text:
34/2009. (XII. 28.) MNB rendelete a fizetési rendszer működtetését végző szervezetek üzletszabályzatára és szabályzataira vonatkozó követelményekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továb biak ban: MNB tv.) 60. §-a (3) bekezdésének a) pontja alapján
fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) A rendelet alkalmazási köre a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
(a továb biak ban: Hpt.) 3. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerinti fizetési rendszer működtetésére terjed ki.
(2) E rendelet szabályait a fizetési rendszer működtetése tevékenység tekintetében a Magyar Nemzeti Bankra
(a továb biak ban: MNB) is alkalmazni kell.
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § E rendelet alkalmazásában
a) fizetési rendszer: a Hpt. 2. számú melléklet I. Fejezet 18. pontjában meghatározott rendszer működtetésére
az együttműködő felek közötti megállapodás alapján létrejött együttműködési forma;
b) együttműködő felek: az elszámolóház, az ügyfelek és a teljesítő fél, valamint egyéb, a fizetési rendszerben
nevesített fél;
c) elszámolóház: a fizetési műveletek feldolgozását, elszámolását, és teljesítő fél hiányában azok teljesítését végző
szervezet;
d) közvetlen benyújtó: az elszámolóházzal egy közvetlen résztvevő felhatalmazása alapján és vele történő elszámolás
mellett, kizárólag a közvetlen benyújtó saját gazdálkodásával összefüggő fizetési megbízások elszámolóházhoz
közvetlenül történő benyújtására megállapodást kötő, résztvevőnek nem minősülő ügyfél;
e) likviditás: a fizetési rendszerben a fizetési megbízások teljesítésére felhasználható pénzügyi eszközök összessége;
f) rendkívüli helyzet: olyan, különleges eljárást igénylő helyzet, melynek során a fizetési rendszer működtetésének
folyamata az üzletszabályzatban foglalt normál üzleti rendtől eltér;
g) résztvevő: az elszámolóház által működtetett fizetési rendszerhez csatlakozó szervezet. Részvételi szintek:
ga) közvetlen résztvevő: az az együttműködő fél, amely a saját és megbízói fizetési műveleteiből származó
követelését és tartozását a teljesítést végző együttműködő fél által vezetett fizetési számláján a többi
közvetlen résztvevő fizetési számlájával vagy egy központi technikai számlával szemben rendezi,
gb) közvetett résztvevő: az a szervezet, amelynek a fizetési forgalma a fizetési rendszerben egy közvetlen
résztvevőnél vezetett fizetési számláján bonyolódik;
h) teljesítés: a Hpt. 3. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerint meghatározott tevékenység, amely során a fizetési
rendszer résztvevői közötti tartozások és követelések kiegyenlítése a teljesítést végző együttműködő fél által
vezetett fizetési számlákon történik meg;
i) teljesítést végző együttműködő fél: a teljesítő fél, annak hiányában az elszámolóház;
j) teljesítő fél: a Hpt. 3. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerint meghatározott tevékenységek közül a teljesítést végző
olyan, az elszámolóháztól szervezetileg elkülönült együttműködő fél, amely a közvetlen résztvevők fizetési
számlájának számlavezetőjeként végzi az elszámolt fizetési megbízások teljesítését;
k) ügyfél: a fizetési rendszer közvetlen résztvevője, és – ha vannak ilyenek – a közvetlen benyújtó.
II. FEJEZET
AZ ÜZLETSZABÁLYZAT KÖTELEZŐ TARTALMI ELEMEI 3. § Az elszámolóház a fizetési rendszer működtetését szabályozó üzletszabályzatában (a továb biak ban: üzletszabályzat)
meghatározza a következőket:
a) a fizetési rendszer működésének célját, alapelveit, a fizetési rendszer működését szabályozó nyilvános, és
az ügyfél rendelkezésére bocsátandó dokumentumokat,
b) az elszámolásra kerülő fizetési megbízások, s egyéb üzenetek körét, valamint az ezekhez kapcsolódó
szolgáltatások tartalmát,
c) az elszámolóház által az egyes szolgáltatások esetében vállalt szolgáltatási szintjeit,
d) az együttműködő feleket, azok jogait és kötelezettségeit,
e) a fizetési rendszerben az együttműködő felek által viselt kockázatokat, valamint az ezen kockázatok kezelésére
szolgáló, az elszámolóház által biztosított vagy előírt eszközrendszert,
f) az ügyfélként való csatlakozás és részvétel módját és feltételeit,
g) az együttműködő felek által nyújtandó tájékoztatás körét és annak feltételeit,
h) az ügyfélként való részvétel megszüntetésének, szüneteltetésének és megszűnésének módját és feltételeit,
i) a fizetési rendszerben feldolgozott fizetési megbízások és egyéb üzenetek küldésének módját, és a fizetési
rendszerbe történő befogadásának követelményeit,
j) az együttműködő felek által egymással szemben elfogadott bizonyítékok körét,
k) az elszámolás módját és a teljesítés rendjét,
l) biztosíték alkalmazása esetén annak képzésének, kezelésének és felhasználásának, az esetleges veszteség
viselésének szabályait,
m) a reklamációs ügyintézés módját és határidejét,
n) a felelősségi szabályokat, a felelősség korlátozásának eseteit és a kártérítésre vonatkozó szabályokat,
o) a fizetési rendszer működési idejének, az elszámolási napok, valamint a munkaszüneti napok meghatározásának
és meghirdetésének rendjét,
p) az üzletszabályzat módosításának rendjét,
q) az üzletszabályzat közzétételére, valamint az ügyfelek rendelkezésére bocsátására vonatkozó szabályokat.
Általános szabályok 4. § (1) Az üzletszabályzatban az elszámolóház hivatkozik a fizetési rendszer működése szempontjából lényeges
jogszabályokra, megállapodásokra és arra, hogy a fizetési rendszer a magyar jog alapján működik.
(2) Az üzletszabályzatban az elszámolóház összefoglalja a fizetési rendszer működésének folyamatát.
(3) Az üzletszabályzatot és a szabályzatokat egyértelműen és közérthetően kell megfogalmazni.
Az együttműködő felek jogai és kötelezettségei 5. § Az üzletszabályzatban az elszámolóház meghatározza az együttműködő felek jogait és kötelezettségeit.
Az üzletszabályzat tartalmazza az elszámolóház és a teljesítő fél egyértelmű azonosítását biztosító cégadatait is.
Az együttműködő felek által viselt kockázatok 6. § Az elszámolóház az üzletszabályzatban meghatározza a fizetési rendszerben az együttműködő felek által viselt jogi,
pénzügyi és működési kockázatokat, és azok kezelésének eljárási rendjét.
A csatlakozás és a részvétel feltételei 7. § (1) Az üzletszabályzat meghatározza a résztvevői szinteket, megkülönböztetve a közvetlen és a közvetett résztvevőt.
(2) Az elszámolóház az üzletszabályzatban meghatározza a fizetési rendszerhez ügyfélként való csatlakozás és az abban
való részvétel jogi, pénzügyi és technikai feltételeit.
(3) A fizetési rendszerhez ügyfélként való csatlakozás és abban való részvétel jogi, pénzügyi és technikai feltételeit úgy
kell kialakítani, hogy azok biztosítsák: a) a fizetési rendszer hatékony és biztonságos működését,
b) a fizetési rendszerhez való nyílt, megkülönböztetés nélküli csatlakozást,
c) az azonos részvételi szinthez azonos követelmények elő írását.
(4) A csatlakozás feltétele a fizetési rendszerben az ügyfél által használni kívánt valamennyi szolgáltatás tekintetében
végrehajtott, az elszámolóház által sikeresnek nyilvánított tesztelés.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerint előírt követelmények teljesítése esetén a fizetési rendszerhez ügyfélként való csatlakozást
az elszámolóház csak abban az esetben tagadhatja meg, ha a fizetési rendszerbe történő felvétel olyan
többletkockázatot jelent, amely veszélyezteti a fizetési rendszer megbízható és hatékony működését.
(6) Az elszámolóház a csatlakozási kérelem (2)–(5) bekezdésben foglaltakra tekintettel történő elutasításáról az ok
megjelölésével írásban értesíti a csatlakozni szándékozó ügyfelet, valamint az MNB-t. Az üzletszabályzat
meghatározza az írásbeli értesítés elküldésének határidejét és az elutasítással szembeni reklamáció részletes
szabályait.
(7) Az elszámolóház a csatlakozási feltételeket teljesítő szervezettel köt szerződést.
(8) Az elszámolóház az üzletszabályzatban meghatározza:
a) a csatlakozás feltételeinek ellenőrzési szabályait,
b) a részvétel feltételeinek időszakos ellenőrzési szabályait,
c) a részvételi feltételek teljesítésének megszűnése esetén irányadó eljárást,
d) az üzletszabályzatban foglaltak ügyfelek általi megszegése esetén alkalmazandó eljárást.
(9) A fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerint kijelölt
fizetési rendszer üzletszabályzata úgy határozza meg a külföldi székhelyű intézmény rendszerhez történő
csatlakozásának feltételeit, hogy az biztosítsa a külföldi székhelyű intézmény csatlakozása miatti jogi kockázatok
megfelelő kezelését.
Az együttműködő felek tájékoztatási kötelezettsége 8. § Az együttműködő feleket terhelő tájékoztatási kötelezettség esetén az elszámolóház üzletszabályzata meghatározza
az tájékoztatás körét, konkrét tartalmát, módját és határidejét.
A részvétel megszüntetése, szüneteltetése, megszűnése 9. § (1) Az elszámolóház üzletszabályzata tartalmazza a résztvevő fizetési rendszerben való részvétele szüneteltetésének,
megszüntetésének vagy megszűnésének esetén az elszámolóházat az MNB felé terhelő tájékoztatási kötelezettséget.
(2) Az elszámolóház üzletszabályzata meghatározza az ügyfelek fizetési rendszerben való részvételére vonatkozó
jogviszony szüneteltetésének, megszüntetésének, valamint megszűnésének eseteit, rendjét, feltételeit, időpontját,
jogkövetkezményeit, a reklamációs és igényérvényesítési lehetőségeket, valamint a résztvevők részvételi szintjének
megváltoztatása esetén követendő eljárást.
(3) Az elszámolóház üzletszabályzata szabályozza az ügyfél ellen indult fizetést korlátozó eljárás és az ügyfél tevékenységi
engedélyének megszűnése esetén irányadó eljárást.
(4) Az elszámolóház üzletszabályzata biztosítja, hogy a fizetési rendszerben részvétel ügyfél által kezdeményezett
szüneteltetésére vagy megszűnésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az ügyfél az együttműködő felekkel
szemben valamennyi kötelezettségét teljesítette.
A fizetési rendszer működéséhez kapcsolódó üzenetek küldésének módja és befogadásának
követelményei
10. § Az elszámolóház az üzletszabályzatban meghatározza:
a) a fizetési megbízások és egyéb üzenetek tartalmát, formáját, és azok használatának főbb szabályait,
b) az adatátviteli eszközök és az adatátviteli módszerek főbb elemeit,
c) a fizetési rendszer szabványai szerint, illetve egyéb okból hibásnak minősülő fizetési megbízások vagy egyéb
üzenetek esetében követendő eljárásokat, és
d) a fizetési megbízások és egyéb üzenetek visszavonásának módját és feltételeit.
A teljesítés rendje 11. § (1) Az elszámolóház az üzletszabályzatban meghatározza az elszámolás és a teljesítés módját, gyakoriságát, a határidőket,
a sorkezelés szabályait, a fizetési megbízások befogadásának és visszavonhatatlanságának időpontját, a teljesítés
véglegességének időpontját, a fedezetlenség esetén követendő eljárást, és a nem teljesítés esetén követendő eljárást.
(2) Az elszámolóház az üzletszabályzatban meghatározza az együttműködő felek teljesítéssel kapcsolatos feladatait.
(3) Amennyiben teljesítést végző együttműködő félként nem az elszámolóház jár el, az elszámolóház és a teljesítő fél
egymással e tárgyban szerződést köt. Az elszámolóház és a teljesítő fél üzletszabályzata együttesen, teljes körűen és
világosan tartalmazza az ügyfelek közötti elszámolás teljesítésével kapcsolatos, az ügyfeleket érintő feladatokat.
Likviditás kezelése és felhasználása 12. § (1) A teljesítést végző együttműködő fél az üzletszabályzatában meghatározza a fizetési rendszerben történő teljesítés
során felhasználható pénzügyi eszközök körét, megképzésének, rendelkezésre bocsátásának és felhasználásnak
a szabályait.
(2) Amennyiben a teljesítést végző együttműködő fél a teljesítés céljából hitelt nyújt, üzletszabályzatában meghatározza
a hitelnyújtás feltételeit, fedezett hitel esetében a fedezetképzési és -elfogadási szabályokat.
(3) Ha a teljesítés kapcsán nyújtott hitel fedezett, és a fedezetet nem a (2) bekezdés szerinti hitelnyújtó kezeli, a hitelnyújtó
üzletszabályzata tartalmazza egyrészről a hitelnyújtónak, másrészről a fedezetet kezelő félnek, a fedezettel (annak
elhelyezésével, kezelésével és felhasználásával) kapcsolatos feladatait, és meghatározza azon adatok körét, amelyek
az ügyfelek számára a fedezet elhelyezéséhez szükségesek.
Biztosíték kezelése és felhasználása, veszteségviselés 13. § (1) Amennyiben a fizetési rendszer a teljesítés biztosítása érdekében biztosíték képzését írja elő, az elszámolóház
az üzletszabályzatban meghatározza
a) a biztosítékképzés szabályait, azaz a biztosítékkövetelmény-számítás módját, valamint a biztosíték
elhelyezésének folyamatát,
b) az elfogadható biztosítékok körét,
c) a biztosíték felhasználásának szabályait és visszapótlásuk módját,
d) a biztosíték értékelésének szabályait, azok befogadási kondícióit,
e) a kiegyenlítési kockázat kezelésének esetleges egyéb eszközeit,
f) a biztosítékkal nem fedezett veszteségek viselésének szabályait.
(2) Amennyiben a teljesítési biztosítékot nem az elszámolóház kezeli, az üzletszabályzata tartalmazza a biztosítékot
kezelő fél feladatait, és meghatározza az ügyfelek számára a biztosíték elhelyezéséhez szükséges adatok körét.
A reklamációs ügyintézés módja és határideje 14. § (1) Az elszámolóház az üzletszabályzatában meghatározza az ügyfél reklamáció kezelésére, elbírálásának rendjére
vonatkozó szabályokat. A reklamáció elbírálásának határideje legfeljebb 15 munkanap.
(2) Az elszámolóház üzletszabályzatában meghatározza a reklamációkkal kapcsolatos igényérvényesítési rendet.
Felelősségi viszonyok, kárenyhítés és kártérítés 15. § Az elszámolóház az üzletszabályzatban szabályozza az együttműködő felek felelősségét, valamint a kártérítési
és kárenyhítési szabályokat.
A fizetési rendszer működési ideje 16. § (1) Az elszámolóház az éves elszámolásforgalmi naptára meghatározása során a teljesítő fél elszámolásforgalmi
naptárához igazodik.
(2) Az elszámolóház az üzletszabályzatában ismerteti az éves elszámolásforgalmi naptár meghatározásának és
közzétételének módját.
(3) Az elszámolóház az üzletszabályzat részeként közzéteszi a fizetési rendszer üzemidő-beosztását.
Az üzletszabályzat módosításának rendje 17. § (1) Az üzletszabályzatot és annak módosításait az elszámolóház az őket érintő szolgáltatásokra vonatkozóan a teljesítő
féllel és a közvetlen résztvevőkkel közvetlenül, a közvetlen benyújtókkal pedig az általuk igénybe vett közvetlen
résztvevő útján elő ze tesen észrevételezteti.
(2) Az elszámolóház az észrevételek (1) bekezdés szerinti megtételére legalább 5, átfogó vagy nagy terjedelmű módosítás
esetén legalább 10 munkanapot biztosít.
(3) Az (1) bekezdés szerinti eljárástól az elszámolóház kizárólag akkor tekinthet el, ha az eljárás a fizetési rendszer
biztonságos és hatékony működését akadályozza.
Az üzletszabályzat közzététele 18. § (1) Az elszámolóház a hatályos üzletszabályzatát és annak részét képező mellékleteit nyilvánosan közzéteszi és azok
folyamatos elérhetőségét a honlapján biztosítja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárástól az elszámolóház az MNB jóváhagyásával eltérhet. A jóváhagyást az MNB
az elszámolóház üzletszabályzata módosításának engedélyezésére irányuló eljárás során, a nyilvánosságra hozatal
kockázatát mérlegelve adja meg.
(3) A (2) bekezdés szerint jóváhagyott mellékletet az elszámolóház az őket érintő szolgáltatásokra vonatkozóan a teljesítő
fél és a közvetlen résztvevők részére közvetlenül, a közvetlen benyújtók számára az általuk igénybe vett közvetlen
résztvevőn keresztül bocsátja rendelkezésre.
(4) Az elszámolóház a hatályos üzletszabályzat elérhetőségét magyarul – és amennyiben az ügyfelek összetétele
indokolja: legalább egy, a nemzetközi pénzügyi piacokon általában használt nyelven – az (1) bekezdésben foglaltak
szerint biztosítja.
III. FEJEZET
AZ ELSZÁMOLÓHÁZ SZABÁLYZATAIRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK A rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó szabályzat, módosításának
és rendelkezésre bocsátásának rendje
19. § (1) Az elszámolóház a rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó szabályzatában meghatározza a rendkívüli helyzetek
típusait, kritériumait, valamint a rendkívüli helyzet megállapításának és kihirdetésének szabályait.
(2) Az elszámolóház a rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó szabályzatában rögzíti:
a) az egyes rendkívüli helyzetek kezelésére szolgáló eljárásokat és az együttműködő felek ezzel kapcsolatos
feladatait,
b) az egyes rendkívüli helyzetek kezelésére szolgáló eljárások során alkalmazandó döntési jogosultságokat,
c) az elő ze tesen meghatározott eljárási rendtől a rendkívüli helyzetek esetén történő eltérés lehetőségét,
d) az egyes rendkívüli helyzetekben a kapcsolattartás módját, a lehetséges kommunikációs csatornákat, valamint
az ilyen helyzetekre kijelölt kapcsolattartók, valamint helyettesük listájának és elérhetőségének összeállítására
és karbantartására vonatkozó eljárási rendet,
e) a kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségeket.
(3) Az elszámolóház a rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó szabályzatát és annak módosításait az érintett
együttműködő felekkel e rendelet 17. §-ában foglaltak szerint elő ze tesen észrevételezteti.
(4) Az elszámolóház az észrevételek (3) bekezdés szerinti megtételére legalább 5, átfogó vagy nagy terjedelmű módosítás
esetén legalább 10 munkanapot biztosít. (5) Az elszámolóház rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó szabályzatát és annak módosítását az MNB engedélyezi.
(6) Az elszámolóház a rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó szabályzatát az őket érintő szolgáltatásokra
vonatkozóan a teljesítő fél és a közvetlen résztvevők részére közvetlenül, a közvetlen benyújtók számára az általuk
igénybe vett közvetlen résztvevőn keresztül bocsátja rendelkezésre.
A díjszabályzat, módosításának és közzétételének rendje 20. § (1) Az elszámolóház díjszabályzata egyértelműen meghatározza:
a) a nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódóan fizetendő díjakat, jutalékokat és költségeket,
b) a díjfizetés alapját, módját és idejét,
c) a fizetendő díjakhoz, jutalékokhoz, költségekhez kapcsolódó esetleges kedvezményeket és azok
igénybevételének feltételeit,
d) a fizetendő díjak, jutalékok, költségek kiszámítását segítő példát.
(2) Az elszámolóház díjszabályzata a díjakat az (1) bekezdés a) pontja szerint úgy határozza meg, hogy a nyújtott
szolgáltatásokra külön állapítja meg a díjakat annak érdekében, hogy az ügyfél azok igénybevételéről szabadon
dönthessen.
(3) A díjszabályzat a díjakat úgy állapítja meg, hogy azok folyamatosan biztosítsák a fizetési rendszer használatának
hatékonyságát.
(4) A fizetési rendszerben nyújtott szolgáltatások díjaiban, jutalékaiban, költségeiben csak a forgalom nagysága,
a nyújtott szolgáltatás tartalma, a választott kommunikációs mód alapján lehet különbséget tenni az ügyfelek között.
(5) A díjszabályzat rendelkezik a díjak elszámolóház általi felülvizsgálatának gyakoriságáról, amely nem haladhatja meg
az egy évet.
(6) Az elszámolóház díjszabályzatát és annak módosítását az MNB engedélyezi.
(7) Az elszámolóház a hatályos díjszabályzatát e rendelet 18. §-ának (1) és (4) bekezdése szerint teszi közzé.
IV. FEJEZET
AZ MNB ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSA 21. § Az MNB tv. 27. § (1) és e rendelet 18. §-ának (2), 19. §-ának (5), és 20. §-ának (6) bekezdésében említett engedélyezési
eljárásban az elszámolóház a tervezett hatályba lépést legalább 30 naptári nappal megelőzően benyújtja az MNB-hez:
a) a hatályba léptetni kívánt üzletszabályzat, illetve szabályzat korrektúrázott szövegét,
b) a hatályba léptetni kívánt üzletszabályzat, illetve szabályzat két példányát,
c) az elszámolóház a szabályzatok jóváhagyási jogkörét gyakorló testületének jóváhagyását tanúsító okiratot vagy
annak hiteles másolatát,
d) az engedélyezési kérelmet a változások bemutatásával és indokolásával, valamint ez utóbbiban a díjszabályzat
vonatkozásában a díjkalkuláció részletes bemutatását. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. § (1) E rendelet 2010. július 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a fizetési rendszer működtetését végző szervezetek üzletszabályzatára és szabályzataira vonatkozó
követelményekről szóló 20/2009. (VIII. 6.) MNB rendelet. 23. § (1) E rendelet 22. §-ának (2) bekezdése 2010. július 2-án hatályát veszti.
(2) E § 2010. július 3-án hatályát veszti.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2016. CLI. törvény a Magyarország Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szövetséges Transzformációs
Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a  Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a  NATO
műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során befogadó nemzeti támogatás
biztosításáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 6-i ülésnapján fogadta el.
MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok
Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO
műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során befogadó nemzeti
támogatás biztosításáról
BEVEZETÉS Magyarország Kormánya és a  Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága (HQ SACT), valamint
a Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága (SHAPE), (a továbbiakban együtt: Részes Felek):
figyelemmel az 1949. április 4-én megkötött Észak-atlanti Szerződés rendelkezéseire és különösen annak 3. cikkére;
figyelemmel az Észak-atlanti Szerződés tagországai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló, 1951. június 19-én kelt
Megállapodásnak (NATO SOFA);
az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok jogállásáról szóló,
1952. augusztus 28-án kelt Jegyzőkönyvnek (Párizsi Jegyzőkönyv);
az Észak-atlanti Szerződés részes államai és a  Békepartnerség más résztvevő államai közötti, fegyveres erőik
jogállásáról szóló, 1995. június 19-én kelt Megállapodásnak (PfP SOFA);
az Észak-atlanti Szerződés részes államai és a  Békepartnerség más résztvevő államai közötti, fegyveres erőik
jogállásáról szóló, 1995. június 19-én kelt Megállapodás Kiegészítő Jegyzőkönyvének (PfP SOFA Kiegészítő
Jegyzőkönyve);
és az  Észak-atlanti Szerződés részes államai és a  Békepartnerség más résztvevő államai közötti, fegyveres erőik
jogállásáról szóló megállapodás, 1997. december 19-én kelt További Kiegészítő Jegyzőkönyvének (További
Kiegészítő Jegyzőkönyve) a  rendelkezéseire, figyelembe véve, hogy a További Kiegészítő Jegyzőkönyv akkor lesz
alkalmazható, ha Magyarország annak részesévé válik;
figyelemmel a  Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint
Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról,
valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011.  évi XXXI.  törvényre (továbbiakban:
Küfetv.) Ez  az  1952-es Párizsi Jegyzőkönyvhöz csatlakozó modern és átfogó Kiegészítő Jegyzőkönyv megkötéséig
alkalmazandó. Ezt követően a Küfetv. kiegészíti a Kiegészítő Jegyzőkönyvet.
figyelemmel a  NATO vezetése és irányítása alatt álló NATO-erőknek és koalíciós erőknek – békeidőben,
válsághelyzetben, vészhelyzetben vagy konfliktushelyzetben a  NATO katonai tevékenységek támogatására
Magyarország területére vagy területén történő telepítéséről szóló elgondolásra;
figyelemmel a NATO, Partnerség a Békéért (PfP), valamint más egyéb NATO vezetés alatt álló csapatokkal közösen
végrehajtandó gyakorlatok és műveletek terveire;
és tekintettel Magyarország, (a  továbbiakban Befogadó Nemzet) szükségleteire, valamint a  Szövetséges Műveleti
Parancsnokság (ACO) valamint a  Szövetséges Transzformációs Parancsnokság (ACT), (a  továbbiakban együtt:
Stratégiai Parancsnokságok) szükségleteire;
A Részes Felek az alábbiakban egyeznek meg: ELSŐ SZAKASZ
1. MEGHATÁROZÁSOK
Ennek a  Megállapodásnak és az  ezt követő dokumentumoknak az  alkalmazásában az  alábbi fogalmi
meghatározások jelentése a következő:
1.1. Erők. Egy NATO-vezetésű erő minden komponense, amely magában foglalja a  teljes személyi állományt,
állatokat, eszközöket és ellátmányt együtt ezeknek az erőknek a polgári komponenseivel, ahogy azt a NATO
SOFA, és a Párizsi Jegyzőkönyv meghatározza, továbbá PfP- vagy más nemzeteket, amelyek a NATO vezetése
alatt vesznek részt. A  fogalom magában foglalja továbbá az  összes hajót, repülőgépet, gépjárművet,
készletet, felszerelést és lőszert, valamint minden légi, szárazföldi és tengeri mozgást biztosító eszközt.
1.2. NATO katonai tevékenységek. Katonai cselekmény, amely kiterjed a  gyakorlatokra, kiképzésre, műveleti
kísérletekre és hasonló tevékenységekre, vagy az  erők által végrehajtott hadászati, harcászati, szolgálati,
kiképzési vagy adminisztratív jellegű feladat teljesítésére; a  harc folytatásának folyamatára, beleértve
a  támadást, mozgást, ellátást és valamely harci cselekmény vagy hadjárat célkitűzéseinek eléréséhez
szükséges valamennyi manővert.
1.3. NATO-parancsnok. Katonai parancsnok a NATO parancsnoki rendszerében.
1.4. NATO-szervezetek. A NATO vezetése és irányítása alatt álló parancsnokságok és az erők szervezeti egységei.
1.5. Nemzetközi Katonai Parancsnokság (IMHQ). A NATO integrált vezetési rendszerébe tartozó nemzetközi katonai
parancsnokság vagy olyan parancsnokság, amelynek az  Észak-atlanti Tanács/Védelmi Tervező Bizottság
ezt a  státuszt megadta. Ha a  feladatok úgy kívánják, akkor a  parancsnokságnak ideiglenes kötelékei vagy
alegységei is lehetnek.
1.6. Nemzeti Parancsnokság. A NATO vezetése és irányítása alatt álló nemzeti erők parancsnoksága.
1.7. Többnemzeti Parancsnokság. A  részes nemzetek megegyezésével létrehozott, a  NATO vezetése és irányítása
alatt álló parancsnokság, amelynek személyi állományát legalább két nemzet adja.
1.8. Küldő Nemzetek. Azok a  nemzetek és parancsnokság vagy annak elemei, amelyek NATO katonai
tevékenységek támogatására a Befogadó Nemzet területére települnek.
1.9. Befogadó Nemzet. Magyarország.
1.10. Stratégiai Parancsnokok vagy Parancsnokságok. A  Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoka
(SACEUR), egyben a  Szövetséges Műveleti Parancsnokság (ACO) parancsnoka és a  Szövetséges
Transzformációs Főparancsnok (SACT), egyben a  Szövetséges Transzformációs Parancsnokság (ACT)
parancsnoka.
1.11. Befogadó Nemzeti Támogatás (a továbbiakban BNT). Az a polgári és katonai támogatás, amelyet békeidőben,
vészhelyzetekben, válsághelyzetben vagy konfliktushelyzetben a  Befogadó Nemzet biztosít a  (befogadó
nemzet) területén, vizein vagy légterében tartózkodó, tevékenységet végrehajtó vagy áthaladó szövetséges
erők és szervezetek részére.
1.12. Az  erők védelme. Minden olyan rendszabály és eszköz, amely annak érdekében kerül alkalmazásra, hogy
a  személyi állomány, létesítmények, felszerelés és tevékenységek sebezhetősége bármilyen fenyegetéssel
szemben és minden helyzetben minimálisra csökkenjen, végső soron az  erők cselekvési szabadságának és
hadműveleti hatékonyságának megóvása érdekében.
1.13. Költségek. A  nemzeti, többnemzeti vagy nemzetközi parancsnokságok, erők vagy NATO-szervezetek
létesítésével, támogatásával vagy fenntartásával kapcsolatos kiadások. Jelen Megállapodás és az azt követő
dokumentumai alkalmazásában:
a. NATO-közös költségek. Azok a  kiadások, amelyek viselése előre megegyezett módon a  Szövetség
közös felelőssége.
b. Megosztott költségek. Azok a  kiadások, amelyeket a  korábbi megállapodások alapján legalább
két nemzet oszt meg. A  költségek megosztása általában a  vonatkozó Technikai Megállapodásban
és/vagy Közös Végrehajtási Megállapodásokban részletezett költségszámítási formula alapján történik.
c. Közvetlen nemzeti kiadások. Azok a kiadások, amelyeket egyetlen Küldő Nemzet visel.
1.14. NATO-közös finanszírozás. A  NATO-nemzetek által befizetett pénzügyi alap, amelyet (a nemzetek) annak
a  NATO-költségvetésnek a  jóváhagyásával tesznek hozzáférhetővé, amely a  benne (ti. a  költségvetésben)
meghatározott NATO katonai tevékenység végrehajtása során felmerülő közös költségek fedezésére szolgál.
1.15. Csatlakozási jegyzék (a  továbbiakban: NOA). Dokumentum, amelyben a  Küldő Nemzet jelzi, hogy a  jelen
Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően részt kíván venni a  BNT-ben, amelyre egy meghatározott
NATO-vezetésű katonai tevékenység során kerül sor.
1.16. Szándéknyilatkozat (a  továbbiakban: SOI). Dokumentum, amelyben a  küldő állam jelzi, hogy a  jelen
Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően részt kíván venni a  BNT-ben azzal, hogy vannak bizonyos
fenntartásai. A befogadó nemzet visszaigazolást ad arról, hogy a BNT nyújtásával kapcsolatban a fenntartások
elfogadhatók-e.
1.17. Technikai Megállapodás (a  továbbiakban: TA). Egy meghatározott NATO katonai tevékenységre vonatkozó,
kétoldalú követő-megállapodás. A Befogadó Nemzet által a NATO-parancsnoknak vagy a Küldő Nemzet(ek)
nek nyújtandó BNT-vel kapcsolatos feladatköröket és az eljárás rendjét részletezi.
1.18. Közös Végrehajtási Megállapodás (a  továbbiakban: JIA). Kétoldalú követő-megállapodás, amely megteremti
a  BNT nyújtására és fogadására vonatkozó kötelezettséget az  aláíró felek között. Részletes információkat
tartalmaz az  igényelt és felajánlott támogatásról, a  végrehajtás sajátos helyi eljárásairól, valamint
a költségtérítési vagy fizetési feltételekről.
1.19. Közös Befogadó Nemzeti Támogatást Irányító Bizottság (a  továbbiakban: JHNSSC). Ideiglenesen létrehozott
bizottság, amelyet a  Befogadó Nemzet és a  NATO-parancsnok közösen elnököl. A  Befogadó Nemzet,
valamennyi Küldő Nemzet és a  NATO-parancsnok(ok) felhatalmazott képviselőiből álló bizottság a  BNT
vonatkozásában szükséges kiegészítő megállapodások – mint a  TA és az  JIA(k) – koordinálása céljából ül
össze.
1.20. Műveleti helyszínek. A  Befogadó Nemzet területén elhelyezkedő, a  NATO-vezetésű katonai tevékenységeket
végző erő hadműveleti és/vagy logisztikai támogatására szolgáló helyszínek. Ezek a  helyszínek
a NATO-parancsnok vezetése és irányítása alatt valamelyik Stratégiai Parancsnokság kötelékébe tartoznak.
1.21. NATO Beszállítók. Üzleti vállalkozások, jogi személyek és természetes személyek, akiket a  NATO, a  NATO
tagállamok és NATO vezetése alatti hadművelethez hozzájáruló nem-NATO államok szerződtetnek, és akik
termékeket értékesítenek és szolgáltatásokat nyújtanak Magyarország területén az  Erőknek műveletek,
gyakorlatok és más NATO vezette katonai tevékenységek idején. Ide tartoznak a  beszállítók alkalmazottai,
a  beszállítók alvállalkozói és ezek alkalmazottai a  művelet keretén belül. A  NATO beszállítók felhasználása
külön megállapodások tárgya lesz.
1.22. Ha jelen Megállapodás másként nem tartalmazza, akkor a  fogalmak jelentésére a  NATO kifejezések és
meghatározások gyűjteménye (AAP-6) az irányadó.
MÁSODIK SZAKASZ
2. CÉL 2.1. Jelen Megállapodás célja, hogy rögzítse az irányvonalakat és eljárásokat a műveleti helyszínek kialakításához,
valamint a  BNT nyújtásához, amelyben a  NATO katonai tevékenységek során a  Befogadó Nemzet területén
lévő vagy onnan támogatott NATO-erők részesítendők.
2.2. Jelen Megállapodás és követő-dokumentumai célzottan ahhoz a  tervezéshez szogálnak alapul, amelyet
a Befogadó Nemzet megfelelő hatósága és a NATO-parancsnokok végeznek, akik a különféle NATO katonai
tevékenységekhez BNT-re számítanak. Ezek a  tevékenységek magukba foglalják azokat is, amelyeknek
a  végrehajtására már ki vannak jelölve a  települő erők, és azokat is, amelyeknek a  végrehajtására még
nincsenek kijelölt erők.
HARMADIK SZAKASZ
3. ALKALMAZÁSI KÖR ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
3.1. A  NATO vagy PfP SOFA, a  Párizsi Jegyzőkönyv és a  További Kiegészítő Jegyzőkönyv, valamint a  Stratégiai
Parancsnokságok és a  Befogadó Nemzet között hatályos, minden vonatkozó egyezmény rendelkezései
valamennyi NATO-vezetésű katonai tevékenységre vonatkoznak.
3.2. A  Befogadó Nemzet a  jelen Megállapodás végrehajtása során kialakított műveleti helyszíneket a  létrehozó
Stratégiai Parancsnokság kötelékeiként, továbbá e  kötelékek tevékenységeit a  Stratégiai Parancsnokság
kötelezettségeiként ismeri el. A  szükséges helyszínek kialakításáról követő-dokumentumok rendelkeznek.
A vezetési és irányítási hatásköröket a megfelelő hadműveleti tervek határozzák meg.
3.3. Jelen Megállapodás összhangban van a NATO doktrínával és irányelvekkel, továbbá ernyő megállapodást és
működési rendszert nyújt a BNT-hez. A vonatkozó NATO doktrínákat és irányelveket a Befogadó Nemzet által
azokhoz tett fenntartások és nyilatkozatok figyelembe vételével kell alkalmazni.
3.4. A  Befogadó Nemzet a  célra rendelkezésre bocsátható teljes kapacitásával és az  adott körülmények között
fennálló gyakorlati határokon belül nyújt támogatást a NATO-vezetésű katonai tevékenységek végrehajtására
telepített erők számára. Ennek a támogatásnak a részleteit követő-dokumentumok határozzák meg.
3.5. Jelen Megállapodás rendelkezéseit békeidőben, veszélyhelyzetekben, válsághelyzetben és
konfliktushelyzetben vagy nemzetközi feszültség időszakában kell alkalmazni, ahogyan a Befogadó Nemzet
és a NATO megfelelő hatóságai közösen meghatározzák.
3.6. Bár a  Küldő Nemzetek arra kapnak bíztatást, hogy vegyenek részt NATO katonai tevékenységekben, és
fogadják el a  jelen Megállapodás rendelkezéseit ernyő megállapodásként, amely alatt a  Befogadó Nemzet
a BNT-t nyújtja, addig eseti alapon a Befogadó Nemzet külön kétoldalú megállapodásokat is köthet az egyes
nemzetekkel.
3.7. A Befogadó Nemzet és a Stratégiai Parancsnokságok kijelölhetnek képviselőket jelen Megállapodást követő,
azt támogató és részletező dokumentumok tárgyalására.
3.8. A  jelen Megállapodás keretében támogatott NATO katonai tevékenységek végrehajtása során szükség
lehet többnemzeti légi támogató műveletekre repülőgépek és helikopterek bevetésével, illetve kikötők
rendelkezésre állása esetén, kereskedelmi és katonai támogató hajók bevetésével. A  Befogadó Nemzet
tudomásul veszi, hogy ilyen repülőgépek, helikopterek, hajók és azok személyzete a  Befogadó Nemzet
területén és azon keresztül, a  NATO katonai tevékenység időszakában, az  arra adott általános engedéllyel,
szállítást és csapatmozgást hajthatnak végre.
3.9 Az általános engedélyt és más engedélyeket az Erőknek a Befogadó Nemzet területére történő belépésére,
áthaladására és kilépésére a  Befogadó Nemzet egyetértésének és adminisztratív eljárásának függvényében
kell kiadni.
NEGYEDIK SZAKASZ
4. FELADATKÖRÖK Jelen Megállapodás rendelkezései szerint:
4.1. A Befogadó Nemzet
a. A  jelen Megállapodáson alapuló, azt követő dokumentumok kidolgozása során és változások
esetén, valamint a  követő-dokumentumok összeállítását követően a  Befogadó Nemzet időben
értesíti a  megfelelő NATO-parancsnokot a  rendelkezésre álló BNT-képességekről vagy azok
hiányosságairól. A  Befogadó Nemzet tudomásul veszi, hogy a  NATO-tervezők számítanak jelen
Megállapodást követő dokumentumokra, és igénylik, hogy a  nemzeti intézményekben és
képességekben tervezett változásokról időben kapjanak tájékoztatást.
b. A támogatás érdekében a Befogadó Nemzet egyeztetéseket folytat a támogatási forrásokkal, köztük
polgári és kereskedelmi forrásokkal. Kereskedelemből származó támogatást versenytárgyalásos
eljárás útján a legalacsonyabb összegű ajánlatot tévő pályázótól kell beszerezni.
c. Az  erőknek nyújtott erőforrásokért járó költségtérítés megállapítása céljából a  Befogadó Nemzet
ügyviteli és pénzügyi nyilvántartást vezet. A  NATO költségvetéséből finanszírozott tranzakciók
dokumentálására használt nyilvántartásokat könyvvizsgálatra irányuló kérés esetén a  NATO
rendelkezésére kell bocsátani.
d. A  Befogadó Nemzet által szállított termékek és szolgáltatások színvonala megfelel
a követő-dokumentumokban rögzített részleteknek.
e. A  Befogadó Nemzet fenntartja az  ellenőrzést a  saját erőforrásai felett kivéve, amikor erről
az ellenőrzésről lemond.
f. Bármilyen NATO katonai tevékenységet megelőzően a  Befogadó Nemzet árlistát ad át
a tevékenységgel kapcsolatos BNT-ről.
g. A  Befogadó Nemzet felkéri a  Küldő Nemzeteket, hogy a  jelen Megállapodás rendelkezéseit
Csatlakozási jegyzékkel vagy Szándéknyilatkozattal fogadják el.
h. A  Befogadó Nemzet (a NATO parancsnokkal egyeztetett módon) az  erők részére saját katonai
személyzetével és intézményeivel egészségügyi és fogászati támogatást nyújt ugyanolyan
feltételekkel, mint saját haderejének.
i. A  Befogadó Nemzet megteremti a  Befogadó Nemzet és a  Küldő Nemzet egészségügyi
összeköttetésének lehetőségeit, amibe beletartozik az  egészségügyi kapcsolattartó személyek
kijelölése is.
j. A  követő-dokumentumok kidolgozása folyamán a  Befogadó Nemzet a  NATO-parancsnok
rendelkezésére bocsátja azoknak az egészségügyi, biztonsági, környezetvédelmi és mezőgazdasági
szabályoknak az  angol nyelvű másolatát, amelyek NATO katonai műveletre vonatkozhatnak, és
azokét, amelyek a veszélyes anyagok tárolásáról, mozgatásáról vagy ártalmatlanításáról szólnak.
k. A  Befogadó Nemzet elfogadja, hogy a  Küldő Nemzetek katonai vagy személyes használatú
felszereléséről és készleteiről a  NATO SOFA-val összhangban készült rakományjegyzékek másolati
példányai vámeljárási célokra elégséges dokumentációt képeznek.
4.2. A NATO-parancsnok
a. A  NATO-parancsnok felelőssége, hogy a  követő-dokumentumok a  lehető legpontosabban
határozzák meg az igényelt támogatás fajtáját, mennyiségét és minőségét. Meg kell jegyezni, hogy
egy hadműveleti tervben, hadműveleti parancsban vagy egy gyakorlat hadműveleti parancsában
a  feladat- és haderőstruktúrát annak kijelölése előtt meghatározni nem lehet. A NATO-parancsnok
– a lehető leghamarabb – megadja a BNT tervezéséhez szükséges kiegészítő információkat.
b. A  NATO-parancsnok időben értesíti a  Fogadó Nemzetet a  körülményekben bekövetkezett
változásokról, és szükség szerint javaslatot tesz a követő-dokumentumok módosítására.
c. A  NATO-parancsnok megállapítja, hogy áll-e rendelkezésre közös finanszírozás, és mely igények
jogosultak közös finanszírozásra.
d. A  NATO-parancsnok meghatározza és rangsorolja az  igényelt BNT-t, és jóváhagyja a  közös
költségekre vonatkozó árképzést.
e. A  NATO-parancsnok intézkedik, hogy a  Befogadó Nemzet költségtérítést kapjon az  elfogadott
BNT-ért, amennyiben azt közös finanszírozásból fizetik. Minden más esetben a  NATO-parancsnok
a  lehető legnagyobb segítséget nyújtja a  Fogadó Nemzet és a  Küldő Nemzetek közötti pénzügyi
kötelezettségek feloldásához.
f. Ha egy Küldő Nemzet igényei ütköznek a  NATO-parancsnok forrás-elosztási prioritásaival, akkor
a megfelelő NATO-parancsnok az érintett Küldő Nemzetek bevonásával oldja fel az ütközést.
g. A NATO-parancsnok meghatározza a Befogadó Nemzet területén kialakítandó műveleti helyszínek
személyi állományát és a működés egyéb feltételeit.
h. A NATO-parancsnok a tárgyalások során és/vagy az JHNSSC-nél előmozdítja a támogatási igények és
költségek egységesítését.
4.3. A Küldő Nemzetek
a. A  Küldő Nemzetek jelen Megállapodás rendelkezéseinek elfogadásával csatlakozhatnak a  BNT
rendszeréhez és eljárásaihoz – vagy Csatlakozási jegyzék útján vagy egy adott NATO katonai
tevékenységre vonatkozó Szándéknyilatkozat kiadásával.
b. A Küldő Nemzetek meghatározzák a BNT-re vonatkozó igényeiket, és azokat továbbítják a Befogadó
Nemzet és a felelős NATO-parancsnok felé.
c. Az  önálló nemzeti költségigények tisztázása érdekében a  Küldő Nemzet rendszerint részt vesz
a  JHNSSC ülésein, vagy amennyiben JHNSSC-t nem hoznak létre, úgy közvetlenül a  Befogadó
Nemzettel folytat tárgyalásokat. A Küldő Nemzetek csak katonai forrásból nyújtott szolgáltatásokért
fizetnek közvetlenül vagy térítenek vissza a  Befogadó Nemzetnek kivéve, ha más fizetési
eljárásokban egyeznek meg. A Befogadó Nemzet és a Küldő Nemzetek között létrejött szerződéses
megállapodások értelmében a kereskedelmi vagy polgári forrásokból nyújtott támogatást a Küldő
Nemzetek közvetlenül fizetik ki.
d. A  küldő nemzetek felhatalmazással bíró résztvevőt delegálnak a  JHNSSC Befogadó Nemzeti
Támogatással kapcsolatos megbeszéléseire, amennyiben a JHNSSC-t létrehozzák.
e. A  BNT-igényekben beállt változásokat, ahogy azok bekövetkeznek, a  Küldő Nemzetek jelentik
a  Befogadó Nemzetnek és a  megfelelő NATO-parancsnoknak, és benyújtják a  módosított
BNT-igényeket és/vagy állapotjelentéseket.
f. A  Befogadó Nemzet által nyújtott egészségügyi és fogászati szolgáltatások költségeit a  Küldő
Nemzetek viselik.
g. A  Küldő Nemzeteknek be kell tartaniuk azokat az  egészségügyi, biztonsági, környezetvédelmi és
mezőgazdasági szabályokat, amelyeket a Befogadó Nemzet a műveleti helyszínekre meghatározott
csak úgy, mint a  Befogadó Nemzetnek a  veszélyes anyagok tárolásáról, mozgatásáról vagy
ártalmatlanításáról szóló szabályait.
ÖTÖDIK SZAKASZ
5. PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK 5.1.1. Amennyiben lehetséges, kölcsönös megállapodás és/vagy nemzetközi egyezmény alapján a  Nemzetközi
Katonai Parancsnokságok, műveleti helyszínek, a NATO tulajdonába tartozó és/vagy a NATO által bérelt hajók,
repülőgépek, gépjárművek, valamint az erők rendelkezésére bocsátott üzem-, hajtó- és kenőanyag mentesek
az adók, vámok, jövedéki adók, úthasználati díj, díjak és minden hasonló díj [köztartozás] alól, a vonatkozó
NATO Szerződésekkel összhangban.
5.1.2. Jelen Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy pénzügyi mentességeket adna
az erők egyéni tagjainak.
5.1.3. A  visszaélések megakadályozása érdekében a  Befogadó Nemzet előírhatja, hogy az  erőket megillető
pénzügyi mentességek megadásának adminisztratív feltétele a  Befogadó Nemzet jogszabályai szerinti
nyilvántartásba vétel, különös tekintettel a  Küfetv.-re. Ez  nem korlátozhatja az  irányadó NATO szerződések
által az erők számára megadott pénzügyi jogosítványokat.
5.2. A  Párizsi Jegyzőkönyv és a  További Kiegészítő Jegyzőkönyv, amelyek biztosítják a  Nemzetközi Katonai
Parancsnokságok mentességeit és előjogait, a  parancsnokságok minden olyan elemére, kötelékére
vonatkoznak, amelyek NATO katonai tevékenység végrehajtása céljából a  Befogadó Nemzet területén
települnek. Azon Küldő Nemzetek tekintetében, akiknek állama nem részese a  Párizsi Jegyzőkönyvnek,
–  a  NATO tagállamokat kivéve –, a  Befogadó Nemzet a  Párizsi Jegyzőkönyvet ezen Megállapodás alapján
akkor fogja alkalmazni, ha ezen Küldő Nemzetek kormányszintű írásbeli nyilatkozatban nyilatkoznak arról,
hogy a Befogadó Nemzet területén betartják a Párizsi Jegyzőkönyv rendelkezéseit.
5.3.1. Egy NATO katonai tevékenységgel kapcsolatban a  Befogadó Nemzet területére ideiglenes behozatali
vámeljárás alá vont, vagy onnan exportált felszerelés, ellátmány, termékek mentesek az  összes vám, adó
és díj alól. A  vámeljárásokat a  NATO vagy PfP SOFA-val, a  Párizsi Jegyzőkönyvvel és a  További Kiegészítő
Jegyzőkönyvvel összhangban kell meghatározni.
5.3.2. Egy NATO katonai tevékenységgel kapcsolatban a  Befogadó Nemzet területére importált vagy onnan
exportált szolgáltatások mentesek az összes adó és díj alól.
5.4. Ahol a  Befogadó Nemzet hazai gazdaságából történt beszerzésekre nem alkalmazható az  adó, jövedéki
adó és hasonló díjak alóli teljes mentesség, ott a  kivetett díjak nem haladhatják meg a  Befogadó Nemzet
haderejére alkalmazott mértéket. Minden kiadást a lehető legkevesebb adminisztrációval kell kezelni.
5.5. Az  Erőknek a  NATO Katonai Tevékenységekkel összefüggő, magán vagy állami tulajdonú bank
intézményeknél kezdeményezett pénzügyi tranzakcióit, beleértve az átutalást és a számlanyitást, semmilyen,
a Befogadó Nemzet jogszabályai által előírt költség és díj felszámolásával nem lehet megterhelni.
5.6. A végleges pénzügyi intézkedésekről, különösen a NATO-közös finanszírozással kapcsolatosakról, várhatóan
csak közvetlenül a  NATO katonai tevékenység végrehajtása előtt születik döntés. Valamennyi előzetesen
tárgyalt pénzügyi megállapodásnak azonban a  NATO pénzügyi kötelezettségének felső határát illetően
konkrétnak kell lennie. Azok a  kiadások, amelyeket felmerülésüket megelőzően kifejezetten nem hagytak
jóvá NATO finanszírozású kiadásként, nem finanszírozhatók a NATO közös alapjából.
5.7. A  követő-dokumentumok adják a  költségbecslések kezdeti alapját, és a  kiadások – vagy NATO
közös költségkénti (ha lehetséges), megosztott költségkénti vagy közvetlen nemzeti költségkénti –
kategorizálásához szolgálnak alapul.
5.8. Azoknak a költségeknek, amelyeknek a NATO-parancsnok megítélése szerint a NATO közös alapjából történő
finanszírozása (jóváhagyott költségvetési előirányzatokból) jogos és racionális, a  megfelelő Stratégiai
Parancsnokság engedélyezi a közös alapból történő finanszírozását, és azokat vagy közvetlenül kifizeti, vagy
visszatéríti a Befogadó Nemzetnek.
5.9. Az  egynél több nemzetnek tulajdonítható kiadásokat megosztott költségeknek lehet minősíteni, és
az  érintett nemzetek kölcsönös egyetértésével a  TA-ban vagy más követő-dokumentumban elfogadott
költségmegosztási formulának megfelelően megoszthatók.
5.10. A Befogadó Nemzet által nyújtott polgári és katonai anyagi-technikai eszközökért és szolgáltatásokért nem lehet
magasabb díjat felszámolni, mint a Befogadó Nemzet haderejének, és a díjak nem tartalmazhatnak adminisztrációs
és rezsiköltséget, de tükrözhetnek a  szállítás ütemezései, az  átadási pontok vagy hasonló szempontok miatti
kiigazításokat. Katonai személyzet által nyújtott támogatásért költségtérítés nem számítható fel.
5.11. Ellátásért, szolgáltatásért vagy más támogatásért a  NATO-parancsnok és a  Küldő Nemzetek közvetlenül is
szerződhetnek kereskedelmi beszállítókkal.
5.12. A NATO tulajdonába tartozó gépjárművek és a Küldő Nemzet katonai gépjárművei önbiztosítottak, ily módon
kereskedelmi biztosítás nélkül üzemeltethetők, és ennek megfelelően a NATO, a Stratégiai Parancsnokságok
és a Küldő Nemzetek közvetlenül felelősek olyan károk megtérítésért, amelyeket ilyen járművekkel vagy ilyen
járművekkel összefüggésben okoztak, és ahol kötelesek a kártérítésre.
5.13. A  Befogadó Nemzet semmiféle pénzügyi kötelezettséget nem vállal magára a  NATO-parancsnok vagy
a Küldő Nemzetek nevében kivéve, ha erre előzetesen egy felhatalmazott képviselő kifejezetten fel nem kéri,
és ha a  kiadások megtérítésének felelősségéről megállapodás nem született. Ezen túlmenően semmiféle
pénzforrásra nem vállalható kötelezettség, amíg a Stratégiai Parancsnokság vagy a Küldő Nemzetek jóvá nem
hagyják a vonatkozó követő-dokumentumokat és el nem rendelték azok végrehajtását.
5.14. Jelen Megállapodás nem tárgyalja a finanszírozást, továbbá a dokumentum nem jelent a NATO-parancsnok
vagy a Küldő Nemzetek részéről kifejezett finanszírozási kötelezettséget. A  részletes pénzügyi intézkedések
és költségtérítési eljárások a követő-dokumentumokban kerülnek meghatározásra.
5.15. A NATO katonai tevékenységeket támogató műveleti helyszíneknek a kialakítása nem célozza infrastruktúra
kiépítését vagy felújítását.
5.16. A NATO Beszállítókat illetően, annak érdekében, hogy az erőkkel történő településük és a Befogadó Nemzet
területén történő működésük akadálymentes legyen, a Befogadó Nemzet megtesz minden erőfeszítést, hogy
amennyiben lehetséges, könnyítse az  adminisztratív és pénzügyi eljárásokat és a  lehetséges legnagyobb
mértékig mentesítse őket a pénzügyi terhektől, figyelembe véve a vonatkozó NATO Szerződéseket.
HATODIK SZAKASZ
6. JOGI MEGFONTOLÁSOK 6.1. A Stratégiai Parancsnokság – közvetlenül vagy delegálás útján – végzik a katonai feladatok végrehajtásához
elengedhetetlen jogi tevékenységet, beleértve, de ezekre nem korlátozódva a  szerződéskötési képesség
(jogképesség) gyakorlását, a  jogi vagy adminisztratív eljárásokban való részvételt, valamint a  tulajdon
szerzést és értékesítést.
6.2. A Befogadó Nemzet területére telepített erők jogállását a NATO vagy PfP SOFA-val, a Párizsi Jegyzőkönyvvel
és/vagy a További Kiegészítő Jegyzőkönyvvel, továbbá minden olyan két- vagy többoldalú megállapodással
összhangban kell meghatározni, amelyek ezen egyezmények végrehajtását szolgálják és a Befogadó Nemzet
is részese.
6.3 Azon Küldő Nemzetek tekintetében, akiknek állama nem részese a  6.2 pontban foglalt egyezményeknek,
a Befogadó Nemzet ezen megállapodásokat akkor fogja alkalmazni, ha ezen Küldő Nemzetek kormányszintű
írásbeli nyilatkozatban nyilatkoznak arról, hogy a  Befogadó Nemzet területén betartják az  egyezmények
rendelkezéseit.
6.4. A  jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban vagy azon kívül felmerülő szerződésen kívüli igényeket
a NATO vagy PfP SOFA rendelkezéseivel összhangban kell kezelni.
6.5. Kereskedelmi szerződésekből eredő kárigényeket a  szerződés feltételei szerint kell rendezni és elbírálni.
A Befogadó Nemzet szükség esetén segítséget nyújt ebben.
HETEDIK SZAKASZ
7. AZ ERŐK VÉDELME 7.1. A NATO állandó telepítésű parancsnokságai számára és minden állandó jellegű katonai tevékenységre átfogó
és hatékony védelmi tervet kell készíteni, amelynek részleteit hadműveleti tervek, gyakorlat végrehajtási
tervek vagy pótegyezmények tartalmazzák. Az  erők védelmét a  NATO irányelveknek és eljárásoknak
megfelelően, továbbá a  NATO és PfP SOFA-val összhangban kell megvalósítani. Semmilyen körülmények
között nem lehet az erők védelmét kérni vagy nyújtani a NATO vagy a PfP SOFA-val vagy a Befogadó Nemzet
törvényeivel ellentétes módon.
7.2. Szükség szerint a  Befogadó Nemzet tájékoztatja a  Küldő Nemzetet és a  NATO-parancsnokot az  erők
védelmének általa javasolt rendszabályairól, korlátozásairól és megszorításairól.
7.3. Szükség szerint minden Küldő Nemzet meghatározza az erők védelmére vonatkozó igényeit és korlátozásait,
és ezeket megküldi a Befogadó Nemzet és a NATO-parancsnok részére.
7.4. A  NATO-nak az  erők védelméről szóló irányelvei és eljárásai című kiadványban részletezett feladatain túl
a NATO-parancsnok koordinálja a Befogadó Nemzetnek és a Küldő Nemzetnek az erők védelmére vonatkozó
igényeit és felajánlásait úgy, ahogy az leginkább megfelel az erők védelme szempontjából.
NYOLCADIK SZAKASZ
8. INFORMÁCIÓBIZTONSÁG ÉS KÖZZÉTÉTEL 8.1. A  NATO tagállamai között a  jelen Megállapodás végrehajtásának eredményeként tárolt, kezelt, létrehozott,
továbbított vagy kicserélt minősített információkat a  2002. június 17-én kelt, C-M (2002)49 számú,
a „Biztonság az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetén belül” című tanácsi feljegyzés megfelelő, jóváhagyott
kiadásával, beleértve annak minden pótdokumentumát és kiegészítését, továbbá az  érvényes biztonsági
egyezményekkel és megállapodásokkal összhangban kell kezelni.
8.2. Valamely Részes Fél vagy Küldő Nemzet által egy másikkal bizalmasan közölt információ és valamely Részes
Félnél vagy Küldő Nemzetnél keletkező, bizalmas kezelést igénylő információ vagy megtartja eredeti
minősítését, vagy olyan minősítést kap, amely a nyilvánosságra kerülés ellen olyan szintű védelmet biztosít,
ami egyenértékű a másik Részes Fél vagy Küldő Nemzet által kérttel.
8.3. Minden Részes Fél és Küldő Nemzet az összes rendelkezésére álló törvényes lépést megteszi, hogy érzékeny
információk ne kerüljenek nyilvánosságra kivéve, ha a  többi Részes Fél és/vagy Küldő Nemzet hozzájárul
a közzétételhez.
8.4. A  megkívánt védelem érdekében minden Részes Fél vagy Küldő Nemzet a  másiknak bizalmasan átadott
információt ellátja egy felirattal, amely tartalmazza az  információ eredetét, biztonsági minősítését, a kiadás
feltételeit, továbbá azt, hogy az  információ egy bizonyos NATO katonai tevékenységre vonatkozik, és azt
bizalmasan adják át.
8.5. A  személyi állomány látogatásait a  módosított C-M (2002) 49 számú tanácsi feljegyzésben meghatározott
eljárásokkal összhangban kell lebonyolítani.
8.6. E szakasz rendelkezéseinek hatályába tartozó valamennyi minősített információ jelen Megállapodás valamely
Részes Fél által történő felmondása esetén vagy jelen Megállapodás lejáratát követően is védett marad.
KILENCEDIK SZAKASZ
9. HATÁLYBALÉPÉS, ÉRVÉNYESSÉGI IDŐ ÉS LEJÁRAT
9.1. Jelen Megállapodás Magyarország Kormányának a  jelen Megállapodás hatálybalépéshez szükséges belső
jogi eljárások befejezéséről szóló értesítése kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba és
mindaddig hatályban marad, amíg valamelyik Részes Fél fel nem mondja, amit hat hónappal előbb írásban
kell az összes többi Részes Fél tudomására hoznia.
9.2. Jelen Megállapodás bármely Részes Fél által történő felmondása esetén vagy a  Megállapodás lejáratát
követően az  5., a  6. és a  8. szakasz valamennyi rendelkezése hatályban marad, amíg minden kötelezettség
nem teljesül. A Küldő Nemzetek lejárat vagy felmondás esetén is teljesítik valamennyi kötelezettségüket.
TIZEDIK SZAKASZ
10. MÓDOSÍTÁS ÉS ÉRTELMEZÉS 10.1. Jelen Megállapodást az összes Részes Fél kölcsönös beleegyezésével írásban lehet módosítani.
10.2. Jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármilyen vitás kérdést a Részes Felek
közötti lehető legalacsonyabb szinten lefolytatott konzultáció útján kell megoldani, és rendezéséért nem
lehet nemzeti vagy nemzetközi bírósághoz vagy harmadik félhez fordulni.
10.3. Jelen Megállapodás három példányban és két nyelven, magyarul és angolul került aláírásra.
10.4. Jelen Megállapodás fordításából és értelmezéséből adódó problémák megoldására az angol nyelvű példány
az irányadó. A fentiek kifejezik Magyarország Kormánya és a  Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága,
valamint a  Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között kialakult egyetértését az  ott hivatkozott
ügyekben.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 9. szakasz 9.1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
47/2012. (XII. 21.) NGM utasítása a Wekerle Terv végrehajtásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, illetve a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Wekerle Terv végrehajtásával kapcsolatos
feladatok ellátására 2013. január 1. napjától 2013. június 30. napjáig terjedő időtartamra Radetzky Jenőt miniszteri
biztossá nevezem ki. 2. A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) a Wekerle Terv végrehajtásával kapcsolatos feladatok szervezése, koordinálása, az ezzel kapcsolatos
közigazgatási, határon túli és egyéb szakmai érintettekkel történő egyeztetések lefolytatása;
b) a Wekerle Terv 2013-as intézkedési tervében foglalt feladatok megvalósulásának koordinációja;
c) a Wekerle Terv végrehajtásának 2014. évre vonatkozó kormányzati intézkedési tervének elkészítése, a
végrehajtást biztosító tárcaközi koordináció lefolytatása; d) az Európai Unió 2014–2020-as programozási időszakára vonatkozó fejlesztési forrástervezés során a Wekerle Terv
célrendszerének érvényesítése; e) a szomszédos országok fejlesztési terveivel való kapcsolódások feltárása, az érintett közigazgatási szervek közötti
együttműködés kezdeményezése és összehangolása a gazdaságdiplomácia eszközrendszerével; f) a Wekerle Terv megismertetéséhez szükséges tájékoztató programok megszervezése, a stratégiák és eszközök
hatékony kommunikációjának lebonyolítása; g) a nemzetrész fejlesztési tervek végrehajtásának figyelemmel kísérése, koordinációja, a Wekerle Tervvel való
kapcsolódási pontok feltárása. 3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter