type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2011. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a 2011. június havi nyomozótiszti készenléti szolgálat ellátásáról A HM közigazgatási államtitkárának és a Honvéd Vezérkar főnökének 40/2011. (HK 10.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a 2011. július havi nyomozótiszti készenléti szolgálat ellátásáról Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. HONVÉD VEZÉRKAR FŐNÖKI RENDELKEZÉSEK
A Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
84/2011. (HK 10.) HVKFH
i n t é z k e d é s e
a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína
3. kiadás elkészítéséről A Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 87/2010. (X. 6.) HM utasítás 40. §
(22) bekezdése, valamint a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól
szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI SZÁT–HM HVKFH
együttes intézkedésében meghatározott feladatok végrehajtása céljából az intézkedés 4., 35. és 36. pontjaiban foglaltak alapján, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Doktrína (a továbbiakban MH ÖHD) 3. kiadás elkészítésére és a kidolgozói munkával kapcsolatos feladatok végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH ÖHD 3. kiadás elkészítésében érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. Az MH ÖHD 3. kiadás elkészítéséért az MH Műveleti
és Doktrinális központ a felelős.
3. Az MH ÖHD 3. kiadás elkészítése érdekében Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban DKM) hozok létre.
3.1. A DKM vezetője: az MH Műveleti és Doktrinális
Központ
3.2. A DKM tagjai:
a) HVK Hadműveleti Csoportfőnökség;
b)HVK Logisztikai Csoportfőnökség;
c) HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség;
d) HM Jogi Főosztály;
e) HM Védelempolitikai Főosztály;
f) HM Védelmi Tervezési Főosztály;
g) HM Védelmi Hivatal;
h) HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal;
i) HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal;
j) Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem.
4. A kiadvány kidolgozásának főbb szakaszai:
a) Alakuló munkaértekezlet: 2011. 07. (MH MSZDB
ülése);
b) A doktrína szinopszisának jóváhagyása: 2011. 08.;
c) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2011.
12.-ig;
d) Az első tervezet véleményezése: 2012. 01. (MH MSZDB
ülése);
e) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum továb
bi vizsgálata, elemzése: 2012. 03-ig; f) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2012. 06-ig;
g) A végleges változat elfogadása: 2012. 07. (MH MSZDB
ülése);
h) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:2012. 08.
i) A hatályba léptető miniszteri utasítás kiadása: 2012. 09.
j) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása: 2012.
12-ig. 5. A DKM vizsgálja felül a 2010-ben elkészült doktrínatervezetet, végezze el az elemző és értékelő munkát. Végezze el a szükséges változtatásokat az alábbiak szerint:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína 3. kiadás
b) A kiadvány kódszáma: MH DOFT 122301
c) A kidolgozás elrendelője: Honvéd Vezérkar főnök
d) A kiadvány jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
e) A kiadvány megjelentetésének célja: Kerüljön ki
dolgozásra egy, a Nemzeti Katonai Stratégiát tükröző, a
szövetségi politikai és katonai iránymutatások alapján született új dokumentum, amely egyben, az MH alkalmazási
elveinek legmagasabb szintű összefoglalása, a katonai
erőket a célkitűzéseik elérésében támogató irányító alapelvek leírása. Az MH ÖHD alapját képezi a nemzeti katonai
doktrínák megalkotásának.
f) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nyílt”
g) A kiadvány formája: új kiadvány
h) A kiadvány célközönsége, felhasználói: a Magyar
Honvédség felső szintű parancsnoki és törzstiszti tagjai,
különös tekintettel a doktrína kidolgozó és szabályzatfejlesztő szervezetek állományára.
6. Az MH MDK készítse el az MH ÖHD 3. szinopszisát,
amely tartalmazza az egyes fejezetek és azok fő pontjainak
felsorolását, a ki- és átdolgozásáért-, a részleges bedolgozásáért felelős, vagy az arra felkért szervezeteket, valamint
a kidolgozói munka részletes időrendjét.
7. Az MH ÖHD 3. kiadás első tervezet véleményezését
követően az MH MSZDB kezdje meg az MH Doktrinális
Hierarchia 2. szintjén lévő doktrínák felülvizsgálatát.
8. Az MH ÖHD 3. kiadás hatályba lépéséig a honvédelmi miniszter 146/2007. (HK 2/2008.) HM utasításban
meghatározott, jelenleg is hatályos MH ÖHD 2. kiadást
kell használni.
9. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
112/2019. (III. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Kemenes Istvánt 2019. július 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
116/2008. (HK 1/2009.) HM utasítása a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal főigazgató I. helyettes munkakör betöltésére kiírt pályázatok elbírálását, valamint a bírálat előkészítését végző bizottságok kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvényben, valamint a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról,
megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről
szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 26. §-ában foglaltakra – a HM Központi Ellenőrzési
és Hatósági Hivatal főigazgató I. helyettes munkakör betöltésére kiírt pályázatok elbírálását, valamint a bírálat előkészítését végző bizottságok kijelöléséről az alábbi
utasítást adom ki: Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya a kijelölt bizottságok vezetőire és
tagjaira, valamint a pályázaton részt vevő állományra terjed ki.
Előkészítő bizottság kijelölése 2. § A Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal, főigazgató I.
helyettes munkakörre kiírt pályázatok bírálatának előkészítése érdekében az alábbi előkészítő bizottságot jelölöm ki:
a) a bizottság elnöke: Vágási László vezető főtanácsos,
HM Személyügyi Osztály, osztályvezető;
b) a bizottság tagjai:
– dr. Mándoki Zolán, HM Jogi Főosztály;
– Farkas Róbert alezredes, HM Személyügyi Osztály,
kiemelt főtiszt (ov.h.). Az előkészítő bizottság feladatai 3. §
Az előkészítő bizottság elnöke a pályázat megjelenéséig biztosítja a pályázati iratok biztonságos tárolását.
4. § A pályázat megjelenését követően az előkészítő bizottság elnöke
a) a pályázó megkeresése alapján biztosítja, hogy a pályázat benyújtásával kapcsolatos eljárási rendre, kötelező
tartalmi kellékekre, kézbesítésre vonatkozó feltételekről
tájékoztatást kaphasson;
b) irányítja a pályázatok érkeztetésével kapcsolatos előkészítő bizottsági feladatokat.
5. § A pályázatok bontására az előkészítő bizottság előtt kerül sor.
6. § A pályázatok felbontását követően
a) az előkészítő bizottság tagjai biztosítják, hogy a pá
lyázatok tartalmát, a pályázók személyét a véleményező
bizottság részére történő átadásig az előkészítő bizottság
tagjain kívül harmadik személy ne ismerhesse meg;
b) az előkészítő bizottság ellenőrzi a pályázat benyújtására vonatkozó határidő betartását, a pályázatok alaki kellékeinek teljességét, az iratok pályázati kiírásban rögzítetteknek való megfelelését;
c) az előkészítő bizottság ellenőrzi, hogy a pályázó
rendfokozata, igazolt iskolai végzettségének szintje, vala
mint igazolt nyelvtudása megfelel-e a pályázati kiírásban
foglalt követelményeknek.
7. § A beérkezett pályázatokról az előkészítő bizottság névjegyzéket vezet, amely tartalmazza:
a) a pályázó nevét, rendfokozatát;
b) a pályázó jelenlegi munkakörét;
c) a pályázó iskolai végzettségeire, képesítéseire, nyelv
tudására, szakmai gyakorlatára vonatkozó, hitelesen igazolt adatokat; d) a pályázat határidőre történő beérkezésével, valamint
a pályázat teljességével kapcsolatos adatokat;
e) azon pályázatok jelölését, melyek a 6. § b)–c) pontjaiban rögzített feltételeknek nem felelnek meg.
8. § Az előkészítő bizottság elnöke a pályázatok benyújtására meghatározott határidőt követő 5. munkanapig a pályázatokat, valamint a 7. § szerinti névjegyzéket felterjeszti a
bírálóbizottság elnökének.
Bírálóbizottság kijelölése 9. § A pályázatok elbírálása érdekében, a Rendelet 26. §-a
alapján – tekintettel a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet 7. §
(1) bekezdésében foglaltakra – bírálóbizottságot jelölök ki:
a) a bírálóbizottság elnöke: dr. József Péter úr, HM jogi
szakállamtitkár, a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági
Hivatal irányítását ellátó vezető, a honvédelmi miniszter
képviseletében;
b) tagjai:
– dr. Till Szabolcs, HM Jogi Főosztály főosztályvezető;
– Bíró József, HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hi
vatal főigazgató;
– Katona Károly dandártábornok, HM Személyzeti Fő
osztály főosztályvezető;
– Sulyok János dandártábornok, HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség vezérigazgató;
– Vágási László vezető főtanácsos, HM Személyügyi
Osztály, osztályvezető, egyben a bizottság titkára;
c) a bírálóbizottság munkájában – a honvédelmi minisz
ter felkérésére, az illetékes miniszter kijelölése alapján –
tanácskozási joggal vesz részt a Pénzügyminisztérium
képviselője (1 fő).
10. § A bírálóbizottság megbízatása a pályázati határidő lejártát követő munkanapon kezdődik és a nyertes pályázat
kihirdetéséig, illetve a pályázat eredménytelenségének
honvédelmi miniszter által történő megállapításáig tart.
A bírálóbizottság feladatai 11. § A bírálóbizottság elnöke az előkészítő bizottság elnökétől a pályázatok benyújtására előírt határidőt követő 5
munkanapon belül átveszi a beérkezett pályázatokról készült névjegyzéket, valamint a benyújtott pályázatokat.
12. § A bírálóbizottság elnöke intézkedik a bírálóbizottság
ülésezésének megkezdésére, legkésőbb a pályázat benyújtására kiírt határidőt követő 8. munkanapig. A bírálóbizottság üléseit a bírálóbizottság elnöke vezeti és legalább
két bizottsági tag jelenléte szükséges.
13. § (1) A bírálóbizottság az elrendelt üléseken megismeri a
beérkezett pályázatok tartalmát.
(2) A bírálóbizottság a beérkezett pályázatokat rangsorolja, továbbá a pályázati kiírásban szereplő feltételeknek
meg nem felelő tartalmú, az előírt határidő után benyújtott
és ezért érvénytelen pályázatok elutasítására vonatkozó javaslatról döntést hoz. Az így elutasított érvénytelen pályázatokat a pályázónak szóló, honvédelmi miniszter által
aláírt ügyirat mellékleteként 5 munkanapon belül vissza
kell küldeni. Az ügyiratban tételesen fel kell tüntetni az érvénytelenség okait.
(3) A pályázatok vagy azok részei nem sokszorosíthatók, a bírálóbizottság napi ülését követően a pályázatok
biztonságos őrzéséről a bírálóbizottság titkára köteles gondoskodni.
(4) A bírálóbizottság a pályázatok rangsorolásáról szavazással dönt. A szavazás érvényességéhez a bírálóbizottság elnökének és tagjai többségének jelenléte szükséges.
Szavazategyenlőség esetén a bírálóbizottság elnöke dönt
az azonos szavazatot kapott pályázatok sorrendjéről.
(5) A Pénzügyminisztérium képviselője a bírálóbizottság döntéseiben szavazati joggal nem rendelkezik, azonban a pályázatok értékelése során lehetőséget kell biztosítani számára szakmai állásfoglalásának kialakítására, a
pályázatokkal kapcsolatos véleményének ismertetésére.
14. § A bírálóbizottság ülésein hozott döntésekről jegyzőkönyvet kell vezetni. A jegyzőkönyvben rögzíteni kell a
szavazással hozott döntések szavazati arányait, külön kérésre a bírálóbizottsági tag(ok), illetve a Pénzügyminisztérium képviselőjének bizottsági döntéstől eltérő egyéni állásfoglalását.
15. § A bírálóbizottság elnöke legkésőbb a pályázat benyújtására biztosított határidő lejártát követő 25. napon a bizottság által rangsorolt pályázatokat döntésre felterjeszti a
honvédelmi miniszter részére.
Döntés a pályázatokról 16. § Az érvényes pályázatok közül a pályázat nyerteséről a
honvédelmi miniszter dönt a pályázat benyújtására meghatározott határidő lejártát követő 30 napon belül.
17. § A pályázat eredményének a döntést követő 10 munkanapon belüli közzétételéről a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály gondoskodik.
A bizottságok tagjainak díjazása 18. § A 2. és 9. §-okban kijelölt bizottságok elnökei és tagjai
megbízási díjra, illetve további díjazásra nem jogosultak.
Záró rendelkezés 19. § Ez az utasítás az aláírását követő napon lép hatályba,
és 2009. március 1-jén hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1/2015. (I. 15.) ME határozata állami felsőoktatási intézmények kancellárjainak megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
az Eötvös Loránd Tudományegyetemen dr. Scheuer Gyulát,
a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetemen dr. Kupper Andrást,
a Pannon Egyetemen dr. Kovács Gyulát,
a Szegedi Tudományegyetemen Devecz Miklóst,
a Színház- és Filmművészeti Egyetemen dr. Vonderviszt Lajost és
az Eötvös József Főiskolán dr. Bohátka Gergelyt
– a 2015. január 1-jétől 2017. december 31-éig terjedő időtartamra –, valamint
a Pécsi Tudományegyetemen Jenei Zoltánt – a 2015. január 10-étől 2017. december 31-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2015. (XII. 16.) FM rendelete a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről.
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés a) pontjának 9. alpontjában, valamint az élelmiszerláncról
és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 18. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. és 2. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. állat-egészségügyi bizonyítvány: az  élő állatok belföldi szállításának állat-egészségügyi szabályairól szóló
87/2012. (VIII. 27.) VM rendelet 2. melléklete szerinti okirat;
 2. állatmozgás: az állat tenyészetek közötti helyváltoztatása, amely lehet szállítás vagy lábon hajtás;
 3. állatmozgás- és sertés-nyilvántartás: az  állattartó által a  tartási helyen lévő, valamint a  beérkezett és
a kiszállított sertésekről vezetett naprakész nyilvántartás;
 4. sertés ENAR: a  sertések egységes nyilvántartási és azonosítási rendszere, amely kapcsolódik a  tenyészetek
nyilvántartásához, biztosítja az  állatmozgások nyomon követését, a  sertések regisztrálását, továbbá alapját
képezi az állategészségügy, állattenyésztés és piacszabályozás szakterület nyilvántartási rendszereinek;
5. ENAR füljelző: a sertések megjelölésére szolgáló, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban:
NÉBIH) által engedélyezett, az ENAR-számot tartalmazó jelölő eszköz;
6. ENAR jelölés: ENAR füljelzővel vagy jelölőkalapáccsal végzett jelölés;
 7. ENAR-szám: a sertések megjelölésére és azonosítására használt,
a) Magyarország ISO kódjeléből (HU) és legfeljebb tizenkettő jegyű számból álló, az élelmiszerláncról
és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvényben meghatározott élelmiszerlánc-felügyeleti
információs rendszer (a továbbiakban: FELIR) szerinti kód,
b) tenyészetkód, jelölőkalapács alkalmazása esetén;
 8. sertéságazati területi felelős: a  Magyarországi Sertéstenyésztők és Sertéstartók Szövetségének
(a továbbiakban: MSTSz) e rendeletben meghatározott feladatokat ellátó munkavállalója;
 9. sertés szállítólevél: az  állatok eredetét igazoló és a  szállított sertéseket kísérő dokumentum, amely egyben
a szállítás FELIR-ben való rögzítésére is szolgál;
10. tenyészetkód: a tenyészet azonosító száma a FELIR-ben;
11. tenyészkan: hímivarú sertés az első fedeztetés vagy mesterséges termékenyítés után;
12. tenyészkoca: nőivarú sertés az első fialás után;
13. tenyészkocasüldő: ivarérett, fedeztetett vagy termékenyített nőivarú sertés, az első fialásig;
14. tenyészsertés: a tenyészkan, a tenyészkoca és a tenyészkocasüldő együttesen;
15. útmutató: a NÉBIH által készített és saját honlapján közzétett sertés ENAR formanyomtatvány-gyűjtemény és
kitöltési-eljárási tájékoztató.
 (2) Az e  rendeletben meg nem határozott fogalmakra a  tartási helyek, a  tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes
adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet (a  továbbiakban: TIR rendelet)
2. §-a szerinti fogalmakat is alkalmazni kell.
2. A sertések jelölése 2. § (1) A sertéseket
a) legkésőbb a születési tenyészet elhagyásakor,
b) importált állat esetében a karanténból történő kiszállítást megelőzően,
c) amennyiben állategészségügyi okból ez szükséges,
d) tenyészkocasüldő és tenyészkan esetében az első vemhesítést, illetve az első fedeztetést vagy mesterséges
termékenyítést követő hét napon belül,
az 1. mellékletben meghatározott módon füljelzővel, vagy az 5. §-ban meghatározott esetben jelölőkalapáccsal meg
kell jelölni.
(2) Élő sertéseket kizárólag ENAR-füljelzővel vagy jelölőkalapáccsal megjelölve lehet szállítani.
3. § (1) Nem kell megjelölni
a) a  levágásra kerülő sertéseket, ha a  vágóhíd és a  tenyészet azonos tartási helyen van, és kizárólag erről
a tartási helyről származó sertéseket vágnak;
b) azon sertéseket, melyek esetében jogszabály alapján az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: megyei kormányhivatal) vagy
az  álletegészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hatáskörében eljáró járási hivatal zárt vagy elkülönített vágást
rendel el.
(2) Amennyiben jelölésük nem felel meg az e rendeletben foglaltaknak,
a) a más tagállamból vagy másik hazai tenyészetből származó sertéseket, valamint
b) a vágásra importált sertéseket, amelyek a vágóhídra érkezésük után öt napon belül nem kerülnek levágásra,
át kell jelölni.
(3) Átjelöléskor az állattartó köteles a 12. § f ) pontja szerint eljárni.
 (4) Tilos átjelölni az e rendelet szerint már megjelölt tenyészsertéseket.
4. § (1) Az ENAR-füljelzők jellemzőit, az alkalmazott típusokat és az azokon szereplő feliratokat az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A  NÉBIH a  sertés ENAR-füljelzők gyártására és szállítására évenként legalább egyszer pályázatot hirdet, melynek
kiírását honlapján közzéteszi.
 (3) A  közzététel alapján a  gyártók által benyújtott sertés füljelzők minőségét és a  gyártóval szemben támasztott
feltételek meglétét a NÉBIH, a meghirdetett feltételek szerint, füljelző teszt keretében megvizsgálja.
 (4) A NÉBIH megállapodást köt a nyertes pályázókkal és az elfogadott füljelzőket, valamint azok forgalmazóinak listáját
a honlapján közzéteszi. A sertés ENAR-ban kizárólag a NÉBIH honlapján közzétett füljelzők igényelhetők.
 (5) A  füljelzőket és behelyező eszközöket, valamint a  sertés ENAR bizonylatokat az  útmutatóban leírt módon kell
igényelni. 5. § (1) A jelölőkalapács kizárólag az önálló tenyészetből a hazai vágóhídra szállított sertések esetében használható.
 (2) A  jelölőkalapácson a  hat vagy a  hét jegyű tenyészetkódot kell feltüntetni. A  jelölőkalapáccsal a  jelölést úgy kell
elvégezni, hogy a  vágóhídon az  állat lapockáján a  tenyészetkód minden számjegye más eszköz használata nélkül
olvasható legyen, a  jelölés ne hagyjon nyitott, roncsolt sebet. A  sertés élelmezési célú felhasználását csak ilyen
jelölés alkalmazása esetén lehet engedélyezni.
(3) A  jelölőkalapács alapanyaga nem tartalmazhat nehézfémet vagy más veszélyes anyagot, és a nagy erővel történő
beütés miatt kopásállónak és jól fertőtleníthetőnek kell lennie.
(4) A  jelölőkalapács (1)  bekezdés szerinti, önálló tenyészetben való használatát a  NÉBIH kérelemre engedélyezi.
A  jelölőkalapács használatára irányuló kérelmet a  NÉBIH-nek az  útmutatóban szereplő formanyomtatványon kell
benyújtani.
(5) A jelölőkalapács használatát a megyei kormányhivatal ellenőrzi.
 (6) Ha a vágóhídon a  jelölőkalapáccsal végzett jelölés nem olvasható, vagy a kalapács, illetve a  jelölés nem felel meg
az  (1)–(3)  bekezdésben foglaltaknak, a  NÉBIH a  jelölőkalapács használatára vonatkozó engedélyt visszavonja, és
előírja a tenyészetben a füljelző használatát.
6. § A sertések megjelölését
a) megyei körzetekben
aa) tenyészsertések esetében a sertéságazati területi felelős,
ab) egyéb sertések esetében a kapcsolattartó állatorvos vagy megbízottja,
b) önálló tenyészetekben az állattartó vagy az általa megbízott személy
végezheti.
7. § (1) Ha az  állat füléből a  füljelző kiesett, vagy olyan nagymértékben károsodott, hogy a  feliratozás nem olvasható,
az állat csak akkor szállítható, ha az arra jogosult ismételten megjelölte. A más tagállamból vagy másik tenyészetből
származó egyedek ismételt megjelölése esetén a 12. § f ) pontja szerint kell eljárni.
(2) Az  önálló tenyészet törzskönyvezési vagy egyéb okból – az  ENAR jelölés alkalmazása mellett – teljes körű egyedi
jelölést végezhet. Az egyedi jelölés igényét az útmutatóban megadott módon rögzíteni kell a FELIR-ben. A kiesett
tartós műanyag füljelző pótlását a sertés ENAR-on keresztül kell megrendelni.
8. § A füljelzőket kizárólag az állatot levágó vágóhíd távolíthatja el az állat levágását és azonosítását követően.
3. Az MSTSz feladat- és hatásköre 9. § (1) Az MSTSz az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel kötött megállapodás alapján
a) közreműködik a  sertés ENAR működtetésével és fejlesztésével, valamint az  útmutató elkészítésével
kapcsolatos feladatok ellátásában;
b) tájékoztatja az állattartókat az állatok jelölésével és nyilvántartásával kapcsolatos előírásokról;
c) nyomon követi az állattartók tenyészsertések jelölésével és nyilvántartásával kapcsolatos kötelezettségeinek
teljesítését;
d) a sertés ENAR működése során tapasztalt jogszabálysértés esetén értesíti a megyei kormányhivatalt;
e) dokumentálja az  állattartó számára az  általa elvégzett vagy felügyelt jelölést, a  leltár szerinti tartást,
a nyilvántartott tenyészsertéseket és azok tartási körülményeit;
f ) megrendeli a füljelzőket és a jelöléshez szükséges eszközöket, elvégzi a jelölést és a FELIR-ben rögzíti ennek
megtörténtét;
g) 3 munkanapon belül – az útmutatóban megadott módon – jelenti az átvett, átadott, továbbá a felhasználás
előtt használhatatlanná vált vagy elveszett füljelzőket;
h) határidőn belül elvégzi az  e  rendeletben és az  útmutatóban meghatározott feladatokat, kitölti
az útmutatóban meghatározott bizonylatokat és továbbítja azokat;
i) közreműködik az  állattartónál a  12.  § l)  pontja szerinti leltár elvégzésében és a  leltárról készült jelentést
10 napon belül elektronikus úton megküldi a NÉBIH részére;
j) elvégzi a  NÉBIH portálon keresztül az  elektronikus adatjelentést és a  FELIR-ből kapott információk alapján
a hibajavításokat.
 (2) Az MSTSz a) az  önálló és a  megyei körzetbe sorolt tenyészetek esetében az  (1)  bekezdés c)–e)  pontjában foglalt
feladatokat,
b) a megyei körzetbe sorolt tenyészetek esetében az (1) bekezdés f )–j) pontjában foglalt feladatokat
a sertéságazati területi felelősök útján végzi el.
(3) A  sertéságazati területi felelős által ellátott feladatok végrehajtásával kapcsolatban az  állattartó kifogással élhet
a NÉBIH-nél, az általa kifogásolt tevékenységtől számított 7 munkanapon belül.
(4) A NÉBIH a kifogás beérkezésétől számított 21 munkanapon belül megvizsgálja az abban foglaltakat és
a) felszólítja az MSTSz-t a szabályszegés megszüntetésére, vagy
b) a szabályszegés megszüntetése érdekében megteszi a szükséges intézkedéseket.
4. A vágóhíd üzemeltető és a felügyeletet ellátó hatósági állatorvos feladatai
10. § A vágóhíd üzemeltetője köteles
a) kijelölni az  ENAR-felelősét, aki gondoskodik a  vágóhíd adatainak és az  adatok változásának bejelentéséről
az  ENAR-koordinátor felé, valamint az  e  rendeletben a  vágóhíd számára előírt kötelezettségek
végrehajtásáról;
b) biztosítani, hogy vágásra csak – a  3.  § (1)  bekezdésében foglalt esetek és az  azonnali vágásra érkezett
és a  vágóhídra való érkezésük után öt napon belül levágásra kerülő importált sertések kivételével  –
ENAR-füljelzővel vagy jelölőkalapáccsal megjelölt és sertés szállítólevéllel érkezett sertés kerüljön;
c) gondoskodni a füljelzők eltávolításáról, elkülönített gyűjtéséről és megsemmisítéséről.
11. § A vágóhíd felügyeletét ellátó hatósági állatorvos
a) ellenőrzi a vágásra kerülő sertés szállítólevelét és az állat-egészségügyi bizonyítvány érvényességét;
b) folyamatosan ellenőrzi és felügyeli a 10. §-ban előírtak betartását.
5. Az állattartó és az ENAR-felelős feladata és kötelezettsége
12. § Az állattartó köteles
a) a  tenyészetében lévő sertésekről a  21.  §-ban előírtaknak megfelelően állatmozgás- és sertésnyilvántartást
vezetni;
b) a  sertés ENAR szabályai szerint a  tenyészetében lévő állatok jelöléséről gondoskodni, és ennek költségeit
viselni; c) megyei körzetbe sorolt tenyészet esetén a  tervezett állatmozgásról a  kapcsolattartó állatorvost legalább
3 munkanappal korábban értesíteni;
d) megakadályozni a  füljelzők szándékos eltávolítását, olvashatatlanná tételét vagy egyéb módon történő
megrongálását;
e) a  7.  § (2)  bekezdése szerinti teljes körű egyedi jelölés esetén, valamint a  tenyészsertések jelölése kapcsán
a kiesett, elveszett vagy olvashatatlanná vált füljelző pótlása esetén annak költségeit viselni;
f ) az új ENAR számmal átjelölt sertések adatait az állatmozgás- és sertés-nyilvántartásban úgy feltüntetni, hogy
a korábbi és az új ENAR szám közötti kapcsolat megállapítható legyen;
g) a sertés szállítólevelet és az egyéb ENAR-bizonylatot 3 évig megőrizni;
h) a  megyei körzetbe sorolt tenyészet esetén a  tervezett tenyésztésbe vonásról, vagy a  tenyészsertés
füljelzőjének kieséséről a sertéságazati területi felelőst 5 munkanapon belül értesíteni;
i) megyei körzetbe sorolt tenyészet esetén a  tenyészsertések fialásának és kiesésének a  FELIR-ben való
rögzítéséről gondoskodni;
j) önálló tenyészet esetében a  NÉBIH portálon keresztül az  elektronikus adatjelentéseket elvégezni vagy
elvégeztetni;
k) a  tenyészsertések kiesett, elveszett vagy olvashatatlanná vált füljelzőjének pótlása esetén annak költségeit
viselni;
l) évente legalább egyszeri leltárt készíteni a sertéságazati területi felelős közreműködésével, amely kiterjed
la) a tenyészetben található, jelölt állatok ENAR-szám szerinti egyedi leltárára;
lb) a jelölésre fel nem használt jelölőeszközök ENAR-szám szerinti leltárára;
lc) a  jelölt egyedek kiesésének, valamint a  kiesés okának rögzítésére az  állomány-nyilvántartó adatai
alapján;
ld) a  tenyészetek közötti állatmozgással kapcsolatos dokumentumok ellenőrzésére és átvezetésére
az állomány-nyilvántartóba;
le) az elveszett, kiesett jelölőeszközök pótlásának megrendelésére.
13. § Az ENAR-felelős köteles
a) a  nyomtatványok, a  füljelzők és a  jelöléshez szükséges eszközök megrendeléséről, a  jelölés elvégzéséről,
a sertés szállítólevéllel kapcsolatos feladatok ellátásáról és az útmutatóban foglaltak szerint a FELIR-ben való
rögzítéséről gondoskodni;
b) az  átvett, átadott, továbbá a  felhasználás előtt használhatatlanná vált, vagy elveszett füljelzőket és
bizonylatokat az útmutatóban megadott módon 3 munkanapon belül jelenteni;
c) az  e  rendeletben és az  útmutatóban meghatározott feladatokat az  adott határidőn belül elvégezni,
az útmutatóban meghatározott bizonylatokat kitölteni és az előírás szerint továbbítani;
d) a  NÉBIH portálon keresztül az  elektronikus adatjelentéseket és a  FELIR-ből kapott információk alapján
a hibajavításokat elvégezni vagy elvégeztetni;
e) a  tenyészsertések termékenyítésének, fialásának, selejtezésének és elhullásának FELIR-ben való rögzítéséről
gondoskodni.
6. A FELIR 14. § (1) A FELIR-ben a sertés ENAR keretében kell nyilvántartani az állatmozgások alábbi adatait:
a) a kiszállító és az érkeztető tenyészet kódját;
b) a kiszállítás és a beérkezés dátumát;
c) a szállított sertések darabszámát és a bejelentett ENAR-számokat;
d) a szállító gépkocsi és a pótkocsi rendszámát.
(2) A FELIR-ben a sertés ENAR keretében nyilván kell tartani a tenyészsertéseknek legalább az alábbi adatait:
a) a jelöléskori tenyészet kódja;
b) a tenyészsertés ENAR száma;
c) külföldről behozott állatok esetén a tenyészsertés külföldi azonosítója;
d) a jelölés napja;
e) a tenyészsertés születési dátuma és ivara;
f ) a tenyészkoca és tenyészkocasüldő apjának és anyjának ENAR száma és fajtakódja;
g) a tenyészkocasüldő első vemhesítése dátuma és a termékenyítés módja;
h) a tenyészkoca fialásainak dátuma, a vemhesítő kan ENAR száma és a született malacok száma, a vemhesítés
dátuma, a vemhesítés (termékenyítés) módja;
i) a tenyészsertés fajta (keresztezési konstrukció) kódja, kiesés oka és dátuma;
j) a tenyészkan első termékenyítésre vagy fedeztetésre való használatának dátuma.
7. A sertés szállítólevél és a kiegészítő bizonylatok és felhasználásuk követelményei
15. § (1) Állatmozgás során a  sertéseket az  útmutatóban meghatározott minta szerinti szállítólevélnek kell kísérnie.
A sertés szállítólevelet az útmutatóban foglaltak szerint négy példányban kell kitölteni. A kiegészítő bizonylatokat
az útmutató tartalmazza.
(2) A sertés szállítólevélen fel kell tüntetni
a) a kiszállító és a fogadó tenyészet kódját és címét, az állattartók nevét;
b) a kiszállítás és a beérkezés dátumát;
c) a sertések darabszámát, ENAR-számát és a jelölés módját;
d) a rakodóhelyre történő szállítás kivételével a szállítójármű és a pótkocsi rendszámát;
e) az állattartók aláírását;
f ) az állat-egészségügyi bizonyítvány sorszámát;
g) az f ) pont szerinti bizonyítvány kiállítására jogosult állatorvos bélyegzőszámát és a kiállítás dátumát.
(3) A szállítólevél adatainak valódiságát a kiszállító és a beérkeztető tenyészet ENAR-felelőse aláírásával igazolja.
 (4) A sertés szállítólevél a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 168. §-a szerinti szigorú számadású bizonylat.
 (5) A sertés szállítólevelet a 3. § (1) bekezdése szerinti esetekben is ki kell állítani.
16. § Az állattartó, illetve az állat szállítója köteles
a) gondoskodni arról, hogy az állatokat szállításkor érvényes „sertés szállítólevél” kísérje;
b) a  sertés szállítólevelet az  ellenőrző állategészségügyi hatóság, valamint a  közúti forgalmat ellenőrző
rendőrhatóság felszólítására bemutatni. 17. § A sertéstartó tenyészet, vágóhíd, kereskedőtelep, karantén, mesterséges termékenyítő állomás ENAR-felelőse
köteles
a) a  tenyészetéből kikerült sertések szállítólevelét kitölteni és 7 munkanapon belül az  útmutatóban foglaltak
szerint megküldeni vagy a  szükséges adatokat elektronikus úton bejelenteni a  FELIR-ben való rögzítés
céljából a NÉBIH-nek;
b) a  beérkezett sertések adatait a  belföldi szállítólevél és külföldi kísérő dokumentum tartalmával egyeztetni,
szükség esetén az  eltéréseket jelezni, a  szállítólevelek megfelelő példányát – import esetén az  útmutató
szerinti import bejelentő lapot – 7 munkanapon belül útmutatóban foglaltak szerint megküldeni, vagy
a szükséges adatokat elektronikus úton bejelenteni a NÉBIH-nek a FELIR-ben való rögzítés céljából;
c) az  egyéb bizonylatok kitöltéséről és a  NÉBIH-nek a  FELIR-ben való rögzítés céljából történő megküldéséről
az útmutatóban foglaltak szerint gondoskodni;
d) a hibásan jelentett adatok javításáról az útmutatóban foglaltak szerint gondoskodni.
18. § Az állatvásár (piac), a kiállítás és az állatkórház ENAR-felelőse köteles:
a) a beszállított állatok jelölését, valamint a sertés szállítólevél adatait ellenőrizni;
b) a beérkező sertések szállítólevelét bevonni, kiszállítás esetén új szállítólevelet kiállítani, és a szükséges adatok
FELIR-ben való rögzítéséről 7 munkanapon belül gondoskodni. 19. § A rakodóhely ENAR-felelőse köteles az  útmutatóban előírtak szerinti ellenőrzést elvégezni, a  szállított sertésekről
gépkocsi rakományonként sertés szállítólevél gyűjtő bizonylatot kiállítani, és a  szükséges adatok FELIR-ben való
rögzítéséről 7 munkanapon belül gondoskodni.
8. A sertések exportja 20. § (1) A  sertések exportja esetén az  export rakodóhelyre szállított sertéseket az  importáló ország által előírt érvényes
állategészségügyi bizonyítvány mellett sertés szállítólevélnek is kísérnie kell.
(2) Az exportra kerülő állatokról a sertés szállítólevelet akkor is ki kell állítani, ha az export közvetlenül a tenyészetből
történik.
(3) Az exportrakodásért felelős állatorvos
a) a  rakodóhelyre érkezett, illetve a  tenyészetben exportra berakodott sertések szállítóleveleinek adatait
ellenőrzi, szükség esetén az eltérést jelentő bizonylatot kitölti,
b) meghiúsult export esetén az  export rakodóhelyen, visszaszállításra, illetve a  továbbszállításra kerülő
sertésekről az útmutatóban megadott módon bizonylatot állít ki, és
a szükséges adatok FELIR-ben való rögzítéséről 7 munkanapon belül gondoskodik.
9. Az állatmozgás- és sertés-nyilvántartás 21. § (1) Az  állattartó köteles a  tenyészetében lévő sertésekről állatmozgás- és sertés-nyilvántartást vezetni, és azt
naprakészen tartani. Az állatmozgás- és sertés-nyilvántartás elektronikus (nyomtatható) formában is vezethető.
(2) Az állatmozgás- és sertés-nyilvántartásban az állattartó az alábbi adatokat köteles feltüntetni:
a) a  tenyészetbe érkezett és az  abból kikerült állatok számát, valamint ENAR számát vagy származási
tenyészetkódját;
b) a sertés szállítólevél sorszámát;
c) behozatal és kivitel esetén a küldő vagy fogadó tenyészet kódját, megnevezését és a szállítás időpontját;
d) a szállított állatok korcsoportját (malac, három hónapos, hízó, tenyésztésbe vett sertés);
e) az  új ENAR számmal átjelölt sertések adatait olyan módon, hogy a  korábbi és az  új ENAR szám közötti
kapcsolat megállapítható legyen;
f ) tenyészsertések esetében a 14. § (2) bekezdése b)–j) pontja szerinti adatokat.
(3) Az állattartó köteles:
a) a sertés szállító levelek adatait, valamint a tenyészsertések adatait az állatmozgás- és sertés-nyilvántartásba
24 órán belül bevezetni;
b) gondoskodni arról, hogy az  állatmozgás- és sertés-nyilvántartás az  előírt tartalommal állandóan
rendelkezésre álljon;
c) az  ellenőrzésre jogosult hatóság képviselőjének rendelkezésre bocsátani a  szükséges információkat és
adatokat;
d) az  állatmozgás- és sertés-nyilvántartást és az  ellenőrzésről készült jegyzőkönyveket legalább három évig
megőrizni. 10. A költségek viselése 22. § (1) A sertés ENAR működésével kapcsolatos költségek az állattartót terhelik.
 (2) Az  állam a  költségek viselését – kivéve, amennyiben az  állattartó a  3.  § (2)  bekezdésében foglalt eset fennállása
esetén mégis gondoskodik a sertések átjelöléséről – részben vagy egészben átvállalhatja.
11. Hatósági ellenőrzés és szankciók alkalmazása 23. § A sertések jelölésével és nyilvántartásával kapcsolatban e  rendeletben meghatározott előírások végrehajtásának
ellenőrzése a a NÉBIH és a megyei kormányhivatalok feladata.
24. § Az ellenőrzésbe vont tenyészetek kijelölése kockázatelemzéssel történik.
25. § (1) Az ellenőrzéseket az országosan egységes ellenőrzési adatlap felhasználásával és a FELIR-ben szereplő információk
figyelembevételével kell végezni.
(2) Az állatmozgás- és sertés-nyilvántartásban rögzíteni kell az ellenőrzést végző nevét és az ellenőrzés időpontját, amit
az ellenőrzést végző személy aláírásával és bélyegzővel igazol.
26. § Az ellenőrzések eredményéről a  megyei kormányhivatal éves jelentést készít, amit évente április 30-áig
megküld a  NÉBIH-nek. A  jelentés tartalmazza az  ellenőrzött tenyészetek számát, az  észlelt szabálytalanságokat,
hiányosságokat, valamint az alkalmazott szankciókat.
27. § (1) Ha megállapítható, hogy
a) a tenyészetben elmulasztották a szállítólevelek használatát vagy e rendeletben a FELIR-rel kapcsolatban előírt
kötelezettségeket nem tartották be,
b) nem tartják be a jelölésre, állatmozgás- és sertés-nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokat, vagy
c) a 22. § (1) bekezdésében előírt fizetési kötelezettségnek nem tesznek eleget,
a megyei kormányhivatal a tenyészet egészére forgalmi korlátozást rendelhet el.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben felsorolt hiányosságok az ellenőrzést követően ismételten előfordulnak, a forgalmi
korlátozást el kell rendelni.
(3) Ha az  ellenőrzés során az  állattartó nem tudja igazolni az  állatok származási helyét, a  megyei kormányhivatal
forgalmi korlátozást rendel el. A  megyei kormányhivatal az  állomány további sorsának tisztázása érdekében
vizsgálatot folytat. Az elrendelt vizsgálatok az állattartó költségére folynak, s ezeknek eredményétől függően dönt
a megyei korményhivatal a forgalmi korlátozás további fenntartásáról, illetve feloldásáról.
12. Záró rendelkezések 28. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) A 2. § (2) bekezdése 2016. július 1-jén lép hatályba.
29. § E rendelet hatálybalépésekor a  2.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerint jelölésköteles, de még meg nem jelölt
tenyészsertések esetén a jelölést 2016. június 30-ig kell elvégezni.
30. § E rendelet a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról szóló, 2008. július 15-i 2008/71/EK tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
31. § Hatályát veszti a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 116/2003.
(XI. 18.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
59/2016. (XII. 16.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. december 1. napjától 2017. május 31. napjáig
dr. Solti Pétert az intézményirányítási és finanszírozási rendszer kialakításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) javaslatot tesz az állami felsőoktatási intézményekkel kapcsolatos fenntartói irányítási, valamint az oktatásért
felelős miniszter irányítása alá tartózó – állami köznevelési intézmények fenntartói feladatait ellátó –
költségvetési szervvel, a tankerületi központokkal kapcsolatos irányítási döntések előkészítéséért felelős
– az oktatásért felelős államtitkár irányítása alá tartozó – szervezeti egységek felépítésének és az irányításhoz
kapcsolódó ügyintézési folyamatok rendjének kialakítására,
b) javaslatot tesz a feladat- és teljesítményalapú finanszírozási rendszer köznevelésben és felsőoktatásban történő
kialakítására,
c) javaslatokat tesz a fenntartói irányítás, valamint az oktatásért felelős miniszter irányítása alá tartozó – állami
köznevelési intézmények fenntartói feladatait ellátó – költségvetési szervvel, a tankerületi központokkal
kapcsolatos irányítás szervezeti hatékonyságának a növelésére,
d) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabálytervezetek kidolgozásában,
e) ellátja az a)–d) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § Az emberi erőforrások minisztere a miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 8. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
8. § (1) A 2. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszteri biztos feladatai)
„a) javaslatot tesz az állami felsőoktatási intézményekkel kapcsolatos fenntartói irányítási, valamint az oktatásért
felelős miniszter irányítása alá tartózó, az állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő
szervekkel, és a Klebelsberg Központtal kapcsolatos irányítási döntések előkészítéséért felelős – az oktatásért felelős
államtitkár irányítása alá tartozó – szervezeti egységek felépítésének és az irányításhoz kapcsolódó ügyintézési
folyamatok rendjének kialakítására,”
(2) A 2. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszteri biztos feladatai)
„c) javaslatokat tesz a fenntartói irányítás, valamint az oktatásért felelős miniszter irányítása alá tartozó az állami
köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő szervekkel, és a Klebelsberg Központtal kapcsolatos
irányítás szervezeti hatékonyságának a növelésére,”
9. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 25/2016. (VI. 17.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
5/2013. (III. 11.) NMHH rendelete a közszolgálati médiaszolgáltató analóg műsorszórásának leállításáról.
A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény 53. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § A rendelet hatálya
a) a Magyar Televízió Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság közszolgálati médiaszolgáltatóra (a továbbiakban:
közszolgálati médiaszolgáltató), b) a közszolgálati médiaszolgáltató országos lineáris audiovizuális médiaszolgáltatását analóg földfelszíni műsorszórással
végző műsorterjesztőre (a továbbiakban: műsorterjesztő), c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság)
terjed ki. 2. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltató M1 elnevezésű médiaszolgáltatásának analóg földfelszíni műsorszórással – az 1. és
2. mellékletben meghatározott gerinc- és átjátszó adók (a továbbiakban együtt: műsorszóró adók) felhasználásával –
történő terjesztését a műsorterjesztő köteles a) az 1. mellékletben meghatározott műsorszóró adók tekintetében 2013. július 31-én 24:00 órai hatállyal,
b) a 2. mellékletben meghatározott műsorszóró adók tekintetében, pedig 2013. október 31-én 24:00 órai hatállyal
megszüntetni. (2) Az M1 elnevezésű közszolgálati médiaszolgáltatás analóg földfelszíni műsorszórása leállításának az (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott időpontjával egyidejűleg a közszolgálati médiaszolgáltató analóg médiaszolgáltatási
jogosultsága – a Hatóság külön döntése, felhívása nélkül – megszűnik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti időpontokban az 1. és 2. mellékletben meghatározott műsorszóró adók rádióengedélyeit
a Hatóság a polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló 7/2012. (I. 26.) NMHH rendelet 23. §
(1) bekezdése szerint önálló elsőfokú hatósági ügyként és eljárásban – anyagi jogi alapon – visszavonja.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott M1 elnevezésű közszolgálati médiaszolgáltatás analóg földfelszíni műsorszórása
leállításának megvalósítása érdekében a közszolgálati médiaszolgáltató és a műsorterjesztő jóhiszeműen,
kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. (5) Az e rendeletben foglaltak érvényesülését a Hatóság az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
53–53/A. §-ában meghatározott általános hatósági felügyeleti eljárás keretében ellenőrzi.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
1184/2016. (IV. 11.) Korm. határozata a Tihanyi Alapítvány egyedi támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Tihanyi Alapítvány működésének és szakmai feladatainak ellátásához és az  ahhoz szükséges fejlesztésekhez
kapcsolódó forrás biztosítása érdekében 300,0 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 8. Tihanyi Alapítvány támogatása jogcímcsoport javára.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2017. április 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1967/2013. (XII. 17.) Korm. határozata egyes önkormányzatok feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva
 1. elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak
támogatása címmel és a 2.1–2.63 pontok szerinti alcímekkel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli az  egyes önkormányzatok feladatainak támogatása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak
támogatása cím, 3. A  települési önkormányzatok szociális és gyermekjóléti feladatainak támogatása alcím
terhére 6429,1 millió forint, a  2. Helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok cím
terhére 10 784,9 millió forint, a 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére 4615,0 millió forint,
az 5. Vis maior támogatás cím terhére 2000,0 millió forint, a 6. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2013. évi
kompenzációja cím terhére 4700,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását, a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet alábbi alcímei javára:
2.1 100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 1. Baja Város feladatainak
támogatása alcím javára Baja Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.2 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 2. Kiskunfélegyháza Város
feladatainak támogatása alcím javára Kiskunfélegyháza Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.3 200,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 3. Kunszentmiklós Város
feladatainak támogatása alcím javára Kunszentmiklós Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.4 50,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 4. Gyomaendrőd Város
feladatainak támogatása alcím javára Gyomaendrőd Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.5 350,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 5. Gyula Város feladatainak
támogatása alcím javára Gyula Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.6 200,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 6. Orosháza Város feladatainak
támogatása alcím javára Orosháza Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.7 100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 7. Bükkzsérc Község
feladatainak támogatása alcím javára Bükkzsérc Község feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.8 130,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 8. Mezőcsát Város feladatainak
támogatása alcím javára Mezőcsát Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.9 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 9. Mezőkövesd Város
feladatainak támogatása alcím javára Mezőkövesd Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.10 250,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 10. Sárospatak Város
feladatainak támogatása alcím javára Sárospatak Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.11 280,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 11. Sátoraljaújhely Város
feladatainak támogatása alcím javára Sátoraljaújhely Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.12 100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 12. Szerencs Város
feladatainak támogatása alcím javára Szerencs Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.13 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 13. Csongrád Város
feladatainak támogatása alcím javára Csongrád Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.14 300,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 14. Bicske Város feladatainak
támogatása alcím javára Bicske Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.15 200,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 15. Pusztavám Község
feladatainak támogatása alcím javára Pusztavám Község feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.16 450,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 16. Balmazújváros Város
feladatainak támogatása alcím javára Balmazújváros Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.17 50,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 17. Nyíracsád Község
feladatainak támogatása alcím javára Nyíracsád Község feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.18 350,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 18. Nyíradony Város
feladatainak támogatása alcím javára Nyíradony Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.19 300,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 19. Hatvan Város feladatainak
támogatása alcím javára Hatvan Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.20 50,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 20. Kisújszállás Város
feladatainak támogatása alcím javára Kisújszállás Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.21 50,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 21. Mezőtúr Város feladatainak
támogatása alcím javára Mezőtúr Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.22 100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 22. Balassagyarmat Város
feladatainak támogatása alcím javára Balassagyarmat Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.23 200,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 23. Bátonyterenye Város
feladatainak támogatása alcím javára Bátonyterenye Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.24 320,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 24. Szügy Község feladatainak
támogatása alcím javára Szügy Község feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.25 500,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 25. Cegléd Város feladatainak
támogatása alcím javára Cegléd Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.26 350,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 26. Dabas Város feladatainak
támogatása alcímre Dabas Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.27 400,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 27. Monor Város feladatainak
kiegészítő támogatása alcím javára Monor Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.28 100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 28. Szentendre Város
feladatainak támogatása alcím javára Szentendre Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.29 800,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 29. Csurgó Város feladatainak
támogatása alcím javára Csurgó Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.30 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 30. Kisvárda Város
feladatainak támogatása alcím javára Kisvárda Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.31 50,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 31. Csepreg Város feladatainak
támogatása alcím javára Csepreg Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.32 100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 32. Jánosháza Város
feladatainak támogatása alcím javára Jánosháza Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.33 225,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 33. Körmend Város
feladatainak támogatása alcím javára Körmend Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.34 330,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 34. Kőszeg Város feladatainak
támogatása alcím javára Kőszeg Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.35 500,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 35. Szentgotthárd Város
feladatainak támogatása alcím javára Szentgotthárd Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.36 150,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 36. Balatonalmádi Város
feladatainak támogatása alcím javára Balatonalmádi Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.37 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 37. Balatonfüred Város
feladatainak támogatása alcím javára Balatonfüred Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.38 500,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 38. Pápa Város feladatainak
támogatása alcím javára Pápa Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.39 250,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 39. Tapolca Város feladatainak
támogatása alcím javára Tapolca Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.40 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 40. Várpalota Város
feladatainak támogatása alcím javára Várpalota Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.41 236,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 41. Keszthely Város
feladatainak támogatása alcím javára Keszthely Város feladatainak biztonságos finanszírozása,
2.42 600,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 42. Lenti Város feladatainak
támogatása alcím javára Lenti Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.43 400,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 32. Kecskemét Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Kecskemét Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.44 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 44. Békéscsaba Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Békéscsaba Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.45 2000,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 45. Miskolc Megyei Jogú
Város feladatainak kiegészítő támogatása alcím javára Miskolc Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.46 1500,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 46. Hódmezővásárhely
Megyei Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében,
2.47 350,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 47. Dunaújváros Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Dunaújváros Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.48 1250,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 48. Székesfehérvár Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Székesfehérvár Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.49 700,0 millió forintot a 32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 49. Sopron Megyei Jogú Város
feladatainak támogatása alcím javára Sopron Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.50 1100,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 50. Eger Megyei Jogú
Város feladatainak támogatása alcím javára Eger Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.51 650,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 51. Szolnok Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Szolnok Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.52 650,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 52. Tatabánya Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Tatabánya Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.53 430,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 53. Salgótarján Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Salgótarján Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.54 800,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 54. Érd Megyei Jogú Város
feladatainak támogatása alcím javára Érd Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében,
2.55 1500,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 55. Kaposvár Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Kaposvár Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.56 600,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 56. Nyíregyháza Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Nyíregyháza Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.57 400,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 57. Szekszárd Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Szekszárd Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.58 1500,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 58. Veszprém Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Veszprém Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.59 700,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 59. Nagykanizsa Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Nagykanizsa Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.60 1300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 60. Zalaegerszeg Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Zalaegerszeg Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.61 78,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 61. Gyál Város feladatainak
támogatása alcím javára Gyál Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében,
2.62 1000,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 62. Debrecen Megyei
Jogú Város feladatainak támogatása alcím javára Debrecen Megyei Jogú Város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében,
2.63 300,0 millió forintot a  32. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím, 63. Nagykőrös Város
feladatainak támogatása alcím javára Nagykőrös Város feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről
a 2. pontban megnevezett önkormányzatokkal támogatási megállapodást köt,
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást utólagos, legkésőbb 2014. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel folyósítsa a 2. pont szerinti önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2012. (VI. 29.) AB határozata a családok védelméről szóló 2011. CCXI. törvény 8. § hatálybalépésének felfüggesztéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány
alapján indult eljárásban, ideiglenes intézkedés tárgyában – dr. Pokol Béla és dr. Szívós Mária alkotmánybírók
különvéleményével – meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság a családok védelméről szóló 2011. évi CCXI. törvény 8. §-ának 2012. július elsejei hatálybalépését
felfüggeszti. 2. Az Alkotmánybíróság megállapítja: ha a felfüggesztő döntés hatályát vesztené, a családok védelméről szóló 2011. évi
CCXI. törvény 8. §-a hatálybalépésének időpontja – az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 61. §
(4) bekezdése alapján – 2013. június 29. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az alapvető jogok biztosa az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 24. §
(2) bekezdése alapján kezdeményezte, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja meg és az Abtv. 41. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében semmisítse meg a családok védelméről szóló 2011. évi CCXI. törvény (a továbbiakban: Csvt.)
7. §-át, mivel az ellentétes az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésében, az Alaptörvény II. cikkében (emberi méltósághoz
való jog), az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdésében (egyenlő bánásmód követelménye), valamint az Alaptörvény
VI. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal. Kérte a Csvt. 8. §-ának vizsgálatát is, mert az ellentétes az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében (jogállamiság elve)
foglaltakkal. Indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 32. § (1) bekezdésében és 42. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében mondja ki, hogy a Csvt. 7. §-a nemzetközi szerződésbe ütközik, mivel ellentétes az 1993. évi
XXXI. törvényben kihirdetett, az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában,
1950. november 4-én kelt Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 8. cikkében foglaltakkal.
Indítványozta az Abtv. 61. § (2) bekezdésére hivatkozással, hogy az Alkotmánybíróság a már kihirdetett és 2012.
július 1-jén hatályba lépő Csvt. 7. és 8. §-ának hatálybalépését az indítvány elbírálásáig függessze fel, mivel az
érintettek alapvető jogainak védelme és a jogbiztonság követelményének érvényesülése érdekében azonnali
intézkedésre van szükség. 2.1. Az indítványozó szerint a Csvt. a családi jogállás keletkezésével kapcsolatban a 7. § (1) és (2) bekezdésében rögzíti
a család fogalmát. Az (1) bekezdés szerint „a család a természetes személyek érzelmi és gazdasági közösségét
megvalósító olyan kapcsolatrendszer, amelynek alapja egy férfi és egy nő házassága vagy egyenesági rokoni
kapcsolat, vagy a családba fogadó gyámság”. A (2) bekezdés kimondja, hogy az „egyenesági rokoni kapcsolat
leszármazással vagy örökbefogadással jön létre”. A Csvt. értelmében a család alapja a társkapcsolatok köréből kizárólag egy férfi és egy nő házassága lehet.
Az Alaptörvény L) cikk értelmében a házasság intézménye a férfi és nő között, önkéntes elhatározáson alapuló
életközösség esetén választható megoldás. A jogilag is elismert társkapcsolatoknak azonban jelenleg számos egyéb
formája is megkülönböztethető. Különnemű párok a) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) szerinti tényleges, ún. de facto élettársi kapcsolatban élhetnek; b) a bizonyítás megkönnyítése
végett – döntésüktől függően – kérhetik az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásába való bejegyzésüket;
c) választhatják a házasságot. Az azonos nemű párok is a) élhetnek de facto élettársi kapcsolatban; b) kérhetik
az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásába való bejegyzésüket; vagy c) választhatják a 2009. évi XXIX. törvényben
szabályozott bejegyzett élettársi kapcsolatot. Az indítvány szerint így a Csvt. 7. §-a a bejegyzett élettársi közösséget
„választó” személyeket szexuális irányultságuk alapján különbözteti meg az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében
biztosított, magán- és családi életükhöz való joguk tekintetében.
Az alapvető jogok biztosa utalt arra is, hogy ez a szabályozás ellentétes az Alaptörvény XV. cikkének (2) bekezdése
szerinti diszkrimináció tilalmával. A család fogalmának restriktív használata az alapvető jogok biztosa szerint sérti az Alaptörvény VI. cikk
(1) bekezdésében biztosított magán- és családi élethez való jogot, és ellentétes az Emberi Jogok és Alapvető
Szabadságok Európai Egyezményének 8. cikkével is. 2.2. Az indítvány szerint Csvt. 8. § (1) bekezdése előírja, hogy „végintézkedés hiányában történő öröklés (a továbbiakban:
törvényes öröklés) esetében öröklésre elsősorban törvényben meghatározott rokonsági fokig az egymással
egyenesági vagy oldalági rokonságban, illetve az örökbefogadási kapcsolatban állók és a házastárs jogosult.” A Csvt.
8. § (2) bekezdése alapján pedig „az állam és más személyek törvényes öröklésének csak az (1) bekezdésben említett
személyek hiányában lehet helye”. A (3) bekezdés úgy szól, hogy „az örökhagyó házastársát pedig külön törvényben
szabályozottak szerint özvegyi jog illeti meg”. A Csvt. 8. § (4) bekezdése végül rögzíti, hogy „kötelesrész illeti meg az
örökhagyó leszármazóját, házastársát, továbbá szülőjét, ha az öröklés megnyíltakor az örökhagyó törvényes örököse
vagy végintézkedés hiányában az lenne. A kötelesrész mértékét, alapját, számítását, kiadását, továbbá a kötelesrészből
való kitagadás részletes szabályait külön törvény tartalmazza.” Az öröklésre, ezen belül a törvényes öröklés rendjére vonatkozó alapvető szabályokat a Ptk. III. cím LII. fejezete
tartalmazza. A Ptk. 607. § (1) bekezdése alapján törvényes örökös elsősorban az örökhagyó gyermeke, a 607. §
(4) bekezdése ugyanakkor előírja, hogy ha leszármazó nincs, a házastárs vagy a bejegyzett élettárs örököl. A Ptk. tehát
lehetővé teszi, hogy végrendelkezés hiányában az azonos nemű párok esetében – figyelemmel arra, hogy esetükben
nincs lehetőség házasságkötésre – a bejegyzett élettárs örököljön élettársa után. Az alapvető jogok biztosa szerint
a szabályozás összhangban van az alkotmánybírósági gyakorlatban, elsősorban a 32/2010. (III. 25.) AB határozatban
(ABH 2010, 194.) és a 154/2008. (XII.17.) AB határozatban (ABH 2008, 1203) lefektetett elvekkel. Az indítványozó szerint
eleve nem világos, hogy a családvédelmi törvény mindezzel párhuzamosan miért tartalmaz a törvényes öröklésre
vonatkozó párhuzamos keretszabályokat, alkotmányossági szempontból ugyanakkor egyértelműen aggályos, hogy
a Csvt. 8. §-a nincs összhangban a Ptk. 607. §-ával, ugyanis említést sem tesz a bejegyzett élettársak – leszármazó
hiányában történő – törvényes öröklési lehetőségéről. II. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a jogszabály hatálybalépésének felfüggesztését lehet-e önálló
indítványban kezdeményezni, vagyis erről az Alkotmánybíróságnak minden esetben külön, formális döntést kell-e
hoznia, vagy az erre irányuló javaslat csak figyelemfelhívás.
A felfüggesztésnek akkor van helye, ha az Alkotmánybíróság a „vizsgálata során” valószínűsíti alaptörvény-ellenesség
fennállását. Vagyis nem az indítványozásra egyébként jogosultnak, hanem az Alkotmánybíróságnak van joga észlelni,
hogy az alaptörvény-ellenesség valószínű. Az Alkotmánybíróság ezt a „vizsgálata során” észleli. Ez feltételezi azt, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálódása
az alaptörvény-ellenesség megállapítását illetően már folyamatban van, az érdemi döntés előkészítése
megkezdődött, vagyis az indítvány érdemi eljárás lefolytatására alkalmas.
Utólagos absztrakt normakontroll eljárásban (Abtv. 24. §) minderre figyelemmel nem lehet önálló, és külön elbírálásra
váró indítványnak tekinteni az indítványozásra jogosultnak azt a javaslatát, hogy az Alkotmánybíróság a jogszabály
hatálybalépését függessze fel. Az indítvány e része javaslat, amely megkönnyítheti az Alkotmánybíróság észlelését, de
formális döntést erről – ha az Alkotmánybíróság nem ért vele egyet – az Abtv. értelmében nem kell hozni.
Másrészt az Alkotmánybíróság erre irányuló indítványozói javaslat nélkül is, hivatalból észlelheti, ha felfüggesztésnek
helye van. 2. Az Abtv. 61. § (2) bekezdése alapján, „ha az Alkotmánybíróság a 24. §-ban meghatározott hatáskörében (utólagos
normakontroll eljárásban) kihirdetett, de hatályba még nem lépett jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés vizsgálata
során az alaptörvény-ellenesség fennállását valószínűsíti, kivételesen felfüggesztheti az indítványban megjelölt
jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés hatálybalépését, ha súlyos és helyrehozhatatlan kár vagy hátrány elkerülése,
az Alaptörvény vagy a jogbiztonság védelme érdekében azonnali intézkedésre van szükség”.
A felfüggesztés számos feltétel egyidejű teljesülése esetén lehetséges. Csak hatályba nem lépett jogszabály
hatályabalépését lehet felfüggeszteni. A felfüggesztés kivételes lehet. Feltétel, hogy a felfüggesztésre „súlyos és
helyrehozhatatlan” következmény elkerülése érdekében kerülhet sor, ezek együttes feltételek. Ha a hatálybalépésnek
nincs közvetlen következménye, vagy az nem súlyos, vagy súlyos, de nem helyrehozhatatlan, vagy helyrehozhatatlan,
de nem súlyos – nincs helye felfüggesztésnek. Feltétel, hogy a következmény összességében hátrányos lenne. Feltétel
annak valószínűsítése is, hogy ezt a következményt a hatályabalépés önmagában vagy kényszerű jogalkalmazói
lépések révén, belátható időn belül okozná. Feltétel, hogy a felfüggesztési intézkedésnek az Alaptörvény védelmét kell szolgálnia, vagy a jogbiztonság védelme
érdekében kell történnie; önmagában nemzetközi szerződés feltételezett sérelmére hivatkozva nincs helye
felfüggesztésnek. Az Abtv. értelmében „jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés” felfüggesztésének lehet helye. Vagyis
az Alkotmánybíróság meghatározhatja, hogy valamely jogszabály egészének, vagy csak bizonyos részeinek
a hatálybalépését függeszti fel. Az Alkotmánybíróság külön vizsgálta, hogy a Csvt. 7. és 8. §-a tekintetében a feltételek fennállnak-e. Arra
a következtetésre jutott, hogy a fenti feltételek a Csjt. 8. §-ával összefüggésben teljesültek.
2.1. A Csvt. 8. §-a öröklési jogi szabályokról szól. Mind a négy bekezdése utal a házastárs jogaira.
Az öröklésre, ezen belül a törvényes öröklés rendjére vonatkozó alapvető szabályokat a Ptk. III. cím LII. fejezete
tartalmazza. A Ptk. 607. § (1) bekezdése alapján törvényes örökös elsősorban az örökhagyó gyermeke, a 607. §
(4) bekezdése ugyanakkor előírja, hogy ha leszármazó nincs, a házastárs vagy a bejegyzett élettárs örököl.
A Ptk. tehát lehetővé teszi, hogy végrendelkezés hiányában az azonos nemű párok esetében – figyelemmel arra, hogy
esetükben nincs lehetőség házasságkötésre – a bejegyzett élettárs örököljön élettársa után. A szabályozás
összhangban van a korábbiakban már említett alkotmánybírósági gyakorlat, elsősorban 32/2010. (III. 25.)
AB határozatban (ABH 2010, 194.) és a 154/2008. (XII.17.) AB határozatban (ABH 2008, 1203) lefektetett elvekkel.
Alkotmányossági szempontból aggályos, hogy a Csvt. 8. §-a nincs összhangban a Ptk. 607. §-ával, mert nem tesz
említést a bejegyzett élettársak – leszármazó hiányában történő – törvényes öröklési lehetőségéről.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság
gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam
– s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes
jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma
címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes
jogintézmények működésének kiszámíthatóságát [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 59, 65–66.]. Habár törvényi
rendelkezések összeütközése miatt önmagában alaptörvény-ellenesség nem állapítható meg, ha a szabályozás
ellentmondása jogszabály-értelmezéssel nem oldható fel, és ez anyagi alkotmányellenességhez vezet, vagy
a normaszövegek értelmezhetetlensége konkrét alapjogi sérelmet okoz, akkor törvényi rendelkezések kollíziója miatt
is alaptörvény-ellenesség állapítható meg [35/1991. (VI. 20.) AB határozat, ABH 1991, 175, 176–177.].
A Csvt. 8. §-ának vizsgálata során az alaptörvény-ellenesség fennállása valószínűsíthető az Alaptörvény B) cikk
(1) bekezdésében rögzített jogállamiság elve és a belőle levezethető jogbiztonság követelménye alapján. A törvényes
öröklés vonatkozásában a Ptk. és a Csvt. között nincs összhang. A Ptk. öröklési rendje szerint a bejegyzett élettárs
egyértelműen a házastárssal azonos szinten örököl, a Csvt. normaszövege ezzel ellentétben komoly bizonytalanságot
okoz, mert „elsősorban” a rokonok és a házastárs öröklésére utal. Előfordulhat például az a helyzet, hogy – leszármazó
hiányában – a Ptk. alapján a bejegyzett élettársi kapcsolatban élő örökhagyó élettársa, míg a Csvt. alapján
az örökhagyó testvére a törvényes örökös. A jogalkalmazói gyakorlatban ez jogértelmezéssel feloldhatatlan
bizonytalanságot okozhat, ezért az Alkotmánybíróság a Csvt. 8. §-a hatálybalépését felfüggesztette.
A felfüggesztésről szóló határozatnak rendelkeznie kell arról is, hogy ha a felfüggesztő döntés hatályát vesztené, akkor
a Csvt. 8. §-a mikor lép hatályba. Az Alkotmánybíróság erre az esetre – az Abtv. 61. § (4) bekezdése alapján –
meghatározta, hogy a Csvt. 8. §-a hatálybalépésének időpontja 2013. június 29.
Budapest, 2012. június 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
84/2011. (XI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 255/2010. (III. 31.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az indítványozó országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB).
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt a Holodomor
áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy a Holodomor tényét tagadja, kétségbe vonja, vagy jelentéktelen színben
tünteti fel, büntetett követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”.
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 255/2010. (III.31.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
10. § c) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi kritériumoknak. Az OVB szerint a választópolgároktól nem várható el, hogy tisztában legyenek a „Holodomor” kifejezés pontos
jelentésével, ezáltal nem lennének ismereteik azzal kapcsolatban, hogy egy eredményes népszavazás esetén
pontosan milyen kérdés támogatásáról vagy elvetéséről döntenének, így a kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének. Az indítványozó a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján
kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak felülvizsgálatát és az OVB „hibás
jogértelmezésének orvoslását”. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 47. számában, 2010. március
31-én jelent meg. A kifogást 2010. április 13-án, a törvényes határidőn belül terjesztették elő.
A kifogást tevő álláspontja szerint az OVB jogértelmezése több szempontból is hibás. Az indítványozó utal arra, hogy
a kérdés a Büntető Törvénykönyről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban Btk.) holokauszt-tagadás törvényi
tényállásával, pár szót leszámítva, szó szerint megegyezik, azzal a különbséggel, hogy a holokauszt áldozatai helyett a
holodomor áldozatairól szól. Ezen kívül az indítványozó szerint az OVBh. azt sugallja, hogy azért nem kell a
holodomorral foglalkozni, mert azt kevés ember ismeri hazánkban, azaz különbséget lehet tenni ember és ember
között az emberek „ismertsége” alapján, amely tény nem fér össze az Alkotmánnyal.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a
népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342.]. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1392/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a Magyar Közút Nonprofit Zrt. regionális operatív programokból finanszírozható projektjei kivitelezői közbeszerzései elindításához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az 1. és 2. melléklet szerinti projektek és útszakaszok kapcsán tervezett – a 2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/E. §-a szerint
feltételesen már elindított – közbeszerzési eljárások (a továbbiakban: közbeszerzési eljárások) megindításához
a 2007–2013  programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. §
(1) bekezdése alapján;
2. tudomásul veszi a közbeszerzési eljárások eredményeként megkötendő szerződések teljesítésének várható
határidejét az 1. és 2. melléklet „G oszlopa” szerint;
3. hozzájárul, hogy a nemzetgazdasági miniszter megvizsgálja a támogatási szerződésektől történő elállás lehetőségét
abban az esetben, amennyiben az 1. pont szerinti valamely projekt közbeszerzési eljárása eredménytelenül zárul.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: eredménytelen közbeszerzést követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
258/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Pataki Istvánnét 2013. május 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1030/2015. (I. 30.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0005 azonosító számú („Szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer továbbfejlesztése a Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című) projekt szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0005 azonosító számú, „Szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer
továbbfejlesztése a Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című projekt (a továbbiakban:
projekt) – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális
Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm.
rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
2. egyetért a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 3. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a  projekt megvalósításához szükséges vállalkozási szerződések 1.  mellékletben meghatározott
kedvezményezett általi megkötéséhez, illetve – szükség esetén – a már megkötött szerződések módosításához,
5. hozzájárul a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program Európai Bizottság által történő elfogadása esetén
a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program Európai Bizottság által történő
elfogadását követően azonnal
 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programmal összefüggő
tervezési dokumentumok előkészítése során vegye figyelembe a projekt megvalósításához szükséges, 1. melléklet
szerinti költségigényt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2011. (X. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlésének a helyi építési
szabályzatról szóló 8/2003. (V. 23.) Kr. számú rendelete 34. § (6) bekezdésének c) pontja alkotmányellenes, ezért
azt megsemmisíti. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlése 41/2004. (XII. 14.) Kr. számú rendelete (a továbbiakban: Ör1.)
2. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. A támadott rendelkezés Debrecen Megyei
Jogú Város Közgyűlésének a helyi építési szabályzatról szóló 8/2003. (V. 23.) Kr. számú rendelete (a továbbiakban: Ör.)
34. § (5) bekezdésének c) pontját úgy módosította, hogy elővásárlási jogot állapított meg Debrecen Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: DMJV Önkormányzata) javára az ingatlan-nyilvántartásban 10009. helyrajzi számon
szereplő – sporttelep megjelölésű – a valóságban a Vágóhíd utcában lévő debreceni ingatlan vonatkozásában. A MÁV
Rt. tulajdonában álló fenti ingatlant az önkormányzat bérelte, ám azt a DVSC Rt. használta. 2004. évben a tulajdonos
MÁV Rt. jelezte, hogy nem hosszabbítja meg a bérleti szerződést, hanem értékesíti az ingatlant. Ezt követően került sor
az Ör. jelen ügyben támadott módosítására, amely lehetővé tette az önkormányzat számára, hogy az ingatlan
értékesítésére kiírt pályázaton nyertes indítványozó helyett – élve elővásárlási jogával – megszerezze az ingatlan
tulajdonjogát. Az indítványozó szerint a módosítás nem felel meg az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 25. § (2) bekezdésében adott jogalkotási felhatalmazásnak. Az Étv.
fenti rendelkezése az önkormányzatoknak elővásárlási jog alapítására abban az esetben adott lehetőséget, ha az
beépítetlen telket érint és a településszerkezeti tervben szereplő közérdekű cél megvalósítását szolgálja, illetőleg az
olyan területet érint, ahol az önkormányzat településrendezési intézkedéseket tervez, és a rendezett településfejlődés
biztosítása azt megkívánja. Az indítványozó úgy véli, hogy az Ör1. kilépett a felhatalmazás keretei közül, mivel az
elővásárlási jog egyrészt nem beépítetlen telekre vonatkozik, másrészt funkcióváltás sem történt, hiszen az érintett
ingatlan a rendelet kibocsátása előtt is sporttelepként szerepelt az ingatlan-nyilvántartásban.
Az indítványozó álláspontja szerint az Ör1. ellentétes a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 5. §-ában
foglaltakkal is (joggal való visszaélés tilalma), mivel az önkormányzat a kérdéses ingatlan tulajdonjogát nem a saját,
hanem a DVSC Rt. számára kívánta megszerezni, azaz az elővásárlási jog alapítására nem közérdekből – hanem a DVSC
érdekében – került sor. Az indítványozó ezt azzal kívánta alátámasztani, hogy az önkormányzat nem különítette el az
ingatlan megvásárlásához szükséges pénzeszközöket a költségvetésében, illetve az elővásárlási jog alapítására is csak
akkor került sor, amikor világossá vált, hogy a DVSC Rt.-n kívül mások is pályáztak az ingatlan tulajdonjogának
megszerzésére. A fentiekben foglaltak alapján az indítványozó szerint az Ör1. más jogszabályokkal ellentétes, így sérti
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, ezért kérte megalkotására visszamenőleges hatályú megsemmisítését.
Az Alkotmánybíróság megkereste DMJV Önkormányzatának polgármesterét, kérve, hogy fejtse ki véleményét az
indítványban foglaltakkal kapcsolatban. A polgármester válaszlevelében vitatta a közérdekűség hiányát és a joggal
való visszaélést is. Mint előadta a sporttelep megvásárlása szorosan kötődött a 2012-es Labdarúgó Európa Bajnokság
rendezési jogának megszerzésére irányuló pályázathoz – az egyik színhelyül szolgáló stadion ugyanis Debrecenben
épült volna, többek között az érintett ingatlan területén. A stadion létesítését az önkormányzat közérdekű célnak
tekintette – a nyilvánvaló gazdasági hasznon kívül –, attól a helyi sportélet fellendítését várta, bízott annak
közösségteremtő és egészségnevelő hatásában. Álláspontja szerint a sportcélú létesítmények megvalósítása
településrendezési intézkedésnek minősül, így nem áll fenn ellentét az Ör1. és az Étv. között. Elismerte továbbá, hogy
az önkormányzat 2005. évi költségvetését szabályozó DMJV Önkormányzat Közgyűlésének 2/2005. (II. 15.) Kr.
rendeletében a „Vagyongazdálkodási feladatok” között a „Rendezési tervi korlátozásból eredő ingatlan vásárlás,
kisajátítás” cím alatt nem szerepelt a sporttelep megvásárlásához szükséges összeg. Álláspontja szerint ennek az volt
az oka, hogy az önkormányzat nem kívánt élni az ingatlan kisajátításának lehetőségével, mert azt a magántulajdonba
való legdurvább beavatkozásnak tekintette, ezért a polgármester saját hatáskörben, más módon – a
városüzemeltetési, vagyongazdálkodási kiadásokra, a szociális feladatokra jóváhagyott előirányzatokon belüli
átcsoportosítással élve – teremtett forrást a sporttelep megvásárlására. A polgármester szerint azért is téves az
indítványozó állítása, amely szerint az Ör. megalkotására a DVSC Rt. érdekében került sor, mert már a MÁV Rt.
értékesítésre vonatkozó pályázati felhívását – amely 2004. november 29-én jelent meg a sajtóban – megelőzően
(2004. november 25-én) megküldésre került a közgyűlés tagjai számára az elővásárlási jog alapításáról szóló
rendelettervezet. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint nem a módosító rendelkezéseket hatályba léptető, hanem a
módosított rendelkezéseket magába foglaló (inkorporáló) jogszabály rendelkezéseit vizsgálja, így nem az Ör1.,
hanem az általa módosított az Ör. tekintetében folytatta le eljárását. [174/B/1999. AB határozat, ABH 2005, 870, 871.;
8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.; 51/2004. (XII. 8.) AB határozat, ABH 2004, 679, 683.; 28/2005. (VII. 14.)
AB határozat, ABH 2005, 290, 297.] Az Ör. 34. § (5) bekezdésének számozását 2010. március 1-jével Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat
Közgyűlésének a helyi építési szabályzatról szóló 9/2010. (II. 23.) Ör. számú rendelete (6) bekezdésre módosította, ám
tartalma változatlan marad, ezért az Alkotmánybíróság a vizsgálatot az Ör. 34. § (6) bekezdés c) pontja tekintetében
folytatta le. II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.” 2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) indítvánnyal érintett rendelkezése:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3.1. Az Étv. érintett rendelkezéseinek hatályos szövege: „20. § (1) A településrendezési feladatok megvalósítása, továbbá a természeti, környezeti veszélyeztetettség
megelőzése érdekében az érintett területre változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom (a továbbiakban együtt:
tilalom) rendelhető el.” „21. § (1) A helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv készítésére vonatkozó írásos megállapodás megléte
esetén a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv készítésének időszakára azok hatálybalépéséig,
de legfeljebb három évig az érintett területre a települési önkormányzat rendelettel változtatási tilalmat írhat elő.”
„25. § (1) A települési önkormányzatot elővásárlási jog illeti meg az építési szabályzatban és a szabályozási tervben
meghatározott településrendezési célok megvalósításához szükséges ingatlanok esetében. (2)”
„26. § A településrendezési feladatok megvalósításához közérdekből szükséges ingatlanok az arra vonatkozó külön
jogszabályokban szabályozott esetekben és módon sajátíthatók ki.” 3.2. Az Étv. 25. § (2) bekezdésének 2006. október 5. napjáig hatályos rendelkezése:
„25. § (2) A települési önkormányzat rendeletben elővásárlási jogot állapíthat meg a településszerkezeti tervben
rögzített közérdekű célok megvalósítása érdekében a beépítetlen telkekre, illetőleg az olyan területekre, ahol
településrendezési intézkedéseket tervez, és a rendezett településfejlődés biztosítása azt megkívánja. A rendeletben
meg kell jelölni azt a célt, amelyre a telket, területet az önkormányzat fel kívánja használni.”
4. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény érintett rendelkezései:
„5. § (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést.
(2) Joggal való visszaélésnek minősül a jog gyakorlása, ha az a jog társadalmi rendeltetésével össze nem férő célra
irányul, különösen ha a nemzetgazdaság megkárosítására, a személyek zaklatására, jogaik és törvényes érdekeik
csorbítására vagy illetéktelen előnyök szerzésére vezetne.” 5. Az Ör. érintett rendelkezése:
„34. § (6) bekezdés Az elővásárlási korlátozás zónájában a telkeken közcélú intézmények létesítésének biztosítására
az önkormányzat elővásárlási jogot tart fenn. A településszerkezeti tervben meghatározott rendeltetéseknek
megfelelően közérdekű célok megvalósítása érdekében az Önkormányzatot elővásárlási jog illeti meg az alábbi
területekre: a) 10008/1 hrsz.-ú, üzem megjelölésű, a valóságban Vágóhíd utcán lévő ingatlan – sportcélú létesítmények
megvalósítása érdekében, b) 10008/2 hrsz.-ú, üzem megjelölésű, a valóságban Vágóhíd utcán lévő ingatlan – sportcélú létesítmények
megvalósítása érdekében, c) 10009 hrsz.-ú, sporttelep megjelölésű, a valóságban Vágóhíd utcán lévő ingatlan – sportcélú létesítmények
megvalósítása érdekében, d) 7730/1 hrsz.-ú, ipartelep megjelölésű, a valóságban Görbe utca 4–1. sz. alatt lévő ingatlan – kulturális, illetve szociális
intézmények megvalósítása érdekében.” III. 1. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét egyrészt az Alkotmány, másrészt az Ötv. állapítja meg.
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében meghatározott alkotmányos korlát szerint a helyi önkormányzat
feladatkörében rendeletet alkothat, amely azonban nem lehet ellentétes más jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése
előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. Az Étv. 25. § (1) bekezdése
kimondja, hogy a települési önkormányzatot elővásárlási jog illeti meg az építési szabályzatban és a szabályozási
tervben meghatározott településrendezési célok megvalósításához szükséges ingatlanok esetében. Az Étv. 25. §
(2) bekezdésének – az indítvány előterjesztésekor hatályos – szövege felhatalmazást adott az elővásárlási jog
önkormányzati rendeletben való megállapítására. Az Alkotmánybíróság azonban a 43/2006. (X. 5.) AB határozatában
alkotmányellenesnek találta az Étv. 25. § (2) bekezdését, mert annak alapján nem került sor olyan közigazgatási
határozat meghozatalára, amellyel szemben jogorvoslattal lehetett volna élni, ehelyett a települési önkormányzat
rendelete határozta meg, melyek azok a telkek, amelyekre a megjelölt településrendezési cél megvalósítása
érdekében elővásárlási jog keletkezett. A jogorvoslat hiánya sértette az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdését, ezért az
Alkotmánybíróság megállapította az Étv. 25. §-a (2) bekezdésének az alkotmányellenességét (ABH 2006, 540,
548–549.), és azt ex nunc hatállyal megsemmisítette. Az Étv. így jelenleg nem teszi lehetővé elővásárlási jog
önkormányzati rendelettel történő alapítását, de ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az az önkormányzat – az Étv.
25. § (1) bekezdése alapján – elővásárlási jogával éljen az ingatlan értékesítése esetén.
A 842/H/1993. AB határozat szerint a törvényességi kontroll keretében az Alkotmánybíróságnak az alacsonyabb szintű
jogszabályt az éppen hatályos törvényi rendelkezéshez kell viszonyítania. (ABH 844, 846.) Az Alkotmánybíróság így
a jelen ügyben is az Étv. hatályos szabályai alapján – arra tekintettel – vizsgálta az Ör. szabályait. Ez egyúttal azt is
jelenti, hogy az Alkotmánybíróság nem vizsgálta – nem is vizsgálhatta –, hogy az Ör. 2004. évi módosítása megfelelt-e
az Étv. akkor hatályos rendelkezéseinek. Az Ör. – a fentiek alapján – törvényi felhatalmazás nélkül rendelkezik az önkormányzat elővásárlási jogának
létesítéséről, ami az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmével jár. Ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 34. §
(6) bekezdés c) pontjának alkotmányellenességét megállapította és a rendelkező részben foglaltak szerint
megsemmisítette. A megsemmisített rendelkezés e határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét követő napon
veszti hatályát. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy a megsemmisítés nem érinti az Ör. 34. §
(6) bekezdés c) pontja alapján már teljesedésbe ment jogügyleteket.
A megsemmisített rendelkezés egy konkrét jogügyletre – a Debreceni Körzeti Földhivatal ingatlan-nyilvántartása
szerint 10009. helyrajzi számon felvett ingatlan tulajdonjogának megszerzése – vonatkozott. Az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint az elővásárlási jog gyakorlásával ez a rendelkezés okafogyottá vált, a norma kiüresedett.
Az Alkotmánybíróság felhívja a figyelmet arra, hogy a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.)
10. § (2) bekezdése szerint a hatályos jogszabályt (jogszabályi rendelkezést) – főszabály szerint – a hatályon kívül
helyezni kívánt jogszabály (jogszabályi rendelkezés) megalkotására hatáskörrel rendelkező szerv helyezheti hatályon
kívül. A dereguláció hiánya felvetheti az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből fakadó jogbiztonság sérelmét is, mint arra
162/E/2001. AB határozat rámutatott. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint azonban a végrehajtott, kiüresedett
norma hatályon kívül helyezése nem az Alkotmánybíróság, hanem a jogalkotó feladata. [ABH 2002, 1219, 1227.]
Ugyanakkor a formálisan hatályos önkormányzati rendelet vizsgálata az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik.
2. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. azért is alkotmányellenes, mert az önkormányzat az elővásárlási jogot
rendeltetésével ellenes célra használta fel, így ezáltal az Ör. 34. § (6) bekezdés c) pontja ellentétes a Polgári
Törvénykönyv 5. §-ával is, ami az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmével jár. Az Alkotmánybíróság állandó
gyakorlata szerint, ha az adott rendelkezés alkotmányellenességét az Alkotmány valamely rendelkezése alapján már
megállapította, akkor az indítványban felhívott további alkotmányi, törvényi rendelkezésekkel való ellentétet már
nem vizsgálja [61/1997. (XI. 9.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.;
56/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 478, 482.; 35/2002. (VII. 19.) AB határozat, ABH 2002, 199, 213.; 4/2004. (II. 20.)
AB határozat, ABH 2004, 66, 72.; 9/2005. (III. 31.) AB határozat, ABH 2005, 627, 636.; 47/2008. (IV. 17.) AB határozat, ABH
2008, 1372, 1388–1389.]. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Ör. 34. (6) bekezdés c) pontja
alkotmányellenességét megállapította és az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése alapján megsemmisítette, nem vizsgálta
a joggal való visszaélés megállapítására irányuló indítványi részt.
Budapest, 2011. október 11. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró