type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2015. CII. törvény a vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről.
Az Országgyűlés a  turisztikai, kedvtelési és sportolási célú, valamint a  közlekedési rendszerekhez kapcsolódó, vasútnak nem
minősülő egyéb kötöttpályás hálózatokra és a rajta folytatott tevékenységre vonatkozóan a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § A törvény hatálya
a) a  Magyarország területén található, vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerekre,
a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenységre, valamint az  azzal összefüggő
jogokra és kötelezettségekre,
b) a Magyarország területén folytatott vasúti egyéb kötöttpályás közlekedést működtető, illetve az abban részt
vevő természetes személyekre és szervezetekre, valamint
c) a trolibusz kötött pályájának engedélyezésére és a létesítésével összefüggő jogokra és kötelezettségekre
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
 1. alsó kötélvezetésű sífelvonó: olyan sífelvonó, amely kötélzete két végpont között a  vontató oldalon
alátámasztás nélkül van kifeszítve, amelynél a  kötél haladási magassága legfeljebb a  talajszinttől számítva
120 cm;
2. egyéb kötött pálya: a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer működéséhez
szükséges szerkezet, illetve földterület, valamint az  azt hordozó és mozgásirányát meghatározó
tartószerkezet;
3. egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer: a sikló, a sífelvonó, a függővasút, kötélpálya és a turisztikai hajtány;
 4. egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység: az egyéb kötött pálya üzemeltetője által saját maga részére vagy
más részére díj ellenében végzett személyszállítás vagy áruszállítás, valamint kedvtelési vagy turisztikai célú
közlekedési tevékenység;
5. egyéb kötött pálya üzemeltetése: az  egyéb kötött pálya, valamint annak működéséhez szükséges eszközök
üzem- és forgalombiztos-állapotban tartása, folyamatos működésének biztosítása és műszaki felügyelete;
6. egyéb kötött pálya üzemeltetője: az  a  természetes személy vagy szervezet, aki vagy amely az  egyéb kötött
pálya üzemeltetését végzi;
7. egyéb kötött pályás üzemvezető: az  a  természetes személy, aki az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer
előírás szerinti szabályos és biztonságos üzemeltetéséért, karbantartásáért, felülvizsgálatáért, valamint
vészhelyzet esetén az utasok kimentéért felelős;
8. függővasút: olyan, személyszállításra vagy teherszállításra alkalmas közlekedési eszköz, amelynél a talajszint
felett elhelyezett tartószerkezetre rögzített pályán személyeket vagy árukat szállító önjáró járműegységek
függeszkedve mozognak;
9. felső kötélvezetésű sífelvonó: olyan sífelvonó, amelynek kötele két végpont között több támaszon fut, és
minden esetben vonszoló szerkezet közbeiktatásával vontatja a  használókat, jellemzően szilárd alapozással
rendelkezik, helyéről nem mozdítható el és a  szállító kötél olyan magasan van vezetve, hogy a  terheletlen
vonszoló berendezés legalsó pontja a  terepszinttől, illetve az  adott terület átlagos hóvastagságnak felső
szintjétől legalább 2 m magasságban van;
10. hajtány: olyan, három- vagy többkerekű vasúti jármű, amelyet gépi vagy emberi erővel hajtanak meg;
11. kötélpálya: olyan, személyszállításra vagy teherszállításra alkalmas közlekedési eszköz, amelynél két végpont
között kifeszített, támasztékok nélküli vagy támasztékon megvezetett kötélzeten vagy kötélzeteken
felfüggesztett kabinok, székek, illetve csillék biztosítják a szállítást;
A törvényt az Országgyűlés a 2015. június 23-i ülésnapján fogadta el.
12. sikló: olyan közlekedési eszköz, amelynél a  jármű talajra lefektetett sínpályákon saját kerekein mozog úgy,
hogy a  jármű önerejéből haladni egyébként nem képes, vontatását egy vagy több kötél végzi, amelynek
hajtó gépezete nem a jármű, hanem a pálya szerkezetének tartozéka;
13. sífelvonó: olyan, sportolást elősegítő alsó vagy fej feletti (felső) kötélvezetésű közlekedési eszköz, amely
az  utasokat oszlopokon megvezetett szállítókötélre rögzített, vagy oszlopokra felfüggesztett vontató
függeszték vagy a  szállítókötélre kapcsolható vontató elem, berendezés segítségével, vagy közvetlenül
a szállítókötélbe kapaszkodva jármű nélkül, kötéllel vontatja;
14. szervezet: a jogi személy és az egyéni vállalkozó;
15. trolibusz kötött pályája: a  trolibusz elektromos energiaellátását és forgalmának szabályozását biztosító
közlekedési célú rendszer, különösen a munkavezetéket, föld- és légtápkábeleket, összekötő kábeleket, jelzőés biztosítóberendezéseket;
16. turisztikai hajtány: olyan, három- vagy négykerekű egyéb kötöttpályás jármű, amelyet emberi erővel hajtanak
meg. A turisztikai hajtány a turisztikai kézihajtány és a turisztikai sínbicikli, lábhajtány. Turisztikai kézihajtány
az  a  turisztikai célból – tehát nem a  vasúti pályafelügyelet ellátása vagy a  vasútvonalak állapotának
ellenőrzése céljából – üzemeltetett hajtány, amelyet a jármű vezetője, utasa kézi erővel hajt meg. Turisztikai
sínbicikli, lábhajtány az a turisztikai célból üzemeltetett hajtány, amelyet a  jármű vezetője, utasa lábbal hajt
meg.
3. Az egyéb kötöttpályás közlekedés igazgatásának szervezete 3. § Az  egyéb kötöttpályás közlekedéssel összefüggő igazgatási és hatósági tevékenységet a  közlekedésért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter), valamint a vasúti közlekedési hatóság (a továbbiakban: közlekedési hatóság)
látja el.
II. FEJEZET 4. Idegen ingatlan használata 4. § (1) Az egyéb kötött pálya létesítéséhez az  ingatlan tulajdonosának írásbeli hozzájárulása vagy az egyéb kötött pályát
üzemeltető szervezet és az ingatlan tulajdonosa közötti szerződés szükséges.
(2) Ha az  egyéb kötött pálya létesítése a  nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott országos törzshálózati
vasúti pályát érinti, az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl a  pályahálózat-működtető és a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a  továbbiakban: MNV Zrt.) írásbeli hozzájárulása, vagy az  egyéb kötött pályát üzemeltető
szervezet és pályahálózat-működtető vagy az MNV Zrt. közötti szerződés is szükséges.
(3) Ha az egyéb kötött pálya létesítése vasúti pályát érint, az  (1) bekezdésben meghatározottakon túl a pályahálózatműködtető írásbeli hozzájárulása, vagy az  egyéb kötött pályát üzemeltető szervezet és pályahálózat-működtető
vagy az MNV Zrt. közötti szerződés is szükséges.
5. § (1) A  trolibusz kötött pályájával szomszédos ingatlan tulajdonosa és használója – a  trolibusz kötött pályájának
létesítéséből fakadó közérdekre tekintettel – tűrni köteles, hogy a  trolibusz üzemeltetője az  ingatlanon, az  alatt
vagy felett legfeljebb 1000 V váltófeszültség vagy 1500 V egyenfeszültség névleges értéken üzemelő vezetéket,
valamint az ehhez szükséges tartószerkezetet, jelzőkövet, egyéb jelzést vagy ideiglenes eszközt helyezzen el, ezeket
javítsa, karbantartásukat elvégezze. Az elhelyezés, a javítás és a karbantartás során a környezet- és természetvédelmi
érdekeket, élet és érintésvédelmi feltételeket figyelembe kell venni.
(2) A  sikló és a  függővasút kötött pályájával szomszédos ingatlan tulajdonosa és használója tűrni köteles, hogy
az  egyéb kötött pálya üzemeltetője az  ingatlanon, az  alatt vagy felett a  kötött pálya részét képező tartókötelet
és gyengeáramú vezetéket, ehhez tartószerkezetet, jelzőkövet, egyéb jelzést vagy ideiglenes eszközt helyezzen
el, ezeket javítsa, karbantartásukat elvégezze. Az  elhelyezés, a  javítás és a  karbantartás során a  környezet- és
természetvédelmi érdekeket, élet és érintésvédelmi feltételeket figyelembe kell venni.
(3) Az  ingatlan tulajdonosát és használóját az  ingatlan rendeltetésszerű használatának akadályozása miatt
az akadályozás mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg.
(4) Az egyéb kötött pályát vagy a  trolibusz kötött pályáját üzemeltető – az  ingatlan tulajdonosának és használójának
kártalanítása mellett – jogosult a kötött pályán és a kötött pálya közvetlen közelében a szabad kilátást akadályozó,
továbbá az  egyéb kötött pályás vezetékek nyomvonalában lévő növényzet eltávolítására, ha azt a  közlekedés
biztonsága, üzemzavar megelőzése vagy vezeték létesítése, javítása, karbantartása indokolja. A  növényzet
eltávolítása nem okozhat aránytalan sérelmet az érintett lakosság érdeke, illetve a környezet- és természetvédelmi
érdekek szempontjából.
III. FEJEZET
AZ EGYÉB KÖTÖTTPÁLYÁS KÖZLEKEDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VÉGZÉSÉNEK FELTÉTELEI
5. Bejelentés 6. § (1) Az  egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenységet végző szervezet tevékenységének megkezdését a  közlekedési
hatóságnál bejelenti.
(2) A  bejelentést tevő szervezet köteles a  közlekedési hatóság részére a  külön jogszabályban meghatározott
információkat rendelkezésre bocsátani.
(3) Az egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenységet végző szervezet köteles bejelenteni a közlekedési hatóságnak, ha
tevékenységét szüneteltetni kívánja vagy azzal felhagy.
(4) A közlekedési hatóság a (2) bekezdés alapján megismert személyes adatokat nyilvántartásba veszi és a tevékenység
teljes ideje alatt kezeli.
6. Műszaki engedély 7. § (1) E törvény alapján műszaki hatósági engedély (a továbbiakban: műszaki engedély) szükséges
a) jogszabály eltérő rendelkezése hiányában − az  alsó kötélvezetésű sífelvonó kivételével − a  trolibusz
kötött pályájának és az  egyéb kötött pálya építéséhez, létesítéséhez, korszerűsítéséhez, átalakításához,
használatbavételéhez, fennmaradásához és megszüntetéséhez, valamint
b) az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszeren közlekedő kötöttpályás jármű – külön jogszabálynak
megfelelő – üzembe helyezéséhez.
(2) A műszaki engedélyt − külön jogszabályban meghatározottak szerint − a közlekedési hatóság adja ki.
7. Az egyéb kötöttpályás közlekedés biztonsága, egyéb kötöttpályás közlekedési szabályzatok
8. § Az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer biztonságával kapcsolatos üzemeltetői utasításokat, szabályzatokat
a közlekedési hatóság hagyja jóvá külön jogszabályban meghatározottak szerint.
8. Az egyéb kötött pálya üzemeltetőjének az egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával
kapcsolatos jogai és kötelezettségei
9. § (1) Az  egyéb kötött pálya üzemeltetője az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszert köteles üzembiztos állapotban
tartani.
(2) Az egyéb kötöttpályás közlekedés biztonsága érdekében
a) az  egyéb kötött pályás közlekedési rendszert igénybe vevő, illetve az  egyéb kötöttpályás közlekedési
rendszer területén tartózkodó személyeknek az  ott érvényben lévő biztonsági rendelkezéseket és
szabályokat meg kell tartaniuk,
b) az  egyéb kötött pálya üzemeltetője a  kialakult vagy várható katasztrófa, rendkívüli esemény, súlyos
káresemény (a  továbbiakban együtt: veszélyhelyzet) esetén köteles a  veszélyhelyzetre az  érintetteket
figyelmeztetni,
c) a  személyszállítást végző egyéb kötöttpályás rendszerek üzemeltetője köteles a  baleseti károk fedezetére
felelősségbiztosítással vagy bank által igazolt pénzügyi fedezettel rendelkezni, amelynek mértéke legalább
3 millió forint, alsó kötélvezetésű sífelvonó esetében pedig legalább 2 millió forint.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott fedezet rendelkezésre állásáról a kötött pálya üzemeltetője a bejelentés
szabályai szerint tájékoztatja a közlekedési hatóságot az okiratok másolatának megküldésével.
(4) Az  egyéb kötött pálya üzemeltetője az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával összefüggő feladatkör
betöltésére legalább egy, a  külön jogszabályban előírt képesítéssel és szaktudással rendelkező személyt köteles
alkalmazni.
9. Az egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával összefüggő munkakörök betöltésének feltételei
10. § (1) A  sífelvonó kezelő és egyéb kötött pályás üzemvezető munkakörben foglalkoztatott munkavállaló hatósági
alapvizsgához (a  továbbiakban: alapvizsga) kötött. Alapvizsga a  külön jogszabályban meghatározott alapképzés
elvégzése esetén tehető. Az  egyéb kötött pályás üzemvezetői munkakörre a  vasúti közlekedés biztonságával
összefüggő munkakört betöltő munkavállalók szakmai képzésének és vizsgáztatásának, a  vasúti vizsgaközpont
és képzőszervezetek működésének, a  képzési engedély kiadásának, továbbá a  vasúti járművezetői gyakorlat
szabályairól szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban: képzési rendelet) hatósági alapvizsgára vonatkozó
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő munkavállaló a  képzési
rendeletben foglaltak szerint köteles meghatározott időközönként időszakos oktatáson részt venni és időszakos
hatósági vizsgát tenni.
(3) Az  alapképzést és időszakos oktatást nyújtó szervezetekre, valamint az  alapképzésre és időszakos oktatásra
a képzési rendeletben foglaltakat – az ott meghatározott eltéréssel – kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az  egyéb kötöttpályás közlekedési szakmai oktatóra a  vasúti képzési rendelet vasútszakmai oktatóra vonatkozó
rendelkezéseit – az ott meghatározott eltéréssel – kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az  egyéb kötöttpályás közlekedési vizsgabiztosra a  vasúti képzési rendelet vasútszakmai oktatóra vonatkozó
rendelkezéseit – az ott meghatározott eltéréssel – kell megfelelően alkalmazni.
11. § (1) A közlekedési hatóság
a) az egyéb kötöttpályás közlekedési szakmai oktató és vizsgabiztos nyilvántartásával kapcsolatban megismert
személyes adatokat a névjegyzékbe való felvétel iránti eljárás jogerős befejezéséig,
b) az  egyéb kötöttpályás közlekedési szakmai oktatóra és vizsgabiztosra vonatkozó, büntetett előéletre
vonatkozó személyes adatokat a  hatósági ellenőrzés időtartamára vagy a  névjegyzékből való törlésre
irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
kezeli.
 (2) Az alapképzést és az időszakos oktatást a közlekedési hatóság ellenőrzi.
 (3) Az alapvizsgáztatást és az időszakos vizsgáztatást a külön jogszabályban kijelölt vasúti vizsgaközpont mint tanúsító
szerv a  külön jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő, a  közlekedési hatóság vizsgabiztosi névjegyzékébe
felvett és a közlekedési hatóság elnöke által kinevezett vizsgabiztosok bevonásával szervezi és végzi. A közlekedési
hatóság eljárása során a vizsgák eredménye alapján adja ki a hatósági bizonyítványokat.
12. § Az  alapvizsga és az  időszakos vizsga megszerzéséhez előírt képesítéshez szükséges képzést és vizsgáztatást
végző vasúti vizsgaközpont és a  vizsgabiztosok kötelesek biztosítani, hogy a  képzés és a  vizsgáztatás lehetősége
valamennyi érintett számára megkülönböztetés nélkül, az egyenlő bánásmód követelményei szerint rendelkezésre
álljon. A feltételek fennállását a közlekedési hatóság ellenőrzi.
10. Turisztikai hajtányra vonatkozó rendelkezések 13. § (1) Turisztikai hajtánnyal közlekedni – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – olyan egyéb kötött vagy vasúti
pályán lehet,
a) amelyen nincs vasúti közlekedés vagy a  vasúti építmények építésügyi hatósági engedélyezési eljárásainak
részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti üzemszünet van,
b) amelyen ellenirányú egyéb kötöttpályás közlekedés nincs, és az  azonos pályán egy irányban közlekedő
járművek külön jogszabályban meghatározott módon történő biztonságos közlekedése biztosított,
c) amelynek – az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságára és a  biztonsági szabályzatokra, az  egyéb
kötöttpályás közlekedési forgalom lebonyolítására és a  hálózati forgalmi szabályzatokra, valamint azok
hatósági jóváhagyására vonatkozó szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott – kialakítása – így
különösen lejtviszonyai, a pálya íve, valamint a pálya állapota – lehetővé teszi a biztonságos használatot,
d) amely esetében az  egyéb kötött vagy vasúti pálya üzemeltetőjével (a pályahálózat-működtetővel)
szerződésben határozták meg a  tevékenység folytatásának kereteit és a  tevékenység megkezdését és
befejezését előzetesen bejelentették az egyéb kötött vagy vasúti pálya üzemeltetőjének,
e) amely esetében az  egyéb kötött pálya üzemeltetője – munkaviszonyban vagy munkaviszonyra irányuló
egyéb jogviszonyban – legalább egy fő, hatósági vizsgát tett turisztikai hajtány üzemvezetőt vagy
vasútüzem-vezetőt alkalmaz.
(2) A  turisztikai hajtánypálya a  24.  § (2)  bekezdés e)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján kiadott miniszteri
rendeletben foglaltak szerint keresztezhet közutat és magánutat.
(3) A  szakmai alap- és időszakos képzésre vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni a  turisztikai hajtány
vezetőjére.
(4) A  turisztikai hajtány üzemeltetője vagy kezelője köteles a  turisztikai hajtány vezetőjét a  vasúti pályán történő
biztonságos közlekedéshez szükséges ismeretekről igazolt módon kioktatni.
(5) A  turisztikai hajtánypálya létesítésére, kijelölésére és üzemeltetésére vonatkozó részletes szabályokat külön
jogszabály állapítja meg. Jogszabály a turisztikai hajtány éjszakai használatára vonatkozóan eltérő rendelkezéseket
állapíthat meg a pályára, a járműre és az alkalmazott forgalmi szabályokra vonatkozóan.
11. A járművek üzembe helyezése 14. § A turisztikai hajtány, sikló és függővasút járművének üzembe helyezését a közlekedési hatóság engedélyezi.
IV. FEJEZET 12. A közlekedési hatóság feladat- és hatásköre
15. § (1) A közlekedési hatóság feladat- és hatáskörébe tartozik:
a) a műszaki engedély kiadása,
b) a képzési engedély kiadása, az alapképzés és az időszakos oktatás ellenőrzése, az alapvizsga és az időszakos
vizsga alapján a  hatósági igazolás kiállítása, továbbá annak ellenőrzése, hogy az  egyéb kötöttpályás
közlekedés biztonságával összefüggő tevékenységet végző munkavállaló a  jogszabályban előírt
alapvizsgával és időszakos vizsgával rendelkezik-e,
c) a  siklók, sífelvonók, a  függővasutak, az  egyéb kötöttpályás üzemi létesítmények, a  turisztikai hajtányok,
az  egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenységek ellenőrzése abból a  szempontból, hogy azok
megfelelnek-e a jogszabályok előírásainak, a hatósági engedélyekben foglaltaknak,
d) az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerek műszaki-biztonsági, valamint a  kötöttpályás közlekedési
tevékenységet végző szervezetek nyilvántartásának vezetése, továbbá
e) mindazon feladatok ellátása, amelyeket kormányrendelet feladatkörébe utal.
 (2) A közlekedési hatóság kérelemre induló eljárásáért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
 (3) Az ügyfél a közlekedési hatóság felhívására köteles az ügy eldöntéséhez szükséges adatokat, iratokat a közlekedési
hatóság részére szolgáltatni. 16. § (1) A  közlekedési hatóságnak az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerekkel kapcsolatos eljárásában ügyfélnek
minősül az érintett ingatlan tulajdonosa és az érintett ingatlan vonatkozásában a használat jogát biztosító dologi
joggal rendelkező személy.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az érintett ingatlan
a) az egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer építése, korszerűsítése, átalakítása és megszüntetése által terület
igénybevétellel érintett,
b) az egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerrel szomszédos,
c) a  megvalósult egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer környezetvédelmi hatástanulmányában, ennek
hiányában a műszaki tervdokumentációjában igazolt hatásterületen fekvő
ingatlan.
(3) A  közlekedési hatóságnak az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer építésével, korszerűsítésével, átalakításával
és megszüntetésével kapcsolatos másodfokú eljárásában nem lehet ügyfél az, aki az elsőfokú eljárásban nem tett
nyilatkozatot vagy nem nyújtott be kérelmet.
(4) A  közlekedési hatóság az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer építésével, korszerűsítésével, átalakításával
és megszüntetésével kapcsolatos engedélyezési eljárásban a  hiányosan benyújtott kérelemmel kapcsolatos
− a tartalmi és formai követelményekre vonatkozó − részletes hiánypótlási felhívást a kérelem beérkezését követő
naptól számított harminc napon belül adja ki.
(5) Az  ügyintézési határidő a  közlekedési hatóságnak az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer építésével,
használatbavételével, korszerűsítésével, átalakításával és megszüntetésével kapcsolatos engedélyezési eljárásában,
és az  ellenőrzési eljárásban hat hónap. Az  eljárás megindításáról az  ügyfeleket és az  érdekelteket a  közlekedési
hatóság a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül értesíti. A szakhatósági eljárás ügyintézési határideje
harminc nap.
(6) Az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer engedélyezésével kapcsolatos jogerős határozattal szemben
újrafelvételi kérelem nem nyújtható be.
(7) A közlekedési hatóság az egyéb kötöttpályás közlekedés biztonság körébe tartozó feladatait nem ruházhatja át, és
annak elvégzésére más szervezetet − közigazgatási szerv kivételével − nem kérhet fel.
17. § (1) A  műszaki engedély kiadására irányuló eljárás megindítására irányuló kérelem elektronikus úton nem nyújtható
be. A  közlekedési hatóság által lefolytatott hatósági eljárásban az  eljárás megindítására kérelmet benyújtó ügyfél
a közlekedési hatósággal elektronikus kapcsolattartásra nem jogosult.
(2) A  hatóság a  7.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott eljárás megindításáról a  kormányrendeletben
meghatározott adatbázisban regisztrált, ügyfélnek minősülő szervezetet az  ügyfél által megadott elektronikus
levélcímen az eljárás megindításától számított nyolc napon belül értesíti. Az eljárásban nem azonosítható ügyféllel
szemben hirdetményi kézbesítésnek van helye.
(3) A 7. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott eljárásban hozott döntés fellebbezéssel nem érintett rendelkezései
tekintetében a döntés jogerőssé válik, ha kizárólag a döntés egyes rendelkezései ellen nyújtottak be fellebbezést, és
az ügy jellegéből adódóan a fellebbezés elbírálása nem hat ki a fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezésekre.
18. § (1) Ha e  törvény vagy a  felhatalmazása alapján kiadott jogszabály vasúti közlekedési szakkérdésben szakértő
igénybevételét írja elő, vagy az  eljáró hatóság a  szakértői vélemény alapján hozott döntésben jogkövetkezményt
állapít meg, egyéb kötöttpályás szakértőként (a továbbiakban: szakértő) eljárhat
a) az  igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult
szakértő,
b) a mérnöki kamara által adott szakterületre engedélyezett, névjegyzékbe vett szakértő, valamint
c) az  a  személy, aki büntetlen előéletű, nem áll a  vasúti közlekedési szakértői tevékenységet kizáró
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik a  Kormány rendeletében meghatározott szakmai
képesítéssel és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
(2) Aki az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakértői tevékenységet kíván folytatni − az igazságügyi szakértő kivételével −
a  szakértői névjegyzékbe való felvételére irányuló kérelmet nyújt be a  Kormány rendeletében meghatározott
szakterületek esetében − a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben
meghatározott területi mérnöki kamarának (a  továbbiakban: kamara). A  kérelemben meg kell jelölni a  kérelmező
természetes személyazonosító adatait. A  szakértő a  kamara által kiállított hatósági bizonyítvánnyal igazolhatja
azt a  tényt, hogy büntetlen előéletű, valamint nem áll vasúti közlekedési szakértői tevékenység folytatását kizáró
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(3) A közlekedési hatóság a szakértői tevékenység végzésére jogosult, az  (1) bekezdés c) pontja szerinti személyekről
nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a  szakértői tevékenység végzésére jogosult személy természetes
személyazonosító adatait. A nyilvántartásból kizárólag a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság igazolása
céljából szolgáltatható adat.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a szakértői
tevékenységet folytatni kívánó személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a  tényt, hogy büntetlen előéletű,
valamint nem áll vasúti közlekedési szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(5) A  kamara az  (1)  bekezdés b)  pontjában, a  közlekedési hatóság az  (1)  bekezdés c)  pontjában foglalt esetekben,
a  vasúti közlekedési szakértői tevékenység időtartama alatt folytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt
is, hogy a vasúti közlekedési szakértő büntetlen előéletű-e, és nem áll-e a vasúti közlekedési szakértői tevékenység
folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A  hatósági ellenőrzés céljából a  közlekedési hatóság
adatot igényelhet a  bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az  adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy
az  engedéllyel rendelkező vasúti közlekedési szakértő büntetlen előéletű-e, valamint, hogy a  vasúti közlekedési
szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(6) A (3) és (4) bekezdés szerinti személyes adatokat a közlekedési hatóság vagy a kamara a vasúti közlekedési szakértő
nyilvántartásból való törléséről szóló döntés jogerőre emelkedéséig kezeli.
13. A hatósági ellenőrzés, bírság 19. § (1) A  közlekedési hatóság az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszer, valamint a  trolibusz kötött pályájának üzemés forgalombiztos állapotát, a  karbantartás, az  időszakos vizsgálatok és a  szükséges javítás elvégzését ellenőrzi.
Az  egyéb kötött pálya üzemeltetője és a  trolibusz kötött pályájának üzembentartója (a  továbbiakban együtt:
üzemeltető) köteles a szabad ellenőrzés valamennyi feltételét biztosítani, különösen a lényeges dokumentumokhoz,
létesítményekhez, berendezésekhez és felszerelésekhez való korlátozás nélküli hozzáférést. Ha a  közlekedési
hatóság az  ellenőrzés során mulasztást állapít meg, felhívja az  üzemeltető figyelmét a  jogszabálysértésre és
legalább 20 napos határidő megállapításával, valamint a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel
végzésben kötelezi az üzemeltetőt a vizsgálat vagy a javítás elvégzésére. Ha a felhívásban meghatározott határidő
eredménytelenül telik el vagy az  üzemeltető ismételten mulasztást követ el, a  közlekedési hatóság bírságot
(a továbbiakban: kötöttpályás bírság) szab ki.
(2) A  közlekedési hatóság ellenőrzése során a  jármű vezetője vagy kezelője a  járművet köteles megállítani,
személyazonosságát és járművezetési jogosultságát igazolni, a  jármű és tartozékai, az  okmányok ellenőrzésével
kapcsolatos felhívásnak eleget tenni. Az  ellenőrzés során a  járműhöz és tartozékaihoz, valamint a  rakományhoz
tartozó okmányokat a vasúti biztonsági hatóság részére be kell mutatni.
(3) Ha a mulasztás az élet- és vagyonbiztonságot veszélyezteti, a közlekedési hatóság az egyéb kötöttpályás közlekedési
rendszer üzemének felfüggesztése mellett az üzemeltetőt a vizsgálat vagy a javítás elvégzésére kötelezi, a vizsgált
jármű forgalomból való kivonását vagy a személyzet munkavégzésének felfüggesztését rendeli el.
(4) A  közlekedési hatóság a  trolibusz kötött pályájának üzembentartójával vagy a  siklót, sífelvonót, függővasutat
üzemeltetővel szemben a kötött pálya engedély nélküli vagy az engedélyben foglaltaktól eltérő létesítése, gyártása,
átalakítása, bontása, illetve használata esetén
a) bírságot szabhat ki, és
b) a  kötött pálya átalakítását vagy a  (3)  bekezdés szerinti esetben lebontását, gyártásának vagy
üzemeltetésének a megszüntetését, forgalomból való kivonását rendelheti el.
 (5) Engedély nélkül vagy engedélytől eltérő módon létesített, átalakított kötött pálya lebontását, gyártásának,
átalakításának vagy üzemeltetésének a  megszüntetését, forgalomból való kivonását a  közlekedési hatóság akkor
rendeli el, ha azok fennmaradása az  élet- és vagyonbiztonságot, vagy az  emberi környezetet és a  természeti
értékeket veszélyezteti, és a veszély megfelelő átalakítással sem szüntethető meg.
(6) A bírság jogsértésenként
a) a trolibusz kötött pályájának üzembentartójával szemben 4 millió forintig,
b) a siklót, sífelvonót, függővasutat üzemeltetővel szemben 1 millió forintig,
c) a (3) bekezdésben meghatározott esetekben 2 millió forintig
terjedhet.
20. § (1) A  közlekedési hatóság az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával és az  egyéb kötöttpályás forgalom
lebonyolításával kapcsolatos szabályok megsértése esetén
a) az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő munkavállalót a  külön
jogszabályban meghatározottak szerint határozott időre eltilthatja a munkavégzéstől, valamint a munkakör
további betöltését képzés elvégzéséhez és hatósági vizsga letételéhez kötheti,
b) felszólítja az  üzemeltetőt az  egyéb közlekedési rendszer leállítására, ha az  ellenőrzés alá vont egyéb
kötött pályás közlekedési rendszer a  külön jogszabályokban, valamint a  hálózati forgalmi és a  biztonsági
utasításokban előírásoknak nem felel meg vagy az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonsága érdekében
egyébként indokolt.
(2) A  19.  § szerinti kötöttpályás bírság a  cselekmény elkövetésétől számított két éven belül szabható ki. Folyamatos
cselekmény, illetve jogsértő állapot fenntartása esetén e  határidő a  cselekmény befejezésekor, illetve az  állapot
megszüntetésekor kezdődik. A kötöttpályás bírság ismételten is kiszabható.
14. Adatvédelem, adatkezelés 21. § (1) A közlekedési hatóság jogosult a műszaki engedélyek kiadásának alapjául szolgáló személyes adatokat kezelni.
 (2) A  közlekedési hatóság személyes adatokat az  egyéb kötöttpályás közlekedés zavartalanságának biztosítása,
az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságának fenntartása, valamint a  15.  § (1)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott feladatok ellátása érdekében kezeli.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat a  közlekedési hatóság az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonsági
követelmények érvényesítése céljából a  munkavégzésre való alkalmasság megállapítása, a  vasúti közlekedés
biztonságának folyamatos fenntartása, valamint a  15.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott feladat ellátása
érdekében kezeli.
(4) A 15. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az (1) bekezdésben meghatározott adatokat a közlekedési
hatóság addig az időpontig tartja nyilván, amíg az érintett természetes személy az egyéb kötött pályát üzemeltető
ügyvezetését, valamint az egyéb kötött pályás közlekedési tevékenység szakmai irányítását ellátja.
22. § (1) E  törvény felhatalmazása alapján a  közlekedési hatóság mint adatkezelésre jogosult szerv a  kezelt adatokat
személyazonosító adatok nélkül statisztikai célokra felhasználhatja, azokból statisztikai célra adatot szolgáltathat.
(2) A  21.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatok a  rendőrségnek, az  ügyészségnek, a  bíróságnak, az  igazságügyi
szakértőnek bűnüldözés és bűnmegelőzés, illetve bírósági eljárás lefolytatása céljából továbbíthatók.
(3) A  közlekedési hatóság vezetője a  minősített adat védelméről szóló törvény tekintetében minősítésre jogosultnak
minősül.
15. Üzleti titok 23. § (1) Nem minősíthető üzleti titokká olyan adat vagy annak bármilyen szempont szerinti feldolgozása, amely adat
nyilvánosságra hozatalára az ügyfelet jogszabály kötelezi.
(2) Ha az eljárásban részt vevő ügyfél jogérvényesítése érdekében indokolt, a közlekedési hatóság felszólíthatja az üzleti
titokkal rendelkező ügyfelet az  üzleti titok minősítés azonnali hatállyal történő megszüntetésére. Ha az  üzleti
titokkal rendelkező ügyfél az  üzleti titok minősítést nem oldja fel, és ezzel az  ügy érdemi elbírálását akadályozza,
a  közlekedési hatóság végzésben az  eljárás folytatásához szükséges mértékben kötelezi az  üzleti titok másik fél
számára történő rendelkezésre bocsátására.
(3) A közlekedési hatóság (2) bekezdésben foglalt végzése elleni bírósági felülvizsgálat iránti halasztó hatályú kérelem
előterjesztésének a  közléstől számított 15 napon belül van helye. A  kérelem tárgyában a  bíróság 15 napon belül
nemperes eljárásban határoz.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. Felhatalmazó rendelkezések 24. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárások
lefolytatásának részletes szabályait, valamint az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerek üzemeltetése,
illetve üzemben tartása ellenőrzésének részletes szabályait,
b) a  trolibusz felsővezetéki infrastruktúrájának létesítésével összefüggésben az  idegen ingatlanok
igénybevételének részletes szabályait,
c) a  kötöttpályás bírság legmagasabb mértékére, a  vasúti bírság mértékére, továbbá a  megfizetésükre
vonatkozó részletes szabályokat,
d) az  e  törvény szerinti szakértői tevékenység folytatásának a  részletes feltételeit, a  szakértői tevékenység
bejelentésének és a  szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint
a  bejelentésre és a  nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a  szakértői
tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén
alkalmazandó jogkövetkezményeket
rendeletben állapítsa meg. (2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerekkel kapcsolatos tevékenység
megkezdésének bejelentésére vonatkozó szabályokat,
b) a közlekedési hatóság eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak körét és mértékét, valamint az azok
megfizetésére vonatkozó részletes szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben,
c) a vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerek és a rendszereken közlekedő járművek
műszaki engedélyezésének szabályait,
d) a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő
munkavállalók szakmai képzésére és vizsgáztatására, a  vasúti vizsgaközpont és képzőszervezetek
működésére, a képzési engedélyre vonatkozó szabályokat,
e) a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságára és a  biztonsági szabályzatokra,
az  egyéb kötöttpályás közlekedési forgalom lebonyolítására és a  hálózati forgalmi szabályzatokra, valamint
azok hatósági jóváhagyására vonatkozó szabályokat,
f ) a  közlekedési hatóság eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak körét és mértékét, valamint
az azok megfizetésére, a közlekedési hatóság és az egyes eljárásokban közreműködők közötti megosztására
vonatkozó részletes szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
rendeletben állapítsa meg. 17. Hatálybalépés 25. § Ez a törvény a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
96/2011. (XI. 8.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. Kovács Edith Alice-t – 2011. november 15-ei hatállyal – és
dr. Suhányi Erzsébetet – 2011. december 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1274/2019. (V. 14.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.1.3-15-BA1-2016-00002 azonosító számú, „Mohácsi piac fejlesztése” című,
b) a TOP-4.2.1-15-BS1-2016-00020 azonosító számú, „Szarvasi Család- és Gyermekjóléti Központ infrastrukturális
fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével,
2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
1. és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2016. (VII. 29.) MBFH utasítása a törölt bányászati jogok meghirdetésével kapcsolatos pályáztatási eljárásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a bányászatról szóló
1993. évi XLVIII. törvény 26/A. § (6)–(7) bekezdésére, valamint a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtására kiadott
203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet 12/B.  § (2)  bekezdésére tekintettel – a  törölt bányászati jogok meghirdetésével kapcsolatos
pályáztatási eljárást a következők szerint határozom meg:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalra (a továbbiakban: MBFH) terjed ki.
2. Az utasítást azokra a bányatelkekre kell alkalmazni, amelyek esetében a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Bt.) 26/A. § (5) bekezdés, 30. § (5) bekezdés, 41. § (2) bekezdés és 41. § (7b) bekezdésben foglaltak
alapján törlésre került a bányavállalkozó bányászati joga.
3. A pályázati eljárást az MBFH Bányászati, Gázipari és Építésügyi Főosztálya (a továbbiakban: BGÉFO) folytatja le.
2. A pályázat előkészítése 4. A BGÉFO évente két alkalommal belföldi jogsegély keretében megkeresi az illetékes Megyei Kormányhivatal Műszaki
Engedélyezési és Fogyasztóvédelmi Főosztály Bányászati Osztályát (a továbbiakban: Bányászati Osztály) a bányászati
jog pályázatának meghirdetéséhez szükséges alábbi dokumentum megküldése érdekében:
a) a bányászai jogot törlő, jogerőre emelkedett határozat,
b) a bányatelket megállapító és módosító határozat és az ahhoz tartozó ásványvagyonra vonatkozó melléklet,
valamint záradékolt bányatérkép,
c) a bányatelek műszaki leírás,
d) a rendelkezésre álló műszaki üzemi terv (a továbbiakban: MÜT) határozat(ok),
e) szilárdásvány bányászat esetén a tájrendezési előterv,
f ) a rendelkezésre álló környezetvédelmi engedélyt vagy az egységes környezethasználati engedélyt vagy azt
a  határozatot, amelyben a  hatóság megállapította, hogy a  tervezett tevékenység nem környezetvédelmi
engedély- vagy nem egységes környezethasználati engedélyköteles.
5. A BGÉFO a 4. pontban foglalt megkeresésében bekéri a Bányászati Osztály nyilatkozatát:
a) a MÜT rendelkezésre állásáról,
b) a kitermelés megvalósulásáról, ideértve azokat az  eseteket is, ha a  bányatelek megállapítását megelőzően,
jogosulatlanul vagy nem üzemszerűen történt kitermelés,
c) a tájrendezésre vonatkozó kötelezettségek fennállásáról, valamint a  tájrendezési kötelezettség teljesítésére
rendelkezésre álló biztosíték módjáról és összegéről,
d) a 4. f )  pont szerinti határozatok rendelkezésre állásáról, érvényességéről, bányászati tevékenységgel
kapcsolatos releváns feltételekről, továbbá a NATURA 2000 vagy egyéb védetté nyilvánítással való érintettségről.
6. A BGÉFO a pályázat kiírása előtt szükség esetén helyszíni szemlét tart.
7. A bányatelekben nyilvántartott ásványi nyersanyag megnevezését, minőségét és mennyiségét a BGÉFO a Bányászati
Osztály 5. pont b) alpontjában meghatározott tájékoztatása alapján, valamint az MBFH Földtani és Adattári Főosztály
hatósági nyilvántartási adatainak figyelembevételével határozza meg, ezután az  1.  mellékletben megadott
módszertan szerint megállapítja a bányászati jog ellenértékeként fizetendő legkisebb bruttó összeget.
8. A BGÉFO a 4–7. pontban foglaltak alapján összeállítja az érintett bányatelkekre vonatkozó pályázati dokumentációkat,
pályázati adatlapot és a pályázati hirdetményt.
3. A pályázati dokumentáció 9. A BGÉFO elektronikus formában bányatelkenként pályázati dokumentációt állít össze, amely tartalmazza:
a) a bányászati joggal kapcsolatos – 2. melléklet szerinti – adatokat és dokumentumok jegyzékét:
aa) a bányatelek legfontosabb adatait,
ab) a bányászati joggal kapcsolatos engedélyek számát,
ac) a területen eddig végzett tevékenység rövid leírását,
ad) a bányatelekben nyilvántartott ásványvagyonra vonatkozó adatot,
b) a bányatelek megállapító és módosító határozatokat, valamint a bányatérképet,
c) a MÜT határozatokat.
10. A  9.  pont ad)  alpontjában szereplő bányatelek határozat ásványvagyonra vonatkozó melléklete nem minősül
a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtására kiadott 203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Vhr.) 8. § (2) bekezdés a) pontja szerinti adatfelhasználásra jogosító igazolásnak.
4. A pályázati hirdetmény 11. A pályázati hirdetmény tartalmazza a Vhr. 12/B. § (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően
a) a bányatelek megállapító vagy módosító határozatban szerelő ingatlanok helyrajzi számát és a  bányatelek
területének nagyságát,
b) a pályázati díj megfizetésének módját és szabályait,
c) a jogszabályi előírásokból következő kizáró feltételeket,
d) a pályázat elbírálásának szempontrendszere tekintetében a formai és tartalmi követelményeket,
e) a pályázat visszavonásának szabályait,
f ) az eredményhirdetés módját, várható idejét, továbbá
g) a bányászati jog ellenértékének megfizetésére vonatkozó szabályokat.
12. A hirdetményben a bányatelekben lévő ásványi nyersanyagok megnevezését, mennyiségét földtani és kitermelhető
vagyon szerinti bontásban is fel kell tüntetni.
13. A pályázatnak a Bt. 26/A. § (7) bekezdésében meghatározott módon történő meghirdetéséről a BGÉFO intézkedik.
14. A hirdetményt az MBFH hirdetőtábláján közzé kell tenni, és meg kell küldeni az illetékes kormányhivatal Bányászati
Osztályának.
5. A pályázati dokumentáció átadása, iratbetekintés 15. A 3. alcím szerinti pályázati dokumentáció a hirdetményben megjelölt módon és időben annak a pályázónak vagy
meghatalmazottjának adható át, aki a  pályázattal kapcsolatos díjat igazoltan megfizette. A  BGÉFO a  pályázati díj
megfizetéséről számlát, a pályázati dokumentáció átadásáról a 3. melléklet szerinti átvételi elismervényt állít ki.
16. A  pályázati dokumentáció pályázónak történő átadása során a  BGÉFO a  papíralapú bányatelek dokumentációba
iratbetekintést biztosít, és igény esetén legfeljebb 25 oldalig térítésmentesen másolatot készít.
6. A pályázatok felbontása, értékelése 17. A beérkezett pályázatokat az MBFH a benyújtási határidőt követő naptól számított – a Vhr. 12/B. § (4) bekezdésében
meghatározott – határidőn belül bírálja el.
18. Az  MBFH elnöke a  pályázatok elbírálására vonatkozó döntés előkészítése érdekében értékelő bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság) hoz létre, melynek tagjait és vezetőjét írásban jelöli ki. A Bizottság munkája nem nyilvános,
tagjait a pályázati eljárás lezárásáig, illetve az új jogosított kijelöléséig titoktartási kötelezettség terheli, a beérkezett
pályázatokkal kapcsolatos tájékoztatást – a  pályázati eljárás lezárásáig – nem adhatnak. A  Bizottság tagjainak
a benyújtott pályázatok kapcsán felmerülő összeférhetetlenségükről nyilatkozniuk kell.
19. A beérkezett pályázatokat az érkeztetést és iktatást végzők felbontás nélkül a Bizottság vezetője számára továbbítják.
20. A  pályázat felbontása a  benyújtási határidő leteltét követően hivatali időben, a  Bizottság tagjainak a  jelenlétében
történik. A Bizottság tagjain kívül más személy a pályázati anyagot a pályázati eljárás lezárásáig nem ismerheti meg.
21. A Bizottság a pályázatokat a pályázati hirdetményben foglalt követelmények alapján az alábbiak szerint vizsgálja:
21.1. A benyújtott pályázatok közül érvénytelen:
a) amely a benyújtási határidőt követően kerül postára adásra,
b) amely nem felel meg a pályázati hirdetményben meghatározott formai követelményeknek,
c) amely nem teljesíti a pályázati hirdetményben meghatározott tartalmi követelményeket,
d) amelyet a  jogszabály szerinti kizáró okok ellenére nyújtott be a  pályázó, vagy a  kizáró okok vele szemben
a pályázati eljárás során keletkeztek:
da) nem vehető figyelembe annak a  pályázónak a  pályázata, akinek a  pályázatban lévő bányatelekre
vonatkozó bányászati jogát a Bt. 26/A. § (5) bekezdése, 30. § (5) bekezdése, 41. § (2) bekezdése és 41. §
(7b) bekezdése alapján a bányafelügyelet törölte,
db) a Bt. 6. § (3) bekezdésére tekintettel nem vehető figyelembe annak a bányavállalkozónak a pályázata,
akinek bányajáradék, felügyeleti díj, jogerős határozattal megállapított kiesett bányajáradék pótlására
megállapított díj, térítési díj vagy bírság tartozása van, illetve bányajáradék bevallására vonatkozó
kötelezettségét nem teljesítette.
21.2. Az érvényes pályázatok értékelése keretében az érvényes pályázatokat a Bizottság bányatelkenként rangsorolja.
a) A rangsor a pályázó által a bányászati jog megszerzéséért felajánlott összegen alapul. Az a pályázó jelölhető ki
a törölt bányászati jog új jogosítottjának, aki a legmagasabb ellenértékre tesz ajánlatot. A bányatelekkel fedett
ingatlan tulajdonosát, ha a  legmagasabb ajánlattal megegyező ajánlatot tett, az  elbírálásnál előnyben kell
részesíteni.
b) A Bizottságnak a döntését indokolnia kell. 22. A pályázatok értékeléséről jegyzőkönyvet kell készíteni:
a) a pályázati eljárás rövid ismertetését, a megvásárolt dokumentációk és a beérkezett pályázatok számát,
b) a beérkezett pályázatoknak a  pályázati hirdetményben közzétett szempontok szerinti részletes értékelését,
ideértve a pályázó rövid bemutatását, a 21.2. pontban felsorolt értékelést, kötelezettségvállalásokat,
c) a Bizottságnak az összességében legelőnyösebb ajánlatra, a pályázók rangsorolására vonatkozó javaslatát és
indokait. 7. Az eredményhirdetés, a bányászati jog ellenértékének megfizetése
23. A  pályázatok elbírálását követően az  MBFH a  Bizottság döntésének megfelelően 8 napon belül levélben értesíti
a pályázókat a pályázati eljárás eredményéről.
24. Amennyiben a bányászati jog megszerzésétől a nyertes pályázó eláll, vagy a bányászati jog ellenértékeként felajánlott
összeget a Vhr. 12/B. § (5) bekezdésében megadott határidőig nem fizeti meg, a pályázata eredménytelen. Ez esetben
a  bányászati jog megszerzésére érvényes pályázatot benyújtó pályázók közül a  Bizottság által felállított rangsor
szerinti következő pályázót kell nyertesnek nyilvánítani.
25. Az igazolt befizetés alapján a pályázat nyertesét mint a bányatelek új jogosítottját az MBFH a Vhr. 12/B. § (5) bekezdése
szerinti határidőn belül határozatban jelöli ki.
25.1. A határozatban fel kell hívni az új jogosított figyelmét arra, hogy
a) a hatályos hatósági engedélyeket át kell íratnia a nevére,
b) a bányászati tevékenység megkezdése érdekében – a jogszabályoknak megfelelően, a Bt. 50/B. § (2) bekezdése
figyelembevételével – a MÜT jóváhagyását kell kérnie a Bányászati Osztálytól,
c) a bányatelekben megnyilvánuló bányászati jogot terhelő tájrendezési kötelezettséget nyilatkozatával
átvállalta.
25.2. A kitermelés megkezdésére megállapított, a Bt. 26/A. § (6a), illetve (6b) bekezdésében foglalt határidő a határozat
jogerőre emelkedésétől számítandó.
8. A pályázat lezárása 26. Az adott bányatelekben megnyilvánuló bányászati jog vonatkozásában
26.1. eredményes a pályázat, ha
a) érvényes pályázat érkezett, és
b) a nyertes pályázó befizette a bányászati jog ellenértékét;
26.2. eredménytelen a pályázat, ha
a) nem érkezett be pályázat, vagy
b) a benyújtott pályázatok egyike sem felel meg a kiírásban foglalt feltételeknek, vagy
c) a nyertes pályázatot benyújtó pályázó a  bányászati jog ellenértékeként felajánlott összeget a  megadott
határidőre nem fizeti meg, és a bányászati jogra nincs másik pályázó.
27. Eredményes pályázat esetében az MBFH az új jogosított kijelöléséről szóló határozatot
a) megküldi az  új jogosítottnak a  bányászati jog ellenértékeként megfizetett összegről kiállított számla
mellékelésével,
b) belföldi jogsegély keretében beérkezett dokumentáció mellékelésével megküldi a Bányászati Osztálynak.
28. Amennyiben a pályázat eredménytelen, az MBFH a Vhr. 12/B. § (8) bekezdése szerint jár el.
29. Az ismételten meghirdetett és eredménytelen pályázattal zárult azon bányászati jogról, amelyre a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. nem jelentett be igényt, az  MBFH a  beérkezett dokumentációk egyidejű visszaküldése mellett
tájékoztatja az illetékes Bányászati Osztályt a Vhr. 12/B. § (9) bekezdése szerinti eljárás lefolytatása érdekében.
30. A BGÉFO tételes jegyzékben tájékoztatja az MBFH Gazdasági Főosztályát az MBFH-t megillető, a pályázattal kapcsolatos
díjakról, illetve a Magyar Államot megillető – és részére továbbutalandó – bányászati jog ellenértékeként befizetett
összegről.
31. A  pályázat lezárásáról az  MBFH honlapján közleményt jelentet meg, és egyidejűleg tájékoztatást küld az  illetékes
Bányászati Osztálynak.
9. Záró rendelkezések 32. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
33. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének 1/2015. (VI. 19.) MBFH utasítása.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
146/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter elő ter jesz tésére
Steinegger Eszternek, a Bázeli Magyar Óvoda és Iskola vezető tanárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
70/2015. (IX. 4.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Maruzsa Zoltán Viktor, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e megbízatása más vezetői
beosztásba történő áthelyezésére tekintettel
– 2015. augusztus 23-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1189/2010. (IX. 13.) Korm. határozata az állami vezetői mulasztások, illetve az állam nevében elkövetett jogsértések áldozatait megillető kártérítésekről szóló 33/2010. (VI. 11.) OGY határozat végrehajtása érdekében szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány
a) felhívja a belügyminisztert, hogy
aa) mérje fel az állami vezetői mulasztások, illetve az állam nevében elkövetett jogsértések áldozatait megillető
kártérítésekről szóló 33/2010. (VI. 11.) OGY határozat (a továbbiakban: OGYh.) 1. pontjában meghatározott,
a 2006. szeptember 17. napja és 2006. október 25. napja között történt rend őri fellépések következtében
vagy azzal összefüggésben keletkezett megalapozott kártérítési igényeket és állapítsa meg ezek összegét,
ab) az OGYh. hatálybalépését követően érkezett kártérítési igényeket is fogadja be;
b) felhívja a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy
ba) – a Magyar Államkincstár bevonásával – gondoskodjanak az a) pont szerinti, megalapozott kártérítési
igények fedezetének biztosításáról,
bb) a Kormány által méltányosnak tartott és a jogosultnak felajánlott kártérítési összeget helyezzék bírósági
letétbe, amennyiben a károsult azt nem fogadja el és kárigényét peres úton kívánja érvényesíteni.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2010. október 23.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2013. (VII. 15.) Korm. rendelete az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet egyes rendelkezéseinek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 92. § (2) bekezdés jb) alpontja.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2013. (V. 17.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 160/2007. (VI. 27.) Korm. rendelet 1. és 2. §-ának hatálybalépéséről.
A 160/2007. (VI. 27.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2007. június 27-i, 81. számában kihirdetett, a  Magyar
Köztársaság  Kormánya és a  Macedón Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló Egyezmény 17. cikke a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Egyezmény mindkét Szerződő Fél belső jogszabályainak megfelelően jóváhagyásra szorul, s az  ehhez
szükséges feltételek teljesüléséről szóló későbbi diplomáciai értesítés kézhezvételének napján lép hatályba”.
A későbbi diplomáciai értesítés kézhezvételének napja: 2012. március 12.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2012. március 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 160/2007. (VI. 27.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyar Közlöny 2007. június 27-i, 81. számában kihirdetett, a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Macedón
Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről
szóló 160/2007. (VI. 27.) Korm. rendelet 1. és 2.  §-a 2012. március 12-én, azaz kettőezer-tizenkettő március
tizenkettedikén lépett hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
1848/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) közötti második közigazgatás-fejlesztési keretmegállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Organisation for Economic Co-operation and Development
(OECD) közötti második közigazgatás-fejlesztési keretmegállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott
szövegének végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
100/2017. (III. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Fantoly Zsanettet 2017. március 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. február 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2018. (VI. 5.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkárának javaslatára
dr. Benkő Tamás Jánost a Miniszterelnöki Kormányiroda helyettes államtitkárává
– 2018. június 5-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2017. (III. 22.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Fortvingler Juditot – 2017. március 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1311/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum emelése kapcsán a szociális ágazatban felmerülő többletkiadások finanszírozása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált
bérminimum 2017. január 1-jétől történt emelése kapcsán a  szociális ágazatban felmerülő többletkiadások
finanszírozása céljából gondoskodjon az  egyházi, nem állami szociális fenntartók részére szükséges költségvetési
forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (I. 7.) ORFK utasítása a belföldi reprezentációról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  belföldi reprezentáció egységes szabályozása, a  várható kiadások
tervezhetősége, valamint a normaösszegek meghatározása és a pénzügyi fegyelem szigorú betartása érdekében kiadom az alábbi
utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Ezen utasítás szervi hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
d) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre (a továbbiakban: BSZKI);
e) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központra (a továbbiakban: NEBEK);
f ) a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra (a továbbiakban: ROKK);
g) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
h) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre
[a továbbiakban az a)–h) alpontok együtt: költségvetési szerv].
2. Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed:
a) a költségvetési szerv 1.  mellékletben felsorolt vezetőit megillető költségtérítésre (a továbbiakban: vezetői
reprezentáció);
b) a költségvetési szerv éves rendezvénytervében felsorolt ünnepségekre, rendezvényekre, valamint az  éves
feladattervében szereplő vezetői értekezletekre (a továbbiakban: rendezvény); c) a költségvetési szerv egyéb, a b) alpontba nem tartozó rendezvényeire (a továbbiakban: egyéb rendezvény);
d) a b) alpontba nem tartozó, rendszeres vezetői értekezletekre
[a továbbiakban az a)–d) alpontok együtt: belföldi reprezentáció].
II. FEJEZET
A BELFÖLDI REPREZENTÁCIÓRA VALÓ JOGOSULTSÁG 3. A vezetői reprezentáció felhasználására az 1. mellékletben felsorolt vezetők az ott meghatározott keretösszeg erejéig
jogosultak.
4. A vezetői reprezentáció terhére csak a  vezetői tevékenységgel összefüggő, reprezentációs célokat szolgáló alábbi
kiadások számolhatók el:
a) ásványvíz, üdítő;
b) kávé, tea, kapucsínó- és forró csokoládé (kakaó) por;
c) kávétejszín, tej, tejpor, tejszínhab;
d) citrom, citrompótló;
e) méz, cukor, édesítőszer;
f ) édes- és sós teasütemény;
g) mogyoró, ropi;
h) édesség (pl. csokoládé, bonbon, keksz, cukorka);
i) szendvics, hidegtál, meleg étel;
j) virág;
k) alkoholos, alkoholmentes italok;
l) éttermi, szállodai vendéglátás;
m) zöldség, gyümölcs.
5. A költségvetési szerv vezetője a  gazdálkodás körülményeire, valamint a  helyi sajátosságokra tekintettel
az 1. mellékletben meghatározottaktól eltérhet, feltéve hogy
a) a személyenként megállapított összeg nagysága éves szinten nem haladja meg az 1. melléklet szerinti havi
keretösszeg és a jogosultsági hónapok számának szorzatát, és
b) a kiadások éves összege nem haladja meg az 1. melléklet alapján számított vezetői reprezentáció keretösszegét.
6. A vezetői reprezentáció a vezetőnek a vezetői beosztásában töltött idejére jár azzal, hogy amennyiben
a) a vezetői beosztása az  elszámolási időszakban változik meg, és az  új beosztásában is jogosult vezetői
reprezentációra, úgy azt az elszámolási időszakon belül arányosan kell elszámolni;
b) a vezetői beosztása vagy a hivatásos szolgálati, kormánytisztviselői, közalkalmazotti jogviszonya megszűnik,
úgy a vezetői reprezentáció keretösszegével időarányosan köteles elszámolni.
7. Az 1. és 2.  mellékletben meghatározott keretösszegek és költségnormák felhasználására a  megbízott vezető is
jogosult. Amennyiben a  kinevezett vezető más vezetői feladat ellátására is megbízást kap, úgy az  ellátott vezetői
beosztásokra vonatkozó keretösszegek és költségnormák közül – az  elszámolási időszakon belül arányosan –
a magasabb összegű illeti meg.
8. A vezetői reprezentáció keretösszege nem fizethető ki annak a vezetőnek, akinek távolléte – az éves rendes szabadság
kivételével – megszakítás nélkül a  30 napot meghaladja. Erről a  távollétről az  érintett vezető haladéktalanul
– legkésőbb a távollét 30. napját követő 2 munkanapon belül – köteles tájékoztatást adni a rendőri szerv pénzügyi
feladatait ellátó szervezeti eleme felé. A keretösszeg felhasználhatóságára való jogosultság abban a hónapban szűnik
meg, amikor a munkában töltött napok száma 10 napnál kevesebb, és abban a hónapban nyílik meg újra, amikor
a munkában töltött napok száma meghaladja a 10 napot.
9. A rendezvény, egyéb rendezvény és a  rendszeres vezetői munkaértekezlet lebonyolítására a  2.  melléklet szerinti
mértékű költségnorma jár.
10. Egyéb rendezvény lebonyolítása a  költségvetési szerv vezetőjének engedélyével a  gazdasági vezető által igazolt
pénzügyi fedezet mellett történik.
11. A 2. melléklet szerinti mértékű költségnorma – a mindenkori költségvetés lehetőségeinek függvényében – túlléphető,
amely a 3. melléklet szerinti igénybejelentő lapon kérelmezhető:
a) az ORFK esetében a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettesnél;
b) a KR, valamint a NEBEK, a BSZKI és a ROKK esetében a KR – gazdasági feladatokért felelős – igazgatójánál;
c) az RRI esetében – a gazdasági feladatokért felelős – igazgatóhelyettesnél;
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, valamint a  rendőrkapitányságok és a  határrendészeti
kirendeltségek esetében a gazdasági rendőrfőkapitány-helyettesnél,
aki az engedélyt az igénybejelentő lapon adja meg.
12. A 2.  mellékletben nem nevesített rendezvény és vezetői értekezlet csak az  azt kezdeményező vagy lebonyolító
szervezeti egység vagy elem (a továbbiakban: lebonyolító) vezetőjének a  vezetői reprezentációja terhére
számolható el.
13. Rendezvény, egyéb rendezvény és rendszeres vezetői értekezlet belföldi és külföldi vendégek részére egyaránt
szervezhető.
III. FEJEZET
A BELFÖLDI REPREZENTÁCIÓ ELSZÁMOLÁSÁNAK SZABÁLYAI 1. A vezetői reprezentáció keretösszegének elszámolási szabályai
14. Az országos rendőrfőkapitány és helyettesei a vezetői reprezentáció havi összegét előre, a tárgyhónap 10. napjáig
kapják meg.
15. A keretösszeg felhasználását az érintett vezető a tárgyhó utolsó munkanapjáig, de legkésőbb a tárgynegyedév utolsó
munkanapjáig a rendőri szerv pénzügyi feladatait ellátó szervezeti eleme felé – a számviteli és az általános forgalmi
adóról szóló törvények előírásai alapján, a  költségvetési szerv nevére kiállított – számla, bizonylat megküldésével
köteles igazolni.
16. A költségvetési szerv pénzügyi feladatait ellátó szervezeti elem a számlák, bizonylatok befogadását – ennek során
a jogosultság fennállásának és a számlán, bizonylaton szereplő tételek megfelelőségének dokumentált ellenőrzését –
követően intézkedik a reprezentációs költségek megtérítéséről.
17. A vezetői reprezentáció összegének kifizetése – a számviteli szabályok alapján – csak az arra jogosult vezető vagy
az általa meghatalmazott személy részére történhet.
2. A rendezvény, az egyéb rendezvény és a rendszeres vezetői értekezlet keretösszegének
elszámolási szabályai
18. A kezdeményező – ha a rendezvényt, az egyéb rendezvényt és a rendszeres vezetői értekezletet nem maga bonyolítja
le – a 4. melléklet szerinti nyomtatványon kijelöli a lebonyolítót.
19. A lebonyolító kitölti a 3. melléklet szerinti igénybejelentő lapot, és azt a kijelölésről szóló nyomtatvánnyal együtt,
pénzügyi ellenjegyzés céljából, legkésőbb a  rendezvény, az  egyéb rendezvény és rendszeres vezetői értekezlet
tervezett időpontja előtt öt munkanappal megküldi a  kifizetést teljesítő szervezeti egység vagy szervezeti elem
(a továbbiakban: kifizető) részére.
20. A lebonyolító a  kifizetés teljesítése érdekében a  kifizető részére benyújtja az  5.  melléklet szerinti elszámoló lapot,
valamint az elszámolás alapjául szolgáló számlákat, bizonylatokat, továbbá a rendezvényen, az egyéb rendezvényen
vagy rendszeres vezetői értekezleten ténylegesen részt vevők névsoráról készült jelenléti ívet vagy regisztrációt.
21. Az iratok hiányos benyújtása esetén a kifizető a  lebonyolítót legfeljebb 15 napos határidő tűzésével hiánypótlásra
hívja fel.
22. A teljesítés igazolására – az  elszámoló lap záradékának kitöltésével – a  lebonyolító szervezeti egység vagy elem
vezetője jogosult azzal, hogy amennyiben az elszámolás bármilyen okból nem megfelelő, úgy a rendezvény, az egyéb
rendezvény vagy rendszeres vezetői értekezlet költségei a  kezdeményező vezetői reprezentációs keretösszegét
terhelik.
23. Amennyiben a kezdeményező bonyolítja le a rendezvényt, az egyéb rendezvényt és a rendszeres vezetői értekezletet,
úgy a 3. és 5. mellékletekben szereplő igénybejelentő és elszámoló lapot a kezdeményező tölti ki. Ebben az esetben
az igénybejelentő lapnak a kijelölésről szóló mellékletét mellőzni kell.
24. A rendezvényhez, az egyéb rendezvényhez és a rendszeres vezetői értekezlethez kapcsolódó fogadási és vendéglátási
költségnorma felhasználásának elszámolása, valamint a  költségnormának a  vezetői reprezentáció terhére történő
túllépése miatt keletkezett költségek elszámolása – a  számviteli és az  általános forgalmi adóról szóló törvények
előírásai alapján kiállított – számla ellenében történik.
25. Amennyiben a  rendezvény, az  egyéb rendezvény és a  rendszeres vezetői értekezlet elismerések átadásával
egybekötött, úgy a  2.  melléklet szerinti normaösszeg az  összes elismerésben részesült személy száma 120%-ának
megfelelő létszámú meghívott vendégre számítható fel.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. Ez az utasítás a közzétételt követő hónap első napján lép hatályba.
27. Hatályát veszti a belföldi reprezentációról szóló 4/2007. (OT 2.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
305/2010. (XII. 20.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondásra tekintettel Pongráczné dr. Kapusi Erzsébetet 2011. április 30-ai hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Pintér Istvánt 2011. június 30-ai hatállyal,
dr. Tápai Piroskát 2011. június 30-ai hatállyal, Héjjasné dr. Korbély Zsuzsannát 2011. július 31-ei hatállyal
a felső korhatár elérése miatt dr. Exterde Tibort 2011. július 2-ai hatállyal,
bírói tisztségéből felmentem; dr. Barkóczi Balázst, dr. Biczó Lászlót,
dr. Kovács András Tamást, dr. Kökény Tímeát, dr. Mohácsy Gábort,
dr. Rimóczi Ágnest, dr. Szél Napsugár Ágnest és
dr. Virágné dr. Takács Máriát 2011. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Aszódy Anettet, dr. Kiss Árpád Lajost és
dr. Kovács Ildikót 2011. január 1. napjától 2013. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2010. december 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
90/2014. (VII. 18.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszternek a  honvédelemért felelős
miniszterrel egyetértésben tett javaslatára
dr. Boda Józsefet, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatóját e tisztségéből
– 2014. július 15-ei hatállyal, más fontos megbízatására tekintettel –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1073/2012. (III. 28.) Korm. határozata szeptember 5-ének, Calcuttai Teréz anya halála napjának az ENSZ Közgyűlése által a Jótékonyság Világnapjává történő nyilvánítása kezdeményezéséről.
A Kormány szeptember 5-ének, Calcuttai Teréz anya halála napjának az ENSZ Közgyűlése által a Jótékonyság
Világnapjává történő nyilvánítása érdekében felhívja a külügyminisztert, hogy szeptember 5-ének, Calcuttai Teréz
anya halála napjának az ENSZ Közgyűlés által a Jótékonyság Világnapjává történő nyilvánítására irányuló
kezdeményezést előkészítse, illetve a Közgyűlés napirendjére tűzéséhez szükséges feladatok elvégzéséről
gondoskodjon. Felelős: külügyminiszter Határidő: 2012. szeptember 1. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
452/2013. (XI. 28.) Korm. rendelete a Magyar Nemzeti Bank központi épülete felújítására, fejlesztésére irányuló építési beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 17., 24. és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az 5.  § tekintetében a  kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény 93.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest V. kerület, 24746
helyrajzi számú, természetben az  1054 Budapest, Szabadság tér 8–9. szám alatt, világörökségi területen található
műemlék ingatlan felújítására és fejlesztésére irányuló építési beruházással (a továbbiakban: beruházás) összefüggő,
az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, valamint
b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el, valamint
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) A hatóság az általa meghozott döntéseket – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni, valamint
b) építési beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A beruházással összefüggő, a  kulturális örökség védelmével kapcsolatos tanácsadói feladatokat, valamint
a beruházást megelőző tervpályázati eljárás előkészítését, feltételeinek kidolgozását, lebonyolítását a Forster Gyula
Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ látja el.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
5. § A Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központról szóló 310/2012. (XI. 6.) Korm. rendelet 4. §
c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Központ az örökséggazdálkodási és szolgáltatási tevékenysége körében ellátja különösen az alábbi feladatokat:)
„c) a  kulturális örökség kezelésével kapcsolatos információk nyújtása, hasznosítással kapcsolatos tanácsadás,
pályázati tanácsadás és közreműködés, fejlesztéssel, felújítással kapcsolatos tanácsadás, tervpályázati eljárás
lebonyolítása;”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2012. (VIII. 29.) VM rendelete a szőlő- és gyümölcsös ültetvények műveléséhez nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint a halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) mezőgazdasági de minimis támogatás: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban
nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i
1535/2007/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1535/2007/EK bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
b) mezőgazdasági termelő: az a Magyarországon bejelentett lakóhellyel vagy székhellyel, telephellyel rendelkező,
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint a halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben (a továbbiakban: eljárási törvény)
meghatározottak szerint regisztrált természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet, aki vagy amely Magyarország területén termőföldet külön jogszabályban meghatározottak szerinti
érvényes jogcím alapján használ;
c) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti
vállalkozás;
d) támogatási kérelem: a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni jövedékiadó-visszatérítés feltételeiről és
szabályairól szóló 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet] 5. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti éves adóbevallási nyomtatvány részeként benyújtott mezőgazdasági de minimis
támogatás iránti kérelem;
e) tárgyév: a gázolaj vásárlásáról vagy a gépi bérmunka-szolgáltatás igénybevételéről a mezőgazdasági termelő
saját nevére szóló számlákkal alátámasztott gázolaj-felhasználás – a támogatási kérelem benyújtásának évét
megelőző – éve.
A támogatás célja, jellege 2. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető a szőlő- és gyümölcsös ültetvények művelése során
felhasznált gázolajhoz.
(2) Az e rendelet alapján nyújtott támogatás mezőgazdasági de minimis támogatásnak minősül.
A támogatás igénybevételének feltételei 3. § A szőlő- és gyümölcsös ültetvények művelése során történő gázolaj-felhasználáshoz támogatást vehet igénybe az
a mezőgazdasági termelő, aki:
a) legalább 0,5 hektár területű ültetvényen a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló jogszabály
szerinti földhasználati nyilvántartásba földhasználóként bejegyzett ügyfélként szőlő-, illetve
gyümölcstermesztést folytat, beleértve azt a legalább 0,5 hektár területű ültetvényen szőlő-, illetve
gyümölcstermesztést folytató ügyfelet is, akinek földhasználati joga önhibáján kívüli okból nem került
a földhasználati nyilvántartásba bejegyzésre és a földhasználati jogosultságát igazoló egyéb okirattal rendelkezik;
b) a gázolaj vásárlásáról vagy a gépi bérmunka-szolgáltatás igénybevételéről saját nevére szóló számlával
rendelkezik, és akinek a 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet szerint keletkezett, a tárgyév egészére vonatkozó teljes
adó-visszatérítési igényét a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve (a továbbiakban: vámhatóság) jóváhagyta;
c) a támogatási kérelem vámhatóság részére történő benyújtásának időpontjában
ca) nem rendelkezik az állami adó- és vámhatóság, vagy a – székhelye, lakóhelye, vagy a helyi adókról szóló
1990. évi C. törvény szerinti telephelye szerinti – önkormányzati adóhatóság által nyilvántartott lejárt
köztartozással, kivéve, ha az állami adó- és vámhatóság vagy az önkormányzati adóhatóság számára fizetési
halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
cb) nem áll felszámolási, végelszámolási, adósságrendezési eljárás alatt, vagy természetes személy esetén vele
szemben gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás nincs folyamatban,
cc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A támogatás összege és forrása
4. § (1) A támogatás összege a szőlő- és a gyümölcsös ültetvényterületen a tárgyévben ténylegesen felhasznált,
a (2) bekezdés szerinti gázolaj mennyisége után literenként kilencvenöt forint.
(2) A támogatás összegének megállapításánál kizárólag a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának
különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 129. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kilencvenhét
liter/hektár/év mennyiségen felüli, számlával igazolt gázolaj mennyisége, de hektáronként évente legfeljebb száz liter
vehető figyelembe.
(3) A támogatás forrása a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezeti kezelésű, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
előirányzat-felhasználási keretszámla, száma: 10032000-01220191-51200002.
(4) A támogatási összeg euróra történő átszámításakor a támogatási kérelem vámhatósághoz történő benyújtása
hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett, két tizedesjegy pontossággal
meghatározott EUR/HUF deviza középárfolyamot kell alkalmazni.
A támogatás igénylése és kifizetése 5. § (1) A támogatási kérelem kizárólag a tárgyévet követő évben évente egyszer, a 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet
5. § (1) bekezdés a) pontja és (3)–(4) bekezdése szerinti éves adóbevallási nyomtatvány részeként nyújtható be.
A 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet szerinti jövedékiadó-visszatérítés igénylésére elektronikus bevallást választó
mezőgazdasági termelő a támogatási kérelmet kizárólag elektronikus úton nyújthatja be.
(2) A 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés b) pontja és (3) bekezdése szerinti féléves vagy negyedéves
adóbevallási nyomtatvány részeként a tárgyévet követő év január 15-ét megelőzően a vámhatósághoz nem lehet
támogatási kérelmet benyújtani.
(3) A mezőgazdasági termelőnek az 1. melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelmén nyilatkoznia kell arról, hogy
a) nem rendelkezik az állami adó- és vámhatóság, vagy a – székhelye, lakóhelye, vagy a helyi adókról szóló 1990. évi
C. törvény szerinti telephelye szerinti – önkormányzati adóhatóság által nyilvántartott lejárt köztartozással kivéve,
ha az állami adó- és vámhatóság vagy az önkormányzati adóhatóság a számára fizetési halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett,
b) nem áll felszámolási, végelszámolási, adósságrendezési eljárás alatt, vagy természetes személy esetén vele
szemben gazdasági tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás nincs folyamatban,
c) vállalkozása nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
d) a tárgyévben felhasznált gázolaj vásárlásáról vagy a gépi bérmunka-szolgáltatás igénybevételéről saját nevére
szóló eredeti számlák a rendelkezésére állnak,
e) hozzájárul, hogy a támogatási kérelemhez kapcsolódó eljárás során a vámhatóság a 341/2007. (XII. 15.) Korm.
rendelet alapján a támogatási kérelem adatait és a részére folyósított adó-visszatérítéssel kapcsolatos adatokat
további felhasználás és az eljáráshoz kapcsolódó ellenőrzés céljából átadja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére,
f) tudomásul veszi, hogy amennyiben az intézkedéssel kapcsolatos lejárt tartozását nem egyenlíti ki, úgy az eljárási
törvény 38. § (9) bekezdése alapján a fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató az MVH hatósági átutalási
megbízását a végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni.
6. § (1) Az MVH a vámhatóság által a támogatási összeg kiszámításához szükséges, a 341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet 5. §
(4) bekezdése alapján továbbított, az 1. melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelmek adatai és a vámhatóság
a 2. melléklet szerinti adatokra is kiterjedő – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 54. §
(1) bekezdés a) pontjával és a (3) bekezdésével összhangban nyújtott – adatszolgáltatása alapján a mezőgazdasági
termelő mezőgazdasági de minimis támogatásra való jogosultságát ellenőrzi.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján, valamint a mezőgazdasági de minimis támogatásra vonatkozó uniós jogi
aktusban foglalt keretek figyelembevételével az MVH a 3. melléklet szerint kiszámítja a jóváhagyható támogatás
összegét és dönt a támogatási kérelemről.
(3) A mezőgazdasági de minimis támogatási kérelem alapján indult eljárásban hiánypótlásra nincs lehetőség.
(4) Az MVH köteles döntésében tájékoztatni a támogatásra jogosultat a támogatás összegéről és annak mezőgazdasági
de minimis támogatás jellegéről. A döntésben utalnia kell az 1535/2007/EK bizottsági rendelet pontos címére, az
Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a támogatás összegét forintban
és euróban is kifejezve.
(5) Az MVH a (2) bekezdés szerinti döntés meghozatalát követően – az eljárási törvény 60. §-ának (2) bekezdésében
foglaltakra is figyelemmel – legkésőbb a forrás rendelkezésre állásától számított negyvenöt napon belül intézkedik
a támogatás kifizetéséről.
(6) Ha az e rendelet keretében megállapított jogos támogatás a mezőgazdasági termelő által igénybe vett más
mezőgazdasági de minimis támogatásokkal együttesen meghaladja az 1535/2007/EK bizottsági rendeletben
meghatározott egyéni keretet, akkor az egyéni keretet meghaladó részt az MVH elutasítja.
A támogatás nyilvántartása és ellenőrzése 7. § (1) E rendelet vonatkozásában az 1535/2007/EK bizottsági rendelet 4. cikkének 5. pontja szerinti nyilvántartást az
MVH vezeti.
(2) Az MVH jogosult ellenőrizni az e rendelet szerinti támogatás feltételeinek való megfelelést.
(3) Amennyiben a vámhatóság utólagos ellenőrzés keretében megállapítja a 3. § b) pontja szerinti
jövedékiadó-visszatérítési igény jogosulatlanságát, úgy az e rendelet szerinti támogatás igénybevétele is
jogosulatlannak minősül. A vámhatóság a jövedékiadó-visszatérítési igény jogosulatlanságát megállapító jogerős
döntéséről tájékoztatja az MVH-t is.
(4) Amennyiben a mezőgazdasági termelő az Art. szerinti önellenőrzés alapján – a földhasználatra vonatkozó adat
módosításából adódóan – kevesebb jövedékiadó-visszatérítésre jogosult, mint amelyet a vámhatóság a 3. § b) pont
szerint teljesített, vagy jövedékiadó-visszatérítésre egyáltalán nem jogosult, úgy az e rendelet szerinti támogatás
igénybevételének egy része vagy egésze jogosulatlannak minősül. A vámhatóság az előzőek szerinti önellenőrzés
keretében módosított adatokról is tájékoztatja az MVH-t.
(5) Amennyiben a mezőgazdasági termelő az Art. szerinti önellenőrzés alapján – a földhasználatra vonatkozó adat
módosításából adódóan – magasabb összegű jövedékiadó-visszatérítésre jogosult, mint amelyet a vámhatóság a 3. §
b) pont szerint teljesített, úgy az az e rendelet szerinti támogatási kérelem módosításának minősül. A vámhatóság az
előzőek szerinti önellenőrzés keretében módosított adatokról is tájékoztatást küld az MVH részére.
(6) Az MVH az intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén az intézkedésben való jogosulatlan
részvételt megállapító jogerős döntéséről tájékoztatja a vámhatóságot is.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
9. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1535/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 337., 2007.12.20., 35. o.) hatálya alá
tartozó támogatást tartalmaz.
10. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a szőlő- és gyümölcsös ültetvényekben felhasznált
gázolajhoz nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásról szóló 46/2008. (IV. 17.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
276/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az Európai Unió Tanácsának Magyar Elnöksége munkájában nyújtott kiemelkedő teljesítményéért, az elnökség
sikeréhez tevőlegesen hozzájáruló példaértékű és áldozatkész munkája elismeréseként
dr. Gottfried Péter volt államtitkárnak, a miniszterelnök külpolitikai tanácsadójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkereszt a csillaggal polgári tagozata,
Barsiné Pataky Etelkának, az EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztosnak,
Simonné dr. Berta Krisztinának, a Belügyminisztérium európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata, dr. Hatala József rendőr altábornagynak, országos rendőrfőkapitánynak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje katonai tagozata, Bacskai Józsefnek, a Külügyminisztérium EU Elnökségi Gazdálkodási Főosztálya vezetőjének,
dr. Balog Ádámnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium adóügyekért felelős helyettes államtitkárának,
dr. Baranyai Gábornak, a Külügyminisztérium ágazati politikáért felelős helyettes államtitkárának,
dr. Margitay-Becht Beátának, a Külügyminisztérium EU Elnökségi és Koordinációs Főosztálya vezetőjének,
dr. Kovács Tamás Ivánnak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Európai Unió és nemzetközi ügyekért felelős helyettes
államtitkárának, Ódor Bálintnak, a Külügyminisztérium EU ügyekért felelős helyettes államtitkárának,
Robák Ferenc, a magyar EU elnökség operatív ügyeinek kormánybiztosa részére,
Siklósi Péternek, a Honvédelmi Minisztérium védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes
államtitkárának, dr. Sztáray Péternek, a Külügyminisztérium biztonságpolitikáért felelős helyettes államtitkárának,
dr. Zombor Ferencnek, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium EU és nemzetközi igazságügyi együttműködésért
felelős helyettes államtitkárának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata, dr. Grúber Károly nagykövetnek, a Magyar Köztársaság Európai Unió brüsszeli Állandó Képviselete Kül- és
Biztonságpolitikai Hivatala vezetőjének, dr. Kátai Anikónak, a Külügyminisztérium Belső Piaci és Jogi Főosztálya vezetőjének,
dr. Stauber Péternek, a Belügyminisztérium Európai Együttműködési Főosztálya vezetőjének,
dr. Taubner Zoltánnak, a külügyminiszter volt kabinetfőnökének, nagykövetnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
32/2016. (XII. 14.) OGY határozata a Kúria elnökének a Kúria 2015. tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámolójának elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Kúria elnökének a Kúria 2015. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati
normakontroll körében címmel benyújtott beszámolóját elfogadja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1507/2016. (IX. 21.) Korm. határozata a Normafa Park történelmi sportterület megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a Normafa Park történelmi sportterületről szóló 2013. évi CXLVIII. törvényben (a  továbbiakban: Normafa tv.) foglalt
célok megvalósítása érdekében
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet címrendjének a  20. A  Normafa Park megvalósításának és működésének támogatása címmel történő
kiegészítését;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Normafa
tv.-ben és a  Normafa Park kiemelt beruházás koncepciójáról és az  azzal összefüggő feladatokról szóló 1443/2013.
(VII. 16.) Korm. határozat 6.  pontjában meghatározott célok megvalósításával összefüggésben a  közösségi
közlekedés fejlesztéséhez, a  Normafa Park megvalósításához és működéséhez, az  Eötvös út új nyomvonalának
kialakításához és az  ehhez kapcsolódó parkoló kialakításához szükséges, állami, illetve önkormányzati vagyonba
nem tartozó ingatlanok tulajdonjogának megszerzése, valamint a  Normafa tv.-ben meghatározott célok
megvalósításával összefüggésben felmerülő, jogszabályon alapuló kötelezettségek teljesítése céljának 2016. évi
megvalósítása érdekében, továbbá a  Budapest XII. kerület 10525/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon
található egykori Fácán Vendéglő épületének felújítására összesen 950,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 20. A  Normafa Park
megvalósításának és működésének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerinti átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson 950,0 millió forint támogatást Budapest
Főváros XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzat (a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. október 15. 4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően folyósítsa
a 2. pont szerinti támogatást az Önkormányzata számára;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a támogatási szerződés 3. pont szerinti megkötését követően azonnal
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a Budapest XII. kerület Eötvös út új nyomvonalának kialakítása és az  ehhez kapcsolódó parkoló kialakítása
céljára a 2017. évben 980 millió forint,
b) a Budapest XII. kerület 10525/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon található „Hild-villa” felújítására és
a hozzá kapcsolódó telek környezetrendezésére a 2017. évben 1660 millió forint, a 2018. évben 550 millió forint,
c) a Budapest XII. kerület 10525/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon található egykori Fácán Vendéglő
épületének felújítására a 2017. évben 950 millió forint,
d) a Budapest XII. kerület 10760/3 helyrajzi számon nyilvántartott, egykori lóvasút-végállomás épületének
műemléki felújítását és funkcióbővítő hasznosítását célzó beruházás céljára a  2017. évben legfeljebb
622,3 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetben az Önkormányzat számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi források tekintetében a felmerülés ütemében, a 2018. évi források tekintetében
a 2018. évi központi költségvetés tervezése keretében
 6. felhívja
a) a földművelésügyi minisztert, hogy gondoskodjon a Budapest XII. kerület, Eötvös út 59. szám alatt található,
a  Budapest XII. kerület 10497/7 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (a  továbbiakban: Ingatlan) állami
tulajdonba kerüléséről a Pilisi Parkerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság tőkeleszállítása útján,
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően, a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az Ingatlan Önkormányzat részére
történő ingyenes vagyonkezelésbe adásáról, azzal, hogy az  Ingatlan bérleti jogviszonyokkal terhelten kerül
az Önkormányzat vagyonkezelésébe.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont végrehajtását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1220/2018. (IV. 20.) Korm. határozata egyes, az EFOP-2.4.1-16 azonosító jelű [„Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex programokkal (ERFA)”című] felhívásra benyújtott projektjavaslatok tekintetében a költségek ingatlanvásárlásra történő átcsoportosításáról, valamint a felhívásban meghatározott elszámolható költségtípusok mértékének együttes összege túllépéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul 1.1. az EFOP-2.4.1-16-2017-00016 azonosító számú, „Komplex telep-program infrastrukturális beavatkozásai
Hejőszalonta Községben” című,
1.2. az EFOP-2.4.1-16-2017-00029 azonosító számú, „Felsőgagy felzárkózik – Szegregált élethelyzetek
felszámolása komplex programokkal (ERFA)” című,
1.3. az EFOP-2.4.1-16-2017-00041 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása Borsodbótán (ERFA)”
című,
1.4. az EFOP-2.4.1-16-2017-00062 azonosító számú, „Ekethanásztarász – Összefogunk az otthonért” című,
1.5. az EFOP-2.4.1-16-2017-00067 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása Olaszliszkán (ERFA)”
című,
1.6. az EFOP-2.4.1-16-2017-00069 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex
programokkal Alsóvadász településen (ERFA)” című,
1.7. az EFOP-2.4.1-16-2017-00075 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása a  lakhatási feltételek
javításával Baktakéken” című,
1.8. az EFOP-2.4.1-16-2017-00078 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása lakhatási beruházások
támogatásával Felsődobsza településen (ERFA)” című,
1.9. az EFOP-2.4.1-16-2017-00079 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása a  lakhatási feltételek
javításával Rakacán” című,
1.10. az EFOP-2.4.1-16-2017-00088 azonosító számú, „Esély Bérbaltavárnak” című,
1.11. az EFOP-2.4.1-16-2017-00091 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása a  lakhatási feltételek
javításával Rakacaszenden” című,
1.12. az EFOP-2.4.1-16-2017-00096 azonosító számú, „Hugyagi lakhatási integrációs program” című,
1.13. az EFOP-2.4.1-16-2017-00103 azonosító számú, „Lakhatási körülmények javítása és környezeti infrastruktúra
fejlesztése a Periféria Elhagyásáért Porcsalma Településen” című,
1.14. az EFOP-2.4.1-16-2017-00104 azonosító számú, „Mezőfalva–Szőlőhegyen élők társadalmi felzárkóztatásának
elősegítése lakhatási beruházásokkal” című,
1.15. az EFOP-2.4.1-16-2017-00110 azonosító számú, „Szegregátumban élők helyzetének javítása Farkaslyuk
községben (ERFA)” című és
1.16. az EFOP-2.4.1-16-2017-00111 azonosító számú, „A mi kis falunk fejlődéséért” Szegregált élethelyzetek
felszámolása komplex programokkal (ERFA)” című
projektjavaslatok tekintetében a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a  továbbiakban:
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet] 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségek ingatlanvásárlás
költségtípusra történő – a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5. melléklet 3.3.6.4. pontja szerinti mértéket meghaladó
mértékű – átcsoportosításához,
2. hozzájárul, hogy az  1.  pont 1.1., 1.3., 1.6., 1.8., 1.10. és 1.15.  alpontja szerinti projektjavaslatok tekintetében
a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségtípusokra vonatkozó
mértékek együttes összege a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1a.  pontja szerinti mértéket
meghaladja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2010. (HK 12.) HM FLÜ intézkedése „SZD-75 repülőgép távolságmérő berendezés Műszaki üzemeltetési szakutasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „SZD-75 repülőgép távolságmérő berendezés Műszaki üzemeltetési szakutasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség An-26 típusú repülőgépeket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „SZD-75 repülőgép távolságmérő berendezés
Műszaki üzemeltetési szakutasítása” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az An-26 típusú repülőgépeket alkalmazó katonai szervezetek repülő mérnök-műszaki szakszemélyzete részleteiben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
1990/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a szabadkai zsinagóga felújításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Szabadka, Jakab és Komor tér 6. szám alatti zsinagóga felújításának szükségességével, mely felújításhoz
kapcsolódó munkálatok befejezéséhez legfeljebb 106 000 000 forint forrást biztosít;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban foglalt cél megvalósításához
szükséges legfeljebb 48 800 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  2.  pontban megjelölt támogatás összege az  1.  pontban megjelölt célra, pályázat és
támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján kerüljön biztosításra a  Magyar Nemzeti Tanács mint
Kedvezményezett részére;
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban foglalt cél megvalósításához
szükséges legfeljebb 57 200 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
102/2012. (V. 2.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Góra Zoltán tűzoltó ezredest 2012.
május 4-ei hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. április 12. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,