text:
79/2013. (IX. 13.) VM rendelete a cukorrépa-termelők 2013. nemzeti kiegészítő támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. cukorrépa-termelő: az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
gazdasági társaság, aki vagy amely a  2012/2013-as gazdasági évben termelt cukorrépáját a  kvótajogosult
számára – közvetlenül, integrátoron vagy termelői csoporton keresztül – értékesíti;
2. gazdasági év: az adott naptári év október 1. napjától a következő év szeptember 30. napjáig terjedő időszak;
3. integráció: minden olyan termelési konstrukció, amelyben a cukorrépát az integrált termelőktől az integrátor
számlával vagy felvásárlási jeggyel vásárolja meg és azt követően saját nevében értékesíti tovább
a kvótajogosult számára;
4. integrátor: az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, valamint az  egyes termékek beszerzését, értékesítését, szolgáltatását nyújtó szövetkezet és
egyéb gazdálkodó szervezet, aki vagy amely a  2012/2013-as gazdasági évben saját maga termelt, vagy
termékértékesítési szerződéssel cukorrépa-termelőkkel termeltetett cukorrépáját a  kvótajogosult számára
értékesíti;
5. integrált termelő: az  a  cukorrépa-termelő, aki vagy amely integráció keretében termelt cukorrépáját
a kvótajogosult számára történő továbbértékesítés céljából az integrátornak átadja;
6. kvótajogosult: a  természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásához kapcsolódó egyes kérdésekről
szóló 129/2007. (X. 31.) FVM rendelet 1. § b) pontja szerinti szervezet;
7. termelői csoport: a  termelői csoportokról szóló miniszteri rendelet szerint működő, államilag elismert
szövetkezet vagy korlátolt felelősségű társaság, amely a tagjai által a 2012/2013-as gazdasági évben termelt
cukorrépát a kvótajogosult számára értékesíti.
2. § E rendelet hatálya a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1.  melléklet
XII.  Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport előirányzat terhére a  cukorrépa-termelők részére
nyújtható támogatás felhasználására terjed ki.
3. § (1) E rendelet alapján a cukorrépa-termelők a 2013. évben nemzeti kiegészítő támogatásban részesülhetnek.
 (2) A  támogatás forrása a  Vidékfejlesztési Minisztérium 10032000-01220191-51200002 számú, Folyó kiadások
és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla. E  jogcím finanszírozására
a  2013.  évben összesen 1180 millió forint használható fel. A  keret túligénylése esetén a  Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) arányos visszaosztást alkalmaz.
(3) A  támogatás mértéke kvótacukor előállításához felhasznált 16%-os cukortartalomra átszámított cukorrépatonnánként legfeljebb 5 euró 20 centnek megfelelő forintösszeg, egy hektár cukorrépa után legfeljebb 500 euró
támogatás adható.
(4) A  támogatási összeg forintra történő átszámítása a  közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 2005. június 21-i
1290/2005/EK tanácsi rendelet 45.  cikk (2)  bekezdése szerint az  Európai Központi Bank által 2012. október 1-jét
megelőzően utolsóként megállapított devizaárfolyam alapján történik.
4. § (1) Támogatásra az a cukorrépa-termelő jogosult, aki teljesíti az alábbi feltételeket:
a) a  2012. évre az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás,
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló miniszteri rendelet szerint cukorrépa hasznosítási ágként művelt földterületre egységes
területalapú támogatásra (a továbbiakban: SAPS) jogosult,
b) a  2012/2013-as gazdasági évben – akár integrátoron vagy termelői csoporton keresztül vagy egyéb
jogcímen – cukorrépa termékértékesítési szerződéssel rendelkezik,
c) a  b)  pont szerinti szerződés alapján a  2012/2013-as gazdasági évben a  kvótajogosult kvótájának
megtermeléséhez cukorrépát szállított,
d) a  2012/2013-as gazdasági évre vonatkozóan – integrátoron, termelői csoporton keresztül vagy egyéb
jogcímen – szállítási joggal rendelkezik, és
e) a  cukorrépa-termelők cukoripari szerkezetátalakításhoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról szóló
167/2009. (XII. 15.) FVM rendelet alapján támogatási jogosultsággal a támogatási kérelem benyújtásakor nem
rendelkezik és azt megelőzően sem rendelkezett.
(2) A  támogatást a  cukorrépa-termelő, integráció esetében – a  6.  § (4)–(6)  bekezdésében foglalt eset kivételével –
az integrátor, termelői csoport esetében pedig – a 6. § (4)–(6) bekezdésében foglalt eset kivételével – a cukorrépatermelőket tömörítő termelői csoport igényelheti.
(3) Ha a támogatást igénylő integrátor vagy termelői csoport integrált termelői vagy tagjai között van olyan cukorrépatermelő, aki nem jogosult a  támogatásra, akkor a  nem jogosult integrált termelő vagy tag által leszállított
mennyiséget nem lehet a támogatás alapjába beszámítani.
5. § (1) A  támogatási kérelmet egy példányban, 2013. szeptember 17-étől október 15-éig az  MVH által rendszeresített és
az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyomtatvány
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerinti
ügyfél-azonosítási és kapcsolattartási információkat,
b) az ügyfél 1. § 1., 4., 7. pontja szerinti besorolását,
c) a támogatási jogosultságra vonatkozó adatokat,
d) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatokat, és
e) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok (6) bekezdés szerinti felsorolását
tartalmazza.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a  cukorrépát feldolgozó kvótajogosult által kiadott igazolást a  termékértékesítési szerződés alapján
a  2012/2013-as gazdasági évben leszállított, kvótacukor előállításához felhasznált 16%-os cukortartalmú
cukorrépa tonnában kifejezett mennyiségéről,
b) a  Cukor Terméktanács által a  szerkezetátalakítást követően kiállított, állandó szállítási jogot igazoló
bizonylatot, vagy a  2012/2013-as gazdasági évre kiállított, ideiglenes szállítási jogot igazoló bizonylatot
(bérelt szállítási jog esetén a bérleti szerződés másolatával együtt), és
c) integráció vagy termelői csoport esetében – amennyiben az igénylő nem rendelkezik önálló szállítási joggal –
az integráltak, vagy a termelői csoport tagok nevére kiállított igazolást.
(4) A  (3)  bekezdésben felsorolt dokumentumokat a  kibocsátásra illetékes kvótajogosult, illetve Cukor Terméktanács
az (1) bekezdésben meghatározott beadási határidő végéig közvetlenül is eljuttathatja az MVH-hoz.
(5) A  támogatási kérelem késedelmes benyújtása munkanaponként 10%-os támogatáscsökkentést von maga után
abból az összegből, amelyre a cukorrépa-termelő az (1) bekezdés szerinti határidőig benyújtott támogatási kérelem
alapján jogosult lett volna.
(6) Ha a  támogatást integrátor vagy termelői csoport igényli, a  támogatási kérelemhez mellékelni kell az  integrált
termelők vagy a  termelői csoport tagok felsorolását az  MVH által rendszeresített és az  MVH honlapján közzétett
nyomtatványon, amely
a) az integrátorra vagy termelői csoportra vonatkozó, a Tv. szerinti ügyfél-azonosítási adatokat,
b) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok felsorolását,
c) az  integrált termelők vagy termelői csoport tagokra vonatkozó a  Tv. szerinti ügyfél-azonosítási és
kapcsolattartási információkat,
d) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok által az adott időszakban leszállított 16%-os cukortartalmú
cukorrépa mennyiségét,
e) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok szállítási jogát igazoló bizonylat sorszámát,
f ) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok SAPS támogatásról szóló, MVH által kiadott határozat vagy
végzés számát, és
g) a teljességi nyilatkozatot
tartalmazza.
6. § (1) Az  MVH a  kérelmeket legkésőbb 2013. november 30-áig elbírálja és a  támogatás kifizetéséről a  támogatási
jogosultságot megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül intézkedik.
(2) Az  5.  § (6)  bekezdése szerinti esetben az  integrátor vagy a  termelői csoport köteles a  támogatást a  jogosult
cukorrépa-termelők részére a  kifizetést követő tizenöt napon belül továbbítani. A  támogatás továbbításánál
az elosztás arányai tekintetében a támogatás mértékére és kiszámítási módjára vonatkozó szabályok irányadóak.
(3) Az integrátor vagy a termelői csoport köteles a támogatási összegek átutalását követő harminc napon belül az MVH
felé benyújtani az  egyes integrált termelőkre vagy tagokra vonatkozó támogatási összeg részletes kiszámítását,
valamint az átutalás tényét bizonyító dokumentumokat, adott esetben a (7) bekezdésben rögzített megállapodást.
A dokumentumokat az MVH közleményében meghatározott módon, faxon vagy elektronikus úton (e-mailen) is be
lehet nyújtani.
(4) Ha a támogatás a (2) bekezdésben foglaltak szerint nem kerül továbbításra határidőn belül, úgy a nem továbbított
támogatási összeg vonatkozásában az  MVH intézkedésben való jogosulatlan részvételt állapít meg. Ebben
az esetben az MVH hivatalból állapítja meg és folyósítja az integrált termelőnek vagy a termelői csoport tagoknak
közvetlenül járó támogatási összeget.
(5) Ha a  támogatási kérelem az  integrátornak vagy a  termelői csoportnak felróható okból kerül elutasításra, vagy
az  e  szervezetek vagy személyek által késedelmesen benyújtott kérelem miatt az  5.  § (5)  bekezdésében foglaltak
szerint a  támogatás csökkentésre kerülne, az  MVH 15 napos határidő tűzésével felhívja az  érintett integrált
termelőket vagy termelői csoport tagokat – az  e  rendeletben foglalt feltételeknek történő megfelelésük esetén –
a  támogatási kérelem általuk történő benyújtására. Ebben az  esetben az  5.  § (5)  bekezdésében meghatározott
csökkentést az MVH által tűzött határidő leteltétől kell alkalmazni.
(6) Ha az  integrátor vagy a  termelői csoport elmulasztja a  támogatási kérelem benyújtását, vagy bármi okból nem
tud támogatási kérelmet benyújtani, az  integrált termelők vagy termelői csoport tagok az  5.  § (1)  bekezdésében
megjelölt benyújtási határidőt követő 15 napon belül közvetlenül is benyújthatják a  kérelmüket az  MVH-hoz.
Ebben az esetben az 5. § (5) bekezdésében meghatározott csökkentést az MVH által tűzött határidő leteltétől kell
alkalmazni.
(7) Integráció vagy termelői csoport esetén a felek megállapodást köthetnek arról, hogy a támogatást egy összegben
továbbítják annak a szervezetnek, amelytől a támogatásuk várható összegét előzetesen megkapták (előfinanszírozó
szervezet). Ezen megállapodás feltétele, hogy a  támogatást az  átvett cukorrépa árában már érvényesítette
az  integrátor vagy a  termelői csoport. Ebben az  esetben az  aláírt megállapodást és az  előfinanszírozó szervezet
részére történő átutalás tényét igazoló iratot kell a (3) bekezdésben előírt módon benyújtani.
7. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és a  378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet 7. szakasza,
b) a  mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló,
2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 182. cikk (3) bekezdése, és
c) a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés, a  moduláció és az  integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszer tekintetében, az  említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról, valamint az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés
tekintetében, a  borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a  cukorrépa-termelők 2012. évi nemzeti kiegészítő támogatásáról szóló 92/2012. (VIII. 30.)
VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2011. (IV. 13.) MNB rendelete a „Duna-Dráva Nemzeti Park” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Duna-Dráva Nemzeti Park” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2011. április 19. 2. § (1) Az emlékérme fekvő téglalap alakú, 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, mérete 39,6x26,4 mm,
széle sima. (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben egy repülő fekete gólya átlósan elhelyezkedő ábrázolása látható. A gólya
ábrázolásától jobbra, három vízszintes sorban az „5000” értékjelzés, a „FORINT” felirat és a „2011” verési évszám, balra a
„BP.” verdejel, a gólya ábrázolása alatt a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a Duna-Dráva Nemzeti Park egyik jellegzetes táji eleme, a partifecske
üregeivel teli szakadópart ábrázolása látható. A szakadópart ábrázolása fölött, egymás alatti vízszintes sorokban balra
zártan a „DUNA-DRÁVA” és a „NEMZETI PARK” felirat, középre zártan a „szakadópart” felirat olvasható. Az emlékérme
jobb alsó sarkában Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét a
2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2011. április 19-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
41/2013. (III. 22.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter együttes
előterjesztése alapján
dr. Matolcsy Györgyöt – a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Román Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
– a Magyar–Szaúdi Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Ukrán Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Bizottság,
– a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg Szijjártó Pétert
– a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Román Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
– a Magyar–Szaúdi Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Ukrán Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Bizottság,
– a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2016. (IX. 27.) SZTNH közleménye a „2016. Magyar Formatervezési Díj” kiállításon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2016. szeptember 23. és november 20. között
Budapesten megrendezendő „2016. évi Magyar Formatervezési Díj” kiállításon bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény,
illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Farkas Szabolcs s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökhelyettese


text:
10/2003. (VII. 31.) FMM rendelete a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium ügykörét érintő szakterületeken a szakértői tevékenység szabályozásáról.
A szakértői működéssel kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról szóló 24/1971. (VI. 8.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 2. § (2)—(3) bekezdésében, valamint
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján — a 8. § tekintetében a pénzügyminiszterrel, a 9. §
(6) bekezdése tekintetében az egészségügyi, szociális és
családügyi miniszterrel egyetértésben — a következőket
rendelem el:
1. § (1) A foglalkoztatáspolitika és a munkaügy ügykörét
érintő, az 1. számú mellékletében meghatározott szakterületen az a természetes személy működhet szakértőként, aki
részére a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium Humánpolitikai Főosztálya (a továbbiakban: engedélyező szerv) a szakértői tevékenység folytatását engedélyezte, és ennek alapján a Munkaügyi Szakértők Országos
Névjegyzékébe (továbbiakban: névjegyzék) bejegyezte.
(2) Az engedély az 1. számú mellékletben meghatározott
több szakterületre, illetve egy szakterületen belül több
részterületre is kiadható.
(3) A szakértő csak olyan szakértői tevékenységet folytathat, amelyet az engedély megjelöl.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak az R. 1. §-a (2) és (4) bekezdésében meghatározott
szakértői működésre.
2. § (1) Szakértői tevékenység ellátására engedélyt az a büntetlen előéletű személy kaphat, aki a kérelemben megjelölt
szakterületen
a) szakirányú egyetemi (főiskolai) végzettséggel, b) legalább 5 éves szakmai gyakorlattal,
c) kiemelkedő szakismerettel
rendelkezik, továbbá
d) szakmai alkalmasságáról az engedélyező szerv meg
győződött. (2) Az (1) bekezdés szempontjából szakmai gyakorlati
időként a szakirányú egyetemi (főiskolai) végzettség megszerzését követően, a kérelemben megjelölt szakterületen
folytatott tevékenység idejét lehet figyelembe venni.
(3) Nem adható engedély annak a személynek, akit a
névjegyzékből a 7. § (1) bekezdésének c) pontja alapján
töröltek, és az erre vonatkozó határozat jogerőre emelkedése óta 3 év nem telt el.
3. § (1) Az engedélyező szerv a 2. § (1) bekezdésének
d) pontjában meghatározott szakmai alkalmasságról és az
engedély kiadásáról a minősítő bizottság véleményének
figyelembevételével dönt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti minősítő bizottság tagjai: az
engedélyező szerv vezetője, a Foglalkoztatáspolitikai és
Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
illetékes szakmai főosztályainak vezetői, valamint a kérelemben megjelölt szakterületnek megfelelő szakmai szervezet képviselői.
(3) A minősítő bizottság az engedélyezési eljárás keretében a kérelmezőt meghallgatja.
4. § (1) Az engedély iránti kérelmet a 2. számú melléklet
szerinti formanyomtatványon kell benyújtani az engedélyező szervhez.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) három hónapnál nem régebben kiállított hatósági
erkölcsi bizonyítványt,
b) iskolai végzettséget, szakképesítést igazoló okiratok
hiteles másolatát (külföldi felsőoktatási intézmény által
kiállított oklevél esetén annak hiteles magyar fordítását,
valamint a honosításáról szóló iratot),
c) részletes szakmai önéletrajzot, a végzett tudományos
tevékenységet igazoló dokumentumot, a témához kapcsolódó cikkek, tanulmányok jegyzékét,
d) a kérelmező szakmai tevékenységét értékelő referenciát, e) a kérelem benyújtásának időpontjában közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban,
egyéb szolgálati jogviszonyban (a továbbiakban: munkaviszonyban) álló személy esetén a munkáltató ajánlását,
f) az igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről szóló eredeti bizonylatot,
g) ha a kérelmező más, vagy korábbi szakértői nyilvántartásban is szerepel, annak megnevezését, a nyilvántartásba vétel számát,
h) a kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
hozzájárul személyi adatainak [nevének, elérhetőségi címének és telefonszámának, az engedélyezett szakterület(ek)nek, részterület(ek)nek, az engedély érvényességi
idejének, az engedély visszavonásának] névjegyzékben történő közzétételéhez, valamint szolgáltatott egyéb adatainak kezeléséhez.
5. § (1) Az engedélyező szerv — évente folyamatos sorszámmal ellátott — névjegyzéket vezet azokról a személyekről,
akiknek a szakértői tevékenység folytatását engedélyezte,
vagy meghosszabbította.
(2) A névjegyzék a következő adatokat tartalmazza:
a) a névjegyzék sorszámát,
b) a szakértő nevét, elérhetőségi címét és telefonszá
mát,
c) a szakterület(ek) felsorolását, azon belül a részterü
let(ek) megnevezését,
d) az engedély érvényességi idejének megjelölését,
e) a névjegyzékből történő törlés időpontját.
(3) A tárgyév december 31-ei állapotnak megfelelő névjegyzéket, valamint a névjegyzékből a tárgyévben törölt
személyek (2) bekezdés szerinti adatait a minisztérium
hivatalos lapjában — a tárgyévet követő év március
31-éig — közzé kell tenni.
6. § (1) Az engedély a kiadásától számított 5 évig érvényes,
amely kérelem esetén többször is meghosszabbítható.
(2) A meghosszabbítás iránti kérelmet az engedély érvényességi határidejének lejárta előtt legalább 60 nappal
korábban kell benyújtani.
(3) A meghosszabbítás iránti kérelemre, valamint annak
elbírálására a 2—4. §-ban foglaltak megfelelően irányadóak. A kérelemhez, a 4. § (2) bekezdésének b—h) pontjaiban felsorolt iratok közül csak azokat kell mellékelni,
amelynek tartalma időközben megváltozott.
(4) A korábbi engedélyben meghatározottakhoz képest
újabb szakterületre kiterjedő szakértői tevékenység engedélyezésére irányuló kérelemre az (1)—(3) bekezdésében
foglaltak megfelelően irányadóak.
(5) A korábbi engedélyben meghatározott szakterületen
belüli újabb részterület engedélyezésére irányuló kérelemhez a 4. § (2) bekezdésének c)—e) pontja szerinti dokumentumokat kell csatolni.
(6) Az engedély meghosszabbítására és egyben újabb
szakterületre kiterjedő szakértői tevékenység engedélyezésére irányuló kérelem külön eljárásnak minősül.
7. § (1) Az engedélyező szerv az engedélyt visszavonja, és a
névjegyzékből törli azt a szakértőt,
a) aki azt kéri,
b) akivel szemben az engedély kiadását követően me
rült fel olyan körülmény, amely a szakértői tevékenység
engedélyezését kizárja,
c) akinek a 2. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti
szakmai alkalmasságát bejelentés vagy a szakértőt
foglalkoztató munkáltató véleményének kivizsgálását
követően az engedélyező szerv nem tartja megfelelőnek,
d) akinek az engedélye lejárt,
e) aki elhalálozott.
(2) Az engedélyező szerv elsőfokú határozata ellen a
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterhez lehet
fellebbezni.
8. § (1) A kérelmezőnek az engedély kiadása iránti elsőfokú
eljárásért szakterületenként 5000 Ft igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) Az engedély meghosszabbítása iránti eljárásért
— a szakterületek számára tekintet nélkül — 5000 Ft, fellebbezés esetén a jogorvoslati eljárásért 10 000 Ft díjat kell
fizetni. A díjak az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
(3) A kérelmező az (1)—(2) bekezdésben meghatározott díjat a minisztériumnak a Magyar Államkincstárnál
vezetett 10032000-00285568-00000000 számú számlájára
utalja.
(4) A díj a kérelem elutasítása esetén nem kerül visszafizetésre. A jogorvoslati eljárás illetékének visszatérítésére
az Itv. 32. §-a irányadó.
(5) Az (1)—(2) bekezdés szerint befolyt díjat külön
kezelt pénzeszközként kell nyilvántartani és a minősítő
bizottság feladatainak ellátásához, továbbá az engedélyezési eljárási feladatokkal összefüggő személyi és tárgyi kiadások fedezetére lehet felhasználni.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést követően benyújtott kérelmek esetében kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedélyek
alapján vezetett szakértői nyilvántartás 2003. december 31.
napjával megszűnik.
(3) A rendelet hatálybalépése a korábban kiadott engedély érvényességét nem érinti, de a szakértőnek a (2) bekezdésben megjelölt határidőig, a 3. számú melléklet szerinti adattartalommal kérelmeznie kell e rendelet szerinti
névjegyzékbe történő felvételét.
(4) A (3) bekezdés szerinti eljárásért nem kell díjat
fizetni.
(5) A szakértői engedéllyel kapcsolatos — az e rendeletben nem szabályozott — eljárási kérdésekben, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi
IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a szakértői
működéssel összefüggő egyes kérdéseknek a Szociális és
Családügyi Minisztérium ügykörét érintő szakterületen
való szabályozásáról szóló 2/1999. (VII. 6.) SZCSM rendelet 1. § (1) bekezdésének a)—e) pontja, valamint a rendelet 3. számú mellékletének a)—e) pontja hatályát veszti.
Csizmár Gábor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi minisztériumi


text:
3/2013. (IV. 26.) PSZÁF rendelete a pénzügyi szervezetek törzsadat-bejelentési kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) és f ) pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdése és az  5.  § (5)  bekezdése tekintetében a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010.  évi
CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010.  évi CLVIII.  törvény 21.  § n)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. Biztosító kisegyesület: egyesületi formában működő biztosító, mely megfelel a  biztosítókról és a  biztosítási
tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 126. § (4) bekezdés b) pontjában és a biztosítók éves beszámoló
készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 192/2000. (XI. 24.) Korm. rendelet 2. § (3) és
(4) bekezdésében foglaltaknak;
2. Biztosító nagyegyesület: egyesületi formában működő, biztosító kisegyesületnek nem minősülő biztosító;
3. Elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendeletben meghatározott fogalom;
4. ERA rendszer: a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a  továbbiakban: Felügyelet) által a  hiteles adatok
fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus
kézbesítési rendszer;
5. KAP rendszer: az  adatszolgáltatási rendeletek és az  e  rendelet szerinti bejelentési kötelezettségek
teljesítéséhez szükséges jelentéstáblák letöltésére, ellenőrzésére, elektronikus aláírással történő hitelesítésére
és feltöltésére szolgáló alkalmazás.
2. § E rendelet hatálya
a) a hitelintézetre, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozásra
(a  továbbiakban együtt: hitelintézet) és az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi
fióktelepére (a továbbiakban: hitelintézeti fióktelep);
b) a  pénzügyi vállalkozásra és az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzügyi vállalkozás magyarországi
fióktelepére (a  továbbiakban: pénzügyi vállalkozás fióktelepe), valamint a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvény hatálya alá tartozó alkuszra (a továbbiakban: pénzpiaci alkusz);
c) a  befektetési vállalkozásra és a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint
az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott fióktelepre
(a továbbiakban: befektetési vállalkozás fióktelepe);
d) a biztosítóra;
e) a független biztosításközvetítőre;
f ) a  befektetési alapkezelőre és a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló
törvényben meghatározott fióktelepre (a továbbiakban: befektetési alapkezelő fióktelepe);
g) a kockázati tőkealap-kezelőre;
h) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményre;
i) az önkéntes nyugdíjpénztárra;
j) az önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztárra;
k) a magánnyugdíjpénztárra;
l) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményre, a  pénzforgalmi intézményre, továbbá az  Európai Unió másik
tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel
rendelkező elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére
(a továbbiakban: elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény fióktelepe), valamint
m) a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a továbbiakban: PEKMI)
terjed ki (a továbbiakban együtt: bejelentésre kötelezett).
3. § (1) A  bejelentésre kötelezett – a  (3) és (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  e  rendeletben foglalt, a  Felügyelet felé
fennálló bejelentési vagy adatszolgáltatási kötelezettségét (a  továbbiakban együtt: bejelentési kötelezettség)
az 1. és 2. mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokon teljesíti az engedélyezési, jóváhagyási
és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok
benyújtásának technikai feltételeiről szóló PSZÁF rendelet rendelkezései szerint az ERA rendszeren keresztül.
(2) A bejelentésre kötelezett a bejelentési kötelezettségét
a) hitelintézet esetében az  1.  melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, KTA4, KTA5 elektronikus űrlapok, valamint
a 2. melléklet 8. Fejezet szerinti KTHPV elektronikus űrlapok, befektetési szolgáltatási tevékenység végzésére
engedéllyel rendelkező hitelintézet esetében a 2. melléklet 7. Fejezet szerinti KTBV elektronikus űrlap;
b) hitelintézeti fióktelep esetében az 1. melléklet szerint KTA1, KTA2, KTA4, KTA5 elektronikus űrlapok, valamint
a 2. melléklet 8. Fejezet szerinti KTHPV elektronikus űrlapok, befektetési szolgáltatási tevékenység végzésére
engedéllyel rendelkező hitelintézeti fióktelep esetében a  2.  melléklet 7. Fejezet szerinti KTBV elektronikus
űrlap;
c) pénzügyi vállalkozás esetében az  1.  melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, KTA4, KTA5 elektronikus űrlapok,
valamint a 2. melléklet 8. Fejezet szerinti KTHPV elektronikus űrlapok;
d) pénzügyi vállalkozás fióktelepe esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, KTA4, KTA5 elektronikus
űrlapok, valamint a 2. melléklet 8. Fejezet szerinti KTHPV elektronikus űrlapok;
e) pénzpiaci alkusz esetében a 2. melléklet 2. Fejezet szerinti KTAPK elektronikus űrlap;
f ) befektetési vállalkozás esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, KTA4, KTA5, valamint a 2. melléklet
7. Fejezet szerinti KTBV elektronikus űrlapok;
g) befektetési vállalkozás fióktelepe esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, valamint a 2. melléklet
7. Fejezet szerinti KTBV elektronikus űrlapok;
h) biztosító esetében − az  i) és j) pontokban meghatározott intézmények kivételével − az 1. melléklet szerinti
KTA1, KTA2, KTA3, KTA4, KTA5 elektronikus űrlapok;
i) biztosító nagyegyesület esetében az  1.  melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA4, KTA5, valamint a  2.  melléklet
3. Fejezet szerinti KTBI elektronikus űrlapok;
j) biztosító kisegyesület esetében az  1.  melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA4, KTA5, valamint a  2.  melléklet
3. Fejezet szerinti KTBI elektronikus űrlapok;
k) független biztosításközvetítő esetében az 1. melléklet szerinti KTA1 és KTA2, valamint a 2. melléklet 4. Fejezet
szerinti KTBK elektronikus űrlapok;
l) befektetési alapkezelő esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, KTA4, KTA5 elektronikus űrlapok;
m) befektetési alapkezelő fióktelepe esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3 elektronikus űrlapok;
n) kockázati tőkealap-kezelő esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA4 elektronikus űrlapok;
o) foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3, KTA4,
KTA5, valamint a 2. melléklet 6. Fejezet szerinti KTFNY elektronikus űrlapok;
p) egészség- és önsegélyező pénztárak, önkéntes nyugdíjpénztár és magánnyugdíjpénztár esetében
az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA4, KTA5, valamint a 2. melléklet 5. Fejezet szerinti KTPT elektronikus
űrlapok;
q) elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
és pénzforgalmi intézmény fióktelepe, valamint a PEKMI esetében az 1. melléklet szerinti KTA1, KTA2, KTA3,
KTA4, KTA5, valamint a 2. melléklet 9. Fejezet szerinti KTPI elektronikus űrlapok
Felügyelet részére történő megküldésével teljesíti.
 (3) A  hitelintézet, a  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás és a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe a  2.  melléklet
1.  Fejezetében meghatározott HPTPK űrlapnak megfelelő adattartalmú bejelentését a  HPTPK jelentés
megküldésével a KAP rendszeren keresztül teljesíti.
(4) Amennyiben a bejelentésre kötelezettre a tőkepiacról szóló törvény nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal
kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó szabályai kiterjednek, akkor a bejelentésre kötelezett
a) a  vezető állású személyeiben bekövetkezett változásra és az  újonnan megválasztott vezetőnek
az adatszolgáltató bármely értékpapírjából tulajdonában lévő mennyiségére,
b) az  általa kibocsátott értékpapírokból az  adatszolgáltató vezető állású személyei értékpapír-tulajdonának
változására,
c) saját kibocsátású értékpapírjának tulajdonlásában bekövetkezett változásra,
d) részvényeihez kapcsolódó szavazati jogokra, a saját részvény állományokra, valamint az alaptőke nagyságára,
e) a  tőkepiaci törvény szerinti, szavazati jogot biztosító részvény, illetve szavazati jog megszerzéséről vagy
elidegenítéséről a bejelentésre kötelezetthez érkező tájékoztatásra,
f ) az értékpapírjainak szabályozott piacra történő bevezetésére, kivezetésére, átvezetésére
vonatkozó adatok Felügyelet felé történő bejelentésére vonatkozó kötelezettségét a 3. mellékletben meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapokon teljesíti a  nem természetes személy, szervezet és a  Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyelete közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint
a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról
szóló PSZÁF rendelet rendelkezései szerint az ERA rendszeren keresztül.
(5) A  Felügyelet a  bejelentési kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az  megfelel az  1–3.  mellékletben
meghatározott tartalmi követelményeknek.
(6) Ha a Felügyelet megállapítja, hogy a bejelentés javítást, kiegészítést vagy dokumentummal történő alátámasztást
igényel, ennek teljesítésére a bejelentésre kötelezettet felszólítja. A bejelentésre kötelezettnek a javított, módosított
adatok bejelentését, illetve az  alátámasztó dokumentumok megküldését a  Felügyelet részére egy megismételt
bejelentés formájában, az  1–3.  melléklet szerinti elektronikus űrlap kitöltésével és benyújtásával kell teljesítenie.
A megismételt bejelentésben hivatkozni kell a korábbi bejelentés számára és a megfelelő rovatban meg kell jelölni
a bejelentés megismételt jellegét.
(7) Ha a  bejelentésre kötelezett önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott ellenőrzése során kiderül,
hogy a korábban bejelentett adatok javítása, módosítása szükséges, a tény feltárásától számítva haladéktalanul, de
legkésőbb 5 munkanapon belül kell a (6) bekezdésben meghatározott megismételt bejelentést megtennie.
(8) A  bejelentésre kötelezett a  Felügyelet kérésére a  bejelentési kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat
és a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a  bejelentési kötelezettség
esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig bármikor köteles a  Felügyelet rendelkezésre
bocsátani.
4. § (1) A bejelentésre kötelezett − a (2) bekezdésben foglalt kivétellel − a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről
szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától a  felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjáig köteles az e rendelet szerinti bejelentési kötelezettség teljesítésére.
(2) A rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettség teljesítésére
a) a PEKMI e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató jogállásának megszűnéséig,
b) a  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe, a  befektetési vállalkozás fióktelepe, a  befektetési
alapkezelő fióktelepe és az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és a  pénzforgalmi intézmény fióktelepe
működése megkezdésének napjától a tevékenysége befejezésének napjáig
köteles.
 (3) A  bejelentésre kötelezett – a  (4)  bekezdésben foglalt kivételekkel – első alkalommal a  Felügyelet által kiadott
tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 munkanapon belül teljesíti bejelentési
kötelezettségét.
(4) A  hitelintézeti fióktelep, pénzügyi vállalkozás fióktelepe, befektetési vállalkozás fióktelepe, befektetési alapkezelő
fióktelepe és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény fióktelepe az e rendelet szerinti
bejelentést első alkalommal a  működésének megkezdésétől számított 15 munkanapon belül köteles a  Felügyelet
részére megküldeni.
5. § (1) A bejelentésre kötelezett – a (3)–(8) bekezdésben foglalt kivételekkel – a tárgyév június 30-i állapotot tükröző, a 3. §
(2) bekezdése szerinti elektronikus űrlapokat a tárgyév július 20. munkanapjáig, az elektronikus űrlapok tartalmában
bekövetkező változások miatti bejelentést pedig – eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában – a  változást követő
15 munkanapon belül köteles a Felügyelet részére megküldeni.
(2) Ha a  bejelentésre kötelezett a  június 30-i állapotot tükröző bejelentési kötelezettségének teljesítése során azt
állapítja meg, hogy a  Felügyelet által nyilvántartott, bejelentési kötelezettség alá tartozó adatok naprakészek,
akkor a bejelentést az ERA rendszerben elérhető Adategyezőségi nyilatkozatnak elektronikusan hitelesített módon
történő megküldésével teljesíti. A Felügyelet által nyilvántartott adatokat a bejelentésre kötelezett az elektronikus
űrlap vagy az  Adategyezőségi nyilatkozat beküldését megelőzően, az  ERA rendszerben elérhető „Törzsadat
bejelentés” szolgáltatáson keresztül ellenőrizheti, illetve módosításukat kezdeményezheti.
(3) A  hitelintézet, a  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás és a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe a  HPTPK
elektronikus űrlap adattartalmával megegyező bejelentést a  változást követő 5 munkanapon belül, a  minősített
befolyásra vonatkozó bejelentést a  KTA3 elektronikus űrlap felhasználásával, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvényben előírt határidőn belül köteles a Felügyelet részére megküldeni.
(4) A pénzpiaci alkusz a KTAPK elektronikus űrlapot a változást követő 5 munkanapon belül köteles a Felügyelet részére
megküldeni.
(5) A bejelentésre kötelezett a 3. melléklet szerinti KTNYK1, KTNYK2, KTNYK3, KTNYK4, KTNYK5 és KTNYK6 elektronikus
űrlapokat a tőkepiacról szóló törvényben megjelölt határidőben köteles megküldeni a Felügyelet részére.
(6) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  2.  § c) és f )  pontjában meghatározott intézmény a  tárgyév december 31-i
állapotot tükröző KTA3 elektronikus űrlapot a  tárgyévet követő év január 15. napjáig köteles a  Felügyelet részére
megküldeni.
(7) A  3.  § (2)  bekezdés h) és i)  pontjában meghatározott bejelentések KTA5 elektronikus űrlapját az  (1)  bekezdésben
meghatározottaktól eltérően negyedévente, az  I-III. negyedév esetén a  tárgynegyedévet követő hónap
15. munkanapjáig, a  IV. negyedév esetén a tárgynegyedévet követő év január 31. napjáig kell a Felügyelet részére
megküldeni.
(8) A  3.  § (2)  bekezdés i) és j)  pontjában meghatározott bejelentések tárgyév június 30-i állapotot tükröző KTBI
elektronikus űrlapját a tárgyév július 20. munkanapjáig kell a Felügyelet részére megküldeni.
6. § (1) A  kockázati tőkealap-kezelő és a  kockázati tőkealap adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 5/2011. (III.  21.)
PSZÁF rendelet 1.  mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a  4.  melléklet, 2.  mellékletének II. része helyébe
az 5. melléklet lép.
(2) A  befektetési alapkezelő és a  befektetési alap adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 6/2011. (III. 21.)
PSZÁF  rendelet 1.  mellékletének összefoglaló táblázata helyébe az  6.  melléklet, 2.  mellékletének II. része helyébe
a 7. melléklet lép.
(3) A  befektetési szolgáltatási tevékenységet, befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatást,
árutőzsdei szolgáltatást végzők adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 9/2011. (VI. 17.) PSZÁF rendelet
1.  mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a  8.  melléklet, 2.  mellékletének I. rész 6.  pontja helyébe
a 9. melléklet lép.
(4) A  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmények adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 11/2011. (VI. 27.)
PSZÁF rendelet 1. mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a 10. melléklet lép.
(5) A  független biztosításközvetítők felügyeleti adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 12/2011. (IX. 29.)
PSZÁF rendelet 1. mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a 11. melléklet lép.
(6) A hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 19/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet
a) 1. mellékletének „Összefoglaló tábla – egyedi jelentések – részvénytársaságok és szövetkezeti hitelintézetek”
táblázata helyébe a 12. melléklet „Összefoglaló tábla – egyedi jelentések – részvénytársaságok és szövetkezeti
hitelintézetek” táblázata,
b) 1.  mellékletének „Összefoglaló tábla egyedi jelentések – hitelintézeti fióktelepek” táblázata helyébe
a 12. melléklet „Összefoglaló tábla – egyedi jelentések – hitelintézeti fióktelepek” táblázata,
c) 1. mellékletének „Összefoglaló tábla konszolidált jelentések – hitelintézetek” táblázata helyébe a 12. melléklet
„Összefoglaló tábla – konszolidált jelentések – hitelintézetek” táblázata,
d) 2. mellékletének helyébe a 13. melléklet
lép.
(7) A  pénzügyi vállalkozások és pénzpiaci alkuszok által a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére
szolgáltatandó adatok köréről és az  adatszolgáltatás módjáról szóló 20/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet
1. mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a 14. melléklet, 2. mellékletének helyébe a 15. melléklet lép.
(8) Az  egészség- és önsegélyező pénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 21/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet
1. mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a 16. melléklet lép.
(9) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a pénzforgalmi intézmény, továbbá az Európai Unió másik tagállamában
vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe, valamint a  Posta
Elszámoló Központot működtető intézmény által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó
adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról szóló 22/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet 1. mellékletének összefoglaló
táblázata helyébe a 17. melléklet lép.
(10) A biztosítók adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 23/2011. (X. 25.) PSZÁF rendelet 1. mellékletének összefoglaló
táblázata helyébe a 18. melléklet, 2. mellékletének IV. része helyébe a 19. melléklet lép.
(11) Az  önkéntes nyugdíjpénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 25/2011. (XI. 17.) PSZÁF rendelet
1. mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a 20. melléklet lép.
(12) A  magánnyugdíjpénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 27/2011. (XI. 30.) PSZÁF rendelet
1. mellékletének összefoglaló táblázata helyébe a 21. melléklet lép.
7. § Hatályát veszti:
a) a kockázati tőkealap-kezelő és a kockázati tőkealap adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 5/2011. (III. 21.)
PSZÁF rendelet 3. § (1) bekezdés c) pontja és 1. mellékletének KTAKOCK1, KTAKOCK2 és KTAKOCK3 táblái,
b) a befektetési alapkezelő és a befektetési alap adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 6/2011. (III. 21.) PSZÁF
rendelet 3. § (1) bekezdés e) pontja és 1. mellékletének KTAAE1, KTAAE2, KTAAE3, KTAAE4, KTAAE5, KTAFAE1,
KTAFAE2 és KTAFAE3 táblái;
c) a  befektetési szolgáltatási tevékenységet, befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatást,
árutőzsdei szolgáltatást végzők adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 9/2011. (VI. 17.) PSZÁF rendelet 4. §
(1)  bekezdés h)  pontja és 1.  mellékletének KTATE1, KTATE2, KTATE3, KTATE4, KTATE5, KTAFTE1, KTAFTE2 és
KTAFTE3 táblái, valamint 2. melléklete II. részének „D/ Törzsadat táblák” elnevezésű fejezete,
d) a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmények adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 11/2011. (IV.  27.)
PSZÁF rendelet 4.  § (1)  bekezdés c)  pontja és 1.  mellékletének KTAFNY1, KTAFNY2, KTAFNY3, KTAFNY4,
KTAFNY5, KTAFNY6, KTAFNY7 és KTAFNY8 táblái, valamint 2. mellékletének IV. része;
e) a  független biztosításközvetítők felügyeleti adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 12/2011. (IX. 29.)
PSZÁF rendelet 4. § (1) bekezdés b) pontja, 5. § (2) bekezdés c) pontja és 1. mellékletének KTABK1, KTABK2,
KTABK3, KTAFBK1 és KTAFBK2 táblái, valamint 2. mellékletének III. része;
f ) a  hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 19/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet 5.  § (2)  bekezdés
f ) és g)  pontja, 1.  mellékletének KTAHE1, KTAHE2, KTAHE3, KTAHE4, KTAHE5, KTAHE6, KTAFHE1, KTAFHE2,
KTAFHE5, KTAFHE6, HPTPK, PKVEZ és PKTEV táblái;
g) a  pénzügyi vállalkozások és pénzpiaci alkuszok által a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére
szolgáltatandó adatok köréről és az  adatszolgáltatás módjáról szóló 20/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet
5. § (2) bekezdés c) és d) pontja, az 5. § (3) bekezdése és 1. mellékletének HPTPK, PKTEV, PKVEZ, KTAPVE1,
KTAPVE2, KTAPVE3, KTAPVE4, KTAPVE5, KTAPVE6, AHPTPK és APKTEV táblái;
h) az  egészség- és önsegélyező pénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 21/2011. (X. 20.)
PSZÁF  rendelet 4.  § (1)  bekezdés c)  pontja és 1.  mellékletének KTAPT1, KTAPT2, KTAPT3, KTAPT4, KTAPT5,
KTAPT6 és KTAPT7 táblái, valamint 2. mellékletének V. része;
i) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  pénzforgalmi intézmény, továbbá az  Európai Unió másik
tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel
rendelkező elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe,
valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról szóló 22/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelet
4. § (2) bekezdés d) pontja, 4. § (3) bekezdése és 1. mellékletének KTAPI1, KTAPI2, KTAPI3, KTAPI4, KTAPI5 és
KTAPI6 táblái, valamint 2. melléklet II. Részének IV. Fejezete;
j) a  biztosítók adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 23/2011. (X. 25.) PSZÁF rendelet 4.  § (1)  bekezdés
c)  pontja, 4.  § (2)  bekezdése és 1.  mellékletének KTABERT1, KTABERT2, KTABERT3, KTABERT4, KTABERT5,
KTABERT6, KTABEE1, KTABEE2, KTABEE3 és KTABEE4 táblái, valamint 2. mellékletének VI. és VII. része;
k) az  önkéntes nyugdíjpénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 25/2011. (XI. 17.) PSZÁF rendelet
4. § (1) bekezdés d) pontja és 1. mellékletének KTAPT1, KTAPT2, KTAPT3, KTAPT4, KTAPT5, KTAPT6 és KTAPT7
táblái, valamint 2. mellékletének VIII. része;
l) a  magánnyugdíjpénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 27/2011. (XI. 30.) PSZÁF rendelet 4.  §
(1)  bekezdés d)  pontja és 1.  mellékletének KTAPT1, KTAPT2, KTAPT3, KTAPT4, KTAPT5, KTAPT6 és KTAPT7
táblái, valamint 2. melléklete II. részének „H/ Törzsadat jelentés (éves, illetve eseti)” című része.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2013. július 1. napján lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
1805/2015. (XI. 10.) Korm. határozata az Egyesült Nemzetek Szervezetének Világélelmezési Programja részére fizetendő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország az  Egyesült Nemzetek Szervezetének Világélelmezési Programja (WFP) javára
– a szíriai menekültek ellátása érdekében – 95 millió forint összegű egyszeri rendkívüli hozzájárulást fizessen, ezért
felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  földművelésügyi minisztert, hogy tegyék meg az  ehhez
szükséges intézkedéseket;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. december 31.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban meghatározott hozzájárulás teljesítéséhez
szükséges pénzügyi forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2016. (XI. 18.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. XCVI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi XCVI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. október 4-i 151. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Türkmenisztán Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és
az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 29. cikkének
1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
követelményeknek eleget tettek.”
Az Egyezmény 29. cikkének 2. bekezdése értelmében:
„Az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2016. október 20.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2016. november 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi XCVI. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Türkmenisztán Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről
és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. évi XCVI. törvény
2. és 3. §-a 2016. november 19-én, azaz kettőezer-tizenhat november tizenkilencedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
57/2008. (HK 12.) HM utasítása a közérdekű adatok közzétételéről és az adatigénylések teljesítésének a rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a személyes adatok védelméről és a
közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII.
törvény 20. §-ának (8) bekezdésére, az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény (a továbbiakban: Eitv.) 4. §-ának (3) bekezdésére, valamint a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes
közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék
adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes
szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kr.) 3. §-ára, valamint a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi
mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendeletre (a továbbiakban: R.) – az alábbi
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás szervi hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szerv), a honvédelmi miniszter
közvetlen irányítása, illetve fenntartói irányítása, valamint
közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a honvédelmi szervek tevékenysége során keletkező közérdekű adatokra és közérdekből nyilvános adatokra terjed ki.
(3) A Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal,
a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal, a Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (a továbbiakban:
ZMNE), valamint a Honvédelmi Minisztérium Állami
Egészségügyi Központ kezelésében lévő közérdekű adatok közzétételének és az adatigénylések teljesítésének a
rendjét ezen utasítás rendelkezéseinek figyelembevételével az adott szerv vezetője szabályozza.
(4) A (3) bekezdés szerinti szervek vezetői által kiadott,
a közérdekű adatok közzétételének és az adatigénylések
teljesítésének a rendjét tartalmazó szabályzatot a honvédelmi miniszter hagyja jóvá.
2. § Az utasítás célja a honvédelmi szervek feladatainak ellátása során keletkező közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítása, a közérdekű adatok megismeréséhez való
alkotmányos alapjog érvényesítéséhez a jogszabályokban
meghatározott valamennyi feltétel biztosítása, illetve az
adatigénylések gyors teljesítése és ezzel a közvélemény tájékoztatásának elősegítése.
3. § (1) Az utasítás alkalmazásában
a) adatfelelős: az a honvédelmi szerv, illetve szervezeti
egysége, amely a közérdekű adatot kezeli;
b) adatközlő: a HM Kommunikációs és Toborzó Főosz
tály (a továbbiakban: HM KTF);
c) általános közzétételi lista: az Eitv. mellékletében sze
replő lista, amelynek adatait valamennyi közzétételre kötelezett szerv köteles közzétenni;
d) egyedi közzétételi lista: a honvédelmi miniszter által
meghatározott egyéb közzéteendő adatok köre;
e) közzététel: törvényben meghatározott adatoknak a
HM közzétételi honlapján, digitális formában, bárki számára személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen,
díjmentesen történő hozzáférhetővé tétele;
f) közzétételi egység: a közzétett adatokat összefoglaló
megjelenítési egység, dokumentum, amely lehet HTML,
PDF vagy Doc formátumú;
g) leíró adat: a közzétett adatokat összefoglaló, a közzétételi egységet leíró a Kr. mellékletének IV. pontja szerinti
XML állomány, amely az egységes közadatkereső rendszer működéséhez szükséges.
(2) A HM közzétételi honlapját a www.hm.gov.hu/miniszterium/informacioszabadsag címen az adatközlő üzemelteti.
(3) A honvédelmi tárca általános közzétételi listáját a
melléklet képezi.
Közzétételi kötelezettség 4. § (1) Az adatfelelős a kezelésében lévő közzétételre javasolt adatokat – írásban és elektronikus úton az adatközlő
által megadott elektronikus levélcímre – az adatközlőnek
továbbítja.
formátumokban küldheti meg az adatközlő részére.
(3) Az adatfelelős a (2) bekezdésben szereplő formátu
mok helyett más formátumot csak akkor alkalmazhat, ha a
(2) bekezdés szerinti formátumok nem alkalmasak vagy
jelentősen hátrányosabb feltételek (méret, sebesség) mellett alkalmasak ugyanazon információ megjelenítésére, és
a HM közzétételi honlapján technikai segítséget ad azok
használatához.
(4) Az adatfelelős által kijelölt személy jogosult a közérdekű adatok közzétételében való közreműködésre, illetve a közzétenni javasolt adatok elektronikus úton adatközlő részére történő megküldésére. Az adatfelelős a kijelölt
személy nevéről, hivatali elérhetőségéről, elektronikus levélcíméről tájékoztatja az adatközlőt.
(5) A közzétételre javasolt adatok tartalmának valódiságáért, hitelességért az adatfelelős felel. A közérdekűség és
közzétehetőség feltételeit az adatfelelős vizsgálja és állapítja meg.
(6) Az adatközlő gondoskodik a HM közzétételi honlapjára felkerülő adatok közzétételre alkalmas kialakításáról, a honlap folyamatos üzemeltetéséről, az adatok közzétételéről, frissítéséről, helyesbítéséről, illetve eltávolításáról.
(7) Az adatközlő a közzétételi listákon szereplő adatot
az R. 2. mellékletében előírt minta alapján teszi közzé.
(8) Ha az adatfelelős tudomást szerez arról, hogy a kezelésébe tartozó közzétett adat pontatlan, illetve téves, haladéktalanul helyesbítést kezdeményez az adatközlőnél.
(9) Az adatközlő az átvett és közzétett adatokról biztonsági mentést készít.
5. § Az adatközlő a HM kabinetfőnöke (a továbbiakban: kabinetfőnök) rendelkezésének megfelelően gondoskodik a
kezelésében lévő, közérdekű adatokat tartalmazó honlapok, adatbázisok, illetve nyilvántartások leíró adatainak a
központi elektronikus jegyzék működtetőjének történő
továbbításáról és a továbbított adatok rendszeres frissítéséről.
6. § Az adatközlő az Eitv. végrehajtásával összefüggő kötelezettségek teljesítését folyamatosan vizsgálja, amelynek
eredményéről évente átfogó jelentést készít és azt a tárgyévet követő év január 31-ig a kabinetfőnök útján felterjeszti a honvédelmi miniszter részére.
Általános közzétételi lista közzététele 7. § (1) Az adatfelelős a kezelésében lévő, általános közzétételi listában szereplő adatokat az Eitv. mellékletében
meghatározott rendszerességgel a negyedév lejárta után 1
munkanappal, azonnali közzétételi kötelezettség esetén a
változás elrendelésének, illetve megtörténtének napján az
R. 1. mellékletében előírt formában és tartalommal megküldi az adatközlőnek. Az egyes adatfajtákat kezelő adatfelelősöket a melléklet tartalmazza.
(2) Az adatfelelős az adatszolgáltatással egyidejűleg
nyilatkozik a 4. § (5) bekezdésben foglalt feltételek
fennállásáról.
(3) Az adatközlő a megküldött adatokat az adatok írásban történő kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül
a kabinetfőnök elé terjeszti.
(4) A közzétételre javasolt adatok közzétételéről vagy a
közzététel mellőzéséről a kabinetfőnök dönt. A közzététel
elrendelése esetén az adatközlő a kabinetfőnöki döntés tudomására jutásától számított 3 munkanapon belül közzéteszi a közzétételre engedélyezett adatokat.
Egyedi közzétételi lista közzététele 8. § (1) Ha a honvédelmi szerv egyedi közzétételi listát kíván kiadni, annak tervezetét – katonai szervezet esetében a
szolgálati út betartásával – az adatközlő útján felterjeszti a
kabinetfőnök részére. A tervezethez mellékelni kell az
egyedi lista kiadásának indokait tartalmazó összefoglalót.
(2) A kabinetfőnök javaslata alapján – az egyedi közzétételi lista indokoltsága esetén – a honvédelmi miniszter
kikéri az adatvédelmi biztos véleményét.
(3) Az adatvédelmi biztos véleményének megfelelőn a
honvédelmi miniszter jóváhagyja vagy elutasítja az egyedi
közzétételi lista közzétételét, és azt a kabinetfőnök, illetve
az adatközlő útján visszaküldi a felterjesztő honvédelmi
szervnek.
(4) Ha a honvédelmi miniszter az egyedi közzétételi lista közzétételét rendeli el, az adatközlő a miniszteri döntés
tudomására jutásától számított 3 munkanapon belül közzéteszi az egyedi közzétételi listában szereplő adatokat.
Jogszabálytervezetek közzététele 9. § (1) A HM által előkészített jogszabálytervezetek és az
azokhoz kapcsolódó előterjesztések, szakmai indokolások
közzétételéről a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM
JF) javaslata alapján a kabinetfőnök dönt.
(2) A HM JF az (1) bekezdés szerinti javaslatát a jogszabálytervezet szakmapolitikai egyeztetésének kezdeményezésére irányuló feljegyzésében teszi meg. A feljegyzésnek tartalmazni kell a nyilvánosság számára nyitva álló
véleményezési határidőre vonatkozó javaslatot is.
(3) A közzététel elrendelése esetén a HM JF a jogszabálytervezetek és az azokhoz kapcsolódó előterjesztések,
szakmai indokolások tervezeteit a közigazgatási egyeztetést
megelőzően megküldi az adatközlő részére. Az adatszolgáltatást csak elektronikus úton kell teljesíteni. A HM JF az
adatszolgáltatással egyidejűleg elektronikus úton tájékoztatja az adatközlőt a kabinetfőnöki döntésről, a szakmapolitikai munkacsoport állásfoglalásáról, valamint a nyilvánosság számára nyitva álló véleményezési határidőről.
(4) A (3) bekezdés szerint adatszolgáltatást csak akkor
kell teljesíteni, ha a szakmapolitikai munkacsoport a jogszabálytervezet közigazgatási egyeztetésre bocsátásával
egyetért.
10. § (1) A jogszabálytervezetet előkészítő honvédelmi szerv
(fő kidolgozó) a nyilvánosság részéről megfogalmazott
észrevételeket mérlegeli és az észrevételekről, valamint az
elutasított észrevételek esetében – a nyilvánvalóan alaptalan észrevételek kivételével – az elutasítás indokairól
összefoglalót készít, amelyet megküld az adatközlő részére. Az összefoglaló elkészítése során jogkérdésben a
HM JF véleményét kell alapul venni.
(2) Az adatközlő az összefoglalót az összefoglaló írásban történő kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül
a kabinetfőnök elé terjeszti. A Közzététel elrendelése esetén az adatközlő a kabinetfőnöki döntés tudomására jutá
sától számított 3 munkanapon belül az összefoglalót közzéteszi.
Hatósági eljárásban történő közzététel 11. § Ha a hatósági jogkört gyakorló honvédelmi szerv (a továbbiakban: hatóság) a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL.
törvény (a továbbiakban: Ket.) 69. §-ának (6) bekezdése
alapján döntését bárki számára hozzáférhetővé akarja tenni, illetve a Ket. 80. §-a alapján döntését hirdetményi úton
akarja közölni, akkor döntését a közzététel céljából megküldi az adatközlőnek. Az adatközlő a hatóság döntését a
döntés írásban történő kézhezvételétől számított 1 munkanapon belül, vagy a hatóság által meghatározott napon
közzéteszi.
Honvédelmi Közlöny közzététele 12. § (1) Az adatközlő a Honvédelmi Közlönyt – a HM hivatalos lapjaként – a HM közzétételi honlapján történő közzététellel adja ki.
(2) A Honvédelmi Közlöny kiadásának napja a HM
közzétételi honlapján történő közzététel időpontja.
(3) A Honvédelmi Közlönyben közzétenni, illetve közölni kívánt HM utasítás, belső rendelkezés, határozat, parancs, közlemény, hirdetmény teljes szövegét írásban és az
aláírt szöveggel egyező elektronikus formában meg kell
küldeni a HM JF-re. Amennyiben a belső rendelkezésnek,
közleménynek csak a címét kell megjelentetni, akkor erről
a teljes szöveg megküldésével egyidejűleg a HM JF-t
tájékoztatni kell.
(4) A HM JF a megküldött HM utasítást, belső rendelkezést, határozatot, parancsot, közleményt, hirdetményt közlöny formájába szerkeszti, és azt – a kiadásban közreműködő Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó útján – elektronikus úton továbbítja az adatközlő részére.
Közérdekű adatok egyedi igénylésének
és teljesítésének rendje 13. §
(1) Közérdekű adatot – szóban, írásban vagy elektronikus úton – bárki térítésmentesen igényelhet.
(2) Az adatigénylésnek közérthető formában és
– amennyiben az aránytalan költséggel nem jár – az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell
eleget tenni.
(3) Az adatfelelős a közérdekű adatot tartalmazó adathordozóról történő másolat készítéséért – legfeljebb az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedő –
költségtérítést állapíthat meg. Az egyes másolatokkal kapcsolatos költségtérítéseket a HM Közgazdasági Pénzügyi
Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) állapítja meg és
azt évente január 31-ig közzététel céljából megküldi az
adatközlőnek.
(4) A fizetendő költségtérítés összegét az igénylő kérésére előre közölni kell. Nagyobb terjedelmű 20 A4-es oldalt meghaladó oldalszámú másolat készítése esetén a
költségtérítés összegének előzetes közlése nem mellőzhető.
(5) Ha közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az
igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton a meg nem ismerhető adatokat felismerhetetlenné
kell tenni.
14. § (1) Közérdekű adat megismerése iránti igény előterjesztése esetén valamennyi közreműködőnek úgy kell eljárni,
hogy a közérdekű adatigénylésnek az igény honvédelmi
szerv által történő tudomásra jutását követően a lehető legrövidebb idő alatt, de legfeljebb 15 napon belül eleget kell
tenni.
(2) Az igény teljesítésének megtagadásáról és annak indokairól 8 napon belül az igénylőt írásban tájékoztatni
kell.
(3) Írásba kell foglalni azt a szóban előterjesztett adatigénylést, amelynek azonnali teljesítésére nincs lehetőség.
(4) Az adatigénylés nyilvántartásba vételéről az adatfelelős gondoskodik. A teljesített, illetve az elutasított adatigénylést elkülönítetten kell nyilvántartani.
15. § (1) Az adatigénylés teljesítésére, illetve az igény teljesítésének a megtagadására – a 18. §-ban írtak kivételével –
az adatfelelős jogosult.
(2) Az adatigénylés teljesítéséhez, illetve az igény teljesítésének megtagadásához a kabinetfőnök, katonai szervezet kezelésében lévő adat vonatkozásában a HM Honvéd
Vezérkar főnökének jóváhagyása szükséges.
(3) A (2) bekezdés szerinti jóváhagyás az adatigénylés
teljesítéséhez nem szükséges, ha
a) az igényelt adat a HM közzétételi honlapján már közzétételre került, vagy
b) az adatigénylés arra irányul, hogy egy ügy folyamatban van e.
(4) Ha az igényelt adat a HM közzétételi honlapján már
közzétételre került, a válaszban az igénylő figyelmét erre a
körülményre fel kell hívni, a közzététel azonban nem mentesít a válaszadási kötelezettség alól.
16. § (1) Azt az adatigénylést, amelyet nem az adatfelelősnél,
hanem más honvédelmi szervnél terjesztenek elő, a kézhezvétel napján továbbítani kell az adatfelelős részére.
(2) Az igényelt adat közérdekűségének és megismerhetőségének feltételeit az adatfelelős vizsgálja és állapítja
meg. A vizsgálatnak ki kell terjednie arra, hogy az igényelt
adat, illetve az adathordozó tartalmaz-e személyes adatot,
különleges adatot, államtitkot, szolgálati titkot, egyéb korlátozás alá eső adatot.
(3) Ha az adatigénylés teljesítésére csak a kabinetfőnök,
illetve a HM Honvéd Vezérkar főnökének jóváhagyását
követően kerülhet sor, az adatfelelős a kezelésében lévő
hozzáférhetővé tételre javasolt adatokat tartalmazó feljegyzését – írásban és elektronikus úton a HM KTF, katonai szervezet adatfelelős szolgálati úton a HM Vezérkari
Titkárság (a továbbiakban: HM VKT) részére küldi meg.
Az adatfelelős az érdemi módon indokolt feljegyzésében
nyilatkozik a (2) bekezdésben foglalt feltételek fennállásáról. A feljegyzés elektronikus úton történő továbbítására
4. § (4) bekezdés szerint kijelölt személy jogosult
(4) A HM KTF, illetve a HM VKT a megküldött feljegyzést haladéktalanul felterjeszti a kabinetfőnök, illetve
a HM Honvéd Vezérkar főnöke részére, és döntésükről haladéktalanul tájékoztatja az adatfelelőst.
(5) Az adatigénylés teljesítésének megtagadása esetén a
(3)–(4) bekezdésekben írt eljárási rend irányadó.
17. § (1) Az adatfelelős a hozzá érkezett adatigénylésekről,
azok teljesítéséről, elutasításáról, az elutasítás indokairól
nyilvántartást vezet, amelyről évente írásban és elektronikus úton, a tárgyévet követő év január 15-ig – katonai szervezet esetén a szolgálati út betartásával – tájékoztatja a
HM KTF-et. Az elektronikus tájékoztatáshoz szükséges
űrlap mintáját a HM KTF határozza meg. Az adatok elektronikus úton történő továbbítására a 4. § (4) bekezdés szerint kijelölt személy jogosult.
(2) Az elutasított igényekről és az elutasítások indokairól a HM KTF évente a tárgyévet követő január 31-ig tájékoztatja az adatvédelmi biztost.
18. § A HM KTF-nél előterjesztett adatigénylés teljesítésére,
megtagadására a HM KTF jogosult, amelynek során a
13–17. §-ok rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell
azzal, hogy az adatigénylés nyilvántartásba vételéről, az
adatigénylésekről, azok teljesítéséről, elutasításáról, az elutasítás indokairól szóló nyilvántartás vezetéséről a HM
KTF gondoskodik.
Minősített adatra vonatkozó adatigénylés 19. § (1) A minősített adatra vonatkozó adatigénylés során
ezen utasítás közérdekű adatok egyedi igénylésének és teljesítésének rendjére vonatkozó szabályait az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha az államtitokról és a szolgálati titokról szóló
1995. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 15. §-a szerinti megismerési kérelem olyan minősített adatra vonatkozik, amely 1995. július 1-je előtt, vagy a megismerési
kérelem beérkezésének napjától számított 3 évnél korábban keletkezett, akkor az adat minősítője köteles a Ttv.
10. § (1) bekezdésében meghatározott minősítés felülvizsgálatot lefolytatni, és a felülvizsgálat eredményétől
függően kell a választ előkészíteni.
(3) Ha az igényelt adat az adatfelelős felülvizsgálati hatáskörébe tartozik, és az általa lefolytatott felülvizsgálat
eredményeként az adat továbbra is minősített adat, akkor
ezt a tényt közölni kell az adatigénylővel. Tájékoztatást
kell adni a megismerni kívánt minősített adat minősítési
jelöléséről, minősítőjének nevéről, beosztásáról, és a minősítés érvényességi idejéről. Ezen kívül közölni kell azt
is, hogy a kérdéses adat megismerését a minősítő
engedélyezi vagy elutasítja.
(4) Ha az igényelt minősített adat felülvizsgálata és minősítése nem a megkeresés címzettjének hatáskörébe tartozik, az adatigénylés címzettje az adatigénylést köteles az
adat tárgya szerinti minősítői hatáskörrel és illetékességgel rendelkező minősítőnek írásban és elektronikus úton
megküldeni, és erről az adatigénylőt értesíteni. A minősítő
az adatigénylés kézhezvételét követően a (2)–(3) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(5) Ha a felülvizsgálat eredményeként a minősítő a minősített adat minősítését megszünteti, akkor ezt az iraton
feltünteti. Ha a megismerni kívánt adathordozó más védelemre kötelezett adatot nem tartalmaz, az adatszolgáltatást
lehetővé kell tenni.
Egyéb korlátozás alá eső adatokra vonatkozó
adatigénylés 20. §
Az UNCLASSIFIED, a CONTROLLED és a LIMITED
jelöléssel ellátott adatok a kibocsátó szerv hozzájárulásával ismerhetők meg.
21. § Döntés megalapozására szolgáló adatra vonatkozó adatigénylés során ezen utasítás közérdekű adatok egyedi
igénylésének és teljesítésének rendjére vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
22. § A honvédelmi szerv kezelésében lévő a Ttv. hatálya alá
nem tartozó, de más jogszabály által védendő adat (üzleti
titok, banktitok, orvosi, ügyvédi és egyéb szakmai titok, a
posta és a távközlési törvény által védett adatok, személyes adatok) megismerésére benyújtott kérelem kizárólag
az érintett személy, vagy a védendő adat gazdája
engedélyével teljesíthető.
Záró rendelkezések 23. § (1) Ez az utasítás 2008. július 1-jén lép hatályba.
(2) A HM KPÜ az egyes másolatokkal kapcsolatos költségtérítéseket első alkalommal az utasítás közzétételét követő 15 napon belül állapítja meg, és azt közzététel céljából haladéktalanul megküldi az adatközlőnek.
(3) Az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül az
1. § (3) bekezdés szerinti szervek vezetői elkészítik és jóváhagyás céljából a honvédelmi miniszter részére felterjesztik a közérdekű adatok közzétételének és az adatigénylések teljesítésének a rendjéről szóló szabályzatot.
(4) Az ajánlatkérő saját honlapján történő közzététellel
tesz eleget a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX.
törvény által meghatározott saját beszerzésekre vonatkozó
elektronikus közzétételi kötelezettségnek.
(5) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a közérdekű adatok közzétételének módjáról szóló
12/2006. (HK 4.) HM utasítás, a közérdekű adatok közzétételének módjáról szóló 12/2006. (HK 4.) HM utasítás
módosításáról szóló 25/2007. (HK 5.) HM utasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2015. (VII. 15.) KKM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 17.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a  továbbiakban:
minisztérium) fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az  a)  pont szerinti
költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium és
annak jogelődjei költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési
maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési évben megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § Az előirányzatok Ávr. 30. § szerinti felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § E rendelet szerinti, az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatás esetében az 1. mellékletben foglalt
táblázat
a) 4. sora alapján – a  beruházás ösztönzési célelőirányzat felhasználásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott szabályok szerint – regionális beruházási támogatás,
b) 13. sora alapján
ba) csekély összegű támogatás,
bb) kulturális célú támogatás,
c) 18. sora alapján csekély összegű támogatás,
d) 28. sora alapján
da) csekély összegű támogatás,
db) kulturális célú támogatás,
e) 32. sora alapján
ea) csekély összegű támogatás,
eb) kulturális célú támogatás
f ) 34. sora alapján a  támogatás céljától függően – a  vonatkozó európai uniós jogszabályok előírásainak
betartása mellett – az a)–e) pontban meghatározott valamennyi támogatási kategória
nyújtható. 4. § (1) A 651/2014/EU bizottsági rendelet és az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag
átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
5. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) a kulturális célú támogatás, illetve – a 9. § (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a csekély összegű
támogatás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
 (2) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-
termékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez csekély összegű támogatás és kis- és
középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez csekély összegű támogatás és kis- és középvállalkozás vásáron való
részvételéhez nyújtott támogatás,
c) támogatás mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny
vállalkozás részére, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) a  2010/787/EU tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő
támogatás;
e) támogatás exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
f ) támogatás, ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
g) támogatás olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
6. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező csekély összegű támogatás bármely egyéb,
azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható
költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
7. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(3) Ha a  támogatás nyújtása az  uniós állami támogatási szabályok értelmében az  Európai Bizottság előzetes
jóváhagyásától függ, a  támogatási döntés csak az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát
követően hozható meg.
8. § E rendelet alapján kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás, valamint csekély összegű
támogatás esetén 2021. június 30-ig, kulturális célú támogatás esetén 2018. szeptember 1-jéig lehet támogatási
döntést hozni.
9. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
10. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén a  támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
(3) Támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett a  651/2014/EU bizottsági rendelet 6.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét a projekt megkezdése
előtt írásban benyújtotta.
(4) A projekt megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
(5) Az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a  regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Atr.) 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja
szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi támogatást, ha a  támogatás összege
vállalkozásonként meghaladja az évi 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
11. § Kulturális célú támogatás az  Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2) számú határozatának megfelelően, az  Atr.
27. §-ában meghatározott szabályok szerint nyújtható.
12. § (1) A miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó
a) az alább felsorolt kereskedelemfejlesztési feladatokat:
aa) magyar vállalkozások számára az exportlehetőségek felkutatásában, üzleti partnerek közvetítésében
és üzletember-találkozók megszervezésében való közreműködés,
ab) kis- és középvállalkozók számára az export- és tőkekihelyezési tevékenységükkel elérhető uniós és
hazai támogatási, pályázati lehetőségekről információk gyűjtése és továbbítása,
ac) tanácsok nyújtása külkereskedelem-technikai, vámügyi, jogi, adózási, valamint az állami támogatási
rendszerekkel kapcsolatos kérdésekben,
ad) regionális vállalati és projektspecifikus adatbázisok működtetése,
ae) exportcélú promóciós kiadványok kiadásáról és kommunikációs projektek megvalósításáról való
gondoskodás,
af ) kereskedelemfejlesztési szakmai programok, így különösen szemináriumok, tréningek, workshopok
technikai szervezéséről és lebonyolításáról való gondoskodás,
ag) magyar vállalkozások állami támogatás mellett megvalósuló részvételének szervezése a  külföldi
vásárokon, kiállításokon,
ah) konstrukciók kidolgozása a  külpiaci infrastruktúra-fejlesztési projektekben a  magyar vállalkozások
részvételének támogatására,
ai) a kezelésében lévő kereskedelemfejlesztési eszközök működtetése,
aj) a kereskedelemfejlesztési pályázatok kezelése
a Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Korlátolt Felelősségű Társaság,
b) a  közép-európai kereskedelmi hálózatfejlesztési tevékenységet valamint ezekhez a  feladatokhoz
kapcsolódóan a  12.  § (1) bekezdés aa)–ag) és ai)  pontokban meghatározottakat az  MNKH Közép-európai
Kereskedelemfejlesztési Hálózat Korlátolt Felelősségű Társaság,
c) a  minisztérium kormánytisztviselőinek, munkavállalóinak és egyéb jogviszonyban foglalkoztatott
munkatársainak oktatási, kulturális, sport és rekreációs lehetőségeit biztosító programok megszervezésével
és ezek feltételeinek biztosításával kapcsolatos feladatokat a KKM Oktatási és Rekreációs Korlátolt Felelősségű
Társaság
útján látja el. 13. § A 3. §
a) a) pontja, a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187.,
2014.6.26., 1. o.) I. és II. fejezete, valamint a 13–14. és 19. cikkeinek,
b) b)  pont ba)  alpontja, c)  pontja, d)  pont da)  alpontja, valamint e)  pont ea)  alpontja az  Európai Unió
működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352, 2013.12.24., 1. o.),
c) b) pont bb) alpontja, d) pont db) alpontja, valamint e) pont eb) alpontja az SA.34770 (2012/N-2) sz. bizottsági
határozat,
d) f ) pontja az a)–c) pontban megjelöltek
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 2/2013. (VIII. 30.)
KüM rendelet.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1758/2016. (XII. 14.) Korm. határozata a Budapest Music Center kibővítéseként a Modern Opera – OPERA X megvalósításával összefüggő beruházással kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  BMC Budapest Music Center Kulturális Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság által
tervezett Modern Opera – OPERA X épületének megvalósításához – a 2017. évi központi költségvetésben biztosított
forráson felül – további 1000,0 millió forint forrást kell biztosítani a 2018. és 2019. évi központi költségvetésben;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pontban megjelölt célra
gondoskodjanak a 2018. és 2019. évi központi költségvetésben összesen 1000,0 millió forint forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. és 2019. évi központi költségvetés tervezése, illetve végrehajtása során, a kiadások
várható felmerülésének ütemében
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Modern Opera – OPERA X épületének 2020. évtől
kezdődően szükséges fenntartására és működtetésére vonatkozó előterjesztés elkészítéséről és a Kormány részére
történő benyújtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezését megelőzően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
263/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Horváth Katalint 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1810/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a MÁV vasúti dolgozóinak 2011–2013. években történő pénzügyi ösztönzéséről szóló 1447/2011. (XII. 21.) Korm. határozat előírásainak 2013. teljesítéséről.
A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 6. A MÁV-csoport dolgozóinak pénzügyi ösztönzése jogcímcsoport
címen elkülönített 2000,0 millió forint összeget a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján
biztosítsa a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV Zrt.) és a  Győr–Sopron–
Ebenfurti Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: GYSEV Zrt.) részére az  alábbiakban meghatározott
feltételeket teljesítő vasúti dolgozók számára történő (járulékaival, közterheivel együtt számítva) egyenlő mértékű pénzügyi
ösztönző támogatás kifizetéséhez:
a) az adott munkavállaló a  MÁV Zrt.-vel, a  MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal, a  MÁV-GÉPÉSZET Vasútijármű Fenntartó és Javító Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal vagy a  MÁV-TRAKCIÓ Vasúti Vontatási Zártkörűen Működő Részvénytársasággal
2007. december 31. napján munkaviszonyban állt,
b) a munkavállaló munkaviszonya az a) pontban meghatározott időponttól a kifizetés napját megelőző hónap
utolsó napjáig folyamatosan fennállt az  a)  pontban megjelölt valamelyik gazdasági társaságnál, vagy
a  munkáltató személyében bekövetkező változás útján került át a  2011. év során a  GYSEV Zrt.-hez vagy
a 2013. év során a MÁV Csoport valamely más tagjához,
c) a munkavállaló a  kifizetés napját megelőző hónap utolsó napján nem tartozik az  érintett társaságoknál
működtetett prémiumrendszer hatálya alá.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök