text:
2003. CXVI. törvény a Magyar Köztársaság 2004. költségvetéséről és az államháztartás három éves kereteiről.
Az Országgyűlés az államháztartás három éves kereteiről és a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről,
valamint annak a végrehajtásához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28. §-a alapján
a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS
HÁROM ÉVES KERETEI 1. § A magyar gazdaság tartós növekedésének és a versenyképesség erősítésének elősegítése érdekében, a kormányzati szektor hiányának az adott évi költségvetési törvényben az Áht. 8. §-ának (4) bekezdése szerint számított
mutatója a bruttó hazai termék (GDP) 2004-ben 3,8%-át,
2005-ben 2,8%-át, 2006-ban 2,5%-át nem haladhatja meg.
2. § (1) Az Európai Unió Bizottsága és a Magyar
Köztársaság által elfogadott Közösségi Támogatási Keretben, illetve az Operatív Programokban meghatározott
prioritás-összegek (kötelezettségvállalási keret-előirányzatok) egy évnél hosszabb távú elkötelezettséget jelentenek a Kormány részére. A keretek összegét a 16. számú
melléklet mutatja be.
(2) Az e törvény 16. számú mellékletében meghatározott tárgyévi kötelezettségvállalási keret-előirányzatok
kifizetési előirányzataiból a tárgyévi költségvetési törvény
1. számú mellékletében nem szereplő összegeket a tárgyévet követő két év költségvetésében szükséges előirányozni.
(3) Az Európai Unió Strukturális Alapjaiból származó
támogatások esetén a 16. számú mellékletben az arra az
évre meghatározott kötelezettségvállalási keret-előirányzat mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli kötelezettség.
A Közösségi Támogatási Keret Irányító Hatóság egyetértésével a 2005. és 2006. évre meghatározott kötelezettségvállalási keret-előirányzat mértékéig is vállalható éven
túli kötelezettség. Amennyiben az adott évben a rendelke
zésre álló kötelezettségvállalási keret-előirányzat összegénél kisebb összegre történik kötelezettségvállalás, úgy a
következő évben a fennmaradó összeggel növelt kötelezettségvállalási keret-előirányzat terhére történhet tárgyévi és éven túli kötelezettségvállalás. Kötelezettségvállalásra az érintett Operatív Program Irányító Hatósága
egyetértésével kerülhet sor.
(4) Az Európai Unió Bizottsága és a Magyar Köztársaság által közösen jóváhagyott, az Európai Unió Kohéziós
Alapjából támogatott projektekre meghatározott összegek (kötelezettségvállalási keret-előirányzatok) egy évnél
hosszabb távú elkötelezettséget jelentenek a Kormány részére. A keretek összegét a 17. számú melléklet mutatja be.
Az Európai Unió Kohéziós Alapjából finanszírozott
projektek esetén a 17. számú mellékletben az arra az évre
meghatározott uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és a kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás
mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli kötelezettség.
A Kohéziós Alap Irányító Hatóság egyetértésével a 2005.
és 2006. évre meghatározott kötelezettségvállalási keretelőirányzat és a kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás mértékéig is vállalható éven túli kötelezettség.
Amennyiben az adott évben a rendelkezésre álló uniós
kötelezettségvállalási keret-előirányzat és a kapcsolódó
központi költségvetési finanszírozás összegénél kisebb
összegre történik kötelezettségvállalás, úgy a következő
évben a fennmaradó összeggel növelt uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és a kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás terhére történhet tárgyévi és éven
túli kötelezettségvállalás. A kötelezettségvállalásra a közlekedési projektek esetében a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium Közreműködő Szervezete, környezetvédelmi projektek esetében a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztérium Közreműködő Szervezete egyetértésével
kerülhet sor.
3. § (1) A több éven átnyúló kötelezettségek fejlesztési
céljaiként az Országgyűlés a következő beruházásokat határozza meg:
a) gyorsforgalmi úthálózat-fejlesztés;
b) budapesti 4-es — Budapest Kelenföldi pálya
udvar—Bosnyák tér közötti — metróvonal első szakaszának (a továbbiakban: 4-es metró) építése;
c) Vásárhelyi-terv. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívüli egyéb célkitűzéseket az Országgyűlés a 18. számú mellékletben foglaltak
szerint hagyja jóvá.
A privatizációs bevételek infrastruktúra-fejlesztési célú
felhasználásának keretszabálya 4. § (1) Az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁPV Rt.) által a privatizációs folyamat befejeződéséig a központi költségvetésbe A törvényt az Országgyűlés a 2003. december 15-i ülésén fogadta el.
befizetett privatizációs bevételek a jóváhagyott költségvetési előirányzat erejéig Infrastruktúra-fejlesztési Tőkealap Számlát képeznek a finanszírozáshoz.
(2) Az éves költségvetési törvényben meghatározott
közlekedési infrastrukturális fejlesztések előirányzatai
mértékéig, a privatizációs bevételek beérkezéséig a központi költségvetés saját forrásai terhére átmenetileg megelőlegezi a kiadások fedezetét.
(3) Az Infrastruktúra-fejlesztési Tőkealap Számla elszámolásainak nyilvántartásáról a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) a Kincstári Egységes Számlán
(a továbbiakban: KESZ) belül gondoskodik. A Tőkealap
Számla tárgyhavi képződését és költségvetési előirányzatonkénti felhasználását a pénzügyminiszter havonta nyilvánosságra hozza, amikor beszámol a Tőkealap Számla
tárgyhavi, tárgyévi és a létrehozataltól számítva halmozott
alakulásáról a privatizációs folyamat befejeződéséig.
A Kormány a zárszámadási törvényben számol be a Tőkealap Számla alakulásáról.
MÁSODIK RÉSZ A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG 2004. ÉVI
KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSE
Első Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS KIADÁSAINAK
ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE, A HIÁNY
MÉRTÉKE ÉS FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA 5. § Az Országgyűlés a 2004. évi központi költségvetés
a) kiadási főösszegét 6 132 434,5 millió forintban, azaz
hatmillió-egyszázharminckétezer-négyszázharmincnégy
egész öttized millió forintban, b) bevételi főösszegét 5 481 509,5 millió forintban, azaz
ötmillió-négyszáznyolcvanegyezer-ötszázkilenc egész öttized millió forintban,
c) hiányát 650 925,0 millió forintban, azaz hatszázötvenezer-kilencszázhuszonöt millió forintban
állapítja meg.
6. § (1) Az 5. §-ban megállapított kiadási és bevételi
főösszegek, valamint a központi költségvetési szervek és a
fejezeti kezelésű előirányzatok saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott költségvetési támogatási előirányzatok költségvetési fejezetek, címek, alcímek, jogcímcsoportok, jogcímek, előirányzat-csoportok és kiemelt előirányzatok szerinti részletezését e törvény 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) A központi költségvetés mérlegét az Országgyűlés az
e törvény 2. számú mellékletében foglaltak szerint hagyja
jóvá.
7. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy az 5. § c) pontjában meghatározott hiányt
finanszírozza, valamint a KESZ folyamatos likviditását
biztosítsa, és a központi költségvetés adósságát, valamint a
Kincstár által kezelt követeléseit kezelje.
(2) A központi költségvetésnek a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 68. §-ában meghatározott hiteleinek 2004-ben érvényes kamatlába 6,78%.
Második Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS EGYES
ELŐIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL,
TELJESÍTÉSÉVEL, ILLETŐLEG
FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK A központi költségvetés tartalék-előirányzatai
8. § (1) Céltartalék szolgál
a) a központi költségvetési szerveknél — ide nem értve
a társadalombiztosítási költségvetési szerveket — foglalkoztatott köztisztviselők, közalkalmazottak, valamint a
Vám- és Pénzügyőrségnél foglalkoztatottak 2004. évben
megvalósuló, a Kormány rendeletében meghatározott feltételek szerinti létszámcsökkentésével összefüggő egyszeri
kifizetések, továbbá
b) a főtisztviselők illetményének részbeni, illetőleg teljes fedezetére a X. Miniszterelnökség
fejezet, 12. cím, 2. alcím, 1. Különféle személyi kifizetések
jogcímcsoporton. A többlettámogatás igénylési feltételeinek megállapítására a pénzügyminiszter kap felhatalmazást.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt előirányzat terhére támogathatók — legfeljebb 1000,0 millió forint összegben —
a Magyar Államvasutak Részvénytársaságnak az állami
feladatellátásban résztvevő üzletágainál a veszteség mérséklését eredményező létszámcsökkentéssel kapcsolatos
egyszeri személyi kifizetések a gazdasági és közlekedési
miniszterrel — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —
kötött megállapodás alapján, ha a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. MÁV Rt. EU-konform átalakításához
történő hozzájárulás alcím, 1. Különféle személyi kifizetések jogcím előirányzat teljes mértékben felhasználásra került.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt előirányzat terhére támogathatók a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság létszámcsökkentésével kapcsolatos egyszeri személyi kifizetések a pénzügyminiszterrel kötött megállapodás alapján.
(4) Az (1) bekezdés szerinti céltartalék terhére nem
nyújthatnak be igényt azon központi költségvetési szervek,
amelyek kiadási előirányzatát teljes egészében a saját
bevételük fedezi.
Az állam vagyonával és a felhalmozásokkal kapcsolatos
rendelkezések
9. § (1) Az ÁPV Rt. 2004. évben a hozzá tartozó állami
vagyon értékesítésének és kezelésének bevételeit az e törvény 13. számú mellékletében részletezett kiadásokra fordíthatja. Az e kiadási előirányzatok teljesítése után fennmaradó bevételeknek 1000,0 millió forint összegű záró
pénzkészletet meghaladó részéből a privatizációért felelős
miniszter által meghatározott összeget a privatizációs tartalék növelésére lehet fordítani, az ezen felüli részt be kell
fizetni a központi költségvetésbe.
(2) 2004. évben az ÁPV Rt. hitelfelvételre és kötvénykibocsátásra nem jogosult.
(3) Az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény (a továbbiakban: Priv.tv.) 23. §-ának (2) bekezdése szerinti privatizációs tartalék a következő célokra használható fel:
a) jótállással, szavatossággal kapcsolatos kifizetések;
b) kezességvállalásból — ideértve a készfizető kezes
séget is —, illetve az átvállalt tartozásokból eredő kifizetések;
c) konszern-felelősség alapján történő kifizetések;
d) elvont vagyontárgyak után beálló kezesi felelősség
rendezése;
e) szerződéses kapcsolaton alapuló tartozások kiegyen lítése;
f) a belterületi föld ellenértéke alapján, alapítói jogon,
a volt szovjet ingatlanok értékesítése kapcsán az önkormányzatokat megillető kifizetések;
g) a gazdálkodó szervezetek és a gazdasági társaságok
átalakulásáról szóló 1989. évi XIII. törvény alapján átalakuló társaságoknak a privatizáció után visszautalandó
20%-os részesedésigények (Privatizációs Ellenérték
Hányad);
h) a villamosipari dolgozókkal az energiaszektor privatizációja kapcsán kötött megállapodás teljesítése;
i) a kárpótlási jegyek életjáradékra váltásával kapcsolatos kifizetések;
j) a ,,reverzális levelek’’ alapján történő kifizetések;
k) a gázközművekkel kapcsolatos önkormányzati igé
nyek rendezése;
l) az a)—k) pontokban szereplő feladatok végrehajtá
sával kapcsolatos ráfordítások. (4) A privatizációs tartalék záró pénzkészlete nem lehet
kevesebb 4000,0 millió forintnál.
(5) A privatizációért felelős miniszter jóváhagyásával a
13. számú melléklet I/1/a) pontja szerinti előirányzata legfeljebb 1500,0 millió forinttal, valamint I/1/d) pontja szerinti előirányzata legfeljebb 2000,0 millió forinttal túlléphető.
(6) Az ÁPV Rt. a 13. számú melléklet I/1/c), II/1., II/2.,
II/3. pontjai szerinti előirányzatai esetében az ÁPV Rt.
egyedi, 1000,0 millió forint feletti döntéseihez a Kormány
egyedi jóváhagyása szükséges.
(7) Az ÁPV Rt. a 13. számú melléklet I/1/c) pontja
szerinti előirányzatában, valamint a (3) bekezdés e) pontjában meghatározott célú döntéseinél figyelembe veszi a
vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli
mentességek egységes rendjére meghatározott eljárást.
Az információ-szolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében az ÁPV Rt. a hatáskörébe tartozó döntésekről a
pénzügyminiszternek a szükséges tájékoztatást megadja.
(8) Az ÁPV Rt. a 13. számú melléklet I/1/c) pontja
szerinti előirányzatában, valamint a (3) bekezdés e) pontjában meghatározott célú döntéseinél figyelembe veszi az
Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés
(Római Szerződés) 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatásokra vonatkozó, külön jogszabályban
meghatározott eljárási rendet.
(9) A Priv.tv. hatálya alá, de nem az ÁPV Rt. hozzárendelt vagyonába tartozó társaságokban az állami részesedés
után 2004. évben kifizetésre kerülő osztalék és az állami
vagyon más hozadéka, valamint az e társaságok értékesítéséből származó bevételnek a privatizáció költségeivel csökkentett része a központi költségvetést illeti meg.
(10) Az ÁPV Rt. a hozzárendelt vagyonába tartozó
Martonseed Martonvásári Mezőgazdasági Kísérleti Gazdaság Rt. részvényeinek 85%-át térítésmentesen átadja a
Magyar Tudományos Akadémia részére 2004. március 31-i
határidővel.
(11) A privatizációért felelős miniszter hozzájárulásával
a kormányzati szektor hiányát érintő, illetve a kormányzati
szektor hiányát nem érintő kiadási csoportokon belül az
ÁPV Rt. az egyes előirányzatok között átcsoportosítást
hajthat végre.
(12) Az ÁPV Rt. a privatizációért felelős miniszter jóváhagyásával a privatizációs tartalék nyitó készpénz állományának legfeljebb felét felhasználhatja az e törvény
13. számú mellékletében részletezett — az I/1/d) és
II/4. pontok szerinti előirányzatok nélküli — kiadások
átmeneti finanszírozására. A privatizációs tartalék számlája és a hozzárendelt vagyon számlája között emiatt keletkező pénzmozgások nem érintik sem az e törvény 13. számú mellékletében szereplő kiadásokat, sem a privatizációs
tartaléknak az e törvény 9. § (3) bekezdésében engedélyezett kiadásait. A privatizációs tartalék forrásait erre a célra
legfeljebb négy hónapig, de maximum 2004. december
31-ig veheti igénybe az ÁPV Rt. A privatizációs tartalék
készpénz állományának felhasználása esetén az igénybe
vett összeg után az igénybevétel időtartama alatt esedékes
jegybanki alapkamat mértékének megfelelő összeggel
csökkennek az e törvény 13. számú mellékletének I. Kormányzati szektor hiányát érintő ráfordítások előirányzatai.
A teljes csökkentés előirányzatok közötti felosztásáról a
privatizációért felelős miniszter dönt.
10. § Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy
az ÁPV Rt. tárgyi eszközeinek és készleteinek nemzetközi
segélyezés céljára történő, térítésmentes felhasználásáról
eseti döntést hozzon.
11. § (1) Az Áht. 108. §-ának (4) bekezdésében foglaltak
alkalmazása során a kisösszegű követelés értékhatára
80 000 forint.
(2) Az Áht. 109/A. §-ának (6) bekezdésében meghatározott bruttó értékhatár 15,0 millió forint.
12. § (1) A Kincstári Vagyoni Igazgatóság (a továbbiakban: KVI) vagyonkezelésében lévő kincstári vagyon értékesítéséből származó bevétel — kivéve, ha törvény másként rendelkezik — a központi költségvetés központosított bevételét képezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bevételekből 2945,0 millió
forintot a KVI törvényben meghatározott állami feladatainak ellátására fordíthat.
(3) A (2) bekezdésben foglalt összeg feletti bevétel terhére a kincstári vagyonért felelős miniszter engedélyezheti
a kincstári vagyonba tartozó műemlékek helyreállítását,
karbantartását.
(4) A kincstári vagyonért felelős miniszter egyedi hozzájárulása alapján a kormányzati elhelyezési feladatokkal
összefüggésben értékesített kincstári vagyon teljes bevétele — elsődlegesen — az elhelyezési feladatok teljesítésére,
valamint a KVI törvényben meghatározott állami feladatainak ellátására fordítható.
(5) A Központi Szolgáltatási Főigazgatóság kezelésében
lévő üdülők és egyéb létesítmények értékesítéséből származó bevétel a kezelésében maradó létesítmények felhalmozási kiadásaira fordítandó.
(6) A központi költségvetési szervek a vagyonkezelésükben lévő és működésükhöz feleslegessé váló ingatlanokat
— a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetbe tartozók
kivételével — kötelesek felajánlani a KVI-nek más állami
feladat ellátásának biztosítása érdekében. A felajánlás elfogadásáról a KVI a központi költségvetési szervet a felajánlást követő 30 naptári napon belül írásban tájékoztatja.
13. § (1) A Honvédelmi Minisztérium a vagyonkezelésében lévő, a honvédelmi miniszter által honvédelmi célra
feleslegesnek minősített és az államháztartás alrendszerében más központi költségvetési szerv által hasznosításra
nem kerülő ingó tárgyi eszközeit és készleteit — az Áht.
109/I. § (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vagyontárgyakat kivéve — a kincstári vagyonkörből történő kivonásukat követően
a) az ÁPV Rt.-vel történő megállapodás alapján térítésmentesen az ÁPV Rt. hozzárendelt vagyonába adhatja,
b) a haditechnikai eszközök kivételével önkormányzatok, karitatív tevékenységet folytató szervezetek részére,
továbbá katasztrófák és súlyos szerencsétlenségek megelőzése, következményeinek elhárítása vagy enyhítése céljából az érintett szervezet részére írásbeli megállapodással,
térítésmentesen tulajdonba adhatja,
c) a környezetvédelemre és a hulladékok kezelésére
vonatkozó jogszabályok figyelembevételével megsemmisíttetheti.
(2) Az (1) bekezdés a)—c) pontjában foglaltak végrehajtása során a kincstári vagyonra vonatkozó jogszabályoknak és kormányhatározatoknak a kincstári vagyonkörből
történő kikerülés előkészítésére és jóváhagyására irányadó
előírásait nem kell alkalmazni, a KVI-t azonban — a nyilvántartási feladatok elvégzése érdekében — az átadott vagy
megsemmisített vagyonelemekről részletesen tájékoztatni
kell.
A központi költségvetési szervekkel kapcsolatos
rendelkezések és fejezeti kezelésű előirányzatok
14. § (1) A központi költségvetési szervek (ideértve a
Magyar Tudományos Akadémiához tartozó, költségvetési
rendben gazdálkodó intézményeket is) a (2) bekezdésben
felsorolt jogcímeken a tárgyévben ténylegesen befolyó bevételeiknek 95%-át használhatják fel. A fennmaradó 5%
a központi költségvetés központosított bevételét képezi,
kivéve az Oktatási Minisztérium felügyelete alá tartozó
felsőoktatási intézményeket, valamint a Magyar Tudományos Akadémia kutató intézményeit, amelyek ezen összeget felújításra kötelesek fordítani.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt bevételek a következők:
a) az állami feladatok ellátása során létrehozott áru és
készlet értékesítésének bevétele, kivéve a tankönyvek,
jegyzetek, taneszközök, valamint az egészségügyi, gyógyászati készletek, eszközök, a vér és vérkészítmények, a mezőgazdasági termékek értékesítési bevételei;
b) az alaptevékenység körében végzett szolgáltatások
ellenértéke, kivéve a költségvetési szervek által nyereség
nélkül továbbszámlázottat;
c) az intézmények egyéb sajátos bevételei közül:
ca) a helyiségek, eszközök tartós és eseti bérbeadásá
nak díja, kivéve a külföldön működő állami képviseletek
bérletidíj-bevételeit,
cb) a lízingdíjbevétel,
cc) az elhasználódott, feleslegessé vált készletek érté
kesítéséből származó bevétel,
cd) áruértékesítésből és szolgáltatásból származó
vállalkozási bevételek,
ce) az egyéb bevételek. (3) A Szerencsejáték Felügyelet éves szinten — havi
bontásban — 2040,0 millió forintot köteles befizetni a
bevételeiből a központi költségvetés részére a tárgyhó
20. napjáig, december hónapban két alkalommal, 10-ei,
illetve 20-ai időponttal.
(4) A Hírközlési Intézmények éves szinten — havi bontásban — 3000,0 millió forintot köteles befizetni a frekvenciahasználati díjakból származó bevételeiből a központi
költségvetés részére a tárgyhó 20. napjáig, december hónapban két alkalommal, 10-ei, illetve 20-ai időponttal.
15. § (1) A XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet
összes, alaptevékenységből eredő bevétele — a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel — a központi költségvetés központosított bevételét képezi.
(2) Nem képezik a központi költségvetés központosított
bevételét
a) a külföldi államoktól és nemzetközi szervezetektől
befolyó költségtérítések és egyéb támogatások,
b) a pályázatok útján elnyert pénzeszközök,
c) adományok,
d) a meghatározott célra átvett pénzeszközök,
e) a jogszabályokban meghatározott visszatérülések.
(3) A HM vagyonkezelésében lévő kincstári vagyon
értékesítéséből befolyó bevételnek a köztartozások és az
elidegenítés költségeinek kiegyenlítését követően fennmaradó összege a védelmi felülvizsgálatból eredő laktanyakorszerűsítési, lakásépítési, lakásvásárlási kiadásokra fordítható.
(4) Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium, valamint a felügyelete alá tartozó egészségügyi és
szociális intézmények vagyonkezelésében lévő, kincstári
vagyonba tartozó ingatlanok értékesítéséből befolyó bevételek a köztartozások és az ingatlan-elidegenítés költségeinek kiegyenlítését követően fennmaradó összege egészségügyi és szociális célú beruházásra, ingatlanvásárlásra,
felújításra és rekonstrukcióra fordítható.
(5) A Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium által
alapított közhasznú társaságok vagyonkezelésében lévő
kincstári vagyon értékesítéséből származó bevétel — a
köztartozások és az ingatlan-elidegenítés költségeinek
kiegyenlítését követően — 4000,0 millió forint összeghatárig kizárólag a Magyar Állam tulajdonában és a Gyermek-,
Ifjúsági és Sportminisztérium felügyelete alá tartozó költségvetési szervek vagy az általa alapított közhasznú társaságok vagyonkezelésében, illetve kincstári vagyonkörbe
tartozó, továbbá helyi önkormányzat tulajdonában vagy
vagyonkezelésében lévő sportlétesítmények fejlesztésére,
rekonstrukciójára (beruházásaira), valamint kincstári
vagyonba kerülő sportcélú ingatlanok vásárlására használható fel.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott összeghatár
feletti értékesítés esetében a bevételi különbözet
50%-ának felhasználására az (5) bekezdés szabályait kell
alkalmazni, a különbözet fennmaradó 50%-a a központi
költségvetés központosított bevételét képezi. A gyermek-,
ifjúsági és sportminiszter javaslatot tehet a pénzügyminisz
ternek magasabb bevételi hányad visszahagyására, a felhasználás célja, jogcíme, valamint a kedvezményezett egyidejű megjelölése mellett.
(7) Az Országházba látogató magyar állampolgárok,
illetve magyar anyanyelvűek, valamint a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára a belépés díjtalan.
(8) Az Oktatási Minisztérium felügyelete alá tartozó
felsőoktatási intézmények vagyonkezelésében lévő, kincstári vagyonba tartozó ingatlanok értékesítéséből befolyó
bevételnek — a köztartozások és az ingatlan-elidegenítés
költségeinek kiegyenlítését követően — a fennmaradó részét az intézmény jogosult felhasználni, kizárólag beruházási célra.
16. § (1) A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Feot.) 9/A. §-ának (2) bekezdése
szerinti, egy főre megállapított hallgatói normatíva
91 000 Ft/év, a doktori képzésben részt vevők egy főre megállapított támogatási normatívája 950 400 Ft/év, a köztársasági ösztöndíjban részesülők normatívája 302 500 Ft/év, a
diákotthoni elhelyezés, illetve az ezt kiváltó lakhatási támogatás normatívája 50 000 Ft/év, a tankönyv- és jegyzettámogatás normatívája 7000 Ft/év. A hallgatói normatíva,
a lakhatási támogatás normatívája, valamint a tankönyv- és
jegyzettámogatás normatívája szerint biztosított intézményi előirányzatokat összevonva, hallgatói juttatási keretösszegként használja fel az intézmény a kormányrendeletben szabályozott módon.
(2) A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények
vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló
1996. évi XLV. törvény 44. §-ának (1) bekezdése szerinti,
a Rendőrtiszti Főiskola nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói pénzbeli juttatásának normatívája 235 000 Ft/fő/év.
(3) A Feot. 9/D. §-ának (1) bekezdése szerinti sport- és
kulturális tevékenység normatívája 820 forint/fő/év, melynek elosztásáról miniszteri rendelet rendelkezik.
(4) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 79/E. §-a alapján az egyetemi tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 360 000 forint.
(5) A Feot. 10/A. §-ában meghatározott Széchenyi István Ösztöndíj havi összege egyetemi docens (tudományos
főmunkatárs) esetében a (4) bekezdésben megállapított
összeg 30%-a, főiskolai tanár esetében a (4) bekezdésben
megállapított összeg 25%-a, a Békésy György Posztdoktori
Ösztöndíj havi összege oktató, illetve kutató esetében a
(4) bekezdésben meghatározott összeg 20%-a, nem oktató esetében a (4) bekezdésben megállapított összeg 70%-a, a
Széchenyi Professzori Ösztöndíj évi összege 2 820 000 forint/fő.
(6) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege
106 800 forint.
(7) A Magyar Tudományos Akadémia tagjai tiszteletdíjának havi összege
a) az Akadémia rendes tagjai esetében 429 300 forint,
b) az Akadémia levelező tagjai esetében 333 900 forint.
(8) A Tudományok Doktora, illetve a Magyar Tudományos Akadémia Doktora tudományos fokozattal rendelkezők tiszteletdíjának havi összege 95 400 forint, az 1995.
január 1-je előtt nyugdíjba vonultak esetében — a korábban megállapított nyugdíj-kiegészítésre tekintettel —
91 400 forint.
17. § (1) A központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézményeket az általuk ellátott közoktatási
feladatokra az e törvény 3. számú mellékletének 19—25., 26.
a) pontjában, továbbá a 8. számú melléklet I. részének 1.,
2., 4—8. pontjában megállapított, a helyi önkormányzatok
normatív hozzájárulásaival és támogatásaival azonos jogcímeken és feltételek mellett normatív hozzájárulás és
támogatás illeti meg.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények gyakorló intézményei esetén a 3. számú
melléklet 19—23. és a 24. a)—c) pontja szerinti jogcímek
tekintetében a normatív hozzájárulások kétszerese jár.
(3) Az (1)—(2) bekezdésben meghatározott, közoktatási feladatot ellátó központi költségvetési szerv a létszámjelentésben szereplő feladatmutatók alapján az intézményi
költségvetésben meglévő és az (1) bekezdésben meghatározott normatíva alapján járó támogatás különbözetét a
felügyeletét ellátó szervtől igényelheti.
(4) A közoktatási feladatot ellátó központi költségvetési
szerv a január 1-jei és a szeptember 1-jei létszámáról január
15-éig, illetve szeptember 15-éig köteles adatszolgáltatást
teljesíteni. A fenntartó a tényleges, a tanügyi okmányok
alapján dokumentált feladatmutatók szerint jogosult a
normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére.
(5) Az (1)—(2) bekezdésben meghatározott, közoktatási célú normatív hozzájárulások elszámolása a zárszámadás
keretében az önkormányzatokkal azonos számítási eljárás
alapján a 3. számú melléklet Kiegészítő szabályainak alkalmazásával történik. A 8. számú melléklet I. része 1., 2.,
4—6. pontja szerinti támogatásokkal az ott meghatározott
szabályok alapján történik az elszámolás.
18. § (1) A központi költségvetés központosított bevételeit képezik az e törvény 1. számú mellékletében a
X. fejezet, 14. cím alatt meghatározott bevételek, a
X. fejezet, 8. cím, 4. alcím, 1. jogcím-csoport alatt meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatnál, a XII. fejezet,
12. cím alatt meghatározott bevételek, a XII. fejezet,
10. cím, 2. alcím, 7., 10., 15. jogcím-csoport és az 5. alcím,
1. jogcím-csoport alatt meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzatoknál, a XV. fejezet, 28. cím, 1. alcím alatt
meghatározott bevételek, a XV. fejezet, 25. cím, 3. alcím,
1. jogcím-csoport alatt meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzatnál, a XV. fejezet, 28. cím, 2. alcím alatt meghatározott bevételek, a XV. fejezet, 25. cím, 5. alcím, 1. jogcím-csoport alatt meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatnál, a XV. fejezet, 28. cím, 3. alcím alatt meghatározott bevételek, a XV. fejezet, 25. cím, 6. alcím, 1. jogcímcsoport alatt meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatnál, a XVI. fejezet, 11. cím alatt meghatározott bevételek,
a XVI. fejezet, 10. cím, 8. alcím alatt meghatározott fejezeti
kezelésű előirányzatnál, a XXII. fejezet, 31. cím alatt meghatározott bevételek, a XXII. fejezet, 13. cím, 2. alcím,
5. jogcím-csoport, 1. jogcím alatt meghatározott fejezeti
kezelésű előirányzatnál, a XXIII. fejezet, 14. cím alatt meghatározott bevételek, a XXIII. fejezet, 10. cím, 12. alcím
alatt meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatnál és a
XXV. fejezet, 6. cím alatt meghatározott bevételek, a
XXV. fejezet, 5. cím, 6. alcím, 3. jogcím-csoport, 12. jogcím
alatt meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatnál történő azonos összegű támogatás előirányzása mellett.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bevételeknek az
előirányzathoz viszonyított többletbevétele, valamint a bevétel kiesésből eredő csökkenése az adott évi fejezeti kezelésű előirányzat kiadásának és támogatásának azonos
összegű növelését, illetve csökkentését vonja maga után.
Az érintett fejezeti kezelésű előirányzat kiadási előirányzatának módosítását a pénzügyminiszterrel egyetértésben
kell végrehajtani.
(3) A (2) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni a
Sporttal kapcsolatos állami feladatok finanszírozását szolgáló előirányzatok (XXIV. Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezet, 2. cím, 2. alcím) vonatkozásában a
bukmékeri rendszerű fogadások játékadójából származó
bevétel 50%-os mértékéig, a totó játékadójából származó
bevétel 100%-os mértékéig, a sorsolásos játékok adójából
származó bevétel 12%-os mértékéig. A befolyó bevétel
működés támogatására nem használható.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzatok saját bevételét képezik az előirányzat rendeltetésének megfelelő felhasználásra átvett pénzeszközök, adományok, segélyek és önkéntes befizetések, pályázati nevezési, eljárási díjak és késedelmi kamatok.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott központi bevételi előirányzatok beszedéséért, az e törvényben meghatározott előirányzatok teljesítésért — ha törvény másként nem
rendelkezik — az adott fejezet felügyeletét ellátó szerv
vezetője tartozik felelőséggel.
(6) A beruházás-ösztönzési célelőirányzat (XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet, 25. cím, 3. alcím,
1. jogcím-csoport) a nemzetgazdaság szempontjából kiemelkedő jelentőségű beruházásokhoz nyújt támogatást.
Az előirányzat túllépéséhez a Kormány jóváhagyása szükséges.
(7) A XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet 25. cím, 3. alcím, 4. Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztések előkészítése célelőirányzat jogcím-csoport túlléphető.
Az előirányzat terhére kizárólag az építési, kivitelezési
tevékenységet megelőző, attól elkülönülő feladatok (tervezés, területszerzés, régészet, lőszer és robbanóanyag
mentesítés, közműkiváltások) kiadásai számolhatók el.
Az Országgyűlés felhatalmazza a gazdasági és közlekedési
minisztert, hogy a pénzügyminiszterrel egyetértésben a
XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezeten belül a 25. cím, 3. alcím, 4. Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztések előkészítése célelőirányzat jogcím-csoport javára a
fejezeti kezelésű előirányzatokból a szükséges mértékben
átcsoportosítást hajtson végre. Az átcsoportosítást követően fennmaradt — átcsoportosítással nem fedezhető —
többletigény céljára az előirányzat a Kormány jóváhagyásával léphető túl.
19. § A Turisztikai célelőirányzat (XV. Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium fejezet 25. cím, 3. alcím, 2. jogcím-csoport) 5%-át az ifjúsági turizmus céljára kell fordítani. Az Országgyűlés felhatalmazza a gazdasági és közlekedési minisztert, valamint a gyermek-, ifjúsági és sportminisztert, hogy rendeletben állapítsa meg a végrehajtás részletes szabályait.
Harmadik Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS
ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS TÖBBI
ALRENDSZERÉNEK KAPCSOLATA
A) A helyi önkormányzatok és a központi költségvetés
kapcsolatrendszere
A helyi önkormányzatok központi költségvetési
kapcsolatokból származó forrásai
20. § (1) Az Országgyűlés a helyi és a helyi kisebbségi
önkormányzatok normatív állami hozzájárulásának és
normatív részesedésű átengedett személyi jövedelemadójának (a továbbiakban: normatív hozzájárulások) jogcímeit és fajlagos összegeit az e törvény 3. számú mellékletében foglaltak szerint állapítja meg.
(2) A normatív hozzájárulásokat — a helyi önkormányzatok Áht. 64. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatása szerinti feladatmutatók, mutatószámok alapján — önkormányzatonként és jogcímenként a pénzügyminiszter és a belügyminiszter az Áht. 64. §-ának (3) bekezdésében meghatározott határidőig együttes rendeletben hirdeti ki.
21. § (1) Az Országgyűlés felhasználási kötöttséggel járó
állami támogatást állapít meg:
a) központosított előirányzatként az e törvény 5. számú
mellékletében felsorolt, a helyi önkormányzatok által ellátandó feladatokra,
b) az önálló színházat fenntartó, illetve színházat vagy
színházi produkciót támogató helyi önkormányzatok részére az e törvény 7. számú mellékletében foglalt részletezés
szerint,
c) helyi önkormányzatok kiemelt fontosságú beruházási feladataira, a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvényben
(a továbbiakban: Cct.) szabályozott címzett és céltámogatás formájában,
d) egyes közoktatási feladatok kiegészítő támogatására, egyes szociális feladatok kiegészítő támogatására, a tűz
elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról
szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Tüo. tv.)
alapján a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó
helyi önkormányzatok részére, valamint a lakossági települési folyékony hulladék ártalmatlanításának támogatására az e törvény 8. számú mellékletében meghatározott
feltételek szerint. E normatív támogatásokat — a helyi
önkormányzatok az Áht. 64. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatása szerinti feladatmutatók, illetve
szakmai mutatók alapján — önkormányzatonként és jogcímenként a 20. § (2) bekezdésében meghatározott rendeletben kell közzétenni az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése kivételével,
e) a termelő, valamint a Cct. szerint támogatásban
részesülő humán infrastrukturális feltételekben meglévő
területi fejlettségi különbségek mérséklésére kormányrendeletben meghatározott, területfejlesztési szempontból
kedvezményezett térségek helyi önkormányzatai részére a
területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi
XXI. törvény rendelkezései szerint,
f) felhalmozási és vis maior célokra szolgáló céljellegű
decentralizált támogatásokra, amelyek felhasználását a
Cct. szabályozza,
g) a budapesti 4-es — Budapest Kelenföldi pályaudvar—Bosnyák tér közötti — metróvonal első szakasza
megépítésének állami támogatásáról szóló 2003. évi
LV. törvény szerinti építési feladatokra.
(2) A normatív hozzájárulások és támogatások lemondásból felszabaduló előirányzatai — a nem helyi önkormányzat részére történő feladatátadással összefüggő előirányzat-csökkenés kivételével — az itt meghatározott sorrendben növelik az e törvény 6. számú mellékletének
1. pontjában, az 1. számú melléklet XI. Belügyminisztérium fejezet 23. cím 8. alcím 2. Vis maior tartalék jogcímcsoporton, a 6. számú mellékletének 3. pontjában, valamint 2. pontjában meghatározott előirányzatokat. Ugyanilyen sorrendben növeli továbbá ezen előirányzatokat
az intézményátadásból felszabaduló olyan összeg, amely a
34. § szerint nem illeti meg az átvevő intézményt.
(3) Amennyiben az e törvény 17. §-a, illetve 34. §-a szerint normatív hozzájárulásokra és támogatásokra jogosult
év közben feladatot ad át a feladat ellátására kötelezett
helyi önkormányzat részére, az így felszabaduló előirányzattal az érintett fejezet előirányzata csökken, a helyi
önkormányzatot megillető normatív hozzájárulás és támogatás előirányzata megemelkedik a 3. és 8. számú melléklet
igényjogosultsági szabályai alapján.
(4) Ha a helyi önkormányzat normatív hozzájárulásról
és támogatásról való lemondása olyan — nem helyi önkormányzat részére történő — feladatellátással függ össze,
amelyre a feladatot átvevő jogosult e törvény 17. §-a vagy
34. §-a szerint normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére, a feladatátadással év közben felszabaduló
összeggel a helyi önkormányzatokat megillető normatív
hozzájárulás, illetve támogatás előirányzatát csökkenteni
kell, és az annak további folyósításáról gondoskodó minisztériumi fejezet ilyen célú előirányzatát meg kell emelni.
22. § (1) Működőképességük megőrzése érdekében — a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) 87. §-ának (1) bekezdése alapján —
kiegészítő támogatásra jogosultak az e törvény 6. számú
mellékletében foglalt feltételeknek megfelelő önkormányzatok.
(2) A Fővárosi Önkormányzat látja el a közgyűlés által
szabályozott módon a 28. § szabályai szerint — a Fővárosi
Önkormányzat és a kerületi önkormányzatok tekintetében — az Ötv. 87. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
feladatot e törvény 6. számú mellékletének 1. pontja alkalmazásával. A Fővárosi Önkormányzat ehhez abban az esetben igényelhet támogatást, ha a Fővárosi Önkormányzat
és a kerületi önkormányzatok költségvetéseinek összesített adataiból e törvény 6. számú mellékletének 1. pontja
szerint forráshiány mutatható ki.
23. § Az Áht. 64/A. §-ának (4) bekezdése szerint megállapított, az állami támogatás jogtalan igénybevételéhez
kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából feladatmutatóhoz kapcsolódó normatív hozzájárulásnak és támogatásnak minősül az e törvény 3. számú
melléklet 1., 3., 7., 11—17., 19—26. pontja és a 4. számú
melléklet B) II. c) pontja, valamint a 8. számú melléklet
I. rész 1., 2., 4—8. pontja, II. rész 3. pontja, továbbá a III. és
IV. része szerinti előirányzatok együttes összege.
24. § (1) A helyi önkormányzatokat együttesen az állandó lakóhely szerint az adózók által 2002. évre bevallott
— az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) által településenként kimutatott — személyi
jövedelemadó 40%-a illeti meg.
(2) A települési önkormányzatot az (1) bekezdés szerint
a közigazgatási területére kimutatott személyi jövedelemadó 10%-a illeti meg.
(3) A helyi önkormányzatokat megillető személyi jövedelemadó megosztásának részletes szabályait a 4. számú
melléklet tartalmazza.
Az önkormányzatok által beszedett illetékek
és más bevételek szabályozása
25. § (1) A megyei illetékhivatalok, valamint a Fővárosi
Illetékhivatal által 2004. január 1-jétől beszedett
a) 2003. június 30-án nyilvántartott hátralékból a végrehajtási cselekmények eredményeként befolyó illeték
20%-a a központi költségvetést, 80%-a pedig a fővárosi,
megyei, illetve a megyei jogú városi önkormányzatokat,
b) az a) ponton túli illetékbevételek 50%-a a központi
költségvetést, 50%-a pedig a fővárosi, a megyei, illetve a
megyei jogú városi önkormányzatokat
illeti meg a (2)—(7) bekezdésben foglaltak szerint. (2) A megyei jogú városi önkormányzatot illeti meg a
megyei illetékhivatalok által beszedett illetékből az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény illetékességi szabályai alapján a megye közigazgatási területén lévő megyei
jogú városok illetékességébe tartozó ügyekből befolyt bevétel, csökkentve az (1) bekezdés szerinti bevételi részesedéssel, valamint a (4)—(7) bekezdésben foglalt, kiadásként visszatartott összeggel.
(3) A megyei illetékhivatal, valamint a Fővárosi IIletékhivatal által beszedett (1) bekezdés b) pontjában meghatározott illetéknek a központi költségvetés bevételi részesedésével és a (2) bekezdés alapján a megyei jogú várost
megillető összeggel csökkentett illétékbevétel
a) 35%-a közvetlenül a területileg érintett megyei önkormányzatot, valamint a Fővárosi Önkormányzatot,
b) 65%-ának kétharmada egyenlő összegben — egyhuszad részenként —, egyharmada a megye, valamint a
főváros 2003. január 1-jei lakosságszáma arányában — a
Kincstár országos összesítését követően — a megyei önkormányzatokat, valamint a Fővárosi Önkormányzatot
illeti meg.
c) A megyei illetékhivatal, valamint a Fővárosi Illetékhivatal által beszedett (1) bekezdés a) pontjában meghatározott illetéknek a központi költségvetés bevételi részesedésével és a (2) bekezdés alapján a megyei jogú várost
megillető összeggel csökkentett illetékbevétel a behajtó
megyei és fővárosi önkormányzatot illeti meg. Az önkormányzat ezen bevételének felhasználásával valósíthatja
meg az Illetékhivatal informatikai rendszereinek (hardver
és szoftver eszközeinek) korszerűsítését.
(4) Az illetékhivatalokkal kapcsolatos kiadásokat az
illetékbevételből részesedő önkormányzatok viselik a saját
bevételükből az (5)—(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(5) A megyei jogú város önkormányzata legkésőbb 2004.
január 20-áig megállapodik a megyei önkormányzattal a
beszedendő bevétellel kapcsolatos kiadások viseléséről.
A megállapodásnak tartalmaznia kell a kiadások körét és
mértékét — beleértve a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 45. §-ában szabályozott, illetékekkel összefüggő érde
keltségi célú juttatásokat is —, az elszámolási kötelezettségeket, az elszámolás ellenőrzésének módját.
(6) Az (5) bekezdés szerinti megállapodás hiányában a
felmerült kiadásokat a megyei jogú városi önkormányzat(ok), illetve a megyei önkormányzat a (2) és (3) bekezdés szerinti, 2003. évben illetékből származó bevételeik
arányában viselik. A megyei jogú városi önkormányzatra
eső kiadási hányadot a megyei önkormányzat visszatarthatja a megyei jogú várost megillető összegből.
(7) Az illetékhivatal működtetésével összefüggő éves
működési költség és az éves működési költség 10%-át meg
nem haladó felhalmozási költség egytizenkettede — nem
havi ütemezésű utalás esetén az egytizenketted rész utalással érintett naptári napok szerinti hányada — tartható
vissza havonta a megyei jogú város(ok)tól, amely az illetékhivatalt működtető megyei önkormányzatot illeti meg, és
illetékbevételként kell költségvetésében előirányozni
és elszámolni.
26. § (1) A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény alapján a belföldi gépjárművek után a települési önkormányzat által beszedett adó 100%-a az önkormányzatot illeti meg.
(2) A termőföld-bérbeadásból származó jövedelem
utáni — a települési önkormányzatok által beszedett —
személyi jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
(3) A települési önkormányzat jegyzője által, külön jogszabályban meghatározott esetben jogerősen kiszabott
környezetvédelmi bírság teljes összege, a környezetvédelmi felügyelőség által a települési önkormányzat területén
jogerősen kiszabott és abból befolyt környezetvédelmi
bírságok összegének 30%-a az illetékes települési önkormányzatot illeti meg.
(4) A szabálysértési pénz- és helyszíni bírságból származó önkormányzati költségvetési elszámolási számlára vagy
annak alszámlájára érkezett bevétel 100%-a — függetlenül
a jogerős kiszabást végző szervtől — az önkormányzatot
illeti meg. Az önkormányzat a szabálysértési pénz- és helyszíni bírság végrehajtását kérő szervtől a költségminimum
megelőlegezését nem kérheti.
27. § A helyi önkormányzatok megalakulásakor az alapítói jog gyakorlása tekintetében tanácsi vállalat jogutódjának — állami vagyon felett tulajdonosi jogosítvánnyal
rendelkező szervezet által történő — értékesítéséből származó készpénzbevétel 50%-a az alapítói jogot gyakorló
helyi önkormányzatot illeti meg.
A fővárosi önkormányzatok bevételei 28. § A Fővárosi Önkormányzatot megillető bevételeknek a fővárosi és a kerületi önkormányzatok közötti meg
osztására és átutalására az Ötv. 64. §-ában, valamint a
64/A—64/C. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő
szabályai 29. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás, a
rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a normatív alapú ápolási díj, az önkormányzat által szervezett
közcélú foglalkoztatás támogatása, valamint — a Munkaerőpiaci Alapból — a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, az adósságcsökkentési támogatás a szociális
igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 38. § (2), (5) bekezdésében meghatározott lakásfenntartási támogatás, továbbá a XXI. Egészségügyi, Szociális
és Családügyi Minisztérium fejezetből a gyermektartásdíj
megelőlegezése esetében a települési önkormányzat első
alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti, külön jogszabály szerinti éven belüli elszámolási kötelezettséggel.
(2) Az e törvény 5. számú melléklet 7., 10., 13. és
21. pontja, a 6. számú melléklet 1. pontja, a 7. számú melléklet, valamint a 8. számú melléklet I. rész 1., 4—8. pontja,
II. rész 3. pontja, továbbá a III. és IV. része alapján számított előirányzatok folyósítása az Áht. 101. §-ának (7) bekezdésében foglaltak szerint, nettó finanszírozás keretében történik.
(3) A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló
1993. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Nek. tv.)
47. §-ának (6) bekezdés b) pontja alapján közoktatási feladatot ellátó kisebbségi önkormányzatok és a Nek. tv.
47. §-ának (13) bekezdése alapján közoktatási feladatot
ellátó helyi kisebbségi önkormányzatok a 34. § (3) bekezdése szerinti kisebbségi fenntartói kiegészítő támogatást
— a helyi önkormányzatok útján — az 1. számú melléklet
XX. Oktatási Minisztérium fejezet, 11. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím,
3. Humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport, 2. Egyházi és kisebbségi közoktatási intézmények
kiegészítő támogatása jogcím előirányzatáról vehetik igénybe. A Kincstár ezen összeget a helyi önkormányzatnak folyósított központi támogatások nettó finanszírozása keretében
a tárgyhónapot követő hónapban számolja el a kiegészítő
támogatás folyósítására szolgáló előirányzat javára.
B) A társadalombiztosítás és a központi költségvetés
kapcsolata
A Kincstári Egységes Számlához kapcsolt megelőlegezési
számláról igénybe vett összeg rendezése
30. § (1) A Nyugdíjbiztosítási Alapot (a továbbiakban:
Ny. Alap) és az Egészségbiztosítási Alapot (a továbbiak
ban: E. Alap) terhelő ellátások, valamint az Ny. Alapot és
az E. Alapot nem terhelő ellátások folyamatos teljesítése
érdekében a bevételek és a kiadások időbeli eltéréséből
adódó átmeneti pénzügyi hiányok fedezetére a központi
költségvetés a Kincstár útján kamatmentes hitelt nyújt.
(2) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
tervezett hitel-igénybevételről — kormányrendeletben
szabályozottak szerint — finanszírozási tervet kell készíteni, amely indokolt esetben módosítható.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
felvett hitelt az Ny. Alap és az E. Alap a befolyó bevételeikből és az alapot nem terhelő ellátások megtérítéseiből
soron kívül törlesztik.
31. § (1) A Kincstár az E. Alap részére a XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium fejezet, 11. cím,
1. alcím, 3. Gyermekgondozási díj jogcím-csoport, továbbá
a 3. alcím, 1. Közgyógyellátás jogcím-csoport előirányzatból a folyósító szerv által benyújtott és a pénzügyminiszter
által jóváhagyott finanszírozási terv alapján finanszírozást
teljesít.
(2) Az Nyugdíjbiztosítási Alap részére a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. cím, 1. alcím,
a) Magánnyugdíj-pénztárba átlépők miatti járulékkiesés pótlására jogcím-csoport szerinti támogatás átutalása
aa) az első háromnegyed évben negyedévenként az éves
előirányzat időarányos összegével,
ab) a negyedik negyedévben az aa) pont szerinti befizetések és a várható éves magánnyugdíj-pénztári tagdíjbefizetés különbözetének összegében, legfeljebb az előirányzat mértékéig
a negyedév utolsó kincstári napján,
b) Ny. Alap kiadásainak támogatása jogcím-csoport
szerinti támogatás átutalása
ba) az első háromnegyed évben negyedévenként az éves
előirányzat időarányos összegével a negyedév utolsó kincstári napján,
bb) a negyedik negyedévben a ba) pontban teljesített
összeget figyelembe véve a tényleges éves bevételek és
kiadások függvényében, legfeljebb az előirányzat mértékéig a tárgyév december havi utolsó bevétel beérkezése
és utolsó ellátás kifizetése után
történik. C) A központi költségvetés és az elkülönített állami
pénzalapok kapcsolata
32. § A pénzalap — a bevételek befolyása és a kiadások
teljesítése időbeni ütemének eltérése esetén — a finanszírozási igényei teljesítéséhez igénybe veheti az előző évi
maradványát, illetve legfeljebb három hónapra, de a következő évre át nem húzódóan a KESZ-t. A KESZ igénybevételét indokolt esetben a pénzügyminiszter engedélyez
heti. Az engedélyre vonatkozó kérelmet a finanszírozási
igény felmerülése előtt legalább 30 nappal kell benyújtani.
D) Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap
Garancia Részlegtől érkező agrártámogatások
megelőlegezése 33. § (1) Az Áht. 18/B. § (1) bekezdés zs) pontja alapján
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (a továbbiakban: EMOGA) Garancia Részlegtől érkező agrártámogatások (közvetlen termelői támogatások és piaci támogatások) teljesítéséhez a központi költségvetés a Kincstár útján kamatmentes hitelt
nyújt.
(2) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
a közvetlen termelői kifizetések céljaira felvett hitel nagysága nem haladhatja meg a Magyar Köztársaságnak az
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény alapján meghatározott,
2004-re vonatkozó EMOGA Garancia Részlegtől érkező
közvetlen termelői támogatások EU költségvetéséből
nyújtandó összegét.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
tervezett hitel igénybevételről az MVH-nak a Kincstár
részére — kormányrendeletben szabályozottak szerint —
2004. március 16-áig finanszírozási tervet kell készítenie,
amely indokolt esetben módosítható.
(4) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
a közvetlen termelői és piaci támogatást, valamint a közvetlen termelői támogatás központi költségvetés előirányzatából fizetett kiegészítését a kedvezményezett akkor is
igényelheti, ha az Áht. 10. §-ában foglalt fizetési kötelezettségével összefüggő, esedékessé vált és még meg nem
fizetett köztartozása van. A kedvezményezettnek köztartozásáról állami adóhatósági igazolást kell az MVH-hoz benyújtania. A köztartozásnak megfelelő összeget az MVH a
központi költségvetés előirányzatából fizetett kiegészítő
támogatásból vonja le és utalja át az állami adóhatóságnak.
A jogosultat az ezzel csökkentett összeg illeti meg. A köztartozás megfizetéséről és annak időpontjáról az MVH
köteles a kedvezményezettet tájékoztatni.
(5) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
felvett hitelt az MVH az Európai Uniótól befolyó bevételeiből soron kívül törleszti.
(6) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról
felvett hitel azon részét, amelyet az Európai Unió — a
hitelfelvételtől számított két éven belül — nem térít meg
az MVH útján, továbbá az intervenciós felvásárláshoz kapcsolódó azon kiadásokat, amelyek a nemzeti költségvetést
terhelik, a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet, 10. cím, 5. alcím, 2. jogcím-csoport,
2. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcím terhére kell törleszteni, illetve teljesíteni.
(7) A jogosulatlan közvetlen termelői és piaci támogatások visszafizetése a (6) bekezdésben meghatározott előirányzat javára történik, a bevétellel e kiadási előirányzat
növelhető.
(8) Az EMOGA Garancia Részlegtől érkező közvetlen
termelői és piaci támogatások árfolyam-különbözetének
elszámolása a (6) bekezdésben meghatározott előirányzat
javára, illetve terhére történik.
Negyedik Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS
ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI
SZERVEZETEK KAPCSOLATA Az egyházak és a társadalmi önszerveződések támogatása
34. § (1) Az Országgyűlés a külön törvényben meghatározott szociális, közoktatási, felsőoktatási, kulturális közfeladatot (a továbbiakban: humánszolgáltatások) ellátó
intézményt fenntartó egyházi jogi személy, társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, országos kisebbségi önkormányzat, közhasznú társaság, gazdasági társaság és a
humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni
vállalkozó (a továbbiakban együtt: nem állami intézmény
fenntartója) részére működési és fenntartási célú normatív
és egyéb hozzájárulást állapít meg a következők szerint:
a) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartóját normatív hozzájárulás illeti meg — figyelemmel a b) pontban foglaltakra — e törvény 3. számú melléklet 19—25., 26. a) pontjában, továbbá támogatás a 8. számú melléklet I. részének 1., 2., 4—7. pontjában megállapított, a helyi önkormányzatok normatív hozzájárulásaival és
támogatásaival azonos jogcímeken és feltételek mellett.
b) A közoktatási feladatot ellátó intézményt fenntartó
gazdasági társaságot, valamint a képzésbe a 2003/2004. tanévtől belépő gyermekek, tanulók, illetve előbbieknek a
teljes gyermek, tanulólétszámhoz viszonyított arányában
számított foglalkoztatott pedagóguslétszám után az e bekezdésben meghatározott egyéni vállalkozót az a) pont
szerinti normatíva 30%-ának megfelelő hozzájárulás illeti
meg.
c) A nem állami felsőoktatási intézményt az általa ellátott közoktatási feladatra az e törvény 17. § (1) bekezdése
szerinti hozzájárulás és támogatás illeti meg.
d) A nem állami felsőoktatási intézmény gyakorlóintézménye esetén az e törvény 17. § (2) bekezdése szerinti
normatív hozzájárulás és támogatás jár. Ez a hozzájárulás
és támogatás jár az egyházi jogi személy által fenntartott
intézmény esetén is, ha egyházi felsőoktatási intézménnyel
— a fenntartói jogok közös gyakorlására — kötött meg
állapodás keretében közreműködik a gyakorló intézményi
feladatok ellátásában.
e) Nem jár normatív hozzájárulás és támogatás a szakközépiskolai és szakiskolai tanulók gyakorlati képzésében
részt vevőnek, ha költségei megtérítésére a Munkaerőpiaci
Alap szakképzési alaprészéből igényt tart.
f) Az egyházi felsőoktatási intézményt a Feot.
9/H. §-ának (4) bekezdése szerinti állami hozzájárulás
illeti meg.
g) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény
nem állami fenntartóját normatív hozzájárulás és támogatás illeti meg — figyelemmel a h) pontban foglaltakra —
a helyi önkormányzatok e törvény 3. számú mellékletének
11. bd) , 12. a)—d) , 13—16., 17. a) , c) valamint 18. b) ,
továbbá 8. számú melléklete II. részének 3. pontjaiban
megállapított támogatásokkal azonos jogcímeken, összegben és feltételek mellett.
h) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt
fenntartó gazdasági társaságot és az e bekezdésben meghatározott egyéni vállalkozót a g) pont szerinti normatíva
30%-ának megfelelő hozzájárulás illeti meg.
i) A nem állami intézmény fenntartójának az e bekezdés alapján megállapított normatív hozzájárulás és támogatás teljes összegét át kell adnia annak az intézménynek,
amelyre tekintettel a támogatás megállapítására sor került.
j) Az oktatási miniszter egyedi megállapodást köthet
állami támogatásra közalapítványokkal, alapítványokkal,
társadalmi szervezetekkel, közhasznú társaságokkal,
országos kisebbségi önkormányzatokkal a közoktatási feladatot ellátó intézményeik tevékenységének támogatására. Az igénylés és a kiegészítő támogatás feltételeinek megállapítására, folyósítására és a felhasználás ellenőrzésére a
megállapodást aláíró miniszter jogosult. E célra a
XX. Oktatási Minisztérium fejezet, 11. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím,
3. Humán szolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport, 1. Oktatási célú humán szolgáltatások normatív
állami támogatása jogcím előirányzat terhére 500,0 millió
forint használható fel.
(2) A közoktatási közfeladatot ellátó egyház a normatív
hozzájáruláson és támogatáson túl az egyházak hitéleti és
közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló
1997. évi CXXIV. törvény (a továbbiakban: az egyházak
támogatásáról szóló törvény) 6. §-ában meghatározottak
szerint kiegészítő támogatásra jogosult:
a) Az egyházak támogatásáról szóló törvény 6. § (3) bekezdése alapján kiszámított támogatási összeg — az iskolai
közoktatást nem végző alapfokú művészeti oktatási intézmény kivételével — függetlenül az igénybe vett közoktatási
szolgáltatás számától 133 827 forint/év minden valós oktatott tanuló után, amely a fenntartó egyházat illeti meg az
így figyelembe vehető óvodai ellátottak, iskolai közismereti oktatásban, szakképzési elméleti oktatásban, gyógypedagógiai oktatásban résztvevők létszáma alapján.
b) A fenntartó egyházat a kizárólag alapfokú művészetoktatást végző intézmény tanulólétszáma alapján külön
támogatás illeti meg, amelynek összege az a) pontban meghatározott kiegészítő támogatás 50%-a.
c) Egyházi felsőoktatási intézmény gyakorló intézménye az e bekezdésben meghatározott kiegészítő támogatásban nem részesül.
(3) A közoktatási feladatot ellátó intézményt a Nek. tv.
47. § (4) és (13) bekezdése alapján fenntartó országos
kisebbségi önkormányzat a normatív hozzájáruláson és
támogatáson túl a Nek. tv. 47. § (10)—(12) bekezdése szerint minden valós ellátott gyermek, illetve oktatott tanuló
után 133 827 forint/év kisebbségi fenntartói kiegészítő
támogatásra jogosult, az így figyelembe vehető óvodai ellátottak, iskolai közismereti oktatásban, szakképzési elméleti oktatásban, gyógypedagógiai oktatásban résztvevők
létszáma alapján.
(4) A szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy
a normatív hozzájáruláson túl az egyházak támogatásáról
szóló törvény feltételei szerint kiegészítő támogatásra jogosult. Ennek mértéke a 3. számú melléklet 12. a)—d),
13—16. és 17. a) , c) pontjában megállapított normatíva
48,0%-a.
(5) Az (1) bekezdés a)—d) és g)—h) pontjában meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás, valamint a
(2)—(4) bekezdésben meghatározott kiegészítő támogatások elszámolása — az előbbieké az önkormányzatokkal
azonos számítási eljárások alapján — az Oktatási Minisztérium, illetve az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás
tárgyévet követő év előirányzatai terhére, illetve javára
történik.
(6) Ha a nem állami intézményt fenntartónak járó
normatív hozzájárulás és támogatás, valamint kiegészítő
támogatás együttes összege a költségvetési évben meghaladja a 40,0 millió forintot, az elszámolás jogszerűségét
független könyvvizsgáló erről szóló nyilatkozatával kell
alátámasztani. A könyvvizsgálat költségeihez a központi
költségvetés az 5. számú melléklet 11. pontjában foglalt
feltételek szerint járul hozzá, amelynek forrása a humánszolgáltató tevékenység támogatását szolgáló előirányzat.
(7) A nem állami intézmény fenntartója a (2)—(4) bekezdés alapján biztosított kiegészítő támogatást köteles a
humánszolgáltatást ellátó intézménye(i) támogatására fordítani.
(8) A nyilvános könyvtárat és közművelődési intézményt üzemeltető egyházi fenntartó az 5. számú melléklet
8. pontjában meghatározott támogatásra jogosult a szakminisztérium által e célra elkülönített keret terhére.
(9) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény 92/C. § (3) bekezdése szerinti támogatás összege legalább 90,0 millió forint.
(10) A normatív hozzájárulásban részesülő nem állami
intézmény, valamint a működéséhez rendszeres központi
költségvetési támogatásban részesülő, jogi személyiséggel
rendelkező közgyűjtemény a munkavállalók számára legalább a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 55—80. §-ban megállapított, a munkaidőre, pihenőidőre, előmeneteli és illetményrendszerre
vonatkozó feltételeket köteles biztosítani.
(11) A közfeladatot ellátó egyházi szervezet — az önkormányzati intézményekhez hasonlóan — a feladata ellátásához kapcsolódóan fejlesztési, ingatlan-felújítási és egyéb
támogatásban részesülhet a szaktárcák költségvetéséből.
(12) A Tüo. tv. alapján a köztestületként működő önkéntes tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzat, a köztestületi önkéntes tűzoltóság fenntartásához és működéséhez az átvállalt feladattal arányos állami támogatást a
Tüo. tv. 41. §-ának (6) bekezdése, illetve 34. §-ának (3) bekezdése értelmében a XI. Belügyminisztérium fejezet,
19. cím, 14. Köztestületi tűzoltóságok normatív támogatása alcímének előirányzatából a következő feltételek és
normatívák alapján veheti igénybe:
a) a támogatást az az önkormányzat veheti igénybe,
amelynek területén a tárgyévet megelőző december 1-jén
az önkéntes tűzoltóság a Tüo. tv. 34. § (1) bekezdése alapján köztestületi tűzoltóságként működött;
b) valamennyi köztestületi önkéntes tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 8,2 millió
forint alaptámogatásra jogosult;
c) a b) pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzat a köztestületi tűzoltóságok területén
élő lakosság — a tárgyévet megelőző január 1-jei — száma
arányában kerül felosztásra.
35. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének
az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996.
évi CXXVI. törvény 4/A. § (1) bekezdésének b) pontja
alapján kijelölt előirányzat felhasználási célja a 2004. évi
személyi jövedelemadó-rendelkezéseknél a parlagfű-mentesítés feladatainak támogatása. Felhasználása a 2005. évi
költségvetési törvényben kerül megtervezésre.
36. § (1) A pártok támogatására fordítható keretből
(I. Országgyűlés fejezet, 7. cím) az ott megnevezett pártok
a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi
XXXIII. törvény rendelkezései szerint részesülnek.
(2) A pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok
a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi
XXXIII. törvény rendelkezései szerint részesülnek támogatásban az e célra fordítható keretből (I. Országgyűlés
fejezet, 8. cím). Ezen előirányzatnak a támogatásra jogosult alapítványok részére történő biztosításáról a hivatkozott törvény szerinti mértékben a Kormány gondoskodik.
(3) A nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek támogatására előirányzott keret (I. Országgyűlés fejezet, 6. cím)
felhasználásáról — kijelölt bizottságának javaslata alapján — az Országgyűlés dönt.
Ötödik Fejezet KEZESSÉGVÁLLALÁS, KEZESI HELYTÁLLÁS
ÉS VISZONTGARANCIA 37. § (1) A Kormány által 2004. évben újonnan elvállalásra kerülő egyedi kezesség együttes összege nem haladhatja meg az e törvény 5. §-ának a) pontjában megállapított kiadási főösszeg 2,5%-át.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított mérték — a járulékos hitelköltségek és az árfolyamváltozások miatt bekövetkező emelkedés esetét kivéve — kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
38. § Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy
a 37. §-ban foglaltakon felül a központi költségvetés terhére a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal
(IBRD), az Európai Beruházási Bankkal (EIB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD), a német
Újjáépítési és Hitelbankkal (KfW), továbbá az Északi
Beruházási Bankkal (NIB), valamint az Európa Tanács
Fejlesztési Bankjával (CEB) kötendő hitelszerződéseknél
— összegszerű korlátozás nélkül — kezességet vagy egyéb,
szerződést biztosító önálló kötelezettséget vállaljon.
39. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank Rt. (a továbbiakban: MFB Rt.) forrásszerzés céljából felvett — amerikai
dollárban, euróban, svájci frankban vagy forintban meghatározott — éven túli lejáratú hiteleinek, kölcsöneinek,
valamint kötvénykibocsátásainak együttes állománya
2004. december 31-én legfeljebb 800 000,0 millió forint
lehet.
(2) A Kormány határozata alapján a MFB Rt. által
nyújtott hitelfinanszírozásból származó, valamint a harmadik fél javára vállalt készfizető kezességből és bankgaranciából származó kötelezettségek együttes állománya 2004.
december 31-én legfeljebb 200 000,0 millió forint lehet.
(3) A MFB Rt. által a kis- és középvállalkozások hitelfinanszírozása érdekében forrásszerzés céljából felvett
— amerikai dollárban, euróban vagy svájci frankban meghatározott — éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan a
Kormány által vállalható árfolyam-garancia együttes állománya 2004. december 31-én legfeljebb 460 000,0 millió
forint lehet.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben megállapított kereteket a
tényleges állományok az év egyetlen napján sem haladhatják meg.
40. § Az Áht. 33. §-ának (4) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni a kötvényről szóló 1982. évi 28. törvény
erejű rendelet alapján állami kezesség mellett kibocsátott
lakossági kötvények esetén is. Ha a kezesség érvényesítésére a volt tanácsok által kibocsátott kötvények esetén
kerül sor, akkor a kezesség alapján kifizetett összeg erejéig
a jogutód önkormányzatoknak a központi költségvetéssel
szemben azonnali fizetési kötelezettsége keletkezik.
A fizetési kötelezettség teljesítésére a Belügyminisztérium
és a Pénzügyminisztérium együttesen szólítja fel az önkormányzatokat.
41. § (1) A Magyar Export-Import Bank Rt. által forrásszerzés céljából kül- és belföldi hitelintézetektől elfogadott betétek és felvett hitelek, valamint kibocsátott kötvények együttes állománya 2004. december 31-én legfeljebb
220 000,0 millió forint lehet.
(2) A Magyar Export-Import Bank Rt. által a központi
költségvetés terhére vállalt exportcélú garanciaügyletek
állománya 2004. december 31-én legfeljebb 80 000,0 millió
forint lehet.
(3) A Magyar Exporthitel Biztosító Rt. által vállalt nem
piacképes kockázatok elleni biztosítások állománya 2004.
december 31-én legfeljebb 250 000,0 millió forint lehet.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben megállapított kereteket a
tényleges állományok az év egyetlen napján sem haladhatják meg.
42. § (1) A Hitelgarancia Rt. által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettségek 70%-ára — külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett — a központi költségvetés viszontgaranciát vállal.
(2) A Hitelgarancia Rt. a kis- és középvállalkozások
(a továbbiakban: vállalkozások) hitelintézetekkel szembeni, legfeljebb 15 éves lejáratú hitelszerződésből, bankgarancia-szerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat
készfizető kezességet.
(3) A Hitelgarancia Rt. által vállalt készfizető kezesség
állománya 2004. december 31-én nem haladhatja meg a
200 000,0 millió forintot.
(4) A Hitelgarancia Rt. által vállalt kezesség mértéke
vállalkozásonként nem haladhatja meg a 600,0 millió
forintot, továbbá a hitelszerződés esetén az adóst, illetve a
bankgarancia-szerződés alapján a megbízót terhelő fizetési
kötelezettség 80%-át.
(5) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési viszontgarancia kiterjed a Hitelgarancia Rt.-nek a kockázati tőkebefektetésekről, a kockázati tőketársaságokról, valamint a kockázati tőkealapokról szóló 1998. évi XXXIV. törvény alapján működő kockázati tőketársaságnak és kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből származó követelés 50%-áért
vállalt készfizető kezességre is. A készfizető kezességgel
biztosított követelés mértéke nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(6) A Hitelgarancia Rt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén a társaság köteles minden szükséges
jogi intézkedést megtenni a rá átszálló és a vállalkozással
szemben fennálló követelés behajtására. A társaság által
behajtott — költségekkel csökkentett — összeg 70%-a a
központi költségvetést illeti meg.
(7) Ha a készfizető kezességvállalás beváltását követően
a Hitelgarancia Rt. a reá átszállt követelést és a hitelintézet
az adóssal szemben fennmaradt követelését együttesen
érvényesíti, külön jogszabályban meghatározott feltételek
mellett megállapodhatnak abban, hogy a behajtási bevételekből először a hitelintézet követelését kell kielégíteni.
43. § (1) Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) által vállalt készfizető
kezesség érvényesítéséből az Alapítványt terhelő fizetési
kötelezettségek 70%-ára — külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett — a központi költségvetés
viszontgaranciát vállal.
(2) Az (1) bekezdésben vállalt költségvetési viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999.
január 1-je után vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.
(3) Az Alapítvány a természetes személyek, a gazdasági
társaságok, a közhasznú társaságok, a szövetkezetek, a
magánvállalkozások hitelintézetekkel szembeni, legfeljebb 15 éves lejáratú hitelszerződésből, bankgarancia-szerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet.
(4) Az Alapítvány által a központi költségvetés terhére
vállalt készfizető kezesség állománya 2004. december
31-én nem haladhatja meg a 100 000,0 millió forintot.
(5) A kezesség mértéke jogosultanként nem haladhatja
meg a hitelszerződés, illetve a bankgarancia-szerződés szerinti kötelezettségek 80%-os mértékét. Államilag támogatott agrárhitelek esetében a 10,0 millió forintot meghaladó
hitelszerződések és bankgarancia-szerződések esetében
e kötelezettségek éves átlagban pedig nem haladhatják
meg a 70%-os mértéket és jogosultanként a 150,0 millió
forintot, agrárintegrátorok esetén a 400,0 millió forintot.
Egyéb hitelszerződések és bankgarancia-szerződések esetében e kötelezettségek éves átlagban nem haladhatják
meg a 70%-os mértéket és jogosultanként a 200,0 millió
forintot.
(6) Az Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén az Alapítvány köteles minden szükséges
jogi intézkedést megtenni a rá átszálló követelés behajtására. Az Alapítvány által behajtott — költségekkel csökkentett — összeg 70%-a a központi költségvetést illeti
meg.
(7) Ha a készfizető kezességvállalás beváltását követően
az Alapítvány a reá átszállt követelést és a hitelintézet az
adóssal szemben fennmaradt követelését együttesen érvényesíti, külön jogszabályban meghatározott feltételek mel
lett megállapodhatnak abban, hogy a behajtási bevételekből először a hitelintézet követelését kell kielégíteni.
44. § Az állam a központi költségvetés terhére készfizető kezességet vállal a Diákhitel Központ Rt. azon fizetési
kötelezettségeire, amelyek a belföldről és külföldről, a
diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett
hiteleiből, illetve kötvénykibocsátásaiból erednek. A vállalt kezesség után a központi költségvetés kezességvállalási
díjat nem számít fel. A Diákhitel Központ Rt. éves finanszírozási tervét a pénzügyminiszter hagyja jóvá.
45. § (1) A 37—38. § alapján vállalt kezesség után a
központi költségvetés javára kezességvállalási díjat kell
felszámítani. A kezességvállalási díj mértéke a kezességgel
biztosított kötelezettség összegének legfeljebb 0,5%-a
lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott díjat a Kormány
nyilvános határozatban alacsonyabb mértékben is megállapíthatja, illetve indokolt esetben elengedheti.
46. § Az agrárkezességek érvényesítésének forrása 2004.
január 1-jétől a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet, 10. cím, 5. alcím, 2. jogcím-csoport,
3. Agrárgazdasági kezességbeváltás jogcímen előirányzott
összeg.
Hatodik Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS
VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 47. § (1) Az Országgyűlés a következő címek, alcímek,
jogcím-csoportok, jogcímek, előirányzat-csoportok, kiemelt előirányzatok tekintetében magának tartja fenn a
jogot az előirányzatok év közbeni megváltoztatására:
a) a pártok támogatása (I. Országgyűlés fejezet, 7. cím),
b) a pártok működését segítő tudományos, ismeret
terjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok (I. Országgyűlés fejezet, 8. cím),
c) a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek támogatása (I. Országgyűlés fejezet, 6. cím),
d) az országos kisebbségi önkormányzatok támogatása
(X. Miniszterelnökség fejezet, 7. cím, 5. alcím),
e) az egyházak támogatása (X. Miniszterelnökség fejezet, 7. cím, 4. alcím).
(2) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot az
I—VI. és VIII. fejezetek kiadási és bevételi előirányzatai
főösszegének csökkentésére, kivéve az Áht. 46. §-ában foglaltakat, valamint ha a fejezetek között e fejezet felügyele
tét ellátó szervek vezetői kezdeményeznek előirányzatátcsoportosítást. A központi költségvetés előirányzat-módosítási
kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
48. § (1) A 6. §-ban meghatározott kiadási és bevételi
előirányzatok közül:
1. a helyi önkormányzatok normatív hozzájárulásainál
(XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. cím, 1. alcím),
2. a helyi önkormányzatok normatív, kötött felhasználású támogatásainál (XI. Belügyminisztérium fejezet,
23. cím, 5. alcím),
3. a helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok (XI. Belügyminisztérium fejezet,
23. cím, 2. alcím) közül:
a) a lakossági közműfejlesztés támogatásánál
(1. jogcím-csoport), b) a létszámcsökkentéssel kapcsolatos kiadások
támogatásánál (10. jogcím-csoport),
c) a belső ellenőrzési társulások támogatásánál
(13. jogcím-csoport),
d) a 2003. évi jövedelem-differenciálódás mérséklésénél beszámítással érintett önkormányzatok
támogatásánál (18. jogcím-csoport),
e) az önkormányzatok EU-s, valamint hazai fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítésének támogatásánál (19. jogcím-csoport), ha a támogatás
csak EU-s pályázatokhoz kapcsolódik,
f) az ECDL számítógép-kezelői vizsga és a nyelvvizsga díjának visszatérítésénél (22. jogcímcsoport),
amennyiben a 49. § (5) bekezdésében foglalt átcsoportosítási lehetőség már kimerült,
4. az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő helyi
önkormányzatok támogatásánál (XI. Belügyminisztérium
fejezet, 23. cím, 3. alcím, 1. jogcím-csoport), amennyiben a
21. § (2) bekezdésében és a 49. § (5) bekezdésében foglalt
átcsoportosítási lehetőség már kimerült,
5. a Magyar Rádió, a Magyar Televízió és a Duna Televízió Részvénytársaságok műsorterjesztési költségeire
szolgáló előirányzatoknál (I. Országgyűlés fejezet, 10. cím,
1. alcím; 11. cím, 1. alcím; 12. cím, 1. alcím),
6. az állatkártalanítás és állati hulladékmegsemmisítésnél (XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 10. cím, 6. alcím),
7. a GYED, egyéb szociális ellátások és költségtérítéseknél (XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium fejezet, 11. cím), kivéve az egészségügyi feladatok
ellátásával kapcsolatos hozzájárulást (11. cím, 3. alcím,
2. jogcím-csoport), a terhesség-megszakítást (11. cím,
3. alcím, 3. jogcím-csoport), a folyósított ellátások utáni
térítést (11. cím, 4. alcím) és a GYED-en lévők után
nyugdíjbiztosítási járulék megtérítését a Nyugdíjbiztosítási
Alapnak (11. cím, 5. alcím),
8. a polgári szolgálatnál (XXVI. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 8. cím, 2. alcím),
9. a kárrendezési célelőirányzatnál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 13. cím, 2. alcím, 5. jogcím-csoport),
10. a vállalkozások folyó támogatásai közül a normatív
támogatásoknál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet,
14. cím, 1. alcím), az egyéb vállalati támogatásoknál
(XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 14. cím, 3. alcím),
11. a vegyes kiadások egyes jogcímeinél (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím, 1. alcím, 4., 5., 6., 9., 11.,
12. és 19., 21. jogcím-csoport),
12. a fogyasztói árkiegészítésnél (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 15. cím); a lakástámogatásoknál
(XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 16. cím),
13. az állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítésénél (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet,
18. cím), az agrárgazdasági kezesség beváltásnál
(XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 10. cím, 5. alcím, 2. jogcím-csoport, 3. jogcím), a
nemzetközi elszámolások kiadásainál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 28. cím),
14. a pénzbeli kárpótlásnál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 24. cím, 2. alcím), kivéve a pénzbeli kárpótlás
folyósítási költségeit (24. cím, 2. alcím, 3. jogcím-csoport),
15. a különféle — a 8. § (1) bekezdésében részletezett — személyi kifizetések tartalékkeretnél (X. Miniszterelnökség fejezet, 12. cím, 2. alcím, 1. jogcím-csoport),
16. a büntetőeljárásról szóló törvény alapján megállapított kártalanításnál (XIV. Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 6. cím, 2. alcím, 3. jogcím-csoport),
17. az átadásra nem került ingatlanok utáni (egyházi)
járadéknál (X. Miniszterelnökség fejezet, 7. cím, 4. alcím,
6. jogcím-csoport),
18. a központi költségvetés kamatelszámolásainál,
tőke-visszatérüléseinél, az adósság- és követeléskezelés
költségeinél (XLI. fejezet),
19. a felszámolt vagyon értékesítését elősegítő kamattámogatásnál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet,
14. cím, 2. alcím, 3. jogcím-csoport),
20. az egyes pénzbeli támogatásoknál (XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium fejezet, 10. cím,
2. alcím, 78. jogcím-csoport),
21. az oktatási célú, valamint a szociális célú humánszolgáltatások normatív állami támogatásainál, továbbá az
egyházi, kisebbségi közoktatási és szociális intézmények
normatíva kiegészítései előirányzatainál (XX. Oktatási
Minisztérium fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcím-csoport,
XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
fejezet, 10. cím, 19. alcím), továbbá a szomszédos országokban élő magyarok nevelési-oktatási tankönyv- és taneszköz-támogatása előirányzatnál (X. Miniszterelnökség fejezet, 7. cím, 2. alcím, 25. jogcím-csoport),
22. a felnőttképzés normatív támogatásánál
(XXVI. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 8. cím, 13. alcím),
23. a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap támogatásánál
(XI. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím, 1. alcím),
24. a családi támogatások, egyéb szociális ellátások és
költségtérítéseknél (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet,
25. cím), kivéve a GYES-en és GYET-en lévők utáni nyugdíjbiztosítási járulék megtérítését a Nyugdíjbiztosítási
Alapnak (25. cím, 3. alcím),
25. a beruházás ösztönzési célelőirányzatnál a 18. §
(6) bekezdésének figyelembevételével (XV. Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium fejezet, 25. cím, 3. alcím, 1. jogcím-csoport),
26. a Hozzájárulás az EU költségvetéséhez előirányzatnál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 29. cím, 1. alcím),
27. a Nemzeti Civil Alapprogram támogatásánál
(X. Miniszterelnökség fejezet, 9. Esélyegyenlőség cím,
2. Fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 1. Célelőirányzatok jogcím-csoport, 6. Nemzeti Civil Alapprogram jogcím),
28. a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztések előkészítése
célelőirányzatnál a 18. § (7) bekezdésének figyelembevételével (XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet, 25. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport),
29. a peren kívüli jogi szolgáltatásoknál (XIV. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 6. cím, 2. alcím, 5. jogcímcsoport),
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet
az előirányzattól.
(2) a) A XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Adó- és
Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoportszám, 1. Személyi juttatások
kiemelt előirányzata legfeljebb 6790,0 millió forinttal, a
2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt előirányzata
legfeljebb 2172,8 millió forinttal túlléphető, ha a pénzügyminiszter által előírt feltételek teljesülnek, feltéve, hogy a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 19. cím, 6. Egyszerűsített vállalkozói adó alcím, valamint a 20. cím, 1. Általános
forgalmi adó alcím és a 21. cím, 1. Személyi jövedelemadó
alcím együttes előirányzata legalább 102%-ot ér el.
b) Az a) pontban meghatározott feltételek teljesülése
esetén a XI. Belügyminisztérium fejezet, 5. Rendőrség cím,
1. Országos Rendőr-főkapitányság és háttérintézményei
alcím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoportszám,
1. Személyi juttatások kiemelt előirányzata legfeljebb
210,0 millió forinttal, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok
kiemelt előirányzata legfeljebb 67,2 millió forinttal léphető túl az adónyomozók érdekeltségi jutalmának biztosítására.
c) Amennyiben a tárgyév november 25-ig az a) pontban
meghatározott bevételi előirányzatok legalább 89%-ban
teljesülnek, a személyi juttatás- és járuléktöbblet-előirányzat legfeljebb 100%-át az APEH, illetve az Országos
Rendőr-főkapitányság rendelkezésére kell bocsátani.
d) Amennyiben a tárgyév november 25-ig az a) pontban
meghatározott bevételi előirányzatok legalább 88%-ban
teljesülnek, az a) pont szerinti előirányzatok legfeljebb
50%-a bocsátható az APEH, illetve az Országos Rendőrfőkapitányság rendelkezésére.
(3) A XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 6. Vám- és
Pénzügyőrség cím, 1. Működési költségvetés előirányzatcsoportszám, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzata
legfeljebb 2605,0 millió forinttal, a 2. Munkaadókat terhelő
járulékok kiemelt előirányzata legfeljebb 834,0 millió
forinttal túlléphető, ha a pénzügyminiszter által előírt feltételek teljesülnek, feltéve, hogy a Pénzügyminisztérium
fejezet
a) 19. cím, 4. Vám- és importbefizetések alcím előirányzata legalább 101,5%-ot és a 20. cím, 2. Jövedéki adó és
20. cím 3. Fogyasztási, regisztrációs adó alcím előirányzata
legalább 100,5%-ot, vagy
b) az a) pontban említett előirányzatok együttesen legalább 100,7%-ot érnek el.
Amennyiben tárgyév november 30-ig az a) vagy a
b) pontban meghatározott bevételi előirányzatok legalább
90%-ban teljesülnek, a személyi juttatás- és járuléktöbblet-előirányzat legfeljebb 100%-át a Vám- és Pénzügyőrség
rendelkezésére kell bocsátani.
A Kormány, a pénzügyminiszter és a fejezet felügyeletét
ellátó szervek vezetőinek különleges jogosítványai
49. § (1) A Kormány a védelmi felülvizsgálattal összefüggő szervezeti intézkedésekből eredő feladatokra tekintettel a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet 8. cím,
2. alcím, 34. Védelmi felülvizsgálat célkitűzéseinek megvalósítása jogcím-csoport előirányzatból a fejezet más előirányzataiba, továbbá a fejezet intézményi címei, alcímei
között — beleértve címen belül a kiemelt előirányzatokat
is — indokolt esetben átcsoportosítást hajthat végre.
(2) A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy a határozatában megjelölt központi és társadalombiztosítási költségvetési szervek számára 2004. évben engedélyezze kiemelt előirányzatok közötti — az eredeti előirányzathoz
képest történő — átcsoportosítást, ha a végrehajtott létszámcsökkentéssel összefüggő egyszeri többletkiadásokra
a személyi juttatások és a munkaadókat terhelő járulékok
előirányzata nem nyújt elegendő fedezetet.
(3) A 8. § (1) bekezdése szerinti előirányzat fejezetekre,
címekre, alcímekre, jogcím-csoportokra, jogcímekre, előirányzat-csoportokra, kiemelt előirányzatokra — felmérés
alapján — történő átcsoportosítására a pénzügyminiszter
kap felhatalmazást.
(4) A pénzügyminiszter év közben fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítást hajthat végre a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím, 1. alcím, 13. Rendkívüli beruházási tartalék jogcím-csoport előirányzat terhére.
(5) A belügyminiszter a pénzügyminiszterrel és a támogatás jellege szerint illetékes miniszterrel egyetértésben a
helyi önkormányzatok által felhasználható központosított
előirányzatok (XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. cím,
2. alcím) jogcím-csoportjai között, a helyi önkormányzatok működőképességének megőrzését szolgáló kiegészítő
támogatások (XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. cím,
3. alcím) jogcím-csoportjai között, továbbá a XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. cím, 2. és 3. alcím, valamint a
8. alcím 2. jogcím-csoport között — a felhasználási igény
figyelembevételével — átcsoportosításokat hajthat végre.
Ha az átcsoportosítás a XI. Belügyminisztérium fejezet,
23. cím, 2. alcíméről a 3. alcímre történik, úgy az átcsoportosítás ez utóbbi alcímre az 1., 3., 2. jogcím-csoport számsorrendjében történik.
(6) Az Országgyűlés felhatalmazza az oktatási minisztert, hogy — a pénzügyminiszter előzetes egyetértésével —
a XX. Oktatási Minisztérium fejezet, 11. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím,
10. Hallgatói létszám képzési többlete (egyházi világi képzés) jogcím-csoport, valamint 11. Hallgatói létszám képzési többlete (alapítványi felsőoktatás) jogcím-csoport előirányzatokat egymás között — a szükséglet szerinti mértékben — átcsoportosítsa.
(7) A X. Miniszterelnökség fejezet, 8. cím, 4. alcím,
1. Terület- és régiófejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport és a 8. cím, 3. alcím, 29. jogcím-csoport, 12. Országos jelentőségű területfejlesztési programok jogcím előirányzat felhasználásáról az európai integrációs ügyek
koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter — az
Országos Területfejlesztési Tanáccsal történő egyeztetés
után — dönt.
(8) Az Országgyűlés felhatalmazza a földművelésügyi és
vidékfejlesztési minisztert, hogy a pénzügyminiszterrel
egyetértésben a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezeten belül a 10. cím, 12. SAPARD
támogatásból megvalósuló programok alcím, a 10. cím,
4. Fejezeti kezelésű szakmai előirányzatok alcím, a 10. cím,
5. alcím, 1. Központosított bevételből működő támogatások jogcím-csoport előirányzat, a 10. cím, 5. alcím, 2. Költségvetésből működő támogatások jogcím-csoport előirányzatai között átcsoportosítást hajtson végre.
(9) Az Országgyűlés felhatalmazza a földművelésügyi és
vidékfejlesztési minisztert, hogy az EU csatlakozás intézményi feladataira — EU intézményfejlesztés, PHARE
projekt — a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet 1—10. címből átcsoportosítást hajthat végre.
(10) Az Országgyűlés felhatalmazza a honvédelmi minisztert, hogy a pénzügyminiszter előzetes egyetértésével a
NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, valamint előre nem tervezett nemzetközi feladatok végrehajtása céljából a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet címei,
alcímei között — beleértve címen belül a kiemelt előirányzatokat is — indokolt esetben átcsoportosítást hajtson
végre.
(11) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi,
szociális és családügyi minisztert, hogy a pénzügyminiszter
előzetes egyetértésével az egészségügyi struktúra-átalakítással összefüggő intézkedésekre a XXI. Egészségügyi,
Szociális és Családügyi Minisztérium fejezet címeinek, alcímeinek, jogcím-csoportjainak és jogcímeinek előirányzatait és létszámkereteit, a címen belül a kiemelt előirányzatokat is egymás között átcsoportosítsa.
(12) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi,
szociális és családügyi minisztert, hogy a pénzügyminiszter
előzetes egyetértésével az egészségügyi intézmények 2004.
évi energiaáremelésből adódó többletterheinek kompenzációjára a XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium fejezet, 10. cím, 2. alcím, 58. Konszolidációs
és reorganizációs feladatok ellátása, egészségügyi reform
jogcím-csoporton a korábbi évek kiadásainak visszatérüléséből származó bevételeket a fejezet 10. cím, 2. alcím,
57. Intervenciós célelőirányzat jogcím-csoport, 1. előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
átcsoportosítsa, majd erről az előirányzatról a
LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím,
9. Intervenciós célelőirányzat fedezete jogcím-csoport
javára pénzeszközátadást teljesítsen.
(13) Az Országgyűlés felhatalmazza a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy a pénzügyminiszterrel egyetértésben a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
fejezeten belül a 25. cím, 5. Útfenntartási és fejlesztési
célelőirányzat alcím, a 25. cím, 38. Felzárkóztatási Infrastrukturális Fejlesztési Alapprogram alcím, valamint a
25. cím, 3. alcím, 4. Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztések
előkészítése jogcím-csoport előirányzatokat egymás között — a szükséglet szerinti mértékben — átcsoportosítsa.
(14) Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti kulturális örökség minisztere értesítése alapján a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma fejezet, 10. cím, 2. alcím, 8. Közhasznú társaságok
közhasznú feladatainak támogatása jogcím-csoport előirányzatból, valamint a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma fejezet, 3. cím Művészeti intézmények
előirányzatból a színházi feladatot ellátó közhasznú társaság(ok), költségvetési szerv(ek) fenntartói feladatainak
önkormányzat(ok) részére megállapodással történő átadásával egyidejűleg az ő(ke)t a megállapodás szerint megillető összeget a XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. cím, 4. alcím, Helyi önkormányzatok színházi támogatása megfelelő
jogcím-csoportjaira átrendezze.
(15) A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy évközben
fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítást hajtson végre a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma
fejezet, 10. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Beruházás alcím, 14. Egyéb beruházási célok jogcím-csoport terhére.
(16) Az Országgyűlés felhatalmazza a belügyminisztert,
hogy a XI. Belügyminisztérium fejezet, 19. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. alcím, 58. Állami Támogatású Bérlakás Program jogcím, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 2. alcím, 59. Lakóépületek energia-megtakarítási
programja (iparosított technológiával készült lakóépületek energiakorszerűsítésére, felújítására) jogcím és
a 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. alcím,
61. Lakbértámogatási program jogcím előirányzatait egymás között átcsoportosítsa.
(17) Az Országgyűlés felhatalmazza a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy a Sármelléki Repülőtér fejlesztési céljaira a beruházás-ösztönzési célelőirányzatból
(XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
25. cím, 3. alcím, 1. jogcím-csoport) év közben átcsoportosítást hajtson végre.
(18) Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti kulturális örökség minisztere kezdeményezése alapján, a belügyminiszter egyetértésével a
XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma fejezet,
10. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Kulturális feladatfinanszírozás alcím, 1. Kulturális célfeladatok jogcímcsoport terhére, az önkormányzati feladatellátást érintő
támogatásokat a XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. Helyi
önkormányzatok támogatásai, hozzájárulásai cím megfelelő jogcím-csoportjaira átcsoportosítsa.
(19) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet,
10. cím, 2. alcím, 10. Parlagfű elleni közérdekű védekezés
végrehajtásának támogatása jogcím-csoport előirányzatról a XXVI. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 8. cím, 8. Közmunkaprogramok támogatása
alcím előirányzatára év közben átcsoportosítást hajtson
végre.
50. § (1) Az I. Országgyűlés fejezeten belül a Hivatal
gazdasági főigazgatójának, a X. Miniszterelnökség fejezeten belül a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek,
a XX. Oktatási Minisztérium fejezeten belül az oktatási
miniszternek, a XXII. Pénzügyminisztérium fejezeten belül a pénzügyminiszternek — mint a fejezet felügyeletét
ellátó szerv vezetőjének — tervezési, előirányzat-módosítási, felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási,
ellenőrzési kötelezettsége és joga nem terjed ki az
I. Országgyűlés fejezet, 5. Közbeszerzések Tanácsa cím, a
X. Miniszterelnökség fejezet, 10. Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal cím, 11. Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok
cím, 9. Esélyegyenlőség cím, 8. EU integráció cím, a
12. Tartalékok cím, a XX. Oktatási Minisztérium, 3. Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal cím, valamint a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 7. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím előirányzatokra.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket az I. Országgyűlés fejezet, 5. Közbeszerzések
Tanácsa cím felett a Tanács elnöke, a X. Miniszterelnökség
fejezeten belül a 10. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím
esetében a szervezet elnöke, a 9. Esélyegyenlőség cím,
esetében az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter, a
8. EU integráció cím esetében az EU integrációs ügyek
koordinációjáért felelős miniszter, valamint a XX. Oktatási Minisztérium, 3. Nemzeti Kutatási és Technológiai
Hivatal cím esetében a Nemzeti Kutatási és Technológiai
Hivatal elnöke látja el. A Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter a 11. Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok cím
felett ugyanezen jogkört a Szolgálatok irányításában közreműködő politikai államtitkár útján gyakorolja, a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 7. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím felett a Felügyelet elnöke látja el.
(3) A VI. Bíróságok fejezetnél a fejezet felügyeletét
ellátó szerv vezetője az Országos Igazságszolgáltatási
Tanács elnöke.
(4) A 2. §-ban meghatározottak kivételével a fejezeti
kezelésű előirányzatok Kormány által meghatározott
körének tekintetében az előző években vállaltak beszámításával legfeljebb a tárgyévi eredeti kiadási előirányzat
70%-ának mértékéig vállalható a következő évekre kötelezettség, legfeljebb a tárgyévet követő három évre.
A tárgyévet követő évekre vállalt összes kötelezettség
egyik évben sem haladhatja meg az eredeti kiadási előirányzat 50%-át.
Az előző években vállalt kötelezettség a tárgyévi előirányzat terhére még vállalható éven belüli kötelezettséget
csökkenti.
(5) A XI. Belügyminisztérium fejezet, 19. cím, 2. alcím,
60. Építésügyi célelőirányzatok jogcím-csoport terhére a
bevételek tervezett mértékéig lehet kötelezettséget vállalni.
(6) A felsőoktatási intézmények tárgyévi intézményi
költségvetésük kiadási főösszegének 10%-os mértékéig
hosszú távú (legfeljebb 20 éves) kötelezettséget vállalhatnak. A hosszú távú kötelezettségekről évente kimutatást
kell készíteni, amely a költségvetési beszámoló részét képezi. A felsőoktatási intézmények kötelezettségvállalásának
50%-át a szakmai felügyeletet ellátó fejezet éves beruházási
forrásai terhére — az éves beruházási keret 33%-áig — átvállalhatja. A beruházási keret 33%-át meghaladó átvállaláshoz a pénzügyminiszter egyetértése szükséges.
Hetedik Fejezet A KÖLTSÉGVETÉSSEL KAPCSOLATOS VEGYES
ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
51. § (1) A társadalombiztosítás ellátásaira és a
magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 24. §-ának
(2) bekezdése szerinti járulékfizetési felső határ egy naptári napra jutó összege 2004. évben 14 500 forint.
(2) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény 62. §-a szerinti nyugdíjemelés
számításánál 2004. évben 6,8%-os országos nettó átlag
kereset-növekedést, 5,8%-os fogyasztói árnövekedést kell
figyelembe venni. 52. § (1) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 43. §-ának (1) bekezdésében foglalt illetményalap 33 000 forint.
(2) Az Áht. 93. § (1) bekezdésében foglalt jutalmazási
korlát az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalra, a Vámés Pénzügyőrség Országos Parancsnokságára, a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyeletére és szerveikre nem terjed
ki. A (fő)polgármesteri és megyei önkormányzati hivatalok, körjegyzőségek kizárólag adó- vagy illetékügyi feladatokat ellátó köztisztviselőire jutó személyi juttatási előirányzatot, illetve a részükre adott jutalmat a korlátozás
számításánál figyelmen kívül kell hagyni.
53. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 69. §-ában foglalt illetménypótlék számítási alapja 2004. január 1-jétől 17 100 forint.
54. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
1997. évi LXVII. törvény 103. §-ának (2) bekezdése szerinti legalacsonyabb bírói alapilletmény — 1. fizetési fokozat — 2004. január 1-jétől 304 400 forint.
(2) A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX.
törvény 1. §-ának (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj
2004. április 1-jétől 2000 forint.
(3) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény
131. §-ának (2) bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj
2004. január 1-jétől 3000 forint.
55. § Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény
46/D. §-ának (2) bekezdése szerinti legalacsonyabb
ügyészi alapilletmény (1. fizetési fokozat) 2004. január
1-jétől 304 400 forint.
56. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban:
Gyvt.) 20. § (8) bekezdése szerinti emelt összegű rendszeres támogatás havi összege 2004. évben — gyermekenként — 9750 forint.
(2) A Gyvt. 66/F. § (1) bekezdése szerinti nevelőszülői
díj legalacsonyabb összege — gyermekenként, fiatal felnőttenként — 12 000 forint/hó.
(3) A Gyvt. 66/L. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői díj legalacsonyabb összege 105 000 forint/hó.
57. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény 42/D. § (1) bekezdése szerinti
gyermekgondozási díj havi összege 2004. évben legfeljebb
83 000 forint lehet.
58. § A fogvatartottakat foglalkoztató büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezetek (ide nem értve a büntetésvégrehajtási intézeteket) sajátos többletköltségei részbeni
ellentételezésére 511,7 millió forint fordítható.
59. § A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
118. §-ának (10) bekezdésében meghatározott, kiemelt
munkavégzésért járó kereset-kiegészítés számítási alapja
2004. január 1-jétől 2004. augusztus 31-ig 3900 forint/fő/hónap, 2004. szeptember 1-jétől 2004. december
31-ig 5000 forint/fő/hónap.
60. § (1) A felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény
(a továbbiakban: Fktv.) 22. § (1) bekezdésében meghatározott, a felnőttképzést folytató intézményben az első,
állam által elismert, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítés megszerzésére irányuló képzésben
részt vevő felnőtt képzéséhez nyújtható normatív támogatás mértéke 2004. évben 350 Ft/óra/fő, a fogyatékos felnőtt
képzéséhez nyújtható normatív támogatás mértéke 2004.
évben 700 Ft/óra/fő.
(2) A foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
javaslatára a Kormány évente meghatározza az Fktv. 22. §
(1)—(2) bekezdése szerint felnőttképzési normatív támogatásban részesíthető felnőttek összlétszámát.
61. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról
szóló 1992. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Étv.)
7. §-ának (1) bekezdése, a Párizsi Békeszerződésről szóló
1947. évi XVIII. törvény 27. cikke 2. pontjában foglaltak
végrehajtásáról szóló 1997. évi X. törvény 2. §-ának (4) bekezdése, valamint a termőföld állam által életjáradék ellenében történő megvásárlásáról szóló 255/2002. (XII. 13.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. §
(3) bekezdése alapján az életjáradék összege 2004. március
1-jétől az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés
százalékos mértékével emelkedik.
(2) Az Étv., valamint a Korm. rendelet alapján a 2004.
március 1-je után megállapított életjáradék mértékét az
azok mellékletében megjelölt, de az (1) bekezdés szerinti
mértékben növelt összegben kell meghatározni.
62. § (1) A Magyar Rádió Rt., a Magyar Televízió Rt. és
a Duna Televízió Rt. műsorterjesztési költségeire a támogatásokat a számlával igazolt fizetési kötelezettségekhez
igazodóan közvetlenül az Antenna Hungária Rt.-nek kell
folyósítani. A támogatás kiszámításánál csak az állandó
stúdióra és fix telepítésű országos rendszerek igénybevételére vonatkozó szolgáltatások tekintendők műsorterjesztési költségnek, az alkalmi közvetítővonalak költségei még
egyidejű sugárzás esetében sem. A folyósított összeget
mind kiadásként, mind állami támogatásként a megrendelő részvénytársaság köteles a könyvelésében feltüntetni.
(2) A közszolgálati média részvénytársaságok struktúraátalakítására szolgáló célelőirányzat (I. Országgyűlés feje
zet, 13. cím, 1. alcím) a tulajdonos média közalapítványok
számára biztosított céltámogatás, melynek felosztásáról,
valamint a felhasználás és folyósítás feltételeiről az alapító
Országgyűlés — illetékes bizottságának javaslatára —
határozatban dönt.
63. § A Paksi Atomerőmű Rt. 2004. évi befizetési kötelezettsége a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 23 930,6 millió
forint, amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni az Alap számlájára.
64. § (1) A hátrányos és leghátrányosabb helyzetű
kistérségek felzárkóztatásának gyorsítása érdekében a
Munkaerőpiaci Alap 810,0 millió forintot köteles átadni a
X. Miniszterelnökség fejezet, 8. cím, 4. alcím, 1. Terület- és
régiófejlesztési célelőirányzat jogcím-csoport javára. Ezen
célelőirányzat felhasználását a Kormány rendeletben
szabályozza. Prioritásként kell kezelni a külön jogszabáIyban lehatárolt leghátrányosabb helyzetű kistérségek felzárkóztatását oly módon, hogy az e térségekre biztosítandó
teljes támogatási keret egy főre jutó összege legalább
30%-kal haladja meg a többi kistérségre jutó fajlagos
támogatási mértéket.
(2) A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 57. § (5) bekezdése alapján
kötött megállapodásokban 2004—2006. évekre vállalt
kötelezettségek teljesítéséről az érintett miniszterek gondoskodnak.
(3) A Regionális Fejlesztési Tanácsok (a továbbiakban:
Tanácsok) a (4) és (5) bekezdésekben meghatározott előirányzatok tekintetében a régió területfejlesztési koncepciója, illetve programja figyelembevételével a vonatkozó
jogszabályok alapján döntenek a hatáskörükbe utalt pénzeszközök felhasználásáról. Az elkülönített előirányzatok
régiók közötti elosztásának elvét, nagyságrendjét, a támogatások odaítélésének és felhasználásának szabályait a
Kormány rendeletben határozza meg.
(4) A Tanácsok az alábbi — az előző évek döntésével,
valamint az Európai Uniós társfinanszírozással le nem
kötött — előirányzatoknak a teljes összege felett külön
jogszabály szerint rendelkeznek döntési joggal:
XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. cím, 2. alcím,
12. Települési hulladék közszolgáltatás fejlesztéseinek
támogatása jogcím-csoport,
XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma fejezet, 10. cím, 2. alcím, 9. Nemzeti közművelődési és könyvtári hálózatfejlesztési program jogcím-csoport,
XXIV. Gyermek, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezet,
2. cím, 4. alcím, 3., 2. jogcím Ifjúsági házak, klubok fejlesztése, jogcím-csoport,
XXIV. Gyermek, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezet,
2. cím, 4. alcím, 3., 3. jogcím Játszótérfejlesztés jogcímcsoport,
XXIV. Gyermek, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezet,
2. cím, 4. alcím, 3. jogcím-csoport, 4. Ifjúsági szállások
fejlesztése jogcím.
(5) A Tanácsok az alábbi — az előző évek döntésével,
valamint az Európai Uniós társfinanszírozással le nem
kötött — előirányzatoknak a külön jogszabályban meghatározott összege felett rendelkeznek döntési joggal:
XI. Belügyminisztérium fejezet, 19. cím, 2. alcím,
58. Állami Támogatású Bérlakás Program jogcím-csoport,
X. Miniszterelnökség fejezet, 8. cím, 4. alcím, 1. Terület
és régiófejlesztési célelőirányzat jogcím-csoport,
XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 10. cím, 4. alcím, 5. Nemzeti Vidékfejlesztési Terv
jogcím-csoport,
XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 10. cím, 5. alcím, 2. jogcím-csoport, 1. Fejlesztési
típusú támogatások jogcím,
XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
25. cím, 3. alcím, 1. Beruházás-ösztönzési célelőirányzat
jogcím-csoport,
XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
25. cím, 3. alcím, 2. Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport,
XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
25. cím, 3. alcím, 3. Kis- és középvállalkozói célelőirányzat
jogcím-csoport,
XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
25. cím, 5. Útfenntartási- és fejlesztési célelőirányzat alcím,
XVI. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezet, 10. cím, 8. Környezetvédelmi- és Vízügyi célelőirányzat
alcím,
XXV. Informatikai és Hírközlési Minisztérium fejezet,
5. cím, 6. Informatikai, távközlés-fejlesztési és frekvenciagazdálkodási feladatok alcím.
XXVI. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 8. cím, 8. alcím, 15. Közmunkaprogramok
támogatása jogcím-csoport.
65. § A XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet, 10. cím, 5. alcím, 2. jogcím-csoport,
1. Fejlesztési típusú támogatások jogcím előirányzat terhére kell teljesíteni a korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások kötelezettségvállalásait, a 10. cím, 5. alcím, 2. jogcímcsoport, 2. Folyó kiadások és jövedelemtámogatás jogcím
előirányzatról pedig a folyó költségként elszámolható,
megszűnő agrár- és vidékfejlesztési támogatások korábbi
években vállalt és 2004. évet terhelő áthúzódó kötelezettségvállalásokat. Ugyancsak a 10. cím, 5. alcím, 2. jogcímcsoport, 2. Folyó kiadások és jövedelemtámogatás jogcím
előirányzatról kell teljesíteni a kedvezőtlen adottságú térségekben gazdálkodók adósságrendezési programjának
2004. évet terhelő kiadásait is.
HARMADIK RÉSZ AZ ELKÜLÖNÍTETT ÁLLAMI PÉNZALAPOK
KÖLTSÉGVETÉSÉVEL KAPCSOLATOS
RENDELKEZÉSEK 66. § (1) Az Országgyűlés az elkülönített állami pénzalapok (a továbbiakban: pénzalapok) költségvetését — bevételeit és kiadásait — alaponként, jogcímenként e törvény
9. számú melléklete szerint állapítja meg.
(2) A pénzalapok év végi egyenlege nem lehet rosszabb
a 9. számú mellékletben jóváhagyott összegnél, kivéve, ha
a Munkaerőpiaci Alap törvényben megállapított ,,Munkanélküli ellátások’’ és ,,Jövedelempótló támogatás’’ előirányzatai, továbbá a ,,Bérgarancia kifizetések’’ előirányzata, valamint a korengedményes nyugdíj megtérítendő különbözetének kifizetése kerül túllépésre.
(3) Amennyiben a munkaadói vagy a munkavállalói
járulék bevételek meghaladják az eredeti előirányzat
összegét, úgy a többletbevételt elsősorban a (2) bekezdés
szerinti, előirányzat-módosítás nélkül túlléphető előirányzatok növelésére kell felhasználni.
(4) A (3) bekezdés szerinti túlteljesülés felhasználható
a Munkaerőpiaci Alap egyéb kiadási előirányzatainak
növelésére is, amennyiben az előirányzat-módosítás nélkül
túlléphető előirányzatok teljesítése elmarad az időarányostól.
(5) A pénzalapoknál a jogcímek közötti átcsoportosítást
a pénzalapokról szóló törvények rendelkezései szabályozzák.
(6) A Munkaerőpiaci Alap 2004-ben a központi költségvetésbe a megváltozott munkaképességűek támogatására
31 613,5 millió forintot, a munkanélküli ellátórendszer
átalakításához kötődő igazgatási feladatokra 1000,0 millió
forintot, a közcélú munkavégzés kiadásaira 15 120,0 millió
forintot, valamint az aktív korúak rendszeres szociális
segélyezésre 20 162,5 millió forintot ad át.
(7) A Munkaerőpiaci Alap 5567,4 millió forintot ad át a
Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program hazai társfinanszírozása céljából.
67. § (1) A Munkaerőpiaci Alap az aktív korú nem
foglalkoztatottak szociális segélyezésére fordítandó összes
kiadás 75%-át fedezi.
(2) A 66. § (6) bekezdésében meghatározott, közcélú
munkavégzés, valamint az aktív korú nem foglalkoztatottak szociális segélyezésére fordított összes kiadással kapcsolatos éves elszámolást a központi költségvetés és a
Munkaerőpiaci Alap között a 2004. december 31-én fennálló állapotnak megfelelően, a 2004. évről szóló zárszámadás keretében kell elvégezni. A keletkezett különbözet a
Munkaerőpiaci Alapot illeti meg, illetve terheli.
NEGYEDIK RÉSZ A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI
ALAPJAINAK 2004. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSE
Első Fejezet A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI
KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE,
A HIÁNY MÉRTÉKE ÉS FINANSZÍROZÁSÁNAK
MÓDJA 68. § (1) Az Országgyűlés a társadalombiztosítási alrendszernek az Ny. Alap és az E. Alap költségvetése öszszegzéséből adódó 2004. évi
a) bevételi főösszegét 2 784 812,4 millió forintban, azaz
kettőmillió-hétszáznyolcvannégyezer-nyolcszáztizenkettő
egész négytized millió forintban,
b) kiadási főösszegét 3 071 564,0 millió forintban, azaz
hárommillió-hetvenegyezer-ötszázhatvannégy millió forintban,
c) hiányát 286 751,6 millió forintban, azaz kettőszáznyolcvanhatezer-hétszázötvenegy egész hattized millió forintban
állapítja meg. (2) A társadalombiztosítási alrendszer 2004. évi hiányának rendezésére a tárgyévi költségvetés végrehajtásáról
szóló törvényben kerül sor.
(3) A társadalombiztosítási alrendszer 2004. évi összevont költségvetési bevételeit és kiadásait e törvény 12. számú melléklete tartalmazza.
Második Fejezet A NYUGDÍJBIZTOSÍTÁSI ALAP KÖLTSÉGVETÉSE 69. § (1) Az Országgyűlés az Ny. Alap 2004. évi
a) bevételi főösszegét 1 668 914,4 millió forintban, azaz
egymillió-hatszázhatvannyolcezer-kilencszáztizennégy
egész négytized millió forintban, b) kiadási főösszegét 1 668 914,4 millió forintban, azaz
egymillió-hatszázhatvannyolcezer-kilencszáztizennégy
egész négytized millió forintban,
c) egyenlegét nulla millió forintban állapítja meg. (2) Az (1) bekezdésben megállapított kiadási és bevételi
főösszegek részletezését, valamint a nyugdíjbiztosítási
költségvetési szervek és központi kezelésű előirányzatok
saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott támogatást e törvény 10. számú melléklete tartalmazza.
Harmadik Fejezet AZ EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ALAP
KÖLTSÉGVETÉSE 70. § (1) Az Országgyűlés az E. Alap 2004. évi
a) bevételi főösszegét 1 115 898,0 millió forintban, azaz
egymillió-egyszáztizenötezer-nyolcszázkilencvennyolc
millió forintban, b) kiadási főösszegét 1 402 649,6 millió forintban, azaz
egymillió-négyszázkettőezer-hatszáznegyvenkilenc egész
hattized millió forintban,
c) hiányát 286 751,6 millió forintban, azaz kettőszáznyolcvanhatezer-hétszázötvenegy egész hattized millió forintban
állapítja meg. (2) Az (1) bekezdésben megállapított kiadási és bevételi
főösszegek részletezését, valamint az egészségbiztosítási
költségvetési szervek és központi kezelésű előirányzatok
saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott támogatást e törvény 11. számú melléklete tartalmazza.
Negyedik Fejezet A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI
KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL, AZ
EGYES ELŐIRÁNYZATOK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL,
TELJESÍTÉSÉVEL, ILLETŐLEG FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS
RENDELKEZÉSEK
Előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő
kiadások 71. § A 69. § és a 70. §-ban meghatározott kiadási előirányzatok közül
a) a nyugdíjbiztosítási és egészségbiztosítási ellátások
kiadásainál a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 2. cím
alatt szereplő előirányzatoknál, illetve a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím alatt szereplő előirányzatoknál — a 2. alcím, 3. jogcím-csoport, 4. jogcím, a
3. alcím, 1. jogcím-csoport 1—11., 13. és 15. jogcím, valamint a 4. jogcím-csoport 1., 2. és 3. jogcím, és az 5. jogcímcsoport 1., 2. és 3. jogcím kivételével —,
b) a vagyongazdálkodásnál (LXXI. Nyugdíjbiztosítási
Alap fejezet, 3. cím, LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 3. cím),
c) az illetménygazdálkodás elkülönített előirányzatánál (LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 3. alcím,
10. jogcím-csoport és LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 3. alcím, 10. jogcím-csoport)
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet
az előirányzattól.
Az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
és a pénzügyminiszter különleges jogosítványai
72. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoporton belül, továbbá 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoporton belül a jogcímek között az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter a pénzügyminiszter egyetértésével átcsoportosíthat, és a Gyógyító-megelőző ellátás
jogcím-csoport jogcímei együttes kezeléséről dönthet.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi minisztert, hogy a háziorvosok racionális gyógyszerfelírásának ösztönzése céljából a LXXII.
Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím 223 743,3 millió forint éves előirányzat 90 százalékának megfelelő
összeg, valamint a Magyar Államkincstár adatai szerint
2004. november 30-ig ténylegesen folyósított támogatás
megtakarításból eredő különbségének legfeljebb 30 százalékával a 2. cím, 3. alcím, 1. jogcím-csoport, 1. Háziorvosi,
háziorvosi ügyeleti ellátás jogcím kiadási előirányzatát
megemelje az 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzat terhére.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi minisztert, hogy a világbanki kölcsönnel
összefüggő tőketörlesztéssel és kamatkiadással kapcsolatosan a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 1. alcím, 1. előirányzat-csoport, 6. Kamatfizetések kiemelt előirányzat, valamint a 3. Kölcsönök előirányzat-csoport előirányzatát, illetve a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 1. alcím, 1. előirányzat-csoport, 6. Kamatfizetések kiemelt előirányzat, valamint a 3. Kölcsönök előirányzat-csoport előirányzatát az Áht. szerinti befizetési kötelezettség teljesítését követően a saját bevételi többlet terhére
megemelje, illetve a saját bevétellel nem fedezett résszel az
előirányzatot túllépje.
(4) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi,
szociális és családügyi minisztert, hogy engedélyezze a
nyugellátásban részesülő személyek évközi nyugellátásemelése végrehajtásával összefüggésben a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 1. alcím, 1. előirányzatcsoport, 1. Személyi juttatások, 2. Munkaadókat terhelő
járulékok és a 2. alcím, 1. előirányzat-csoport, 3. Dologi
kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzatai tételes
elszámolás alapján történő túlteljesülését.
(5) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi minisztert, hogy
a) az Ny. Alap kezelőjének javaslatára a 78. § (1) bekezdésében,
b) az E. Alap kezelőjének javaslatára a 78. § (2) bekezdésében a pénzbeni ellátásoknál
meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosítson. (6) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi minisztert, hogy a pénzügyminiszter
egyetértésével a társadalombiztosítási költségvetési szerveknél 2004. évben megvalósuló, a Kormány rendeletében
meghatározott feltételek szerinti létszámcsökkentéssel
összefüggő egyszeri kifizetések részbeni, illetve teljes fedezetére
a) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 3. alcím, 10. Illetménygazdálkodás elkülönített előirányzata
jogcím-csoport előirányzatáról az 5. cím, 1. Központi hivatali szerv alcím, 1. előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások és 2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt előirányzatokra,
b) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
3. alcím, 10. Illetménygazdálkodás elkülönített előirányzata jogcím-csoport előirányzatáról az 5. cím, 1. Központi
hivatali szerv alcím, valamint 2. Igazgatási szervek alcím,
1. előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások és 2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt előirányzatokra
átcsoportosítson. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetése
egyes előirányzatainak felhasználásával kapcsolatos
rendelkezések 73. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. cím, 3. alcímen belül az időarányoshoz viszonyított év
közi előirányzat túllépést az 1. jogcím-csoport jogcímei
együttesen kezelt előirányzatai esetében az éves előirányzat 5%-áig, a 4. jogcím-csoport jogcímei együttesen kezelt
előirányzatai és az 5. jogcím-csoport jogcímei együttesen
kezelt előirányzatai esetében az éves előirányzat 10%-áig
a pénzügyminiszter, e mértékek felett a Kormány engedélyezheti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti túllépés kiszámításánál az
érintett előirányzatoknál a 75. §-ban, az Áht. 102. §-a
(12) bekezdésének c) pontjában és e törvény 76. § (1) bekezdésében meghatározott előleget, továbbá a LXXII.
Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. cím, 3. alcím, 1. jogcímcsoport, 16. Intervenciós célelőirányzat jogcím előirányzatán felüli kiadást nem kell figyelembe venni.
74. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport tartalmazza az E. Alapból finanszírozott egészségügyi ellátások szerződésben foglalt feladataira tárgyévben folyósítandó összeget, ideértve a személyi juttatást és járulékait, a
költségvetési rend szerint gazdálkodó egészségügyi intézményeknél a 13. havi illetményt és a dologi kiadásokat.
Az előirányzat felhalmozási célú kiadásokra is fordítható.
75. § (1) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár
(a továbbiakban: OEP) az E. Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatók részére a tárgyévet megelőző évre
vonatkozó 13. havi illetmény január havi kifizetéséhez kérelemre a tárgyév január hónapjában előleget folyósíthat.
Az előleget az OEP a tárgyév február 1-jétől tizenegy havi
egyenlő részletben vonja le az esedékes finanszírozási
összegből.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
3. alcím, 1. jogcím-csoport, 16. Intervenciós célelőirányzat
jogcím az egészségügyi intézmények 2004. évi energia-áremelésből adódó többletterheinek kompenzációjára szolgál. A 16. Intervenciós célelőirányzat jogcímről az előirányzaton felül a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
1. cím, 7. alcím, 3. Kifizetések visszatérülése és egyéb bevételek jogcím-csoporton az előirányzaton felül teljesülő
többletbevételek, valamint a 9. Intervenciós célelőirányzat
fedezete jogcímen teljesülő bevételek együttes összegének
mértékéig teljesíthető kifizetés. A kompenzációs összegből az egészségügyi intézmények pályázat útján részesülhetnek, melyet az egészségügyi, szociális és családügyi
miniszter ír ki e törvény hatálybalépését követő 60 napon
belül.
76. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport 1. Gyógyszertámogatás
kiadásai jogcím előirányzata tartalmazza a 8000,0 millió
forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
3. alcím, 2. jogcím-csoport és 5. jogcím-csoport jogcímeinek előirányzatai tartalmazzák a külön jogszabályokban
meghatározott vénykezelési díj fedezetét is.
(3) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport előirányzat tartalmazza az OEP által a járóbetegszakellátás részére beszerzett gyógyászati segédeszközök
kiadásait is.
77. § (1) Az irányított betegellátási modellkísérlet szervezésére, az erre vállalkozó egészségügyi szolgáltatókkal
(a továbbiakban: szervező) 2004. évre 2 millió lakosra szerződés köthető. A szervező által ellátott lakosságszámnak
meg kell haladnia a 75 ezer főt. Az irányított betegellátási
modellkísérletben a törvény hatálybalépésekor résztvevő
szervezők számára a kötelezően ellátandó lakosságszám
elérésének határideje 2004. június 30-a.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keret feltöltése
érdekében az OEP 700 ezer fő lakosságszámot érintően
pályázatot ír ki e törvény kihirdetését követő 30 napon
belül. A pályázat elbírálása során a nagyobb kockázatközösség megteremtése érdekében előnyben részesül az a
pályázó, aki területi integritással az ellátottak számát
75 ezer fő fölé emeli. Azok a szervezők, akik 2003. évben
75 ezer fő alatti biztosított ellátására kötöttek szerződést,
az ellátott lakosságszámot pályázat nélkül legfeljebb
100 ezer főig bővíthetik.
(3) 2004. évre szólóan azzal a nyertes pályázóval, illetve
már működő szervezővel köthető szerződés, aki vállalja
— a jogszabályban meghatározott nagy költségigényű és a
személyre nem lebontható ellátások kivételével — az érintett lakosság kötelező egészségbiztosítás terhére térítésmentesen, illetve támogatás ellenében igénybe vehető
egészségügyi ellátását, illetve az általa nem nyújtott szolgáltatások tekintetében az ellátások megszervezését.
Az egészségügyi szolgáltatásokra más szolgáltatóval kötött
szerződés alapján, az érintett lakosok részére nyújtott ellátás után járó teljesítmény díjat, az egészségügyi szolgáltatónak a szervezőn keresztül kell elszámolnia az OEP felé.
A felek által vitatott elszámolás esetén az OEP-nél kezdeményezett — kormányrendeletben meghatározott —
egyeztetés meghiúsulásakor az OEP főigazgatója dönt a
vitatott finanszírozási összeg folyósításáról.
(4) A szervező ellátás-szervezési és betegirányítási feladatainak ellátása tekintetében érintett lakosnak minősül
az, aki a szervező által működtetett vagy a szervezővel
e feladat ellátására szerződést kötött háziorvosi szolgálat
orvosánál Társadalombiztosítási Azonosító Jel (TAJ
szám) alapján bejelentkezett és jogosult az E. Alap terhére
finanszírozott ellátás igénybevételére.
(5) Az érintett lakosság által igénybe vett egészségügyi
szolgáltatások fedezetéül a természetbeni ellátások előirányzatának az érintett lakosság kor, nem és a kormányrendeletben meghatározott egyéb szempontok alapján számított arányos része, fejkvóta szolgál. A fejkvóta szerinti
összeg, valamint az érintett lakosok által igénybe vett
egészségügyi szolgáltatások finanszírozási díja közötti különbözet (bevételi többlet) a fejkvóta szerinti bevétel. A
bevételi többlet
a) 10%-os mértékéig a bevételi többlet 80%-a,
b) 10%-ot meghaladó mértéke esetén a 10% mértékig
a bevételi többlet 80%-a, továbbá a 10% fölötti rész 50%-a
a szervező által az érdekeltségi rendszerében foglaltak
alapján kerül felhasználásra. A fennmaradó összeg a kormányrendeletben foglaltak szerint kerül felhasználásra.
(6) A szervező az (5) bekezdés szerinti bevételi többlet
terhére az OEP által nem finanszírozott egészségügyi szolgáltatóval megállapodást köthet az érintett lakosok részére szolgáltatások nyújtására, ha a szolgáltató rendelkezik a
működéshez szükséges jogszabályi feltételekkel. A szervezőnek — a kormányrendeletben meghatározottak szerint — jelentenie kell az OEP felé a megkötött szerződéseket, valamint az ezek alapján nyújtott ellátásokat.
(7) Az irányított betegellátási modellkísérlettel összefüggő egészségmegőrző, egészségfejlesztő és betegségmegelőző tevékenységek kiadására, valamint a szervezési
feladatokkal összefüggésben a szervezőket az érintett
lakosság számának megfelelően
a) évi 500 Ft/fő prevenciós díj,
b) az első szerződéskötés napjától számított egy éven
át, illetve a (2) bekezdés miatti szerződésmódosítás napjától számított egy éven át 500 Ft/fő szervezési díj,
c) a b) pontban foglalt időtartamot követően évi
200 Ft/fő szervezési díj
illeti meg. (8) A (7) bekezdés c) pontja szerinti díjat az irányított
betegellátási modellkísérlet szervezési és koordinálási feladatai ellátása személyi és tárgyi feltételeinek biztosítására
kell felhasználni.
(9) A prevenciós és a szervezési díj a LXXII. Egészségbiztosítási Alap 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcím-csoporton belül az e célra szolgáló jogcím
előirányzatát terheli.
(10) A modellkísérletben 2003. évben szerződéssel rendelkező szervezők esetében az ellátás szervezése, a modellkísérletben való részvétel 2004. évben folyamatos.
78. § (1) A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a
nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
150,0 millió forint, nyugdíjemelésre 750,0 millió forint
(ideértve az E. Alapból finanszírozott nyugellátásokat is)
használható fel.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az
adott előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő
körülmények esetén táppénz megállapítására 48,0 millió
forint, terhességi-gyermekágyi segély megállapítására
8,0 millió forint, gyermekgondozási díj megállapítására
18,0 millió forint, a 2. cím, 3. Természetbeni ellátások
alcímen belül az adott előirányzat terhére, különös méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyító-megelőző
ellátásra 143,0 millió forint, gyógyszertámogatásra
4200,0 millió forint, gyógyászati segédeszköz támogatásra
1000,0 millió forint használható fel.
79. § A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. alcím, 1. előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt
előirányzat túlléphető a világbanki informatikai fejlesztés
bankgarancia-lehívásával (beváltásával) összefüggő, illetve felmerülő — jogerős bírói határozatban meghatározott — kötelezettség összegével.
80. § A világbanki kölcsönnel összefüggő tőketörlesztésre és kamatkiadásra a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap
fejezet, 5. cím, 1. Központi hivatali szerv alcím 595,0 millió
forintot, a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. Központi hivatali szerv alcím 805,0 millió forintot tartalmaz.
81. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
4. alcím, 4. jogcím-csoport, 3. Egyéb kiadások jogcím előirányzata a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
119. § (2) bekezdése alapján a Fogyatékos Gyermekek,
Tanulók Felzárkóztatásáért Országos Közalapítvány támogatására fordítható.
ÖTÖDIK RÉSZ A KÖLTSÉGVETÉS ELŐIRÁNYZATAINAK
MEGALAPOZÁSÁT SZOLGÁLÓ RENDELKEZÉSEK ÉS TÖRVÉNYMÓDOSÍTÁSOK
A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló
1989. évi XXXIII. törvény módosítása
82. § A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló
— módosított — 1989. évi XXXIII. törvény 9. §-ának
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A pártok kötelesek minden év április 30-áig az
előző évi gazdálkodásukról szóló beszámolót (zárszámadást) a Magyar Közlönyben, valamint saját honlappal
rendelkező pártok a honlapjukon is — e törvény 1. számú
mellékletében meghatározott minta szerint — közzétenni.’’
A köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény módosítása
83. § (1) A köztisztviselők jogállásáról szóló — módosított — 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.)
10. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,(2) A Miniszterelnöki Hivatalnál, minisztériumnál
— ide nem értve a Külügyminisztériumot —, illetve a Kormány által közvetlenül irányított központi közigazgatási
szervnél főosztályvezetői megbízás — kivéve a 31. § (8) bekezdés, a 31/C. § (6) bekezdés, a 31/F. § (5) bekezdés és az
e szerveknél legalább egy éve alkalmazásban álló köztisztviselőnek adott vezetői megbízás esetét — csak pályázat
alapján adható.’’
(2) A Ktv. 17. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[A közszolgálati jogviszony — a (4) bekezdésben foglalt
korlátozással — felmentéssel akkor szüntethető meg, ha]
,,a) az Országgyűlés, a Kormány, a költségvetési fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetője, illetve a helyi önkormányzati képviselő-testület döntése alapján a közigazgatási szerv hivatali szervezetében létszámcsökkentést kell végrehajtani, és emiatt a köztisztviselő további foglalkoztatására nincs lehetőség;’’
(3) A Ktv. 30/A. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A hivatali szervezet vezetője szakmai tanácsadói,
illetve szakmai főtanácsadói címet adományozhat a (2) bekezdésben foglalt feltételekkel rendelkező köztisztviselőnek. Az adományozható szakmai tanácsadói, illetve szakmai főtanácsadói címek számát a közigazgatási szerv szervezeti és működési szabályzatában kell meghatározni.
Az adományozható kétféle cím együttesen nem haladhatja
meg a közigazgatási szerv felsőfokú iskolai végzettségű
köztisztviselői létszámának 15%-át.’’
(4) A Ktv. 31/C. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,31/C. § (1) A főtisztviselői kinevezés határozatlan
időre szól. A főtisztviselői kinevezés a köztisztviselő kinevezését, besorolását, vezetői megbízását, a (6) bekezdésben foglalt kivétellel munkakörét, munkavégzésének helyét nem érinti.
(2) A főtisztviselő alapilletményre jogosult, amelynek
összege az illetményalap tizenháromszorosa. Az a)—c) pontban meghatározott főtisztviselőnek főtisztviselői illetménypótlék jár, amelynek mértéke
a) központi közigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyban álló főosztályvezető esetében a főtisztviselői
alapilletmény 25%-a,
b) helyettes államtitkár, helyettes államtitkári juttatású
személy esetében a főtisztviselői alapilletmény 50%-a,
c) közigazgatási államtitkár, címzetes államtitkár,
államtitkári juttatású személy esetében a főtisztviselői
alapilletmény 100%-a.
A főtisztviselő illetménykiegészítésre, vezető főtisztviselő vezetői alapilletményre — idegennyelv-tudási pótlék
kivételével — és egyéb illetménypótlékra nem jogosult.
Ha a főtisztviselőnek a főtisztviselői kinevezését megelőzően megállapított illetménye magasabb, mint a megállapítható főtisztviselői illetménye, a magasabb illetményére
jogosult. A főtisztviselő illetményéről a miniszterelnök a
kinevezésben rendelkezik.
(3) A főtisztviselő a 48. § (2)—(3) és (5)—(9) bekezdéseiben foglaltak szerint idegennyelv-tudási pótlékra jogosult azzal hogy egy — legalább középfokú — nyelvvizsga
után a pótlék nem jár. A mérlegelési jogkörbe tartozó
pótlékra jogosító nyelveket a kinevezésre, illetve munkáltatói jogkör gyakorlására jogosult vezető állapítja meg.
(4) A főtisztviselő alapilletményét — a rendelkezési
állományban lévők kivételével — a kinevezésre, illetve
munkáltatói jogkör gyakorlására jogosult vezető át nem
ruházható hatáskörben, a közigazgatási szerv számára
megállapított személyi juttatások előirányzatán belül,
szakmai munkája értékelése alapján legfeljebb 20%-kal
megemelheti. Az eltérítés a tárgyévre vonatkozik, azonban
a főtisztviselő (6) bekezdésben meghatározott áthelyezése
esetén, valamint rendelkezési állományba kerülésével
megszűnik.
(5) A főtisztviselői kinevezéssel együtt járó személyi
juttatás fedezetéül szolgáló előirányzat pénzügyi feltételeit
az éves költségvetési törvénynek a Miniszterelnökség fejezetében kell biztosítania.
(6) A miniszterelnök döntése alapján a főtisztviselő kormányzati érdekből a köztársasági elnök kinevezési jogkörét nem érintve áthelyezhető — végzettségének, képzettségének megfelelően — a 31/A. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott közigazgatási szervhez. Az áthelyezéshez a
főtisztviselő beleegyezése nem szükséges. A miniszterel
nök döntéséről — az egyeztetés során — az áthelyezést
megelőzően legalább 30 nappal korábban ki kell kérni a
főtisztviselő munkáltatójának, valamint az új munkáltatójának a véleményét. A határozott időre szóló áthelyezés
lejártát követően a főtisztviselőt vissza kell helyezni, kivéve, ha foglalkoztatására nincs lehetőség. Ha a főtisztviselőt
nem lehet visszahelyezni, akkor felmentését kell kezdeményezni, és a 31/D. § (2) bekezdése szerint kell megfelelően
eljárni.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott áthelyezés esetén
a főtisztviselő illetményét az áthelyezés helye szerinti közigazgatási szervre vonatkozó szabályok alapján kell megállapítani. Az áthelyezésétől számított hat hónapon át
megilleti a korábbi illetménye és az új illetménye különbségének összege, ha az előbbi magasabb volt.’’
(5) A Ktv. 31/E. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A főtisztviselői kinevezést vissza kell vonni, ha)
,,a) a főtisztviselő a 31/A. § (4) bekezdésében, a 31/C. §
(6) bekezdésében és a 31/F. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségeinek nem tesz eleget,’’
(6) A Ktv. 49/I. §-ának (7)—(10) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép, és a § a következő (11)—(12) bekezdéssel egészül ki:
,,(7) A munkáltatói jogkör gyakorlója a köztisztviselő
közszolgálati jogviszonyának (6) bekezdés szerinti megszűnése esetén erről 8 napon belül értesíti a köztisztviselő
által az (5) bekezdés alapján bejelentett hitelintézetet.
(8) A hitelintézet megállapítja, és 8 napon belül írásban
közli a köztisztviselővel a (6) bekezdés szerint megfizetendő kezességvállalási díj összegét, melyet a köztisztviselő a
hitelintézeti értesítés kézhezvételétől számított 30 napon
belül a folyósító hitelintézet részére megfizet.
(9) Ha a köztisztviselő a (6) bekezdés szerinti fizetési
kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet erről,
valamint a köztisztviselő adatairól 8 napon belül értesíti az
Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt.
(10) A hitelintézet a negyedévet követő hónap 15. napjáig tájékoztatja a Magyar Államkincstárt a köztisztviselőknek nyújtott kölcsönök állami kezességvállalással érintett részének negyedév végén fennálló állományáról, valamint e kölcsönök számáról. Az adatgyűjtés és adatszolgáltatás egyedi azonosításra alkalmatlan módon történhet.
(11) Amennyiben az állam a készfizető kezességvállalás
alapján a köztisztviselő helyett a kezességvállalással biztosított — a hitelintézetnek meg nem térülő — összeget
kifizette, illetve a (6) bekezdés szerinti egyszeri kezességvállalási díj megfizetését a köztisztviselő elmulasztotta,
akkor a köztisztviselő ezen tartozásai a Magyar Állammal
szembeni köztartozásnak minősülnek, amelyet az Adó- és
Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal adók módjára hajt be.
(12) A kezességvállalásból eredő helytállási kötelezettséget a pénzügyminiszter a Magyar Államkincstár útján
teljesíti.’’
A közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény módosítása
84. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló — módosított — 1992. évi XXXIII. törvény 21. §-ának (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Közalkalmazotti jogviszony — ha törvény eltérően
nem rendelkezik — helyettesítés céljából vagy meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására határozott időre történő kinevezéssel is létesíthető. A Munka
Törvénykönyve 79. §-ának (5) bekezdésében foglalt korlátozás alól a miniszter eltérést engedélyezhet.’’
Az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény módosítása
85. § (1) Az államháztartásról szóló — módosított —
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
8/A. §-a (3) bekezdésének e) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A finanszírozási célú pénzügyi műveletek a következők:)
,,e) a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi
LVIII. törvény 65. §-a alapján a Magyar Nemzeti Bank és
a központi költségvetés közötti elszámolásokból a Magyar
Nemzeti Bank deviza-árfolyamváltozásból származó eredményének (ideértve az eredménytartalékot is) és az értékpapírok értékesítéséből származó realizált eredményének
tulajdonítható rész, előjelre való tekintet nélkül;’’
(2) Az Áht. 8/A. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(7) A költségvetésben nem lehet a (3)—(6) bekezdésben foglaltak szerinti pénzügyi műveleteket a költségvetési
hián yt, illetve költségvetési többletet módosító költségvetési
bevételként, illetve költségvetési kiadásként elszámolni.’’
(3) Az Áht. 12/A. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Az államháztartás alrendszereiben tárgyéven túli
fizetési kötelezettség — kivéve a jogszabályon, bírósági,
illetve államigazgatási jogerős döntésen alapuló kötelezettségeket és az e törvényben foglalt kezességvállalást —
csak olyan mértékben vállalható, amely a kötelezettségvállalás időpontjában ismert feltételek mellett az esedékesség
időpontjában, a rendeltetésszerű működés veszélyeztetése
nélkül finanszírozható. A Kormány által egyedileg jóváhagyott fejlesztési programok esetén a kötelezettségvállalás
a Kormány által meghatározott feltételek szerint — figyelemmel a 22—23. §-okban foglaltakra is — történhet.
A költségvetési fedezetet a költségvetés tervezésekor kell
biztosítani.’’
(4) Az Áht. 12/A. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
,,(5) A közbeszerzésekről szóló törvény hatálya alá tartozó — a mindenkori nemzeti értékhatár kétszeresét elérő
vagy meghaladó mértékű, az állami költségvetésből több
éven át finanszírozandó — közbeszerzések esetén az ellenszolgáltatás teljesítése feltételének tekintendő a költségvetési szerv részére, vagy a meghatározott fejlesztés, beruházás céljára a költségvetési törvényben vagy az Országgyűlés által a költségvetési törvényjavaslat központi költségvetési fejezeteinek bevételi és kiadási főösszegéről,
továbbá a költségvetési hiány (többlet) mértékéről történő
határozathozatalával megállapított dologi vagy felhalmozási előirányzat. Központi vagy társadalombiztosítási költségvetési szerv, illetve az állam nevében eljáró szerv (személy) ilyen előirányzat hiányában is megindíthatja a közbeszerzési eljárást a Kormány előzetes engedélye alapján.’’
(5) Az Áht. 18/B. §-a (1) bekezdésének c)—d) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kincstár feladatai különösen:) ,,c) gondoskodik az állam által vállalt kezességek és
nyújtott hitelek, az állam nemzetközi pénzügyi és számviteli elszámolásainak, a többéves kihatással járó pénzügyi
kötelezettségvállalásainak, az állam követeléseinek nyilvántartása, a kötelezettségek teljesítése, követelések kezelése, visszterhes támogatások visszafizetése jogszabályban
meghatározott feladatainak ellátásáról, valamint a központi költségvetés 108/A. §-ban részletezett külföldi követeléseinek nyilvántartásáról, dokumentálásáról, a követelések állományát rögzítő számlák vezetéséről és az ezekről
szóló negyedévenkénti összegző kimutatás elkészítéséről;
d) a központi költségvetés terhére, annak forrásaiból
— jogszabályban meghatározott feltételekkel — megelőlegezési, likviditási hitelt nyújthat az Egészségbiztosítási
Alapnak, a Nyugdíjbiztosítási Alapnak, az elkülönített
állami pénzalapoknak, a helyi önkormányzatoknak, a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi
XXI. törvény hatálya alá tartozó jogi személyiségű területfejlesztési tanácsoknak és munkaszervezeteiknek, a Fővárosi Önkormányzatnak a budapesti 4-es metróvonal első
szakaszának megépítésével kapcsolatos általános forgalmi
adó megfizetésének szükség szerinti áthidalására, valamint
az évzárás keretében, a következő év január 5-éig esedékes
járandóságok fedezetére’’
(6) Az Áht. 18/B. §-a (1) bekezdésének h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kincstár feladatai különösen:)
,,h) közreműködik az európai uniós pénzeszközökkel
kapcsolatosan jogszabályban, kormányhatározatban meghatározott költségvetési, végrehajtási, ellenőrzési és pénzforgalmi feladatok ellátásában;’’
(7) Az Áht. 18/B. §-a (1) bekezdésének n) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kincstár feladatai különösen:)
,,n) vezeti a kincstári kör és a pénzforgalmi számlatulaj
donosok jogszabályban meghatározott számláit, valamint
a külön jogszabály vagy a Kormány által meghatározott
feladatok pénzügyi lebonyolítására szolgáló számlákat;’’
(8) Az Áht. 18/B. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) A Kincstár az (1) bekezdésben foglalt feladatait a
szolgáltatási körébe és szolgáltatási felelősségébe tartozó
szervezetek számára kötelezően igénybe veendő és térítésmentes szolgáltatásként teljesíti. A Kincstár jogosult a
kincstári körbe tartozók és a kincstári számlatulajdonosok
külön rendelkezése nélkül is számláik megterhelésével
továbbhárítani a nem általa végzett pénzforgalmi szolgáltatások igazolt díját. A Kincstár az (1) bekezdés v) pontjában foglalt, a fejezetektől átvállalt, megállapodás alapján
ellátott egyes feladatait térítés ellenében végezheti.
A Kincstár az Európai Unió Strukturális Alapjainak támogatásai kapcsán végzett közreműködői feladatait térítés
ellenében végzi. A térítés összegéről a Kincstár megállapodást köt.’’
(9) Az Áht. 18/C. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(7) A (6) bekezdésben felsorolt pénzforgalmi számlatulajdonosok más pénzintézetnél vezetett pénzforgalmi
számlával — lakásépítés munkáltatói támogatása számla
és a devizaszámla kivételével — nem rendelkezhetnek azzal, hogy a (6) bekezdés f) pontjában említett társaságoknak indokolt esetben a pénzügyminiszter engedélyezheti
pénzforgalmi számla nyitását más pénzintézetnél is.
A (6) bekezdésben felsorolt pénzforgalmi számlatulajdonosok átmenetileg szabad pénzeszközeiket a Kincstár
hálózatában értékesített — az értékpapírszámlán, illetve
értékpapírletéti-számlán nyilvántartott — állampapírok
vásárlásával hasznosíthatják. A Kincstár a pénzforgalmi
számlavezetést, valamint a kincstári körbe tartozók 12/A. §
(4) bekezdésében foglalt letéti pénzeszközei kezelését
térítésmentes szolgáltatásként végzi.’’
(10) Az Áht. 24. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,24. § (1) A központi költségvetésben a 20. §
(2)—(3) bekezdésében meghatározott címeken, a fejezeti
kezelésű előirányzatok esetében az egyes jogcím-csoportokon, jogcímeken belül el kell különíteni a működési, a
felhalmozási, a kölcsönök és az egyéb speciális célú előirányzatokat, valamint be kell mutatni a költségvetésben a
költségvetési létszámkeretet (a választott tisztségviselőket
és a foglalkoztatottakat külön-külön).
(2) A költségvetési törvény törvényi kiemelt előirányzatként állapítja meg a működési költségvetésen belül a személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok, a
dologi kiadások, az ellátottak pénzbeli juttatásai, az egyéb
működési célú támogatások, kiadások és a kamatfizetések
előirányzatait, továbbá a felhalmozási költségvetésen belül
az intézményi beruházások, a felújítás, az egyéb felhalmozási kiadás, a központi beruházás, a lakástámogatás, a
lakásépítés és az államháztartáson kívülre irányuló fejlesztési beruházás előirányzatait. A bevételi előirányzatokat
általában működési és felhalmozási költségvetés, valamint
kölcsönök előirányzat-csoportonként kell megállapítani.
(3) A költségvetési szerv vezetője a (2) bekezdésben
meghatározott kiemelt előirányzatok között saját hatás
körben — a felügyeletét ellátó szerv és a Kincstár egyidejű
tájékoztatása mellett — az elemi költségvetésében jóváhagyott összeghez képest átcsoportosítást hajthat végre
a) a működési költségvetés kiemelt előirányzatai között,
b) a felhalmozási költségvetés kiemelt előirányzatai kö
zött,
c) a működési és felhalmozási költségvetés kiemelt elő
irányzatai között,
d) a kölcsönök előirányzat-csoport terhére, illetve javára,
mely átcsoportosítás — a felsőoktatási intézmények kivételével — nem irányulhat a személyi juttatások előirányzatának növelésére és a felújítás előirányzatának csökkentésére.
(4) A felújítás előirányzatát a fejezet felügyeletét ellátó
szerv csökkentheti a felügyelete alá tartozó költségvetési
szervénél — a pénzügyminiszter egyetértésével — a működési költségvetés javára.
(5) A fejezeti kezelésű előirányzatok egyes jogcímcsoportjain vagy annak jogcímein belül az előirányzatcsoportok, illetve a kiemelt előirányzatok között — nem
érintve a (8) bekezdésben foglalt előírást — a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője év közben átcsoportosítást
hajthat végre. A személyi juttatások és a munkaadókat
terhelő járulékok előirányzata a pénzügyminiszter egyetértésével növelhető, ha
a) az átcsoportosítás az Országgyűlés által megállapított, illetve módosított személyi juttatások összesített előirányzatán belül nem hajtható végre,
b) az eredeti személyi juttatási előirányzat hiányában
annak jóváhagyására irányul.
(6) Nem szükséges a pénzügyminiszter (4)—(5) bekezdésben szabályozott egyetértése a 39. § (5) bekezdésében
meghatározott fejezetek esetében. Az előirányzatátcsoportosításokról a fejezet felügyeletét ellátó szervnek
tájékoztatnia kell a Kincstárt.
(7) A személyi juttatások előirányzatának növelése a
munkaadókat terhelő járulékok előirányzatának megfelelő mértékű növelésével együttesen hajtható végre, kivéve,
ha a költségvetési szerv nyilatkozik arról, hogy a munkaadókat terhelő járulékok növelése nélkül éves fizetési
kötelezettségének eleget tud tenni. A költségvetési szerv
szakmai alapfeladata keretében szellemi tevékenység szerződéssel, számla ellenében történő igénybevételére a dologi kiadások között elkülönítetten megtervezett összeg csak
a személyi juttatások egyidejű átcsoportosításával növelhető.
(8) A fejezeti kezelésű előirányzatok kizárólag a költségvetési törvényben meghatározott célra használhatók
fel. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználását, kezelési költségeit, a rendelkezési jogosultságokat és a felhasználás ellenőrzését — ha a költségvetési törvény, illetve
kormányrendelet eltérően nem rendelkezik — a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetője a pénzügyminiszterrel
egyetértésben szabályozza.
(9) A (8) bekezdés szerinti szabályozás kiterjedhet az
előirányzat-maradványok jóváhagyásának és következő évi
felhasználásának, az éven túli kötelezettségvállalásnak, a
visszterhesen (kölcsönök) és visszatérítési kötelezettséggel nyújtható támogatások folyósításának és visszatérítésének, az előlegek folyósításának és elszámolásának, a behajthatatlan követelésekről történő, a 108. § (2) bekezdése
szerinti lemondásnak a részletes szabályaira.
(10) A fejezeti kezelésű előirányzatok címen belül — a
fejezeti tartalék kivételével — az alcímek közötti átcsoportosításra csak a költségvetési törvény felhatalmazása alapján kerülhet sor.
(11) A fejezeti kezelésű előirányzatok
a) fejezeten belül az (1) bekezdésben foglalt címekhez,
b) más fejezethez tartozó címekhez, alcímekhez
az előirányzat céljának, rendeltetésének megfelelően, a
törvényi kiemelt előirányzatokra is kiterjedően — a Kormány rendeletében meghatározott módon, előirányzatmódosítással — a fejezet felügyeletét ellátó szerv(ek) hatáskörében — a b) pont szerinti esetben fejezetek felügyeletét ellátó szervek vezetőinek megállapodása alapján —
csoportosíthatók át.
(12) Költségvetési szervek megszüntetésével, illetve
ezzel összefüggésben más szervezeti formák alapításával
kapcsolatos — a törvényi kiemelt előirányzatokra is kiterjedő — előirányzat-módosítások a fejezet felügyeletét
ellátó szerv hatáskörében, a Kormány rendeletében meghatározott módon hajthatók végre.’’
(11) Az Áht. 39. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Állami feladatok, központi költségvetési szervek
előirányzatainak célját, rendeltetését nem érintő, fejezetek
közötti előirányzat-átcsoportosításra — a 24. § (11) bekezdésében foglalt eset kivételével —, továbbá a 36. § (2) bekezdésében meghatározott létszámkeretek létszámmódosítására a Kormány jogosult.’’
(12) Az Áht. 48. §-ának g) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A pénzügyminiszter)
,,g) gondoskodik a kincstári körbe tartozók költségveté
sei végrehajtásának pénzügyi lebonyolításáról, a hiány
finanszírozásáról, megköti a nemzetközi pénzügyi intézményekkel létrehozandó megállapodásokat, figyelemmel
kíséri a költségvetési előirányzatok és a költségvetési létszámkeret teljesülésének alakulását, a tervezettől jelentős
eltérés esetén a Kormánynál intézkedéseket kezdeményez,
tartósan magas tartozásállomány esetén kincstári biztost
jelöl ki, illetve a 98. § (4) bekezdése szerinti szervek, testületek költségvetési szervei esetében kezdeményezi a Kormánynál az e törvény szerinti intézkedéseket.’’
(13) Az Áht. 49. §-ának f) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője — ha törvény
másként nem rendelkezik)
,,f) a Kormány rendeletében szabályozott módon gyakorolja a hatáskörébe utalt előirányzat-módosítási, -átcsoportosítási és -felhasználási jogköröket, ideértve a költség
vetési címen belüli alcímek közötti — kiemelt előirányzatok adott címre összesített előirányzatát nem érintő —
átcsoportosítást, a 24. § (4)—(5) és (11) bekezdésében foglalt belső átcsoportosítást, a fejezeti tartalék felhasználását
is, továbbá meghatározza a fejezeti kezelésű előirányzatok
azon körét, melyből a határon túli magyar nyelvű oktatási
intézmények támogathatók;’’
(14) Az Áht. 64/A. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép, és a § a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
,,(5) Az a helyi önkormányzat, amelyik a visszafizetési és
kamatfizetési kötelezettségének az éves költségvetési beszámoló Igazgatósághoz történő benyújtását követő 15 napon belül nem tesz eleget, további késedelmi kamatot fizet
a jogtalanul igénybe vett összeg után addig a napig, amíg
visszafizetési kötelezettségének eleget nem tesz. A késedelmi kamat mértéke a jegybanki alapkamat kétszerese.’’
,,(8) A feladatmutatók alapján járó normatív állami hozzájárulások igénylésének, évközi pótigénylésének és lemondásának, valamint elszámolásának szabályait kell alkalmazni — kivéve a 2004. évre vonatkozóan a (4) bekezdés rendelkezéseit — a helyi önkormányzatok jövedelemkülönbségének mérséklését szolgáló támogatásokra és beszámításokra és az azokat megalapozó, iparűzési adóerőképességre vonatkozó adatszolgáltatásokra is azzal,
hogy a igénylést és az évközi adatmódosítást az Igazgatóság
nem vizsgálja felül.’’
(15) Az Áht. 86/F. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A 24. és 93. §-t a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a fejezet felügyeletét ellátó szerv hatáskörében az
egészségbiztosítás központi hivatali szerve, valamint a
nyugdíjbiztosítás központi hivatali szerve esetében
az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter, az igazgatási szervek tekintetében a társadalombiztosítás központi hivatali szerveinek vezetői járnak el,
b) a 24. §-ban meghatározott címeken alcímeket kell
érteni; a 24. § (11) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezés nem alkalmazható,
c) fejezeti kezelésű előirányzatokon a ,,központi kezelésű előirányzatok’’-at kell érteni,
d) a 93. § (9) bekezdésében a ,,fejezet összesített előirányzatain’’ a központi hivatali szervek, azok igazgatási
szervei és a központi kezelésű előirányzatok összesített
előirányzatait kell érteni.’’
(16) Az Áht. 93. §-ának (2)—(3) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(2) A költségvetési szerv a jóváhagyott bevételi előirányzatain felül többletbevételét a felügyeletét ellátó szerv
egyidejű tájékoztatásával, a tényleges többletnek megfelelő összegű, saját hatáskörű előirányzat-módosítás után
használhatja fel, a Kormány rendeletében szabályozott
módon. A fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője ezt
az előirányzat-módosítási jogosultságot indokolt esetben,
az érintett költségvetési szerv és a Kincstár egyidejű értesítése mellett magához vonhatja.’’
,,(3) A költségvetési szerv — kivéve a felsőoktatási intézményeket — a külön jogszabályban szabályozott felülvizsgálat után jóváhagyott előző évi előirányzat-maradványát tárgyévben, az előirányzat-maradvány teljes összegére
vonatkozó intézményi hatáskörű előirányzat-módosítás
után használhatja fel. A kincstári körbe tartozók, ha a
törvény másként nem rendelkezik, az előirányzat-maradvány jóváhagyását megelőzően, továbbá a maradvány jóváhagyásától függő utólagos felügyeleti korrekciós és ezzel
összefüggő visszapótlási kötelezettség mellett, saját hatáskörű előirányzat-módosítással teljesíthetnek
a) a megfelelő kiadási jogcímeken és kiemelt előirányzatokon az államháztartás alrendszerein belül és az alrendszerek között az előző évben átvett pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos kiadásokat,
b) az előző évben vállalt kötelezettségek áthúzódó teljesítésével összefüggő kiadásokat.
Az előirányzat-maradványok felülvizsgálatát követő
jóváhagyásig más kifizetés azok terhére nem teljesíthető.
A felsőoktatási intézmények a költségvetési év végén
keletkezett előirányzati-, valamint pénzmaradványukat
— a jogosultsági elszámolást követően — a következő évben intézményi feladatok teljesítésére használhatják fel.’’
(17) Az Áht. 93. §-ának (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(8) A nemzetközi szerződések alapján megvalósuló
segélyprogramok, illetve a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés előirányzat-maradványát a fejezeti előirányzatmaradványon belül elkülönítetten kell kimutatni, felhasználására a vonatkozó nemzetközi szerződés rendelkezései
az irányadók.’’
(18) Az Áht. 93. §-ának (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(10) Az előirányzat-maradvány felülvizsgálata keretében, ha az évközi gazdasági folyamatok alakulása, illetve az
előző években vállalt kötelezettségek módosulása azt indokolja,
a) a Kormány jogosult az előző években keletkezett
előirányzat-maradványok átcsoportosítására,
b) a pénzügyminiszter jogosult a kötelezettségvállalással nem terhelt maradványrész elvonására.’’
(19) Az Áht. 94. §-ának (1)—(5) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(1) A 87. § (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott költségvetési szerv a Kormány engedélyével, a
b) , d) , e) pontjában meghatározott költségvetési szerv a
felügyeletét ellátó helyi, helyi kisebbségi, országos kisebbségi önkormányzat, valamint köztestület engedélyével hozhat létre társadalmi szervezetet. Ugyanez a szabály vonatkozik a társadalmi szervezet támogatására is.
(2) A központi költségvetési szerv és a társadalombiztosítási költségvetési szerv saját foglalkoztatottjai szakmai és
munkavállalói érdekképviseleti szervezetét, illetve foglal
koztatottjai, ellátottjai oktatási, kulturális, szociális és
sporttevékenységét segítő szervezetet a költségvetésében
jóváhagyott összeggel támogathatja.
(3) Költségvetési szerv alapítványt nem alapíthat, ahhoz
nem csatlakozhat, de összesen évi 5,0 millió forint értékhatárig alapítványok által ellátott feladattal összefüggő
kifizetésre — ha az feladatai ellátásával és tevékenységi
körével összhangban áll — kötelezettséget vállalhat, illetve
kapacitásának rendelkezésre bocsátásával elért bevételét
— a kiadások megtérítése mellett — átengedheti.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak a
központi költségvetésben jóváhagyott fejezeti kezelésű
előirányzatokból államháztartáson kívüli szervezetek részére
a) címzetten külön-külön megtervezett, vagy
b) közösen szereplő és jogszabályban meghatározott
eljárásrend szerint, pályázat útján odaítélt, vagy
c) a Kormány rendeletében meghatározott értékhatárt
el nem érő
támogatásokra. (5) A (3) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak a
központi költségvetésben jóváhagyott fejezeti kezelésű
előirányzatokból államháztartáson kívüli szervezetek részére
a) címzetten külön-külön megtervezett, vagy
b) közösen szereplő, és jogszabályban meghatározott
eljárásrend szerint, pályázat útján odaítélt, vagy
c) a Kormány rendeletében meghatározott értékhatárt
el nem érő támogatásra, vagy
d) a Kormány által engedélyezett támogatásokra.’’
(20) Az Áht. 95/B. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
,,95/B. § (1) A legalább többségi állami tulajdonban lévő
gazdálkodó szervezetek vezető tisztségviselői és felügyelő bizottsági tagjai a megbízatás elfogadásától számított harminc
napon belül, majd azt követően kétévente a köztisztviselőkre
vonatkozó szabályok szerint vagyonnyilatkozatot tesznek. A
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség akkor áll fenn, ha a gazdálkodó szervezet jegyzett tőkéje alapításkor vagy tőkeemelés
folytán meghaladja a kettőszázmillió forintot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget akkor is teljesíteni kell, ha az ott
említett megbízatás időtartama kevesebb, mint két év.
A nyilatkozatot a megbízatás elfogadását megelőző év
december 31-i állapotra vonatkozóan kell megtenni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek
vagyonnyilatkozatukat, továbbá a vagyonuk időközi gyarapodásáról készített nyilatkozatukat a gazdálkodó szervezet
legfőbb szervéhez nyújtják be, és csatolják a Ktv. 22/A. §
(7) bekezdés szerinti felhatalmazást arról, hogy a BM Közigazgatásszervezési és Közszolgálati Hivatal (a továbbiakban: KKH) a vagyonnyilatkozatban foglaltak valódiságának ellenőrzése céljából személyes és vagyoni adataikat
kezelje. A felhatalmazást teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. A KKH nem jogosult a nyilatkozatok
nyilvánosságra hozatalára. A legfőbb szerv a vagyonnyilatkozatok nyilvántartására, kezelésére szabályzatot alkot.
(4) Ha a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett személy a
(2) bekezdés szerinti nyilatkozat-tételi határidőt elmulasztja, a (3) bekezdésben meghatározott szervezet
harminc napos határidő kitűzésével felszólítja a kötelezettség teljesítésére. A határidő elmulasztása esetén intézkedni kell az (1) bekezdésben meghatározott megbízatás
visszavonásáról.
(5) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség nem terjed
ki azokra a személyekre, akik külön törvény alapján a
megelőző évben már vagyonnyilatkozatot tettek, vagy
a tárgyévben tenni kötelesek. A vagyonnyilatkozat megtételéről, illetve az erre vonatkozó kötelezettségről az érintett személynek nyilatkozatot kell benyújtania a gazdálkodó szervezet legfőbb szervéhez. A nyilatkozathoz csatolni
kell a vagyonnyilatkozatnak — a törvényben meghatározott szerv általi — átvételét igazoló okiratot, illetve
— a tárgyévben esedékes másik vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettség esetén pedig — az igazolást utólag kell bemutatni.
(6) A Ktv. 22/A. § (11)—(12) bekezdése szerinti ellenőrzési eljárást, illetve külön vagyonnyilatkozat tételét a (3) bekezdésben meghatározott szerv kezdeményezheti. A Ktv.
22/A. §-a szerint a munkáltatói jogkör gyakorlójának feladatait a legfőbb szerv által megbízott személy látja el.
(7) Az ellenőrzési eljárás során a külön törvények alapján tett vagyonnyilatkozatokba is be lehet tekinteni.’’
(21) Az Áht. 96. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(5) A költségvetési szerv a vállalkozási tevékenységéből származó — a gazdálkodás rendjét, beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségét szabályozó külön jogszabályokban foglaltak szerint megállapított — eredményének a
társasági adó általános mértékével megegyező %-át köteles a tárgyévi eredmény-elszámolás során a központi költségvetésbe befizetni.’’
(22) Az Áht. 97. §-a a következő (3)—(4) bekezdéssel
egészül ki:
,,(3) A központi költségvetési szerv — ide nem értve a
fejezet felügyeletét ellátó szervet — vezetőjével szembeni,
az (1) bekezdésben megjelölt feladatok ellátásához szükséges szakmai és pénzügyi-gazdasági képzettségi, vezetői,
irányítói elvárásokat külön törvény határozza meg.
(4) A központi költségvetési szerv kötelezettségeinek
végrehajtását, a fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására irányuló döntés előkészítését — amennyiben külön
jogszabály erről a jogokat és kötelezettségeket is meghatározva rendelkezik — felelős testület segítheti. A testületi
tag e minőségében nem utasítható, feladatát az ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható felelősséggel, fokozott gondossággal köteles ellátni.’’
(23) Az Áht. 99. §-ának (1)—(2) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(1) A költségvetési szerv — a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel — pénzeszközökkel a külön jogszabály szerint,
a) időszakonként, elszámolási kötelezettséggel kiutalt
készpénzelőlegeken, b) a házipénztárba bevételezhető és ott tartható összegeken,
c) hitelintézetnél vezetett, a 18/B. § (6) bekezdésében
nem említett jogcímen megszerzett devizaeszközei kezelésére nyitott devizaszámlán,
d) a lakásépítés munkáltatói támogatása számlán
kívül nem rendelkezhet.
(2) A helyi önkormányzati költségvetési szerv és a helyi
kisebbségi önkormányzati költségvetési szerv pénzeszközeit — a képviselő-testület döntése alapján — a helyi
önkormányzat, illetve a helyi kisebbségi önkormányzat
által meghatározott belföldi hitelintézetnél nyitott bankszámlán, vagy a helyi önkormányzat költségvetési elszámolási számlájához kapcsolódó alszámlán, illetve pénzforgalmi betétkönyvben, az országos kisebbségi önkormányzati
költségvetési szerv az országos kisebbségi önkormányzat
által meghatározott belföldi hitelintézetnél nyitott bankszámlán kezeli, más hitelintézetnél bankszámlát nem nyithat, kivéve ha külön törvény másként rendelkezik.’’
(24) Az Áht. 108. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Az államháztartás alrendszeréhez kapcsolódó — a
költségvetési törvényben, a kincstári vagyon kezelésére
vonatkozó kormányrendeletben, illetőleg a helyi önkormányzatoknál a helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat határozatában meghatározott értékhatár feletti — vagyont értékesíteni, az
állami tulajdonban lévő vagyon feletti vagyonkezelés jogát,
a vagyon használatát, illetve a hasznosítás jogát átengedni
— ha törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott
jogszabály kivételt nem tesz — csak nyilvános (indokolt
esetben zártkörű) versenytárgyalás útján, a legjobb ajánlatot tevő részére lehet. Nem vonatkozik ez a rendelkezés:
a) az értékesítési célt szolgáló dolgokra,
b) a szokásos kereskedelmi kapcsolatokra,
c) kincstári vagyon bérbeadására, használatba adására,
KVI általi vagyonkezelésbe adására, amennyiben az az
államháztartás alrendszereihez tartozó szerv számára vagy
bármely személy számára közérdekből történik,
d) kincstári vagyon cseréjére, amennyiben arra külön
jogszabály — ide nem értve a Ptk.-t — alapján vagy a
109/I. § (1) bekezdésében meghatározott vagyontárgyakra
nézve vagy közérdekből kerül sor,
e) a kincstári vagyon 109/D. § (6) bekezdésében megjelölt értékesítésére.’’
(25) Az Áht. 108. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
,,(6) Az államháztartás központi költségvetési alrendszeréhez kapcsolódó vagyon köréből számítástechnikai
eszköz és az ahhoz kapcsolódó szoftver ingyenesen vagy
kedvezményesen tulajdonba adható, ha a munkáltató otthoni munkavégzés céljából számítástechnikai eszközt és az
ahhoz kapcsolódó szoftvert biztosít a munkavállaló részére
a munkáltató és a munkavállaló között létrejött szerződés
alapján.’’
(26) Az Áht. 108/A. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,108/A. § (1) A központi költségvetés külföldi követeléseivel (a továbbiakban e § alkalmazásában: külföldi
követelés) való gazdálkodásért a költségvetési törvény keretein belül a Kormány felelős.
(2) A külföldi követelésekkel való gazdálkodás feladatát
a pénzügyminiszter (a továbbiakban: illetékes miniszter) a
Kincstár közreműködésével látja el.
(3) Felhatalmazást kap az illetékes miniszter a
100,0 millió USA dollárnál kisebb összegű külföldi követelések értékesítésére, azok leépítését célzó különböző
konstrukciók kidolgozására és lebonyolítására, ezzel kapcsolatban szükség és lehetőség szerint pályázatok kiírására,
valamint a külföldi követelések átütemezésére. A hosszú
távú költségvetési szempontok és az adott viszonylathoz
kapcsolódó külgazdaság-politikai meggondolások figyelembevételével a külföldi követelésekből engedményt adhat, ha azok lejártak vagy bármilyen okból kétessé váltak.
Az illetékes miniszter ezen felhatalmazás alapján hozott
döntéseihez minden esetben a külügyminiszter és a gazdasági és közlekedési miniszter egyetértése szükséges.
(4) A külföldi követelések leépítését célzó pályázatokat
az illetékes miniszter által jóváhagyott feltételek szerint a
Kincstár írja ki és bonyolítja le. A beérkezett pályázatok
elbírálása az illetékes miniszter által e célra kijelölt Bíráló
Bizottság feladata. Ha a külföldi követelések lebontása
kapcsán magánjogi szerződések megkötése válik szükségessé, az ilyen szerződéseket a vállalkozókkal az illetékes
miniszter által meghatározott feltételek szerint a Kincstár
köti meg, ezt a hatáskört az illetékes miniszter kivételes
esetekben magához vonhatja. A Kincstár gondoskodik a
megkötött magánjogi szerződések végrehajtásáról, illetve
az ezek kapcsán felmerült jogvitákban az illetékes miniszter által jóváhagyott álláspont szerint képviseli a központi
költségvetés érdekeit.
(5) 100,0 millió USA dollárnál nagyobb összegű külföldi
követelések értékesítéséhez, átütemezéséhez a Kormány
adhat felhatalmazást.
(6) A külföldi követelésekkel való gazdálkodásból eredő
esetleges veszteségek közvetlenül az állami vagyont terhelik.
(7) A külföldi követelésekkel való gazdálkodásról az
Országgyűlést a zárszámadás keretében évente kell tájékoztatni. Ennek során be kell mutatni a külföldi követelések alakulását országonként, követeléstípusonként, lejárat
szerint, ezeken belül külön a lejárt és a kétessé vált állományt.
(8) A Magyar Nemzeti Bank — hazai és nemzetközi
információi alapján — közreműködik az illetékes miniszter külföldi követelések kezelésével, értékesítésével kapcsolatos munkájában. A külföldi követelések dokumentációjával, a számlavezetéssel, a nyilvántartással kapcsolatos
feladatokat a Magyar Nemzeti Bank végzi. A külföldi követelések alakulásáról a (7) bekezdésben meghatározott
részletezettségben szükség szerint, de legalább negyedévente a Magyar Nemzeti Bank részletes kimutatást készít.
(9) Az illetékes miniszter hatáskörében eljárva más kormányzati és pénzügyi szervezeteket is megbízhat a külföldi
követelések behajtásával kapcsolatos feladatokkal.’’
(27) Az Áht. 109/D. §-ának (3)—(5) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,(3) A kincstári vagyon értékesítésének módjára vonatkozó szabályzatot a Kormány hagyja jóvá azzal, hogy a
kincstári vagyon az alábbi eljárásokkal értékesíthető:
a) nyilvános pályázat,
b) zártkörű pályázat,
c) árverés,
d) zártkörű elhelyezés, ha jogszabályban biztosított jo
gok gyakorlása miatt az a)—c) pontban foglalt eljárások
nem alkalmazhatók, valamint a 108. § (1) bekezdés d) és
e) pontjában meghatározott esetekben.
(4) A 108. § (1) bekezdése tekintetében a (3) bekezdés
a) és c) pontjában foglalt eljárás nyilvános, a b) pontjában
foglalt eljárás zártkörű versenytárgyalásnak minősül.
(5) Az értékpapírok értékesítésére az egyes értékpapírokról szóló külön jogszabályok vonatkoznak.’’
(28) Az Áht. 109/D. §-a a következő (6) bekezdéssel
egészül ki:
,,(6) A kincstári vagyonkörbe tartozó, 3 millió forint
bruttó forgalmi értéket meg nem haladó vagyontárgyat a
KVI kivételesen, indokolt esetben — különösen, ha a versenyeztetés költségei a várható árbevételt jelentősen meghaladnák — a (3) bekezdés d) pontjában megjelölt módon,
forgalmi értéken elidegenítheti. Az értékesítési eljárásra
a 109/J. § rendelkezései megfelelően irányadók.’’
(29) Az Áht. 109/K. §-ának (5) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(5) Az állami öröklés révén kincstári vagyonba kerülő
és 500 000 forint hagyatékonkénti összértéket meg nem
haladó, muzeális értéknek, műkincsnek vagy nemesfémtárgynak, védett természeti területnek, illetve védett természeti értéknek nem minősülő ingó és ingatlan vagyont
— ide nem értve a készpénzt, takarékbetétkönyvet és értékpapírt — a KVI ingyenesen az örökhagyó utolsó belföldi lakóhelye — ingatlan esetében annak fekvési helye —
szerinti helyi önkormányzat tulajdonába adhatja. Kétség
esetén a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény általános illetékességre vonatkozó rendelkezéseit alapul véve kell eljárni. A hagyatékkal járó terheket — ideértve a tárolással járó indokoltan felmerülő költségeket
is — az önkormányzat a KVI-nek — az átadott vagyon
mértéke erejéig — megtéríti. A vagyon átadás-átvételének
módjáról az önkormányzatok és a KVI megállapodást kötnek. Az érték meghatározása szempontjából a KVI könyveiben szereplő érték az irányadó. A KVI azon, állami
öröklésből származó ingatlanokat, amelyek a Nemzeti
Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény hatálya alá
tartoznak, a hagyatéki eljárás jogerős befejezését követően
átadja a Nemzeti Földalapkezelő Szervezetnek (a továbbiakban: Szervezet). A Szervezet egyidejűleg megfizeti a
KVI részére a hagyatéki költségek átadott ingatlanra eső
hányadát.’’
(30) Az Áht. 124. §-a (2) bekezdésének d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben
állapítsa meg)
,,d) a költségvetési szervek egyes típusai — ideértve a
felsőoktatási intézményeket, a fegyveres erőket, a nemzetbiztonsági szolgálatokat, a rendvédelmi szerveket, a külképviseleteket, a Magyar Tudományos Akadémia nem gazdasági társaság formájában működtetett intézményeit és a
társadalombiztosítási költségvetési szerveket —, valamint
a társadalombiztosítási pénzügyi alapok költségvetése tervezésének, pénzellátásának, előirányzat-felhasználásának,
kincstári gazdálkodásának és nyilvántartásának — e törvény előírásaival összehangolt — sajátosságainak megfelelő szervezeti és eljárási rendjére vonatkozó, a kincstári
rendszer általános szabályaitól eltérő részletes szabályait,
továbbá a 36. § (2) bekezdésében meghatározottak létszámnormáit;’’
(31) Az Áht. 124. §-a (2) bekezdésének t) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben
állapítsa meg)
,,t) az alapok és a hasonló vagy kapcsolódó célú, rendeltetésű fejezeti kezelésű előirányzatok összehangolt felhasználásának, illetve a határon túli támogatások eltérő
szabályozásának rendjét, továbbá az Európai Unió Strukturális Alapjai és a Kohéziós Alap támogatásai pénzügyi
lebonyolításának és ellenőrzésének részletes szabályait;’’
Az általános forgalmi adóról szóló
1992. évi LXXIV. törvény módosítása
86. § (1) Az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi
LXXIV. törvény (a továbbiakban: ÁFA törvény) 1. számú
melléklet II. rész 3., 4., 5. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,3. Az arra feljogosított hatóság
által engedélyezett humán
célra felhasználásra kerülő
diagnosztikai reagensek ex 3002 10
4. Orvosi radioaktív izotópok ex 2844 40 20 00
 5. Steril műtéti izoláló termékek ex 3005 90 51 00’’
(2) Az ÁFA törvény 2. számú mellékletének 16. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,16. az emberi szerv és szövet (vtsz. ex 3001) humán
egészségügyi célú felhasználása, az emberi vér — ideértve
a nemzeti vérkészlettel való gazdálkodás szabályairól szóló
114/2000. (VI. 29.) Korm. rendeletben meghatározott labilis vérkészítményeket (vtsz. ex 3002) is — és az anyatej
(vtsz. ex 0401) jogszabályban foglaltak szerinti értékesítése.’’
A helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény módosítása
87. § (1) A helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló — módosított — 1992. évi
LXXXIX. törvény (a továbbiakban: Cct.) 1/A. §-ának
(3) bekezdése a következő rendelkezéssel egészül ki:
,,A b) pontban foglalt előirányzatból a megyei területfejlesztési tanácsok és a Fővárosi Közgyűlés további öszszeget vehetnek igénybe, ha az a) pont szerinti éves előirányzatuknak legalább 20%-át az önkormányzati feladatokat érintő, természeti vagy más katasztrófából eredő
károk enyhítésére már felhasználták. Az igények teljesítéséről a Pénzügyminisztériummal történő egyeztetést követően — a vis maior felhasználás felülvizsgálatával —
a belügyminiszter dönt.’’
(2) A Cct. 11. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
,,(6) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság az
önkormányzat ellen benyújtott jogorvoslati kérelemnek
helyt ad, és a jogerős bírósági döntés a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását jogszerűnek minősíti, úgy a Belügyminisztérium a fel nem használt címzett vagy céltámogatás
előirányzatát elvonja, az esetlegesen felhasznált támogatást pedig az önkormányzatnak az Áht. 64/B. § (2) bekezdés szerint számított kamattal növelten a bíróság döntésétől számított 8 napon belül vissza kell fizetnie a központi
költségvetésnek.’’
(3) A Cct. 16. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) Az önkormányzat jogosult a beruházását terhelő,
előzetesen felszámított, de le nem vonható ÁFÁ-hoz az
arányos központi támogatásra.’’
(4) A Cct. 16. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) Az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi
LXXIV. törvény szerint adólevonási jog figyelembevételével született döntésnek minősül a 2003. december 31. napját megelőzően ÁFÁ-val növelten kapott
címzett vagy céltámogatásra jutó ÁFÁ-ról történő lemondás. E lemondás a beruházás befejezéséig érvényes.
Amennyiben 2003. december 31-éig az előzetesen felszámított ÁFA levonhatóvá vált és az ÁFA levonásra való
jogosultság napjától számított nyolc munkanapon belül az
önkormányzat nem intézkedett az ÁFÁ-hoz tartozó arányos központi támogatásról történő lemondásról és felhasználás esetén ezzel egyidejűleg a visszafizetésről, akkor
az önkormányzatok a felhasznált támogatást az Áht.
64/B. §-ának (2) bekezdése szerint számított kamattal növelten vissza kell fizetnie a központi költségvetésbe.’’
(5) A Cct. 19. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(5) A központi támogatással létrejövő beruházást kizárólagos önkormányzati — vízgazdálkodási beruházások
esetében állami vagy önkormányzati — tulajdonban lévő
teher-, per- és igénymentes ingatlanon lehet megvalósítani
(kivéve a szennyvízcsatorna-hálózat építését).’’
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény módosítása
88. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló — módosított — 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 4. §-a (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
,,d) közeli hozzátartozó
da) a házastárs, az élettárs,
db) a húsz évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem ren
delkező; a huszonhárom évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, nappali oktatás munkarendje szerint
tanulmányokat folytató; a huszonöt évesnél fiatalabb,
önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény
nappali tagozatán tanulmányokat folytató; valamint korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetve a testi,
érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos vérszerinti, örökbefogadott, illetve nevelt gyermek,
dc) a 18. életévét be nem töltött gyermek vonatkozásában a vérszerinti és az örökbefogadó szülő, illetve a szülő
házastársa vagy élettársa.’’
(2) Az Szt. 38. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási
támogatást annak a személynek nyújthat, akinek a háztartásában együtt élő személyek a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben élnek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével lakásfenntartási támogatásra jogosult az a
személy, akinek a háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori
legkisebb összegének 150%-át, feltéve, hogy a lakásfenntartás havi költsége a háztartás havi összjövedelmének
a) 25%-át az egyszemélyes háztartás esetén, illetve, ha
a háztartásban élő személyek több mint fele a 4. § (1) bekezdésének db) pontja szerinti gyermek vagy fogyatékos
személy,
b) 30%-át az a) pontba nem tartozó háztartás esetén
meghaladja.
(3) Az önkormányzat rendeletében határozza meg
a) a településen elismert minimális lakásnagyságot és
minőséget,
b) a (2) és az (5) bekezdésben szabályozottakon túl
lakásfenntartási támogatásra jogosult személyek körét,
c) a b) pont szerinti lakásfenntartási támogatásra való
jogosultságnak a háztartásban az egy főre számított havi
jövedelmi határát,
d) a b) pont szerinti jogosultság feltételeként a lakásfenntartás havi költségének a háztartás havi összjövedel
méhez viszonyított azon arányát, amely felett a támogatást
biztosítja,
e) a lakásfenntartási támogatás összegét úgy, hogy annak egy hónapra jutó összege nem lehet kevesebb
2500 forintnál,
f) a lakásfenntartási költségek számításánál irányadó
időszakot és a költségek igazolásának módját.
(4) Az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni
a) a (3) bekezdés c) pontjában említett jövedelemha
tárt, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb
összegének 200%-ánál alacsonyabb nem lehet,
b) a (3) bekezdés d) pontjában említett arányt, hogy az
a jövedelem 35%-át nem haladhatja meg.
(5) Az adósságkezelési szolgáltatásban részesülő személy lakásfenntartási támogatásra jogosult.
(6) Költségeken a (3) bekezdés d) pontjának alkalmazásában a lakásfenntartásra nyújtott támogatás vonatkozásában lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti
kölcsön törlesztő részletét, a távhő-szolgáltatási díjat, a
közös költséget, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint az önkormányzat rendeletében
meghatározott mértékig a villanyáram, a víz és gázfogyasztás, valamint a tüzelőanyag költségeit, továbbá ha az önkormányzat rendelete lehetővé teszi, a lakáskarbantartás
költségeit kell érteni.’’
(3) Az Szt. 39. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) A lakásfenntartási támogatást egy évre, vagy — ha
a támogatást a fűtési szezonban a fűtési költségek miatt
megnövekedett kiadásokra tekintettel nyújtják — egy
fűtési szezonra kell megállapítani. A lakásfenntartási támogatás iránti kérelmet évente meg kell újítani.’’
(4) Az Szt. 124. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A rendszeres szociális segély 37/E. § szerint folyósított összegének 90%-át, a hajléktalan személy részére
folyósított rendszeres szociális segély teljes összegét a központi költségvetés megtéríti.’’
(5) Az Szt. 124. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(5) Az időskorúak járadéka 32/C. § (1) bekezdése szerinti összegének 90%-át, a bentlakásos intézményben ellátottak és a hajléktalanok részére folyósított járadék teljes
összegét a központi költségvetés megtéríti.’’
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
módosítása
89. § (1) A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kt.) 118. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(4) A helyi önkormányzatok részére biztosított mindenkori éves normatív költségvetési hozzájárulások összege nem lehet kevesebb, mint a tárgyévet megelőző második
évben a helyi önkormányzatok által a közoktatásra fordított teljes kiadások — csökkentve a felhalmozási és tőkejellegű kiadások és az intézmények működési célú bevételei, valamint a központosított előirányzatok összegével —
kilencven százaléka. A normatív hozzájárulások és egyéb
támogatások együttes összegének el kell érnie az előző évi
normatív hozzájárulások és egyéb támogatások együttes
összegét. A nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartó részére megállapított normatív költségvetési hozzájárulás összege nem lehet kevesebb, mint a helyi
önkormányzat részére ugyanazon jogcímen megállapított
normatív hozzájárulás. Az éves költségvetésről szóló törvény a társasági adóról szóló törvény hatálya alá tartozó
szervezetek és az egyéni vállalkozók tekintetében eltérő
szabályokat állapíthat meg.’’
(2) A Kt. 124. §-ának (22)—(24) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(22) A Kt. 118. §-a (4) bekezdésének első mondatában
foglaltak, a 2004—2005. költségvetési évekre nem vonatkoznak.
(23) A Kt. I. számú melléklet ,,A nevelési-oktatási intézményekben foglalkoztatott vezetők és alkalmazottak létszáma, a költségvetési hozzájárulás megállapításának elvei, a vezetők és a beosztott pedagógusok kötelező óraszáma a közoktatási intézményekben’’ ,,Első rész’’ címe alatti
kötelező foglalkoztatásra vonatkozó előírások alkalmazása, — azokra a munkakörökre, amelyek még nincsenek
betöltve — a 2006/2007. tanévig nem kötelező.
(24) Az e törvény 52. §-ának (7) bekezdése alapján kiszámított teljes időkeretet a 2004/2005. tanévtől az elsőmásodik, az ötödik-hatodik és kilencedik-tizedik évfolyamon lehet bevezetni, a többi évfolyamon az általános iskolában a teljes időkeret nyolcvan százalékának, a középiskolában a kilencven százalékának a biztosítása kötelező. A
2005/2006. tanévtől kezdődően a teljes időkeretet kell biztosítani továbbá a harmadik, a hetedik és a tizenegyedik
évfolyamokon, míg a 2006/2007. tanévtől kezdődően valamennyi évfolyamon.’’
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény
módosítása
90. § (1) Az állattenyésztésről szóló — módosított —
1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: Átv.) 13. §-ának
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény 3. §-ának 19. pontja szerinti mezőgazdasági kistermelő árbevételként a tenyésztési hozzájárulással csökkentett bevételt veheti figyelembe.’’
(2) Az Átv. 13. §-a kiegészül a következő (5) bekezdéssel:
,,(5) A tenyésztési hozzájárulás adók módjára kerül be
hajtásra.’’ (3) Az Átv. mellékletének helyébe az e törvény a 15. számú melléklete lép.
Az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon
értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény módosítása
91. § (1) Az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon
értékesítéséről szóló — módosított — 1995. évi XXXIX.
törvény (a továbbiakban: Priv. tv.) 3. §-ának (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Az ÁPV Rt. köteles az értékesítésre kerülő vagyonról hiteles, a legfontosabb információkat tartalmazó — a
számviteli előírásokkal összhangban álló — nyilvántartást
vezetni. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a társaságok
cégbírósági nyilvántartásának megfelelő cégkivonatait,
legutóbbi letétbe helyezett mérlegét, valamint az ÁPV Rt.
versenyeztetési szabályzatában meghatározott egyéb alapvető adatokat. A nyilvántartást bárki megtekintheti, azt az
ÁPV Rt. köteles a saját honlapján közzétenni.’’
(2) A Priv. tv. 5. §-a kiegészül a következő (3) bekezdéssel, és a jelenlegi (3) bekezdés jelölése (4) bekezdésre változik:
,,(3) Az állami vállalat, illetőleg az állam többségi tulajdonában álló gazdasági társaság tulajdonában lévő egyszemélyes társaság értékesítése során e törvény 27—34. §-ai
szerint kell eljárni.’’
(3) A Priv. tv. 21. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő lép:
,,(1) Az ÁPV Rt. saját vagyonával való gazdálkodásától
el kell különíteni az ÁPV Rt.-hez rendelt vagyont, valamint
az 1. § (9) és (10) bekezdése alapján értékesítésre, kezelésre átvett vagyont és az e vagyonelemek értékesítésével és
hasznosításával összefüggő bevételeket és kiadásokat.
Az 1. § (9)—(10) bekezdés szerinti vagyon nyilvántartásának elkülönítését, valamint az e vagyonelemek értékesítésével és hasznosításával összefüggő bevételek és kiadások
elszámolását a hozzárendelt vagyonra vonatkozó előírások
szerint kell végrehajtani.’’
(4) A Priv. tv. 23. §-ának (2) bekezdése helyébe a követkeő rendelkezés lép:
,,(2) Az (1) bekezdés b) pontjában megjelölt célok szerinti, a tárgyévet követő időszak várható kötelezettségei
fedezetére az ÁPV Rt. tartalékot köteles képezni.’’
(5) A Priv. tv. a 24/A. §-át követően a következő címmel
és 24/B. §-sal egészül ki:
,,Az ÁPV Rt. értékesítésre és az értékesítésig történő
kezelésre átvett vagyonnal való gazdálkodása
24/B. § (1) Az ÁPV Rt. az e törvény 1. § (9) és (10) bekezdése alapján értékesítésre és az értékesítésig történő
kezelésre átvett vagyonból befolyó bevételeket elsősorban
ezen vagyon értékesítésével, valamint az értékesítése előkészítésével kapcsolatos kiadásokra, ráfordításokra, beszerzésekre fordíthatja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon felüli bevételek e törvény 23. §-ának (1) bekezdésében meghatározott célokra fordítható.
(3) A mezőgazdasági szövetkezeti üzletrész értékesítése
során keletkezett bevételből — kötelezettségvállalásainak
teljesítésén túl — 2004. évben legalább 10 milliárd forintot
további üzletrész vásárlásokra kell fordítani.’’
(6) A Priv. tv. 69/A. §-a a következő (6) bekezdéssel
egészül ki:
,,(6) A helyi önkormányzati feladatok ellátását hatékonyan szolgáló, az állam vállalkozói vagyonába tartozó gazdasági társaságok vagy azok tulajdonába tartozó eszközök
— kivételesen indokolt esetben térítés nélkül — önkormányzati tulajdonba adhatók. Az erre vonatkozó igényt az
önkormányzat képviselő-testületének határozatáról készített kivonattal kell bejelenteni. A tulajdonba adásról az
ÁPV Rt. Igazgatóságának javaslata alapján a Kormány
dönt. A tulajdonjog átruházásáról az ÁPV Rt. és az önkormányzat szerződésben állapodik meg.’’
(7) A Priv. tv. melléklete a következő rendelkezéssel
egészül ki:
Tulajdonosi joggyakorló szerv: gazdasági és közlekedési
miniszter ,,Kisvállalkozás-fejlesztő Pénzügyi Rt. 50%+ 1 szavazat’’
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
módosítása 92. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló — módosított — 1996. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 32. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) A szakszervezet kérésére a (2) bekezdés alapján
járó munkaidő-kedvezményből fel nem használt időtartamot, de legfeljebb a munkaidő-kedvezmény felét a szervezeti egység köteles pénzben megváltani. A pénzbeni megváltást a szakszervezeti tisztségviselő előző naptári évi átlagkeresete alapján kell megállapítani, és bruttó összegben
kell kifizetni a szakszervezet részére. Ez a pénzösszeg kizárólag érdekvédelmi tevékenységgel összefüggő célra használható fel.’’
(2) A Hszt. 56. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonya
— a (3) és (5) bekezdésben foglalt korlátozás figyelembevételével — felmentéssel akkor szüntethető meg, ha]
,,a) az Országgyűlés, a Kormány, a költségvetési fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetője vagy — a Kormány által
meghatározott létszámhatárig — az önkormányzati képviselő-testület döntése alapján a fegyveres szervnél létszámcsökkentést kell végrehajtani, és emiatt további szolgálatára nincs lehetőség;’’
(3) A Hszt. 103. §-a (2) bekezdésének d) pontja és
(3) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, valamint a következő új (4) bekezdéssel egészül ki:
,,d) helyi szerveknél, alegységeknél a beosztási illetmény
15%-a.’’
,,c) helyi szerveknél, alegységeknél a beosztási illetmény
10%-a.’’
,,(4) Azok a felsőfokú végzettséggel nem rendelkező
főtisztek és tisztek, illetve középfokú végzettséggel nem
rendelkező zászlósok és tiszthelyettesek, akik a törvény
felhatalmazása alapján mentesültek a beosztáshoz előírt
iskolai végzettség megszerzése alól, vagy olyan beosztást
töltenek be, amely a törvény rendelkezése alapján alacsonyabb iskolai végzettséggel is ellátható, jogosultak főtisztek és tisztek esetében a felsőfokú végzettségűeket megillető, zászlósok és tiszthelyettesek esetében a középfokú
végzettségűeket megillető illetménykiegészítésre.’’
(4) A Hszt. 115/A. §-ának (7)—(10) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép, és a § a következő
(11)—(12) bekezdéssel egészül ki:
,,(7) Az állományilletékes parancsnok a hivatásos állomány tagja szolgálati viszonyának (6) bekezdés szerinti
megszűnése esetén erről 8 napon belül értesíti a hivatásos
állomány tagja által az (5) bekezdés alapján bejelentett
hitelintézetet.
(8) A hitelintézet megállapítja és 8 napon belül írásban
közli a hivatásos állomány tagjával a (6) bekezdés szerint
megfizetendő kezességvállalási díj összegét, melyet a hivatásos állomány tagja a hitelintézeti értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül a folyósító hitelintézet részére
megfizet.
(9) Ha a hivatásos állomány tagja a (6) bekezdés szerinti
fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet erről, valamint a hivatásos állomány tagjának adatairól
8 napon belül értesíti az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatalt.
(10) A hitelintézet a negyedévet követő hónap 15. napjáig tájékoztatja a Magyar Államkincstárt a hivatásos állomány tagjainak nyújtott kölcsönök állami kezességvállalással érintett részének negyedév végén fennálló állományáról, továbbá e kölcsönök számáról. Az adatgyűjtés és
adatszolgáltatás egyedi azonosításra alkalmatlan módon
történhet.
(11) Amennyiben az állam a készfizető kezességvállalás
alapján a hivatásos állomány tagja helyett a kezességvállalással biztosított — a hitelintézetnek meg nem térülő —
összeget kifizette, illetve a (6) bekezdés szerinti egyszeri
kezességvállalási díj megfizetését a hivatásos állomány tagja elmulasztotta, akkor a hivatásos állomány tagjának ezen
tartozásai a Magyar Állammal szembeni köztartozásnak
minősülnek, amelyet az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal adók módjára hajt be.
(12) A kezességvállalásból eredő helytállási kötelezettséget a pénzügyminiszter a Magyar Államkincstár útján
teljesíti.’’
(5) A Hszt. 245/L. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép, és a § a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A központi tiszt rendfokozati illetményre, illetménykiegészítésre és — idegennyelv-tudási pótlék kivételével — egyéb illetménypótlékra nem jogosult.
A központi tiszt a 104. § (2)—(7) bekezdéseiben foglaltak szerint idegennyelv-tudási pótlékra jogosult azzal, hogy
egy — legalább középfokú — nyelvvizsga után a pótlék
nem jár. A mérlegelési jogkörbe tartozó pótlékra jogosító
nyelveket a munkáltatói jogkört gyakorló vezető, illetve az
állományilletékes parancsnok állapítja meg.
Az illetménnyel kapcsolatos egyéb kérdésekre a Ktv.
31/C. § (2) és (5) bekezdéseinek rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(4) A központi tiszt alapilletményét — a rendelkezési
állományban lévőket kivéve — a munkáltatói jogkört gyakorló vezető, illetve az állományilletékes parancsnok át nem
ruházható hatáskörben, a szerv számára megállapított személyi juttatások előirányzatán belül, szakmai munkája értékelése alapján legfeljebb 20%-kal megemelheti. Az eltérítés a
tárgyévre vonatkozik. Amennyiben a központi tiszt — az e
törvény 245/K. § (3) bekezdése szerint — áthelyezésre vagy
rendelkezési állományba kerül, az eltérítés megszűnik.’’
(6) A Hszt. 254. §-a (2) bekezdésének a) pontjában szereplő 11. francia bekezdés helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,— veszélyes tűzoltói beosztás pótléka 45%’’ A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvény módosítása
93. § A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról
szóló — módosított — 1996. évi CXII. törvény 139. §-ának
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) A pénzügyi intézmények által fizetett éves felügyeleti díj a pénzügyi intézmény mérleg főösszegének huszonötszázad ezreléke, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó
— pénzügyi intézménynek nem minősülő — vállalkozás
által fizetett éves felügyeleti díj évi hatvanezer forint, a 3. §
(1) bekezdésének h) pontjában meghatározott, a 2. számú
melléklet I. fejezet 12. pont a) alpontja szerinti ügynöki
tevékenységet végző vállalkozás által fizetett éves felügyeleti díj évi százezer forint, melyet negyedéves részletekben,
a negyedévet követő hónap huszadik munkanapjáig kell a
Felügyelet számlájára átutalni.’’
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
módosításáról
94. § Az atomenergiáról szóló — módosított — 1996. évi
CXVI. törvény 19/A. §-a (2) bekezdésének a) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A felügyeleti díj éves mértéke:) ,,a) atomerőmű és kutatóreaktor esetén a névleges hőteljesítmény (MWth) és a számítási alap szorzata, a számítási alap 194 030 Ft/MWth/év;’’
A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló
1997. évi XXX. törvény módosítása
95. § (1) A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről
szóló — módosított — 1997. évi XXX. törvény (a továbbiakban: Jht.) 3. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki,
és a (3)—(4) bekezdésének jelölése (4)—(5) bekezdésre
változik:
,,(3) Amennyiben jelzáloghitel nyújtásához kapcsolódóan, azzal egyidejűleg jogszabályon alapuló állami készfizető kezességvállalás biztosítéka mellett további hitel
nyújtása történik (a továbbiakban ezen hitelrész: kapcsolódó kölcsönrész), úgy az 5. § (1) bekezdésében, a 6. §-ban,
a 7. §-ban és a 8. § (3)—(4) bekezdésében a jelzáloghitelre
vonatkozó szabályokat a teljes kölcsönre kell alkalmazni
azzal, hogy a kapcsolódó kölcsönrészre a fedezetül kikötött
jelzálogjog nem terjedhet ki.’’
(2) A Jht. 8. §-ának (1)—(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Jelzálog-hitelintézet kizárólag jelzáloghitelt, valamint kapcsolódó kölcsönrészt vásárolhat meg, előlegezhet
meg (ideértve a faktoringot és a forfetírozást is), valamint
számítolhat le (a továbbiakban együtt: jelzáloghitel vásárlás).
(2) Jelzálog-hitelintézet azt a jelzáloghitelt, valamint
kapcsolódó kölcsönrészt vásárolhatja meg hitelintézettől,
illetve biztosító részvénytársaságtól,
a) amelyet a jelzáloghitel tekintetében Magyarország
területén lévő ingatlanon alapított jelzálogjog fedezete
mellett nyújtottak elidegenítési és terhelési tilalom kikötése mellett, illetve a kapcsolódó kölcsönrész tekintetében
a 3. § (3) bekezdésben meghatározott szabályok szerint
nyújtottak, és
b) amelynek a még hátralévő futamideje a vásárlás időpontjában legalább öt év, és
c) amely a jelzálog-hitelintézet könyvvizsgálója szerint
problémamentes minősítésű, és
d) amelynek fedezetéül szolgáló ingatlan hitelbiztosítéki értékét a jelzálog-hitelintézet az erre vonatkozó szabályok betartásával állapította meg, és a jelzáloghitel tőkeösszege nem haladja meg a hitelbiztosítéki érték hetven
százalékát, a kapcsolódó kölcsönrész tőkeösszege és kamata pedig nem haladja meg az állami készfizető kezességvállalással biztosított összeget, és
e) amelyre vonatkozó hitelszerződést közjegyzői
okiratba foglalták.’’ (3) A Jht. 8. §-ának (5)—(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(5) A jelzálog-hitelintézet (4) bekezdés c) pontja szerinti vételár-követelése (a továbbiakban: visszavásárlási
vételár) nem haladhatja meg az önálló zálogjoggal biztosított jelzáloghitelből és a kapcsolódó kölcsönrészből még
fennálló követelés mértékét.
(6) A visszavásárlási szerződésből származó fizetési
kötelezettség megszegése esetén és ennek bekövetkezése
időpontjától kezdődően az önálló zálogjoggal biztosított
jelzáloghitel és a kapcsolódó kölcsönrész a (3) bekezdés
szerinti jogkövetkezménnyel a jelzálog-hitelintézetet illeti
meg, amely — törvényi engedményesként — e tényről
maga is jogosult a kötelezettet az engedményező értesítési
kötelezettségének hatályával [Ptk. 328. § (4) bek.] tájékoztatni. Ebben az esetben a jelzálog-hitelintézet az elszámolás során csak a visszavásárlási vételárnak azt a részét
köteles a hitelintézetnek kiadni, amellyel az — a visszavásárlási vételár eddig törlesztett és a jelzálog-hitelintézetet megillető hitel, illetve az abból még fennálló követelés
együttes összegét figyelembe véve — többet teljesített.’’
(4) A Jht. 14. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) Rendes fedezetként azon jelzáloghitelből eredő
tőkekövetelés és a szerződés alapján járó kamat vehető
figyelembe, amely fedezetéül kikötött, elidegenítési és terhelési tilalommal biztosított jelzálogjog az ingatlannyilvántartásba bejegyzésre került. Rendes fedezetként a
visszavásárlási vételár, valamint a kapcsolódó kölcsönrészből eredő tőkekövetelés és a szerződés alapján járó kamat
is figyelembe vehető.’’
(5) A Jht. 14. §-a (8) bekezdésének d) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(A pótfedezet a rendes fedezet kiegészítésére szolgál és
a következő eszközökből állhat:)
,,d) állami készfizető kezességvállalás mellett nyújtott
— a 3. § (3) bekezdésben szabályozott körbe nem tartozó — hitel.’’
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló
1997. évi XXXI. törvény módosítása
96. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló — módosított — 1997. évi XXXI. törvény
(a továbbiakban: Gyvt.) 19. §-ának (4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,(4) A (2) bekezdésben meghatározott összeg számításánál — a kérelem benyújtásának időpontjában — közös
háztartásban élő közeli hozzátartozóként kell figyelembe
venni
a) a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát,
b) a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendel
kező gyermeket,
c) a 23 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendel
kező, a nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató gyermeket,
d) a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató gyermeket,
e) korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos (a továbbiakban: tartósan beteg, illetőleg fogyatékos) gyermeket,
f) az a)—e) pontokba nem tartozó, a Csjt. alapján a
szülő vagy házastársa által eltartott rokont.’’
(2) A Gyvt. 148. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(6) Az (5) bekezdés a) pontjában meghatározott óvodás, valamint bölcsődei ellátásban részesülő gyermek után
az intézményi térítési díj további 50%-át kedvezményként
kell biztosítani.’’
(3) A Gyvt. 156. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A személyes gondoskodás körébe tartozó
gyermekvédelmi ellátások, valamint a gyermekek átmeneti
gondozását biztosító ellátások átalakításáról fokozatosan,
de legkésőbb 2005. december 31-éig kell gondoskodni.’’
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény módosítása
97. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
— módosított — 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 12. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
,,(8) Ha a 39. §-ban előírt arányos beszámítás miatt a
biztosított szolgálati ideje nem éri el a tíz évet, az öregségi
nyugdíj összegét — a (2)—(3) bekezdés alkalmazása nélkül — úgy kell meghatározni, hogy a havi átlagkeresetnek
a tíz évhez tartozó (1) bekezdés szerinti százalékos mértékét annyiszor 2 százalékponttal kell csökkenteni, ahány év
a tíz év szolgálati időből hiányzik.’’
(2) A Tny. 21. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) Aki az öregségi teljes nyugdíjra jogosultsághoz
előírt szolgálati idővel rendelkezik és a — 7. § (1) és
(4)—(5) bekezdése szerinti — reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése után a nyugdíj megállapítása nélkül
legalább 30 naptári napra szolgálati időt szerez, nyugdíjnövelésben részesül. A nyugdíjnövelés mértéke minden
30 nap után az öregségi nyugdíj, baleseti rokkantsági nyugdíj 0,5 százaléka.’’
(3) A Tny. 39. §-a a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,39. § Ha a biztosítottnak a Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének
a)—b) , g) pontja és a (2) bekezdése szerinti biztosítási
kötelezettséggel járó jogviszonya keretében — ide nem
értve a Munka Törvénykönyve értelmében teljes munkaidőben, illetőleg az adott munkakörre irányadó, jogszabályban meghatározott munkaidőben foglalkoztatottakat — elért nyugdíjjárulék-alapot képező keresete, jövedelme a külön jogszabályban meghatározott minimálbérnél kevesebb, akkor a 12. § (1)—(3) bekezdésének, a
20. §-ának, a 29. § (1) és (4) bekezdésének, valamint a 34. §
(2) és (4) bekezdésének alkalmazása során — az 1996.
december 31-ét követő időszak tekintetében — a biztosítási időnek csak az arányos időtartama vehető szolgálati
időként figyelembe. Ebben az esetben a szolgálati idő és a
biztosítási idő aránya azonos a nyugdíjjárulék alapját képező kereset, jövedelem és a mindenkori érvényes minimálbér arányával.’’
(4) A Tny. 41. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(5) A külföldi felsőfokú oktatási intézmény nappali
tagozatán folytatott tanulmányok ideje szolgálati időként
akkor vehető figyelembe, ha a külföldi állam joga szerint
kiállított bizonyítvány és oklevél Magyarországon a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló
2001. évi C. törvény rendelkezései szerint egyenértékűnek
ismerhető el az illetékes hatóság szakvéleménye alapján,
illetőleg a külföldi résztanulmányok idejét a hazai felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott tanulmányi időbe beszámították.’’
(5) A Tny. 50. §-ának (2)—(3) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(2) Az özvegyi nyugdíj mértéke
a) a 47. § (2) bekezdés a)—b) pontja szerinti feltétellel
rendelkező, de saját jogú nyugellátásban nem részesülő
özvegy esetében ötven százaléka,
b) a 47. § (2) bekezdés a)—b) pontja szerinti feltétellel
rendelkező és egyidejűleg saját jogú nyugellátásban részesülő, továbbá a 47. § (2) bekezdés c) pont szerinti feltétellel rendelkező özvegy esetében harminc százaléka
annak az öregségi, rokkantsági vagy baleseti rokkantsági
nyugdíjnak, amely az elhunytat halála időpontjában megillette, vagy megillette volna.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerint ötven százalékos
mértékben megállapított özvegyi nyugdíj helyett harminc
százalékos mértékű özvegyi nyugdíjat kell megállapítani
attól az időponttól, amelytől az özvegy saját jogú nyugellátásban részesül. A (2) bekezdés b) pontja szerint megállapított özvegyi nyugdíj az özvegy saját jogú nyugdíjának
összegére tekintet nélkül jár.’’
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény módosítása
98. § (1) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
— módosított — 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Eb. tv.) 16. §-át követő cím helyébe a következő rendelkezés lép, a 17. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül
ki, és a jelenlegi szöveg jelölése (1) bekezdésre változik:
,,Betegszállítás, mentés’’ ,,(2) A biztosított jogosult a külön törvényben meghatározott mentés igénybevételére.’’
(2) Az Eb. tv. 46. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Táppénz a keresőképtelenség tartamára jár, legfeljebb
azonban) ,,a) a biztosítási jogviszony fennállásának időtartama
alatt egy éven át, a biztosítási jogviszony megszűnését
követően 90 napon át;’’
(3) Az Eb. tv. 47. §-a (3) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Az ellenőrző (fő)orvos — a kezelő orvos jelenlétében — a keresőképességet a jogosult tartózkodási helyén
is ellenőrizheti. A táppénz folyósítását akkor is meg kell
szüntetni, ha a táppénzre jogosult a keresőképességét elbíráló orvos utasításait nyilvánvalóan nem tartja be, illetőleg
a gyógyulását tudatosan késlelteti.’’
(4) Az Eb. tv 48. §-ának (7)—(8) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(7) A táppénz alapjaként figyelembe vehető, a (2) bekezdésben meghatározott jövedelem naptári napi átlagának kiszámítására vonatkozó részletes szabályokat a Kormány állapítja meg.
(8) A táppénz összege folyamatos, legalább kétévi biztosítási idő esetében a figyelembe vehető jövedelem naptári
napi átlagának hetven százaléka, ennél rövidebb biztosítási
idő esetében vagy a fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátás tartama alatt hatvan százaléka.’’
(5) Az Eb. tv. a következő 48/A. §-sal egészül ki:
,,48/A. § (1) Amennyiben a biztosítási jogviszonya meg
szűnését követően táppénzre jogosult egészségi állapota
alapján várható, hogy a 46. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott idő elteltével a társadalombiztosítási
nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvénynek
(a továbbiakban: Tny.) 23. §-a szerinti nyugellátásra válik
jogosulttá, a keresőképességét elbíráló orvos a táppénzre
való jogosultság lejárta előtt legalább 30 nappal kezdeményezi a munkaképesség csökkenés mértékének külön jogszabály szerint történő megállapítását.
(2) A Tny. 72. §-a szerinti orvos szakértői szervek
az (1) bekezdés szerinti esetben 15 napon belül döntenek
a munkaképesség csökkenés mértékéről.’’
(6) Az Eb. tv. 50. §-a (1) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Az OEP főigazgatója a biztosítási jogviszony megszűnését követő 90 napon át járó táppénz folyósítását legfeljebb 90 nappal méltányosságból meghosszabbíthatja.’’
Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi
feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény módosítása
99. § Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének
anyagi feltételeiről szóló — módosított — 1997. évi
CXXIV. törvény 4. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Amennyiben az (1) bekezdés alapján az egyházakat
megillető összeg együttesen nem éri el a nyilatkozattal
érintett év államháztartási szintű, pénzforgalmi személyi
jövedelemadójának 0,9 százalékát, ennek mértékéig az
egyházaknak ténylegesen átutalandó összeget a központi
költségvetésből ki kell egészíteni. E kiegészítés összegéből
az egyes egyházak a javukra a személyi jövedelemadójuk
1%-áról közvetlenül rendelkező magánszemélyek arányában részesülnek.’’
A közhasznú szervezetekről szóló
1997. évi CLVI. törvény módosítása
100. § A közhasznú szervezetekről szóló — módosított — 1997. évi CLVI. törvény 19. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki, és a jelenlegi (5) bekezdés jelölése
(6) bekezdésre változik:
,,(5) A közhasznú szervezet köteles a (2) bekezdés szerinti közhasznúsági jelentését a tárgyévet követő évben,
legkésőbb június 30-áig saját honlapján, ennek hiányában
egyéb, a nyilvánosság számára elérhető módon közzétenni.’’
A családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény módosítása
101. § A családok támogatásáról szóló — módosított —
1998. évi LXXXIV. törvény 11. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A családi pótlék összege
a) egygyermekes család esetén 4 900 Ft,
b) egy gyermeket nevelő egyedülálló
esetén 5 700 Ft,
c) kétgyermekes család esetén 5 900 Ft,
d) két gyermeket nevelő egyedülálló
esetén 6 900 Ft,
e) három- vagy többgyermekes család
esetén 7 500 Ft,
f) három vagy több gyermeket nevelő
egyedülálló esetén 8 000 Ft,
g) tartósan beteg, illetve súlyosan fo
gyatékos gyermeket nevelő család
esetén 13 300 Ft,
h) tartósan beteg, illetve súlyosan
fogyatékos gyermeket nevelő egyedülálló esetén, valamint a 7. §
(1) bekezdés d) pontja szerinti személynek 15 000 Ft,
i) a 7. § (1) bekezdésének b)—c) pontja
szerinti intézményben élő, továbbá
nevelőszülőnél, hivatásos nevelőszülőnél elhelyezett, a g) pont alá
nem tartozó gyermek esetén 6 900 Ft.’’
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
módosítása 102. § A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló — módosított —
2001. évi XCV. törvény 126/A. §-ának (7)—(10) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő új (11)—(12) bekezdéssel egészül ki:
,,(7) A jogszabályban meghatározott központi szerv a
hivatásos állomány tagja szolgálati viszonyának (6) bekez
dés szerinti megszűnése esetén erről 8 napon belül értesíti
a hivatásos állomány tagja által az (5) bekezdés alapján
bejelentett hitelintézetet.
(8) A hitelintézet megállapítja és 8 napon belül írásban
közli a hivatásos állomány tagjával a (6) bekezdés szerint
megfizetendő kezességvállalási díj összegét, melyet a hivatásos állomány tagja a hitelintézeti értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül a folyósító hitelintézet részére
megfizet.
(9) Ha a hivatásos állomány tagja a (6) bekezdés szerinti
fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet erről, valamint a hivatásos állomány tagjának adatairól
8 napon belül értesíti az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatalt.
(10) A hitelintézet a negyedévet követő hónap 15. napjáig tájékoztatja a Kincstárt a hivatásos állomány tagjainak
nyújtott kölcsönök állami kezességvállalással érintett részének negyedév végén fennálló állományáról, továbbá
e kölcsönök számáról. Az adatgyűjtés és adatszolgáltatás
egyedi azonosításra alkalmatlan módon történhet.
(11) Amennyiben az állam a készfizető kezességvállalás
alapján a hivatásos állomány tagja helyett a kezességvállalással biztosított — a hitelintézetnek meg nem térülő —
összeget kifizette, illetve a (6) bekezdés szerinti egyszeri
kezességvállalási díj megfizetését a hivatásos állomány tagja elmulasztotta, akkor a hivatásos állomány tagjának ezen
tartozásai a Magyar Állammal szembeni köztartozásnak
minősülnek, amelyet az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatal adók módjára hajt be.
(12) A kezességvállalásból eredő helytállási kötelezettséget a pénzügyminiszter a Magyar Államkincstár útján
teljesíti.’’
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló
1997. évi XXXI. törvény módosításáról szóló
2002. évi IX. törvény módosítása 103. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosításáról szóló
2002. évi IX. törvény 105. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,105. § (1) Ez a törvény — a (2)—(4) bekezdésben meghatározott kivétellel — 2003. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1997. évi XXXI. törvénynek (a továbbiakban:
Gyvt.) e törvény 25. §-a (3) bekezdésével megállapított
40. § (3) bekezdése, 52. §-a (1) bekezdésével megállapított
72. § (1) bekezdésének b) pontja, az 53. §-ával megállapított 73. § (3)—(4) bekezdése, valamint e törvény 86. §-a
és 95. §-a 2004. január 1-jén lép hatályba.
(3) A Gyvt.-nek e törvény 68. §-a (2) bekezdésével megállapított 94. § (3)—(4) bekezdése 2005. július 1-jén lép
hatályba.
(4) A Gyvt.-nek e törvény 69. §-ával megállapított 95. §
(1)—(2) bekezdése 2006. január 1-jén lép hatályba.’’
Az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló
2003. évi IV. törvény módosítása
104. § (1) Az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2003. évi IV. törvény (a továbbiakban: Esztm.)
82. §-ának (4)—(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(4) Az Szt. 68. §-ának (4) bekezdésében meghatározott, idősek otthonán belüli intenzív gondozási részlegre,
gondozási csoportra vonatkozó szabályt 2006. január 1-jétől
kell alkalmazni.
(5) Az Szt. 85/C. §-ának (5) bekezdésében meghatározott, megyei, fővárosi önkormányzat által kialakítandó
speciális intézményre vonatkozó szabályt 2005. január
1-jétől kell alkalmazni.
(6) Az Szt. 90. §-ának (2) bekezdésében meghatározott,
megyei jogú városok ellátási kötelezettségére vonatkozó
szabályt 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.’’
(2) Az Esztm. 82. §-ának (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(8) Az Szt. 112—113. §-ában meghatározott, rehabilitációs intézményekre vonatkozó külön szabályokat 2005.
január 1-jétől kell alkalmazni.’’
(3) Az Esztm. 82. §-ának (15) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(15) A Gyvt. 81/A—81/D. §-ában, valamint 109. §-ának
l) pontjában meghatározott, nevelési felügyeletre vonatkozó szabályokat 2005. július 1-jétől kell alkalmazni.’’
Az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi
közszolgáltatások szervezéséről szóló
2003. évi XLIII. törvény módosítása
105. § (1) Az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi közszolgáltatások szervezéséről szóló 2003. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Eüszt. tv.) 20. §-ának
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A nem költségvetési szervként működő, egészségügyi közszolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató a bevételeiről, a ráfordításairól és létszámadatairól — kormányrendeletben meghatározott tartalommal és módon — köteles adatot szolgáltatni a Magyar Államkincstár
részére.’’
(2) Az Eüszt. tv. 22. §-ának (6) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(6) A vagyoni biztosíték meglétét az egészségügyi szolgáltató az egészségügyi közszolgáltatásról készített beszámolója elkészítésekor igazolja.’’
(3) Az Eüszt. tv. 35. §-a (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg)
,,c) az egészségügyi közszolgáltatásban nem költségvetési szervként működő egészségügyi szolgáltató 20. §
(2) bekezdés szerinti külön adatszolgáltatásának kötelező
tartalmi és formai elemeit,’’
VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 106. § (1) Ez a törvény — a (2)—(12) bekezdésben foglaltak kivételével — 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az e törvény 4. §-a 2003. december 30-án lép hatályba.
(3) Az e törvény 36. § (2) bekezdése, valamint 114. §-a
a kihirdetés napjától számított 3. napon lép hatályba.
(4) Az e törvény 85. §-ával megállapított, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 18/B. §-a
(1) bekezdésének c) pontja 2004. július 1-jén lép hatályba.
(5) Az e törvény 104. §-ával megállapított, az egyes
szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2003. évi
IV. törvény rendelkezései 2003. december 30-án lépnek
hatályba.
(6) Az e törvény 103. §-ával megállapított, a gyermekek
védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény módosításáról szóló 2002. évi IX. törvény
105. §-ának (3) bekezdése 2003. december 30-án lép hatályba.
(7) Az e törvény 112. §-ának a) pontjával megállapított,
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai 2000. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2001. évi LXXXIV. törvény 14. § a) pontjának szövegrésze 2003. december 30-án
lép hatályba.
(8) Az e törvény 90. §-ával megállapított, az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 13. §-ának
(3) és (5) bekezdése, valamint az e törvény 15. számú
melléklete 2004. február 15-én lép hatályba.
(9) Az e törvény 94. §-ával megállapított, az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 19/A. §-a (2) bekezdésének a) pontja, az e törvény 124. §-ával megállapított
14. számú melléklet vízkészletjárulékra vonatkozó rendelkezése 2004. február 15-én lép hatályba.
(10) Az e törvény 97. §-ának (5) bekezdésével megállapított, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény 50. §-ának (2)—(3) bekezdése
2004. november 1-jén lép hatályba.
(11) Az e törvény 96. §-ával megállapított, a gyermekek
védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény 156. §-ának (3) bekezdése 2003. december
30-án lép hatályba.
(12) A Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e törvény 9. §
(8) bekezdése és a 33. § (1), (2), (5), (6), (7) és (8) bekezdései hatályba lépnek.
(13) Az e törvény 91. §-a (3) bekezdésének rendelkezéseit a 2003. évi elszámolások során is alkalmazni kell.
(14) Ahol jogszabály vízügyi célelőirányzatot, illetve
környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti kezelésű előirányzatot említ, azon e törvény hatálybalépését követően
Környezetvédelmi és vízügy célelőirányzatot kell érteni.
(15) A Környezetvédelmi és vízügyi célelőirányzat terhére kell teljesíteni a környezetvédelmi alap célfeladatok
fejezeti kezelésű előirányzat, valamint a vízügyi célelőirányzat felhasználását korábban szabályozó jogszabályok alapján vállalt kötelezettségeket.
107. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti:
a) a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről
szóló 1999. évi CXXV. törvény 6. §-ának (7) bekezdése,
b) a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 6. §-ának (3) bekezdése,
c) a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 5. § (12) bekezdése,
d) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény 80. §-a (1) bekezdésének k) pontja, valamint az azt
megállapító 2003. évi XLV. törvény 35. §-ának megfelelő
része,
e) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 46/A. §-a, valamint az azt megállapító 2003. évi
LV. törvény 10. §-ának (3) bekezdése, 92. §-ának (2) bekezdésében és 109/A. §-ának (5) bekezdésében a ,,központosított’’ szövegrész,
f) az egyes munkaügyi és szociális törvények módosításáról szóló 1999. évi CXXII. törvény 51—52. §-a, továbbá
az 58. §-a (2) bekezdésének b) pontja és a (3)—(4) bekezdése, valamint az ezt megállapító 2002. évi XXXIII. törvény 11. §-a,
g) a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló
2001. évi XX. törvény mellékletében szereplő ,,Kisvállalkozás-Fejlesztő Pénzügyi Rt.’’ szövegrész,
h) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény 66. §-ának (3)—(5) bekezdése és az
azt megállapító 2001. évi LXXIX. törvény 23. §-ának megfelelő része, továbbá a 2003. évi IV. törvény 82. §-ának
(3) bekezdése azzal, hogy a 2003. december 31. napjáig
benyújtott, intézményi elhelyezés iránti kérelmek esetén az
1993. évi III. törvény 66. § (3)—(5) bekezdését kell alkalmazni, továbbá a 39. § (4) bekezdése, valamint az azt megállapító 1996. évi CXXVIII. törvény 9. §-ának megfelelő
része és a 132. § (1) bekezdésének j) pontja, valamint az azt
megállapító 1999. évi CXXII. törvény 32. §-ának megfelelő
része,
i) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok
1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény 4. §-ának (2) bekezdésében ,,az Adó- és Pénzügyi
Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) járulékbeszedési feladatainak ösztönzésére,’’ szövegrész, a (3) bekezdés b) pontjának 5. pontja, c) pontjának 3. és 4. pontja,
5. §-ának (2) bekezdésében ,,az APEH járulékbeszedési
feladatainak ösztönzésére,’’ szövegrész, (3) bekezdés
c) pontjának 4. és 6. pontja, g) pontjának 5. pontjában
,,a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló’’ szövegrész,
j) az egészségügyi szakellátási kötelezettségről, továbbá egyes egészségügyet érintő törvények módosításáról
szóló 2001. évi XXXIV. törvény 3. §-ának (3) bekezdése és
az azt megállapító 2002. évi LVIII. törvény 49. §-a (5) bekezdése c) pontjának vonatkozó része,
k) a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.
évi LXXXIII. törvény 18. §-a (5) bekezdésének c) pontja
és az azt megállapító 2001. évi XXXIV. törvény 9. §-ának
(1) bekezdése és 18. §-a (5) bekezdésének g) pontja,
l) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
141. §-a (3) bekezdés j) pontjából a ,,mentés’’ szövegrész,
a 142. §-a (2) bekezdésének a) pontja, valamint a 142. §-a
(2) bekezdésének d) pontjából a ,,a ritka, a kiemelkedő
költségigényű vagy’’ szövegrész,
m) a Magyar Orvosi Kamaráról szóló 1994. évi XXVIII.
törvény 2. §-a (1) bekezdésének d) pontja, valamint az azt
megállapító 1999. évi LIII. törvény 1. §-ának megfelelő
része, és a Magyar Gyógyszerész Kamaráról szóló 1994. évi
LI. törvény 2. §-a (2) bekezdésének e) pontja, valamint az
azt megállapító 1999. évi LIII. törvény 17. §-ának megfelelő része,
n) a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetésének 2002. évi végrehajtásáról szóló 2003. évi XCV. törvény 31. §-ának (4) bekezdése,
o) a postáról szóló 2003. évi CI. törvény 8. §-ának
(6) bekezdése,
p) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény 96. §-ának (1) bekezdésében a ,, , valamint
társadalombiztosítási folyószámlaszám’’ szövegrész,
q) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
129. §-ának (9) bekezdése, valamint az azt megállapító
2003. évi LXI. törvény 82. §-ának megfelelő része,
129. §-ának (14)—(15) bekezdése, valamint az azt megállapító 2003. évi LXI. törvény 82. §-ának megfelelő része, és
az 1. számú melléklete második rész ,,A normatív hozzájárulás meghatározásakor figyelembe vehető gyermek-,
tanulói létszám megállapítása’’ cím alatti második 3. pontja, valamint az azt megállapító 2003. évi LXI. törvény
85. §-ának (2) bekezdése,
r) a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetésének 2002. évi végrehajtásáról szóló 2003. évi XCV. törvény 42. §-ának (2) bekezdéséből a ,,8/A. §-ának (7) bekezdése’’ szövegrész.
(2) Az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény 5. §-a (2) bekezdésének f) pontja és az azt módosító 1997. évi IV. törvény 2. §-ának (1) bekezdése 2003. december 30-án hatályát veszti.
(3) Az e törvény 9. §-ának (7) bekezdése és 128. §-a a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján hatályát veszti.
(4) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 43. §-ának (2) bekezdése, valamint az azt megállapító
1995. évi CV. törvény 42. §-a 2004. március 31-én hatályát
veszti.
(5) Az e törvény 85. §-ával megállapított az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 108/A. §-ának
(8) bekezdése 2004. július 1-jén hatályát veszti.
(6) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
3. számú mellékletének G) Hatósági adatszolgáltatás
2. b) pontjában az ,,adóazonosító száma, annak hiányában’’ szövegrész 2004. január 2-án hatályát veszti.
(7) Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2003. évi
XCI. törvény 220. § (1) bekezdésének a közúti közlekedési
nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény
(a továbbiakban: Kknyt.) 9. §-a (1) bekezdésének a) pontjában az ,,adóazonosító számát’’, g) pontjában a ,,továbbá
adóazonosító’’ szövegrész, valamint a (2) bekezdés a
Kknyt. 33. § (6) bekezdésére vonatkozó rendelkezése
2004. január 2-án hatályát veszti.
108. § (1) Az e törvény 97. §-a (1)—(3) bekezdésével
megállapított, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény 12. §-ának (8) bekezdésében,
21. § (2) bekezdésében, valamint a 39. §-ában meghatározott rendelkezéseit a 2003. december 31. napját követő
időponttal megállapításra kerülő nyugellátásokra kell
alkalmazni.
(2) Az e törvény 98. §-a (2) és (6) bekezdésével megállapított, a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény rendelkezéseit a 2004. március
31-ét követően kezdődő keresőképtelenség esetén kell
alkalmazni.
(3) Az e törvény 88. §-ával megállapított, a szociális
igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 38—39. §-ának lakásfenntartási támogatásra vonatkozó rendelkezéseit a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. A települési önkormányzat a szociális pénzbeli ellátások tárgyában alkotott
rendeletét a lakásfenntartási támogatással kapcsolatban
módosítja, majd 2004. február 28-áig az új szabályok szerint felülvizsgálja az e törvény hatálybalépése előtt megállapított lakásfenntartási támogatásra való jogosultságot,
dönt a folyamatban levő ügyekben, illetve a lakásfenntartási támogatás iránt a törvény hatálybalépése és az önkormányzati rendelet módosítása közötti időszakban benyújtott kérelmekről.
109. § (1) E törvény 97. §-a (5) bekezdésével megállapított, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény 50. §-ának (2)—(3) bekezdését a 2004.
október 31-e utáni időponttól kezdődően megállapításra
kerülő özvegyi nyugdíjakra kell alkalmazni.
(2) A 2004. november 1-je előtti időponttól kezdődően,
a Tny. 50. § (2) bekezdésének b) pontja szerint megállapított özvegyi nyugdíjakat 2004. november 1-jén 20 százalékkal kell emelni.
(3) Annak az özvegynek, akinek a saját jogú nyugellátást
az özvegyi nyugellátással — a Kormány rendeletében meghatározott összeghatárig — együtt folyósították, 2004. november 1-jétől a Tny. 50. § (2) bekezdésének b) pontjában
meghatározott, és a (2) bekezdés szerint megemelt özvegyi
nyugdíjat kell folyósítani, ha ez az özvegy számára kedvezőbb.
(4) Az özvegyi nyugdíj (2) bekezdés szerinti emeléséről
nem kell határozatot hozni.
110. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
állapítsa meg
a) az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célokhoz nyújtott támogatások részletes jogcímeit, a támogatások folyósításának, felhasználásának, ellenőrzésének, valamint a
rendeltetéstől eltérő felhasználás szankcionálásának általános szabályait,
b) az egyedi támogatások, valamint az egyéb vállalati
támogatások keretében nyújtott termelési támogatásokat
és azok felhasználási szabályait.
c) az e törvény 34. §-ában meghatározott humánszolgáltatást ellátó, nem állami intézmények fenntartói
számára nyújtott normatív hozzájárulás, illetve támogatás
igénylésére, utalására, elszámoltatására és ellenőrzésére
vonatkozó szabályokat,
d) az irányított betegellátási modellkísérlet esetében a
pályázat kiírásának és elbírálásának, a prevenciós kiadásokra és a szervezési feladatokra kiutalt pénzösszeg és a
77. § (5) bekezdés szerinti bevételi többlet kiutalásának,
felhasználásának, ellenőrzésének, visszavonásának, valamint a modellkísérletben résztvevő ellátásszervezők feladatainak részletes szabályait,
e) az osztályfőnöki pótlék mértékét oly módon, hogy
2004. szeptember 1-jétől elérje a pótlékalap 30%-át,
f) az Oktatási Minisztérium, az Informatikai és Hírközlési Minisztérium, valamint a Foglalkoztatáspolitikai és
Munkaügyi Minisztérium által meghirdetett Sulinet
Expressz — Egész életen át tartó tanulás — Tudásalapú
Társadalom Program koordinációját ellátó Projekt Tanács
működésének alapvető szabályait, a Projekt Tanács által
ellátandó feladatokat, valamint a Projekt Tanács tagjait.
A Kormányrendelet előkészítéséért az oktatási miniszter
felelős,
g) a háziorvosokat racionális gyógyszerfelírásra ösztönző rendszer részletes szabályait.
111. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az orosz
államadósság terhére beérkező iker-motorkocsik Magyar
Államvasutak Rt. részére történő kedvezményes átengedése érdekében saját hatáskörben a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű elő
irányzatok cím, 7. Fejezeti tartalék alcím előirányzatot a
2004-ben beérkező, a vasúti személyszállítási járműpark
fejlesztését szolgáló iker-motorkocsik ellenértékének
megfelelően megemelje.
(2) A Magyar Államvasutak Rt. az (1) bekezdés alapján
kapott költségvetési juttatást soron kívül köteles befizetni
a XLI. A központi költségvetés kamatelszámolásai, tőkevisszatérülései, az adósság- és követeléskezelés költségei
fejezet, 4. Tőkekövetelések visszatérülése cím, 1. Kormányhitelek visszatérülése alcím előirányzat javára. A támogatás folyósítására a megkötendő szállítási szerződések
szerinti beérkezésnek megfelelően kerül sor, elszámolása
a vasúttársaságnál tőkejuttatásként történik.
112. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi minisztert, hogy rendeletben
határozza meg az irányított betegellátási modellkísérlet
értékelésének módját és szakmai szempontjait.
(2) A legalább többségi állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezet legfőbb szervének az Áht. — e törvény
85. §-ával megállapított — 95/B. § (3) és (6) bekezdés szerinti határozatát legkésőbb 2004. március 31-ig kell meghozni.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza a környezetvédelmi
és vízügyi minisztert, hogy rendeletben szabályozza — a
pénzügyminiszter egyetértésével — a Környezetvédelmi és
vízügyi célelőirányzat felhasználásának szabályait, a pályázati rendszer működtetését, a kiadások feletti döntési
hatáskört, a kiadásokkal, a nyilvántartásokkal és az ellenőrzésekkel kapcsolatos feladatokat.
113. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg
a) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai 2000. évi
költségvetésének végrehajtásáról szóló 2001. évi
LXXXIV. törvény 14. § a) pontjának szövegében a
,,2003. december 31-ig’’ szövegrész helyébe ,,2004. december 31-éig’’ szövegrész lép,
b) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény 38. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában az ,,egyházi személyként’’ szövegrész helyébe
az ,,egyházi szolgálatot teljesítő egyházi személyként’’ szövegrész, 44/C. §-a (1) és (2) bekezdésének szövegében az
,,Mpt. 29. § (2) bekezdés b) pontja’’ szövegész helyébe
az ,,Mpt. 29. § (9) bekezdés b) pontja’’ szövegrész lép,
c) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény 125. §-ának c) pontjában a ,,[38. §
(3) bek.]’’ szövegrész helyébe a ,,[38. § (2) és (5) bek.]’’
szövegrész lép,
d) a fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi
LXXXVII. törvény 7. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) A gazdasági és közlekedési miniszter — az árkiegészítésre jogosult szolgáltatóktól kapott, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó, törtév esetén éves szintre átszámított adatai alapján — havonta rendelkezik a helyi közleke
désben, valamint a komp- és révközlekedésben ingyenesen
igénybe vett szolgáltatások után az árkiegészítésre jogosult
szolgáltatónak járó, a tárgyévet megelőző évben kapott
árkiegészítés mértékének 1/12-ed részéhez igazodó árkiegészítés mértékéről, illetve annak kiutalásáról.’’
e) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok
1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény 4. §-ának (1) bekezdésében a ,,méltányossági’’ szövegrész helyébe ,,tizenharmadik havi nyugdíj’’ szövegrész,
a 4. §-a (3) bekezdése b) pontjának 3. pontjában a ,,(2) bekezdésében’’ szövegrész helyébe ,,(4) bekezdésében’’ szövegrész lép,
f) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 102. §-a (12) bekezdésének c) pontjában ,,finanszírozott egészségügyi intézményeket a következő évben megillető gyógyító-megelőző ellátás éves előirányzatának
5%-át,’’ szövegrész helyébe ,,a gyógyító-megelőző ellátás
jogcím-csoportból finanszírozott egészségügyi szolgáltatók havi finanszírozási összegének kormányrendeletben
meghatározott részét az Alap kezelőjének kezdeményezésére, amennyiben a külön jogszabályban előírt kifizetési
időpont teljesítéséhez ez szükséges,’’ szövegrész lép,
g) a személyi jövedelemadóról szóló — módosított —
1995. évi CXVII. törvény 33. §-ának (4) bekezdésében a
,,a kiegészítő jogosultsági határ feletti jövedelem 18 százalékát meghaladó részével’’ szövegrész helyébe a ,,a kiegészítő jogosultsági határ feletti jövedelem 18 százalékát
meghaladó részével, de legalább az (1) bekezdés szerint
meghatározott összeggel’’ szövegrész lép.
114. § Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési
befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló
2003. évi XCI. törvény 196. §-ával megállapított, a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.
évi LXXXII. törvény 67/A. §-ának jelölése 67/B. §-ra
változik.
115. § Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy
a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény
79. §-ának (1) bekezdése szerinti üzemben tartási díj 2004re esedékes összegének megfizetését átvállalja. Az összeg
megállapításának alapja: a 2001-ben ténylegesen beszedett
üzembentartási díjbevétel 107%-a, csökkentve 9,55% (áfával növelt) beszedési költséggel, továbbá a mentesítettek
után 2002-ben térített díjátalány teljes összege. Az így
kialakuló kötelezettséget növelni kell a 2002. szeptember/2001. szeptemberi átlagos, valamint a 2004. évre tervezett éves átlagos fogyasztói árindex-változás mértékével.
116. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a Közösségi
Támogatási Keret Irányító Hatóságát, hogy a Közösségi
Támogatási Keret Monitoring Bizottsága javaslatára az
Európai Bizottság által a Strukturális Alapok hozzájárulásának módosításáról hozott döntés alapján a 16. számú
(a kötelezettségvállalási keret-összegeket bemutató) mel
lékletben szereplő előirányzatok között, a döntésben meghatározott mértékben átcsoportosítást hajtson végre.
(2) A Közösségi Támogatási Keret Irányító Hatósága
javaslatára, a pénzügyminiszterrel egyetértésben, a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetője, amennyiben a kötelezettségvállalási keret-előirányzatok átcsoportosítása érinti az
adott évi kifizetési előirányzatokat is, illetve ha az Operatív
Programok megvalósítása érdekében szükséges, a
X. Miniszterelnökség fejezetében a 8. cím, 3. alcím,
1—6. jogcím-csoportjai között a szükséges mértékben
átcsoportosítást hajthat végre.
117. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjét, hogy ha olyan európai
uniós támogatás kerülne 2004-ben felhasználásra, amelyet
a fejezet előirányzata nem tartalmaz, akkor új előirányzatot nyisson az EU támogatás előirányzatára — bevételi és
kiadási oldalon egyaránt — és a hazai társfinanszírozást a
fejezet előirányzatain belül átcsoportosítással biztosítsa.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a fejezet felügyeletét
ellátó szerv vezetőjét, hogy ha a fejezeti előirányzatnál
nagyobb összegű európai uniós támogatás kerülne
2004-ben felhasználásra, akkor a hazai társfinanszírozást a
fejezet előirányzatain belül átcsoportosítással biztosítsa.
118. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a Környezetvédelem és Infrastruktúra Operatív Program Irányító
Hatóságát, hogy a Monitoring Bizottság jóváhagyását
követően, szükség esetén az Európai Bizottság által a
Strukturális Alapok hozzájárulásának módosításáról
hozott döntés alapján, a 16. számú (a kötelezettségvállalási
keret-összegeket bemutató) mellékletben szereplő, a Környezetvédelmi és Infrastruktúra Operatív Programhoz
kapcsolódó előirányzatok között, a döntésben meghatározott mértékben átcsoportosítást hajtson végre.
(2) Amennyiben a kötelezettségvállalási keret-előirányzatok átcsoportosítása érinti az adott évi kifizetési előirányzatokat is, illetve ha az Operatív Program megvalósítása érdekében szükséges, a Környezetvédelmi és Infrastruktúra Operatív Program Irányító Hatósága javaslatára,
a pénzügyminiszter egyetértésével, a fejezet felügyeletét
ellátó szerv vezetője a Környezetvédelmi és Infrastruktúra
Operatív Programhoz kapcsolódó előirányzatok között a
szükséges mértékben átcsoportosítást hajthat végre.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza a Humánerőforrásfejlesztési Operatív Program Irányító Hatóságát, hogy a
Monitoring Bizottság jóváhagyását követően, szükség esetén az Európai Bizottság által a Strukturális Alapok hozzájárulásának módosításáról hozott döntés alapján, a
16. számú (a kötelezettségvállalási keret-összegeket bemutató) mellékletben szereplő, a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Programhoz kapcsolódó előirányzatok között, a döntésben meghatározott mértékben átcsoportosítást hajtson végre.
(4) Amennyiben a kötelezettségvállalási keret-előirányzatok átcsoportosítása érinti az adott évi kifizetési előirányzatokat is, illetve ha az Operatív Program megvalósítása érdekében szükséges, a Humánerőforrás-fejlesztési
Operatív Program Irányító Hatósága javaslatára, a pénzügyminiszter egyetértésével, a fejezet felügyeletét ellátó
szerv vezetője a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív
Programhoz kapcsolódó előirányzatok között a szükséges
mértékben átcsoportosítást hajthat végre.
(5) Az Országgyűlés felhatalmazza az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program Irányító Hatóságát, hogy a
Monitoring Bizottság jóváhagyását követően, szükség esetén az Európai Bizottság által a Strukturális Alapok hozzájárulásának módosításáról hozott döntés alapján, a
16. számú (a kötelezettségvállalási keret-összegeket bemutató) mellékletben szereplő, az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Programhoz kapcsolódó előirányzatok között, a döntésben meghatározott mértékben átcsoportosítást hajtson végre.
(6) Amennyiben a kötelezettségvállalási keret-előirányzatok átcsoportosítása érinti az adott évi kifizetési előirányzatokat is, illetve ha az Operatív Program megvalósítása érdekében szükséges, az Agrár- és Vidékfejlesztési
Operatív Program Irányító Hatósága javaslatára, a pénzügyminiszter egyetértésével, a fejezet felügyeletét ellátó
szerv vezetője az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Programhoz kapcsolódó előirányzatok között a szükséges mértékben átcsoportosítást hajthat végre.
(7) Az Országgyűlés felhatalmazza a Gazdasági
Versenyképesség Operatív Program Irányító Hatóságát,
hogy a Monitoring Bizottság jóváhagyását követően, szükség esetén az Európai Bizottság által a Strukturális Alapok
hozzájárulásának módosításáról hozott döntés alapján, a
16. számú (a kötelezettségvállalási keret-összegeket bemutató) mellékletben szereplő, a Gazdasági Versenyképesség Operatív Programhoz kapcsolódó előirányzatok
között, a döntésben meghatározott mértékben átcsoportosítást hajtson végre.
(8) Amennyiben a kötelezettségvállalási keret-előirányzatok átcsoportosítása érinti az adott évi kifizetési előirányzatokat is, illetve ha az Operatív Program megvalósítása érdekében szükséges, a Gazdasági Versenyképesség
Operatív Program Irányító Hatósága javaslatára, a pénzügyminiszter egyetértésével, a fejezet felügyeletét ellátó
szerv vezetője a Gazdasági Versenyképesség Operatív
Programhoz kapcsolódó előirányzatok között a szükséges
mértékben átcsoportosítást hajthat végre.
(9) Az Országgyűlés felhatalmazza a Regionális Operatív Program Irányító Hatóságát, hogy a Monitoring Bizottság jóváhagyását követően, szükség esetén az Európai
Bizottság által a Strukturális Alapok hozzájárulásának
módosításáról hozott döntés alapján, a 16. számú (a kötelezettségvállalási keret-összegeket bemutató) mellékletben szereplő, a Regionális Operatív Programhoz kap
csolódó előirányzatok között, a döntésben meghatározott
mértékben átcsoportosítást hajtson végre.
(10) Amennyiben a kötelezettségvállalási keret-előirányzatok átcsoportosítása érinti az adott évi kifizetési
előirányzatokat is, illetve ha az Operatív Program megvalósítása érdekében szükséges, a Regionális Operatív
Program Irányító Hatósága javaslatára, a pénzügyminiszter egyetértésével, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője a Regionális Operatív Programhoz kapcsolódó előirányzatok között a szükséges mértékben átcsoportosítást
hajthat végre.
119. § Az Operatív Programok és az ISPA/Kohéziós
Alap projektek esetén tervezett céltartalék csak az adott
Operatív Program, illetve az adott ISPA/Kohéziós Alap
projektek előre nem látható kiadásainak finanszírozására
használható. A céltartalék intézményi kiadási célokra nem
használható.
120. § Az ÁPV Rt.-nek e törvény hatálybalépéséig a
Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről szóló
1999. évi CXXV. törvény 6. §-ának (7) bekezdése, a
Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről
szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 6. §-ának (3) bekezdése
és a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló
2002. évi LXII. törvény 5. §-ának (12) bekezdése alapján
átadott vagyontárgyak — kivéve azokat, amelyekre külön
törvényben foglalt feltételek és eljárási rend az irányadó —
az ÁPV Rt. hozzárendelt vagyonának minősülnek.
121. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a felsőoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvény 9/D. §-ának (1)—(3) bekezdéseiben és a 9/E. §-ának (1) bekezdésében meghatározott, az előirányzatok minimumösszegére vonatkozó előírásoktól 2004. évben el lehet térni.
122. § Az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi
LXXIV. törvény alkalmazásában nem minősülnek adólevonásra nem jogosító ténynek:
a) a 4-es metró építése,
b) a gyorsforgalmi úthálózatra adott támogatások,
c) azok az önkormányzati beruházások, amelyek támo
gatásáról 2003. december 31. napját megelőzően, a támogatás címzettjét megillető adólevonási jog figyelembevételével született döntés,
d) 2003. április 25. napjáig benyújtott címzett támogatási beruházási koncepció, amelynek alapján az Országgyűlés a 2004. évi új címzett támogatásokról szóló törvényben
az adólevonási jog figyelembevételével dönt,
e) egyéb olyan államháztartási támogatás, amely a helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. §-a
alapján a helyi tömegközlekedés ellátásához közvetlenül
vagy közvetve kapcsolódik.
123. § A Kincstár a 4-es metró első szakasza finanszírozása során a Budapesti Közlekedési Rt.-t terhelő, a pro
jektköltség részét képező kifizetésekről kiállított számla
vagy számlát helyettesítő okmány általános forgalmiadótartalmát vagy a termékimporthoz kapcsolódó, vámhatósági határozattal kivetett általános forgalmiadó-fizetési
kötelezettség összegét az általános forgalmiadó-bevallás
benyújtására előírt határidőt követő 60 napon belüli
visszatérítési kötelezettséggel, az állami pénzkészlet terhére kamatmentesen megelőlegezi Budapest Főváros Önkormányzata részére.
124. § (1) Az Országgyűlés hozzájárul ahhoz, hogy a
Magyar Állam a központi költségvetés terhére a Rendezvénycsarnok Ingatlanfejlesztő és Kezelő Rt. 2003. december 31-ét követően esedékessé váló, az OTP Rt.-vel szemben fennálló 8,0 millió euró és 12 512,5 millió forint öszszegű, valamint a Magyar Külkereskedelmi Bank Rt.-vel
szemben fennálló 57,1 millió euró (2003. június 30-i árfolyamon számítva együttesen 29 848,6 millió forint)
összegű hiteleit — annak járulékaival együtt — 2004. január 1-jei hatállyal ellenérték nélkül átvállalja. Az átvállalás mentesül az illetékfizetési kötelezettség alól.
(2) Az Országgyűlés hozzájárul ahhoz, hogy a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal által ,,A kormányzati szerkezetváltást követően a Belügyminisztérium érdekeltségi körébe
került közhasznú társaságok gazdálkodása szabályszerűségének és célszerűségének vizsgálata’’ tárgyában folytatott
ellenőrzés eredményeként a XV. Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium fejezetét érintő
a) a lakóépületek Energiamegtakarítási Programja
2001. évi maradványának téves megállapítása miatti
24,0 millió Ft,
b) a Gazdasági Minisztérium és az Országos Cigányönkormányzat között kötött vissza nem térítendő támogatás
jogsértő felhasználásával kapcsolatban megállapított
360,0 millió Ft ellenőrzési pótlék központi költségvetés
javára történő befizetési kötelezettsége alól mentesüljön.
125. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a belügyminisztert és a pénzügyminisztert a 2003. évi LV. törvénnyel
jóváhagyott 4-es metró finanszírozása során az adott éves
pénzügyi előirányzat terhére előleg folyósítására, amenynyiben a Kincstárhoz benyújtott kivitelezési szerződésben
vállalt kötelezettség szerint történik.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a gazdasági és közlekedési minisztert és a pénzügyminisztert, hogy az e törvény
3. §-a (1) bekezdésének a) pontjában jóváhagyott gyorsforgalmi úthálózat-fejlesztés finanszírozása során az adott
éves pénzügyi előirányzat terhére előleg folyósítására,
amennyiben a Kincstárhoz benyújtott kivitelezési szerződésben meghatározott kötelezettség szerint történik.
126. § Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési
befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló
2003. évi XCI. törvény 211. § (13) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(13) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az áfatörvény 12. §-ának l) pontja, 13. §-a (1) bekezdésének
21. pontjából ,,a lakóépülethez tartozó földrészlet, valamint az azon létesített,’’ szövegrész, a könyvtári dokumentumok beszerzése esetén igénybe vehető általános forgalmi
adó visszatérítési támogatásról szóló 45/2000. (IV. 7.)
Korm. rendelet, a PHARE és ISPA előcsatlakozási eszközökből finanszírozott beszerzések általános forgalmi adó
alóli mentesítésének szabályairól szóló 51/2002. (XII. 29.)
PM—MeHVM együttes rendelet a hatályát veszti azzal,
hogy a PHARE és ISPA előcsatlakozási eszközökből
finanszírozott beszerzések és a 2004. január 1-jét megelőzően kiírt pályázatok nyertesei tekintetében, valamint a
könyvtári dokumentumok 2004. január 1-jét megelőző beszerzések tekintetében ezeket a rendeleteket még alkalmazni kell.’’
127. § Budapest Főváros Önkormányzata a 4-es metró
megépítésének pénzügyi lebonyolítására szolgáló pénzforgalmi számláját a Kincstárban vezeti a Magyar Állam és
Budapest Főváros Önkormányzata között létrejött, a beruházás közös finanszírozásáról szóló szerződésben foglaltak szerint.
128. § A vízkészlet-járulékokat az e törvény 14. számú
melléklete állapítja meg.
129. § A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről
szóló 1959. évi IV. törvény
a) 232. §-ának (2) bekezdése szerinti kamat mértéke
2004. évben 11%,
b) 301. §-ának (1) bekezdése szerinti kamat mértéke
2004. évben 11%,
c) 301. §-ának (2) bekezdése szerinti kamat mértéke
2004. évben 4%.
130. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza az informatikai és hírközlési minisztert, hogy a XXV. Informatikai és
Hírközlési Minisztérium fejezet, Informatikai, távközlésfejlesztési és frekvenciagazdálkodási feladatok fejezeti kezelésű előirányzatból oktatási, illetve informatikai célra
közbeszerzés útján beszerzett vagy később beszerzendő
számítógépeken számítástechnikai, távközlési eszközöket
a fejezet felügyeletét ellátó szerv által kiírt nyilvános pályázaton kiválasztott természetes és jogi személyek, illetve
szervezetek tulajdonába adja.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza az informatikai és
hírközlési minisztert, hogy az Informatikai, távközlésfejlesztési és frekvenciagazdálkodási feladatok fejezeti
kezelésű előirányzatból az Informatikai és Hírközlési
Minisztérium (a továbbiakban: IHM), illetve jogelődjei
által kiírt
a) SZT-IS-3 és 3/B — a köztisztviselők és közoktatásban dolgozó pedagógusok számára otthoni számítógép
használat, Internet hozzáférés támogatása és távoktatási
csomag biztosítása,
b) SZT-IS-4 ,,Az információs társadalom megvalósításában közreműködő civil szervezetek támogatása’’,
c) SZT-IS-12 ,,Felnőttek képzésében szerepet vállaló
közoktatási intézmények támogatása’’,
d) SZT-IS-16 — bírák, ügyészek, valamint bírósági és
ügyészségi alkalmazottak számára, az otthoni Internet-elérhetőség technikai biztosításának támogatása és távoktatási csomag biztosítása,
e) IHM-ITP-1 eDemokrácia-önkormányzatok a
világhálón, f) IHM-ITP-3 esély a felzárkózásra (közösségi hozzáférési lehetőségek bővítésének támogatása),
g) IHM-ITP-4 eGeneráció — informatika a gyermekekért (informatikai háttér fejlesztése a gyermekotthonokban és az önálló védőnői szolgálatoknál az információs
műveltségért),
h) IHM-ITP-5 az információs műveltség térnyeréséért
(eszköz és hozzáférés biztosítása),
i) IHM-ITP-9 MultiCenter jellegű oktatásiinformatikai rendszerek létesítése, j) IHM-ITP-10 — Brunszvik Teréz óvodai számítógépes program,
k) IHM-ITP-12 — Kisebbségi önkormányzatok informatikai infrastruktúrájának fejlesztése,
l) IHM-ITP-14 — a kizárólagosan fogyatékosok
oktatását biztosító, vagy fogyatékosok integrált oktatását
tervező iskolák számára informatikai eszközök beszerzésére,
m) IHM-ITP-15 — eMagyarország Pontok I.,
n) IHM-ITP-16 — eMagyarország Pontok II.,
o) IHM-ITP-19 — középiskolai multimédiás
prezentációs eszközök,
p) IHM-ITP-24 — műholdas adatszórás című pályázat keretében használatba adott eszközöket
ingyenesen a pályázat nyertesének tulajdonába adja.
131. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és
azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV.
törvény 4. §-a (3) bekezdésének a) pontja ,,ideértve a munkanélküli ellátás és az ápolási díj után fizetett nyugdíjbiztosítási járulékot,’’ szövegrésszel, 5. §-a (1) bekezdésének a) pontja ,,és a tizenharmadik havi nyugdíj,’’ szövegrésszel, (3) bekezdésének a) pontja ,,ideértve az egészségbiztosítási járulék fizetésére kötelezett személyek által
fizetett 11%-os mértékű, valamint a munkanélküli ellátás
után fizetett egészségbiztosítási járulékot,’’ szövegrésszel
egészül ki.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke