text:
13/2012. (VII. 27.) HM rendelete a XIII. Honvédelmi Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó 2012. fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XIII. Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) fejezet 8. címe alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az előző évekről áthúzódó, az a) pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének (a továbbiakban:
miniszter) irányítása alá rendelt fejezeti kezelésű előirányzatok a Kormány által e rendeletben foglalt célokra
jóváhagyott maradványára, c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) alapján év közben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában kötelezettségvállaló a miniszter, továbbá az általa az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése szerinti szabályzatban meghatározott személy.
3. § Az előirányzatok pénzforgalomi rendezését, továbbá a könyvvezetést és a beszámolást – a honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározott központi ellátás keretében – a Honvédelmi Minisztérium
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) végzi.
2. Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 4. § Ha a működési támogatás kedvezményezettje a tárgyévet megelőző évben is részesült működési támogatásban,
– a 18. §-ban és a 19. §-ban foglaltak kivételével – a tárgyévi támogatási szerződés megkötésére és a támogatás
utalására az előző évi szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás benyújtása és annak elfogadása után kerülhet sor.
5. § A költségvetési támogatásnak minősülő előirányzatokhoz kapcsolódóan előleg nem folyósítható.
6. § A költségvetési támogatásnak minősülő előirányzatok vonatkozásában – ha az Ávr. 77. § (1) bekezdése alapján
a biztosíték kikötésétől eltekinteni nem lehet – a kötelezettségvállaló a támogatási szerződésben az Ávr. 77. §
(2) bekezdése szerinti felhatalmazó nyilatkozatot köti ki biztosítékként.
3. A pályázatok lebonyolításának szabályai 7. § (1) A pályázati kiírás az Ávr. 66. § (2) bekezdésében meghatározottakon kívül tartalmazza
a) a pályázat kódszámát, b) a költségvetési támogatásnak a pályázó általános működési költségeire fordítható része mértékét,
c) a miniszter által a pályázatok objektív elbírálásához kialakított szempont- és ahhoz kapcsolódó pontrendszert.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti mérték legalább a költségvetési támogatása 15%-a és legfeljebb annak 25%-a lehet.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti elbírálás szempontrendszerének elemei:
a) tartalmi szempontok: aa) a pályázati kiírás céljának való megfelelés,
ab) a projekt megvalósíthatósága, ac) szakmai színvonal, b) hatékonysági szempontok:
ba) az elérni, megszólítani kívánt célcsoport, bb) az ágazati, szakmai célhoz való illeszkedés, a honvédelem és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
társadalmi beágyazottságának növelése, bc) társadalmi hasznosság, c) költségvetési szempontok:
ca) költséghatékonyság, cb) önrész nagysága, d) a pályázóval kapcsolatos információk:
da) szakmai referenciák, db) személyi háttér, dc) együttműködések más szervezetekkel.
8. § A pályázatot az 1. melléklet szerinti adatlapon lehet benyújtani.
9. § (1) A pályázat benyújtása határidejének lejárta után benyújtott pályázatot érdemi vizsgálat nélkül kell elutasítani.
(2) A határidőre beérkezett pályázatot – az Ávr. 67. § (3) bekezdésében foglaltakon túl – el kell utasítani, ha
a) a pályázat a pályázati kiírás témakörétől eltér, vagy
b) a pályázó a pályázati kiírásban előírt mellékleteket nem nyújtja be.
10. § (1) A beérkezett pályázatokat a miniszter által az általa vezetett minisztérium állományából létrehozott bizottság – a 7. §
(3) bekezdése figyelembevételével – értékeli, amely az értékelést követően javaslatot tesz a kötelezettségvállaló
részére a támogatottak körére és a támogatások összegére.
(2) A bizottságba a miniszter szakértőket hívhat meg.
(3) A bizottság tagjai között a beérkezett pályázatok vizsgálat céljából történő kiosztása véletlenszerűen történik.
(4) A kötelezettségvállaló a bizottság javaslatait figyelembe véve a pályázatok benyújtására vonatkozó határidőtől
számított 38. napig dönt a támogatottak köréről és a támogatások összegéről.
11. § (1) Ha a beérkezett pályázatok szerinti támogatási igény nem éri el a támogatásra szánt keretösszeget, a megtakarítás
a miniszter döntésének megfelelően, az adott pályázattal azonos jogcímen felhasználható vagy más feladat
fedezeteként átcsoportosítható. (2) Ha a beérkezett érvényes pályázatok szerinti támogatási igény meghaladja a támogatásra szánt keretösszeget,
a pályázatot benyújtók az értékelési pontrendszer alapján felállított sorrend szerint, a rendelkezésre álló keretösszeg
határáig részesülnek az igényelt támogatásban. 4. A beszámolás és a visszakövetelés rendje
12. § (1) A beszámoló szakmai beszámolóból és pénzügyi elszámolásból áll.
(2) A kedvezményezett a szakmai beszámolóban a támogatási szerződésben meghatározott célok megvalósításáról és
vállalások teljesítéséről tételesen számol el, a ráfordított kiadások hozzárendelésével, összhangban a pénzügyi
elszámolásban kimutatott kiadásokkal. (3) A pénzügyi elszámolás a 2. melléklet szerinti számlaösszesítőből és a támogatás felhasználását igazoló számviteli
bizonylatoknak, a kifizetést igazoló bizonylatoknak, valamint a támogatás jogszerű és a céljának megfelelő
felhasználását igazoló egyéb okmányoknak a kedvezményezett hivatalos képviselője által hitelesített másolatából áll,
továbbá tartalmazza az Ávr. 80. § (4) bekezdése szerinti külön nyilatkozatot.
(4) A költségek felmerülését igazoló eredeti számlákat, számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el,
amelyben jelzi, hogy a számlán, számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal
hivatkozott támogatási szerződés terhére. (5) A kedvezményezett köteles a költségvetési támogatáshoz kapcsolódó eredeti számlákat, számviteli bizonylatokat,
kifizetést igazoló bizonylatokat és egyéb okmányokat a pénzügyi elszámolás elfogadását követő 5 évig megőrizni és
a költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzésére jogosult, jogszabályban vagy a támogatási szerződésben
meghatározott szerv vagy annak meghatalmazottja részére a helyszíni ellenőrzés során bemutatni.
(6) A költségvetési támogatásnak a pénzügyi elszámolásban kimutatott maradványösszegét a kedvezményezett
a beszámoló benyújtásával egyidejűleg – a támogatási szerződés számára történő hivatkozással – visszautalja
a miniszter által vezetett minisztérium fizetési számlájára. A keletkezett maradvány visszautalásáról a beszámoló során
a kedvezményezett nyilatkozni köteles. 13. § A miniszter a beszámoló elfogadásáról és az esetleges visszafizetési kötelezettségről a támogatási szerződésben
meghatározott határidőn belül írásban értesíti a kedvezményezettet. 5. A költségvetési támogatás ellenőrzése
14. § (1) A miniszter a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek betartását dokumentum alapú és helyszíni ellenőrzés
formájában ellenőrzi. (2) Az ellenőrzés céljából a kedvezményezettek kötelesek a támogatások felhasználásával kapcsolatos dokumentációt
elkülönítetten nyilvántartani. 6. Az előirányzatok felhasználásának szabályai 15. § (1) A Központilag kezelt lakástámogatások (8/1/5) előirányzat a Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási
támogatásokról szóló miniszteri rendeletben meghatározott igényjogosultak részére az abban meghatározott
támogatási célokra nyújt fedezetet. (2) Az előirányzatból a miniszter egyedi döntése alapján
a) visszatérítendő, hosszú lejáratú lakáscélú munkáltatói kölcsön, vagy
b) vissza nem térítendő támogatás nyújtható. (3) Az előirányzat rendelkezésre bocsátása utólagos elszámolás mellett, előfinanszírozással, az (1) bekezdés szerinti
személyek részére az OTP Bank Nyrt.-n keresztül történő kifizetéssel valósul meg.
(4) Az előirányzat kezelő szerve a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH).
16. § (1) A Válságkezelő és békeműveletek keretében felajánlott alegységek (NRF és Battle Group) kiadásai (8/2/1) előirányzat
a NATO és az EU részére felajánlott készenléti alegységek felkészülése és alkalmazása során felmerülő kiadások
fedezetét biztosítja. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, támogatásértékű kiadásként és bevételként kerül elszámolásra.
(3) Az előirányzat kezelő szerve a HM KPH.
17. § (1) A Társadalmi szervek pályázati támogatása (8/2/3/6) előirányzat a kulturális, sport, hagyományőrző,
hadisírgondozással kapcsolatos és egyéb, a honvédelem alaptevékenységébe nem tartozó, de állami feladatot segítő
társadalmi szervezetek pályázati úton történő támogatásával kerül felhasználásra.
(2) Az előirányzat felhasználása utólagos elszámolás melletti, előfinanszírozással történő, vissza nem térítendő támogatás
nyújtásával valósul meg. 18. § (1) A Társadalmi szervek támogatása (8/2/3/19) előirányzat egyedi döntéssel fedezetet biztosít
1. a Magyar Hadtudományi Társaság (a továbbiakban: MHTT),
2. a Honvédség és Társadalom Baráti Kör Országos Szövetsége,
3. a Honvédségi Nyugdíjas Klubok Országos Szövetsége, 4. a Magyar Tartalékosok Szövetsége,
5. a Magyar Ellenállók és Antifasiszták Szövetsége, 6. a Magyar Huszár és Katonai Hagyományőrző Szövetség (a továbbiakban: MHKHSZ),
7. a Budapesti Honvéd Sportegyesület, 8. a Honvéd Sportegyesületek Országos Szövetsége,
9. a Hadirokkantak, Hadiözvegyek és Hadiárvák Országos Nemzeti Szövetsége,
10. a Vak Hadigondozottak Országos Egyesülete, 11. a Magyar Hadigondozottak Országos Nemzeti Szövetsége,
12. a Honvéd Kulturális Egyesület, 13. a Magyar Atlanti Tanács,
14. a Honvédségi Dolgozók Szakszervezete, 15. a Honvédszakszervezet,
16. a Csapatok Érdekvédelmi Szövetsége és 17. a Bajtársi Egyesületek Országos Szövetsége
működésének és alapszabályában rögzített feladatai végrehajtásának támogatására. (2) Az egyedi döntés során a kedvezményezett katonai hagyományőrző, a honvédelmet népszerűsítő, vagy katonai
érdekképviseleti tevékenysége kerül figyelembevételre. (3) Az előirányzat felhasználása utólagos elszámolás melletti, előfinanszírozással történő, vissza nem térítendő támogatás
nyújtásával valósul meg. 19. § (1) A Nonprofit korlátolt felelősségű társaságok támogatása (8/2/5) előirányzat elsődlegesen a nonprofit korlátolt
felelősségű társaságok általános működésének elősegítését szolgálja. Ennek keretében a miniszter egyedi döntéssel
támogatás nyújt a) a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaságnak, különösen
a toborzással, a kommunikációval, a kutatásokkal, az elemzésekkel, a kiadványokkal, hagyományápolással,
honvédelmi neveléssel, kulturális, szabadidős és tömegsporttal kapcsolatos feladatokra;
b) a HM Térképészeti Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak, különösen a térképészeti, a nyomdai
és egyéb sokszorosítási tevékenységekre; c) a Monostori Erőd Hadkultúra Központ Műemlékhelyreállító, Ingatlanfenntartó és -Hasznosító Nonprofit
Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaságnak, különösen a történelmi hely, építmény, látványosság
működtetésre; d) a Katonai Emlékpark Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaságnak (Pákozdi Katonai Emlékhely), különösen
az emlékhely fenntartására; e) a HM Bessenyei György Kulturális és Üdültetési Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság feladataira.
(2) Az egyedi döntés során a honvédelem érdekében végrehajtott támogatási feladatokhoz, a katonai
hagyományőrzéssel, és a honvédelem népszerűsítésével összefüggő tevékenységekhez, valamint a nonprofit
korlátolt felelősségű társaságok működéséhez szükséges forrásigények kerülnek figyelembevételre.
(3) Az előirányzat felhasználása utólagos elszámolás melletti, előfinanszírozással történő, vissza nem térítendő támogatás
nyújtásával valósul meg. 20. § (1) A Nemzetközi kártérítés (8/2/15) előirányzat a Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi
kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint
a) az MH feladatával összefüggésben a Magyarország területén tartózkodó külföldi fegyveres erők által magyar
harmadik félnek okozott károk, valamint b) az MH által külföldi harmadik félnek vagy külföldi harmadik fél által az MH-nak külföldön okozott károk
megtérítésére nyújt fedezetet. (2) A forgóalapként működő előirányzat forrását az előző évi maradvány biztosítja.
(3) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel valósul meg.
21. § (1) A Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához (8/2/25) előirányzat az Észak-atlanti Szerződés Szervezete
Biztonsági Beruházási Programja keretében megvalósuló beruházásokhoz Magyarország által nyújtott hozzájárulások
pénzügyi fedezetét biztosítja. (2) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel valósul meg.
(3) Az előirányzat kezelő szerve a HM FHH.
22. § (1) Az év közben megállapított, a Magyar Futball Akadémia Alapítvány támogatása (8/2/39/1) előirányzat a Magyar
Futball Akadémia Alapítvány által ellátott feladatok egyedi döntéssel történő támogatására szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása utólagos elszámolás melletti, előfinanszírozással történő, vissza nem térítendő támogatás
nyújtásával valósul meg. 23. § (1) Az MH Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott feladatok támogatása (8/2/39/2) előirányzat az MH Szociálpolitikai
Közalapítvány által adott juttatások, a feladattervében szereplő és ellátott feladatok egyedi döntéssel történő
támogatására szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása utólagos elszámolás melletti, előfinanszírozással történő, vissza nem térítendő támogatás
nyújtásával valósul meg. 24. § (1) A Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez (8/2/40/1) előirányzat a NATO katonai költségvetéséhez, a NATO
nyugdíjrendszerhez, a Béketámogató Műveletekhez, a NAMSA AC/135 és NMCLR alap- és adminisztrációs
költségvetéséhez, az új NATO székház költségeihez, a NATO NBC, az NSCC, a CAOC, az RFAS-JAPCC és a Multinacional
CIMC Group működéséhez, a NAMSA által kezelt SALIS és SEALIFT programokhoz, a MASE és a CSISC programokhoz,
a NAPMA költségvetéshez, a NAEW&C parancsnokság és AWACS gépek működési kiadásaihoz, a SAC programhoz,
a SHAPE Nemzetközi Iskola fenntartásához, a GRF NATO Parancsnokságok, a NATO kiválósági központok, valamint
a NATO-orosz Hadszíntéri Rakétavédelmi Tanulmány költségeihez a magyar hozzájárulás fedezetét biztosítja.
(2) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel történik. (3) Az előirányzat kezelő szerve a HM KPH.
25. § (1) A Hozzájárulás az EU védelmi célú közös finanszírozású védelmi alapjaihoz (8/2/40/2) előirányzat az EU ATHENA és
EDA pénzügyi alapjához kapcsolódó, valamint az EU ATHENA műveletek során felmerülő, válságkezelő és
békefenntartó műveletekben résztvevő magyar katonai szervezetek és személyek részére az EU által biztosított
logisztikai és infrastrukturális ellátás költségeinek fedezetét biztosítja. (2) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel történik.
(3) Az előirányzat kezelő szerve a HM KPH.
26. § (1) A Nemzetközi egyezményekben előírt kötelezettségek alapján kötendő közoktatási megállapodás feladatai (8/2/41)
előirányzat a Stratégiai Légiszállítási Képesség biztosítása érdekében, a pápai bázisrepülőtéren dolgozó NAMO és
SAC tisztségviselők, valamint a Boeing cég alkalmazottai gyermekeinek – megállapodás szerinti – oktatási költségeire
nyújt fedezetet. (2) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel, utólagos elszámolással történik.
27. § (1) A Fejezeti egyensúlybiztosítási tartalék (8/3) államháztartási egyensúlyt biztosító előirányzat feloldása esetén a fejezet
feladatai finanszírozására szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, előirányzat-átcsoportosítással valósul meg.
7. Záró rendelkezések 28. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 10/2011. (IX. 29. ) HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1343/2017. (VI. 9.) Korm. határozata Magyarország külképviseletei infokommunikációs hálózati kapcsolatainak tartós finanszírozásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy Magyarország sikeres és hatékony diplomáciai tevékenységének folytatásához elengedhetetlen,
hogy a  magyar külképviseletek biztonságos, gyors és stabil kommunikációs csatornán keresztül tarthassák a  kapcsolatot
az  anyaországgal és egymással, ezért az  ezen a  területen megvalósult infokommunikációs fejlesztések megfelelő minőségű
üzemeltetésének tartós biztosítása érdekében
 1. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külképviseleti hálózati szolgáltatások tartós és biztonságos
üzemeltetése érdekében a 2017. évtől kezdődően legalább 5 éves időtartamra kössön szolgáltatási szerződést;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára biztosítson 1882,9 millió forint forrást;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében
2018. évtől gondoskodjon – bázisba épülően – 1991,5 millió forint biztosításáról a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. évben felmerülés ütemében, 2019. évtől a költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1488/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. ingatlanaiban lakó és lakbérfizetési kötelezettségének eleget nem tevő személyek hátralékfizetési problémájának kezelési lehetőségéről és ezzel összefüggésben a további feladatok meghatározásáról.
A Kormány
 1. felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által működtetett Határozott idejű bérleti
szerződés program (a  továbbiakban: HBSZ-program) megvalósítása során szerzett tapasztalatok alapján készítsen
előterjesztést a szükséges jogszabály-módosításokra, ami különösen az alábbiakra terjedjen ki:
a) a 12 hónapnál hosszabb időtartamú határozott idejű bérleti szerződés megkötésére,
b) az ingatlan cseréjére, amennyiben a  Segítő Szervezet úgy ítéli meg, hogy ez  segítene a  bérlő anyagi
helyzetének stabilizálásában,
c) a bérlőt terhelő, de a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által megelőlegezett javítások miatt tartozást felhalmozó
bérlők esetében határozott idejű bérleti szerződés kötésének lehetőségére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. a hátralékfizetési problémákkal küzdő családok megsegítése érdekében a  közfoglalkoztatás 2015.  évi további
céljaként határozza meg a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által működtetett HBSZ-programban részt vevő álláskeresők,
mint kiemelt célcsoport közfoglalkoztatási programokba történő bevonását, a  HBSZ-program időtartama alatti
folyamatos közfoglalkoztatás biztosítását;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felkéri a  belügyminisztert, hogy az  önkormányzatok figyelmét hívja fel a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt.
vagyonkezelésében lévő ingatlanok ingyenes tulajdonba vételének törvényi lehetőségére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felkéri az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter, a  belügyminiszter és
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával folytasson tárgyalásokat a  karitatív szervezetekkel és az  egyházakkal,
amely egyeztetésnek ki kell térnie az átadható ingatlanok körére, az átadás ütemére és költségvetési vonatkozásaira;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az egyeztetések megkezdésére azonnal, illetve folyamatosan
 5. felkéri a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  belügyminiszter, az  emberi erőforrások minisztere és
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  4.  pontban meghatározott feladatok végrehajtásának eredménye és
összegzése alapján tegyen javaslatot az ingatlanok átadására és az ehhez szükséges jogszabály-módosításokra.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. október 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
393/2017. (X. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – É. Kiss Piroskát 2017. október 20. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
495/D/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. LXXXI. törvény 1999. január 1-jétől 2008. december 31-éig hatályos 12. § (2) bekezdése, 1998. január 1-jétől 2004. december 31-éig hatályos 22. § (4) bekezdése, valamint a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet 66/B. § (1) bekezdése 2002. január 1. és 2004. december 31. között hatályos szövege alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló, a Kecskeméti Munkaügyi Bíróság 1. M. 731/2003/14. szám alatti ítéletével összefüggésben benyújtott alkotmányjogi panaszt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 22. § (1) bekezdés felvezető rendelkezése és c) pontja 1998. január 1-jétől
2003. február 14-ig hatályos szövege alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
3. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 34. § (1) bekezdése, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.
évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelet 14. § (5) bekezdése, 15. § (1) bekezdése, 16. § (1) bekezdés i) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó alkotmányjogi panaszt nyújtott be a
Kecskeméti Munkaügyi Bíróság 1. M. 731/2003/14. számú jogerős ítélete kapcsán, és kezdeményezte a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 12. § (2) bekezdése, 22. §
(1) bekezdésének – tartalmilag – felvezető rendelkezése és
c) pontja, valamint (4) bekezdése, 34. § (1) bekezdése, továbbá a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.
évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TnyR.) 14. §
(5) bekezdése, 15. § (1) bekezdése, 16. § (1) bekezdés
i) pontja, továbbá 66/B. § – tartalmilag – (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisíté
sét, valamint e rendelkezések figyelmen kívül hagyása
mellett új eljárás lefolytatásának elrendelését.
A bíróság ítéletével elutasította az indítványozónak a
Bács-Kiskun Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság
(a továbbiakban: tb. szerv) alperes ellen társadalombiztosítási határozat felülvizsgálata iránt indított keresetét,
amelyben a javára 2002. október 31-étől megállapított előrehozott öregségi nyugdíj összegét kifogásolta a megállapítás alapjául szolgáló időszak meghatározása miatt; álláspontja szerint járandóságát az 1988. január 1-je előtti, magasabb keresete alapján kellett volna megállapítani. Egyfelől azzal érvelt, hogy az 1996. december 31. napján hatályos jogszabályokban foglaltak szerint kellett volna figyelembe venni a fenti időpont előtt megszerzett keresetét,
másrészt a Tny. rendelkezései alkalmazásával is ez az
1988. január 1-je előtti keresete lett volna irányadó, mert
1982. január 1-je és 1996. márciusa között nem rendelkezett jövedelemmel (de biztosított volt). Végül méltánytalannak tartotta, hogy lehetőség volt járandóságát az öregségi nyugdíj legkisebb összege alatt megállapítani.
Az ítélet tartalmazza, hogy a tb. szerv jogszerűen bírálta
el az igényt az ellátás megállapításakor hatályos jogszabályok szerint [TnyR. 66/B. §], és helyesen határozta meg a
nyugdíjszámításra irányadó időszakot 1988. január 1-jétől
2002. október 31-ig. Mivel ezen időszak legalább felében
az indítványozó keresettel rendelkezett – általa sem vitatottan járulékot fizető szakszövetkezeti tag, majd egyéni
vállalkozó volt, végül szolgálati időre megállapodást kötött –, átlagkeresetének meghatározása a Tny. 22. § (1), (4)
és (5) bekezdése alapján helyesen történt. Mivel az nem
érte el a nyugdíj legkisebb összegét, így nyugdíját a Tny.
12. § (1)–(3) bekezdése alapján az átlagkeresettel azonos
mértékben kellett megállapítani.
Az indítványozó álláspontja szerint e rendelkezések az
Alkotmány 17. §-át és 70/E. §-át sértik.
A TnyR. 66/B. § (1) bekezdését, amely az ellátás megállapításának kezdő időpontjában hatályos szabályokat rendelte alkalmazni, azért tartotta alkotmányellenesnek, mert
„a társadalombiztosítási határozat nem bontja fel a 38 év
szolgálati időt térbeli és időbeli egységekre, és nem keresi
meg a térbeli-időbeli egységekre vonatkozó jogszabályokat.” Így számára hátrányosabb eredménnyel járt, mintha
korábban hatályban volt nyugdíjszámítási szabályok szerint állapították volna meg a nyugdíját.
A Tny. 12. § (2) bekezdésének, 22. § (1), (4) bekezdésének, 34. § (1) bekezdésének és a TnyR. 14. § (5) bekezdésének, valamint 15. § (1) bekezdésének a nyugdíjszámításra irányadó időszakról, az átlagkereset számításáról rendelkező szabályai „egy fiktív, költött (egyébként rendkívül alacsony) jövedelmet tesznek az átlagkereset számítás
alapjául,” míg a TnyR. 16. § (2) bekezdésének i) pontja e
nyugdíjalap további csökkenését okozza. Az indítványozó
kifejtette, hogy a Tny. 22. § (5) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel sem lehetett volna megállapítani, hogy a
nyugdíjszámítási időszak fele részére keresettel rendelkezett, ezért a nyugdíj alapjánál az 1988. évet megelőzően elért keresetét kellett volna figyelembe venni. Kiegészítő
beadványában hangsúlyozta, hogy a bázisidőszak meghatározását tartja alkotmányellenesnek, mert a társadalombiztosítás biztosítási elemével ellentétes, hogy az ellátás
feltételéül előírt szolgálati idő az ellátás összegénél figyelmen kívül marad, így az „segély lett.”
2. A Tny. 12. § (2) bekezdésének jelenleg hatályos szövegét a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2008. évi
LXXXII. törvény 9. § (2) bekezdése állapította meg, a
22. § (1) bekezdésének első felvezető mondatába az „elért” szövegrész helyébe az „elért (kifizetett)” szövegrészt
iktatta be az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2003. évi IV. törvény 84. § (2) bekezdés cb) pontja, 22. § (4) bekezdését pedig a Magyar Köztársaság 2005.
évi költségvetéséről szóló 2004. évi CXXXV. törvény
122. § (1) bekezdése módosította. A TnyR. 14–16. §-a
helyébe a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló
168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló
365/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 6. §-a új rendelkezéseket léptetett, amelyek utóbb módosultak; a 66/B. §
(1) bekezdését a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról rendelkező
168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló
219/2005. (X. 13.) Korm. rendelet 8. § a) pontja hatályon
kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg
módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő
kérdés. (335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.;
216/B/2002. AB végzés, ABH 2004, 2085, 2086.) A konkrét normakontroll két esetében, az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján – mivel
ilyenkor az alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség – az Alkotmánybíróság már nem hatályos rendelkezés
alkotmányellenességét is vizsgálja. Mivel az indítvány
alkotmányjogi panasz, az Alkotmánybíróság a vizsgálatot
az annak alapjául szolgáló ügyben alkalmazott rendelkezések tekintetében folytatta le.
II. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány indítványozó által hivatkozott rendelkezései: „17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt
szociális intézkedésekkel gondoskodik.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.”
2. A Tny. vizsgált rendelkezései:
„12. § (2) Az (1) bekezdés szerint megállapított öregsé
gi teljes nyugdíj nem lehet kevesebb a (3) bekezdésben
meghatározott legkisebb összegnél. Ha az öregségi teljes
nyugdíj alapját képező havi átlagkereset a (3) bekezdés
szerinti összeget nem éri el, az öregségi teljes nyugdíj
összege azonos a nyugdíj alapját képező havi átlagkereset
összegével.”
„22. § (4) Amennyiben a biztosított az (1) bekezdésben
meghatározott időszaknak legalább a felében rendelkezik
a nyugdíjszámítás alapjául szolgáló keresettel, jövedelemmel, a havi átlagkeresetet a tényleges – a kifizetés időpontjában érvényes jogszabályok szerint nyugdíjjárulék-alapot
képező – kereset, jövedelem alapján kell meghatározni.”
3. A TnyR. érintett rendelkezése:
„66/B. § (1) A nyugellátás iránti igényt az ellátás megál
lapításának kezdő időpontjában hatályos jogszabályi rendelkezések alapján kell elbírálni.”
III. 1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Abtv. 48. §
(2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős
határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet
írásban benyújtani. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint az Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében
foglaltakat együttesen kell értelmezni, és figyelembe venni. [23/1991. (V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 361, 362.;
41/1998. (X. 2.) AB határozat, ABH 1998, 306, 309.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó panaszát a jogerős ítélet kézbesítésétől számított hatvan napon belül terjesztette elő, így az az Abtv.
48. §-ában előírt formai követelményeknek megfelel.
Az alkotmányjogi panaszban megjelölt határozat meghozatala során azonban a bíróság a Tny. 34. § (1) bekezdését (feltehetően elírás történt, a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
34. § (1) bekezdéséről van szó), a Tnyr. 14. § (5) bekezdését, 15. § (1) bekezdését, 16. § (1) bekezdés i) pontját nem
alkalmazta, mert az indítványozó keresetében csak a nyug-
díjszámítás alapjául szolgáló időszakot támadta, az átlagkereset számításának módjára vonatkozó részletszabályokat nem. Így az alkotmányjogi panasz előterjesztésének
e jogszabályi rendelkezések vonatkozásában nincs meg a
törvényben előírt tartalmi feltétele.
Ezért az Alkotmánybíróság e rendelkezések alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontjára figyelemmel érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
2. Az Alkotmánybíróság ezután azt vizsgálta, hogy az
indítvány tárgya nem minősül-e „ítélt dolog”-nak. Az
Ügyrend 31. §-ának c) pontja szerint az eljárás megszüntetetésének van helye, ha az indítvány az Alkotmánybíróság
által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és
az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen belül – azonos
alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértést megállapítani („ítélt dolog”). Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor res iudicata, ha az újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre vonatkozóan azonos okból vagy
összefüggésben terjesztik elő, mint egy korábban elbírált
ügyben. (1620/B/1991. AB határozat, ABH 1991, 972,
973.) Ha az újabb indítványt más okra, más alkotmányossági összefüggésre alapítják, az Alkotmánybíróság az
újabb indítvány érdemi vizsgálatába bocsátkozik.
[35/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 200, 212.;
17/1999. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1999, 131, 133.;
5/2002. (II. 22.) AB határozat, ABH 2002, 78, 81.]
Az Alkotmánybíróság a Tny. 22. § egészének és egyes
bekezdéseinek alkotmányosságával különböző alkotmányi rendelkezéssel összefüggésben, több határozatában
foglalkozott.
Az 1125/D/2004. AB határozatban többek között a Tny.
– 2002. december 31-én hatályos, azonos szövegű – 22. §
(1) bekezdésének az Alkotmány 17. §-ába és 70/E. §-ába
ütközése is a vizsgálat tárgya volt, a jelen indítvánnyal
azonos összefüggésben. Az indítványozó ebben az ügyben
azt sérelmezte, hogy az ellátás megállapításakor hatályos
szabályok kizárják a korábbi, rugalmasabb szabályozás alkalmazását, így nem teszik lehetővé az 1988. január 1-je
előtti, magasabb jövedelemmel járó években elért keresete
figyelembe vételét. Az Alkotmánybíróság – utalva a korábbi AB határozatokra – kimondta, hogy nem állapítható
meg az Alkotmány 17. §-ának és a 70/E. §-ának sérelme
pusztán azon az alapon, hogy az indítványozó nyugdíjigénye megnyíltát megelőző, különböző időszakokban hatályban volt nyugdíjszámítási szabályok, vagy azok egyes
rendelkezései alkalmazása esetén a részére megállapítottnál magasabb összegű nyugdíj került volna megállapításra. Utalt arra, hogy „a nyugdíjjogosultság több tényezőtől
függ, s az ellátás csak azok együttes megléte esetén jár: a
nyugdíjkorhatár elérésekor, a törvényben írt szolgálati idő
megléte esetén nyílik meg a nyugdíjjogosultság, s – főszabályként – az igényléskor releváns időszak jövedelmi viszonyai alapján kerül sor az átlagkereset, s ennek alapján a
nyugdíj megállapítására. Ennek során – az indítványozó
felfogásával ellentétben – nem követelmény, hogy a nyugdíjalapba a járulékfizetés teljes időszakának legmagasabb
keresetei, jövedelmei nyerjenek beszámítást (ilyen rendelkezést egyebekben a korábbi nyugdíjszámítási szabályok
sem tartalmaztak). Nem ütközik az Alkotmány 17. §-ába
és 70/E. §-ába a Tny. 22. § (1) bekezdése azon okból sem,
hogy a törvényhozó a havi átlagkereset meghatározása
során irányadó időszakokat a járulékfizetés korábbi időszakaiban hatályos szabályoktól eltérően határozta meg.”
Ezért az indítványt elutasította. (ABH 2007, 1775,
1781–1782.)
A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Tny. 22. § (1) bekezdésének az Alkotmány
17. §-a és 70/E. §-ára alapított alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló részében tekinthető az indítvány „ítélt dolog”-nak, ezért az eljárást ebben
a vonatkozásban az Ügyrend 31. § c) pontja alapján megszüntette.
3. Az Alkotmánybíróság a 65/B/2002. AB határozatában a Tny. 22. §-a egészét az Alkotmány 17. §-ával és
70/E. §-ával összefüggésben ugyancsak vizsgálta, de más
alkotmányossági szempontból. Az Alkotmánybíróság
ezért a Tny. 12. § (2) bekezdése, 22. § (4) bekezdése és a
TnyR. 66/B. § (1) bekezdése tekintetében az érdemi vizsgálatot elvégezte. Az elbírálásnál értelemszerűen felhasználta mindazokat az érveket és megállapításokat, amelyek
a tartalmi összefüggésbe hozható korábbi döntéseinél
irányadók voltak. (652/B/1997. AB határozat, ABH 1997,
752, 754–755.; 441/D/2006. AB határozat, ABH 2007,
1980, 1982.)
Az indítványozó e rendelkezések tekintetében az Alkotmány 17. §-a és 70/E. §-a sérelmét állította.
Az Alkotmány 17. §-a általánosságban rögzíti az állam
számára a rászorulókról való gondoskodás feladatát. Az
Alkotmánybíróság már több ízben kifejtette álláspontját,
miszerint az Alkotmány általános rendelkezéseinek vizsgálata az alapvető jogok és kötelezettségek körében fellelhető alkotmányos rendelkezések tükrében – éppen azokkal
mutatott szoros összefüggése miatt – végzendő el. Így a
17. §-ban foglalt szociális intézkedések a 70/E. § előírásaival egyetemben vizsgálandók. (3/D/1998. AB határozat,
ABH 1999, 642, 644.; 65/B/2002. AB határozat, ABH
2004, 1589, 1593.)
Az Alkotmánybíróság a 32/1998. (VI. 25.) AB határozat rendelkező részében alkotmányos követelményként
határozta meg: „Az Alkotmánybíróság megállapítja: az
Alkotmány 70/E. §-ában meghatározott szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó olyan megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz
való jog megvalósulásához.” (ABH 1998, 251.) A szociális biztonsághoz való jog tartalma az állami kötelezettségvállalásban megnyilvánuló jogot jelent. [32/1991. (VI. 6.)
AB határozat, ABH 1991, 162, 163.; 26/1993. (IV. 29.)
AB határozat, ABH 1993, 196, 199.] Ugyanakkor az államnak a polgárai felé fennálló kötelezettségei az Alkotmányban általános jelleggel szerepelnek, és nem jelentenek alanyi jogot egy bizonyos meghatározott jövedelem
megszerzéséhez, vagy ellátásban való részesüléshez.
(600/B/1993. AB határozat, ABH 1993, 671, 672.)
Az Alkotmánybíróság a 43/1995. (VI. 30.) AB határozatában az Alkotmány 70/E. §-ára vonatkozó korábbi gyakorlatát a következőkben összegezte: „az állam széles körű jogosítványokkal rendelkezik a szociális ellátásokon
belüli változásokra, átcsoportosításokra és átalakításokra a
gazdasági viszonyok függvényében. A változtatások joga
azonban nem minden korlátozás nélkül illeti meg az államot.” Ha ezek nem ütköznek más alkotmányos jogba vagy
elvbe, a jogalkotónak alkotmányos lehetősége van a szolgáltatások változtatására, ennek következtében azonban
„a szociális ellátás mértéke egészében nem csökkenhet az
Alkotmány 70/E. §-a alapján megkövetelhető minimális
szint alá”. (ABH 1995, 188, 192.) A jogalkotó a gazdaság
helyzetére, az ellátórendszerek teherbírására tekintettel
alakíthatja a szociális ellátások körét mindaddig, amíg valamely, az Alkotmányban rögzített elv (például a diszkrimináció tilalmának elve) nem sérül. Ebből eredően a rászorultaknak csak arra van alapvető joguk, hogy az ellátás
iránti igényük elbírálása azonos szempontok alapján, tárgyilagosan, hátrányos megkülönböztetés nélkül, az elbírálásra vonatkozó eljárási szabályok korrekt alkalmazásával
történjen. [26/1993. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1993,
196, 200.; 292/B/1998. AB határozat, ABH 2000, 874,
876–877.; 137/B/1999. AB határozat, ABH 2001, 1054,
1056.; 953/B/1998. AB határozat, ABH 2002, 867, 870.;
727/B/1999. AB határozat, ABH 2003, 1124, 1127.;
65/B/2002. AB határozat, ABH 2004, 1589, 1593.]
Az Alkotmánybíróság a 63/1993. (XII. 2.) AB határozatban a társadalombiztosításról szóló, korábban hatályos
1975. évi II. törvény 44. §-ával összefüggésben rögzítette,
hogy önmagában az „nem minősíthető alkotmányellenesnek azért, mert az öregségi nyugdíj összegét 1988. január
1-je utáni keresetek alapján rendeli megállapítani. Az
áraknak és a béreknek – a pénz értékének – utóbbi öt évben
történt változása folytán ugyanis az 1988. január 1. előtti
keresetek alapulvétele általában hátrányosabb nyugdíjak
megállapításához vezethetne.” Azt azonban alkotmányellenesnek találta, ha a nyugdíjigénylőnek 1988. január 1.
óta nem volt 900 napi keresete, a 900 nap alatti időt a minimálbér figyelembe vételével rendeli kiegészíteni. (ABH
1993, 369, 371) E rendelkezést a törvényalkotó ezért módosította. Az Alkotmánybíróság több határozatában elutasította a Tny. 22. §-át az Alkotmány 70/A. §-a alapján támadó indítványokat: a 734/B/2000. AB határozatában
nem találta alkotmányellenesnek, hogy az 1988. január
1-jét megelőző időszak járulékfizetéssel terhelt jövedelmet figyelmen kívül hagyják azon nyugdíjasok tekinteté
ben, akiknek 1988. január 1-jét követően volt keresete
(ABH 2003, 1254, 1260.), míg az 1193/B/2004. AB határozat tartalmazza, hogy önmagában a járulékfizetésből
senkinek nem keletkezik alkotmányosan védendő várománya arra, hogy a társadalombiztosítás rendszerében folyósított nyugdíj megállapítása során a járulékfizetés teljes
időszakában elért kereset, jövedelem a nyugdíjalapba beszámítást nyerjen. (ABH 2007, 1813, 1818.) Az Alkotmánybíróság a 65/B/2002. AB határozatában nem látta az
Alkotmány szociális biztonságot rögzítő rendelkezésével
ellentétesnek a Tny. 22. §-át abból az okból, hogy az indítványozó 1988. január 1-je előtt (külföldön) megszerzett
keresete nem volt figyelembe vehető.
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Tny. azon szabálya, amely a releváns időszak felében elért tényleges keresetet rendeli az átlagszámítás alapjául, illetőleg a nyugdíj összegének a Tny. 12. §
(2) bekezdésében meghatározott módja nem sérti az
Alkotmány 70/E. §-át. Ebből következően pedig a TnyR.-
nek az ellátás megállapításakor nem hatályos szabályok
kizárását eredményező rendelkezése sem eredményezi az
előbbi alkotmányi rendelkezés sérelmét.
Ezért az alkotmányjogi panaszt ebben a vonatkozásban
elutasította.
Az indítványozónak az új eljárással összefüggően megfogalmazott indítványát az Alkotmánybíróság a kifogásolt
rendelkezéseknek a konkrét eljárásban történő kizárása
iránti kérelemnek tekintette. Mivel az Alkotmánybíróság a
jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt elutasította, ezért – gyakorlatának megfelelően (727/D/2000. AB határozat, ABH
2005, 931, 935–936.) – a megsemmisíteni kért jogszabályhely konkrét esetben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló indítvány vizsgálatát mellőzte.
Budapest, 2010. március 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
132/2012. (VI. 8.) KE határozata bírák kinevezéséről és felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése és 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
lemondására tekintettel
dr. Pál Lajos Józsefet 2012. november 30-ai hatállyal,
a bírói eskü letételének elmulasztása miatt
dr. Józsa Zsoltot 2012. május 31-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Gremsperger Máriát 2012. november 30-ai hatállyal
bírói tisztségéből felmentem. dr. Pfeifer Pétert,
dr. Solymosi Istvánt és
dr. Steinhof Katalin Esztert
2012. június 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Kántor Veronikát
2012. június 1. napjától 2015. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá,
dr. Szabó Évát
2012. június 1. napjától 2015. május 31. napjáig terjedő időtartamra katonai bíróvá
kinevezem. Budapest, 2012. május 23. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
305/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Czimbalmosné Molnár Éva rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország pozsonyi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1539/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata a KEOP-2.3.0/2F/09-2010-0031 azonosító számú („A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Szilárdhulladékgazdálkodási Társulás településeinek szilárdhulladék lerakóinak rekultivációja” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-2.3.0/2F/09-2010-0031 azonosító számú, „A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Szilárdhulladék
gazdálkodási Társulás településeinek szilárdhulladék lerakóinak rekultivációja” című projekt (a  továbbiakban:
projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt 1. mellékletben foglalt táblázat E:2 mezőjében meghatározott többlettámogatása tekintetében
a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával
összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi
munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat
I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1264/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata az Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott kormánytisztviselők feladatainak és foglalkoztatási feltételeinek felülvizsgálatáról.
A Kormány a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás kormányzati költségvetésre gyakorolt hatásának csökkentése, illetve
a magyar kormányzati, szakpolitikai érdekek erőteljesebb figyelembe vétele érdekében a következőket határozza:
1. Felül kell vizsgálni – különösen a kormányzati költségvetési kiadások csökkentése érdekében – az Európai Unió
intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkről szóló 209/2004. (VII. 9.) Korm. rendelet és az
Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai
utáni támogatások igénylési rendjéről szóló 146/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet rendelkezéseit.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
2. A miniszterek bekérik az általuk kiküldött nemzeti szakértők aktualizált önéletrajzát, továbbá felhívják az irányításuk,
illetve felügyeletük alá tartozó szerveket az általuk kiküldött nemzeti szakértők önéletrajzának bekérésére.
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: 2011. augusztus 30.
3. A miniszterek az általuk kiküldött nemzeti szakértőiket konzultációra – 2 napra – hazarendelik. A szakmai konzultáció
célja az eddigi tevékenységről szóló beszámolás, illetve a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás
indokoltságának felülvizsgálata. A szakmai konzultációt háromtagú bizottság előtt kell lefolytatni. A bizottság tagjai:
a tárca nemzeti szakértőjének tevékenységi területéért felelős államtitkára, a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium közigazgatási államtitkára és a Külügyminisztérium EU ügyekért felelős államtitkára. A szakmai
konzultáció eredményeként a nemzeti szakértőt a miniszter továbbra is a korábbiaknak megfelelően foglalkoztatja,
vagy hazarendeli, vagy a foglalkoztatását módosítja.
Felelős: valamennyi miniszter a közigazgatási és igazságügyi minisztérium közigazgatási államtitkárának
 és a Külügyminisztérium EU ügyekért felelős államtitkárának bevonásával
Határidő: 2011. szeptember 15.
4. A miniszterek felhívják az irányításuk, illetve felügyeletük alatt álló szerveket (kiküldő szerv), hogy az általuk kiküldött
nemzeti szakértőket konzultációra – 2 napra – rendeljék haza. A szakmai konzultációt négytagú bizottság előtt kell
lefolytatni. A bizottság tagjai: a kiküldő szerv vezetője, az irányító, felügyelő minisztérium terület irányításáért,
felügyeletéért felelős állami vezetője, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára és a
Külügyminisztérium EU ügyekért felelős államtitkára. A szakmai konzultáció eredményeként a nemzeti szakértőt a
küldő szerv továbbra is a korábbiaknak megfelelően foglalkoztatja, vagy hazarendeli, vagy a foglalkoztatását
módosítja.
Felelős: valamennyi miniszter a közigazgatási és igazságügyi minisztérium közigazgatási államtitkárának
 és a Külügyminisztérium EU ügyekért felelős államtitkárának bevonásával, továbbá az irányított,
 felügyelt szervek vezetői
Határidő: 2011. szeptember 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
277/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – dr. Fabricius László Imrét 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2019. XLV. törvény az Európa Tanács felülvizsgált filmkoprodukciós egyezménye kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  Európa Tanács filmkoprodukciós egyezménye (felülvizsgált)
(a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 12-i ülésnapján fogadta el.
4
3
1
3
2
1
1
1
1
1
1
1
1
–––– 16 ” „Az Európa Tanács filmkoprodukciós egyezménye (felülvizsgált)
Preambulum Az Európa Tanács tagállamai és az Európai kulturális egyezmény (az ET szerződései sorozatában a 18. számú) egyéb
részesei mint Felek,
Arra való tekintettel, hogy az Európa Tanács célja a tagjai közötti nagyobb egység megteremtése, különösen azért,
hogy védje és támogassa a közös örökségüket jelentő eszméket és elveket;
Arra való tekintettel, hogy az alkotás és az önkifejezés szabadsága alapvető elemei ezen elveknek;
Arra való tekintettel, hogy a  különböző európai országok kulturális sokszínűségének előmozdítása az  Európai
kulturális egyezmény egyik célja;
Tekintettel a  kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményre
(Párizs, 2005. október 20.), amely a  kulturális sokszínűséget az  emberiség meghatározó jellemzőjének ismeri
el, és törekvései között szerepel a  kulturális kifejezések megalkotásának, előállításának, terjesztésének, területi
elosztásának és élvezetének javítása;
Abból a  célból, hogy a  filmkoprodukció – mint a  kulturális sokszínűség globális szintű alkotó- és
kifejezőeszköze – megerősödjön;
Annak tudatában, hogy a  film a  kulturális és művészeti kifejezés fontos eszköze, amely meghatározó
szerepet tölt be az  önkifejezés, a  sokszínűség és kreativitás szabadságának – valamint a  demokratikus polgári
magatartásnak – a fenntartásában;
Azzal az  elhatározással, hogy továbbfejlesszék ezen elveket, valamint figyelembe véve a  Miniszteri Bizottság
tagállamokhoz intézett, a  filmszínházra és az  audiovizuális világra vonatkozó ajánlásait, különösen pedig
az audiovizuális produkciók európai előmozdítására vonatkozó Rec(86)3. számú, valamint a nemzeti filmpolitikáról
és a kulturális kifejezések sokszínűségéről szóló CM/Rec(2009)7 számú ajánlásokat;
Elismerve, hogy a  kreatív filmművészeti és audiovizuális alkotások koprodukciós gyártását és forgalmazását
támogató európai alapot, az „Eurimages”-t létrehozó Res(88)15. számú határozat módosítása lehetővé tette nem
tagállamok csatlakozását is;
Azzal az  elhatározással, hogy ezen célkitűzéseket a  kooperációt erősítő és a  filmkoprodukciók egészéhez igazodó
szabályok meghatározásával közös erővel valósítják meg;
Figyelembe véve, hogy az  egységes szabályok elfogadása elősegíti a  korlátozások csökkenését és előmozdítja
a filmkoprodukciók terén az együttműködést;
Figyelembe véve a  filmiparban az  európai filmkoprodukciós egyezmény (az ET szerződései sorozatában
a 147. számú) 1992. évi aláírásra való megnyitása óta lezajlott technológiai, gazdasági és pénzügyi fejlődést;
Abban a hitben, hogy e fejlődéssel elkerülhetetlenné válik az 1992-es egyezmény felülvizsgálata, annak érdekében,
hogy ezzel a filmkoprodukciók e keretrendszerének folyamatos relevanciája és hatékonysága biztosítva legyen;
Elismerve, hogy a jelen egyezmény célja, hogy az európai filmkoprodukciós egyezmény helyébe lépjen;
az alábbiakban állapodtak meg:
I. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk – Az egyezmény célja
Az egyezményben részes Felek vállalják, hogy az alábbi rendelkezésekkel összhangban előmozdítják a nemzetközi
filmkoprodukciók fejlesztését.
2. cikk – Hatály
 (1) A  jelen egyezmény szabályozza a  Felek közötti kapcsolatokat a  Felek területén kezdeményezett multilaterális
koprodukciók terén.
 (2) A jelen egyezmény hatálya kiterjed:
a) olyan koprodukciókra, amelyekben legalább három, az  egyezményben részes három különböző országban
működő filmelőállító cég vesz részt; valamint
b) olyan koprodukciókra, amelyekben legalább három, az  egyezményben részes három különböző országban
működő filmelőállító cég, valamint egy vagy több olyan filmelőállító is részt vesz, amely nem a  Felek
országában működik. Azon filmelőállítóknak a produkcióhoz történő teljes hozzájárulása azonban, amelyek
nem a Felek országaiban működnek, nem haladhatja meg a teljes gyártási költség 30 százalékát.
A fenti esetek bármelyikében az  egyezmény kizárólag akkor alkalmazandó, ha az  alkotás megfelel
a  jelen egyezmény 3.  cikk c)  pontja szerinti, hivatalos koprodukcióban készült filmművészeti alkotás
fogalommeghatározásának.
(3) A  Felek között érvényben lévő kétoldalú megállapodások továbbra is érvényben maradnak a  kétoldalú
koprodukciók tekintetében.
Multilaterális koprodukciók esetében a  jelen egyezmény rendelkezései a  Felek közötti kétoldalú megállapodások
rendelkezései helyébe lépnek. Abban az  esetben, ha a  kétoldalú koprodukciókra vonatkozó rendelkezések nem
ütköznek a jelen egyezmény rendelkezéseibe, azok továbbra is hatályban maradnak.
(4) Amennyiben nincs olyan megállapodás, amely szabályozná a  Felek közötti kétoldalú koprodukciós kapcsolatokat,
a  jelen egyezmény a  kétoldalú koprodukciókra is kiterjed, azt az  esetet kivéve, ha az  érintett Felek valamelyike
a jelen egyezmény 22. cikkének megfelelően fenntartást tett.
3. cikk – Fogalommeghatározások
A jelen egyezmény alkalmazása során:
a) a  ,,filmalkotás” kifejezés minden olyan alkotásra, elsősorban játékfilmre, animációs filmre és
dokumentumfilmre vonatkozik, játékidőtől vagy médiumtól függetlenül, amely megfelel az egyezményben
részes országokban érvényben levő, filmgyártást szabályozó rendelkezéseknek, és filmszínházakban történő
bemutatás céljából készült;
b) a  ,,koprodukcióban részt vevő filmelőállító” kifejezés az  egyezményben részes országokban működő
filmelőállítókra vagy producerekre vonatkozik, amelyek vagy akik koprodukciós szerződések aláírói;
c) a „hivatalosan koprodukcióban készült filmművészeti alkotás” (a  továbbiakban „film”) olyan filmművészeti
alkotás, amely megfelel az  egyezmény elválaszthatatlan részét képező II. függelékben meghatározott
feltételeknek;
d) a  ,,multilaterális koprodukció” kifejezés olyan filmalkotásra vonatkozik, amelynek létrehozásában legalább
három filmelőállító vesz részt a jelen egyezmény 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
II. FEJEZET – A KOPRODUKCIÓKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 4. cikk – Azonos elbírálás a nemzeti filmekkel
 (1) Azok a  multilaterális koprodukciókban készült filmalkotások, amelyek a  jelen egyezmény hatálya alá esnek,
ugyanazokra a kedvezményekre jogosultak, mint amelyek a koprodukciókban részt vevő, az egyezményben részes
országok jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint a nemzeti filmekre vonatkoznak.
(2) A  kedvezményeket a  koprodukcióban részt vevő filmelőállító számára az  a  Fél biztosítja, ahol e  filmelőállító
működik, az adott országban érvényben levő jogszabályokban és egyéb rendelkezésekben foglalt feltételeknek és
korlátozásoknak, valamint a jelen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
5. cikk – A koprodukciós minősítés elnyerésének feltételei
 (1) Minden filmkoprodukciót a  koprodukcióban részt vevő filmelőállítók székhelye szerinti országok illetékes
hatóságainak kell jóváhagynia. E  jóváhagyás kibocsátása előtt az  illetékes hatóságok a  kérelemről egyeztetnek.
Az  idevonatkozó eljárás meg kell, hogy feleljen a  jelen egyezmény elválaszthatatlan részét képező I. függelék
rendelkezéseinek.
(2) A  koprodukciós minősítés iránti kérelmet az  I. függelékben foglalt kérelmezési eljárás szerint kell az  illetékes
hatóságokhoz benyújtani jóváhagyásra. Az  ilyen jóváhagyás végleges, kivéve az  olyan eseteket, amikor
a kérelmezők képtelenek vállalt kötelezettségeiket teljesíteni a művészeti, pénzügyi vagy technikai körülményeket
illetően.
(3) Nem kaphatnak koprodukciós minősítést az  egyértelműen pornográf természetű, illetve a  hátrányos
megkülönböztetést, a gyűlöletet, illetve az erőszakot népszerűsítő, vagy az emberi méltóságot leplezetlenül sértő
projektek.
(4) A  koprodukciós státusszal együtt járó kedvezményeket olyan, koprodukcióban résztvevő filmelőállítók kaphatják
meg, amelyekről feltételezhető, hogy rendelkeznek a  szükséges technikai felszereltséggel, pénzügyi háttérrel és
megfelelő szakmai felkészültséggel.
(5) A szerződő államoknak meg kell jelölniük az e cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságokat. Erre egy olyan
nyilatkozatban kerülhet sor, amelyet a jelen egyezmény aláírásakor, vagy a ratifikációs, az elfogadási, a jóváhagyási
vagy a csatlakozási okmányok letétbe helyezésekor tesznek. A nyilatkozat a későbbiekben bármikor módosítható.
6. cikk – A koprodukcióban résztvevők hozzájárulásának részarányai
 (1) Multilaterális koprodukció esetében a  minimális hozzájárulás mértéke nem lehet a  filmalkotás teljes gyártási
költsége 5 százalékánál kevesebb, és maximális mértéke nem haladhatja meg e költség 80 százalékát. Amennyiben
a minimális hozzájárulás nem éri el a 20 százalékot, vagy a koprodukció kizárólag pénzügyi jellegű, az érintett Fél
lépéseket tehet a  filmgyártást támogató nemzeti filmszakmai programok igénybevételének csökkentésére, vagy
az előbbiekhez való hozzáférés megakadályozására.
(2) Abban az  esetben, ha a  jelen egyezmény a  2.  cikk (4)  bekezdésének megfelelően a  Felek közötti kétoldalú
megállapodásként alkalmazandó, a  minimális hozzájárulás mértéke nem lehet a  filmalkotás teljes gyártási
költségének 10 százalékánál kevesebb, és a  legnagyobb hozzájárulás sem haladhatja meg a  filmalkotás teljes
gyártási költségének 90 százalékát. Amennyiben a  minimális hozzájárulás nem éri el a  20 százalékot, vagy
a  koprodukció kizárólag pénzügyi jellegű, az  érintett Fél lépéseket tehet a  filmgyártást támogató nemzeti
filmszakmai programok igénybevételének csökkentésére, vagy az előbbiekhez való hozzáférés megakadályozására.
7. cikk – A koprodukcióban résztvevők filmre vonatkozó jogai
 (1) A  koprodukciós szerződés biztosítja, hogy a  koprodukcióban részt vevő filmelőállítókat a  film dologi és szellemi
tulajdonjogai közösen illetik meg. A szerződésnek tartalmaznia kell olyan kikötést, hogy a film eredeti műpéldányát
(az első befejezett változatot) a  koprodukcióban résztvevők által kölcsönösen elfogadott helyen kell tárolni, és
részükre az akadálytalan hozzáférést biztosítani kell.
(2) A  koprodukciós szerződésben az  egyes koproducerek számára ugyancsak garantálni kell a  filmnyersanyaghoz és
az eredeti műpéldányhoz mint másolási példányhoz való hozzáférési jogot.
8. cikk – Technikai és művészeti részvétel
 (1) A  koprodukcióban résztvevők mindegyike köteles érdemi technikai és művészeti hozzájárulást tenni.
Általánosságban, és a Felekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel összhangban, a koprodukcióban résztvevők
alkotói, technikai és művészeti stábhoz, a  műalkotásokban szereplő előadókhoz és a  filmalkotások elkészítéséhez
felhasznált felszerelésekhez való hozzájárulásának arányosnak kell lennie pénzügyi befektetésük nagyságával.
(2) Az érintett Felekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően és a  forgatókönyv igényeit figyelembe
véve, a  filmalkotás elkészítésében részt vevő stábot azoknak az  államoknak az  állampolgáraiból kell összeállítani,
amelyek részt vesznek az  adott koprodukcióban, és általában az  utómunkálatokat is a  fenti országokban kell
elvégezni.
9. cikk – Pénzügyi koprodukciók
 (1) A  8.  cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, és a  Felek törvényei és rendeletei szerinti különös feltételek és
korlátozások figyelembevételével, a  különböző országok együttműködésével létrejött filmalkotások koprodukciós
minősítést kaphatnak a jelen egyezmény alapján, amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek:
a) a  koprodukciós szerződésnek megfelelően, tartalmaznak egy vagy több, tisztán pénzügyi kisebbségi
hozzájárulást is, feltéve, hogy az egyes országokra eső rész nem kisebb, mint a gyártási költség 10 százaléka,
és nem nagyobb, mint annak 25 százaléka;
b) a  koprodukció résztvevői között van egy többségi együttműködő is, amely érdemi technikai és művészeti
hozzájárulást nyújt a projekthez, és megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek alapján a készülő filmalkotás
hazájában nemzeti műalkotásnak minősül;
c) támogatják a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását; valamint
d) olyan koprodukciós szerződések keretében készülnek, amelyek rendelkeznek a  bevételek megfelelő
elosztásáról.
 (2) A pénzügyi koprodukciók csak akkor kaphatnak koprodukciós minősítést, ha elnyerik az illetékes hatóságok egyedi
hozzájárulását, különös tekintettel az alábbi, 10. cikk rendelkezéseire.
10. cikk – Általános részvételi egyensúly
 (1) A  Feleknek a  filmgyártási kapcsolataikban általában véve törekedniük kell az  egyensúlyra mind a  befektetett
pénzeszközöket, mind a  koprodukcióban előállított filmalkotásokhoz történő művészeti és technikai
hozzájárulásukat illetően.
(2) Azon Fél, amely egy adott ésszerű időszak tekintetében a filmkoprodukciós kapcsolatok terén egy vagy több másik
Féllel kapcsolatban az egyensúly hiányát tapasztalja, megtagadhatja további koprodukció jóváhagyását mindaddig,
amíg az érintett Féllel vagy Felekkel a kiegyensúlyozott filmgyártási kapcsolatok helyre nem állnak.
11. cikk – Beutazás és tartózkodás
A hatályos törvényeknek, rendeleteknek és nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően, mindegyik Fél köteles
a  területén a  többi, koprodukcióban részt vevő Fél technikai és művészeti stábja számára biztosítani a  beutazást,
a  tartózkodást és a  munkavállalási engedély megszerzését. Hasonlóképpen, mindegyik Fél engedélyezi a  jelen
egyezmény hatálya alá eső filmalkotások elkészítéséhez és forgalmazásához szükséges berendezések ideiglenes
behozatalát, majd újbóli kivitelét.
12. cikk – A koprodukcióban részt vevő országok feltüntetése
 (1) A koprodukcióban részt vevő országokat megfelelően fel kell tüntetni a koprodukcióban készített filmalkotásokban.
 (2) Ezeknek az országoknak a nevét világosan fel kell tüntetni a film alkotóinak felsorolásakor, az összes népszerűsítő és
reklámanyagban, valamint a filmalkotás bemutatásakor. 13. cikk – Export
Amennyiben egy koprodukcióban készült filmalkotást olyan országba exportálnak, ahol kvóta szabályozza
a  filmalkotások importját, és a  koprodukcióban részt vevő valamelyik Félnek nincs joga arra, hogy filmalkotásával
szabadon megjelenhessen az importáló országban, akkor:
a) a filmalkotást általában annak az országnak a kvótájához adják hozzá, amelyiknek többségi részesedése volt
a filmalkotás elkészítésében;
b) olyan filmalkotás esetében, amelynek az  elkészítésében a  résztvevők egyenlő arányban osztoznak,
a filmalkotást annak az országnak a kvótájához kell hozzáadni, amelyiknek a legjobbak az esélyei arra, hogy
az érintett importáló országba exportáljon;
c) amennyiben a  fenti a) és b)  pontok nem alkalmazhatók, a  filmalkotást annak a  Félnek a  kvótájához kell
hozzáadni, amelyik a rendezőt adja.
14. cikk – Nyelvi előírások
A koprodukciós minősítés kibocsátásakor valamely érintett ország illetékes hatósága megkövetelheti az  adott
országban működő, a koprodukcióban részt vevő filmelőállítótól, hogy nyújtsa be a filmalkotás végleges változatát
az adott ország valamelyik hivatalos nyelvén.
15. cikk – Fesztiválok
Annak az  esetnek a  kivételével, ha a  koprodukcióban résztvevők másként döntenek, a  koprodukcióban készített
filmalkotásokat a  nemzetközi fesztiválokon az  a  Fél mutatja be, ahol a  többségi részvételű koprodukciós partner
működik. Amennyiben egy filmalkotás az alkotók egyenlő pénzügyi részvételével készült, a filmet az a Fél mutatja
be, amelyik a rendezőt adja.
III. FEJEZET – ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. cikk – Az egyezmény hatásai
 (1) Ami a részes Feleket illeti, az 1992. október 2-án aláírásra megnyitott európai filmkoprodukciós egyezmény helyébe
a jelen egyezmény lép.
 (2) A  jelen egyezményben részes Fél és az  1992-es egyezményben részes, azonban a  jelen egyezményt még nem
ratifikált Fél közötti kapcsolatok tekintetében továbbra is az 1992-es egyezmény az alkalmazandó.
17. cikk – Az egyezmény, valamint az I. és II. függelék módosításainak nyomon követése
 (1) Ezen egyezmény nyomon követéséért a kreatív filmművészeti és audiovizuális alkotások koprodukciós gyártását és
forgalmazását támogató európai alap, az „Eurimages” igazgatósága felel.
 (2) Az  egyezmény nem Eurimages tagként működő részes Felei is képviseltethetik magukat: az  „Eurimages”
igazgatóságában egy szavazattal rendelkeznek azon esetekben, amikor az igazgatóság a jelen egyezmény szerint rá
ruházott feladatokat lát el.
(3) Az egyezmény hatékony alkalmazásának előmozdítása céljából az „Eurimages” igazgatósága:
a) javaslatot tehet a Felek közötti tapasztalatcsere és legjobb bevált gyakorlatok megosztásának elősegítésére;
b) véleményt formálhat az  egyezmény alkalmazásának és végrehajtásának bármely kérdésében, és
e tekintetben konkrét ajánlásokat is megfogalmazhat a Felek számára.
 (4) Jelen egyezmény I. és II. függelékében foglalt rendelkezések aktualizálása érdekében módosítási javaslatok
nyújthatóak be, abból a  célból, hogy a  rendelkezések folyamatosan igazodjanak a  filmművészeti iparág
mindennapi gyakorlatához. Módosítási javaslatot bármely Fél, a Miniszteri Bizottság, illetve a kreatív filmművészeti
és audiovizuális alkotások koprodukciós gyártását és forgalmazását támogató európai alap, az  „Eurimages”
igazgatósága egyaránt benyújthat. A  módosítási javaslatoknak a  Felek felé történő kommunikációja az  Európa
Tanács Főtitkárának a feladata.
(5) A Felekkel való egyeztetést követően a Miniszteri Bizottság az Európa Tanács Alapszabálya 20. cikkének d) pontjában
foglalt többséggel elfogadhatja a  (4)  bekezdés szerinti módosítási javaslatot. A  módosítás azon naptól számított
egy év időtartam lejártát követően lép életbe, hogy a  módosítást a  Felek felé továbbították. A  fenti időszak alatt
a Főtitkár felé bármely Fél a tiltakozását fejezheti ki a szóban forgó módosítás hatálybalépésével szemben.
(6) Amennyiben a Felek egyharmada tiltakozását fejezi ki az Európa Tanács Főtitkára felé a módosítás hatálybalépésével
szemben, úgy a módosítás nem léphet hatályba.
(7) Amennyiben a Felek kevesebb, mint egyharmada ad hangot ellenvetésének, úgy a módosítás azon Felek számára
lép hatályba, amelyek nem fejezték ki a módosítás ellen tiltakozásukat.
(8) Amennyiben jelen cikk (5) és (7)  bekezdésével összhangban úgy lép hatályba módosítás, hogy azzal szemben
valamely Fél a tiltakozását fejezte ki, úgy a módosítás az érintett Fél tekintetében az azt követő hónap első napján
lép hatályba, hogy az érintett Fél az Európa Tanács Főtitkárát értesítette a módosítás általa történő elfogadásáról.
A  tiltakozását kifejező Fél ellenvetését bármikor visszavonhatja az  Európa Tanács Főtitkárának szóló ilyen tárgyú
értesítés útján.
(9) Amennyiben a Miniszteri Bizottság módosítást fogad el, adott állam, illetve az Európai Unió csak úgy ismerheti el
az egyezményt magára nézve kötelezőnek, ha egyúttal az érintett módosítást is elfogadja.
18. cikk – Aláírás, ratifikálás, elfogadás, jóváhagyás
 (1) A  jelen egyezmény aláírásra nyitva áll az  Európa Tanács tagállamai és az  Európai kulturális egyezményben részes
további tagállamok számára, amelyek egyetértésüket a következő módokon fejezhetik ki:
a) aláírással, fenntartás nélkül a ratifikálásra, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozóan; vagy
b) ratifikálást, elfogadást vagy jóváhagyást igénylő aláírással, amelyet azután ratifikálás, elfogadás vagy
jóváhagyás követ.
 (2) A ratifikálási, elfogadási, illetve jóváhagyási okiratokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
19. cikk – Hatálybalépés
 (1) A  jelen egyezmény annak a  hónapnak az  első napján lép hatályba, amely azon napot követő három hónapos
időszak leteltét követi, amikor három állam, ideértve az Európa Tanács legalább két tagállamát, kötelezőnek ismeri el
az egyezményt, a 18. cikk rendelkezéseinek megfelelően.
(2) Bármely olyan aláíró állam vonatkozásában, amely az  egyezmény kötelező hatályát ezt követően ismeri el,
az  egyezmény annak a  hónapnak az  első napján lép hatályba, amely azt a  napot követő három hónapos időszak
letelte után következik, amikor az  aláírás vagy a  ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okirat letétbe helyezése
megtörtént.
20. cikk – Azoknak az államoknak a csatlakozása, amelyek nem tagjai az Európa Tanácsnak
 (1) A jelen egyezmény hatálybalépését követően – a Felekkel folytatott egyeztetés alapján – az Európa Tanács Miniszteri
Bizottsága felkérheti az  Európai Uniót, illetve bármely olyan államot, amely nem tagja az  Európa Tanácsnak arra,
hogy csatlakozzon ezen egyezményhez, az  Európa Tanács Alapszabálya 20.  cikkének d)  pontjában meghatározott
többségi döntés és a  Miniszteri Bizottságban képviseletre jogosult szerződő államok képviselőinek egyhangú
szavazata alapján.
(2) Bármely csatlakozó állam vagy az  Európai Unió vonatkozásában, annak csatlakozása esetén, az  egyezmény annak
a hónapnak az első napján lép hatályba, amely azon időpont utáni három hónapos időszak leteltét követi, amikor
a csatlakozási okmányt letétbe helyezték az Európa Tanács Főtitkáránál.
21. cikk – Területi megszorítások
 (1) Aláíráskor vagy a ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésekor bármely állam
meghatározhatja azt a területet vagy területeket, amelyekre a jelen egyezmény alkalmazandó.
 (2) Bármelyik Fél tetszőleges későbbi időpontban egy, az  Európa Tanács Főtitkárának címzett nyilatkozatban
kiterjesztheti a  jelen egyezmény hatályát bármely más, a  nyilatkozatban megjelölt területre. Az  ilyen terület
tekintetében az  egyezmény a  nyilatkozatnak a  Főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos időszak
lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
(3) Az  előző két bekezdés alapján tett, bármely területtel kapcsolatos nyilatkozat visszavonható egy, a  Főtitkárnak
címzett értesítéssel. A  visszavonás az  értesítés Főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos időszak
lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
22. cikk – Fenntartások
 (1) Bármely állam az  aláíráskor vagy a  ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe
helyezésekor kijelentheti, hogy 2.  cikk (4)  bekezdése nem vonatkozik kétoldalú koprodukciós kapcsolataira egy
vagy több Fél vonatkozásában. Ugyancsak fenntarthatja a jogot arra, hogy a 9. cikk (1) bekezdés a) ponjától eltérő
maximális részvételi arányt állapítson meg. Más fenntartás nem tehető.
(2) Bármely Fél, amely az előző bekezdésnek megfelelően fenntartással élt, azt részben vagy egészében visszavonhatja
az  Európa Tanács Főtitkárának címzett értesítésében. Az  ilyen visszavonás akkor lép életbe, amikor azt a  Főtitkár
megkapja.
23. cikk – Felmondás
 (1) Bármely Fél, bármikor felmondhatja a jelen egyezményt az Európa Tanács Főtitkárának címzett értesítéssel.
 (2) Az ilyen felmondás az értesítés Főtitkár általi kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap
első napján lép hatályba. 24. cikk – Értesítések
Az Európa Tanács Főtitkára köteles az  Európa Tanács tagállamait, valamint az  Európai Uniót és az  egyezményhez
csatlakozott vagy csatlakozásra meghívott valamennyi államot az alábbi eseményekről értesíteni:
a) amennyiben az egyezményt újabb ország írta alá;
b) amennyiben ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányt helyeztek letétbe;
c) az egyezmény – 19., 20. és 21. cikk szerinti – hatálybalépése;
d) a 22. cikk alapján tett fenntartás és fenntartás visszavonása;
e) az 5. cikk (5) bekezdése alapján tett bármely nyilatkozat;
f ) a 23. cikknek megfelelően bejelentett felmondás;
g) az egyezménnyel kapcsolatos bármely más fejlemény, értesítés vagy közlemény.
Fentiek hiteléül a kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak aláírásukkal látták el a jelen egyezményt.
Készült Rotterdamban, 2017. január 30. napján, angol és francia nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles,
egyetlen példányban, amelyet az  Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni. Az  Európa Tanács Főtitkára hiteles
másolatokat küld a 18. cikk (1) bekezdésében említett államoknak, valamint az Európa Uniónak és az egyezményhez
való csatlakozásra meghívott államoknak.
I. függelék – Kérelmezési eljárás Ahhoz, hogy a  székhelyük szerint a  Felek területén működő koproducerek részesülhessenek az  egyezmény
által meghatározott kedvezményekből, a  forgatás, illetve animációs tevékenység megkezdése előtt kellő idővel
kérelmezniük kell az előzetes koprodukciós minősítés megadását. Kérelmükhöz az alább felsorolt dokumentumokat
kell csatolniuk. Ezeket az okmányokat annyi példányban kell megküldeniük az illetékes hatóságoknak, hogy azokat
a hatóságok a forgatás megkezdése előtt legkésőbb egy hónappal megküldhessék a többi Fél hatóságai részére:
– nyilatkozat a szerzői jogok állapotáról;
– a filmalkotás szinopszisa;
– előzetes lista az egyes részt vevő országok technikai és művészeti hozzájárulásáról;
– költségvetés és előzetes pénzügyi terv;
– a gyártás előzetes ütemterve;
– a koprodukciós szerződés, illetve a  koproducerek között létrejött előzetes megállapodás („üzletkötésre
vonatkozó feljegyzés”). E  dokumentumnak – záradék formájában – ki kell térnie arra is, hogy a  résztvevők
hogyan osztják fel a bevételeket, és hogy a forgalmazás milyen területi megosztásban történik.
A végleges koprodukciós minősítés a  film elkészülésekor, és az  alábbi végleges gyártási dokumentumok nemzeti
hatóságok általi vizsgálata után adható meg:
– teljes jogszerzési láncolat;
– végleges forgatókönyv;
– végleges lista az egyes részt vevő országok technikai és művészeti hozzájárulásáról;
– költségekről szóló végső jelentés;
– végleges finanszírozási terv;
– a koproducerek között létrejött koprodukciós szerződés. A szerződésnek záradékban kell rendelkeznie arról,
hogy a koproducerek hogyan osztják fel a bevételeket, és hogy a forgalmazás milyen területi megosztásban
történik.
A nemzeti hatóságok – a  nemzeti jogszabályokkal összhangban – a  kérelem elbírálásához szükséges további
dokumentumokat is bekérhetnek.
A kérelmet, valamint az  egyéb dokumentumokat – amennyiben lehetséges – annak az  illetékes hatóságnak
a nyelvén kell benyújtani, ahova azok beadásra kerülnek.
Az illetékes nemzeti hatóságok az átvételt követően megküldik egymásnak a kérelmet és a csatolt dokumentációt.
Annak a  Félnek az  illetékes hatósága, amely pénzügyileg kisebbségi résztvevője a  koprodukciónak, nem adhat ki
jóváhagyást mindaddig, amíg meg nem kapta a pénzügyi szempontból többségi részvételű Fél állásfoglalását.
II. függelék – Koprodukciónak minősülő filmművészeti alkotás meghatározása
(1) Adott filmalkotás (játékfilm) akkor minősül a  3.  cikk c)  pontja értelmében hivatalos koprodukciónak, ha
az  egyezmény részes feleinek területéről származó elemek tekintetében legalább 16 pontot kap az  elérhető
21 pontból – az alábbi elemeket felsoroló lista alapján.
(2) Tekintettel a koprodukció tulajdonságaira – egymással folytatott egyeztetésüket követően –, az illetékes hatóságok
úgy is dönthetnek, hogy megadják a  koprodukciós minősítést az  olyan alkotásnak, amely az  alapesetben elvárt
16 pontnál kevesebb pontot ért el.
Az egyezmény részes feleitől származó elemek
Súlyozási
pontok
Rendező
Forgatókönyvíró
Zeneszerző
Főszerep
Mellékszerep
További szerep
Részlegvezető – operatőr
Részlegvezető – zene
Részlegvezető – vágás
Részlegvezető – díszlet- vagy jelmeztervezés
Stúdió vagy forgatási helyszín
Vizuális effektusok (VFX) vagy számítógép által létrehozott mozgókép (CGI)
előállításának helyszíne
Utómunkálatok helyszíne
Megjegyzés:
Az olyan meghatározások, mint „főszerep”, „mellékszerep”, „további szerep” azt
tükrözik, hogy egy-egy színész hány forgatási napon vesz részt.
4
3
1
3
2
1
1
1
1
1
1
1
1
––––
21 (3) Adott animációs filmalkotás akkor minősül a  3.  cikk c)  pontja értelmében hivatalos koprodukciónak, ha legalább
15 pontot kap az elérhető 23 pontból – az alábbi elemeket felsoroló lista alapján.
(4) Tekintettel a koprodukció tulajdonságaira – egymással folytatott egyeztetésüket követően –, az illetékes hatóságok
úgy is dönthetnek, hogy megadják a  koprodukciós minősítést az  olyan alkotásnak, amely az  alapesetben elvárt
15 pontnál kevesebb pontot ért el.
Az egyezmény részes feleitől származó elemek
Súlyozási
pontok
Koncepció 1 Forgatókönyv 2 Karakterdesign 2 Zeneszerzés 1
Rendezés 2 Képes forgatókönyv 2 Díszlet- és látványterv 1
Számítógépes háttérmunkák 1 Beállítási rajz (2D) vagy beállítási rajz és kamerablokkok (3D) 2
Az animációs költségek 75%-a az egyezmény részes feleinél 3
A szűrés, fázisrajzolás és színezés 75%-a az egyezmény részes feleinél (2D)
vagy A színezés, világítás, bevilágítás, modellezés és textúrázás 75%-a az egyezmény
részes feleinél (3D)
3 Kompozitálás vagy kamera 1 Vágás 1 Hang 1
–––– 23 (5) Adott filmalkotás (dokumentumfilm) akkor minősül a  3.  cikk c)  pontja értelmében hivatalos koprodukciónak, ha
a megszerezhető összpontszám legalább 50%-át eléri – az alábbi elemeket felsoroló lista alapján.
(6) Tekintettel a koprodukció tulajdonságaira – egymással folytatott egyeztetésüket követően –, az illetékes hatóságok
úgy is dönthetnek, hogy megadják a  koprodukciós minősítést az  olyan alkotásnak, amely a  megszerezhető
összpontszám tekintetében az alapesetben elvárt 50%-nál gyengébb eredményt ért el.
Az egyezmény részes feleitől származó elemek
Súlyozási
pontok
Rendező 4 Forgatókönyvíró 1 Kamera 2 Vágó 2
Kutató 1 Zeneszerző 1 Hang 1 Forgatási helyszín 1
Utómunkálatok helyszíne 2 Vizuális effektusok (VFX) vagy számítógép által létrehozott mozgókép (CGI)
előállításának helyszíne
1 –––– 16
” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 19. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
72/2003. (VI. 24.) OGY határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 88. ülésszakán elfogadott, az anyaság védelméről szóló 183. számú Egyezményről, valamint az anyaság védelméről szóló 191. számú Ajánlásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormányának a
Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 88. ülésszakán elfogadott, az anyaság védelméről szóló
183. számú Egyezményről és az anyaság védelméről szóló
191. számú Ajánlásról szóló beszámolóját elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
147/2016. (V. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Kalavszky Dezsőt 2016. december 3-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1145/2012. (V. 10.) Korm. határozata az Új Széchenyi Terv Gyógyító Magyarország – Egészségipari Program 2011. rehabilitációs szolgáltatások fejlesztését célzó pályázataival összefüggő többletkapacitás kérelmek előzetes befogadásáról.
1. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11. § (1) bekezdése alapján a Kormány az
Új Széchenyi Terv Gyógyító Magyarország – Egészségipari Program fekvőbeteg és ambuláns rehabilitációs
szolgáltatások fejlesztését célzó 2011. évi konstrukciókra az alábbi előzetes többletkapacitás-befogadást hagyja jóvá
azzal, hogy a többletkapacitás-befogadás finanszírozási igénye nem ronthatja az Egészségbiztosítási Alapnak a
Kormány által a 2013–2015. évekre jóváhagyott költségvetési egyenlegét.
I. Fekvőbeteg-szakellátás DAOP-4.1.2/B-11 „Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése” Szegedi KTT ESZI Dr. Farkasinszky Terézia Ifjúsági Drogcentrum – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult)
Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett
időpontja
gyermek-addiktológiai rehabilitáció
(drogrehabilitáció) 8 2013. 09. 01. addiktológiai rehabilitáció (drogrehabilitáció) 12
Pándy Kálmán Megyei Kórház, Gyula – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult)
Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett
időpontja
addiktológiai rehabilitáció 30 2012. 07. 01.
krónikus ellátás (addiktológia) –30
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult)
Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett
időpontja
súlyos agysérültek rehabilitációja (3,8 kiemelt
szorzó) 10 2013. 09. 01.
neurológiai rehabilitáció –10 KDOP-5.2.1/C-11 „Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése” Magyar Református Egyház Kallódó Ifjúságot Mentő Misszió, Ráckeresztúr – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult)
Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett
időpontja
gyermek-addiktológiai rehabilitáció
(drogrehabilitáció) 30 2013. 07. 01. addiktológiai rehabilitáció (drogrehabilitáció) 15 2012. 07. 01.
ÉAOP-4.1.2/C-11 „Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése” Kátai Gábor Kórház, Karcag – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult) Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett időpontja
pszichiátriai rehabilitáció 15 2014. 01. 01. belgyógyászati rehabilitáció –15
Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult) Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett időpontja
súlyos agysérültek (és égésbetegek)
rehabilitációja (3,8 kiemelt szorzó)
23 2013. 01. 01.súlyos központi idegrendszeri sérültek,
politraumatizáltak és égésbetegek rehabilitációja
gyermekkorban (3,8 kiemelt szorzó)
10 rehabilitációs ágyak –33 NYDOP-5.2.1/C-11 „Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése”
Margit Kórház, Csorna – előzetes többletkapacitás befogadás Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett
időpontja belgyógyászati (gasztroenterológiai) rehabilitáció –2
2013. 01. 01.Járóbeteg-szakellátás Heti szakorvosi óra
neurológiai rehabilitáció 10 DDOP-3.1.3/C-11 „Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése” Komlói Egészségcentrum Nonprofit Kft. – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult) Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett időpontja
tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 16 2013. 09. 01. Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult) Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett időpontja
súlyos agysérültek rehabilitációja (3,8 kiemelt
szorzó) 25 2014. 01. 01.
aktív ágyak –25 Tolna Megyei Balassa János Kórház, Szekszárd – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott nappali kórházi rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója
szerinti díjazásra jogosult) Fekvőbeteg-szakellátás Beteglétszám/nap Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett
időpontja pszichiátriai rehabilitáció nappali kórházi ellátás 12 2013. 01. 01.
ÉMOP-4.2.1/A-11 „Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése” Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház, Miskolc – előzetes többletkapacitás befogadás
(A befogadott rehabilitációs ellátás finanszírozási szerződéskötéskor érvényes krónikus szorzója szerinti díjazásra
jogosult) Fekvőbeteg-szakellátás Ágyszámváltozás Finanszírozási szerződés
megkötésének tervezett időpontja
súlyos központi idegrendszeri sérültek,
politraumatizáltak és égésbetegek rehabilitációja
gyermekkorban (3,8 kiemelt szorzó)
10 2013. 01. 01. gyermekrehabilitáció –10 II. Járóbeteg-szakellátás
DAOP-4.1.2/B-11 Mórahalom Város Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
mozgásszervi rehabilitáció 10 0 Összesen 10 0 Csongrád Megyei Mellkasi Betegségek Szakkórháza, Deszk
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
kardiológiai rehabilitáció 7 15 tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 3 15
Összesen 10 30 ÉAOP-4.1.2/C-11 Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
kardiológiai rehabilitáció 10 60 tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 6 40
Összesen 16 100 Kátai Gábor Kórház, Karcag Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
kardiológiai rehabilitáció 20 125 pszichiátriai rehabilitáció 15 145
mozgásszervi rehabilitáció 0 150 Összesen 35 420 Jósa András Oktatókórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft., Nyíregyháza
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
kardiológiai rehabilitáció 24 218 Összesen 24 218 Sántha Kálmán Mentális Egészségközpont és Szakkórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft., Nagykálló
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
általános pszichológia 20 0 pszichiátria –10 0 pszichiátriai rehabilitáció 10 0
Összesen 20 0 DDOP-3.1.3/C-11 Marcali Városi Önkormányzat Kórház-Rendelőintézete, Marcali
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
gyermek- és ifjúságpszichiátriai rehabilitáció 5 0 pszichiátriai rehabilitáció 5 0
addiktológiai rehabilitáció 3 0 tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 5 0
kardiológiai rehabilitáció 5 0 pszichoterápia 0 20 gyógytorna 0 40
Összesen 23 60 Tolna Megyei Balassa János Kórház, Szekszárd
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
pszichiátriai rehabilitáció 30 20 kardiológiai rehabilitáció 30 0
tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 20 0 mozgásszervi rehabilitáció 11 20
Összesen 91 40 Zsigmondy Vilmos Harkányi Gyógyfürdőkórház Nonprofit Kft., Harkány
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
általános fizioterápia-gyógytorna 0 50 kardiológiai rehabilitáció 0 5
logopédia 0 5 általános pszichológia 0 10 Összesen 0 70
ÉMOP-4.1.2/A-11 Albert Schweitzer Kórház-Rendelőintézet Nonprofit Közhasznú Kft., Hatvan
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
kardiológiai rehabilitáció 15 25 tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 10 20
Összesen 25 45 Szent Lázár Megyei Kórház, Salgótarján
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
mozgásszervi rehabilitáció 1 0 logopédia 0 20 általános fizioterápia-gyógytorna 0 29
kardiológiai rehabilitáció 10 20 csecsemő- és gyermekkardiológia 6 0
tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 9 40 Összesen 26 109
Koch Róbert Kórház és Rendelőintézet, Edelény Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
tüdőgyógyászati és légzésrehabilitáció 30 0 fizioterápia 0 40
gyógytorna 0 40 gyógymasszázs 0 40 Összesen 30 120
Almási Balogh Pál Kórház Egészségügyi és Szolgáltató Nonprofit Kft., Ózd
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óra szám Heti nem szakorvosi óra
mozgásszervi rehabilitáció 15 45 Összesen 15 45 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1408/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány a gazdaságosabb és hatékonyabb közigazgatás megteremtése, illetve a Nemzetgazdasági Minisztériumon
belül teljes körűen nem ellátható közfeladatok gazdaságosabb, hatékonyabb és eredményesebb megvalósítása
érdekében létrehozza a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatalt (a továbbiakban: NTH).
2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az NTH alapító okiratát adja ki.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségvetési szerv létrehozásáról szóló jogszabály kihirdetését követő 30 napon belül
3. A Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 2. számú
mellékletében az NTH 100 fő létszámát az NGM fejezet létszáma tartalmazza.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter és a belügyminiszter
közreműködésével a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft. tevékenységét vizsgálja felül,
különös tekintettel az NTH feladatkörébe tartozó feladatokra, tegyen javaslatot a feladatellátás újrastrukturálására,
amelyet az érintett miniszterekkel külön megállapodás keretében rendezzen.
Felelős:  nemzeti fejlesztési miniszter
Közreműködő: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
Határidő: 2011. december 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2011. december 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2135/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Budapesti Nemzeti Tornasport-akadémia és egyéb kiegészítő sportági létesítmények megvalósításához szükséges intézkedésekről, valamint a beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Élsport és Utánpótlás-nevelési Képzési Központok Magyarországon történő
létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1868/2016. (XII. 28.) Korm. határozattal megvalósítani
tervezett Budapesti Nemzeti Tornasport-akadémia a  Postás Sport Egyesület keretében működő szakosztályok
szakmai bázisán, több sportág fejlesztésének kiszolgálására is alkalmas sportcentrumként kerüljön létrehozásra
(a továbbiakban: Beruházás) a Budapest XIV. kerület, 32112 helyrajzi számú ingatlanon (a továbbiakban: Ingatlan);
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a  továbbiakban: MNV Zrt.)
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  Ingatlan tulajdonának Magyar Állam javára történő
megszerzése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter kezdeményezésére tegye meg
a  szükséges intézkedéseket a  2.  pont végrehajtásához szükséges forrás rendelkezésre állása érdekében
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások című fejezete javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
4. a Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017.
(VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2) bekezdés m)–o)  pontjai szerinti előkészítési fázisaira
– a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen legfeljebb
418 459 500 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy a  támogatott előkészítési fázisokat legkésőbb
2018. december 31-ig kell megvalósítani;
5. az 1. pont szerinti Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 4. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Nemzeti Sportközpontok cím javára 418 459 500 forint egyszeri
átcsoportosításáról, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő visszatérítési
kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszatérítése tekintetében a  8. pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 7. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője a Nemzeti Sportközpontok (a továbbiakban: NSK) legyen, ezért felhívja
a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján biztosítson használati jogcímet az  Ingatlan tekintetében
az NSK részére a Beruházás megvalósítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Ingatlan tulajdonjogának Magyar Állam javára történő megszerzését, valamint a forrás
rendelkezésre állását követően azonnal
 8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával
a) készítsen jelentést a  Kormány részére a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése
érdekében a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításának kérdésében a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
9. az 1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozza ki
az  üzemeltetés jogi feltételeit, így különösen azt, hogy a  Beruházás eredményeként létrejövő, állami tulajdonú
létesítmény vonatkozásában milyen feltételekkel kerülhet sor az  üzemeltető és a  Budapesti Nemzeti Tornasportakadémia közötti szerződés megkötésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1707/2015. (X. 2.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján, a  Magyarország
2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá
az MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport javára 150,0 millió forint,
b) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok támogatása
jogcímcsoport javára 650,0 millió forint,
azaz összesen 800,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök