text:
1372/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a Steindl Imre Program harmadik ütemével kapcsolatos további döntések meghozataláról.
A Kormány
 1. a Budapest V. kerület, belterület 24892 helyrajzi számon nyilvántartott Alkotmány utca alatti mélygarázs beruházás
és felszíni rendezéshez kapcsolódó tervezési és egyéb előkészítő munkák, valamint a Budapest V. kerület, belterület
24891 helyrajzi számon nyilvántartott Agrárminisztérium (az egykori Földművelésügyi Minisztérium) épülete
(a továbbiakban: Agrárminisztérium épülete) rekonstrukcióját célzó beruházással összefüggésben
1.1. az előkészítés keretében elvégzett tervezés alapján egyetért azzal, hogy a  Budapest V. kerület, belterület
24892 helyrajzi számon nyilvántartott Alkotmány utca alatti mélygarázs beruházás megvalósítása helyett
a Budapest V. kerület, Alkotmány utca Kossuth Lajos tér és Honvéd utca közötti szakasza felszíni rendezésére
kerüljön sor, az Alkotmány utcában a Nemzeti Összetartozás Emlékhelyének kialakításával, amely magában
foglalja a történelmi Magyarország 1913. évi összeírás szerinti helységneveinek feltüntetését;
1.2. egyetért azzal, hogy a Steindl Imre Program harmadik ütemével kapcsolatos egyes döntések meghozataláról
szóló 2025/2017. (XII. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 2025/2017. (XII. 22.) Korm. határozat]
1.  pontjában foglalt, az  Agrárminisztérium épülete rekonstrukcióját célzó beruházás kiegészítéseként
az  Agrárminisztérium épülete alatt megvalósítandó, a  Budapest V. kerület, Alkotmány utca 2. és Kossuth
Lajos tér 12. szám alatti, Budapest V. kerület, belterület 24898 helyrajzi számon nyilvántartott épület
(a  továbbiakban: Igazságügyi Palota) és az  Agrárminisztérium épülete használóit kiszolgáló mélygarázs
beruházás és a  kapcsolódó felszíni rendezés érdekében tervezési és egyéb előkészítő munkák kerüljenek
elvégzésre;
1.3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját,
hogy gondoskodjanak az  1.1.  pont szerinti felszíni rendezés és a  Nemzeti Összetartozás Emlékhelye
megvalósításával kapcsolatos kivitelezési munkáknak, valamint az  1.2.  pontban rögzített mélygarázs
megvalósítása és a  kapcsolódó felszíni rendezés érdekében szükséges tervezési és egyéb előkészítő
munkáknak a  Steindl Imre Program Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
Társaság) útján történő megvalósításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: az 1.1. pontban foglaltak tekintetében 2020. május 31.
 az 1.2. pontban foglaltak tekintetében 2019. augusztus 31.
1.4. egyetért azzal, hogy
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdése alapján az  Országgyűlés
Hivatala az  1.1.  pont szerinti kivitelezési munkák finanszírozása érdekében – a  kifizetésekhez
kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – a  2018–2020. években
összesen 5 080 000 000 forint összeghatárig kötelezettséget vállaljon,
b) az 1.2. pont szerinti tervezési és egyéb előkészítő munkák finanszírozása érdekében – a 2025/2017.
(XII. 22.) Korm. határozattal a  feladat megvalósítására biztosított forráson felül – a  2018. évben
további 381 000 000 forint kerüljön biztosításra;
1.5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.4.  pont szerinti – a  2018. és 2019. évi központi
költségvetésben már biztosított forrásokon felül szükséges – költségvetési források biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2018. évi forrás tekintetében azonnal
 a 2020. évi forrás tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése keretében
1.6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját,
hogy gondoskodjanak a  Budapest V. kerület, 24892 helyrajzi számon nyilvántartott Alkotmány utca felszíni
rendezése és az  Alkotmány utcában tervezett Nemzeti Összetartozás Emlékhelyének megvalósításával
kapcsolatos kivitelezési munkákhoz szükséges finanszírozás biztosítása érdekében a  Társaság részére
támogatás nyújtásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: azonnal
1.7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját, hogy
az  Agrárminisztérium épülete alatt megépítendő mélygarázs megvalósításához szükséges tervezési és
egyéb előkészítő feladatok ellátása és a feladatok ellátásához szükséges finanszírozás biztosítása érdekében
intézkedjen a Társasággal fennálló, az Agrárminisztérium épületének rekonstrukciójához szükséges tervezési
és egyéb előkészítési feladatok ellátására kötött támogatási szerződés módosításáról azzal, hogy a módosítás
tartalmazza az  1.2.  pont szerinti mélygarázs tervezésére, felszíni rendezésre és egyéb előkészítő munkák
ellátására vonatkozó feladatellátási kötelezettséget, illetve az  1.4.  pont b)  alpontjában rögzített forrás
Társaság részére történő rendelkezésre bocsátását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: az 1.4. pont b) alpontja szerinti forrás rendelkezése állását követően azonnal
1.8. egyetért azzal, hogy az  Agrárminisztérium épülete rekonstrukcióját célzó beruházás megvalósulását
követően az  Agrárminisztérium épületébe az  Agrárminisztérium szervezete kerüljön elhelyezésre,
ennek megfelelően és a  2025/2017. (XII. 22.) Korm. határozatban foglaltakkal összhangban felhívja
a Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját, hogy a Társaság
útján gondoskodjanak a rekonstrukcióval kapcsolatos tervezési és egyéb előkészítő feladatok lefolytatásáról
és elvégzéséről, illetve a tervezési program és tervek elkészítéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: az 1.4. pont b) alpontja szerinti forrás rendelkezése állását követően azonnal
2. a Budapest V. kerület, 24834/1 helyrajzi számon nyilvántartott Vértanúk tere (a továbbiakban: Vértanúk tere)
gyalogosprioritású átalakítása keretében, a  Steindl Imre Program egyes elemei megvalósításának előkészítését
végző állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság alapításáról szóló 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat] 3.  pont c)  alpontjában foglaltakkal összhangban, valamint
különös figyelemmel arra, hogy a Vértanúk tere 2018. február 15. napjának hatályával a Kiemelt Nemzeti Emlékhely
részévé vált,
2.1. egyetért azzal, hogy
a) a Vértanúk tere átépítéséhez szükséges tervezésre és kivitelezésre sor kerüljön,
b) a Vértanúk tere az átépítést követően – a BKK Budapesti Közlekedési Központ Zártkörűen Működő
Részvénytársaság délre tartó autóbuszjáratait kivéve – autómentes övezetté váljon,
c) az a) és b)  alpont megvalósítása érdekében a  Szabadság téren található mélygarázs kijárata
áthelyezésre kerüljön;
2.2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját,
hogy működjenek közre a  2.1.  pontban rögzített, a Vértanúk terének átépítésével kapcsolatos tervezési és
kivitelezési munkáknak a Társaság útján történő megvalósításában;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: a 2.1. pont a) és b) alpontja tekintetében 2019. november 1.
 a 2.1. pont c) alpontja tekintetében 2020. november 1.
2.3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját, hogy
gondoskodjanak a 2.1. pontban rögzített, a Vértanúk terének átépítésével kapcsolatos tervezési és kivitelezési
munkákhoz szükséges finanszírozás biztosítása érdekében a Társaság részére támogatás nyújtásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: azonnal
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat 6. pontjában meghatározott,
az  Igazságügyi Palota rekonstrukciója határidőben történő megvalósítása érdekében intézkedjen a  Néprajzi
Múzeum Igazságügyi Palota épületéből való kiköltöztetéséről és elhelyezéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  Igazságügyi Palota rekonstrukciója
határidőben történő megvalósítása érdekében gondoskodjon a  Politikatörténeti Intézet Igazságügyi Palotára
vonatkozó használati jogának megszüntetéséről, illetve a  Politikatörténeti Intézet Igazságügyi Palotából való
kiköltözésére vonatkozó koncepció elkészítéséről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31.
5. egyetért azzal, hogy a  Társaság útján megvalósuló állami projektekhez kapcsolódó egyes épületek, épületrészek
üzemeltetése a  projektek befejezését követően a  felesleges párhuzamosságok elkerülésével és egységes
üzemeltetési rendszer kiépítésével valósuljon meg, ennek érdekében
5.1. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert, továbbá felkéri
az Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját, hogy gondoskodjanak a Társaság útján az üzemeltetési koncepció
elkészítéséről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter és a  pénzügyminiszter, az
Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: 2018. december 31.
5.2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az 5.1. pont szerinti üzemeltetési koncepció elkészítésének finanszírozása
érdekében gondoskodjon 20 000 000 forint biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet I. Országgyűlés fejezet, 4. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
14. Steindl Imre program támogatása alcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
5.3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját,
hogy gondoskodjanak az  5.1.  pont szerinti üzemeltetési koncepció elkészítéséhez szükséges finanszírozás
biztosítása érdekében a Társaság részére támogatás nyújtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: az 5.2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2018. (XII. 21.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank egyes hatósági döntéseivel kapcsolatos hatáskörgyakorlás, valamint a hatáskör gyakorlója helyettesítésének részletes szabályairól.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 173/A.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (7)–(9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendeletet
a) a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény (a  továbbiakban: MNB  tv.) 39–41.  §-ában
meghatározott törvények, illetve az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusai hatálya alá tartozó
személyek és szervezetek (a  továbbiakban együtt: felügyelt szervezet), valamint tevékenységek feletti,
az MNB tv. 4. § (9) bekezdése szerinti felügyelet gyakorlásával kapcsolatos hatósági eljárásokban hozott,
b) – a külön törvényben meghatározott szanálást elrendelő, valamint szanálási intézkedést alkalmazó határozat
kivételével – az  MNB  tv. 4.  § (8)  bekezdése szerinti, külön törvényben meghatározott szanálási feladatkör
gyakorlásával kapcsolatos hatósági eljárásokban hozott,
c) az MNB  tv. 4.  § (7)  bekezdése szerinti makroprudenciális feladatkör gyakorlásával kapcsolatos hatósági
eljárásokban hozott
hatósági döntések meghozatala és – az MNB tv. eltérő rendelkezése hiányában – aláírása során kell alkalmazni.
2. Hatósági döntések meghozatala 2. § (1) A Pénzügyi Stabilitási Tanács (a továbbiakban: PST) hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti, következő esetekben:
a) felügyeleti biztos hitelintézethez való kirendelése és visszahívása,
b) helyreállítási tervvel kapcsolatban nemzetközi felügyeleti együttműködés során kiadandó együttes döntésről
készült határozat,
c) a belső minősítésen alapuló módszerrel történő kockázattal súlyozott kitettség érték számításának
engedélyezése,
d) az MNB  tv. 171.  § (1)  bekezdés k)  pontjában meghatározott makroprudenciális, valamint az  MNB  tv.
172.  § (1)  bekezdése szerinti MNB rendelet hatósági ellenőrzésével kapcsolatos eljárásokban intézkedés
alkalmazása,
e) a hitelintézet, harmadik országbeli hitelintézet magyarországi fióktelepe alapításának és a  működés,
tevékenység engedélyezésére, az  engedély módosítására és visszavonására vonatkozó határozat, ide nem
értve, ha a döntés alapját képező eljáráshoz szanálási hatáskörben hozott döntés is kapcsolódik,
f ) a globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozás tevékenységi engedélye megadására,
az engedély módosítására és visszavonására vonatkozó határozat, ide nem értve, ha a döntés alapját képező
eljáráshoz szanálási hatáskörben hozott döntés is kapcsolódik,
g) a hitelintézetek átalakulásának, egyesülésének, szétválásának engedélyezésére, továbbá a  hitelitézetben és
a  globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásban történő befolyásoló részesedés
megszerzésére és a  befolyásszerzés módosításának engedélyezésre vonatkozó határozatok, amennyiben
a tulajdoni részesedés vagy szavazati jog eléri vagy meghaladja a 20, 33 vagy 50 százalékos határértéket; ide
nem értve, ha a döntés alapját képező eljáráshoz szanálási hatáskörben hozott döntés is kapcsolódik,
h) a globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet és befektetési vállalkozás átfogó vizsgálatának
lezárására és célvizsgálat intézkedéssel történő lezárására vonatkozó határozatok, ide nem értve, ha a vizsgált
intézmény szanálás alatt áll a döntés meghozatalakor,
i) a piacfelügyeleti eljárás vagy fogyasztóvédelmi eljárás keretében 50 millió forintot meghaladó személyi vagy
50 millió forintot meghaladó intézményi bírság kiszabását tartalmazó határozat, ide nem értve, ha a bírság
megfizetésére kötelezett szanálás alatt álló felügyelt szervezet,
j) a fizetési rendszer működtetése tevékenység engedélyezése, e  tevékenység végzéséhez kapcsolódó egyéb
engedély kiadása, valamint a jelen pont szerinti engedélyek módosítása és visszavonása,
k) a fizetési rendszer működtetése, a  központi szerződő fél és a  központi értéktári tevékenység ellenőrzése
során intézkedés, kivételes intézkedés és bírság alkalmazása, ide nem értve az eljárási bírság kiszabását,
l) a pénzfeldolgozási tevékenység engedélyezése, az engedély módosítása és visszavonása,
m) a hitelező által bejelentett kamatváltoztatási és kamatfelár-változtatási mutatók és a  referenciakamatlábak
elutasítása,
n) az Innovációs Pénzügyi Tesztkörnyezetben való részvétel engedélyezése, az  eltérés engedélyezése és
az engedélyezés feltételeinek megállapítása,
o) az a)–n)  pontban nem nevesített minden olyan egyéb ügy, melyben a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és
Működési Szabályzata (a  továbbiakban: SZMSZ) szerint illetékes szervezeti egység irányításáért felelős
alelnök, főigazgató, ügyvezető igazgató írásbeli kezdeményezése alapján a  PST a  döntés meghozatalát
magához vonja.
(2) A  pénzügyi szervezetek felügyeletéért és fogyasztóvédelemért felelős alelnök hoz döntést – az  (1), (3) és
(4) bekezdésben foglaltak kivételével – az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) az átfogó, cél-, téma-, utóvizsgálatot lezáró határozat és eljáráson kívül hozott határozat, ide nem értve
a kizárólag fogyasztóvédelmi ellenőrzési eljárásban és eljáráson kívül, rendkívüli adatszolgáltatást elrendelő,
valamint a teljesítési határidő meghosszabbítása tárgyában hozott döntést,
aa) a  2.  § (1)  bekezdés h)  pontja alá nem tartozó, az  éves beszámoló alapján 100 milliárd forintot
meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet, valamint
ab) az  előző év december 31-i felügyeleti adatszolgáltatás alapján 50 milliárd forintnál nagyobb éves
díjbevétellel rendelkező biztosító
 esetében,
b) a felügyelt szervezetek – a közvetítők kivételével – működési, tevékenységi engedélyének hivatalból történő
visszavonásáról szóló határozat,
c) intézkedést, kivételes vagy rendkívüli intézkedést tartalmazó alábbi döntések:
ca) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállakozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban:
Hpt.) szerinti kivételes intézkedést tartalmazó döntés, kivéve az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti
döntést,
cb) a  biztosítási tevékenységről szóló 2014.  évi LXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bit.) 291.  §
(1) bekezdés d), i), n), r), s) pontja, valamint a q) pont qa), qd)–qg) alpontja szerinti döntések,
cc) az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993.  évi XCVI.  törvény 65.  § (3)  bekezdés
c), d) és i)–m) pontjai szerinti döntések,
cd) a  magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 110.  §
(1) bekezdés c) és i)–m) pontja szerinti döntések,
ce) a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény 64. § (1) bekezdés c) és
i)–n) pontja szerinti döntések,
cf ) a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007.  évi CXXXVIII.  törvény 164.  § (1)  bekezdés h), j), k), n), r) és
u) pontja szerinti döntések,
cg) a  kollektív befektetési formákról és kezelőkről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2014.  évi XVI.  törvény 169.  § (1)  bekezdés h), j)–m) és q)  pontja szerinti
döntések,
ch) a  tőkepiacról szóló 2001.  évi CXX.  törvény 400.  § (1)  bekezdés d), h), i), l) és q)  pontja szerinti
döntések, kivéve egy meghatározott tőzsdei termék forgalmazásának felfüggesztésével kapcsolatos
döntések,
ci) a  pénzmosás és a  terrorizmus finaszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017.  évi
LIII.  törvény (a  továbbiakban: Pmt.) 69.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti, a  szolgáltató működési,
tevékenységi engedély felfüggesztésével kapcsolatos döntés, továbbá a Pmt. 69. § (1) bekezdés f ) és
g) pontja szerinti döntések,
d) a tőzsdei forgalmazás felfüggesztésével kapcsolatos határozatok, ide nem értve egy meghatározott tőzsdei
termék forgalmazásának felfüggesztését,
e) az MNB tv. 49/D. §-a szerinti ideiglenes intézkedést magában foglaló végzések,
f ) hatósági szerződéssel kapcsolatos döntés,
g) a short ügyletekről és a  hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló
2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikk (4) bekezdése alapján hozott
határozat,
h) belső tőkemegfelelés értékelési folyamat felülvizsgálata keretében meghatározott tőkekövetelményről, belső
likviditásmegfelelés értékelési folyamat felülvizsgálata keretében meghatározott likviditás megfelelésről,
vagy modell validációról szóló nemzetközi felügyeleti együttműködés során kiadandó együttes döntésről
készült határozat,
i) az (1) bekezdés e)–i) pontja alapján a PST döntési jogkörébe nem tartozó valamennyi határozat.
 (3) A  statisztikáért és pénzügyi infrastruktúrákért felelős alelnök hoz döntést – az  (1)  bekezdésben foglaltak
kivételével – az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) a pénzforgalmi ellenőrzés során intézkedés, kivételes intézkedés és bírság alkalmazása, ide nem értve
az eljárási bírság kiszabását,
b) a pénzforgalmi, a fizetési rendszer működtetése, a központi szerződő fél és a központi értéktári tevékenység
ellenőrzése során az MNB tv. 49/D. § (1) bekezdése szerinti ideiglenes intézkedés alkalmazása,
c) a felügyelt szervezet MNB rendelettel elrendelt statisztikai, valamint a  d)  pont szerint elrendelt
adatszolgáltatási kötelezettsége teljesítésének ellenőrzése során bírság alkalmazása, ide nem értve az eljárási
bírság kiszabását,
d) az irányítása alatt álló szervezeti egység SZMSZ szerinti felügyeleti feladata ellátásához az  MNB  tv. 48.  §
(3) bekezdése szerinti rendszeres és rendkívüli adatszolgáltatás elrendelésére vonatkozó határozat.
(4) A főigazgató hoz döntést – az (1) bekezdésben foglaltak kivételével – az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) a pénzfeldolgozási és készpénzforgalmazási tevékenység, valamint a  b)  pont szerint elrendelt
adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének ellenőrzése során intézkedés, kivételes intézkedés és bírság
alkalmazására vonatkozó határozat, ide nem értve az eljárási bírság kiszabását,
b) az irányítása alatt álló szervezeti egység SZMSZ szerinti felügyeleti feladata ellátásához az  MNB  tv. 48.  §
(3) bekezdése szerinti rendszeres és rendkívüli adatszolgáltatás elrendelésére vonatkozó határozat.
(5) A pénzügyi szervezetek felügyeletéért felelős ügyvezető igazgató hoz döntést – az (1) és (2) bekezdésben foglaltak
kivételével – az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) az SZMSZ szerint illetékes pénzpiaci, biztosítási és pénztári jogérvényesítésért felelős szervezeti
egység által előkészített határozatokról és végzésekről, kivéve az  engedélyezési tárgyú döntéseket,
az  eljárást megszüntető, az  eljárást felfüggesztő, a  felfüggesztés megszüntetését elrendelő és az  idéző
végzéseket, továbbá az  egyidejűleg, azonos adattartalommal, több felügyelt szervezet számára rendkívüli
adatszolgáltatást elrendelő határozatokat,
b) a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos
kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló 2014. november 26-i 1286/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke alapján hozott döntés.
(6) A  fogyasztóvédelemért és piacfelügyeletért felelős ügyvezető igazgató hoz döntést – az  (1) és (2)  bekezdésben
foglaltak kivételével – az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) piacfelügyeleti, illetve fogyasztóvédelmi eljárás keretében hozott, 5 000 000 Ft-ot meghaladó bírságösszeget
tartalmazó határozat,
b) a tőzsdei kibocsátókat érintő – a tájékoztatási kötelezettség ellenőrzésére irányuló – ellenőrzési eljárás, illetve
folyamatos felügyelés gyakorlása keretében hozott, 5  000  000 Ft-ot meghaladó bírságösszeget tartalmazó
határozat,
c) az MNB  tv. 64.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján személyes felelősség tárgykörében indított célvizsgálatban
hozott határozat,
d) tőkepiaci átfogó, cél-, téma-, rendkívüli cél- és utóvizsgálatban, valamint folyamatos felügyelés keretében
hozott, kivételes és rendkívüli intézkedést nem tartalmazó határozat, amelyben a  kiszabott bírságösszeg
az 5 000 000 Ft-ot meghaladja,
e) a nemzeti otthonteremtési közösségek és azokat szervező vállalkozások felügyeletét érintően hozott,
5 000 000 Ft-ot meghaladó bírságösszeget tartalmazó határozat,
f ) az irányítása alá tartozó szervezeti egység által – ezen szervezeti egység feladatellátáshoz szükséges  –
a felügyelt szervezet részére előírt rendszeres és rendkívüli adatszolgáltatást előíró határozat,
g) az irányítása alá tartozó szervezeti egység által folytatott hatósági eljárásban hozott, 2  000  000 Ft-ot
meghaladó összegű eljárási bírságot tartalmazó döntés,
h) a pénzmosás és terrorizmus finanszírozásának megelőzése és megakadályozása tárgyában folyatatott, cél-,
téma-, rendkívüli cél- és utóvizsgálatban, valamint folyamatos felügyelés gyakorlása keretében hozott,
5 000 000 Ft-ot meghaladó bírságösszeget tartalmazó határozat,
i) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2014. május 15-i 600/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikke alapján hozott döntés.
(7) Az  engedélyezésért és a  jogérvényesítésért felelős ügyvezető igazgató hoz döntést – az  (1) és (2)  bekezdésben
foglaltak kivételével – az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
 1. hitelintézet kivételével a  felügyelt szervezet tevékenységi, működési engedélyének kérelemre történő
visszavonása,
 2. a bizalmi vagyonkezelő tevékenységének, tevékenysége módosításának engedélyezése,
 3. tőzsde alapításának, tevékenységének, tevékenysége módosításának engedélyezése, valamint a  központi
értéktár, központi szerződő fél tevékenységének, tevékenysége módosításának engedélyezése,
 4. befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató állomány-átruházásának engedélyezése,
 5. a tőzsde, az  elszámolóház, a  központi értéktár és a  központi szerződő fél, a  befektetési vállalkozás és
a befektetési alapkezelő szabályzatának, szabályzat-módosításának jóváhagyása,
 6. globálisan és egyéb rendszerszinten jelentősnek nem minősülő befektetési vállalkozás és egyéb tőkepiaci
intézmény tevékenységének, tevékenysége módosításának engedélyezése,
 7. globálisan és egyéb rendszerszinten jelentősnek nem minősülő befektetési vállalkozásban és egyéb tőkepiaci
intézményekben történő minősített befolyásszerzés és a  befolyásszerzés módosításának engedélyezése,
amennyiben a  tulajdoni részesedés vagy szavazati jog eléri vagy meghaladja a  20, 33 vagy 50 százalékos
határértéket,
8. tőkepiaci intézményeknek az  Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa szerinti engedélyezési,
jóváhagyási eljárásai,
9. globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézet vezető állású személye megválasztásának,
kinevezésének engedélyezése,
10. a Hpt. 17.  §-a szerinti betétállomány és a  Hpt. 17/A.  §-a szerinti szerződésállomány átruházásának
engedélyezése,
11. hitelintézet esetében devizakülföldinek minősülő vállalkozásban történő befolyásoló részesedésszerzés és
a befolyásszerzés módosításának engedélyezése, amennyiben a tulajdoni részesedés vagy szavazati jog eléri
vagy meghaladja a 20, 33 vagy 50 százalékos határértéket,
12. magyarországi székhelyű hitelintézet fióktelepének, leányvállalatának harmadik országban történő
létesítésének engedélyezése,
13. pénzforgalmi intézmény, elektronikus-pénzkibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenységének,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
14. pénzforgalmi intézmény, elektronikus-pénzkibocsátó intézmény által fizetési művelet érdekében átvett
pénzeszköz szerződéses állománya átruházásának engedélyezése,
15. pénzforgalmi intézmény, elektronikus-pénzkibocsátó intézmény tőkekövetelményének költség módszerrel
vagy irányadó mutató módszerrel történő meghatározásának engedélyezése,
16. lakástakarékpénztár szerződéses állománya más lakástakarékpénztárra történő átruházásának
engedélyezése,
17. jelzálog-hitelintézet vagyonellenőre megbízásának, a  megbízás felmondásának, módosításának
engedélyezése,
18. jelzálog-hitelintézet átalakítása vagy felszámolása esetén a  kibocsátott jelzáloglevelekkel és a  megkötött
derivatív ügyletekkel kapcsolatos szerződésből származó jogok és kötelezettségek átruházásának
engedélyezése,
19. hitelintézet európai gazdasági egyesülésben történő tagsági jogviszonya létesítésének engedélyezése,
20. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepének betétállománya átruházásának engedélyezése,
21. a hitelintézeteknek a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről
és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti engedélyezési, jóváhagyási eljárásai,
22. pénzügyi vállalkozás alapításának, működésének, tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
23. pénzügyi vállalkozás átalakulásának, egyesülésének, szétválásának engedélyezése,
24. pénzügyi vállalkozásban befolyásoló részesedés megszerzésének, és a  befolyásszerzés módosításának
engedélyezése, amennyiben a  tulajdoni részesedés vagy szavazati jog eléri vagy meghaladja a  20, 33 vagy
50 százalékos határértéket,
25. biztosító vagy viszontbiztosító alapításának engedélyezése,
26. belföldi biztosító vagy viszontbiztosító által harmadik országban működő biztosító alapításának
engedélyezése,
27. belföldi biztosító vagy viszontbiztosító által harmadik országban fióktelep létesítésének engedélyezése,
28. biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenység megkezdésének, módosításának, megszüntetésének
engedélyezése,
29. biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységgel közvetlenül összefüggő tevékenységek engedélyezése,
30. a harmadik országban székhellyel rendelkező biztosító vagy viszontbiztosító által létesíteni kívánt
fióktelep biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységének, továbbá a  biztosítási vagy viszontbiztosítási
tevékenységgel közvetlenül összefüggő tevékenysége megkezdésének engedélyezése,
31. harmadik országbeli biztosító vagy viszontbiztosító több tagállamban engedélyezett fióktelepeinek nyújtott
kedvezmények alkalmazásának engedélyezése,
32. teljes vagy részleges belső modell alkalmazásának, a  belső modell jelentős módosításának, a  belső modell
módosítására vonatkozó szabályzat módosításának, a  standard modellhez való visszatérés, a  standard
modellen belül biztosítóspecifikus elemek alkalmazásának engedélyezése,
33. a biztosítási, viszontbiztosítási állomány átruházásának engedélyezése,
34. belföldi biztosító vagy viszontbiztosító által harmadik országban székhellyel rendelkező biztosítóban vagy
viszontbiztosítóban történő részesedés megszerzésének engedélyezése,
35. biztosító vagy viszontbiztosító részvénytársaságban vagy biztosító szövetkezetben történő minősített
befolyás megszerzésének engedélyezése,
36. biztosító vagy viszontbiztosító részvénytársaságban minősített befolyás módosításának engedélyezése,
amennyiben a  tulajdoni részesedés vagy szavazati jog eléri vagy meghaladja a  20, 33 vagy 50 százalékos
határértéket,
37. biztosító vagy viszontbiztosító átalakulásának, egyesülésének, szétválásának engedélyezése,
38. különleges célú gazdasági egység létrehozásának engedélyezése,
39. a biztosítási és a  viszontbiztosítási tevékenységhez kapcsolódó fizetőképességről és pénzügyi helyzetről
szóló jelentéssel összefüggő részletszabályokról szóló rendeletben meghatározott információk közzététele
mellőzésének, más közzététel alkalmazásának vagy az arra történő hivatkozás engedélyezése,
40. a Bit. 6.  mellékletében rögzített eszközkategóriáktól, valamint a  Bit. 222. és 223.  §-ában meghatározott
korlátoktól való eltérés engedélyezése kisbiztosítók részére,
41. az élet- és nem életbiztosítási ág együttes művelésére jogosult biztosító esetében valamely biztosítási ágban
adódó szavatoló tőkehiány másik biztosítási ágból történő pótlásának engedélyezése,
42. a biztosító egyesület alapszabályának a  tagi vagyonrész terhére történő kifizetésekről szóló szabályai
módosításának engedélyezése, ha az  egyesület a  tagi vagyonrészeket a  szavatoló tőke számításakor
figyelembe veszi,
43. a viszontbiztosítás biztonsági tőkébe történő beszámításának engedélyezése biztosító egyesület részére,
44. az alárendelt kölcsöntőkére vonatkozó szerződés módosításának, korábbi felmondásának, az  alárendelt
kölcsöntőke előzetes visszafizetésének engedélyezése,
45. a kiegészítő szavatolótőke meghatározásához, a  biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység
megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 97.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott tárgykörben kiadott, felhatalmazáson alapuló bizottsági
rendeletben a  szavatolótőke-elemek szintekre való besorolása céljából meghatározott felsorolásban nem
szereplő szavatolótőke-elem értékeléséhez és besorolásához szükséges, a  Bit. 237.  § (1)  bekezdés g)  pont
szerinti engedély,
46. a biztosítók és a  viszontbiztosítók szavatolótőkéjéről és biztosítástechnikai tartalékairól szóló 43/2015.
(III.  12.) Korm. rendelet 9. és 10.  §-a, illetve a  2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
megfelelően a  különleges célú gazdasági egységek létrehozásának felügyeleti jóváhagyására, a  felügyeleti
hatóságok között a  különleges célú gazdasági egységek tekintetében folytatott együttműködéssel
és információcserével kapcsolatos eljárásokra, valamint a  különleges célú gazdasági egységek általi
adatszolgáltatás formátumának és tábláinak meghatározására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok
megállapításáról szóló 2015. március 19-i (EU) 2015/462 bizottsági végrehajtási rendelet szerinti illeszkedési
kiigazítás alkalmazásának engedélyezése,
47. az önsegélyező pénztár kivételével az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztár (a  továbbiakban: önkéntes
pénztár) tevékenysége megkezdésének engedélyezése,
48. átalakulás során, az  önsegélyező pénztár kivételével a  jogutód önkéntes pénztár részére engedély
a tevékenység megkezdéséhez,
49. az önkéntes pénztár kiegészítő vállalkozási tevékenységének engedélyezése,
50. önkéntes pénztári választható portfoliós rendszer bevezetésének és módosításának engedélyezése,
51. önkéntes pénztári tevékenység lezárásának engedélyezése,
52. az önkéntes pénztár esetében ideiglenes tagzárlat, a tevékenység szünetelés engedélyezése,
53. magánnyugdíjpénztár átalakulása során a  jogutód pénztár részére a  tevékenység megkezdésének
engedélyezése,
54. a szolgáltatási szabályzat hatálybalépésének és a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének engedélyezése
magánnyugdíjpénztár esetén,
55. magánnyugdíjpénztári tevékenység lezárásának engedélyezése,
56. a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény tevékenysége megkezdésének engedélyezése,
57. a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény tagfelvétele ideiglenes szüneteltetésének, tevékenysége
szüneteltetésének engedélyezése,
58. a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény állománya átruházásának engedélyezése,
59. a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény átalakulásának, egyesülésének, szétválásának engedélyezése,
60. a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által az  Európai Unió más tagállamában és az  Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban történő foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató
intézmény alapításának, vagy az  Európai Unió más tagállamában és az  Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató
intézményben részesedés megszerzésének engedélyezése,
61. egy meghatározott tőzsdei termék forgalmazásának felfüggesztésével kapcsolatos határozat, ideértve
az egyidejűleg bírságot is tartalmazó határozatot,
62. az 5 milliárd forintot meghaladó nyilvános értékpapír-kibocsátással kapcsolatos határozatok.
 (8) A pénzügyi infrastruktúrákért és bankműveletekért felelős ügyvezető igazgató hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti
következő esetekben:
a) a fizetési rendszer működtetése tevékenység engedélyezése, e  tevékenység végzéséhez kapcsolódó egyéb
engedély kiadása, valamint a  jelen pont szerinti engedélyek módosítása és visszavonása iránti eljárásban
hozott végzések,
b) – a  (3) bekezdés b) pontjában foglalt döntés kivételével – a pénzforgalmi, a fizetési rendszer működtetése,
a  központi szerződő fél és a  központi értéktári tevékenység ellenőrzésével kapcsolatos végzések, ideértve
az  eljárási bírság kiszabását, az  ellenőrzés alapján előírt, meghatározott cselekmény teljesítésére való
kötelezettség teljesítésének halasztása iránti kérelemről való döntést, valamint az ellenőrzés alapján kiszabott
bírság mérséklése és elengedése iránti kérelem visszautasítását is.
(9) A  pénzügyi szervezetek felügyeletéért és fogyasztóvédelemért felelős alelnök irányítása alá tartozó, a  feladatköre
alapján illetékes igazgató hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti, az (1), (2), (5)–(7), (13), (14) és (16) bekezdésben nem
nevesített esetekben.
(10) A Készpénzlogisztikai igazgatóságot vezető igazgató hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) a pénzfeldolgozási tevékenység engedélyezése, az  engedély módosítása és visszavonása iránti eljárásban
hozott végzések,
b) a pénzfeldolgozási és készpénzforgalmazási tevékenység ellenőrzésével kapcsolatos végzések, ideértve
az  eljárási bírság kiszabását, az  ellenőrzés alapján előírt, meghatározott cselekmény teljesítésére való
kötelezettség teljesítésének halasztása iránti kérelemről való döntést, valamint az ellenőrzés alapján kiszabott
bírság mérséklése és elengedése iránti kérelem visszautasítását is.
(11) A Statisztikai igazgatóságot vezető igazgató hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) a felügyelt szervezet MNB rendelettel elrendelt statisztikai, valamint a  (3)  bekezdés d)  pontja szerint
elrendelt adatszolgáltatási kötelezettsége teljesítésének ellenőrzése alapján intézkedés, kivételes intézkedés
alkalmazása,
b) a felügyelt szervezet MNB rendelettel elrendelt statisztikai, valamint a (3) bekezdés d) pontja szerint elrendelt
adatszolgáltatási kötelezettsége teljesítésének ellenőrzésével kapcsolatos végzések, ideértve az  eljárási
bírság kiszabását, az  ellenőrzés alapján előírt, meghatározott cselekmény teljesítésére való kötelezettség
teljesítésének halasztása iránti kérelemről való döntést, valamint az  ellenőrzés alapján kiszabott bírság
mérséklése és elengedése iránti kérelem visszautasítását is.
(12) A  Jogi igazgatóságot vezető igazgató hoz az  1.  § a)  pontja szerinti döntést a  bírságköveteléssel kapcsolatos
halasztásra vagy részletfizetésre irányuló kérelem vonatkozásában.
(13) A  fogyasztóvédelemért és piacfelügyeletért felelős ügyvezető igazgató irányítása alá tartozó szervezeti egység
illetékes főosztályvezetője hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) az általa irányított főosztály feladatkörébe tartozó alábbi végzések:
aa) idéző végzés,
ab) zárt adatkezelést elrendelő vagy azt elutasító végzés,
ac) nyilatkozattételre, adatszolgáltatásra felhívó végzés,
ad) megkeresést tartalmazó végzés,
b) fogyasztóvédelmi eljárásokban a nyilatkozattételre, hiánypótlásra felhívó végzések.
 (14) Az  engedélyezésért és a  jogérvényesítésért felelős ügyvezető igazgató irányítása alá tartozó szervezeti egység
illetékes főosztályvezetője hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti, az általa irányított főosztály feladatkörébe tartozó
következő esetekben:
a) az eljárást kérelemre megszüntető végzés,
b) a megkeresés iránti végzés,
c) hatáskör hiánya miatti áttételt elrendelő végzés,
d) a hiánypótlást elrendelő végzés,
e) a kérelemre induló fogyasztóvédelmi eljárásokban a kérelmet visszautasító, valamint az eljárást megszüntető
végzések.
 (15) Az Általános jogi főosztály vezetője hoz döntést az 1. § a) pontja szerinti következő esetekben:
a) a felügyeleti díj tartozást és késedelmi pótlék tartozás megállapító határozat,
b) a felügyeleti díj és bírság, valamint késedelmi pótlék tartozás meg nem fizetése miatt végrehajtás
elrendelésével és megszüntetésével kapcsolatos végzés,
c) a felügyeleti díj és annak késedelmes megfizetése miatt felszámított késedelmi pótlék megfizetésének
halasztása, részletfizetése iránti kérelemre indult eljárásban a  hiánypótlást elrendelő végzés, a  kérelem
elbírálásáról szóló, valamint a  kérelemre indult eljárást megszüntető, a  felügyeleti díj és annak késedelmes
megfizetése miatt felszámított késedelmi pótlék mérséklése és elengedése iránti kérelmet visszautasító
végzés,
d) a bírság késedelmes megfizetése miatt felszámított késedelmi pótlék megfizetésének halasztása és
részletfizetés iránti kérelemre indult ügyben a hiánypótlást elrendelő végzés,
e) a bírság késedelmes megfizetése miatt felszámított késedelmi pótlék megfizetésének halasztása és
részletfizetés iránti kérelem elbírálásáról szóló végzés, kivéve, ha ez  utóbbi kérelem a  bírság megfizetése
halasztására vagy részletekben történő teljesítésére is irányul.
(16) A  vizsgálatvezető hoz döntést – a  (8)  bekezdés b)  pontjában, a  (10)  bekezdés b)  pontjában és a  (11)  bekezdés
b)  pontjában foglaltak kivételével – az  1.  § a)  pontja szerinti, a  felügyelt szervezettel kapcsolatos felügyelet
gyakorlása során, az  ellenőrzési eljárás vagy felügyeleti ellenőrzés, illetve a  helyszíni kutatás során végzés
formájában történő adatbekérés esetében.
(17) Amennyiben a döntés több olyan tárgykört érint, amellyel kapcsolatban a döntés meghozatala az (1)–(16) bekezdés
szerint egyidejűleg különböző személyek vagy szerv hatáskörébe tartozik, akkor a döntéshozatalra jogosult
a) a PST érintettsége esetén a PST,
b) különböző vezetési szinten álló, vezetői hatáskörrel rendelkező személyek érintettsége esetén az  SZMSZ
szerint a magasabb vezetési szinten álló személy, c) azonos vezetési szinten álló, vezetői hatáskörrel rendelkező személyek érintettsége esetén, illetve
amennyiben a  b)  pont alapján nem határozható meg a  döntéshozatalra jogosult személy, a  felügyelt
szervezet felügyeletéért SZMSZ szerint felelős szervezeti egység tekintetében vezetői hatáskörrel rendelkező
személy.
3. § (1) A PST hoz döntést az 1. § b) pontja szerinti következő esetekben:
a) a független vagy ideiglenes vagyonértékelés jóváhagyása,
b) a szanálási feltételek fenn nem állta vagy fennállta tényének megállapítása,
c) a szanálási biztos kirendelése és visszahívása,
d) az áthidaló intézmény feletti irányítás gyakorlása körében hozott döntések,
e) áthidaló intézmény működésének meghosszabbítása, megszüntetése,
f ) a szanálási vagyonkezelő feletti tulajdonosi jogok gyakorlása körében hozott döntések,
g) a hitelezői feltőkésítést követő reorganizációs terv elkészítésével és jóváhagyásával kapcsolatos döntések,
h) a szanálás megszüntetése,
i) a szavatolótőkére, leírható és átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény és
a teljesítésére adott határidő meghatározása, illetve a követelmény alóli mentesítés,
j) a szanálhatóság értékelésére irányuló eljárás szanálhatóság jelentős akadályának megállapításával történő
lezárása,
k) a rendszerszinten jelentős intézmények esetében bírság alkalmazása,
l) a szanálási hatósági feladatok ellátásához szükséges, a (2) bekezdésben nem nevesített döntések.
(2) A  Szanálási igazgatóság igazgatója hoz döntést az  1.  § b)  pontja szerinti, (1)  bekezdésbe nem tartozó következő
esetekben:
a) a szanálási vagyonértékelés lefolytatására irányuló eljárás megindítása és független értékelő kirendelése,
b) egyéb szakértő kirendelése,
c) a szakértői díj megállapítása,
d) a szanálási költségek szanálás alá vont intézménnyel való megtéríttetése,
e) a szanálhatóság akadályainak megszüntetésére irányuló eljárás megindítása, szanálhatósági akadályok
hatósági úton történő elhárítása,
f ) a szanálhatóság értékelésére irányuló eljárás szanálhatóság jelentős akadályának megállapítása nélkül
történő lezárása,
g) rendkívüli adatszolgáltatási kötelezettség előírása,
h) a nem rendszerszinten jelentős intézmények esetében bírság alkalmazása,
i) a szanálási hatóság által folytatott vizsgálatot akadályozó jogsértő magatartástól való eltiltás és bírság
alkalmazása,
j) az intézkedést nem tartalmazó végzés, így különösen határidő-hosszabbításról rendelkező, eljárást
felfüggesztő, eljárást megszüntető végzés,
k) a hiánypótlásra felhívó végzés,
l) a feladatkörébe tartozó idéző végzések, a zárt adatkezelést elrendelő, valamint a belföldi jogsegélyre felhívó
végzés, továbbá a hatósági bizonyítvány,
m) az információkérésre, iratbetekintésre irányuló kérelem tárgyában hozott döntés,
n) az értékelés elvégzésének tűrésére és az értékelésben való közreműködésre kötelezésre irányuló döntés,
o) a szanálhatósági akadály kiküszöbölésére irányuló felhívás.
4. § A PST hoz döntést az 1. § c) pontja szerinti, következő esetekben:
a) a globálisan és egyéb rendszerszinten jelentős hitelintézetre, befektetési vállalkozásra vonatkozó tőkepuffer
képzésére és tartására kötelezés, valamint annak évenkénti felülvizsgálata,
b) rendszerkockázati tőkepuffer képzésére és tartására kötelezés, valamint annak évenkénti felülvizsgálata.
3. Hatósági döntések aláírása 5. § (1) A döntéshozó személy jogosult az általa hozott döntés aláírására.
 (2) A  döntéshozó akadályoztatása vagy a  2–4.  §-ban a  döntéshozatalra kijelölt munkakör betöltetlensége esetén
a helyettesítésre vonatkozó szabályok megfelelően alkalmazandók. 4. Helyettesítésre vonatkozó szabályok
6. § (1) A hatáskörgyakorlásra jogosult vezető akadályoztatása esetén
a) az alelnököt az  ügyvezető igazgató, amennyiben több ügyvezető igazgatót felügyel, az  általa kijelölt
ügyvezető igazgató,
b) a főigazgatót a Készpénzlogisztikai igazgatóságot vezető igazgató,
c) az ügyvezető igazgatót az általa vagy az SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezetője által kijelölt igazgató vagy
– az igazgatói munkakör betöltetlensége esetén – főosztályvezető,
d) az igazgatót az  általa vagy az  SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezetője által kijelölt, vezetői hatáskörrel
rendelkező személy,
e) a főosztályvezetőt az  általa vagy az  SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezetője által kijelölt osztályvezető,
illetve ennek hiányában az SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezetője,
f ) az osztályvezetőt az SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezetője,
g) vizsgálatvezetőt az SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezetője
helyettesíti.
(2) A  hatáskörgyakorlásra jogosult vezetői munkakör betöltetlensége esetén, helyettes kijelölésének, megbízásának
hiányában, továbbá a  hatáskörgyakorlásra jogosult és helyettese egyidejű távolléte vagy akadályoztatása esetén,
az SZMSZ szerinti közvetlen felettes vezető a hatáskör gyakorlója.
(3) A  hatáskörgyakorlásra az  (1) és (2)  bekezdés alapján kijelölt, illetve megbízott személy ezen jogkörét másra nem
delegálhatja.
5. Hatáskörgyakorlásra vonatkozó további rendelkezések 7. § A  döntés módosítására, visszavonására, kijavító és kiegészítő döntés meghozatalára és aláírására az  adott döntés
meghozatalára és aláírására eredetileg hatáskörrel rendelkező személy vagy szerv jogosult.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2018. december 29-én lép hatályba.
9. § E rendeletet mindazon hatósági ügyekben alkalmazni kell, amelyekben a hatálybalépés napján a Magyar Nemzeti
Bank végleges döntést nem hozott.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
18/2014. (XII. 5.) GVH utasítása az ideiglenes külföldi kiküldetésről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, az
államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés c) pontja alapján,
a  Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás
80. § 21. pontjában foglalt tárgykörben – figyelemmel a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 54. §-ának,
a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény, a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó elismert költségekről szóló 285/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet, a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet,
a tartós külszolgálatot teljesítő kormányzati szolgálati jogviszonyban állók és a munkavállalók alapellátmányának, valamint
a munkavállalók ideiglenes külföldi kiküldetése napidíjának összegéről és azok kifizetéséről szóló 3/2012. (IX. 4.) KüM rendelet,
továbbá az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételéről szóló
192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet 7. és 8. §-ának rendelkezéseire – az ideiglenes külföldi kiküldetések elrendelésével, lebonyolításával
és elszámolásával kapcsolatos eljárási rendet a következők szerint állapítom meg:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatalban (a továbbiakban: Hivatal) foglalkoztatott köztisztviselők és közszolgálati ügykezelők
(a  továbbiakban együtt: közszolgálati tisztviselők), valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény
hatálya alá tartozó munkavállalók (a továbbiakban mind együtt: munkatársak) ideiglenes külföldi kiküldetése
tekintetében ezen utasítás rendelkezései szerint kell eljárni.
(2) Az utasításnak a napidíj meghatározására, valamint az utazási költségek tekintetében a repülőgéppel vagy vasúton
történő utazás komfortosztályára vonatkozó rendelkezései az elnökre, az elnökhelyettesekre, valamint a főtitkárra
nem alkalmazhatók.
2. Értelmező rendelkezés 2. § Ezen utasítás alkalmazásában ideiglenes külföldi kiküldetés (a továbbiakban: kiküldetés) a Hivatal tevékenységével
összefüggő feladat ellátása érdekében a Magyar Köztársaság területén kívüli tartózkodás − nem ideértve a három
hónapot meghaladó külföldi munkavégzést, illetve képzést −, továbbá az ezzel összefüggő utazás.
3. A kiküldetések tervezése 3. § (1) A szervezeti egységek − a (3) bekezdés b) pontjában írtakra figyelemmel − a tárgyév január 10-éig elkészítik és a
Nemzetközi Irodának megküldik a tárgyévre vonatkozó kiküldetési tervüket. A kiküldetési tervet az 1. melléklet
szerinti formátum felhasználásával kell összeállítani, és az egyes kiküldetések szükségessége és szakmai célszerűsége
tekintetében rövid szöveges indokolással kell ellátni.
(2) Kiküldetésre egy szervezeti egységtől − különösen indokolt eset kivételével − csak egy fő utazhat.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti tervezést
a) az elnök, az elnökhelyettesek és a főtitkár kiküldetései, továbbá
b) a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló 2004/C 101/03. számú bizottsági közlemény
szerinti Európai Versenyhatóságok Hálózata (European Competition Network, ECN), az Európai Gazdasági
Térség és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás államainak versenyhatóságai közötti együttműködés
(European Competition Authorities, ECA), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (Organisation for
Economic Co-operation and Development, OECD) Verseny Bizottsága és az Egyesült Nemzetek Kereskedelmi és
Fejlesztési Konferenciája (United Nations Conference on Trade and Development, UNCTAD) tevékenységében,
a Nemzetközi Versenyhálózat (International Competition Network, ICN) éves konferenciáján, továbbá az
Európai Versenynapon való részvétellel összefüggő kiküldetések
tekintetében a Nemzetközi Iroda végzi el. (4) A Nemzetközi Iroda a szervezeti egységektől beérkezett anyagokat a tárgyév január 30-áig összesítve – a szervezeti
egységekkel szükség szerint ismételten egyeztetve, majd a Költségvetési Irodának az egyes utazásokhoz
hozzárendelendő becsült költségekre vonatkozó véleménye kikérésével − előkészíti a Hivatal éves kiküldetési tervét
(a továbbiakban: kiküldetési terv).
(5) A Költségvetési Iroda számára az egyes utazásokhoz hozzárendelendő becsült költségek fölmérésére legalább nyolc
napot kell biztosítani.
(6) A kiküldetési tervet úgy kell elkészíteni, hogy annak éves dologi kiadás vonzata az elemi költségvetésben e jogcímen
rendelkezésre álló összeg 70%-a lehet. Az elemi költségvetésben e jogcímen rendelkezésre álló összeg fennmaradó
30%-át tartalékkeretként kell kezelni, amely a kiküldetési tervben nem szereplő, de szakmai szempontból az elnök
által kiemelt jelentőséggel bírónak minősített kiküldetések fedezetét biztosítja.
(7) A kiküldetési tervet − a Hivatalvezetői Értekezlet által történt megtárgyalást követően − az elnök hagyja jóvá.
 (8) A jóváhagyott kiküldetési tervről a Nemzetközi Iroda tájékoztatja a szervezeti egységeket, és intézkedik annak a hivatali
munkatársak számára elérhető belső számítógépes hálózaton (a továbbiakban: intranet) történő közzétételéről.
4. Kiküldetés elrendelése és jóváhagyása 4. § (1) A kiküldetés jóváhagyását a 2. melléklet szerinti feljegyzésminta felhasználásával, a rendelkezésre álló információk
megadásával kell kezdeményezni. A feljegyzésben jelezni kell, hogy a kiküldetés szerepel-e a jóváhagyott kiküldetési
tervben; ha nem, szükségességét és szakmai célszerűségét külön indokolni kell, valamint jelezni kell – ha van ilyen –,
hogy az adott szervezeti egységről kezdeményezett, a jóváhagyott kiküldetési tervben szereplő mely meg nem
valósult vagy meg nem valósuló utazás terhére lenne megvalósítható.
(2) A kiküldetés időtartamát úgy kell meghatározni, hogy az a lehető legkisebb költséggel járjon. A kiküldetés
jóváhagyását kezdeményező feljegyzésben külön indokolni kell, ha
a) a kiutazásra a kiküldetés hivatalos programja, illetve a kiküldetés szerinti feladat (a továbbiakban: kiküldetési
program) kezdetének napját megelőző napon, illetve a hazautazásra a kiküldetési program befejezésének
napját követő napon, továbbá
b) a kiutazásra a kiutazás napján nem a lehető legkésőbbi, illetve a hazautazásra a visszautazás napján nem
a lehető legkorábbi indulási időpontban
kerülne sor.
 (3) A kiutazás a kiküldetési program kezdetének napját megelőző napon, illetve a hazautazás a kiküldetési program
befejezésének napját követő napon akkor tekinthető indokoltnak, ha – a kiküldetési programon való teljes részvétel
biztosítása mellett, és a rendelkezésre álló menetrendszerinti közlekedési eszközök figyelembevételével – a kiküldetési
program kezdete napján való kiutazásra 7 óra előtti indulással, illetve a kiküldetési program befejezésének napján
való hazautazásra 22 óra utáni érkezéssel lenne csak mód.
(4) A kiutazás napján nem a legkésőbbi, illetve a visszautazás napján nem a legkorábbi indulási időpont akkor tekinthető
indokoltnak, ha – a rendelkezésre álló menetrendszerinti közlekedési eszközök figyelembevételével – a kiutazáshoz
22 óra után érkező, illetve a hazautazáshoz 7 óra előtt induló menetrendszerinti közlekedési eszközt kellene igénybe
venni.
(5) Az utazás és a szállás várható költségéről, valamint az útielőlegként rendelkezésre bocsátandó egyéb várható
költségekről a Nemzetközi Iroda ad tájékoztatást a kiküldetést teljesítő személy (a továbbiakban: kiküldött) részére.
5. § (1) A kiküldetést
a) ha az szerepel a jóváhagyott kiküldetési tervben, vagy az adott szervezeti egység részéről kezdeményezett,
a jóváhagyott kiküldetési tervben szereplő meg nem valósuló utazás terhére megvalósítható, a kiküldött
szervezeti egységének vezetője,
b) az a) pont alá nem tartozó esetben a kiküldött szervezeti egységének tevékenységét irányító vezető
rendeli el.
(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést az elnök, az elnökhelyettesek és a főtitkár kiküldetése
esetén.
(3) A kiküldetés jóváhagyását kezdeményező, a 2. melléklet szerinti feljegyzés mellékletét képező nyomtatványt
− a tartalmi és formai követelmények, valamint a kiküldetés lebonyolításához szükséges forrás meglétének
ellenőrzését követően − a Költségvetési Iroda vezetője ellenjegyzi.
(4) A kiküldetést az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a szervezeti egység tevékenységét irányító vezető hagyja jóvá,
az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az elnök hagyhatja jóvá a tartalékkeret terhére.
(5) Az elnök, az elnökhelyettesek és a főtitkár kiküldetését az elnök hagyja jóvá.
 (6) Az elrendelt és jóváhagyott, a Költségvetési Iroda vezetője által ellenjegyzett kiküldetés utazásszervezését (vízum
és utazási jegy beszerzése, biztosítás intézése, szállásfoglalás) − a 2. melléklet szerinti feljegyzés másolata alapján −
a Nemzetközi Iroda végzi.
(7) A kiküldetés jóváhagyását a kiküldetés programja és költségei ismertté válását követően haladéktalanul
kezdeményezni kell, de legkésőbb olyan időben, hogy az utazásszervezésre a Nemzetközi Irodának a kiutazás napját
megelőzően legalább tíz nap álljon rendelkezésére.
5. Napidíj 6. § (1) A kiküldött munkatárs a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.)
Korm. rendelet III. fejezetében meghatározott napidíjra jogosult az e §-ban meghatározottak szerint.
(2) A napidíj összegének meghatározásakor a külföldön töltött idő számítása során
a) – ha a kiutazásra nem a kiutazás napján a lehető legkésőbbi menetrendszerinti közlekedési eszközzel kerül
sor – a külföldön töltött idő kezdeteként a lehető legkésőbbi menetrendszerinti közlekedési eszköz indulási
időpontját, illetve
b) – ha a hazautazásra nem a visszautazás napján a lehető legkorábbi menetrendszerinti közlekedési eszközzel
kerül sor – a külföldön töltött idő végeként a lehető legkorábbi menetrendszerinti közlekedési eszköz indulási
időpontját
kell figyelembe venni.
 (3) A (2) bekezdés alkalmazásában a lehető legkésőbbi, illetve legkorábbi időpontot a 4. § (3) és (4) bekezdése szerint
indokoltnak tekinthető lehető legkésőbbi, illetve lehető legkorábbi időpontra tekintettel kell megállapítani.
6. A kiküldetéssel kapcsolatos egyéb juttatások 7. § (1) A napidíjon túlmenően a munkatárs a kiküldetése során felmerülő következő többletköltségei megtérítésére jogosult:
a) szállásköltség,
b) a kiküldetés helyére történő ki- és hazautazás költsége, valamint
c) a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt dologi költségek.
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltak csak a Hivatal nevére és címére kiállított, a számviteli bizonylatnak megfelelő okmány
vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylat ellenében számolhatók el.
7. Szállásköltség 8. § (1) A kiküldött szállását, illetve a szálláshely kategóriáját a költséghatékonyság és a program helyszíne
megközelíthetőségének figyelembevételével kell megválasztani úgy, hogy a szállásdíj − a (2), illetve a (3) bekezdésben
foglalt eltéréssel − nem haladhatja meg a 150 euró/éjszaka összeget.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti összeghatár túllépése nélkül nem biztosítható, hogy a szállás legalább − az adott országban
a szálláshelyek osztályozására általánosan elfogadott osztályozási rend szerint − a középső középkategóriába essen,
vagy hogy a szállásköltség a szálláshelyen nyújtott reggelit is magában foglalja, az ehhez szükséges mértékkel
az (1) bekezdésben meghatározott összeghatárnál magasabb szállásköltség is megállapítható.
(3) Az elnök, az elnökhelyettesek és a főtitkár szállását, a szálláshely kategóriáját úgy kell megválasztani, hogy az
legalább − az adott országban a szálláshelyek osztályozására általánosan elfogadott osztályozási rend szerint − a felső
középkategóriába essen, az étkezési lehetőség helyben biztosítva legyen, és a kiküldött elhelyezésére személyenként
külön szobákban kerüljön sor; ennek érdekében a szállásdíj a szükséges mértékben meghaladhatja az (1) bekezdésben
meghatározott összeget. A nevezettekkel együtt utazó kiküldött számára – különösen, ha az az (1) bekezdés szerinti
összeghatáron belül biztosítható – szükség esetén ugyanazon szálláshelyen biztosítható elhelyezés.
(4) A szállás kiválasztásánál – ha a feltételek egyébként azonosak – előnyben kell részesíteni azt a szálláshelyet, ahol az
internet-hozzáférés külön díj felszámítása nélkül biztosított.
8. Utazási költségek 9. § (1) Az utazást a legcélszerűbb útvonalon, költségkímélő módon kell megtervezni és teljesíteni.
 (2) Repülőgéppel történő utazás esetén
a) Európán belüli utazásnál „turista” osztálynak,
b) négy óra repülési időt meghaladó tengerentúli utazásnál „business” osztálynak
megfelelő kategóriájú repülőjegy vásárolható.
(3) Vasúton történő utazás esetén másodosztály vehető igénybe helyjegybiztosítással.
 (4) Hivatali gépkocsi vagy saját tulajdonú gépkocsi használata Európán belüli utazás esetén engedélyezhető. Saját
tulajdonú gépkocsi használata esetén a kiküldöttet külön utasításban meghatározottak szerint illeti meg költségtérítés.
9. Indokolt dologi költségek 10. § (1) A 7. § (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában indokolt dologi költségként a következők számolhatók el:
a) külföldön:
aa) a rendezvény részvételi díja,
ab) az utazáshoz kapcsolódó repülőtéri vagy egyéb illeték,
ac) a kiküldetés hivatalos céljához kapcsolódó helyi utazási költség (így különösen a helyi és helyközi járat
igénybevétele; az elnök, elnökhelyettesek, főtitkár, kabinetfőnök, versenytanácstag és irodavezető
esetében taxiköltség),
ad) a hivatali céllal összefüggő telefon- és telefaxhasználatnak, szálláshelyen igénybe vett
internethasználatnak a kiküldetés elrendelője által igazolt költsége,
ae) vízumköltség,
af ) az utas- és poggyászbiztosítás díja,
b) belföldön az indulási hely (lakóhely vagy munkahely) és a repülőtér között igénybe vett szállítási eszköz (reptéri
minibusz, tömegközlekedési eszközök; az elnök, elnökhelyettesek, főtitkár, kabinetfőnök, versenytanácstag
és irodavezető esetében taxi) költsége, saját tulajdonú gépkocsi használata esetén a külön utasításban
meghatározottak szerinti költségtérítés és a parkolási költség.
(2) Indokolt esetben a főtitkár az (1) bekezdés a) pont ac) alpontjában, illetve az (1) bekezdés b) pontjában meg nem
jelölt munkatárs részére is engedélyezheti taxiköltség megtérítését a kiküldött indokolt feljegyzése alapján.
10. A kiküldetés meghosszabbítása magáncélból 11. § (1) Ha a kiküldött a kiküldetésének időtartamát a kiküldetés hivatalos céljához, a kiküldetési programon való teljes
részvételéhez nem kapcsolódó magáncélú külföldi tartózkodással egybekötve kívánja megvalósítani, az csak akkor
engedélyezhető, ha a korábbi vagy későbbi hazautazás nem jár a kiküldetéshez szükségesnek és indokoltnak
tekinthetőnél magasabb utazási és szállásköltséggel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a napidíj számítása során csak a kiküldetéshez szükséges és indokoltnak tekinthető
külföldön tartózkodás esetére járó napidíj vehető figyelembe.
11. A kiküldetéssel összefüggő pénzügyi elszámolások 12. § (1) A kiküldetés jóváhagyását követően a 2. melléklet szerinti feljegyzés mellékletét képező, megfelelően kitöltött
nyomtatványt meg kell küldeni a Költségvetési Irodának. A kiküldetés jóváhagyatását úgy kell intézni, hogy
a nyomtatvány a Költségvetési Irodára legkésőbb a kiutazás napja − vagy ha az előbb szükséges, a részvételi
díj megfizetése − előtt négy munkanappal megérkezzen; e rendelkezéstől csak indokolt esetben, a kiküldetés
jóváhagyójának külön jóváhagyásával lehet eltérni.
(2) Legkésőbb a kiutazást megelőző napon útielőlegként a kiutazás szerinti államban hivatalos fizetőeszközként
szolgáló valutában – az érintett választása szerint készpénzben vagy bankszámlára történő átutalással – a kiküldött
rendelkezésére kell bocsátani a kiküldetés időtartama alapján számított napidíj, a szállásköltség, valamint a 10. §
(1) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti helyi utazási költség, gépjárműhasználat esetén az ezzel összefüggésben
felmerülő költségek várható összegét.
13. § (1) A kiküldetés befejezését követően a kiküldött három munkanapon belül köteles elszámolni, a 7. § (2) bekezdése
szerinti bizonylatok leadásával és a fel nem használt valuta visszafizetésével.
(2) Az elszámolás során a kiküldöttnek a 3. melléklet szerinti nyomtatványon kell nyilatkoznia a tartós külszolgálatot
teljesítő kormányzati szolgálati jogviszonyban állók és a munkavállalók alapellátmányának, valamint a munkavállalók
ideiglenes külföldi kiküldetése napidíjának összegéről és azok kifizetéséről szóló 3/2012. (IX. 4.) KüM rendelet 4. §
(7)  bekezdésében, illetve a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.)
Korm. rendelet 43. § (7) bekezdésében foglaltakról.
(3) Az elszámolást valutában és forintban a Költségvetési Iroda készíti el a 4. melléklet szerinti nyomtatványon.
A nyomtatványhoz mellékelni kell
a) a kiküldetés jóváhagyása iránti 2. melléklet szerinti feljegyzést, amely alapján az útielőleg megállapításra
került,
b) a 3. melléklet szerinti nyilatkozatot,
c) a tényleges kiadást igazoló bizonylatokat vagy azok másolatát,
d) a repülő- vagy más közlekedési eszközre szóló jegyet, valamint
e) a 10. § (2) bekezdése szerinti esetben a főtitkárnak a taxiköltség megtérítését engedélyező döntését.
(4) Az elszámolás során az adott valuta egész egységeivel kell számolni, figyelembe véve a kerekítés szabályait.
 (5) Az elszámolás során a keletkezett tartozást abban a pénznemben kell visszafizetni, amelyben a kiküldött az útielőleget
felvette, kivéve az öt egységnél kisebb értékű valutát, ami forintban is visszafizethető. A forintban történő visszafizetés
esetén az átszámítás a Magyar Nemzeti Banknak a visszafizetés napján érvényes hivatalos deviza-középárfolyamán
történik.
12. A kiküldetés teljesítésének igazolása 14. § (1) A kiküldetés céljának teljesüléséről a kiküldött a kiküldetést követő tizenöt munkanapon belül úti jelentés formájában
írásbeli beszámolót készít. Az úti jelentésben be kell számolni a szakmai tapasztalatokról, a hasznosítható, illetve
átvételre ajánlott eljárásokról, valamint minden további lényeges információról. Az úti jelentéshez mellékelni
kell a kiküldetés programján kiosztott vagy azzal összefüggésben a résztvevők rendelkezésére bocsátott szakmai
anyagokat.
(2) Az úti jelentést és annak mellékleteit elektronikusan meg kell küldeni a Nemzetközi Irodának, amely gondoskodik
annak az intraneten történő közzétételéről.
13. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez az utasítás 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 6/Eln./2011. [5/2011. (V. 13.) GVH] utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
221/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Rétvári Bencét 2018. május 22-ei hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2014. (HK 9.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az „ALAPOS BÁZIS 2014” Törzsgyakorlás tervezésével és levezetésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdés f) pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját az együttes intézkedésben meghatározott feladatok nemzetbiztonsági támogatásában való közreműködésre, a Honvédelmi Ágazati Döntési Rendszer (a továbbiakban: HÁDR) működtetéséhez szükséges szakértői állomány rendelkezésre bocsátására.
3. A 2014. október 1-jén bevezetésre kerülő MH Műveleti Vezetési Rendszer (a továbbiakban: MH MVR), HM
Közigazgatási Döntés-előkészítő Rendszer és a Katonai
Egységes Felderítő Rendszer stratégiai szintű elemeinek
gyakoroltatása érdekében 2014. október 28–31. között a
HM és az alájátszó szervezetek részére a béke-, a HVK részére a béke-, valamint a különleges jogrend bevezetése
esetére meghatározott vezetési pontjain az ALAPOS
BÁZIS 2014 Törzsgyakorlás (a továbbiakban: Törzsgyakorlás) végrehajtását rendeljük el.
4. A Közigazgatási Döntés-előkészítési Rendszer bevonását, feladatait úgy kell tervezni és végrehajtani, hogy
azok nem akadályozhatják a napi, alaprendeltetés szerinti
feladatok végrehajtását.
5. A Törzsgyakorlás során:
a) gyakoroltatni kell az újonnan kialakított HÁDR kere
tein belül az MH irányítása és katonai vezetése közötti
együttműködést a döntés előkészítés, valamint a műveletek tervezése, vezetése és végrehajtása során;
b) fel kell mérni a rendszer elemeinek készenlétét különleges jogrendi helyzetnek megfelelő válságkezelési feladat végrehajtása során,
c) gyakoroltatni kell az MH MVR elemeit és alrendszereit művelet tervezési-, vezetési, művelet elemzési feladatok végrehajtása során politikai iránymutatás alapján,
d) fel kell mérni az egyes alrendszereken belüli, és az alrendszerek, és vezetési szintek közötti együttműködés hatékonyságát,
e) tesztelni kell a KDR elemek riasztását, megalakítását
a kijelölt munkahelyeken, a kapcsolatfelvételt a munkacsoportok között, az alapvető eljárásrendet, valamint az
együttműködés megszervezését, és az információáramlást
az MH MVR irányába,
f) fel kell mérni a rendszer elemeinek különleges jogrend idejére vonatkozó készenlétét,
g) gyakoroltatni kell az egyes vezetési elemek áttelepülését a vezetés folyamatosságának fenntartása mellett.
6. A Törzsgyakorlás Igazgatója az MH Kiképzési és
Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) parancsnoka.
7. A HVKF Fő vezetési pont parancsnoka a HVK Törzsigazgató.
8. A Törzsgyakorlás megszervezésért felelős tiszt az
MH KDK Gyakorlattervező Osztály osztályvezetője.
9. A Törzsgyakorlás előkészítése és végrehajtása időszakban a KDR rendszer működtetésért felelős, egyben a
Központi Tervező Csoport (a továbbiakban: KTCS) vezető helyettes a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
Döntéstámogató és Tervezési Osztály osztályvezetője.
10. A Törzsgyakorlás előkészítése és végrehajtása időszakban az MH MVR rendszer működtetésért felelős, egyben KTCS vezető helyettes a HVK HDMCSF Hadműveleti
Osztály osztályvezetője.
2. A Törzsgyakorlás szakaszai 11. A Törzsgyakorlás előkészítése és levezetése négy
szakaszban kerül végrehajtásra.
12. A Törzsgyakorlás tervezésével és végrehajtásával
kapcsolatos feladatok határidejét és felelőseit az 1. melléklet tartalmazza.
3. A Törzsgyakorlás első szakasza 13. A Törzsgyakorlás első szakasza a Törzsgyakorlás
koncepciójának és specifikációinak kidolgozása 2014. augusztus 5. és 2014. szeptember 1. között. Ennek során végre kell hajtani:
a) a KTCS megalakítását,
b) a Vezetői iránymutatás és direktívák áttekintését,
c) a Törzsgyakorlás tárgyának, céljának, fő célkitűzése
inek véglegesítését,
d) a Törzsgyakorlás követelményeinek, kereteinek, koncepciójának, időtervének összeállítását,
e) a Törzsgyakorlás „Kiinduló Adatainak” kidolgozását és
f) a „Kiinduló Adatokat Elfogadó Konferencia” levezetését.
14. A Törzsgyakorlás tervezését az ALAPOS BÁZIS
2012 és az ACTIVE GUARDIAN 2013 Gyakorlatok tapasztalatainak feldolgozásával kell megkezdeni.
15. A Törzsgyakorlás koncepciójának kialakításakor
meg kell határozni:
a) a Törzsgyakorlás forgatókönyvét,
b) a Törzsgyakorlás formájának, típusának lehetséges
változatait,
c) a KTCS felelősségét, végrehajtandó feladatait,
d) a települési helyek, alternatív vezetési pontok elem
zését, kijelölését,
e) a biztonsági környezet vizsgálatát, a Törzsgyakorlás
minősítésének meghatározását,
f) az előzetes költségvetést,
g) a Törzsgyakorlás koncepciójának Törzsgyakorlás ve
zető állománya részére történő jelentése rendjét. 16. A Kiinduló Adatok (a továbbiakban: KA) kidolgozása megkezdésekor meg kell határozni:
a) a KA kidolgozásának időrendjét,
b) a KA kidolgozásába bevont állományt,
c) a forgatókönyv első Modulját – geostratégiai helyzet,
d) a tervezési időgrafikont, főbb tervezési és végrehajtá
si események rendjét,
e) a költségek tervezését és felelősségét,
f) a stratégiai kommunikáció és nyilvánosság rendjét,
g) a valós biztosítás rendjét,
h) a speciális ellenőrzési, elemzési, értékelési, tesztelési
igényeket, a Tapasztalat Feldolgozás és Elemzés rendjét (a
továbbiakban: TAFE).
17. A KA tervezetét valamennyi végrehajtásban, a
Törzsgyakorlás támogatásában érintett szervezet részére
meg kell küldeni, valamint a tett észrevételeket, módosító
javaslatokat a KA Elfogadó Konferencián meg kell vitatni
és a felmerült problémákat megnyugtató módon rendezni
kell. A konferencián jegyzőkönyvet kell vezetni, majd a
Törzsgyakorlás elrendelőjével azt jóvá kell hagyatni.
4. A Törzsgyakorlás második szakasza 18. A Törzsgyakorlás második szakasza a Művelet tervezés végrehajtása és a Törzsgyakorlás okmányrendszerének kidolgozása 2014. augusztus 15. és 2014. október 3.
hete között. Ennek során végre kell hajtani:
a) a Törzsgyakorlás Levezetési Tervének (a továbbiakban: TLT) elkészítését,
b) a Forgatókönyv második modulja – Műveleti környezet kidolgozását,
c) a tervezett vezetési pontokon a szemrevételezést,
d) az Indító Tervező Konferencia (a továbbiakban: ITK)
levezetését,
e) a Fő Tervező Konferencia (a továbbiakban: FTK)
végrehajtását,
f) a TLT pontosítását, majd véglegesítését,
g) a Záró Koordinációs Konferencia (a továbbiakban:
ZKK) levezetését. 19. A Törzsgyakorlás második szakaszának feladatai:
a) a Törzsgyakorlás végrehajtásában érintett vala
mennyi szervezet Központi Tervező Csoportot alakít meg,
illetve felelős személyt jelöl ki a saját szervezetére vonatkozó feladatok végrehajtása érdekében,
b) meg kell határozni a Törzsgyakorlás végrehajtására
vonatkozó követelményeket és korlátozásokat, az ellenőrzésre, értékelésre és tapasztalat feldolgozásra, valamint az
MVR tesztelésére vonatkozó követelményeket,
c) véglegesíteni kell a Törzsgyakorlás támogató állomány struktúráját, létszámát, a különböző alájátszó csoportok számát, feladatkörét, működési rendjét,
d) pontosítani kell a Törzsgyakorlás valós biztosításának, kiemelten a híradó-informatikai biztosítás rendjét,
e) a végrehajtásban részt vevő szervezetek vezetői saját
intézkedésben határozzák meg alárendeltjeik feladatait a
Törzsgyakorlás tervezése és végrehajtása vonatkozásában,
f) ki kell dolgozni a KTCS által meghatározott Mellékletekkel a TLT-t,
g) a forgatókönyv 2. modulja kidolgozásakor kell kijelölni és meg kell igényelni a szükséges térképeket és adatbázisokat. Ki kell dolgozni a forgatókönyvben szereplő országok ismertetőit, össze kell állítani a KÉK és PIROS
hadrendet,
h) a KNBSZ bevonásával el kell végezni az országok
politikai, katonai, szociális, társadalmi, infrastrukturális és
gazdasági elemzéseit,
i) a szemben álló fél nagybani műveleti tervét a forgatókönyv elkészítésért felelős csoportnak végre kell hajtania,
j) jogi szabályozási, híradó, informatikai, logisztikai,
infrastrukturális, erők védelme kérdésben felmerült problémák kezelésére a szükséges szakember állományt be kell
vonni a tervezési folyamatba,
k) KTCS megbeszéléseket, valamint ITK-t, FTK-t és
ZKK-t kell betervezni és végrehajtani. Minden KTCS
megbeszélés és konferencia végén Feladatlistát kell összeállítani a végrehajtandó feladatok megnevezésével, vala
mint a végrehajtásért felelősök és a végrehajtási idők megadásával,
l) végre kell hajtani a forgatókönyv 3. moduljának
– Stratégiai elrendelő okmányok – kidolgozását. Az inicializáló – feladat elrendelő – okmányok kidolgozásának meg
kell előznie a Stratégiai Művelet Tervezés megkezdését,
m) végre kell hajtani a Stratégiai Művelet Tervezést, az
együttműködő tervezés módszerével. Az együttműködő
tervezést a hadműveleti alájátszó csoport biztosítja a Stratégiai Tervező Csoport (a továbbiakban: STCS) részére.
A művelet tervezési feladatokat úgy kell végrehajtani,
hogy a végrehajtási szakasz megkezdése előtt fejeződjön
be a Stratégiai Művelet Terv elkészítése. A Művelet Tervezése során már működtetni kell a Törzsgyakorlás Támogató / Irányító Állományt és az értékelő, elemző, ellenőrző, tapasztalat feldolgozó modulokat,
n) végre kell hajtani a forgatókönyv 6. modulját képező
STARTEX helyzet – erők helyzete a Törzsgyakorlás megkezdésekor – és a Fő Események és Fő Incidensek Listájának (a továbbiakban: MEL/MIL) kidolgozását,
o) össze kell állítani a Törzsgyakorlás Első Jelentését,
amelyben a Törzsgyakorlás tervezési fázisának, valamint a
Művelet Tervezések tapasztalatait kell rögzíteni, majd fel
kell terjeszteni a Törzsgyakorlás Igazgatója részére, és
p) véglegesíteni kell a Törzsgyakorlás koncepcióját és a
Törzsgyakorlás Levezetési Tervét. A Törzsgyakorlás Levezetési Tervét a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) és a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) hagyja jóvá.
5. A Törzsgyakorlás harmadik szakasza 20. A Törzsgyakorlás harmadik szakasza a Végrehajtás,
2014. szeptember 1. és november 1. között. A harmadik
szakasz 4 fázisban kerül végrehajtásra.
21. A Végrehajtás első fázisa keretében kell megvalósítani a végrehajtó és irányító állomány egyéni és kollektív
felkészítését a Törzsgyakorlás végrehajtására. Az 1. fázis
4. további alfázisra tagolódik, a következők szerint:
a) a szervezetek belső, önálló felkészülése során végre
kell hajtani a felkészítési helyek kijelölését, berendezését,
a kiképző csoportok aktiválását. Ezt a folyamatot a végrehajtó állomány szolgálati elöljárói szervezik, irányítják,
b) a központi, MH KDK által szervezett felkészítés során olyan előadásokat kell tartani, amelyek segítségével a
teljes végrehajtó-, és vezető, illetve irányító állomány
ugyanazzal a helyzetképpel rendelkezik a Törzsgyakorlás
forgatókönyve és a végrehajtás vonatkozásában. Ezen a
felkészítésen kell oktatás tárgyává tenni a speciális tudást,
információkat igénylő eljárásokat,
c) az irányító állomány felkészítése során a hangsúlyt a
vezetési tevékenységre kell helyezni, különösen a különleges jogrendi időszak helyzeteire, valamint a stressz alatti
vezetés sajátosságaira, és
d) a felkészítési folyamatot egy olyan „mini” Törzsgyakorlással kell lezárni, amely során begyakorlásra kerül a
megalakítandó irányító-, és végrehajtó csoportok tevékenysége, eljárásrendje. A „mini” Törzsgyakorlásnak közvetlenül meg kell előznie az AB14 végrehajtását, ezen kell
kiadni a közléseket, és tesztelni kell a teljes vezetési és irányítási rendszert. A Törzsgyakorlás csak a sikeres mini
Törzsgyakorlás befejezése után kezdődhet meg. A „mini”
Törzsgyakorlás első napján kell berendezni a vezetési pontokat, fel kell állítani a Törzsgyakorlás vezető/irányító, értékelő és elemző, tapasztalat feldolgozó állományát.
22. A Végrehajtás második fázisát jelenti a Válságreagáló Tervezés végrehajtása. A Törzsgyakorlás a STARTEX
jelszó kiadásával kezdődik.
23. A Végrehajtás harmadik fázisa a Törzsgyakorlás valós, konkrét levezetése. Tervezett ideje 2014 október utolsó
hete.
24. A Végrehajtás negyedik fázisában kell elvégezni a
Törzsgyakorlás végrehajtására vonatkozó elemzéseket, értékeléseket.
6. A Törzsgyakorlás negyedik szakasza 25. A Törzsgyakorlás negyedik szakasza az Elemzés,
értékelés, jelentés 2014. november 1. és 2014. december
12. között.
26. A Törzsgyakorlás negyedik fázisának feladatai:
a) a Törzsgyakorlás tervezése és végrehajtása során a
megfigyelések és észrevételek gyűjtése, elemzése, kiértékelése, feldolgozása és azok jelentése,
b) a fontosabb eseményeket követő „Feladat utáni közvetlen” értékelések megtartására, illetve az előzetes elemzések végrehajtása,
c) az Első Benyomások Jelentés elkészítése, amelyet a
Válságreagáló Művelet Tervezést követően kell végrehajtani,
d) a Törzsgyakorlás utáni elemzések elvégzése, a beazonosított tapasztalatok alapján a következtetések levonása, a tapasztalatok rögzítése, valamint a hiányosságok
kiküszöbölését célzó végrehajtási intézkedések összeállítása,
e) a Törzsgyakorlás lezárását követő 3 napon belül
Törzsgyakorlás Utáni Megbeszélés levezetése, amelyen az
MH KDK parancsnoka vezetésével összegezni kell a
Törzsgyakorlás főbb tapasztalatai,
f) a speciális elemzések, MVR teszt eredményének ismertetése után el kell készíteni és a HM KÁT és a HVKF
részére a Törzsgyakorlás lezárását követő 60. napig fel
kell terjeszteni a Törzsgyakorlás Záró Jelentését.
27. A Törzsgyakorlás Záró Jelentésének elkészítéséért
és felterjesztéséért az MH KDK a felelős.
7. A Törzsgyakorlás végrehajtó, alájátszó
és támogató állománya
28. A Törzsgyakorlás Végrehajtó állománya:
a) a KDR különleges jogrend időszakában működtetett
döntés előkészítő és döntéshozó csoportjainak kijelölt állománya; b) a HVK kijelölt állománya,
c) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiak
ban: MH ÖHP) kijelölt állománya,
d) az MH KDK kijelölt állománya,
e) a KNBSZ kijelölt állománya,
f) az MH Logisztikai Központ kijelölt állománya,
g) az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Pa
rancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) kijelölt állománya, h) a HM főosztályai részéről a HVKF vezetési pontjainak állományába kijelölt személyi állomány,
i) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár (a továbbiakban: MH BHD) kijelölt állománya,
j) az MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred (a továbbiakban: MH 43. hír. és vt. e.) kijelölt állománya.
29. A Törzsgyakorlás alájátszó állománya:
a) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (további
akban: HM TKF) kijelölt állománya,
b) a HM Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH) ki
jelölt állománya,
c) a HVK kijelölt állománya,
d) az MH KDK kijelölt állománya,
e) az MH HKNYP kijelölt állománya,
f) az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH
EK) kijelölt állománya,
g) az MH BHD kijelölt állománya,
h) az MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban:
MH GEOSZ) kijelölt állománya, és
i) az MH ÖHP kijelölt állománya.
30. A Törzsgyakorlás támogató állománya:
a) az MH EK kijelölt állománya,
b) az MH BHD kijelölt állománya,
c) az MH GEOSZ kijelölt állománya, és
d) az MH 43. hír. és vt. e. kijelölt állománya.
8. A KTCS megalakításával kapcsolatos feladatok 31. A Törzsgyakorlás megtervezéséért az MH KDK parancsnoka a felelős.
32. A Törzsgyakorlás megtervezése és végrehajtása érdekében KTCS kerül létrehozásra. A KTCS elnöke az MH
KDK parancsnoka, vezetője az MH KDK GYTO osztályvezetője, aki egyben a Törzsgyakorlás tervezéséért felelős
tiszt feladatkört is ellátja.
33. A KTCS vezető helyettese a HM TKF állományából
kijelölt – KDR szakmai működtetéséért –, valamint a HVK
HDMCSF állományából kijelölt – MVR tervezéséért felelős – személy.
34. A KTCS állományába valamennyi, a Törzsgyakorlás végrehajtásban, illetve alájátszásában, támogatásában
érintett szervezet szakértőket jelöl ki.
35. A KTCS-be kijelölt szakértő állomány feladata a
Törzsgyakorlás Záró Jelentésének elkészítésével fejeződik be.
36. A KTCS-be a kijelölt honvédelmi és katonai szervezetek több szakértőt is delegálhatnak.
37. A KTCS összetétele:
a) a KNBSZ képviselői,
b) a HM VH képviselője,
c) a HM TKF képviselője,
d) a HM Védelempolitikai Főosztály képviselője,
e) a HM Védelmi Tervezési Főosztály képviselője,
f) a HM Jogi Főosztály képviselői,
g) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály
képviselője,
h) a HM Védelemgazdasági Hivatal képviselői,
i) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség képviselője,
j) a HVK HDMCSF képviselői,
k) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség képviselője,
l) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség képviselője,
m) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség képviselői,
n) s HVK KDK Tapasztalat-feldolgozó és Kikép
zés-módszertani Osztály képviselője,
o) az MH EK képviselője,
p) az MH ÖHP képviselői,
q) az MH HKNYP képviselője,
r) az MH GEOSZ képviselői,
s) az MH Logisztikai Központ képviselője, és
t) az MH BHD képviselői.
38. A KTCS-be az érintett szervezetek a szakértőket
2014. augusztus 5-ig jelölik ki. A kijelölt személyek nevét,
beosztását, elérhetőségét a Törzsgyakorlás tervezéséért felelős tiszt részére kell elektronikus úton megküldeni.
39. A KTCS feladatai:
a) a Törzsgyakorlás kiinduló adatainak kidolgozása,
b) a Törzsgyakorlásra való felkészülés menetrendjének
kidolgozása, c) a Törzsgyakorlás tervének és mellékleteinek összeállítása, kidolgozása,
d) részvétel a fő esemény / fő incidens lista összeállításában,
e) a Törzsgyakorlás aktív szakaszában a gyakorlatvezetőség állományába beosztott KTCS tagok részt vesznek a
gyakorlat levezetésében, ellenőrzésében és értékelésében,
f) a tapasztalat feldolgozói rendszer működtetése a
Törzsgyakorlás tervezése, valamint a Törzsgyakorlás végrehajtása során, és
g) a Törzsgyakorlás ellenőrzési terve, valamint a Törzsgyakorlás szóló értékelések, jelentések elkészítése.
40. A KTCS értekezleteit annak vezetője hívja össze.
Szükség esetén a KTCS vezetőjénél bármely tag kezdeményezheti a KTCS összehívását. A KTCS vezetője az értekezleteket célzottan, az egyes részfeladat kidolgozásához
szükséges tagok bevonásával hívja össze.
41. A KTCS vezetője a kidolgozott dokumentumokat a
teljes KTCS részére megküldi véleményezésre. A KTCS
vezetője a dokumentumokat a beérkezett vélemények
összegzését követően terjeszti fel jóváhagyásra.
42. A KTCS részére a KTCS vezetője 2014. augusztus
10-ig elkészíti a KTCS hatásköre és feladatai című ügydarabot, amelyet az MH KDK parancsnoka hagy jóvá. A
KTCS munkáját ezen dokumentum alapján hajtja végre.
43. A KTCS munkacsoporti ülésekre meghívandó személyek, szakértők létszámát a KTCS vezetője határozza
meg, azt ő módosíthatja.
44. A KTCS vezetője biztosítja a KTCS állománya részére a Törzsgyakorlással kapcsolatos valamennyi okmányhoz való hozzáférést.
45. A HVK HIICSF csoportfőnöke a következő feladatok ellátását biztosítja:
a) a Törzsgyakorlás tervezésének és levezetésének támogatása érdekében a beérkezett alkalmazói igények felmérését követően intézkedik az üzemeltető szervezet felé
információs portál létesítésére,
b) a Törzsgyakorlás valós híradó, informatikai és információvédelmi támogatása érdekében a beérkezett alkalmazói igények felmérését követően intézkedik a kapcsolódó szakfeladatok végrehajtására,
c) a csoportfőnök által kijelölt szakállomány részt vesz
a Törzsgyakorlás során megalakítandó HVK szintű vezetési elemek tevékenységében,
d) koordinálja a Törzsgyakorlás híradó, informatikai,
információvédelmi és adminisztrációs igényeit a telepítési
hely üzemeltetéséért felelős szervezettel, és
e) végzi a telepített és hatósági engedély kötelezettség
esetében engedélyezett számítógépes, illetve információs
rendszer felügyeletét, valamint felügyeli a biztonsági
rendszabályok ismeretét és azok betartását.
46. A Törzsgyakorlás előkészítése és végrehajtása időszakára HM szintű Tapasztalat-feldolgozó Munkacsoport
kerül létrehozásra.
47. A Törzsgyakorlás Tapasztalat-feldolgozó Munkacsoport vezetője az MH KDK Tapasztalat-feldolgozó és
Kiképzés-módszertani Osztály osztályvezetője. A Törzsgyakorlás Tapasztalat-feldolgozó Munkacsoport tagjai:
a) a HM szervek képviselői,
b) a HVK szervek képviselői, és
c) a HVKF közvetlen alárendelt katonai szervezetek
képviselői. 48. A Törzsgyakorlás Tapasztalat-feldolgozó Munkacsoport feladata, a törzsgyakorlás Tapasztalat-feldolgozó
Munkacsoport tevékenységének rendje, valamint a Tapasztalat-feldolgozó Munkacsoport jelentésének rendje az
ITK-n kerül kialakításra.
49. Az MH KDK parancsnoka biztosítja a Törzsgyakorlás KTCS első közös tevékenységének időszakára a törzsgyakorláshoz kapcsolódó, előző években végrehajtott
gyakorlások és gyakorlatok feldolgozott tapasztalatait.
9. Záró rendelkezések: 50. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
51. Az együttes intézkedés hatálya alá tartozó szervezetek vezetői és parancsnokai – szükség esetén – 2014. augusztus 20-ig kiadják az intézkedés végrehajtásáról szóló
belső rendelkezéseiket.
52. Ez az együttes intézkedés 2015. június 30-án hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
30/2016. (VII. 28.) NFM rendelete az Agrármarketing Centrum Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Agrármarketing Centrum Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok
és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2020. december 31-ig a Földművelésügyi Minisztériumot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1067/2011. (III. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. közötti, a Budapest V. kerület, Zoltán u. 16. szám alatti ingatlan felújításával kapcsolatos megállapodáshoz kapcsolódó előirányzat átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
558,8 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2007. (I. 5.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjainak megbízatása megszűnéséről.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdése alapján megállapítom, hogy
dr. Marton István, Sindelyes Gábor és
dr. Temesi Alfréda
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjainak e megbízatása megszűnt.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
8/2017. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítása magyar katonai szabványok visszavonásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a katonai szabványosítás sajátos szabályairól
szóló 61/2007. (III. 31.) Korm. rendelet 2. §-ára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre,
valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
terjed ki.
2. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom az
SZ/2/2017. (Sz. K. 2.) MSZT számú közleményben megjelent visszavont Magyar katonai szabványok jegyzékét.
3. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Sulyok János s. k.,


text:
27/2011. (III. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Döbrököz Község Önkormányzat Képviselő-testületének a közterület
rendeltetéstől eltérő célú használatának általános szabályairól szóló 6/2010. (VI. 11.) számú rendelete 1. számú
mellékletének a 4/ pontja alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az indítványozó Döbrököz Község Önkormányzat Képviselő-testületének a közterület rendeltetéstől eltérő célú
használatának általános szabályairól szóló 6/2010. (VI. 11.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) 1. számú
mellékletének a 4/ pontjában megállapított, a mozgóbolti tevékenység díjtétele alkotmányellenességének
megállapítását és e rendelkezés megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó, egy országos hálózattal rendelkező, mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet
indítványában kifejtette, hogy a támadott rendelkezéssel az önkormányzat „indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza
a mozgóbolti tevékenységet végző piaci szereplőket a többi kereskedőhöz képest”. A mozgóbolt tekintetében
megállapított alkalmankénti 2000 Ft-os díj ugyanis többszöröse a helyhez kötött vendéglátóipari kerthelyiség
esetében fizetendő havi 150 Ft/m2-es, vagy a kiállítás, alkalmi vásár esetében meghatározott ugyancsak havi
150 Ft/m2-es díjnak. Az indítványozó ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében deklarált gazdasági verseny
szabadságának és a 70/A. § (1) bekezdésében foglalt diszkrimináció tilalmának megsértése miatt kezdeményezte
az Ör. említett rendelkezése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó
az alkotmányellenesség alátámasztásaként hivatkozott az Alkotmánybíróság korábbi, hasonló tárgyban hozott
határozataiban megfogalmazott következetes álláspontjára is.
2. Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során észlelte, hogy az indítvány benyújtását követően a képviselő-testület
az Ör.-nek a közterület használatáért fizetendő díj számítása szabályait (9. §) kiegészítette. A módosított Ör. azonban
az indítvánnyal támadott, a mozgóboltok esetében alkalmazandó díjtételt azonosan tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy utólagos normakontroll keretében a hatályos rendelkezéseket
vizsgálja (36/J/1990. AB végzés, ABH 1991, 669, 671.), ezért vizsgálatát a jelen ügyben is az elbíráláskor hatályos
rendelkezések tekintetében folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § /1/ A közterület használatáért az igénybe vett terület nagyságának megfelelően e rendelet 1 számú
mellékletében meghatározott díjat kell fizetni. A közterület-használati díj meghatározásakor minden megkezdett
naptári hó és év, valamint minden megkezdett m2 egésznek számít.
(...)
/3/ A közterület-használati díj nem lehet kevesebb 500 Ft-nál, de nem lehet több mint 12.000,- Ft/hó.”
„1. sz. melléklet Közterület használati díj mértékéről Közterület-használat célja Díj
(...)
4/ mozgóárusítás, mozgóbolt 2000,- Ft/alkalom
5/ vendéglátó-ipari kerthelység 150,- Ft/m2/hó
6/ kiállítás, alkalmi vásár, továbbá mutatványos
Tevékenység alapterülete 150,- Ft/m2/hó
(...)”
III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést,
amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok, bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek.
Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog
tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz
 való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos
szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 197, 203. ].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés
tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelnie és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell
a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az, hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre
tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel alkotmányos követelményeket nem sért. Az Alkotmánybíróság
szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége is —, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek
között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995. (XII. 15.) AB
határozat, ABH 1995, 369, 373–374.]. A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első eldöntendő kérdés, hogy az adott
szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e [49/1991.
(IX. 27.) AB határozat, ABH 1991, 246, 249.; 432/B/1995. AB határozata, ABH 1995, 789, 792.]. Az Alkotmánybíróság
ebben az ügyben megállapította, hogy az adott szabályozás tekintetében a közterületi értékesítést végzők
(a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 14. pontja) alkotnak homogén csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta
„a közterület használatának ellenértéke. Ennek megfelelően a közterület-használat díjának alapvetően
a közterület-használat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése,
a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók között a közterület-használati díj mértéke
tekintetében e tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek” [120/2009. (XI. 20.) AB
határozat, ABH 2009, 1275, 1278.].
A jelen ügyben az önkormányzat a közterület tényleges használatához képest lényegesen eltérő mértékben
állapította meg a közterületi értékesítés után fizetendő közterület-használati díjakat. A megközelítőleg hasonló
nagyságú (6 m2-nyi) területet elfoglaló vendéglátóipari kerthelyiség havi 900 Ft-os díjához, valamint a kiállításon és
alkalmi vásáron elfoglalt 6 m2-nyi terület után fizetendő havi 900 Ft-os díjához képest mozgóárusítás és mozgóbolt
esetében alkalmanként 2000 Ft-ot, de legfeljebb havi 12 000 Ft-ot, vagyis legkevesebb kétszer, de akár tizenháromszor
többet kell havonta fizetni. Az Alkotmánybíróság korábban már azt is hangsúlyozta, hogy a „közterület-használat
díjának olyan szabályozása, amely a közterület-használat értékét meghatározó tényezők azonossága esetén,
a szolgáltatástól független, annak értékét nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan magas díjfizetési
kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és ezzel megkülönböztetést tesz a közterületet használó vállalkozók között,
önkényes, ezért alkotmányellenes” [38/1998. (IX. 23.) AB határozat, ABH 1998, 454, 456–457.]. Az Alkotmánybíróság
a 21/2003. (IV. 18.) AB határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan nem indokolható az a szabályozás, amikor
a közterület-használati díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek a közterület használatával nincsenek
összefüggésben, s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont alapján, önkényesen, ésszerű indok nélkül
tesznek megkülönböztetést a közterületet azonos feltételek mellett használó kereskedelmi, vendéglátó-ipari
közterület-használók között (ABH 2003, 784, 789.).
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 1. számú mellékletének a 4/ pontjában
megállapított, a mozgóárusítási, mozgóbolti tevékenység alkalmankénti díjtétele, a fizetendő összeg felső határának
megállapítása ellenére indokolatlan különbséget eredményez a közterületi értékesítést végzők között, ami így
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció tilalmát sérti, ezért azt megsemmisítette.
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. 1. számú melléklet 4/ pontja alkotmányellenességét az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésébe ütközése miatt megállapította, ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdése állított sérelmének vizsgálatát
az eddigi gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH 1991, 133, 136.] mellőzte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
13/2015. (IV. 16.) EMMI utasítása az Arany János Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Program támogatásainak szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény 78. § (2a) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ által fenntartott köznevelési intézmények tekintetében az Arany János
Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Program
megvalósítását szolgáló támogatások szabályait a Melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  Arany János Tehetséggondozó Program, az  Arany János Kollégiumi Program és az  Arany János
Kollégiumi-Szakiskolai Program támogatásának szabályairól szóló 28/2013. (VIII. 9.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere