type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
272/2014. (VII. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f)  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint
állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–spanyol kétoldalú kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Enrique Pastor de Gana, Spanyolország magyarországi nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 4.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
127/2011. (XII. 21.) VM rendelete a Csólyospálosi földtani feltárás természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének a 14/1978. OKTH számú határozatával fokozottan
védetté nyilvánított, valamint a Csólyospálosi földtani feltárás természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról
szóló 127/2007. (XII. 27.) KvVM rendelettel fenntartott védettségű Csólyospálosi földtani feltárás természetvédelmi
terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1029/2014. (II. 3.) Korm. határozata az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, Strasbourgban, 2011. május 11-én kelt Egyezménye szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  Európa Tanácsnak a  nőkkel szembeni erőszak és a  kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok
megelőzéséről szóló, Strasbourgban, 2011. május 11-én kelt Egyezménye (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
az Egyezmény szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2013. (HK 6.) HVKFH szakutasítása a Céltervezés Doktrína 1. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó HM-szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Az MH Doktrína Hierarchiája (a továbbiakban: MH
DH), az MH Doktrína Fejlesztési Terve, valamint az
MH DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítésé
ről szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján, a
Céltervezési Doktrína 1. kiadásának (a továbbiakban:
doktrína) elkészítése érdekében a kidolgozói szakasz feladatainak ellátására Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot
(a továbbiakban: DKM) hozok létre.
3. A DKM vezetője: a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (továbbiakban: MH ÖHP) Szárazföldi Hadműveleti és Kiképzési Főnökség főnöke.
4. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban: MH VDK) osztályvezetője.
5. Tagjai:
a) az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezeteinek
képviselője
b) az MH VDK képviselője
Az MH ÖHP munkacsoportban résztvevő személyi ál
lományát az MH ÖHP parancsnoka külön intézkedésben
jelöli ki.
6. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs
Szolgálat az azt követő technikai elosztó szakasz feladatait
hajtja végre.
7. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013.06.15-ig
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013.08.15-ig
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2014.
01.10-ig
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. január hó
napban tartandó MH MSZDB ülésen
bc) A második tervezet elkészítése: 2014.04.01-ig
bd) A második tervezet véleményezése: 2014.05.01-ig
be) A végleges változat elfogadása: 2014. május hónap
ban tartandó MH MSZDB ülésen.
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014.06.30-ig
cb) A doktrína jóváhagyása: 2014.07.31-ig
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014.12.31-ig. 8. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: Céltervezés Doktrína 1. kiadás.
b) Kódszáma: MD 3.9 (1).
c) Jóváhagyója: honvédelmi miniszter.
d) Tartalmi követelményei: A kidolgozásra kerülő do
kumentum az MH DH részét képezi. Célja, hogy összefog
lalja a szakterület legfontosabb elvi kérdéseit, értelmezze
fogalmait, az összhaderőnemi műveletek hatékony támogatása érdekében útmutatást nyújtson a szakfeladatok tervezéséhez és végrehajtásához, irányelveket adjon a
NATO, vagy más nemzetközi szervezetek által vezetett
többnemzeti műveletek során a műveletben érintett katonai szervezetekkel megvalósítandó együttműködéshez,
valamint alapul szolgáljon a szakterület elméletének és
gyakorlatának további fejlesztéséhez.
e) Minősítése: „Nyílt”.
f) Formája: új kiadvány. 9. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
10. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1024/2004. (III. 31.) Korm. határozata az M6 autópálya építéséhez kapcsolódóan a Metallochemia és környezete kármentesítésének végrehajtásáról.
A Kormány a következőket rendeli el: 1. Az M6 autópálya volt Metallochemia gyáregységet
érintő szakaszán az autópálya építéséhez kapcsolható kármentesítési tevékenységeket és az autópálya nyomvonalán
a környezeti, műszaki védelmi rendszer kialakítását kormányzati beruházásként kell megvalósítani. A program
pénzügyi forrása részben a Nemzeti Autópálya Rt. (a továbbiakban: NA Rt.) által az útépítéshez felhasználásra
kerülő salakanyag ellenértékeként és az egyéb munkálatokért kifizetett összeg, valamint a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: KvVM) fejezetben
biztosított központi beruházási előirányzatból, továbbá a
központi költségvetés előirányzatából tevődik össze.
A 2004. évben az általános tartalékból 125 millió forint
— amely egyben forrása a tulajdonjog megszerzésével kapcsolatos költségeknek is — a Kincstári Vagyoni Igazgatóság (a továbbiakban: KVI) részére a fejezeti kezelésű előirányzatok között kormányzati beruházásra kerül átcsoportosításra. A 2005—2008. években a központi beruházás előirányzatát az éves költségvetésekben kell megtervezni. Az NA Rt. kifizetéseinek forrása a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium fejezetben szereplő gyorsforgalmi úthálózat program előirányzata.
Felelős: pénzügyminiszter,
gazdasági és közlekedési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: folyamatos 2. A Kormány részére előterjesztést kell készíteni,
amelyben
a) tájékoztatást kell adni a terület tulajdonjogának
megszerzésére irányuló szerződés helyzetéről;
b) jóváhagyást kell kérni a kormányzati beruházás lebonyolítási és finanszírozási tervére, amelyet a beruházás
5. pont szerinti pénzügyi ütemezését szem előtt tartva,
azzal összhangban kell kidolgozni;
c) részleteiben be kell mutatni a KVI és a KvVM közötti megállapodást, a beruházás teljes körű lebonyolításának
módját és szakmai tartalmát annak érdekében, hogy az
M6 autópálya M0—Dunaújváros szakasz átadására előírt
határidő teljesíthető legyen.
Felelős: pénzügyminiszter,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: a tárgyalás megkezdésétől számított 30 nap 3. A terület és a felszín alatti vizek fokozottan szennyezett állapota miatt a kármentesítés lebonyolítója szakmailag kiemelkedően felkészült szervezet legyen. Ezért a környezetvédelmi és vízügyi miniszter — a közbeszerzésekről
szóló 1995. évi XL. törvény előírásainak betartása mellett —
soron kívül gondoskodjon a lebonyolító kiválasztásáról.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: azonnal 4. A gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodjék
arról, hogy az NA Rt. az M6 autópálya volt Metallochemia
gyáregységet érintő, illetve az M0—érdi tető közötti szakaszán, az autópálya földmunkáinak és az építéshez kapcsolható kármentesítési tevékenységeknek, valamint az autópálya nyomvonalán a környezeti műszaki védelmi rendszer
kialakításának költségeit 2006. év végéig a beruházás pénz
ügyi ütemezésével összhangban térítse meg a jóváhagyott
lebonyolítási és finanszírozási terveknek megfelelően.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: a lebonyolítási és finanszírozási tervek szerint
5. A beruházás pénzügyi ütemezése: 2004 2005 2006 2007 2008 Összesen
Becsült bruttó költség
(millió Ft) Központi
költségvetés 125 625 1000 2620 375 4745,0
Összesen: 1865 3505 3237,5 3032,5 375 12 015
Felelős: pénzügyminiszter
gazdasági és közlekedési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1361/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 90. § (1) bekezdés a) pontjának az
„ide nem értve a gépjárművet” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben
visszautasítja. I n d o k o l á s
I. Az indítvány a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi
LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 90. § (1) bekezdés
a) pontjának az „ide nem értve a gépjárművet” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányult, egyben kérte az indítványozó, hogy az
Alkotmánybíróság e döntését „tekintse alkalmazandónak”
a megjelölt végrehajtási eljárásokban. Álláspontja szerint
sérül az Alkotmány 9. § (2) bekezdése azáltal, hogy a jogalkotó különbséget téve a foglalkozás gyakorlásához szükséges eszközök között, kiveszi a végrehajtás alól mentes
ingóságok köréből a gépjárművet, holott nagyon sok tevékenység – mint például a személyszállítás, áruszállítás –
gépjármű használata nélkül egyáltalán nem gyakorolható,
vagy ellehetetlenül.
II. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezése:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.” 2. A Vht. támadott szabálya:
„90. § (1) Mentesek a végrehajtás alól a következő ingó
ságok:
a) az olyan eszköz, amely nélkül az adós foglalkozásának
(hivatásának) gyakorlása lehetetlenné válik, így különösen a
nélkülözhetetlen szerszám, műszer, technikai, katonai és
egyéb felszerelési tárgy, egyenruha, önvédelmi fegyver,
szállítóeszköz, ide nem értve a gépjárművet, (…)”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozó az Alkotmány 9. § (2) bekezdésének
sérelmét arra alapította, hogy a kifogásolt rendelkezés kiemelve a gépjárművet, különbséget tesz a mentes ingóságok között, ezáltal a vállalkozás jogát (a személy- és
áruszállítást) akadályozza.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a vállalkozás joga „a foglalkozás szabad megválasztásához való alkotmányos alapjog [Alkotmány 70/B. § (1) bekezdés] egyik aspektusa, annak egyik, a különös szintjén történő megfogalmazása. A vállalkozás joga azt jelenti, hogy bárkinek Alkotmány
biztosította joga a vállalkozás, azaz üzleti tevékenység kifejtése. (…) A vállalkozás joga (…) egy bizonyos, a vállalkozások számára az állam által teremtett közgazdasági feltételrendszerbe való belépés lehetőségének biztosítását, más szóval a vállalkozóvá válás lehetőségének – esetenként szakmai
szempontok által motivált feltételekhez kötött, korlátozott –
biztosítását jelenti. (…) A vállalkozás joga annyit jelent – de
annyit alkotmányos követelményként feltétlenül –, hogy az
állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást.” [54/1993. (X. 13.) AB határozat, ABH 1993,
340, 341–342.]
A Vht. 84. § (1) bekezdése akkor teszi lehetővé az ingóságok lefoglalását, ha az adós a végrehajtható okiratban
foglalt kötelezettségét önként nem teljesítette. Az adós
gépjárműve csak a 90. § i) pontjában meghatározott esetben (mozgáskorlátozott adós) élvez mentességet. A 103. §
(5) bekezdése szerint a foglalkozás gyakorlásához nélkülözhetetlen gépjármű lefoglalásakor azonban csak a törzskönyvet kell lefoglalni, és az adós az értékesítésig – tehát
amíg a tulajdonában áll – a gépjárművet használhatja. Így
a foglalás az adós foglalkozáshoz, vállalkozáshoz való
joga gyakorlását nem teszi lehetetlenné, ezért a támadott
szabály nem sérti a vállalkozáshoz való alkotmányosan
védett jog tartalmát.
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében elutasította.
2. Az indítvány a kifogásolt rendelkezés alkalmazási tilalmának kimondására is irányult.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. § (4) bekezdése szerint
az Alkotmánybíróság rendelkezhet az alkotmányellenes
jogszabály konkrét esetben történő alkalmazási tilalmáról,
erre azonban csak az Abtv. 38. §-a szerinti bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz esetén kerülhet sor, mivel ezekben az eljárásokban a normakontroll
konkrét ügyekhez kapcsolódik. (921/B/1998. AB határozat, ABH 2001, 1285, 1293.) Így az Abtv. 1. § b) pontjában
biztosított, utólagos normakontroll hatáskörében az Alkotmánybíróságnak nincs lehetősége a jogszabályi rendelkezés konkrét ügyben való alkalmazási tilalma kimondására.
Mivel az indítványozó nem nyújtott be alkotmányjogi panaszt, az Alkotmánybíróság az alkalmazási tilalom tárgyá
ban előterjesztett kérelmét az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. május 10. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1302/2011. (IX. 2.) Korm. határozata az Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálat (UPR) Munkacsoportjának 11. ülésén Magyarország vonatkozásában tett, megfontolást igénylő 29 ajánlás elfogadásáról.
A Kormány
1. elfogadja az 1. melléklet I. pontjában szereplő, az Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Tanácsa Egyetemes
Időszakos Felülvizsgálat (UPR) Munkacsoportjának 11. ülésén a tagállamok által tett ajánlásokat;
2. részben elfogadja az 1. melléklet II. pontjában szereplő, az Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Tanácsa
Egyetemes Időszakos Felülvizsgálat (UPR) Munkacsoportjának 11. ülésén a tagállamok által tett ajánlásokat;
3. nem fogadja el az 1. melléklet III. pontjában szereplő, az Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Tanácsa
Egyetemes Időszakos Felülvizsgálat (UPR) Munkacsoportjának 11. ülésén a tagállamok által tett ajánlásokat;
4. felhívja a külügyminisztert, hogy az ajánlások elfogadásáról, részbeni elfogadásáról, illetve visszautasításáról
hivatalosan értesítse az Egyesült Nemzetek Szervezetét.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2011. szeptember 10.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
56/2015. (IX. 30.) NFM rendelete a jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető függetlenségi feltételeinek részletes szabályairól.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 30. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában meghatározott feladatkörben
eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) az országos jelentőségű vasútvonalat működtető pályahálózat-működtető vasúti társaságra (a továbbiakban:
pályahálózat-működtető),
b) az országos vállalkozó vasúti társaságra,
c) a vasúti igazgatási szervre.
2. A pályahálózat-működtető függetlenségi feltételei 2. § Jogi szempontból független az az pályahálózat-működtető, amely
a) önálló jogi személyiségű gazdasági társaság,
b) jogi formáját tekintve független bármely vállalkozó vasúti társaságtól,
c) nem végez országos vállalkozó vasúti tevékenységet és
d) nem rendelkezik országos vállalkozó vasúti társasági működési engedéllyel.
3. § (1) Döntéshozatali szempontból független az a pályahálózat-működtető, amelynek
a) irányításában sem közvetve, sem közvetlenül országos vállalkozó vasúti társaság nem vesz részt,
b) a Polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti gazdasági társaság vezető
tisztségviselője (a  továbbiakban: vezető tisztségviselő) országos vállalkozó vasúti társaságban nem vezető
tisztségviselő és országos vállalkozó vasúti társaságban nem minősül a  munka törvénykönyvéről szóló
2012.  évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) szerinti vezető állású munkavállalónak (a  továbbiakban: vezető
állású munkavállaló),
c) döntéshozatali rendje az  általa ellátott alapvető feladatok tekintetében minden országos vállalkozó vasúti
társaság döntéshozatalától független és
d) független döntéshozatali joga nem vonható el.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjától eltérően döntéshozatali szempontból független az  a  pályahálózat-működtető
is, amelynek vezető tisztségviselője vállalkozó vasúti társaság vezető tisztségviselője vagy vezető állású
munkavállalója, ha a Ptk. szerinti társasági jogi ügyvezetésének működésére vonatkozó és a döntéshozatali rendjére
vonatkozó szabályzat kizárja azt, hogy vezető tisztségviselője vagy vezető állású munkavállalója a döntést egyedül
hozza meg, vagy egyetértési joga legyen a testület döntésére vonatkozóan.
(3) Az  (1)  bekezdés c) és d)  pontjai vonatkozásában döntéshozatali szempontból független az  a  pályahálózatműködtető, amelynek a vállalkozó vasúti társaságban vezető tisztségviselője és vezető állású munkavállalója olyan
döntések előkészítésében, döntésekre vonatkozó szavazásokban nem vesz részt, amely az  alapvető feladatok
tekintetében a Ptk. szerinti társasági jogi tulajdonosi döntést foglal magában.
4. § Szervezeti szempontból független az a pályahálózat-működtető, amely jogi szempontból független, továbbá
a) nincs közös szervezete vagy szervezeti egysége országos vállalkozó vasúti társasággal,
b) vezető tisztségviselője és vezető állású munkavállalója országos vállalkozó vasúti társaságban vagy annak
kapcsolt vállalkozásában részesedést nem szerez, és az Mt. szerinti egyéb juttatásuk úgy van kialakítva, hogy
az nem függ a pályahálózat-működtetőn kívül országos vállalkozó vasúti társaság üzleti eredményétől,
c) a tevékenysége ellátása során – a polgári jogi szerződés alapján ellátott feladatokon túl – nem veszi igénybe
az országos vállalkozó vasúti társaság szervezeteit,
d) nem történik a  pályahálózat-működtető és az  országos vállalkozó vasúti társaság között munkavállalók
kirendelése vagy cseréje.
3. A jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető működésére
vonatkozó előírások
5. § (1) A  jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető köteles biztosítani
az alapvető feladatokkal és a kizárólag a pályahálózat-működtető által nyújtott vasúti szolgáltatásokkal összefüggő
adatszolgáltatás vonatkozásában, hogy a  vasúti pályahálózatot igénybevevő vállalkozó vasúti társaságok egymás
adataihoz ne férhessenek hozzá. Biztosítania kell továbbá az  üzleti szempontból érzékeny és üzleti titokká
minősített adatokhoz való hozzáférés tilalmát, valamint a vonatkozó titoktartási szabályok betartását is.
(2) A jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető köteles biztosítani az alapvető
feladatokkal és a kizárólag a pályahálózat-működtető által nyújtott vasúti szolgáltatásokkal összefüggő tevékenység
informatikai elkülönítését a  pályahálózat-működtető által ellátott más feladatoktól mind az  informatikai
eszközök használata (hardver és szoftver használat) mind pedig az  informatikai feladatot ellátó munkavállalók
vonatkozásában.
4. A függetlenség feltételeinek biztosítása 6. § (1) A  jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető köteles a  függetlenségre
vonatkozó fő szabályokat a létesítő okiratában, a szervezeti és működési szabályzatában és a belső szabályzataiban
rögzíteni.
(2) A  jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető köteles létesítő okiratában
rögzíteni a következő feltételeket:
a) országos vállalkozó vasúti tevékenység kizárása a társaság tevékenységi köre meghatározásánál,
b) önálló döntési jogosultság biztosítása az általa ellátott alapvető feladatok tekintetében, e jogkör elvonásának
tilalma.
 (3) A  jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető köteles a  függetlenségi
intézkedések biztosítékainak meghatározására szervezeti és működési szabályzatában, továbbá az  5.  §
(2) bekezdésben meghatározottakra vonatkozó, az (1) bekezdésben meghatározott belső szabályzataiban rögzíteni
a következő feltételeket:
a) a vállalkozó vasúti társaságban vezető tisztségviselő és vezető állású munkavállaló részvételének kizárását
az alapvető feladatokkal kapcsolatos döntések előkészítésében és a döntéshozatalában,
b) e rendelet 5. § (1) és (2) bekezdésének való megfelelés kötelezettségét.
(4) A  jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető köteles egyéb belső
szabályzataiban és egyéb megállapodásaiban is az  e  rendeletben meghatározott függetlenséget biztosító
intézkedéseket megjeleníteni és a függetlenség biztosítékait szabályozni.
5. A függetlenség feltételei meglétének ellenőrzése 7. § (1) A  pályahálózat-működtető köteles a  függetlenségi megfelelési kérelmet annak elkészítését követő 8 napon belül
a  vasúti igazgatási szervhez jóváhagyásra benyújtani. A  kérelemhez mellékelni kell az  1.  mellékletben felsorolt
dokumentumok másolatát és a  vasút igazgatási szerv írásos nyilatkozatát arról, hogy a  másolatok az  eredeti
dokumentumokkal mindenben megegyezőek.
(2) A  pályahálózat-működtető a  függetlenség feltételeiben beállt változásokat a  változás beállását követő 15 napon
belül a változásra vonatkozó és az azt tartalmazó iratok másolatának csatolásával köteles a vasút igazgatási szervnek
írásban bejelenteni, nyilatkozva arról, hogy a másolatok az eredeti dokumentumokkal mindenben megegyezőek.
(3) A  vezető tisztségviselők és vezető állású munkavállalók esetében változásnak minősül, ha az  1.  melléklet 3.  pont
b)  alpontjában szereplő nyilatkozat tartalmára vonatkozóan vagy a  vezető tisztségviselő vagy vezető állású
munkavállaló személyében áll be változás.
8. § (1) A  vasúti igazgatási szerv piacfelügyeleti eljárás keretében ellenőrizheti a  jogi, szervezeti és döntéshozatali
szempontból független pályahálózat-működtető függetlenségi megfelelési dokumentum szerinti működését.
(2) A  vasúti igazgatási szerv az  (1)  bekezdés szerinti piacfelügyeleti eljárás keretében a  vasúti közlekedésről szóló
2005. évi CLXXXIII. törvény 77. §-ában meghatározott adatszolgáltatásra kötelezheti a pályahálózat-működtetőt.
(3) A vasúti igazgatási szerv jogosult továbbá előzetes értesítés nélkül a pályahálózat-működtető és a vállalkozó vasúti
társaság irodáiba belépni és ott vizsgálatot folytatni.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § (1) A  jelen rendelet hatálybalépésekor működő pályahálózat-működtető a  jogi, döntéshozatali és szervezeti
függetlenségét 2015. november 1-jéig kérelmezi, az  új pályahálózat-működtető társaság pedig a  megalakulását
vagy a  jogi, döntéshozatali és szervezeti független pályahálózat-működtetőként való működésről való döntést
követő 60 napon belül köteles a vasúti igazgatási szervhez a kérelmet benyújtani.
(2) Az  a  jelen rendelet hatálybalépésekor működő pályahálózat-működtető, amely az  (1)  bekezdésben foglalt
határidőben kérelmet nem nyújt be, azokat az  alapvető feladatokat, amelyeket e  rendelet hatálybalépése előtt
gyakorolt, legkésőbb 2015. december 31-ig végezheti. Az a jelen rendelet hatálybalépésekor működő pályahálózatműködtető, amely esetében a  vasúti igazgatási szerv az  (1)  bekezdés szerinti kérelemre indult eljárásban a  jogi,
döntéshozatali vagy szervezeti függetlenségi feltételek hiányát állapítja meg, azokat az  alapvető feladatokat,
amelyeket e  rendelet hatálybalépése előtt gyakorolt, legkésőbb a  vasúti igazgatási szerv döntésének jogerőre
emelkedését követő 60. napig végezheti.
11. § Ez a rendelet az  egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkének való megfelelést szolgálja.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
5/2014. (XII. 23.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank szervezeti
felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a  Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
304/2014. (12. 15.) számú határozata alapján – a  jelen utasítás 1.  mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2014. december 16-tól kell
alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2014. (VIII. 5.) MNB utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1129/2017. (III. 20.) Korm. határozata a 2018. fejlesztési mérföldkövek teljesítéséről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzetgazdasági
minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  általuk vezetett minisztériumban működő irányító hatóság
által végrehajtott operatív program és a  Vidékfejlesztési Program esetében mérjék fel az  eredményességi
keretrendszerbe tartozó 2018. évi indikátor mérföldkövek eléréséhez hozzájáruló felhívások és projektek
végrehajtásának helyzetét, és erről nyújtsanak be jelentést a Kormánynak,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. április 30.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pont szerinti mérföldkövek teljesülésének aktuális
helyzetéről nyújtson be jelentést a Kormánynak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2010. (VIII. 18.) MNB rendelete a „Szent István intelmei” 500 000 forintos címletű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Szent István intelmei” megnevezéssel 500 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2010. augusztus 20. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 62,838 gramm, átmérője 46 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Szent István király Intelmei Szent Imre herceghez középkori latin nyelvű
kézírásos szövegének bevezetése – „In nomine Domini nostri Ihesu Christi: Incipit Decretum sancti Regis Stephani”
(Thuróczy-krónika, XV. század) – olvasható, szabálytalan pergamenre helyezve. A szövegtől balra a „2010” verési
évszám, jobbra a „BP.” verdejel, alatta két vízszintes sorban az „500 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható.
Az előlap felső részén, félköriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Szent István király és Szent Imre herceg ábrázolása látható, amely a mateóci
(Matejovce, ma a szlovákiai Poprád településrésze) Szent István király plébániatemplom XV. századi szárnyas oltárának
főoltárképe alapján készült. Az emlékérme szélén, felső köriratban a „SZENT ISTVÁN KIRÁLY INTELMEI”, alsó köriratban
a „SZENT IMRE HERCEGHEZ” felirat olvasható. Az emlékérme alsó részén, Szent István király és Szent Imre herceg
ábrázolásától jobbra található Szöllőssy Enikő tervezőművész mesterjegye. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 500 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2010. augusztus 20-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
551/B/2003. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: 1. Az Alkotmánybíróság Pécs Megyei Jogú Város Közgyűlésének a települési szilárd hulladék kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról és annak kötelező igénybevételéről szóló 44/2002. (06. 29.) számú rendelete 5. § (4) és (5) bekezdései, valamint a 13. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság Pécs Megyei Jogú Város Közgyűlésének a települési szilárd hulladék kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról és annak kötelező igénybevételéről szóló 44/2002. (06. 29.) számú rendelete 5. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó Pécs Megyei Jogú Város Közgyűlésének a települési szilárd hulladék kezelésével kapcsolatos
közszolgáltatásról és annak kötelező igénybevételéről
szóló 44/2002. (06. 29.) számú rendelete (a továbbiakban:
Ör.) 5. § (3)–(5) bekezdései, valamint a 13. § (3) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Az indítványozó kifogásolta, hogy a szemétszállítási díj
meghatározása nem a ténylegesen elvégzett közszolgáltatás alapján történik. A minimálisan előírt 70 literes tárolóedény alapján történő szabályozási norma nem eredményezi minden esetben és pontosan kiszámíthatóan a kibocsátott és elszállított szemét mennyiségét tükröző reális
szolgáltatási díjat. Álláspontja szerint megfosztja a lakókat attól, hogy a tényleges szemétkibocsátás mértékéhez
igazodva fizessék az elvégzett szolgáltatás díját. Ez pedig
az indítványozó szerint a Ptk. 201. §-ába foglalt szolgáltatás és az ellenszolgáltatás egyenértéküségének elvét, ezáltal közvetetten az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti.
Az indítványozó sérelmezte azt is, hogy az. Ör. kifogásolt rendelkezései kedvezményt csak az egyedülállóknak
biztosítanak, a nyugdíjas, valamint hulladékot csak kis
mértékben termelő házaspároknak nem. Az indítványozó
szerint ezek a rendelkezések az Alkotmány – hátrányos
megkülönböztetés tilalmát kimondó – 70/A. § (1) bekezdésébe ütköznek.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más jogszabállyal.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. kifogásolt rendelkezései:
„5. § (3) A választható szabványos tárolóedények felso
rolását a 2. számú melléklet tartalmazza.
A begyűjtés gyakoriságának figyelembe vételével a tá
rolóedényt úgy kell kiválasztani, hogy arányos legyen a
keletkező hulladék mennyiségével, de minimum 70 liter
tárolókapacitás rendelkezésre álljon ingatlanonként.
(4) Közösen használt tárolóedény esetén tárolókapacitás kedvezmény illeti meg az egyedülálló ingatlantulajdonost a 70 liter tárolókapacitás 50%-ának mértékéig.
(5) Családi házas övezetben két szomszédos ingatlantulajdonos – akik közül legalább az egyik egyedülálló – a
közszolgáltatóval kötött írásbeli külön megállapodás alapján – közös tárolóedényt használhat.”
Az Ör. 5. § (4) bekezdésének hatályos szövege az indítvány elbírálásakor:
„5. § (4) Közösen használt tárolóedény esetén tárolókapacitás kedvezmény illeti meg az igazoltan egyedülálló ingatlantulajdonost a 70 l tárolókapacitás 50 %-ának mértékéig. Az egyedülálló ingatlantulajdonos kedvezményének
igazolásához a közös képviselő köteles a közszolgáltató
rendelkezésére bocsátani az ingatlantulajdonos nevét,
címét és az azonosító adatait.”
„13. § (3) Engedményes díj illeti meg a 70 literes tárolóedényt egyedül használó 5. § (4) bekezdés szerint igazoltan egyszemélyes háztartásban élő ingatlantulajdonost
(egyedülálló ingatlantulajdonos), aki Pécs közigazgatási
területén belül közszolgáltatási szerződéssel rendelkezik.
Az engedmény mértékét a 4. sz. melléklet tartalmazza. Az
engedményre való jogosultság igazolásához szükséges
adatokat és dokumentumokat a közszolgáltatónál rendelkezésre állók kivételével – felhívásra az engedményt
igénylő köteles a közszolgáltatónál igazolni, illetve hozzá
benyújtani.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság több alkalommal vizsgálta az
Ör. egyes rendelkezéseinek alkotmányosságát, ezért elsőként abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy az indítvány tárgya nem minősül-e „ítélt dolognak”.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja
szerint az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált
jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés)
felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére
(értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértés megállapítását.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor „ítélt dolog”, ha az újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre vonatkozóan
azonos okból vagy összefüggésben terjesztik elő, mint egy
korábban elbírált ügyben. (1620/B/1991. AB határozat,
ABH 1991, 972, 973.) Ha az újabb indítványt más okra,
más alkotmányossági összefüggésre alapítják, az Alkotmánybíróság az újabb indítvány érdemi vizsgálatába bocsátkozik. [35/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1997,
200, 212.; 37/2004. (X. 15.) AB határozat, ABH 2004,
908, 911.]
Az Alkotmánybíróság az 1164/B/2004. AB határozatában (ABH 2005, 1517.) az Ör. több rendelkezésének vizsgálata mellett az Ör. 5. § (3) bekezdésének az Alkotmány
70/D. § (1) bekezdésébe ütközését vizsgálta és az indítványt elutasította. A 723/B/2002. AB határozatában (ABH
2008, 2934.) szintén az Ör. 5. § (3) bekezdését az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésére alapított indítvány alapján
vizsgálta. E határozatában – korábbi határozatai megállapításait irányadónak tekintve – megállapította, hogy a választható tárolóedények közül a legalább 70 literes gyűjtőedénynek a kötelezővé tétele a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének a követelményét nem sérti,
ezért az Ör. 5. § (3) bekezdése az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével nem ellentétes.
A jelen indítvány a fenti határozatban érdemben már elbírált jogszabályi rendelkezéssel azonos jogszabályhely
alkotmányossági vizsgálatára irányult, és az indítványozó
az Alkotmány ugyanazon rendelkezésére, azonos összefüggésre hivatkozva kérte az eljárás lefolytatását. Mindezekre figyelemmel az Ör. 5. § (3) bekezdésének az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésére alapított alkotmányellenessége tekintetében az indítvány „ítélt dolognak” minősül,
ezért az Alkotmánybíróság az eljárást ebben a vonatkozásban az Ügyrend 31. § c) pontja alapján megszüntette.
2. Az indítványozó azt is állította, hogy az Ör. kedvezményt megállapító 5. § (4) és (5) bekezdései, valamint a
13. § (3) bekezdése az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését
sérti, mert a nyugdíjas, valamint kevés hulladékot termelő
házaspároknak nem biztosítja azokat a kedvezményeket,
amelyeket az egyedülállóknak biztosít.
Az 5. § (4) bekezdése az indítvány benyújtását követően
módosult, kiegészült azzal, hogy az egyedülálló ingatlantulajdonos kedvezményének igazolásához a közös képviselő köteles a közszolgáltató rendelkezésére bocsátani az
ingatlantulajdonos nevét, címét és az azonosító adatait.
Tekintettel arra, hogy a kifogásolt rendelkezés lényegében
nem változott, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot a hatályos rendelkezés tekintetében
lefolytatta.
3. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden
személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín,
nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti
vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb
helyzet szerinti különbségtétel nélkül. Az Alkotmánybíróság az Alkotmány e rendelkezését a jogegyenlőség általános elvét megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik,
hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú
személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni. Az Alkotmánybíróság
eddigi gyakorlatában ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést,
ha az azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között
tett a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül különbséget. [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.;
21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.;
61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280,
281–282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
197, 203–204.; 39/1999. (XII. 21.) AB határozat, ABH
1999, 325, 342–344.; 39/2001. (X. 19.) AB határozat,
ABH 2001, 691, 696.]
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 23. § f) pontja szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg
az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget,
az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a
szolgáltatás ingyenességét. E felhatalmazás alapján állapította meg a képviselő-testület az indítványozó által kifogásolt kedvezményeket.
Az Ör. 5. § (4) bekezdése alapján a közösen használt tárolóedény esetén tárolókapacitás kedvezmény illeti meg
az egyedülálló ingatlantulajdonost. Az Ör. 5. § (5) bekezdése a családiházas övezetben teszi lehetővé a közös táro
lóedény használatot két szomszédos ingatlantulajdonosnak, ha legalább az egyik egyedülálló. Az Ör. 13. § (3) bekezdése szerint engedményes díj illeti meg a 70 literes tárolóedényt egyedül használó 5. § (4) bekezdés szerint igazoltan egyszemélyes háztartásban élő ingatlantulajdonost,
aki érvényes közszolgáltatási szerződéssel rendelkezik.
Az Alkotmánybíróság több határozatában, elvi jelleggel
a 61/1992. (XI. 20.) AB határozatában felhívta a figyelmet
arra, hogy a „mentességek és kedvezmények meghatározásánál” a jogalkotót széles körű mérlegelési jog illeti
meg. A jogalkotó a mérlegelési jog gyakorlása során tekintettel lehet bizonyos, az Alkotmányban is nevesített jogokra (például az egészséges környezethez, vagy a szociális
biztonsághoz való jogra), de ezen túlmenően érvényre juttathat az Alkotmányból közvetlenül le nem vezethető, esetenként rövid távra irányadó gazdaságpolitikai, életszínvonalpolitikai, szociálpolitikai és egyéb célkitűzéseket.
(ABH 1992, 280, 281.)
A kedvezményekre vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata során az Alkotmánybíróság hatáskörébe kizárólag
annak ellenőrzése tartozik, hogy a jogalkotó a mérlegelési
jogának gyakorlása során nem került-e ellentétbe az Alkotmány valamely rendelkezésével.
Az Alkotmánybíróság az Ör. kifogásolt rendelkezéseit
vizsgálva megállapította, hogy azok alapján az igazoltan
egyedülélő ingatlantulajdonosok kapnak kedvezményeket. A képviselő-testület e rendelkezésekkel az azonos
csoportba tartozó közszolgáltatási díj fizetésére kötelezettek között valóban különbséget tett azzal, hogy őket kedvezményben részesítette. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az Ör. által meghatározott igénybevevői körre
vonatkozó megkülönböztetés azonban – figyelemmel az
érintetti kör személyi körülményeire – alkotmányosan elfogadható. A kedvezmények biztosításában jelentkező
megkülönböztetés nem tekinthető önkényesnek, ésszerű
indok nélkülinek, ezért az Ör. 5. § (4) és (5) bekezdései,
valamint a 13. § (3) bekezdése az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésének rendelkezését nem sérti.
Az Alkotmánybíróság az Ör. 5. § (4) és (5) bekezdése,
valamint 13. § (3) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasította.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
247/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Lászlót
a 2018. június 1. napjától 2021. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2009. (I. 30.) EüM rendelete az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat egyes közigazgatási eljárásaiért és igazgatási jellegű szolgáltatásaiért fizetendő díjakról.
A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény
34. § (4) bekezdés i) pontjában, az egészségügyről szóló
1997. évi CLIV. törvény 247. § (5) bekezdés c) pontjában,
az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. §
(2) bekezdés d) pontjában és 68. § (12) bekezdésében, az
egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló
1991. évi XI. törvény 15. § (10) bekezdésében, valamint az
emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a
gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 32. § (6) bekezdés d) és
e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § b) pontjában megállapított feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben –, az
egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló
161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem:
1. § E rendelet hatálya kiterjed az Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálat központi, területi és helyi szerveinél (a továbbiakban együtt: intézet) e rendelet 1. melléklete
szerinti közigazgatási eljárást vagy igazgatási jellegű szolgáltatást (a továbbiakban együtt: igazgatási szolgáltatás)
kezdeményező magánszemélyekre, jogi személyekre, jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetekre (a továbbiakban együtt: díjfizetésre kötelezett).
2. § (1) A díjfizetésre kötelezett az igazgatási szolgáltatásokért az 1. mellékletben meghatározott mértékű igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) köteles megfizetni.
(2) Az 1. mellékletben megállapított laboratóriumi vizsgálati díjtételeket mintaelemenként kell felszámítani, és
ezek magukban foglalják a szabványban vagy vizsgálati
módszerben előírt minta-előkészítés, valamint párhuzamos
vizsgálatok költségeit is.
(3) A díjat az eljárást kezdeményező fél az eljárás megindításakor köteles az intézet 2. mellékletben feltüntetett
számlájára átutalással, készpénzátutalási megbízással, belföldi postautalvány útján megfizetni vagy az intézet házipénztárába befizetni. A díj megfizetését a kérelem benyújtásakor igazolni kell.
(4) A díj az igazgatási szolgáltatást nyújtó intézet bevétele. Az önálló gazdálkodási jogkörrel rendelkező intézet a
részben önálló gazdálkodási jogkörrel rendelkező szervezeti egységeket megillető bevételeket a nyilvántartásában
elkülönítetten vezeti.
(5) A jogorvoslati díjat – amelynek mértéke azonos az
elsőfokú eljárás díjtételével – a jogorvoslati eljárást kezdeményező fél az eljárás megindításakor köteles a másodfokon eljáró intézet részére a (3) bekezdésben meghatározottak szerint megfizetni.
(6) Díjmentes az új eljárás, ha a jogorvoslati eljárásban a
másodfokon eljáró intézet az első fokon eljárt intézet részben
vagy egészben jogszabálysértő határozatát megsemmisíti és
az első fokon eljáró intézetet új eljárás lefolytatására utasítja.
(7) E rendelet alkalmazása során
a) a díjfizetés tárgya tekintetében az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. §
(2)–(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatában, valamint 31. §
(2)–(7) bekezdésében foglaltakat,
c) a jogorvoslati eljárásra, valamint – a jogszabálysértő
határozat új eljárásra utasítás nélküli megsemmisítése esetén – a jogszabálysértő határozatot eredményező elsőfokú
eljárásra az Itv. 32. § (1) bekezdésében foglaltakat,
d) az elmulasztott díjfizetés pótlására vonatkozó felhívásra az Itv. 73/A. §-ában foglaltakat,
e) a mulasztási bírságra az Itv. 82. §-ában foglaltakat
kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
(8) A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás alrendszerébe tartozó, költségvetés alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló hatályos jogszabályi előírásokat kell alkalmazni.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 16/2000.
(VI. 8.) EüM rendelet (a továbbiakban: R1.) 12. §
(2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A gépjármű használatát sugárvédelmi szempontból
az üzembentartó kérelmére a Sugáregészségügyi Decentrum engedélyezi.
(3) Az engedély négy évig érvényes. Az engedély a lejártát megelőzően az engedélyes kérelmére – a gépjármű
felülvizsgálatával – meghosszabbítható. A meghosszabbítás elmulasztása esetén új engedélyt kell beszerezni.
(4) A gépjármű használatára vonatkozó engedélynek
tartalmaznia kell:
a) a gépjármű, illetve az utánfutó típusát, forgalmi
rendszámát,
b) a szállítható radioaktív anyagok ADR szerinti besorolását az UN számmal együtt,
c) a szállítás speciális feltételeit.” (3) Az R1. 4. § (1) bekezdésében a „ „Fodor József” Országos Közegészségügyi Központ Országos „Frederic
Joliot-Curie” Sugáregészségügyi és Sugárbiológiai Kutató
Intézete” szövegrész helyébe az „az Országos „Frederic
Joliot-Curie” Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató
Intézet” szöveg lép.
(4) A veszélyes anyagokkal és a veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes eljárások, illetve tevékenységek részletes szabályairól szóló 44/2000. (XII. 27.) EüM
rendelet (a továbbiakban: R2.) 8. § (4) bekezdésében az
„a 14. számú mellékletben meghatározott díjat kell megfizetni” szövegrész helyébe a „díjat kell fizetni” szöveg lép.
(5) A biocid hatóanyagokkal, valamint a gyógyszer és
gyógyászati segédeszköz ismertetésével kapcsolatos igazgatási szolgáltatásokért fizetendő díjakról szóló 21/2007.
(V. 8.) EüM rendelet (a továbbiakban: R3.)
a) 1. §-ában az „az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat és az Egészségbiztosítási Felügyelet
(a továbbiakban együtt: Intézet)” szövegrész helyébe az
„az Egészségbiztosítási Felügyelet (a továbbiakban: Felügyelet)” szöveg,
b) 2. § (2) bekezdésében az „az Intézet” szövegrészek
helyébe az „a Felügyelet” szöveg,
c) 2. § (3) bekezdésében az „Intézet” szövegrész helyébe a „Felügyelet” szöveg,
d) 3. § (2) bekezdésében az „Intézetet” szövegrész helyébe az „a Felügyeletet” szöveg,
e) 3. § (3) bekezdésében az „az Intézetet” szövegrész
helyébe az „a Felügyeletet” szöveg
lép.
(6) Hatályát veszti:
a) az R1. 12. § (5) bekezdése, 29. §-a és 13. számú mel
léklete,
b) az R2. 10. §-a és 14. számú melléklete,
c) az R3. 1. számú mellékletének I. pontja, valamint
2. számú mellékletében az „ÁNTSZ Országos Tisztifőorvosi Hivatal 10032000-00281519-00000000” szövegrész.
(7) A (2)–(6) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
18/2019. (II. 14.) KKM közleménye a Magyarország és a Szlovák Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló 2018. LXXXVI. törvény 2–4. §-ainak, 7. §-ának, valamint az 1. mellékletének hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXXXVI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. december 6-i 194. számában kihirdetett, a Magyarország
és a Szlovák Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 27. cikk (1) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Szerződés a megerősítésről szóló okiratok kicserélését követő második (2.) hónap első (1.) napján lép hatályba.”
A Szerződés hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. január 29.
A Szerződés hatálybalépésének naptári napja: 2019. március 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Magyarország és a Szlovák Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés
kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXXVI. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország és a Szlovák
Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXXVI. törvény 2–4. §-ai, a 7. §-a és
az 1. melléklete 2019. március 1-jén, azaz kettőezertizenkilenc március elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
31/2016. (II. 11.) KE határozata nagyköveti szintű diplomáciai kapcsolatok létesítéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
nagyköveti szintű diplomáciai kapcsolatok létesítéséről határozok a Monacói Hercegséggel.
Budapest, 2016. január 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1202/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program részeként a kecskeméti Városháza felújításához kapcsolódó források biztosításáról.
1. A Kormány támogatja a  Magyarország Kormánya és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat
4.  pont b)  alpontja megvalósítása céljából a  kecskeméti Városháza felújításáról és turisztikai fejlesztéséről
(a  továbbiakban: felújítási program) készített szakmai koncepció megvalósítását, amely alapján az  épület külső
felújítása 2017. november 15-ig, belső felújítása 2018. augusztus 31-ig megtörténik.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy a  felújítási program 2016. és 2017. évi feladatai legfeljebb 1 909 827 620 forint
erejéig – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016.
(VIII. 24.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén – a Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére kerüljenek
megvalósításra.
3. A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert mint a  felújítási program szakpolitikai felelősét, hogy
a támogatás biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére.
4. A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával a  felújítási program 2018. évi feladatainak megvalósításához szükséges 3 282 834 080 forint forrás
biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
5. A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva jóváhagyja, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén –
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  felújítási program megvalósítása érdekében 2017–2018 költségvetési
évek kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 5 192 661 700 forint összegben kötelezettséget vállaljon az  alábbi
ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 909 827 620 forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 282 834 080 forint.
6. A Magyarország Kormánya és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat 4.  pont b)  alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A Kormány támogatja a város kulturális és turisztikai vonzerejét növelő, értékmegőrző fejlesztéseket, ennek keretében)
„b) a  kecskeméti Városháza teljes körű, az  épület 120 éves évfordulójáig megvalósítandó felújítását, amely
érdekében
ba) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külső felújítás
2017. november 15-i, a  belső felújítás 2018. augusztus 31-i befejezési határidejéhez igazodóan gondoskodjanak
a felújításhoz szükséges források ütemezett biztosításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében, a külső felújítás 2017. november 15-i, a belső felújítás 2018. augusztus 31-i
befejezési határidejéhez igazodóan
bb) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a turizmusért való felelőssége keretében a nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy a  felújítási program turisztikai fejlesztési projektelemének megvalósítása érdekében működjenek
együtt Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31-ig folyamatos”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1968/2017. (XII. 19.) Korm. határozata az egyes településeket 2017 júniusában ért, jégeső okozta lakossági károk enyhítéséről.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének, a  41. Az  egyes
településeket 2017 júniusában ért, jégeső okozta lakossági károk enyhítése címmel és a 2. pontban meghatározott
alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  egyes településeket 2017 júniusában ért,
jégeső okozta lakossági károk enyhítése érdekében – a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére 372 742  768 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 41. Az  egyes
településeket 2017 júniusában ért, jégeső okozta lakossági károk enyhítése cím, 1. melléklet szerinti alcímei javára,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként,
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján
az érintett települési önkormányzatok részére költségvetési támogatást nyújtson 2018. március 31-ei felhasználási
határidővel;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2017. (I. 18.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. §  (1) bekezdése és a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. január 1. napjától 2017. június 30. napjáig
terjedő időtartamra a  Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos
beruházás megvalósításáért felelős miniszteri biztossá Borbély Pál urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében
a) áttekinti a Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedbe történő költözésével kapcsolatos feladatokat,
a vonatkozó kormányhatározatokban foglaltaknak megfelelően a beruházás megvalósítására koncepciót és
részletes ütemezést dolgoz ki,
b) koordinálja a  beruházás és a  költözéssel kapcsolatos valamennyi feladat ellátását az  érintett intézmények
bevonásával,
c) az a) és b)  pontban foglaltak végrehajtása érdekében kapcsolatot tart, egyeztetéseket szervez az  érintett
intézmények képviselőinek részvételével.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1/2004. (III. 10.) OVB állásfoglalása a 9/2002. (III. 7.) OVB állásfoglalás hatályvesztéséről.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
alábbi
állásfoglalást adja ki: Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a
Magyarországon tartózkodási hellyel rendelkező magyar
állampolgárok névjegyzékbe történő felvételéről kiadott
9/2002. (III. 7.) OVB állásfoglalás hatályát veszti.
Az Országos Választási Bizottság 9/2002. (III. 7.) OVB
szám alatt a Magyarországon tartózkodási hellyel rendelkező magyar állampolgárok névjegyzékbe történő felvéte
léről állásfoglalást (a továbbiakban: Áf.) adott ki. Az Áf.
kiadását követően a Ve.-nek az Áf.-t érintő egyes rendelkezései az alábbiak szerint változtak meg:
Az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló
2003. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Eptv.) 43. §
(4) bekezdésével módosított, 2003. december 27-től hatályos Ve. 13. § (1) bekezdése szerint a névjegyzékbe fel kell
venni azokat a választójoggal rendelkező személyeket,
akiknek a lakóhelye (a továbbiakban: lakcím) a szavazókörben van.
Az Eptv. 21. § (3) bekezdésével beiktatott, 2003. december 27-től hatályos Ve. 149. § q) pontja szerint lakóhely:
annak a lakásnak vagy ennek hiányában — a külföldön élő
magyar és nem magyar állampolgár kivételével — szükségből használt helyiségnek, szálláshelynek a címe, amelyet a
választópolgár életvitelszerűen otthonául használ,
amennyiben azt a személyiadat- és lakcímnyilvántartásba
lakcímként bejelentette.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az
Alkotmánynak az Áf. kiadása idején és jelenleg is hatályos
70. § (1) és (2) bekezdései szerint a Magyar Köztársaság
területén élő minden nagykorú magyar állampolgárnak
joga van ahhoz, hogy az országgyűlési és a helyi önkormányzati, továbbá a kisebbségi önkormányzati választásokon választható és — ha a választás, illetőleg népszavazás
napján az ország területén tartózkodik — választó legyen,
valamint országos vagy helyi népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen. A helyi önkormányzati képviselő- és polgármester-választásnál a választás joga, valamint a helyi népszavazásban és helyi népi kezdeményezésben a részvétel joga — külön törvény szerint — megilleti a
Magyar Köztársaság területén bevándoroltként élő nem
magyar állampolgárt is, ha a választás, illetőleg a népszavazás napján az ország területén tartózkodik.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény módosításáról szóló 2002. évi LXI. törvény 7. §-a
alapján az Alkotmány előbbi rendelkezései a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének
napjától a következő szöveggel lesznek hatályosak:
,,70. § (1) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel
rendelkező minden nagykorú magyar állampolgárt megillet az a jog, hogy az országgyűlési képviselők választásán
választó és választható legyen, valamint országos népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen.
(2) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező minden nagykorú magyar állampolgárt és az Európai
Unió más tagállamának a Magyar Köztársaság területén
lakóhellyel rendelkező nagykorú állampolgárát megilleti
az a jog, hogy a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek választásán választható és — amennyiben a
választás, illetve a népszavazás napján a Magyar Köztársaság területén tartózkodik — választó legyen, valamint helyi
népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen.
Polgármesterré és fővárosi főpolgármesterré magyar
állampolgár választható.’’
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 5. § (2) bekezdése
alapján: ,,E törvény alkalmazása során a polgár lakóhelye:
annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. A lakcímbejelentés szempontjából lakásnak tekintendő az az egy
vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész, amelyet a polgár otthonául használ, továbbá az a helyiség, ahol
valaki szükségből lakik, vagy — amennyiben más lakása
nincs — megszáll.’’
A Ve. 34. § (2) bekeydés a) pontja szerint az Országos
Választási Bizottság állásfoglalást ad ki a választással kapcsolatos jogszabályok egységes értelmezése és az egységes
joggyakorlat kialakítása érdekében; az állásfoglalás ellen
jogorvoslatnak helye nincs; az állásfoglalást a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § b) pontja szerint az Alkotmánybíróság hatáskörébe
tartozik a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb
jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata.
A fentiek alapján, tekintettel a Ve. 13. § (1) bekezdésére, az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a
Magyarországon tartózkodási hellyel rendelkező magyar
állampolgárok névjegyzékbe történő felvételéről kiadott
9/2002. (III. 7.) OVB állásfoglalás hatályát veszti, és az a
jelen állásfoglalás közzétételétől nem alkalmazható.
Budapest, 2004. március 10. Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
2017. CXXXII. törvény egyes állam által nyújtott támogatások és ösztöndíjak adómentességéről.
1. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosítása
1. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szja tv.) 1. számú melléklete
az 1. melléklet szerint módosul.
2. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosítása
2. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 16. § (1) bekezdés i) pontjában az „az oktatásért felelős miniszter által” szövegrész helyébe
az „az oktatásért, a külügyekért felelős miniszter által” szöveg lép.
3. Záró rendelkezések 3. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. melléklet 1. és 3. pontja 2018. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
37/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Sági
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország addisz-abebai nagykövetségének a  vezetésére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a  Dzsibuti Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2016. november 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1548/2016. (X. 13.) Korm. határozata a tájegységi fővadászok munkavégzéséhez szükséges tárgyi eszközök beszerzéséről.
1. A  Kormány a  2017. január 1-jétől működő tájegységi fővadászok szakirányítási és szaktanácsadási feladatainak
ellátásához szükséges munkavégzési feltételek megteremtése érdekében szükséges tárgyi eszközök beszerzése
céljából
a) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy a  nemzetgazdasági miniszter a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
bevonásával – a központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 5. Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport, 6. Beruházások kiemelt előirányzat
terhére – a  2017. év kiadási előirányzatai terhére kötelezettséget vállaljon legfeljebb 300 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat 1.  pontjában meghatározott beszerzési tilalom alól 300 millió forint összegben
a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság részére felmentést ad.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal
2. A  tájegységi fővadászok munkavégzéséhez szükséges tárgyi eszközök beszerzésével kapcsolatos, 1.  pont
a)  alpontban meghatározott kiadások pénzügyi fedezete a  2017. évben fejezetek közötti átcsoportosítással
a  XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet terhére kerül biztosításra a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
részére.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Dobokay Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
rigai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2013. (VI. 12.) OGY határozata Vágó Gábor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Vágó Gábor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság
15. B. XX.1550/2012. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1373/2013. (VI. 27.) Korm. határozata a Higiéniai Munkacsoportról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján Higiéniai Munkacsoportot hoz létre és működtet.
2. A  Higiéniai Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) a  helyes Higiéniai Gyakorlatra vonatkozó útmutatók
ellenőrzésével, jóváhagyásával és aktualizálásával összefüggő döntéseket meghozó konzultatív, véleményező,
javaslattevő testület.
3. A Munkacsoport 7 állandó tagból áll, akik közül az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter az általa irányított
minisztérium képviseletében és az  egészségügyért felelős miniszter által irányított minisztérium képviseletében
egy-egy főt kinevez, az  élelmiszer-vállalkozások, a  hatósági élelmiszerellenőrzés és a  fogyasztói érdekvédelmi
szervezetek egy-egy fő képviselőjét felkéri.
4. A  Munkacsoportot az  elnök a  Helyes Higiéniai Gyakorlatra vonatkozó útmutatók témája szerint meghívott
szakértőkkel egészítheti ki.
5. A  Munkacsoport elnöke az  élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter által irányított minisztérium, helyettese
az egészségügyért felelős miniszter által irányított minisztérium képviselője.
6. A Munkacsoport tagjai közül titkárt választ.
 7. A  Munkacsoport ügyrendjét az  élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter állapítja meg a  Munkacsoport
véleményének előzetes kikérését követően.
 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1345/2014. (VI. 18.) Korm. határozata az országos szúnyoggyérítési program központi megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A  Kormány egyetért azzal, hogy a  2014. évben várható jelentős csípőszúnyog-ártalom elleni hatékony védekezés
érdekében a probléma központi kezelésére van szükség, és ehhez központi forrást kíván biztosítani.
2. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  országos szúnyoggyérítési program központi megvalósítása érdekében a  dologi kiadások finanszírozásához
1500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím
javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2014. október 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
56/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Pecze Zoltán
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság vilniusi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2014. (VII. 11.) FM utasítása miniszteri biztosi kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a 38. § (2) bekezdés b) pontja figyelembevételével az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Kiss Elizát a Földművelésügyi Minisztérium hegyközségek megújításáért és a szőlő-bor ágazat fejlesztéséért felelős
miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a szőlő-bor ágazat fejlesztésének előmozdítása érdekében közreműködik:
a) az  ágazati jogszabályok, különösen a  hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény végrehajtásával
kapcsolatos jogszabályok, módszertani ajánlások, eljárásrendek, végrehajtási szabályok előkészítésében,
b) a földművelésügyi miniszter által eseti megbízás alapján kiadott feladatok lebonyolításában.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2014. június 6. napjától 2014. december 6. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2014. (V. 16.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
145/H/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Budaörs Város Önkormányzat
Képviselő-testületének Budaörs Város Önkormányzata
szervezeti és működési szabályzatáról szóló 39/2003.
(XI. 10.) rendelet 25. § (2) bekezdés i) pontja és 28. §
(1) bekezdés alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszünteti.
A Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva törvénysértőnek találta
Budaörs Város Önkormányzata Képviselő-testületének
(a továbbiakban: képviselő-testület) Budaörs Város Önkormányzata szervezeti és működési szabályzatáról szóló
39/2003. (XI. 10.) ÖKT. sz. rendeletének (a továbbiakban:
Ör.) 25. § (2) bekezdés i) pontját és 28. § (1) bekezdését.
Ezek a rendelkezések egyrészt korlátozzák a polgármester
ülésvezetési jogkörét azáltal, hogy érdemi hozzászólást
nem engednek számára az ülésvezetés körében. A hivatalvezető – miután észrevételét a képviselő-testület elvetette
– az Ötv. 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján fordult az Alkotmánybírósághoz és kezdeményezte az Ör. fent hivatkozott szakaszainak az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) szerinti megsemmisítését.
Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a Budaörs Város
Önkormányzatának Képviselő-testülete által alkotott Budaörs Város Önkormányzatának Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 36/2010. (XI.12.) önkormányzati
rendelet (a továbbiakban: SzMSz.) 80. §-a 2010. november 27-ei hatállyal hatályon kívül helyezte az Ör.-t és valamennyi módosítását, és újraalkotta Budaörs Város Önkormányzatának Szervezeti és Működési Szabályzatát. Az
SzMSz.-ben, annak a képviselői felszólalási időkeretet
megállapító 29. § (1) bekezdésében, valamint az ülés vezetésének szabályait megállapító 31. §-ában nem találhatók
meg azok a vitatott szabályok, amelyeket az indítványozó
sérelmezett eredeti indítványában.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint hatályban nem lévő jogszabály alkotmányellenességének
vizsgálatára csak kivételesen, az Abtv. 38. § (1) bekezdése
szerinti bírói kezdeményezés és a 48. §-ában szabályozott
alkotmányjogi panasz alapján kerülhet sor. Az Ör.-t támadó indítvány azonban nem tartozik ebbe a körbe. Az Alkotmánybíróság ezért az ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján (az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette, és ezzel az indítvány tárgytalanná vált) az Ör. 25. §
(2) bekezdés i) pontja és 28. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítésére irányuló
eljárást megszüntette.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1061/2015. (II. 18.) Korm. határozata a sportfejlesztéssel és sportlétesítmény-gazdálkodással összefüggő feladatok változásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2015. évi központi költségvetésének címrendjét – 2015. április 1-jei
fordulónappal – az 1. és 2. melléklet szerint módosítja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. április 1.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, intézkedjen a  Magyar Államkincstár felé, hogy 2015. január 1-jei
határnappal az 1. pont szerinti címrendi változás átvezetését és egyidejűleg – a fejezetet irányító szerv vezetőjének
adatszolgáltatása alapján – az  átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi előirányzat-módosítások, teljesítési
adatok és a kapcsolódó költségvetési-maradványok átvezetését hajtsa végre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. április 1.
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Magyar Államkincstárnál
a) az előző években keletkezett költségvetési maradványok előirányzatosításáról,
b) az azonosítás alatt álló kiadások és bevételek megfelelő intézményi, illetve fejezeti kezelésű előirányzatra és
azon belül rovat mélységű előirányzatra történő azonosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. március 25.
4. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti címrendi átrendezés megvalósulásáig az  érintett előirányzatok terhére
kötelezettségvállalásra csak az átvevő fejezetet irányító szerv vezetőjének egyetértése mellett kerülhet sor.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2011. (IX. 26.) KüM határozata a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alapot létrehozó Megállapodás kihirdetéséről szóló 2011. LVIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi LVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2011. június 9-i, 61. számában kihirdetett, a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési
Alapot létrehozó Megállapodás 13. cikkének 3. bekezdésének b) pontja a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Azon Államok számára, melyek a megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról vagy a csatlakozásról szóló okiratot
a Megállapodás hatálybalépését követően helyezik letétbe a Letéteményesnél, a Megállapodás a letétbehelyezés napján
lép hatályba.”
A csatlakozási okirat letétbehelyezésének időpontja: 2011. július 13.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2011. július 13.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi LVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Közlöny 2011. június 9-i, 61. számában kihirdetett, a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alapot létrehozó
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2011. évi LVIII. törvény 2. és 3. §-ai 2011. július 13-án, azaz kettőezer-tizenegy július
tizenharmadikán léptek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1310/2014. (V. 14.) Korm. határozata az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2014. kompenzációjának finanszírozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
5. § (1) bekezdése szerinti céltartaléknak az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2014. évi kompenzációjának
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 2100  millió  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a  Kvtv. 1.  melléklet X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24.  Céltartalékok cím, 2.  Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 52. Egyházi fenntartású intézményekben foglalkoztatottak kompenzációja
alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr.  Pólyi Csaba
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem Magyarországnak az Andok Közösség országaiban (a Bolíviai
Többnemzetiségű Államban, az Ecuadori Köztársaságban, a Kolumbiai Köztársaságban és a Perui Köztársaságban),
valamint a Venezuelai Bolivári Köztársaságban – budapesti székhellyel – való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2013. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
123/2018. (X. 8.) ME határozata a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökhelyetteseinek kinevezéséről.
A Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 355/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökének javaslatára
dr. Horváth Tamást és
dr. Tarjányi Bence Tamást
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökhelyettesévé – 2018. október 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2003. (V. 6.) OGY határozata.  Arnóth Sándor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében A Magyar Köztársaság Országgyűlése Arnóth Sándor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 13.B.24747/2002. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel. Dr. Szili Katalin s. k., az Országgyűlés elnöke Balogh László s. k., Nagy Nóra s. k., az Országgyűlés jegyzője az Országgyűlés jegyzője
Az Országgyűlés
52/2003. (V. 6.) OGY határozata Keller László országgyűlési képviselő mentelmi
ügyében
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Keller László
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 13.B. 24.879/2002. számú megkeresésével
érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
368/2017. (IX. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ancsák Szilviát
2017. szeptember 15. napjától 2020. szeptember 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök