)–o) pontja
szerinti előkészítési fázisaira – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – mindösszesen 170 000 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat
legkésőbb 2018. szeptember 30-ig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII.
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok
alcím, 25. Turisztikai fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport javára – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 170 000 000 forint egyszeri átcsoportosításáról, a  fel
nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 6. pont szerinti jelentés tudomásulvételét
követő 15 napon belül
 5. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Lenti Gyógyfürdő Kft. valósítsa meg, és felkéri
a kormányzati felelőst, hogy – a 4. pont szerint biztosított forrás terhére, a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Ügynökség) útján – részére az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. § hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) az  Ügynökség bevonásával készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási
kötelezettség teljesítése érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. október 31.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a jelentés elfogadását követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2016. (I. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/20685-2/2015. számú előterjesztésére – Blazic Dragan (születési hely, idő: Szabadka
[Jugoszlávia], 1983. november 30.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2013. (V. 9.) NGM rendelete egyes szerencsejáték szervezés tárgyú rendelkezések hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b) és
s) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 1. § b) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a  II. kategóriájú játékterem üzemeltetésére alkalmas vendéglátóipari üzletekről szóló 18/1995. (VII. 21.)
PM–IKM együttes rendelet,
b) az  egyes szerencsejátékok engedélyezésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok
végrehajtásáról szóló 32/2005. (X. 21.) PM rendelet „A koncessziós pályázat elbírálására vonatkozó szabályok”
alcíme.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1469/2019. (VII. 31.) Korm. határozata a Gúth-Keled Idegenforgalmi és Természetvédelmi Közhasznú Egyesület feladatainak támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Gúth-Keled Idegenforgalmi és Természetvédelmi Közhasznú Egyesület (nyilvántartási szám:
09-02-0000783, székhely: 4254 Nyíradony, Szakolykert 87., a  továbbiakban: Egyesület) célkitűzéseinek,
fejlesztéseinek, eszközbeszerzéseinek megvalósításával, illetve működésének támogatásával,
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
az Egyesület 1. pont szerinti feladatainak támogatásához szükséges, legfeljebb 332 566 000 forint összegű központi
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 33. Civil és non-profit szervezetek támogatása jogcímcsoport javára,
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti támogatási cél elérése
érdekében – a 2. pontban meghatározott forrás terhére – az Egyesülettel való támogatási jogviszony létesítéséről,
azzal, hogy az Egyesületet elszámolási és a fel nem használt támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség terhelje.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pontban meghatározott forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
376/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Seereiner Mártát
2015. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
125/2011. (VII. 5.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondásra tekintettel dr. Kőhalmi Attilát, dr. Sándor Rolandot és
dr. Szabó Alízt 2011. június 30-ai hatállyal, dr. Orosz Jánost
2011. augusztus 31-ei hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
Schneiderné dr. Makk Juditot és dr. Szabó Juliannát
2011. november 30-ai hatállyal, dr. Csonkáné dr. Varga Margitot
2011. december 15-ei hatállyal, dr. Bihary Béla Barnát
2011. december 30-ai hatállyal, Bánhidi Istvánné dr.-t, dr. Molnár Margitot,
dr. Szeremi Ferencet, dr. Szereminé dr. Sike Gabriellát és
dr. Till Hildát 2011. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
dr. Bencze Andreát, dr. Daróczy Éva Máriát, dr. Hajdu Csabát,
Hegedűsné dr. Turóczi Valériát, Oláhné dr. Tóth Orsolyát,
dr. Sarudi Mártát, dr. Sörös Lászlót, dr. Szabó Andreát,
dr. Szegő Mariannát, dr. Szirmai Rékát és dr. Turu Olgát
2011. július 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Bokros-Hóbor Tímeát,
dr. Dócs Attilát, dr. Gottlieb Lászlót, dr. Halász Krisztiánt,
Ságiné dr. Márkus Anettet, dr. Snellenperger Judit Ildikót,
dr. Szabó Kornélia Rékát, dr. Tuzáné dr. Papp Szilviát és
dr. Vas Juditot 2011. július 1. napjától 2014. június 30. napjáig terjedő időtartamra,
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. június 9. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2013. (III. 27.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos és közalkalmazotti állománya részére adható szociális támogatásról és a kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes feladatokról.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (5) bekezdés q) és s) pontjában, valamint a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 18. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) érdekképviselet: a Magyar Rendvédelmi Kar és a fegyveres szervnél képviselettel rendelkező szakszervezet,
érdekképviseleti szerv;
b) fegyveres szerv: ba) a rendőrség általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerve,
bb) a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve,
bc) a rendőrség terrorizmust elhárító szerve,
bd) a büntetés-végrehajtási szervezet,
be) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
bf) az Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint
bg) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat;
c) igényjogosult:
ca) a fegyveres szerv hivatásos állományának tagja,
cb) a fegyveres szervvel közalkalmazotti jogviszonyban álló személy,
cc) a rá vonatkozó mértékben a nyugállományba helyezett személy, valamint
cd) a rá vonatkozó mértékben a személyi állomány tagjainak a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvényben (a továbbiakban: Hszt.)
meghatározott közeli hozzátartozója (a továbbiakban: közeli hozzátartozó),
feltéve minden esetben, hogy rendelkezik az e rendeletben meghatározott támogatás jogosultsági
feltételeivel;
d) nyugállományba helyezett: az a személy, akinek a fegyveres szervvel vagy annak jogelődjével fennálló hivatásos
szolgálati viszonya nyugállományba helyezéssel, vagy az öregségi, rokkantsági nyugdíjjogosultságra
tekintettel szűnt meg, ideértve azokat is, akiknek nyugdíja a korhatár előtti öregségi nyugdíjak
megszüntetésről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló törvény alapján korhatár előtti
ellátássá vagy szolgálati járandósággá alakult át; továbbá az a személy, akit az elmúlt rendszerben politikai
okból bocsátottak el a Belügyminisztérium valamely szervétől és rehabilitálására a vonatkozó rendelkezés
szerint sor került;
e) országos parancsnok: a fegyveres szerv országos parancsnoka, illetve főigazgatója;
f) személyi állomány:
fa) a fegyveres szerv hivatásos állományának tagja, valamint
fb) a fegyveres szervvel közalkalmazotti jogviszonyban álló személy;
g) személyügyi szolgálat: a fegyveres szervnél vagy annak szervezeti egységénél működő személyügyi feladatokat
ellátó munkaszervezet.
2. § (1) A fegyveres szerv központi szerve (a továbbiakban: központi szerv), illetve a fegyveres szerv önálló költségvetési
szervként működő területi szerve (a továbbiakban: területi jogállású szerv) az éves költségvetésében a szociális és
kegyeleti gondoskodás pénzügyi fedezetére külön keretet (a továbbiakban: szociális és kegyeleti keret) köteles
képezni. Ennek mértéke a központi vagy területi jogállású szerv éves rendszeres személyi juttatásainak legalább
0,3%-a, legfeljebb 0,5%-a.
(2) A belügyminiszter hatáskörébe tartozó szociális és kegyeleti támogatások fedezetére a központi igazgatás cím
költségvetésében kell fedezetet biztosítani.
(3) A központi szerv, illetve a területi jogállású szerv pénzügyi és személyügyi szolgálata az éves költségvetés összeállítása
során együttesen gondoskodik a szociális és kegyeleti feladatok ellátásához szükséges források tervezéséről.
A költségvetés jóváhagyása után az elfogadott előirányzat alapján az elemi költségvetés tervezésénél kerül
megállapításra a szociális és kegyeleti kiadásokra rendelkezésre álló keret. A központi vagy területi jogállású szerv
vezetője az elfogadott keretről tájékoztatja a szociális és a nyugdíjas bizottságot.
2. Szociális bizottság 3. § (1) A központi szervnél, illetve a területi jogállású szervnél a személyi állománnyal, valamint a közeli hozzátartozóikkal
kapcsolatos szociális és kegyeleti feladatok körültekintő végrehajtásának elősegítésére javaslattevő jogkörrel
a központi szerv, illetve a területi jogállású szerv vezetője mellett működő szociális bizottságot kell létrehozni.
(2) A központi szerv, illetve a területi jogállású szerv vezetője a személyi állomány tagját, illetve a közeli hozzátartozóját
érintő szociális támogatásról szóló döntést csak a szociális bizottság véleményének kikérése után hozhat. A bizottság
javaslatától eltérő döntését a vezetőnek írásban indokolnia kell.
4. § (1) A szociális bizottságot a központi vagy területi jogállású szerv létszámától és működési sajátosságaitól függően
5–15 fővel kell létrehozni és működtetni.
(2) A szociális bizottság tagjai közül legalább 1 főt a Magyar Rendvédelmi Kar jelöl a tagságra, további legalább 1 főt
a Magyar Rendvédelmi Karon kívüli érdekképviseleti szervek jelölnek az adott szerv állományából. A szociális bizottság
további tagjait saját hatáskörben a központi vagy területi jogállású szerv vezetője nevezi ki azzal, hogy legalább 1 fő
a személyügyi szolgálat állományának tagja.
(3) A szociális bizottság tagjai maguk közül elnököt választanak. A titkári teendőket a szociális bizottságnak a személyügyi
szolgálat állományába tartozó tagja látja el.
(4) A szociális bizottság tagjai az őket jelölő szerv vagy személy által visszahívhatók. A megüresedett helyek betöltésére
a (2) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(5) A szociális bizottság ügyrendjét a fegyveres szerv sajátosságainak megfelelően a bizottság alakítja ki és a központi
vagy területi jogállású szerv vezetője hagyja jóvá.
3. Szociális gondoskodás 5. § (1) A személyi állomány tagja, valamint közeli hozzátartozója a szociális helyzetére figyelemmel, rászorultság alapján
pénzbeli támogatásban részesíthető. A rászorultság egyedileg, a tényleges szociális helyzet figyelembevételével
állapítható meg.
(2) A szociális és kegyeleti keret terhére a következő pénzbeli támogatások nyújthatók:
a) szociális segély,
b) születési segély,
c) beiskolázási segély, valamint
d) temetési segély.
6. § (1) A szociális támogatások körültekintő felhasználásának biztosítására, a személyi állomány, valamint a közeli
hozzátartozóik szociális helyzetének folyamatos figyelemmel kísérésére, az igényjogosultság megállapítására és
elbírálására – a szociális bizottsággal és az érdekképviseleti szervekkel együttműködve – a központi szerv, illetve
a területi jogállású szerv vezetője a személyügyi szolgálat útján intézkedik.
(2) A személyügyi szolgálat az (1) bekezdésben meghatározott feladatai keretében felvilágosítást ad a személyi állomány,
valamint a közeli hozzátartozóik részére a szociális ügyeik intézéséhez.
4. Szociális segély 7. § (1) Szociális segélyben azt az igényjogosultat lehet részesíteni, akinek jövedelemcsökkenés vagy váratlan, nagyösszegű
kiadások miatt a megélhetése átmenetileg veszélybe került.
(2) A szociális segély egyszeri, bruttó összege a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel nem haladhatja meg
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény által megállapított illetményalap (a továbbiakban:
illetményalap) 150%-ának megfelelő összeget, ha a szociális támogatásról a területi jogállású szerv vezetője
dönt,
b) az illetményalap 280%-ának megfelelő összeget, ha a szociális támogatásról az országos parancsnok vagy
a központi szerv vezetője dönt, vagy
c) a belügyminiszter részére biztosított keret terhére adott segély esetén az illetményalap 400%-ának megfelelő
összeget.
(3) Kivételesen méltányolható esetben a belügyminiszter az illetményalap legfeljebb 600%-ának megfelelő összegű
szociális segélyt adhat.
(4) Az ugyanazon személynek juttatott szociális segélyek éves bruttó összege nem haladhatja meg az illetményalap
600%-ának megfelelő összeget.
5. Születési segély 8. § (1) Születési segélyben kell részesíteni a személyi állomány tagját, ha gyermeke született és annak ellátásáról, neveléséről
saját háztartásában gondoskodik.
(2) A születési segély összegét a személyi állomány tagjának szociális helyzetétől függően kell megállapítani úgy, hogy
a születési segély bruttó összege legalább az illetményalap fele, de nem haladhatja meg – gyermekenként –
az illetményalap 150%-ának megfelelő összeget.
6. Beiskolázási segély 9. § (1) A személyi állomány tagja a tankötelezettség alapján oktatásban részt vevő, vagy középfokú oktatási intézményben
nappali munkarend szerint tanuló, vele egy háztartásban élő gyermeke – ide értve a nevelt gyermeket is – után
beiskolázási segélyben részesíthető.
(2) A beiskolázási segély bruttó összege az illetményalap legalább 30%-a, de legfeljebb 50%-a.
(3) Beiskolázási segélyben kell részesíteni, ha az (1) bekezdésben írt feltételeknek megfelel
a) a személyi állomány 3 vagy több gyermeket nevelő tagját,
b) a személyi állomány fogyatékkal élő gyermeket, emelt összegű családi pótlékra jogosult, továbbá tartósan
beteg gyermeket nevelő tagját,
c) a személyi állomány gyermekét egyedül nevelő tagját, valamint
d) a hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősített elhunyt árváját.
(4) A hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősített elhunytak árváinak beiskolázási segélyéről a szociális és
kegyeleti kerete terhére a belügyminiszter gondoskodik.
7. Temetési segély 10. § (1) Temetési segélyben részesíthető szociális helyzetének figyelembevételével a személyi állomány tagja a közeli
hozzátartozója vagy más olyan hozzátartozója halála esetén, akinek eltartására kötelezett volt, feltéve, hogy a szociális
igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény alapján nem részesült temetési segélyben.
(2) Temetési segélyben részesíthető a személyi állomány elhunyt tagjának, illetve igényjogosult hozzátartozójának
házastársa, élettársa, gyermeke, szülője, ezek hiányában más hozzátartozója is, ha a temetéssel járó kiadások
elsődlegesen rá hárulnak és az elhunyt e rendelet szerint nem került minősítésre.
(3) Csak különösen indokolt esetben folyósítható temetési segély akkor, ha a fegyveres szerv a temetés költségeit
legalább 50%-ban átvállalta.
(4) A temetési segély legkisebb összege az illetményalap 75%-a, de nem haladhatja meg az illetményalap
a) 150%-ának megfelelő összeget, ha a temetési segélyről a területi jogállású szerv vezetője,
b) 280%-ának megfelelő összeget, ha a temetési segélyről az országos parancsnok vagy a központi szerv vezetője
dönt.
8. A pénzbeli szociális támogatások közös szabályai 11. § (1) A pénzbeli szociális támogatások odaítélésénél előnyben kell részesíteni
a) azt, akinek rokkantságát, megváltozott munkaképességű személyek ellátását a szolgálattal összefüggő baleset,
betegség miatt állapították meg, valamint
b) a szolgálati kötelmekkel összefüggő betegségben vagy balesetben elhunyt személy, a hősi halott, illetve
a szolgálat halottja hozzátartozóit.
(2) Azonos feltételek esetén előnyben kell részesíteni az állomány azon tagját, valamint közeli hozzátartozóját, aki
a) 3 vagy több gyermeket nevel,
b) fogyatékos gyermeket nevel, vagy
c) gyermeket egyedül nevel.
(3) A szociális támogatásokat terhelő közterheket a szociális és kegyeleti keretből kell fedezni.
(4) Szociális támogatásban csak az részesíthető, aki a szociális helyzete megítéléséhez és a fegyveres szervet terhelő
befizetések elszámolásához szükséges adatokat a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátja és igazolja.
9. A nyugállományba helyezettek és a rehabilitáltak szociális gondozása
12. § (1) A központi szerv, illetve a területi jogállású szerv a rendelkezésére álló szociális és kegyeleti keret terhére gondoskodik
az állományából nyugállományba helyezettek szociális és kegyeleti ellátásáról. Az ehhez szükséges pénzügyi
fedezetet a központi szerv, illetve a területi jogállású szerv költségvetésében a szociális és kegyeleti keret részeként
évente kell tervezni.
(2) A nyugállományba helyezettek szociális gondozásba vétele annak a központi vagy területi jogállású szervnek
a feladata, ahonnan az érintettet nyugállományba helyezték.
(3) A fegyveres szervektől az elmúlt rendszerben politikai okból elbocsátott és rehabilitált személyek szociális
gondozásáról a volt szolgálati terület lakóhely szerint illetékes szerve gondoskodik.
(4) A központi szerv, illetve a területi jogállású szerv megszűnése esetén a nyugállományba helyezettek szociális
gondozási feladatait a jogutód szerv, ennek hiányában az érintett állományviszonya szerinti fegyveres szerv lakóhely
szerinti szervezeti egysége látja el. A Belügyminisztériumtól és a jogutód nélkül megszűnt szerveitől nyugállományba
helyezettek gondozásáról a Belügyminisztérium humánigazgatási feladatok ellátására kijelölt szervezeti egysége
gondoskodik.
13. § (1) A központi szerv, illetve a területi jogállású szerv a nyugállományba helyezettek szociális gondozásának elősegítésére,
a velük való kapcsolattartás biztosítására és a nyugállományba helyezettek egyesületeinek támogatására nyugdíjas
bizottságokat hozhat létre, a belügyi nyugdíjasok által létrehozott egyesületek működését támogatásban részesítheti.
(2) Ahol nyugdíjas bizottságot nem hoztak létre és az érintettek száma indokolja, a nyugdíjasok ügyeinek intézésére
nyugdíjas referenst kell kijelölni.
(3) A nyugdíjas bizottság a központi szerv, illetve a területi jogállású szerv vezetője által megbízottakból és a nyugdíjasok
által delegált tagokból, az érintett nyugállományba helyezettek létszámától függően 3–7 főből állhat. A nyugdíjas
bizottság működési feltételeinek biztosításáért a központi szerv, illetve a területi jogállású szerv vezetője felelős.
10. A kegyeleti gondoskodás 14. § (1) Hősi halottá kell nyilvánítani a fegyveres szerv hivatásos állományából elhunytat halálának körülményei, életútja és
érdemei figyelembevételével, ha a szolgálat teljesítése során Magyarország alkotmányos rendjének védelme,
a közbiztonság és a közrend fenntartása, az államhatár védelme, tűz, elemi csapás vagy katasztrófa
következményeinek elhárítása közben kimagasló bátorságot, kiemelkedő személyes helytállást tanúsított és eközben,
vagy így elszenvedett sérülése következtében életét vesztette.
(2) A szolgálat halottjává kell nyilvánítani a fegyveres szerv hivatásos állományából elhunytat halálának körülményei,
életútja és érdemei figyelembevételével, ha a szolgálat teljesítése közben, vagy azzal összefüggésben életét vesztette,
de a hősi halottá nyilvánítás feltételei nem, vagy csak részben állnak fenn.
(3) Szolgálattal összefüggőnek kell tekinteni azt a halálesetet, amely a hivatásos állomány tagját
a) a hivatásos szolgálattal, valamint beosztásának ellátásával összefüggő kötelezettségeinek, feladatainak
szolgálati helyén vagy máshol történt teljesítése közben, b) választás vagy megbízás alapján ellátott társadalmi kötelezettségének teljesítése közben,
c) az eskü és a rá vonatkozó jogszabályok alapján elvárható, saját akaratból kifejtett tevékenysége során,
szolgálaton kívüli időben, vagy
d) szolgálati utazás közben, továbbá a szolgálati helyre vagy onnan menet
érte, kivéve, ha a bekövetkezett haláleset nincs összefüggésben a szolgálat ellátásával.
(4) A fegyveres szerv hivatásos állományából elhunyt személy, továbbá a hivatásos állományból nyugállományba
helyezett – ideértve a szolgálati járandóságban részesülőket is – elhunyt személy a fegyveres szerv halottjává
minősíthető, ha legalább 15 év tényleges szolgálati viszonya alatt feladatait átlag feletti eredményességgel látta el,
magatartása példamutató volt, és jelentősen hozzájárult a fegyveres szerv eredményes működéséhez.
(5) A fegyveres szerv hivatásos állományából elhunyt személy, továbbá a hivatásos állományból nyugállományba
helyezett – ideértve a szolgálati járandóságban részesülőket is – elhunyt személy a központi szerv, illetve a területi
jogállású szerv halottjává minősíthető, ha szolgálati feladatait eredményesen hajtotta végre, de a fegyveres szerv
halottjává minősítésének a (4) bekezdésben meghatározott valamely feltétel hiánya miatt nincs helye.
(6) Nem nyilvánítható az (1), (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott halottá (a továbbiakban együtt: minősített halott)
az,
a) akinek szolgálati viszonyát bírói ítélet alapján vagy fegyelmi eljárás eredményeként szüntették meg,
b) akit szolgálati viszonya megszüntetésekor vagy nyugállományba helyezését követően rendfokozatától
megfosztottak, vagy
c) aki önkezével vetett véget életének.
15. § Az elhunyt
a) hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősítésére a fegyveres szerv vezetőjének javaslatára
a belügyminiszter,
b) fegyveres szerv halottjává minősítésére a belügyminiszter munkáltatói jogkörébe tartozó személy
vonatkozásában a belügyminiszter, egyéb esetben az országos parancsnok, valamint
c) központi vagy területi jogállású szerv halottjává minősítésére a központi vagy területi jogállású szerv vezetője
jogosult.
16. § Ha a 14. § (6) bekezdésében meghatározott esetekben méltányosságból hozzájárulnak a temetési költségekhez,
annak mértéke nem haladhatja meg a Hszt. 210. § (2) bekezdésében meghatározott mértéket.
17. § (1) A hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősített elhunyt emlékének megőrzésére az a fegyveres szerv, amelynek
állományába az elhunyt tartozott, a fegyveres szerv központi épületében, méltó helyen emléktáblát köteles állítani.
(2) A hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősített elhunyt személy részére a közeli hozzátartozója beleegyezésével
síremlék állítható.
(3) A hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősített elhunyt személy temetéséhez – a hozzátartozók véleményének
figyelembevételével – a fegyveres szervtől díszalegységet és zenekart kell, a fegyveres szerv halottja esetében lehet
biztosítani. A fegyveres szerv halottja, a központi szerv, illetve a területi jogállású szerv halottja, továbbá az arra
érdemes nem minősített halott esetén a hozzátartozók egyetértése mellett az elhunyt ravatalához és sírhelyéhez
díszőrség biztosítható.
(4) A fegyveres szerv a hősi halott sírhelyének újraváltásához az 1. melléklet szerint hozzájárulhat vagy költségeit
átvállalhatja.
18. § (1) A hősi halottá, illetve a szolgálat halottjává minősített személy temetéséről és egyéb kegyeleti ellátásáról az állomány
szerint illetékes fegyveres szerv gondoskodik. A hozzátartozók szociális gondozásáról a belügyminiszter
a Belügyminisztérium humánigazgatási feladatok ellátására kijelölt szervezeti egysége útján az elhunytat
foglalkoztató fegyveres szerv közreműködésével, a központi szociális keret terhére gondoskodik.
(2) A jogutód nélkül megszűnt fegyveres szerv személyi állományából elhunytak és igényjogosult közeli hozzátartozóik
kegyeleti gondozásával összefüggő feladatokat a Belügyminisztérium humánigazgatási feladatok ellátására kijelölt
szervezeti egysége végzi.
19. § (1) A kegyeleti kiadásokra vonatkozó normákat az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A hősi halottá, a szolgálat halottjává, illetve a fegyveres szerv halottjává minősített elhunyt esetében a kegyeleti
költségeket – ide nem értve a síremlék állítás költségeit – a szolgáltató által kiállított, eredeti számla alapján, teljes
összegben kell megtéríteni. A síremlék-állítás költségeit az 1. melléklet I. 4. pontjában meghatározott korlátozással
lehet megtéríteni.
(3) A központi vagy területi jogállású szerv halottjává minősített elhunyt, illetve a nem minősített halott esetében
a kegyeleti költségeket – a halottszállítás költségére, a sírhelyköltségre, valamint a szolgáltatási költségekre és
kellékekre vonatkozó korlátozások figyelembevételével – a szolgáltató által kiállított eredeti számla alapján, legfeljebb
50%-ban lehet megtéríteni.
20. § (1) A fegyveres szerv közalkalmazottja elhalálozása esetén a 14. § (3)–(4) bekezdésében foglalt rendelkezések megfelelő
alkalmazása mellett a fegyveres szerv halottjává, vagy a szervezeti egység halottjává minősíthető.
(2) A 14. § (5) bekezdésében, a 15. §-ban, a 17. §-ban, valamint a 19. §-ban foglalt rendelkezéseket a fegyveres szerv
közalkalmazottja elhalálozása esetén megfelelően alkalmazni kell.
11. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
22. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál történő
végrehajtásáról szóló 4/2008. (XII. 31.) TNM rendelet 17–24. §-a nem alkalmazható
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint
b) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
közalkalmazottainak tekintetében.
23. § Hatályát veszti
a) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok szociális és kegyeleti gondoskodásának rendjéről szóló 3/1997. (II. 26.)
TNM rendelet 1. § (1) bekezdésében az „ , a Nemzetbiztonsági Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra”
szövegrész és az „együtt” szövegrész,
b) a büntetés-végrehajtási szervezet szociális és kegyeleti gondoskodással kapcsolatos feladatairól szóló
9/1997. (III. 26.) IM rendelet, valamint
c) a belügyi szervek szociális és kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes feladatairól szóló 39/1997. (VII. 18.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
369/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Udvaros Renáta (7400 Kaposvár, Damjanich u. 8–10.), a Somogy Ifjúságáért Egyesület elnöke és dr. Nagy Ádám (1158 Budapest, Adria u. 69.) az Ifjúságszakmai Társaság Alapítvány elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„A Magyar Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg az ifjúsággal kapcsolatos közfeladatokról szóló törvény
tervezetét!”
II. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezései értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kezdeményezést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kezdeményezés megtévesztően olyan
megfogalmazást tartalmaz, mely azt sugallja a választópolgárok számára, hogy már létezik egy az Országgyűléshez
benyújtott, az ifjúsággal kapcsolatos közfeladatokról szóló törvényjavaslat.
Fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról
döntött.
III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2014. (III. 13.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Guernsey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2013. szeptember 11. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CLXII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CLXII. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2013. október 21-i, 173. számában kihirdetett, a  Magyarország
Kormánya és Guernsey Kormánya között az  adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2013. szeptember 11.
napján aláírt Egyezmény 13. Cikk 1. és 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A  Szerződő Felek írásban értesítik a  másikat arról, hogy az  Egyezmény hatálybalépéséhez belső jogszabályaik
szerint szükséges eljárásnak eleget tettek.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba…”
A későbbi értesítő jegyzék kézhezvételének napja: 2014. február 5.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. március 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CLXII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Guernsey Kormánya között az  adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2013.  szeptember 11.
napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi CLXII. törvény 2. és 3. §-a 2014. március 7-én, azaz kettőezertizennégy március hetedikén hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
79/2018. (II. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bencze-Bózsár
Stellát a 2018. február 15. napjától 2021. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2018. (I. 3.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályzat kiadásáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített
adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályzatát az  utasítás
Mellékleteként kiadom.
2. § Az utasítás Mellékletét az érintettek közvetlenül kapják meg.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályzatának
kiadásáról szóló 42/2011. (VIII. 25.) NFM utasítás. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1394/2011. (XI. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési
rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 150,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet,
14. A dabasi Táncsics Mihály Gimnázium támogatása cím javára a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatást a 2011. évi zárszámadás keretében történő elszámolási
kötelezettséggel soron kívül folyósítsa a dabasi Táncsics Mihály Gimnázium fenntartójának, a Pest Megyei
Önkormányzatnak.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2012. (XI. 23.) NMH utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerveinél alkalmazott biztonsági okmányokkal kapcsolatos eljárásrendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontra figyelemmel és a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról
és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 5. §
(1) bekezdésében foglalt hatáskörömben eljárva a fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi
szakigazgatási szerveinél alkalmazott biztonsági okmányokkal kapcsolatos eljárásrendről a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Nemzeti Munkaügyi Hivatalra (a továbbiakban: NMH), valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerveinek munkavédelmi és munkaügyi
felügyelőségeire terjed ki. (2) Az utasítás tárgyi hatálya a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 1. számú mellékletének III. része 1.93. pontjában meghatározott igazolványokkal kapcsolatos
eljárásrendre terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) A szabályzat alkalmazásában:
a) igazolvány: az R. 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja, a 7. § (1) bekezdésnek megfelelő igazolvány, amelynek leírását és
megjelenítését jelen utasítás 1–3. mellékletei tartalmazzák. b) felügyelő: a fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerveinek sikeres
felügyelői vizsgát tett, vagy az alól mentesült munkavédelmi felügyelője, illetve munkaügyi felügyelője,
c) FEIR: felügyelői ellenőrzési információs rendszer. (2) A felügyelők részére olyan igazolvány rendelhető meg, amely rendelkezik az R. 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti,
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat által kidolgozott okmányvédelmi rendszertervvel és az igazolvány előállítására
szóló engedéllyel, továbbá amelyet az R. 7. § (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek igazoltan megfelelő
szervezet állít elő. 3. Nyilvántartási szabályok 3. § A felügyelői igazolványokkal kapcsolatban az alábbi nyilvántartásokat kell vezetni:
a) az igazolványokban szereplő személyes adatok; b) 7 karakterből álló igazolványszám;
c) átvételi elismervények; d) jegyzőkönyvek. A nyilvántartást az NMH Munkavédelmi és Munkaügyi igazgatóságának (a továbbiakban: NMH MMI) szakterületi
adatvédelmi felelőse vezeti. Az igazolványon feltüntetett személyes adatokban bekövetkezett változásokat a
kormánytisztviselő a szakigazgatási szerv vezetőjének 3 munkanapon belül köteles írásban bejelenteni. Az
adatváltozást a szakigazgatási szerv vezetője írásban jelzi az NMH MMI szakterületi adatvédelmi felelőse felé a
nyilvántartásban történő rögzítés céljából. II. Fejezet Részletes rendelkezések
4. Az igazolványok megrendelése 4. § (1) A sikeres felügyelői vizsgáról, vagy az az alól való mentesítésről szóló tájékoztatást követően a Szabályozási és
Nyilvántartási Főosztály, szükség esetén az Informatikai Főosztály bevonásával, 3 munkanapon belül kiadja a
7 karakterből álló igazolványszámot és rögzíti azt a FEIR rendszerben. A feladatátadásról a Szabályozási és
Nyilvántartási Főosztály vezetője előzetesen írásban egyeztet az Informatikai Főosztály vezetőjével.
(2) Az új igazolvány(ok)at az NMH MMI rendeli meg.
5. Kiadás 5. § (1) Az új igazolványt az NMH MMI jelen utasítás 4. melléklete szerinti átvételi elismervény ellenében küldi meg a
szakigazgatási szerv vezetőjének. (2) Az igazolvány a felügyelőnek (csere esetén is) jelen utasítás 5. melléklete szerinti átvételi elismervény saját kezű
aláírása ellenében adható át. (3) Az átvételi elismervényeket aláírást követően 3 munkanapon belül vissza kell juttatni az NMH MMI részére.
6. Megsemmisítés 6. § (1) A kormányzati szolgálati jogviszony megszűnése, adatváltozás, illetve az igazolvány megrongálódása esetén a
felügyelő soron kívül köteles a szakigazgatási szerv vezetőjének leadni az igazolványát, aki azt azonosításra és további
használatra alkalmatlanná teszi (a továbbiakban: megsemmisítés), és erről jegyzőkönyvet vesz fel.
(2) A megsemmisítésről szóló jegyzőkönyvet a szakigazgatási szerv vezetője az igazolvány megsemmisítését követő
3 munkanapon belül köteles az NMH MMI részére megküldeni.
7. Az igazolvány elveszítése esetén alkalmazandó szabályok 7. § (1) Az igazolvány elveszítése esetén a felügyelő soron kívül köteles a szakigazgatási szerv vezetőjének jelezni az
igazolvány elveszítésének tényét, aki erről jegyzőkönyvet vesz fel és bejelenti az illetékes rendőrkapitányságnak,
gondoskodik a kormányhivatal honlapján történő közzétételről, valamint a jegyzőkönyvet megküldi az NMH MMI
részére. (2) Az NMH MMI gondoskodik az igazolvány elveszítése tényének közzétételéről a munka.hu internetes oldalon, valamint
a Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben. III. Fejezet
Záró és vegyes rendelkezések 8. § (1) Ez a normatív utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Az új igazolvány formátumának Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről a Hivatal Humánpolitikai Főosztálya
gondoskodik. 9. § (1) Az új igazolványok felügyelők részére történő átadásával egyidejűleg a szakigazgatási szerv vezetője jegyzőkönyv
felvétele mellett gondoskodik a korábban kiadott felügyelői igazolványok megsemmisítéséről, valamint a
jegyzőkönyvet megküldi az NMH MMI-nek. (2) Az új igazolványok első alkalommal a teljes felügyelői állomány részére történő megrendeléséről az NMH
Humánpolitikai Főosztálya gondoskodik. A szükséges adatokról a megrendelést megelőzően a szakigazgatási szerv
vezetője írásban tájékoztatja az NMH Humánpolitikai Főosztályát. Komáromi Róbert s. k.,
főigazgató


text:
70/2015. (HK 10.) HM KÁT intézkedése a 2015. október 23-i nemzeti ünnep és november 4-i Nemzeti Gyásznap állami rendezvények egyes rendezvénybiztosítási feladatainak biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. és 33. pontja alapján – figyelemmel a nemzeti ünnepek, valamint a kiemelt fontosságú rendezvények
előkészítésének és lebonyolításának rendjéről szóló
1432/2014. (VII. 31.) Korm. határozatban foglaltakra –
a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a 2015. október 23-i nemzeti
ünnep és november 4-i Nemzeti Gyásznap állami rendezvényének (a továbbiakban együtt: állami rendezvények)
biztosításával összefüggésben a HM Nemzeti Rendezvényszervező Hivatalra (a továbbiakban: HM NRH) és a
HM Védelemgazdasági Hivatalra (a továbbiakban: HM
VGH) terjed ki.
2. Az állami rendezvények biztosítását a Honvédelmi
Minisztérium és a Honvédelmi Minisztérium Elektronikai,
Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. között létrejött
21520/01/44/10-01-03. sz Szolgáltatási Szerződés (a továbbiakban: szolgáltatási szerződés) módosításának kezdeményezésével, szolgáltatásvásárlással kell biztosítani a
3. és 4. pontban foglaltak szerint.
3. A HM NRH
a) az állami rendezvények biztosításához szükséges,
alábbi szolgáltatási körbe tartozó igényekről 2015. október 5-ig adatszolgáltatást teljesít a HM VGH részére:
aa) rendezvénytechnikai szolgáltatások körében hangtechnikai szolgáltatások, világítástechnikai szolgáltatások, színpadtechnikai szolgáltatások, erősáramú szolgáltatások,
ab) rendezvény kellékek, berendezések biztosítása,
ac) rendezvénybiztosítási- és biztonsági tervezés, infor
mációs személyzet-biztosítási, személy- és vagyonvédelmi szolgáltatás körében rendezvénybiztosítás, objektumvédelem, járőrszolgálat, statikus védelmi rendszer kialakítása, különösen kordonozás, területzárás és az ehhez szükséges eszközök,
b) az adatszolgáltatással egyidejűleg kezdeményezi a
HM NRH költségvetéséből a szükséges költségvetési előirányzatok átcsoportosítását a HM VGH költségvetésébe;
c) részt vesz a szolgáltatási szerződést módosító tervezet szakmai és pénzügyi adatainak véglegesítésében;
d) a szolgáltatási szerződés módosításának aláírását követően, az abban foglaltaknak megfelelően
da) összeállítja az állami rendezvények biztosítására vonatkozó megrendelést, és azt a HM NRH főigazgatója,
mint megbízó írja alá,
db) szakmai kapcsolatot tart fenn a szolgáltatóval és
minden, a szolgáltatásnyújtás során felmerülő kérdés megoldásában önállóan jár el;
e) a szolgáltatási szerződés szerinti teljesítéseket a HM
VGH részére – utalványrendeleten – igazolja.
4. A HM VGH
a) a 3. pont a) alpontjában foglaltak figyelembevételé
vel kezdeményezi a szolgáltatási szerződés módosítását
úgy, hogy annak időbeni megkötése megfelelő időt biztosítson a szolgáltatási feladatokra történő felkészüléshez és
végrehajtáshoz;
b) a szolgáltatási szerződés módosításának aláírását követően, az abban foglaltak alapján előirányzat-módosítási
javaslatot terjeszt fel a honvédelemért felelős miniszter részre, mely szerint az állami rendezvények 3. pont
a) alpontja szerinti feladatainak biztosításához szükséges
előirányzatok a HM NRH költségvetéséből a HM VGH
költségvetésébe kerülnek átcsoportosításra;
c) az állami rendezvények lebonyolítását követően végrehajtja a szolgáltató által kiállított számla pénzügyi teljesítését, mint költségviselő szervezet.
5. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
94/2012. (IV. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 100. § b) pontja alapján
– a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára – dr. Kertész Istvánt, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Menyhárd Attilát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Nagy Mariannát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szente Zoltán Zsoltot, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét és
dr. Tillmann Józsefet, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem tudományos főmunkatársát
2012. március 20. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2012. március 12.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
18/2014. (II. 6.) ME határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak felkéréséről.
A Kossuth-díj, a Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze, a Magyar Köztársaság
Érdemes Művésze, a  Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról szóló – a  3/2011.  (I.  19.)
Korm.  rendelettel, valamint a  407/2012. (XII. 28.) Korm. rendelettel módosított – 271/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet
9. § (3) bekezdése d) pontjában foglalt jogkörömben
Bitskey István irodalomtörténészt, az  MTA r. tagját, a  Debreceni Egyetem Magyar Irodalom és Kultúratudományi
Intézet professor emeritusát,
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnököt, gazdasági mérnököt, a Richter Gedeon Nyrt. vezérigazgatóját,
Eperjes Károly Kossuth-díjas színművészt,
Freund Tamás Széchenyi-díjas neurobiológust, az  MTA r. tagját, az  MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet
igazgatóját, egyetemi tanárt,
Granasztói György történészt, az MTA doktorát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem professor emeritusát,
Hámori József Széchenyi-díjas biológust, az MTA r. tagját, a Semmelweis Egyetem kutatóprofesszorát,
Palkovits Miklós Széchenyi-díjas orvost, agykutatót, az MTA r. tagját, a Semmelweis Egyetem kutatóprofesszorát,
Sánta Ferenc Kossuth-díjas hegedűművészt,
Szőcs Géza József Attila-díjas költőt, miniszterelnöki megbízottat,
Vékás Lajos Széchenyi-díjas jogászt, az MTA r. tagját, az Eötvös Loránd Tudományegyetem professor emeritusát
a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek ellátására – egyéves időtartamra –
felkérem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök
 a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság elnöke


text:
33/2015. (IX. 24.) MNB rendelete a „Vizsolyi Biblia” 5000 forintos címletű arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Biblia első teljes magyar nyelvű fordítása elkészítésének 425. évfordulója alkalmából –
„Vizsolyi Biblia” megnevezéssel 5000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. szeptember 26. 2. § (1) Az emlékérme 999 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 0,5 gramm, átmérője 11 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  vizsolyi református templom ábrázolása látható. Az  ábrázolás felett,
jobbra, negyed köriratban a „MAGYARORSZÁG”, az  ábrázolás alatti két vízszintes sorban az „5000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat, az  ábrázolástól balra, két vízszintes sorban a „2015” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben, négyszögletű keretben „V” betűt formáló iniciálé ábrázolása látható.
A kereten kívül, bal oldalon, a peremmel párhuzamosan a „425 ÉVES”, fent az „A VIZSOLYI”, jobb oldalon, a peremmel
párhuzamosan a „BIBLIA”, lent, az „1590–2015” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélén, középen Horváth Andrea
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. prooflike – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2015. szeptember 26-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
45/2013. (HK 3.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 4278 EL 3. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 4278 EL (3. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
22/2012. (HK 14.) HM VGHÁT szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 4278
EL (EDITION 3) – METHOD OF EXPRESSING
NAVIGATION ACCURACIES címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt. 3. A kiadvány célja, hogy egyértelművé tegye a NATO
dokumentumokban hivatkozásként szereplő navigációs
pontosság jelentését, beleértve a navigációs pontosság kifejezést, annak típusait és feltételeit.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancnsok


text:
1185/2015. (III. 25.) Korm. határozata a KÖZOP-2015-4.7 azonosító számú („Közlekedés Operatív Program Kikötői alapinfrastruktúra fejlesztése, korszerűsítése” című) pályázati felhívás meghirdetéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a KÖZOP-2015-4.7 azonosító számú, „Közlekedés Operatív Program Kikötői alapinfrastruktúra fejlesztése,
korszerűsítése” című pályázati felhívás (a továbbiakban: pályázati felhívás) meghirdetéséhez a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.7. pontja alapján,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a pályázati felhívás meghirdetéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az egységes működési kézikönyvről szóló 547/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet szerinti
egyeztetések lefolytatását követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök