text:
5/2016. (III. 23.) BM utasítása az európai uniós és nemzetközi forrásból megvalósított projektek monitoringjáról és egyes kapcsolódó feladatokról.
A 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet végrehajtása érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja
alapján a következő utasítást adom ki:
1. Hatály 1. § (1) Az utasítás hatálya
a) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) hivatali szervezeteire,
b) a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó költségvetési szervekre,
c) a BM tulajdonosi joggyakorlói vagy tulajdonosi joggyakorlói meghatalmazotti jogkörébe tartozó gazdasági
társaságokra
[az a)–c) pontok a továbbiakban együtt: projektet megvalósító szerv] terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya kiterjed a Partnerségi megállapodás operatív programjaiból, valamint az egyéb európai uniós
és nemzetközi forrásból finanszírozott és az Európai Unió Bizottságától közvetlenül igényelt forrásokat felhasználó
projektekre (a továbbiakban: projekt), kivéve az Európai Unió Szolidaritási és Migrációs Áramlások Igazgatása általános
programjaiból, az Európai Unió Bizottsága által létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból, továbbá
a Belső Biztonsági Alapból finanszírozandó projekteket.
2. Feladatmegosztás 2. § (1) A szakterületért felelős helyettes államtitkár, illetve annak hiányában a közigazgatási államtitkár (a továbbiakban
együtt: államtitkár) a szakterületét érintő projektek megvalósításával kapcsolatban:
a) közreműködik a Partnerségi megállapodás operatív programjai és az Éves Fejlesztési Keretek szakmai
tartalmának meghatározásában,
b) szakmai szempontból véleményezi a kiemelt projekteket és projektjavaslatokat,
c) szakpolitikai felelősként tagot és megfigyelőt delegál a döntés-előkészítő bizottságokba, ha azt az irányító
hatóság összehívja,
d) felkérés esetén értékelőt delegál,
e) közreműködik a 4. § és 5. § szerinti monitoring feladatok ellátásában.
(2) Az önkormányzati államtitkár és a rendészeti államtitkár az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban foglaltakra javaslatot tehet.
 (3) Az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár (a továbbiakban: EUNHÁT) a projektek megvalósításával
kapcsolatban:
a) a 4. § és 5. § szerinti monitoring jelentések alapján feltárja és jelzi a kockázatos projekteket az államtitkárnak,
b) ellátja a 4. § és 5. § szerinti monitoring feladatokat az államtitkárral együttműködve,
c) koordinál és kapcsolatot tart a projektet megvalósító szervvel és a megvalósításban részt vevő egyéb
szervezetekkel. 3. Projektek megvalósítása 3. § Projekt önálló vagy konzorciumban történő megvalósítása során a pályázat szakmai és nem szakmai tartalmának
elkészítéséhez kapcsolódó feladatmegosztást a jóváhagyott projektműködési rend vagy projektalapító dokumentum
tartalmazza.
4. Monitoring 4. § (1) Az egyéb európai uniós és nemzetközi forrásból finanszírozott és az Európai Unió Bizottságától közvetlenül igényelt
forrásokat felhasználó projektet megvalósító szerv köteles a BM által meghatározott tartalommal adatszolgáltatást
nyújtani a BM által üzemeltetett elektronikus információs nyilvántartó rendszerben a megvalósítás alatt álló projektek
előrehaladásáról a támogatási kérelem benyújtásától kezdve minden naptári negyedévet követő hónap 5. napjáig.
(2) A Partnerségi megállapodás operatív programjaiból finanszírozott projektek esetében a projektet megvalósító szerv
a Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Információs Rendszer (FAIR) számára szolgáltatja az adatokat.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás tartalmazza legalább
a) a projekt sorszámát,
b) a projekt címét,
c) az adatfrissítés dátumát,
d) a projekt státuszát (projektfejlesztésre benyújtott; projektmegvalósításra benyújtott; projektmegvalósítás
megkezdődött; projektmegvalósítás befejeződött; lezárt projekt),
e) a finanszírozás forrásának összegét forintban úgy, hogy az egy összegben tartalmazza az uniós támogatást
és az önrészt, a támogatás mértékét (ha az adatszolgáltató szerv a projektet önállóan megvalósító szerv vagy
konzorciumvezető, akkor a támogatás összegének egészét, valamint konzorciumvezető esetén annak
partnerenkénti megbontását; ha az adatszolgáltató szerv konzorciumi partner, akkor kizárólag a rá eső részt),
illetve az igényelt támogatást, az igényelt támogatás mértékét, a kifizetett előleget és a maradvány értékét,
f ) a támogatás forrásának – így különösen az alap, az előirányzat, a nemzetközi megállapodás, az operatív
program, a prioritástengely és az intézkedés – megjelölését,
g) a kedvezményezett megnevezését,
h) a projektet megvalósító szerv vagy konzorciumvezető megnevezését,
i) a partner, illetve együttműködő szervezetek megnevezését,
j) a projektmegvalósítás időtartamának kezdő és záró időpontját,
k) a mérföldkövek leírását, valamint a mérföldkövek tervezett és tényleges megvalósulásának időpontját,
l) a tervezett forrásfelhasználást éves bontásban,
m) a jelentéstételi időszakban benyújtott kifizetési kérelemben szereplő összeget,
n) a kifizetési kérelemben szerepeltetni tervezett és ténylegesen kifizetett összeg éves ütemezését,
o) a jelentéstételi időszakig tervezett és a tényleges kifizetések közötti eltérést, valamint eltérés esetén ennek
az okát,
p) a projekthez szükséges közbeszerzések számát (a megindított és még meg nem indított közbeszerzések
számát összesen), a megindított közbeszerzések számát, a szükséges és a megindított közbeszerzések
különbözetének okát,
q) a projektkivitelezés készültségét (százalékos arányban),
r) a támogatás-visszafizetési kötelezettséget, a büntetés bruttó összegét forintban (a visszafizetési kötelezettség
mértékét, a kifizetett visszafizetési kötelezettséget, a büntetés összegét, a kifizetett büntetés összegét, illetve
ezek okát, a hozzáfűződő megjegyzéseket),
s) fenntartási kötelezettség esetén a záró időpont meghatározása mellett a fenntartási költség évekre lebontott
összegét,
t) a projekt pénzügyi kapcsolattartójának adatait,
u) a projekt megvalósulásának helyszínét (megye, járás, település),
v) a javasolt intézkedéseket, ha ilyenek szükségesek,
w) egyéb, a megvalósítás helyzetét érintő információt.
5. § Ha az adatszolgáltatás alapján szükséges, az EUNHÁT a 4. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakon kívül eseti jelleggel is
megállapíthat adatszolgáltatási kötelezettséget. Az EUNHÁT további, egyedi adatszolgáltatási kötelezettséget is
megállapíthat.
6. § (1) A BM Támogatás-koordinációs Főosztály a beküldött jelentések összesítését követően beszámolót küld az EUNHÁT-nak
és az államtitkárnak.
(2) Ha az adatszolgáltatás alapján a projekt megvalósítása, fenntartása nem a meghatározott ütemben halad,
az  államtitkár felszólítása alapján a projektet megvalósító szerv – a projekt szabályos és határidőben történő
végrehajtása érdekében – köteles intézkedési tervet készíteni, amelyet haladéktalanul továbbít az EUNHÁT,
az  államtitkár és a miniszter részére. Az intézkedési tervben foglaltakat a projektet megvalósító szerv köteles
végrehajtani és arról beszámolni a döntéshozó, az EUNHÁT és az államtitkár részére a következő jelentésben.
Az intézkedések megfelelőségét és megvalósítását az államtitkár ellenőrzi.
7. § A BM a 4. § és 5. § szerinti feladatok megvalósításához informatikai támogatást nyújt, és hozzáférést biztosít a projektet
megvalósító szerv részére. A hozzáférés biztosításáig a projektet megvalósító szerv köteles elektronikus úton jelentést
küldeni a tkfo@bm.gov.hu e-mail címre.
5. Vegyes és záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az európai uniós és nemzetközi forrásból megvalósított projektek monitoringjáról és egyes kapcsolódó
feladatokról szóló 45/2012. (XI. 23.) BM utasítás. 9. § (1) A központi költségvetés IX. fejezetébe sorolt előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalás, utalványozás,
ellenjegyzés és érvényesítés rendjéről szóló 35/2015. (XII. 9.) BM utasítás (a továbbiakban: U1.) 2. § (2) bekezdésében
a „15.” szövegrész helyébe a „10.” szöveg lép.
(2) Az U1. az 1. melléklet szerinti 1. függelékkel egészül ki.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2010. (I. 8.) KüM határozata a menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről szóló, 1959. április 20-án, Strasbourgban aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. XC. törvény 2., 3. és 5. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2009. évi XC. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009/134. számában kihirdetett, a menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről
szóló, 1959. április 20-án, Strasbourgban aláírt Európai Megállapodás 9. cikk 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a
hatálybalépésről: „Amennyiben egy tagállam ezt követően írja alá megerősítés fenntartása nélkül a Megállapodást vagy erősíti meg azt,
a Megállapodás az ő vonatkozásában az aláírás vagy a megerősítő okirat letétbe helyezésének napjától számított egy
hónap múlva lép hatályba.” Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2009. november 6.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009. december 7. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi XC. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy 2009. évi
XC. törvény a menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről szóló, 1959. április 20-án, Strasbourgban aláírt Európai
Megállapodás kihirdetéséről 2., 3. és 5. §-ai 2009. december 7-én, azaz kettőezer-kilenc december hetedikén léptek
hatályba. Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
32/2012. (V. 8.) NEFMI rendelete a világörökségi gondnokságról.
A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § c) pontja szerinti feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) és
d) pontja szerinti feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § r), s) és u) pontja szerinti feladatkörében eljáró
belügyminiszterrel, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és l) pontja szerinti feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § t) pontja
szerinti feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a 13. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (2) bekezdés o) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A világörökségi gondnokság kiválasztása 1. § (1) A kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a világörökségi gondnokságot – a (2) és (3) bekezdés
alkalmazásával – világörökségi helyszínenként a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban:
Vötv.) 10. §-ában meghatározottak figyelembevételével a) felkérés útján,
b) pályázat útján vagy c) új szervezet létrehozásával
jelöli ki. (2) Amennyiben a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke kizárólag természeti érték, vagy a világörökségi
terület teljes egésze országos jelentőségű védett természeti terület, a világörökségi gondnokság kijelöléséhez
a természetvédelemért felelős miniszter egyetértése szükséges. (3) Amennyiben a világörökségi terület országos jelentőségű védett természeti területet vagy Natura 2000 hálózatba
tartozó területet érint, az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti kijelölés esetén a miniszter kikéri a természetvédelemért
felelős miniszter véleményét. 2. § Az 1. § (1) bekezdés a) és c) pontja alapján az a szervezet jelölhető ki világörökségi gondnokságként, amely
a) megfelel a Vötv. 10. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek és
b) képes ellátni a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelés körébe tartozó feladatokat.
3. § (1) Amennyiben a miniszter a világörökségi gondnokságot pályázat útján jelöli ki, a világörökségi gondnokság
kijelölésére irányuló pályázaton a Vötv. 10. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő szervezetek
vehetnek részt. (2) A pályázati kiírás tartalmazza: a) a pályázat formai követelményeit,
b) a megbízási jogviszony tárgyát, c) a világörökségi terület megnevezését,
d) a világörökségi gondnokság megbízásának a Vötv. 10. § (3) bekezdésében foglaltak figyelembevételével
meghatározott időtartamát, e) a pályázat benyújtásának helyét, határidejét és módját,
f) a döntési határidőt, g) az egyes világörökségi területekre vonatkozó egyedi szakmai értékelési szempontokat.
(3) A pályázati kiírást közzé kell tenni a kormányzati portálon. A pályázat benyújtásának határidejét a pályázati kiírásban
úgy kell meghatározni, hogy a pályázat beadására a pályázat közzétételét követően legalább 30 nap álljon
rendelkezésre. (4) A pályázathoz csatolni kell: a) az 1. mellékletben meghatározott tartalmú adatlapot,
b) ha a pályázó szervezet költségvetési szerv, az alapító okirat másolatát,
c) ha a pályázó szervezet a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény
16. §-a szerinti jogi személyiségű önkormányzati társulás, a társulási megállapodás másolatát,
d) ha a pályázó szervezet egyház, az egyház hatósági nyilvántartásba bejegyzett hatályos adatairól kiadott, egy
hónapnál nem régebbi kivonatot, e) ha a pályázó szervezet nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi személy, a nyilvántartásba vett egyház
egészének, illetve legfőbb szervének vagy az adott jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének
a miniszternél bejelentett képviselője vagy az egyház belső egyházi szabálya szerint erre feljogosított
tisztségviselője által kiadott igazolást a pályázó működési területéről, valamint arról, hogy a pályázó szervezet jogi
személyiséggel rendelkezik, f) ha a pályázó szervezet egyesület, az alapszabály másolatát,
g) ha a pályázó szervezet alapítvány, az alapító okirat másolatát,
h) ha a pályázó szervezet nonprofit gazdasági társaság, a létesítő okirat másolatát, valamint a 30 napnál nem régebbi
cégkivonatát, i) ha a pályázó a b)–h) pontban meghatározottaktól eltérő egyéb szervezet – önkormányzat kivételével –, a létesítő
okirat másolatát, j) az adott világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értékének jellegéhez kötődő, valamint a kiemelkedő
egyetemes érték védelmére és a világörökségi érdekek képviseletére irányuló tevékenységekről szóló, a pályázat
benyújtását megelőző két évre vonatkozó beszámolót, amennyiben a pályázó szervezet korábban végzett ilyen
tevékenységet, k) a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelésre vonatkozó szakmai koncepciót az adott világörökségi területre
vonatkozóan, l) az f)–h) pontban megjelölt pályázó szervezet esetén hatósági igazolást arról, hogy nincs egy évnél régebben lejárt
köztartozása, m) az f) és g) pontban megjelölt pályázó szervezet esetén a pályázó szervezet nyilatkozatát arról, hogy nem áll
felszámolási eljárás, csődeljárás vagy végelszámolás alatt, n) az érintett nyilatkozatát arról, hogy a pályázati anyagban meghatározott személyes adatainak a pályázati
eljárással összefüggésben szükséges kezeléséhez hozzájárul. (5) Hiányosan beadott pályázat esetén a pályázó szervezetet nyolc napos határidővel hiánypótlásra kell felhívni.
(6) Ha a pályázó szervezet a pályázat benyújtására meghatározott határidőt elmulasztja, vagy a hiánypótlási felhívásnak
határidőben nem, vagy nem a hiánypótlási felhívásban foglaltak szerint tesz eleget, a pályázatot a rendelkezésre álló
dokumentumok alapján kell elbírálni; amennyiben az nem lehetséges, a pályázatot haladéktalanul el kell utasítani.
(7) A benyújtott pályázat tartalma – törvény eltérő rendelkezése hiányában – csak a pályázó szervezet beleegyezésével
közölhető harmadik személlyel. (8) Sikertelen pályázat esetén a pályázó szervezet részére a pályázati anyagot vissza kell juttatni. Amennyiben a pályázó
szervezet az általa benyújtott pályázati anyagot a pályázat elbírálási határidejétől számított 90 napon belül nem veszi
át, azt meg kell semmisíteni. 4. § (1) A pályázatokat a pályázati határidő lejártát követő 30 napon belül a kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó
központi hivatal véleményezi és javaslatot tesz a miniszternek a világörökségi gondnokság kijelölésére.
(2) Amennyiben a pályázattal érintett világörökségi terület országos jelentőségű védett természeti területet vagy
Natura 2000 hálózatba tartozó területet érint, a pályázatokat – a kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó központi
hivatal (1) bekezdésben meghatározott véleménye és javaslata mellett – a természetvédelemért felelős miniszter is
véleményezi, és javaslatot tesz a miniszternek a világörökségi gondnokság kijelölésére.
(3) A miniszter a pályázatok tekintetében – az (1) és (2) bekezdésben meghatározott javaslat megküldésével – kikéri
a világörökségi testület véleményét, amelyet a világörökségi testület 30 napon belül alakít ki.
5. § (1) A pályázatról – az 1. § (2) bekezdés alkalmazásával – a miniszter dönt, a döntésről írásban értesíti a pályázó
szervezeteket, és amennyiben a pályázattal érintett világörökségi terület országos jelentőségű védett természeti
területet vagy Natura 2000 hálózatba tartozó területet érint, a természetvédelemért felelős minisztert, valamint ezzel
egyidejűleg gondoskodik a döntés kormányzati portálon történő közzétételéről.
(2) Pályázat útján a miniszter azt a pályázó szervezetet jelöli ki világörökségi gondnokságként, amely
a) a pályázatát az e rendeletben és a pályázati kiírásban foglaltaknak megfelelően nyújtotta be, és
b) a pályázati kiírásban közzétett értékelési szempontok alapján a legalkalmasabb a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti
kezelés körébe tartozó feladatok ellátására. 6. § (1) Ha a kijelöléshez szükséges feltételeknek megfelelő pályázatot nem nyújtottak be vagy csak a kijelöléshez szükséges
feltételeknek nem megfelelő pályázatot nyújtottak be, a miniszter a pályázatot eredménytelennek nyilvánítja.
(2) A pályázat eredménytelenné nyilvánítása esetén a miniszter – a (3) és (4) bekezdés alkalmazásával – az irányítása alá
tartozó szerv felkérése útján vagy a Vötv. 10. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő szervezet
létrehozásával jelöli ki a világörökségi gondnokságot. (3) Amennyiben a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke kizárólag természeti érték vagy a világörökségi
terület teljes egésze országos jelentőségű védett természeti terület, a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelés körébe
tartozó feladatokat ellátó szervezet (2) bekezdés szerinti kijelöléséhez a természetvédelemért felelős miniszter
egyetértése szükséges azzal, hogy ebben az esetben a természetvédelemért felelős miniszter irányítása alá tartozó
szerv is kijelölhető. (4) Amennyiben a világörökségi terület országos jelentőségű védett természeti területet vagy Natura 2000 hálózatba
tartozó területet érint, a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelés körébe tartozó feladatokat ellátó szervezet (2) bekezdés
szerinti kijelölése esetén a miniszter kikéri a természetvédelemért felelős miniszter véleményét.
7. § (1) A miniszter a kijelölt világörökségi gondnoksággal megbízási szerződést köt a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelés
körébe tartozó feladatok megbízási díj ellenében történő ellátására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megbízási díj a világörökségi terület területnagyságához és lakosságszámához, valamint
a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelés körébe tartozó feladatok számához és jellegéhez igazodik.
8. § Amennyiben a Vötv. 10. § (2) bekezdésében meghatározott, a kijelölés alapjául szolgáló jelentős tények, körülmények
megváltoznak, a világörökségi gondnokság köteles azokat a változást követő 15 napon belül a miniszternek
bejelenteni. 9. § (1) A világörökségi gondnokság kijelölése megszűnik, ha
a) a megbízási szerződésben meghatározott határidő lejárt, b) a kijelölt szervezet jogutód nélkül megszűnik,
c) a miniszter a kijelölést visszavonja, d) a kijelölt szervezet a kijelölésről lemond.
(2) A miniszter a kijelölést azonnali hatállyal írásban visszavonja, ha
a) a világörökségi gondnokság a pályázati eljárás során szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely jelentős
tényt, körülményt elhallgatott, feltéve, hogy a valós adatok, tények, körülmények ismeretében a kijelölésre nem
került volna sor, b) a kijelölt szervezet jogszabályból vagy a megbízási szerződésből eredő kötelezettségeit súlyosan megszegi.
(3) A miniszter a kijelölést 60 napos határidővel írásban visszavonja, ha
a) a kijelölt szervezet jogszabályból vagy a megbízási szerződésből eredő kötelezettségeit nem a kiemelkedő
egyetemes érték és az azt hordozó valamennyi anyagi és nem anyagi tényező megőrzését biztosító módon
látja el, b) a megváltozott tények, körülmények miatt a kijelölt szervezet nem felel meg a Vötv. 10. § (2) bekezdésében
meghatározott feltételeknek, c) a (2) bekezdés a) pontja kivételével a világörökségi gondnokság szándékosan valótlan adatot közölt, vagy
valamely jelentős tényt, körülményt elhallgatott a jogszabályból vagy a megbízási szerződésből eredő
kötelezettségei teljesítése során, d) a kijelölés alapjául szolgáló jelentős tények, körülmények megváltozásának 8. § szerinti bejelentését
a világörökségi gondnokság elmulasztja. (4) A kijelölt szervezet a kijelölésről írásban lemondhat, amennyiben a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezelés körébe
tartozó feladatokat személyi, tárgyi vagy anyagi feltételek hiányában nem tudja ellátni. A lemondási idő három hónap.
(5) A miniszter a világörökségi gondnokság kijelölésének (1) bekezdés b)–d) pontjai szerint történő megszűnése esetén
haladéktalanul, az (1) bekezdés a) pontja szerint történő megszűnése esetén a megbízási idő lejártát megelőző két
hónapon belül gondoskodik új világörökségi gondnokság kijelölésének előkészítéséről.
(6) A világörökségi gondnokság kijelölésének (1) bekezdés a) pontja szerint történő megszűnése esetén a miniszter
a világörökségi gondnokság kijelölését – a világörökségi testület véleményének figyelembevételével – legfeljebb hat
hónappal meghosszabbíthatja. (7) Az (1) bekezdés b) pontja és a (2) bekezdés szerinti esetekben a miniszter a világörökségi gondnokság kijelöléséig az
irányítása alá tartozó szerv útján gondoskodik a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti kezeléssel összefüggő feladatok
ellátásáról. (8) A miniszter – a világörökségi testület véleményének figyelembevételével – dönthet a világörökségi gondnokság
megbízási időtartamának a Vötv. 10. § (3) bekezdés szerinti meghosszabbításáról, amennyiben a világörökségi
gondnokság a korábbi tevékenységét megfelelő szakmai színvonalon látta el.
2. A világörökségi gondnokság feladatai és működése 10. § A világörökségi gondnokság a Vötv. 7. §-ában meghatározott feladatai keretében:
a) együttműködik a világörökségi kezelési terv készítőjével a megalapozó dokumentáció és a világörökségi kezelési
terv elkészítése során, valamint indokolt esetben kezdeményezi a világörökségi kezelési terv rendkívüli
felülvizsgálatát; b) résztvesz a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, az Egyesült Nemzetek Oktatási,
Tudományos és Kulturális Szervezete Általános Konferenciájának ülésszakán Párizsban, 1972. november 16-án
elfogadott egyezmény kihirdetéséről szóló 1985. évi 21. törvényerejű rendelet végrehajtásából eredő nemzetközi
együttműködésben, különös tekintettel az időszaki és egyéb jelentéstételi kötelezettségekre;
c) elkészíti a kezelési kézikönyvet, és elősegíti a kezelési kézikönyvben foglalt programok, akciótervek, valamint
a kezelési terv végrehajtását, különös tekintettel a pályázati források bevonására;
d) figyelemmel kíséri a Vötv. 13. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak végrehajtását;
e) együttműködik a világörökségi területen működő, a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értékeinek
megőrzésével, bemutatásával, turizmusának fejlesztésével foglalkozó szervezetekkel. 11. § A világörökségi gondnokság minden év február 1-jéig írásban beszámol a miniszternek a megbízási szerződésben
foglaltak teljesítéséről. 3. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
13. § (1) A kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről szóló
19/2010. (IV. 23.) OKM rendelet (a továbbiakban: OKM rend.) 1. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában) „b) részszakterület: a kulturális örökség védelmével kapcsolatos szakterületen a régészet; a világörökségi
szakterületen a kulturális örökségvédelem, valamint a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízgazdálkodási és
tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott tájvédelem és természetvédelem
szakterületek;” (2) Az OKM rend. 1. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában) „d) szakterület: a könyvtári, a közművelődési, a múzeumi, a levéltári, a kulturális örökség védelmével kapcsolatos és
a világörökségi szakterület.” (3) Az OKM rend. 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Kulturális szakértői tevékenységet – az 1. § b) pontjában a világörökségi szakterület részszakterületeként említett,
a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízgazdálkodási és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló
kormányrendeletben meghatározott tájvédelem és természetvédelem szakterületek kivételével – az folytathat, aki
az adott szakterületen rendelkezik a) az 1. mellékletben előírt mesterfokozattal és szakképzettséggel vagy egyetemi szintű végzettséggel és
szakképzettséggel és b) a tevékenység megkezdését megelőzően 3 évnél nem régebben szerzett, legalább 5 éves – múzeumi
szakterületen legalább 10 éves – szakmai gyakorlattal.” (4) Az OKM rend. 2. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az 1. § b) pontjában a világörökségi szakterület részszakterületeként említett, a környezetvédelmi,
természetvédelmi, vízgazdálkodási és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott
tájvédelem és természetvédelem szakterületeken kulturális szakértői tevékenységet az folytathat, aki
a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízgazdálkodási és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló
kormányrendelet alapján tájvédelmi szakterületen vagy a természetvédelmi szakterületen belül az élővilágvédelem
vagy a földtani természeti értékek és barlangok védelme részterületeken szakértői tevékenység folytatására jogosult.”
(5) Az OKM rend. 2. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakmai gyakorlati időn az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt képzettség
megszerzését követően, az adott szakterületen, esetlegesen részszakterületen, szakágban szakmai munka- vagy
feladatkörben eltöltött időt kell érteni.” (6) Az OKM rend. 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
Dr. Réthelyi Mikós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
485/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. A. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. január 9-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért-e Ön azzal, hogy a nyugdíjemeléseknél minden nyugdíjas nyugdíját – nyugdíjának összegétől függetlenül –
egységesen, egyenlő (azonos) összegben emeljék?”
Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) a 26/2009. (I. 30.) számú határozatával hitelesítette
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 92/2009. (X. 8.) számú
határozatával az OVB 26/2009. (I. 30.) számú határozatát megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének, mivel az nem differenciál a nyugellátási formák számos típusa között. Ilyenek
a saját jogú nyugellátások, azon belül az öregségi nyugdíj, a rokkantsági nyugdíj, a baleseti rokkantsági nyugdíj,
a külön jogszabály alapján járó rehabilitációs járadék; valamint a hozzátartozói nyugellátások, azon belül az özvegyi
nyugdíj, az árvaellátás, a szülői nyugdíj és a baleseti hozzátartozói nyugellátások. A jogalkotói egyértelműség tehát
hiányzik, mert nem egyértelmű a jogalkotó számára, hogy eredményes népszavazás esetén a nyugellátások közül csak
azok tekintetében kötelező a kívánt módszerrel emelni a nyugellátásokat, amelyeket kifejezetten a „nyugdíj”
elnevezéssel illet a jogalkotó, vagy azon nyugellátások tekintetében is, amelyek elnevezése bár más, továbbra is
a nyugellátások rendszerébe tartoznak. Ilyen a külön jogszabály alapján járó rehabilitációs járadék, árvaellátás.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az OVB – az Nsztv 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
245/2014. (IX. 24.) Korm. rendelete a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Csongrád Megyei Kirendeltségének Hódmezővásárhelyre történő elhelyezésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), e) és f ) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2.  § (6)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Hódmezővásárhely megyei
jogú város közigazgatási területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 9258 helyrajzi számú, természetben
a  Hódmezővásárhely, Kálvin János tér 4. szám alatt található ingatlannak a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal elhelyezése érdekében történő átalakításával, felújításával kapcsolatos beruházást érintő, az 1. mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  beruházás megvalósításához, használatbavételéhez
szükségesek.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő nyolc nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő tizenöt nap.
 (5) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
 (6) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1418/2016. (VII. 29.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében végrehajtandó fejlesztések megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Modern Városok Program keretében megvalósuló azon beruházások, amelyek költségei
elszámolhatóak valamelyik operatív programban, kizárólag európai uniós alapokból származó támogatások
bevonásával valósuljanak meg;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  irányító hatóságokért felelős minisztereket, hogy a  Modern
Városok Program keretében tervezett fejlesztések tekintetében az  operatív programokhoz történő illeszkedés
vizsgálatát tegyék meg;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter és az érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
3. felkéri az  érintett megyei jogú városok önkormányzatait, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával,
az  1.  pontban foglalt céllal összhangban kezdeményezzék az  integrált területi programok módosítását azok
felülvizsgálata során;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pont szerinti feladat végrehajtásáról számoljon be
a Kormánynak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: első alkalommal 2016. október 31., ezt követően félévente
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1624/2017. (IX. 11.) Korm. határozata az egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásával kapcsolatos döntések visszavonásáról.
1. A Kormány az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja és
(3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy
a) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1491/2011. (XII. 23.) Korm. határozat
(a továbbiakban: 1491/2011. Korm. határozat) 1. mellékletében foglalt táblázat 38. sorában meghatározott,
b) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1100/2012. (IV. 5.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: 1100/2012. Korm. határozat) 1.  mellékletében foglalt táblázat 32–34. sorában
meghatározott,
c) az egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 1253/2012.
(VII. 19.) Korm. határozat (a  továbbiakban: 1253/2012. Korm. határozat) 1.  mellékletében foglalt táblázat
29–31. sorában meghatározott,
d) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 1659/2012. (XII. 20.)
Korm. határozat (a továbbiakban: 1659/2012. Korm. határozat) 6. pontjában, 1. mellékletében foglalt táblázat
16. és 30. sorában meghatározott,
e) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1205/2013. (IV. 15.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: 1205/2013. Korm. határozat) 1. mellékletében foglalt táblázat 22. sorában a Zsana Község
Önkormányzata, a Szank Község Önkormányzata, a Csólyospálos Község Önkormányzata és a Borota Község
Önkormányzata részére átadandó,
f ) az egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 1357/2013.
(VI. 24.) Korm. határozat (a továbbiakban: 1357/2013. Korm. határozat) 1. mellékletében foglalt táblázat 15. és
26. sorában meghatározott,
g) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1762/2013. (X. 25.) Korm. határozat
(a továbbiakban: 1762/2013. Korm. határozat) 1. mellékletében foglalt táblázat 31. sorában meghatározott,
h) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1200/2014. (IV. 1.) Korm. határozat
(a továbbiakban: 1200/2014. Korm. határozat) 1. mellékletében foglalt táblázat 43. sorában meghatározott,
i) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1471/2014. (VIII. 27.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: 1471/2014. Korm. határozat) 1.  mellékletében foglalt táblázat 70., 80. és 81. sorában
meghatározott,
j) az egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról szóló 1570/2014. (X. 10) Korm. határozat
(a  továbbiakban: 1570/2014. Korm. határozat) 1.  mellékletében foglalt táblázat 15., 16., 21. és 25. sorában
meghatározott
ingatlanok nem kerülnek a hivatkozott rendelkezésekben meghatározott önkormányzatok tulajdonába.
 2. A Kormány a Vtv. 36. § (3) bekezdése alapján
a) az 1491/2011. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 38. sorát,
b) az 1100/2012. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 32–34. sorát,
c) az 1253/2012. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 29–31. sorát,
d) az 1659/2012. Korm. határozat 6. pontját, illetve 1. mellékletében foglalt táblázat 16. és 30. sorát,
e) az 1205/2013. Korm. határozat 1.  mellékletében foglalt táblázat 22.  pontjának Zsana Község
Önkormányzatára, Szank Község Önkormányzatára, Csólyospálos Község Önkormányzatára és Borota Község
Önkormányzatára vonatkozó rendelkezéseit,
f ) az 1357/2013. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 15. és 26. sorát,
g) az 1762/2013. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 31. sorát,
h) az 1200/2014. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 43. pontját,
i) az 1471/2014. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 70., 80. és 81. sorát,
j) az 1570/2014. Korm. határozat 1. mellékletében foglalt 15., 16., 21. és 25. sorát
visszavonja.
3. A Kormány – az  1200/2014. Korm. határozat 6.  pontjában foglaltaktól eltérően – felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az  Alap 1096 helyrajzi számú,
a  Jászapáti 2662 helyrajzi számú, a  Somogyacsa 237 helyrajzi számú, a  Szentendre 1245/12/A/6 helyrajzi
számú, a  Tiszadada 453 és 454 helyrajzi számú és a  Vasszentmihály 69/1 helyrajzi számú ingatlanok esetében
a szerződés – az 1200/2014. Korm. határozat 3. pontjában meghatározottakon felül – tartalmazza azt is, hogy annak
hatálybalépését követően az érintett önkormányzatok helytállnak az  ingatlannal kapcsolatos, öröklésből származó
vagyoni jellegű követelés vonatkozásában, és az  örökössel való elszámolás tekintetében semmilyen igényt nem
támasztanak a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársasággal (a továbbiakban: MNV Zrt.)
vagy az állam bármely más képviselőjével szemben.
4. A Kormány – az  1471/2014. Korm. határozat 4.  pontjában foglaltaktól eltérően – felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Beleg 264 helyrajzi számú,
a Békés 2073 helyrajzi számú, a Böde 155 helyrajzi számú, a Mende 787 helyrajzi számú, a Solymár 1753 helyrajzi
számú, a  Tatabánya 5764/15, 5764/16, 5200/21 és 13013/36 helyrajzi számú ingatlanok esetében a  szerződések
– a  1471/2014. Korm. határozat 3.  pontjában meghatározottakon felül – tartalmazzák azt is, hogy azok
hatálybalépését követően az érintett önkormányzatok helytállnak az  ingatlannal kapcsolatos, öröklésből származó
vagyoni jellegű követelések vonatkozásában, és az örökössel való elszámolás tekintetében semmilyen igényt nem
támasztanak az MNV Zrt.-vel vagy az állam bármely más képviselőjével szemben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
5. A Kormány – az  1570/2014. Korm. határozat 4.  pontjától eltérően – felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Bélapátfalva 602 és 603/1 helyrajzi számú,
a  Pitvaros 72 helyrajzi számú ingatlanok esetében a  szerződések – az  1570/2014. Korm. határozat 3.  pontjában
meghatározottakon felül – tartalmazzák azt is, hogy:
a) a  szerződés hatálybalépését követően az  érintett önkormányzatok helytállnak az  ingatlannal kapcsolatos,
öröklésből származó vagyoni jellegű követelések vonatkozásában, különösen a peres eljárás során felmerülő,
az  ingatlan forgalmi értékének és a  perköltség megtérítésének a  kötelezettségéért, és az  örökössel való
elszámolás tekintetében semmilyen igényt nem támasztanak az  MNV Zrt.-vel vagy az  állam bármely más
képviselőjével szemben;
b) az  érintett önkormányzatok kötelezettséget vállalnak arra, hogy ha az  örökös az  állammal vagy
az  MNV Zrt.-vel szemben pert indít az  ingatlannal kapcsolatban felmerülő, öröklésből származó igény
vonatkozásában, akkor az MNV Zrt. jogosult az érintett önkormányzatot perbe hívni, az önkormányzat pedig
köteles a perbehívásra az  illetékes bíróságnál az MNV Zrt. felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon
belül a perbehívás elfogadásáról nyilatkozni, és az MNV Zrt., illetve az állam oldalán a perbe beavatkozóként
belépni;
c) az  érintett önkormányzatok vállalják, hogy a  b)  alpont szerinti perbelépés elmaradásából eredő bármely
költség az önkormányzatot terheli, amelyet köteles az MNV Zrt. felhívására 30 napon belül megfizetni.
6. A Kormány – az 1570/2014. Korm. határozat 11. pontjától eltérően – felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a Nógrád 550 helyrajzi számú ingatlan tekintetében
a szerződés Nógrád Község Önkormányzatával és a Sopron 198 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a szerződés
Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzatával kizárólag abban az  esetben kerüljön megkötésre, ha a  kulturális
örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 44. § (1) bekezdése szerinti miniszteri jóváhagyás rendelkezésre áll.
7. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján gondoskodjon az  érintett
önkormányzatok 1. pontban foglaltakról való tájékoztatásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök