text:
98/2007. (V. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovina
Minisztertanácsa közötti gazdasági együttműködésről
szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege
a következő:
„A Magyar Köztársaság Kormánya
és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti
Gazdasági Együttműködési Megállapodás A Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa, a továbbiakban a Szerződő Felek,
– attól az óhajtól vezérelve, hogy elmélyítsék az országaik között hosszú ideje fennálló kapcsolatokat,
– kifejezve törekvésüket, hogy fenntartsák és erősítsék
hagyományos gazdasági kapcsolataikat,
– azzal a szándékkal, hogy a kölcsönös előnyök alapján
fejlesszék és intenzívebbé tegyék gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködésüket,
– azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek
bővítése a további együttműködéshez megfelelő és kedvező alapot teremt,
– a két országban hatályban lévő törvények keretei között és nemzetközi kötelezettségeikkel teljes összhangban
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk A Szerződő Felek hatályban levő törvényeik keretein
belül a gazdasági és társadalmi fejlődés minden fontos területén elősegítik a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés erősítését és bővítését.
2. Cikk Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok jelenlegi
helyzetét és perspektíváit, a Szerződő Felek egyetértenek
abban, hogy a hosszú távú együttműködésre kedvezőek a
feltételek többek között a következő területeken:
– mezőgazdaság és élelmiszeripar, agrártermékek feldolgozása és tárolása;
– erőművek és magas feszültségű elosztó hálózatok,
gáz- és kőolajvezetékek hálózatának fejlesztése és rehabilitációja;
– elektromos berendezések és készülékek;
– elektronikai és villamos-gépészeti ipar;
– ásványi nyersanyagok és bányászati termékek kutatá
sa, kitermelése, kezelése, további feldolgozása, valamint
értékesítése; – vegyipar és kőolajfeldolgozás;
– csomagolási technológia;
– környezetvédelem;
– vízgazdálkodás és erdőgazdálkodás;
– oktatás;
– egészségügy, gyógyászati technológia, gyógyászati
berendezések és gyógyszeripar;
– humán erőforrások fejlesztése;
– idegenforgalom;
– kis- és középvállalkozások közötti együttműködés;
– hírközlés és információs technológia;
– közlekedés és
– tudomány és technológia.
3. Cikk A Szerződő Felek törekednek arra, hogy megfelelő eszközökkel szélesítik és tegyék intenzívebbé együttműködésüket:
– elősegítik a kapcsolatok építését, és erősítik az
együttműködést a gazdasági döntéshozók, kormányzati intézmények, szakmai és üzleti szövetségek, kamarák, regionális és helyi szervek között, bátorítják a kölcsönös érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréjét,
valamint saját képviselőik és más gazdasági-műszaki delegációk látogatásait;
– információkat cserélnek a fejlesztési prioritásokról,
és megkönnyítik az üzleti szereplők részvételét a fejlesztési projektekben;
– szorgalmazzák a két ország üzleti körei közötti új
kontaktusok létesítését és a meglévők szélesítését, bátorítják az egyének és vállalkozások között a látogatásokat,
összejöveteleket és egyéb találkozókat;
– üzleti információkat cserélnek, bátorítják a vásárokon
és kiállításokon történő részvételt, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezését;
– elősegítik a magánszektor kis- és közepes vállalkozásai fokozottabb részvételét a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban;
– marketing, tanácsadói és szakértői szolgáltatások
nyújtásával bátorítják az együttműködést a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
– arra bátorítják pénzügyi intézményeiket és bankszektorukat, hogy közelebbi kapcsolatokat létesítsenek és erősítsék együttműködésüket;
– bátorítják a beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, képviseletek és fiókvállalatok létesítését;
– elősegítik a régiók közötti együttműködést és a nemzetközi szintű együttműködést a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó kérdésekben.
4. Cikk Jelen Megállapodás megkötésével a Szerződő Felek létrehozzák a Vegyes Bizottságot, amelyet a Szerződő Felek
bármelyikének kérésére felváltva hívnak össze Magyarországon és Bosznia-Hercegovinában.
A Vegyes Bizottság feladatai különösen az alábbiakat
foglalják magukba:
– a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének
megvitatása, – új lehetőségek azonosítása a jövő gazdasági együttműködésének további fejlesztéséhez,
– javaslatok kidolgozása a gazdasági együttműködés
feltételeinek javítására a két ország vállalatai között,
– javaslatok tétele a Megállapodás alkalmazására.
A Szerződő Felek közötti, a Megállapodás alkalmazásá
val és értelmezésével kapcsolatos véleményeltéréseket a
Vegyes Bizottság keretei között rendezik.
5. Cikk A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából fakadnak. Következésképpen a Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen a Csatlakozási Szerződéssel
vállalt, az Európai Közösséget létrehozó Szerződésből, az
Európai Unióról szóló Szerződésből, valamint általában
véve az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából
származó kötelezettségeit.
6. Cikk Ez a Megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a
felek mindegyike kézhez vette az értesítést, melyben a
Szerződő Felek diplomáciai úton keresztül tájékoztatják
egymást az országaikban alkalmazandó, a Megállapodás
hatályba léptetéséhez szükséges alkotmányos követelések
teljesüléséről.
Ez a Megállapodás öt évig marad érvényben; ezután folyamatosan egy-egy évre meghosszabbodik mindaddig,
míg bármelyik fél a Megállapodás megszüntetésének
szándékáról a másik felet írásban nem értesíti. A Megállapodás az értesítést követő 3. hónap elteltével szűnik meg.
Ez a Megállapodás a Szerződő Felek kölcsönös megegyezésével, írásban módosítható vagy kiegészíthető.
A módosításokat vagy kiegészítéseket, változtatásokat a
Szerződő Felek törvényhozása által létrehozott meglévő
jogi eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani.
Készült és aláírásra került Szarajevóban, 2006. november 22. napján, két eredeti példányban, magyar,
bosnyák/horvát/szerb és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetében az angol nyelvű
(a megállapodás angol nyelvű változatát a Magyar Közlöny
2007. évi 55. száma tartalmazza) változat az irányadó.
A Magyar Köztársaság
Kormánya nevében Bosznia-Hercegovina
Minisztertanácsa nevében
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 6. cikkében
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1572/2013. (VIII. 27.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0018 azonosító számú („31. sz. főút JNSZ megyei szakasz 115 kN tengelyterhelésre történő megerősítése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0018 azonosító számú, „31. sz. főút JNSZ megyei
szakasz 115 kN tengelyterhelésre történő megerősítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2015. (I. 28.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai
és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 55.  §-a alapján – a  miniszterelnök javaslatára  –
Hegmanné Nemes Sárát, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárát e  megbízatása alól 2015. január 22-ei
hatállyal felmentem.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1358/2019. (VI. 14.) Korm. határozata a Kovács Katalin Nemzeti Kajak-Kenu Sportakadémia megvalósítása további előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alap terhére történő finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Kovács Katalin Nemzeti Kajak-Kenu Sportakadémia létrehozására (a  továbbiakban: Beruházás) irányuló
fejlesztési koncepcióval, és megerősíti, hogy a  megvalósításra a  Budapest III. kerület, 23796/18 helyrajzi számú
ingatlan Beruházáshoz szükséges részén, a  telekalakítási eljárásban hozott döntés véglegessé válását követően
kerüljön sor;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert
jelöli ki, az emberi erőforrások minisztere bevonásával;
3. a Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (2) bekezdés c), k), l), n), o) és p) pontja szerinti, 2019. évi pénzügyi teljesítéssel
érintett előkészítési fázisaira összesen 675 313 709 forint forrást biztosít a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet,
26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport
terhére azzal, hogy a teljes előkészítést legkésőbb 2020. december 31. napjáig kell megvalósítani;
4. a Beruházás 3. pont szerinti előkészítési fázisainak megvalósítójaként a Beruházási Ügynökséget jelöli ki;
 5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
3. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím, 3. Egyedi magasépítési beruházások
alcímet az  5. Kovács Katalin Akadémia jogcímcsoporttal, valamint a  jogcímcsoporton belül az  1. Beruházás
előkészítés jogcímmel egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 6. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a  Beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása
érdekében a  3.  pont szerinti összeg egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás
Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 3. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím, 3. Egyedi
magasépítési beruházások alcím, 5. Kovács Katalin Akadémia jogcímcsoport, 1. Beruházás előkészítés jogcím javára,
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
7. egyetért azzal, hogy a Beruházás során létrejövő vagyon kezelője a Nemzeti Sportközpontok legyen;
 8. az Áht. 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva a  Beruházás előkészítése érdekében
az  5.  pont szerinti kiadási előirányzat terhére vállalható kötelezettségek 2020. évre vonatkozó felső korlátját
1 755 815 644 forintban állapítja meg;
9. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a 2020. évi előkészítési szakaszok megvalósításához szükséges 8. pont szerinti összeg rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 10. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2021. január 31.
b) a  Beruházás megvalósítására lefolytatott feltételes közbeszerzési eljárás eredménye alapján
készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás megvalósításáról, a  kivitelezéshez kapcsolódó
kötelezettségvállalási összeg és a  kifizetések ütemezésének, valamint az  üzemeltetési költségek
bemutatásával.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Beruházás megvalósítását célzó feltételes közbeszerzési eljárást követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1609/2016. (XI. 8.) Korm. határozata az EFOP-4.1.1-15 azonosító számú („Egyes egyházi oktatási infrastrukturális fejlesztések” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az 1. mellékletben foglalt táblázat A–C és E oszlopában meghatározott projektjavaslatok (a továbbiakban:
projektjavaslatok) 1. mellékletben foglalt táblázat D oszlopa szerinti támogatásához,
 2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
125/2014. (X. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti kulturális központok kölcsönös nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az emberi erőforrások minisztere egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti kulturális központok
kölcsönös nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásával kapcsolatos tárgyalásokon
részt vevő személyt jelölje ki;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy – az  emberi erőforrások
miniszterével egyetértésben – az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1522/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a Halmajugra község külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Halmajugra község külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint 07/131, 07/60, 07/118, 07/120, 07/119 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből
az esetleges telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
426/2015. (X. 21.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Nagy Jánost 2015. október 21-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2015. (I. 14.) MvM rendelete a Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén tartós külszolgálatot teljesítő diplomaták és szakdiplomaták alapellátmányának összegéről és azok kifizetéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (4a) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 5a.  pontjában foglalt feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén (a  továbbiakban: Állandó Képviselet) foglalkoztatott
–  a  Miniszterelnökséggel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló – diplomaták és szakdiplomaták
alapellátmányának bruttó havi összegét és pénznemét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § A havi ellátmány kifizetése az  Állandó Képviseleten foglalkoztatott diplomata, szakdiplomata által a  fogadó
országban nyitott bankszámlára való átutalással történik.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
67/2009. (VIII. 28.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről
 szóló egyezmény (a továb biak ban: egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozását
köve tően az egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter


text:
26/2004. (III. 26.) ME határozata a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnökének kinevezéséről.
A Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalról szóló
216/2003. (XII. 11.) Korm. rendelet 8. §-ának (3) bekezdése alapján, az oktatási miniszter javaslatára
Boda Miklóst a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnökévé
— 2004. április 1-jei hatállyal, hat évi időtartamra —
kinevezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
74/2014. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Védelmi- és Közigazgatási Csoport és a Stratégiai Műveleti Vezetési Csoport-Katasztrófavédelmi Operatív Törzs működésének egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. és 4. pontja, illetve a 11. § (3) bekezdése
alapján, figyelemmel a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló
23/2005. (VI. 16.) HM rendelet 23. § e) pontjára és a 24. §
h) pontjára a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
valamint a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) főnökének (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre.
2. A HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban:
HM KÁT) által jóváhagyott névjegyzék alapján kerül vezénylésre a Védelmi- és Közigazgatási Csoport (a továbbiakban: VKCS) állománya az alábbi beosztásokba:
a) VKCS vezető,
b) VKCS vezető-helyettes,
c) HVKF összekötő,
d) Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizott
ság Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési központ (a továbbiakban: KKB NVK) összekötő I.,
e) KKB NVK összekötő II.,
f) Stratégiai Műveleti Vezetési Csoport-Katasztrófavé
delmi Operatív Törzsbe (a továbbiakban: SMVCS-KOT)
delegált összekötő,
g) külső igénybevételi koordinátor,
h) belső igénybevételi koordinátor,
i) helyzetelemző, döntés-előkészítő törzstiszt,
j) nyilvántartó, 3. A 2. pont a), b), f), i) és j) alpont szerinti beosztásokat
ellátó személyek a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) és a HM Védelmi Hivatal
(a továbbiakban: HM VH) állományából kerülnek vezénylésre heti, folyamatos munkarend esetén napi váltásban.
A szolgálatellátás során a fenti beosztásokat ellátó személyek a HM TKF és a HM VH állományából felváltva kerülnek vezénylésre.
4. A VKCS vezető és a VKCS vezető-helyettes beosztást betöltő személy nem vezényelhető egyszerre azonos
szervtől, szervezettől.
5. Az SMVCS-KOT aktivizálása esetén az abba delegált összekötő az SMVCS-KOT-ban látja el szolgálati feladatait.
6. A 2. pont d) és g) alpont szerinti beosztásokat betöltő
személyek a HM VH állományából kerülnek ki.
7. A 2. pont e) és h) alpont szerinti beosztásokat betöltő
személyek a HM TKF állományából kerülnek ki.
8. A KKB NVK aktivizálása esetén az abba delegált
összekötők a KKB NVK-ban látják el szolgálati feladataikat.
9. A HVKF összekötő beosztást a HVK csoportfőnökei
vagy azok helyettesei tölthetik be. A HVKF összekötőt a
HVKF vezényli szolgálatba.
10. A VKCS állománya a VKCS vezető igénye alapján,
a HM KÁT döntése szerint szakértőkkel egészíthető ki.
11. Az SMVCS-KOT parancsnoka a HVKF által havi
szolgálatvezénylésben kerül kijelölésre, a HVK Hadműveleti Csoportfőnökségen (a továbbiakban: HVK
HDMCSF), vagy a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökségen (a továbbiakban: HVK HTCSF) vezetői beosztást
betöltők köréből.
12. Az SMVCS-KOT állományát az alábbi szervezetek
biztosítják:
a) a HVK HDMCSF vagy a HVK HTCSF állományából: 1 fő SMVCS-KOT parancsnok,
b) a HVK HDMCSF és a HVK HTCSF állományából:
2 fő tervező,
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség állományából:
1 fő tervező,
d) az Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Egészségügyi Központ állományából: 1 fő tervező,
e) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár állományából: 3 fő (1 fő kidolgozó, 1 fő informatikus, 1 fő objektum biztosító),
f) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ állományából: 1 fő tervező.
13. A 12. pont b) alpont szerinti tervezői beosztások ellátását a HVK HDMCSF és a HVK HTCSF önállóan is
biztosíthatja állományából.
14. Az SMVCS-KOT-ba olyan személyek vezényelhetők, akik nemzeti, EU és NATO titkos szintű adatok felhasználására vonatkozó személyi biztonsági tanúsítvánnyal és felhasználói engedéllyel rendelkeznek. A 12. pont
d)–f) alpontjában nevesített vezénylő szervezetek, a szolgálat ellátására kijelölt állomány személyi biztonsági tanúsítványának és felhasználói engedélyének meglétéről szóló
igazolásait az első szolgálatba lépést megelőző hó 20. napjáig a HVK HDMCSF csoportfőnökének küldik meg.
15. Az SMVCS-KOT állománya az SMVCS-KOT parancsnok igénye alapján, a HVKF döntése szerint összekötő tisztekkel, szakértőkkel egészíthető ki.
16. A VKCS és az SMVCS-KOT együttműködése érdekében
a) a VKCS az állományából 2. pont f) alpont szerinti
összekötőt biztosít az SMVCS-KOT-ba,
b) a HVKF a 2. pont c) alpont szerinti összekötőt delegál
a VKCS-ba.
17. Ez az intézkedés 2014. október 1-jén lép hatályba.
18. Hatályát veszti a Katasztrófavédelmi Operatív
Törzs működésének egyes szabályairól, továbbá a Honvéd
Vezérkar szervezeti korrekciójával és a Magyar Honvédség kiképzési és doktrinális feladatokat ellátó központi
szervezetének megalakításával összefüggő feladatok végrehajtásáról szóló 11/2014. (HK 4.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedés módosításáról szóló 19/2014. (HK 4.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 1–7. pontja.
Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
27/2018. (V. 17.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a nemzeti fejlesztési miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Mernyei Ákos Péternek, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2018. május 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
245/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Lengyel Miklós rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország szöuli nagykövetségének
vezetésére, valamint Magyarországnak a  Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban való képviseletére kapott
megbízása alól.
Budapest, 2013. július 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1722/2018. (XII. 18.) Korm. határozata a nemzeti egészségügyi programokról, valamint az azokhoz kapcsolódó, a 2019–2022. évekre vonatkozó szakpolitikai programokról.
A Kormány a lakosság egészségi állapotának javítása és az egészségügyi ellátás fejlesztése érdekében
 1. jóváhagyja a 2030-ig terjedő
a) Nemzeti Gyermekegészségügyi Programot,
b) Nemzeti Keringési Programot,
c) Nemzeti Mentális Egészségügyi Programot,
d) Nemzeti Mozgásszervi Programot,
e) Nemzeti Rákellenes Programot;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pont szerinti nemzeti egészségügyi programok alapulvételével
dolgozza ki a 2019–2022. évekre vonatkozó szakpolitikai programokat;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő a  lelki egészség stratégiát, ideértve annak
a gyermekekre vonatkozó koncepcióját;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 2. pont szerinti szakpolitikai programok kidolgozása során
a) gondoskodjon – az érintett szakmai szervezetek bevonásával – a nemzeti egészségügyi programok részletes
programelemeinek és a tervezett fejlesztések részleteinek, ütemtervének kidolgozásáról,
b) kerüljön sor a javasolt fejlesztések pénzügyi kereteinek meghatározására,
c) a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő bevonásával kerüljön sor a  szakpolitikai programban javasolt,
a finanszírozást érintő változtatások részletes elemzésére és kidolgozására;
 5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a pénzügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti szakpolitikai programok
megvalósítása érdekében működjenek együtt az  egyes intézkedések végrehajtásához szükséges költségvetési
források tervezése és azok biztosítása érdekében, a rendelkezésre álló források figyelembevételével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: folyamatos
 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy mérje fel az  Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Térhez
kapcsolódó egységes mentális egészségügyi program és az országos regiszter program kialakításának feltételeit;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a  mozgásszervi ellátás humán erőforrása
utánpótlásának lehetőségeit, ennek keretében
a) az egészségügyi képzést folytató egyetemek bevonásával az  általános orvosképzés keretében
a reumatológiai ellátás hangsúlyának növelését,
b) a szakdolgozói és gyógytornász képzés fejlesztését és azt, hogy minden létesítendő járási egészségközpont
gyógytornászt foglalkoztasson,
c) az integrált óvodai és iskolai egészségnevelés keretében kötelezően bevezetendő primer és szekunder
mozgásszervi prevenciós programokat,
d) a munkahelyi mozgásszervi prevenció kötelező feltételrendszerének biztosítását, valamint
az önkormányzatok és sportegyesületek országos mozgásprogramokban való részvételét,
e) a Nemzeti Egészségügyi Mozgásszervi Programot vezető Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet
célirányos fejlesztését, ennek keretében a Mozgásszervi Prevenciós Központ létesítését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a  szükséges intézkedéseket a  mentális zavarok
ellátásában közreműködő humánerőforrás-utánpótlás biztosításának lehetőségeit, ennek keretében:
a) az egészségügyi képzést folytató egyetemek bevonásával az  általános orvosképzés keretében a  mentális
zavarok ellátási hangsúlyának növelését,
b) a szakdolgozói képzés fejlesztését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete a belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló költségtérítéséről.
A Kormány a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80.  § b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  rendelet hatálya kiterjed a  munkáltatókra és velük az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178.  §
22.  pontja szerinti munkaviszonyban álló munkavállalóra, kivéve, ha törvény, kormányrendelet vagy törvény
felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendelet a  belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló
költségtérítésére eltérő szabályt állapít meg.
2. § (1) A  belföldi hivatalos kiküldetésben (a továbbiakban: kiküldetés) lévő munkavállalónak többletköltségei fedezetére
a kiküldetés tartamára költségtérítés (a továbbiakban: napidíj) jár.
(2) A napidíj számlával, egyszerűsített számlával igazolt összegként vagy költségátalányként számolható el.
3. § (1) Átalányként a munkavállalót legalább napi ötszáz forint napidíj illeti meg.
 (2) A  rendszeresen kiküldetést teljesítő munkavállalónak a  munkáltató havi átalányt állapíthat meg. Ennek
összegét az  egy napra megállapított napidíj-átalány és a  havi átlagban kiküldetésben töltött naptári napok
figyelembevételével kell meghatározni.
4. § Nem számolható el napidíj
a) ha a távollét időtartama a hat órát nem éri el,
b) ha a munkáltató a munkavállaló élelmezését a kiküldetés helyén biztosítja.
5. § A  hat órát meghaladó kiküldetés esetén a  belföldi közúti árufuvarozásban és személyszállításban
gépkocsivezetőként és árukísérőként foglalkoztatott magánszemély részére adható napidíj-átalány háromezer
forint, feltéve, hogy a  munkáltató a  kiküldetésre nem alkalmazza a  3.  §-ban foglaltakat, és a  kiküldetés
többletköltségeire tekintettel más juttatást nem ad.
6. § Ez a rendelet 2016. január 1. napján lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a  belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló élelmezési költségtérítéséről szóló 278/2005.
(XII. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1287/2010. (XII. 15.) Korm. határozata a Magyarországi Református Egyház és a Magyarországi Evangélikus Egyház számára a 2010-ben rendezésre javasolt ingatlanokról, az e célra elkülönített költségvetési keret elosztásáról.
A Kormány
1. a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. törvény értelmében alakított
egyeztető bizottság által rendezésre javasolt ingatlanok jegyzékét jóváhagyja, és elrendeli, hogy a közigazgatási és
igazságügyi miniszter gondoskodjon az 1. melléklet szerinti jegyzékben felsorolt ingatlanoknak a Magyarországi
Református Egyház és a Magyarországi Evangélikus Egyház tulajdonába adásáról, illetve a kártalanítások kifizetéséről a
2. mellékletben csatolt pénzellátási terv alapján;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. december 31.
2. egyetért azzal, hogy a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésére biztosított 2011. évi költségvetési
előirányzat terhére 6 millió Ft az egyeztető bizottságok folyamatos működéséhez, szakértői és megbízási díjak, illetve
az egyházi ingatlanrendezéssel kapcsolatos beszerzések céljára kerüljön felhasználásra.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. január 31.
3. E határozat a közzététellel lép hatályba. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
51/2016. (III. 17.) Korm. rendelete az állami tulajdonban levő ÉMI Nonprofit Kft. állami építési beruházásokkal kapcsolatos egyes műszaki szolgáltatási feladatok elvégzésére vonatkozó kijelöléséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 9. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a Miniszterelnökség által nyújtott központi költségvetési forrásból vagy európai uniós forrásból
megvalósításra kerülő, nettó 100 millió forint becsült értéket meghaladó építési beruházásokra terjed ki, amelyeket
a) a Miniszterelnökség, a Miniszterelnökséget vezető miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló
költségvetési szerv, a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság, a miniszter – az állami
vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 71.  § (3)  bekezdése alapján kiadott – rendeletében tulajdonosi
joggyakorlónak kijelölt személy tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság, vagy
b) a XI. Miniszterelnökség költségvetési fejezeten belül a  miniszter mint fejezetet irányító szerv irányítása alá
tartozó előirányzatokból az a) pontba nem tartozó központi költségvetési szerv
valósít meg és az 1. mellékletben nevesítésre kerül.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. minden szakágra kiterjedő építési műszaki ellenőri tevékenység: az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 38/A. § (2) bekezdése szerinti feladatok ellátása;
2. minden szakágra kiterjedő és folyamatos tervellenőri tevékenység: az építési engedélyezési tervdokumentáció
és a  kivitelezési tervdokumentáció tartalmának műszaki szakszerűségére vonatkozó ellenőrzése az  építés
minőségének, a szakszerű kivitelezés biztosításának, valamint az Étv. 31. § (2) bekezdése szerinti és az egyéb
jogszabályokban meghatározott követelményeknek az érvényre juttatása érdekében.
2. A miniszter feladatai 3. § (1) A  miniszter gondoskodik az  1.  § szerinti építési beruházások minőségi, határidőben történő és az  életciklus
költségek alapján meghatározott költséghatékony megvalósításáról, valamint a  Miniszterelnökség felügyeleti
körében megvalósuló építési beruházások megvalósítása során a  közpénzek hatékony felhasználásának
átláthatóságáról és nyilvános ellenőrzésének biztosításáról.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti feladatait az  ÉMI Építésügyi Innovációs Minőségellenőrző Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) bevonásával látja el.
4. § A miniszter
a) figyelemmel kíséri az 1. § szerinti építési beruházások megvalósítását,
b) a Társaság útján ellenőrzi az építési beruházás magas szakmai minőségben történő megvalósulását.
3. A Társaság feladatai 5. § A Társaság az 1. § szerinti építési beruházások tekintetében
a) az építési beruházás generál tervezésének teljes körű, minden szakágra kiterjedő és folyamatos tervellenőri
tevékenységet lát el,
b) minden szakágra kiterjedő építési műszaki ellenőri tevékenységet lát el, valamint
c) nyomon követi a teljes beruházás folyamatát.
4. Az 1. § szerinti építési beruházásokra vonatkozó szabályok
6. § (1) Az 1. § szerinti építési beruházások esetén a beruházónak a Társasággal szerződést kell kötnie a teljes körű, minden
szakágra kiterjedő és folyamatos tervellenőri, valamint építési műszaki ellenőri tevékenység ellátására.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti szerződésben rögzítésre kerülnek különösen a Társaság feladatai, jogai és kötelezettségei,
valamint a feladatokat ellátó felelős szervezeti egység.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkötött 6. § szerinti szerződésekre kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2013. (VI. 18.) MNB rendelete a „Weöres Sándor születésének 100. évfordulója” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Weöres Sándor születésének 100. évfordulója alkalmából – „Weöres Sándor születésének
100. évfordulója” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2013. június 20. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 20 gramm, átmérője 34 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban az „5000” értékjelzés
és a „FORINT” felirat olvasható. A felső körirat alatt, bal oldalon a „2013” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel
olvasható. A középmezőben Weöres Sándor nevének betűiből álló kompozíció látható. Az emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén a „WEÖRES SÁNDOR” alsó körirat olvasható. A  középmezőben Weöres Sándor
öltönyös, mezítlábas alakjának ábrázolása látható, egy négyzet alakú keret alsó vonalára ültetve. A  négyzet alakú
kerettől balra az „1913”, jobbra az „1989” évszám olvasható. A négyzet alakú keret alatt, Weöres Sándor ábrázolásától
balra az  „EUROPA” nemzetközi emlékérme-sorozat közös emblémája, az  ún. „Euro-Star” jel, jobbra Tóth Zoltán
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2013. június 20-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1782/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a Krétai Szent András Alapítvány támogatásával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az  önmaguk ellátására nem, vagy csak folyamatos segítséggel képes személyek ellátását biztosító Krétai
Szent András Alapítvány által fenntartott Tököl 2640/15 helyrajzi számú, természetben a 2316 Tököl, Duna u. 7. szám
alatt található Szent Miklós Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona felújításának, korszerűsítésének és az  ehhez
szükséges eszközök beszerzésének támogatásával;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, az  1.  pont végrehajtása érdekében 60 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Civil és non-profit
szervezetek alcím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2007. (HK 2/2008.) HM utasítása a Fegyvernemi Állandó Munkacsoport átalakításáról és működéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
Magyar Honvédségben a lövész, a harckocsi, a tüzér, a repülő, a légvédelmi rakéta és tüzér fegyvernem, valamint a
felderítő, az elektronikai hadviselés, a műszaki, az ABV
védelmi és a légi vezetési-radar szakcsapatok, a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet folytató egészségügyi
szervezetek, továbbá a különleges műveleti erők felső
szintű szakmai irányításával összefüggő feladatok eredményes végrehajtása érdekében az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe és
fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az MH fegyvernemi (lövész és harckocsi, tüzér, repülő,
légvédelmi rakéta és tüzér), a szakcsapatok (felderítő,
elektronikai hadviselés, műszaki, ABV védelmi és légi
vezetési-radar), valamint a különleges műveleti erők feladatainak felső szintű szakmai irányításáért a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF)
vezetője felelős. A szakmai követelmények kialakítása és
érvényre juttatása érdekében – döntés-előkészítő, véleményező és javaslattevő jogkörrel rendelkező – Fegyvernemi
Állandó Munkacsoport (a továbbiakban: FÁM) jön létre.
3. § A FÁM feladata:
a) a haderőnemek fegyvernemei és szakcsapatai, vala
mint az MH feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet folytató egészségügyi szervezetek alkalmazási elveivel kapcsolatos javaslatok előkészítése, a kor kihívásainak megfelelő, NATO és EU tagságunkból fakadó,
magas szintű szakmai követelmények kidolgozása és felterjesztése a HM Honvéd Vezérkar Főnök (a továbbiakban: HM HVKF) részére;
b) a haderő-fejlesztési és modernizációs célkitűzések
alapján a fegyvernemek és szakcsapatok, valamint az MH
feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet
folytató egészségügyi szervezetek hosszú-, közép-, és
rövidtávú – a jövőbeni képességeik kialakítására vonatkozó – szervezeti, technikai és fejlesztési javaslatainak véleményezése;
c) egységes szakmai iránymutatások és mérhető követelmények kidolgozása a parancsnokságok, törzsek és az
alegységek felkészítésére;
d) a fegyvernemi tisztek és tiszthelyettesek képzésére
vonatkozó szakmai irányelvek meghatározása;
e) a fegyvernemek és szakcsapatok, valamint az MH
feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet
folytató egészségügyi szervezetek felkészítési és kiképzési elveire vonatkozó alkalmazói javaslatok összegzése,
kidolgozása;
f) részvétel az éves beiskolázási, képzési keretszámok
meghatározásában, továbbá a tanintézetekben végzettek
első beosztásának megtervezésében;
g) részvétel az át- és továbbképzési követelmények
meghatározásában;
h) a katonai felsőoktatás alapképzési szakjai szakirányaira, valamint a katonai szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadására vonatkozó jogszabályokban meghatározott – a kamarai tevékenységgel összefüggő – feladatok előkészítése a FÁM elnöke (a kamarai
jogkör gyakorlója) számára és döntéseinek megfelelően a
kapcsolódó faladatok végrehajtásának koordinálása;
i) a NATO műveleti Egységesítési Egyezmények, eljárások, doktrínák (STANAG, MC, AJP, ATP) véleményezésében való közreműködés;
j) saját doktrínák, műveleti eljárások kidolgozására
vonatkozó célkitűzések megfogalmazása;
k) a fegyvernemet és szakcsapatot, valamint az MH feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet folytató egészségügyi szervezeteket érintő nemzeti állásfoglalások és felajánlások (FP, FG, DPQ) kialakításában való
részvétel;
l) a fegyvernemeket és szakcsapatokat, valamint az
MH feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet folytató egészségügyi szervezeteket érintő ellenőrzések tapasztalatai alapján a következtetések levonása,
javaslatok előkészítése;
m) a fegyvernemek és szakcsapatok, valamint az MH
feladatainak végrehajtása érdekében szaktevékenységet
folytató egészségügyi szervezetek tudományos kutatási
célkitűzései összeállításában való részvétel.
4. § (1) A FÁM szervezetének állandó tagjai a FÁM vezetőségéből és delegált szakmai szekciókból állnak.
(2) A FÁM vezetősége:
a) elnök a HM HVKF helyettes;
b) elnökhelyettesek a HM HKF főosztályvezető, a HM
Haderőtervezési Főosztály (a továbbiakba: HM HTF) főosztályvezető és a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgató, az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) parancsnokának szárazföldi és légvédelmi és repülő
helyettesei, az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) parancsnok;
c) titkár a HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály osztályvezető;
d) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (a továbbiakban: ZMNE) rektora által delegált vezető beosztású
képviselő.
(3) Szakmai szekciók:
a) Lövész és harckocsizó szekció
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
osztályvezető;
Tagok:
– a HM FLÜ Anyagi-Technikai és Közlekedési Igaz
gatóság (a továbbiakban: HM FLÜ ATKI), valamint Technikai Igazgatóság (a továbbiakban: HM FLÜ TI) szakirányú képviselői;
– a HM HTF szakirányú képviselője;
– az MH ÖHP hadműveleti főnök (helyettes);
– az MH ÖHP kiképzési főnök (helyettes);
– az MH ÖHP J5 szakirányú főtisztje;
– az MH 25. Klapka György Lövészdandár parancsnok
(helyettes), valamint a lövész zászlóaljak parancsnokai;
– MH 25. Klapka György Lövészdandár harckocsi szá
zad parancsnok;
– az MH 25/88. Könnyű Vegyes Zászlóalj parancsnok
(helyettes);
– az MH 5. Bocskai István Lövészdandár parancsnok
helyettes, valamint a lövész zászlóaljparancsnokok;
– a ZMNE Kossuth Lajos Hadtudományi Kar (a továb
biakban: ZMNE KLHTK) Szárazföldi Műveleti Tanszékvezető (helyettes); – az MH Központi Kiképző Bázis (a továbbiakban:
MH KKB) parancsnok (helyettes), valamint 1. számú
szakképző csoport, csoportvezető;
– az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola
(a továbbiakban: MH KPTSZI) igazgató (helyettes).
b) Tüzér szekció
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (tüzér);
Tagok:
– a HM FLÜ ATKI Megsemmisítési Rendszerek Osz
tály képviselője;
– a ZMNE KLHTK Műveleti Támogató Tanszék
(a továbbiakban: ZMNE KLHTK MTT) szakirányú képviselője; – az MH ÖHP tüzér főtisztjei;
– az MH ÖHP J5 szakirányú főtisztje;
– az MH 25. Klapka György Lövészdandár tüzér
(ágyútarackos és páncéltörő) szakirányú főtisztjei;
– az MH KKB szakirány kiképzési főtisztje;
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
c) Repülő szekció
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (repülő);
Tagok:
– a HM FLÜ ATKI Megsemmisítési Rendszerek Osz
tály képviselője;
– a ZMNE Bolyai János Katonai Műszaki Kar (a továb
biakban: ZMNE BJKMK) Repülő és Légvédelmi Intézet
szakirányú képviselője;
– a ZMNE KLHTK Légierő Műveleti Tanszék
(a továbbiakban: ZMNE KLHTK LMT) szakirányú képviselője;
– az MH ÖHP légvédelmi és repülő főreferense;
– az MH ÖHP szakirányú főtisztjei (repülőeszköz típu
sonként egy-egy fő) és a Repülő Felkészítési Osztály osztályvezető (helyettes);
– az MH ÖHP J5 szakirányú főtisztje;
– az MH Műveleti Központ szakirányú főtisztje;
– az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis parancs
nok (helyettes) és a repülő század parancsnokok;
– az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis parancsnok (he
lyettes), a helikopter zászlóaljparancsnokok és a kiképző
repülő századparancsnok;
– Pápa Bázis repülőtér parancsnok (helyettes);
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
d) Légvédelmi rakéta és tüzér szekció
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (légvédelmi);
Tagok:
– HM FLÜ ATKI Megsemmisítési Rendszerek Osztály
képviselője;
– a ZMNE BJKMK Repülő és Légvédelmi Intézet
Légvédelmi és Radartechnikai Tanszék szakirányú képviselője; – az MH ÖHP szakirányú főtisztjei (légvédelmi rakétatechnikai eszköz kategóriánként egy-egy fő);
– az MH ÖHP J5 szakirányú főtisztje;
– az MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred parancs
nok (helyettes), a MISTRAL osztályparancsnok, valamint a
KUB osztályparancsnok;
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
e) Felderítő és elektronikai hadviselés szekció:
Vezető: HM HKF Felderítő osztály, osztályvezető;
Tagok:
– a HM FLÜ szakirányú képviselője;
– a ZMNE KLHTK MTT szakirányú képviselője;
– a ZMNE BJKMK Informatikai és Hírközlési Intézet
Információs Műveletek és Elektronikai Hadviselés Tanszék szakirányú képviselője;
– az MH ÖHP J2 szakirányú főtisztjei (szakterületenként 1–1 fő);
– az MH 5/24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj parancsnok;
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
f) Műszaki szekció
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (műszaki);
Tagok:
– a HM FLÜ ATKI Túlélőképesség Rendszerek Osz
tály szakirányú képviselője;
– a ZMNE BJKMK Katonai Gépész- Műszaki és Biz
tonságtechnikai Mérnöki Intézet Műszaki és Katasztrófavédelmi Tanszék szakirányú képviselője;
– az MH ÖHP hadműveleti szakirányú főtisztje;
– az MH ÖHP kiképzési szakirányú főtisztje;
– a MH Műveleti Központ szakirányú főtisztje;
– az MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Zászlóalj pa
rancsnok (helyettes);
– az MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Zászlóalj
parancsnok (helyettes);
– az MH 5. Bocskai István Lövészdandár Művelettá
mogató Műszaki Zászlóalj parancsnok (helyettes);
– az MH KKB szakirányú képviselője;
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
g) VBRN (CBRN) védelmi szekció
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (vegyivédelmi);
Tagok:
– az HM FLÜ Túlélőképesség Rendszerek Osztály
szakirányú képviselője;
– a ZMNE BJKMK Vegyi- és Katasztrófavédelmi Inté
zet szakirányú képviselője;
– az MH ÖHP szakirányú főtisztje;
– a MH Műveleti Központ szakirányú főtisztje;
– az MH Görgei Artúr Vegyvédelmi Információs Köz
pont parancsnok (helyettes);
– az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj pa
rancsnok; – az MH KKB szakirányú képviselője;
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
h) Légi vezetési-radar szekció:
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (légi vezetési és radar);
Tagok:
– HM FLÜ ATKI Megsemmisítési Rendszerek Osztály
képviselője;
– a ZMNE BJKMK Repülő és Légvédelmi Intézet
Légvédelmi és Radartechnikai Tanszék szakirányú képviselője; – MH ÖHP légvédelmi és repülő főreferens;
– az MH ÖHP Légi Hadműveleti Központ parancsnok
(helyettes);
– az MH ÖHP szakirányú főtisztjei (légtérkoordiná
ciós, légiforgalmi-vadászirányító és légtérellenőrző: egyegy fő); – az MH 54. Veszprém Légtérellenőrző Ezred parancsnok (helyettes);
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
i) Különleges műveleti szekció:
Vezető: HM HKF Hadműveleti és Fegyvernemi Osztály
kiemelt főtiszt (különleges műveleti);
Tagok:
– az HM FLÜ szakirányú képviselője;
– a ZMNE KLHTK MTT szakirányú képviselője;
– az MH ÖHP szakirányú főtisztje;
– az MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti
Zászlóalj parancsnok (helyettes);
– az MH KPTSZI szakirányú képviselője.
j) Egészségügyi szekció:
Vezető: MH HEK Egészségügyi Kiképző Bázis bázis
parancsnok;
Tagok:
– MH HEK Gyógyító főnök;
– MH HEK Preventív igazgató;
– MH ÖHP Egészségügyi főnök;
– MH TDD Vezető orvos;
– MH KKB Szakirányú képviselője;
– MH KPTSZI Szakirányú képviselője;
– HM Állami Egészségügyi Központ Katonai
főigazgató-helyettes. (4) A FÁM munkájába bevonhatja, üléseire meghívhatja a HM főosztályok, a HM hivatalok és háttérintézmények, valamint a témában illetékes egységek, önálló alegységek és polgári szervezetek képviselőit.
5. § (1) A FÁM működési rendje:
a) a FÁM éves munkatervét a szekcióvezetők be
vonásával a titkár állítja össze, és a HM HVKF hagyja
jóvá;
b) a FÁM elnöke feladatszabás és értékelés céljából
évente legalább egy alkalommal munkacsoportülést szervez, amelyen tájékoztatja az érintetteket az aktuális döntések előkészítésének helyzetéről;
c) szekcióülésen kerülnek megvitatásra a fegyvernemeket és szakcsapatokat érintő szakmai kérdések. A szekció a napirendjén szereplő témákról az előterjesztő, valamint a meghívottak véleményének, illetve javaslatainak ismeretében alakítja ki testületi álláspontját, amelyről a
szekcióvezető írásos jelentés formájában felterjesztést készít a FÁM elnökének. A felterjesztés egy példánya megküldésre kerül a felterjesztés témájában az elnökhelyetteseknek;
d) a FÁM elnöke a helyettesek álláspontjait figyelembe
véve megteszi a szükséges intézkedést;
e) a FÁM elnök hatáskörét meghaladó kérdésekben jelentést terjeszt fel a HM HVKF részére, aki megteszi a
szükséges intézkedéseket;
f) a HM HVKF hatáskörét meghaladó kérdésekben
– a HM szakállamtitkárokkal történt egyeztetést követően – a HM HVKF előterjesztésére a miniszter dönt;
g) a szekcióülések negyedévente (vagy igény szerint)
kerülnek megtartásra. Az üléseket a szekció munkaterve
szerint (illetve a szekció vezető javaslatára) a FÁM titkára,
illetve a FÁM elnöke hívja össze. A szekciók tagjai az őket
delegáló állományilletékes parancsnok, vezető egyetértésével a szekcióvezetőnél írásban kezdeményezhetik a
szekció összehívását. A kezdeményezés elfogadásáról,
vagy elutasításáról a szekció vezetője köteles tájékoztatni
a kezdeményezőt;
h) a szekcióülések idejét, helyét és témáját, valamint a
meghívottak körét a FÁM elnök helyettese, vagy titkára
hagyja jóvá;
i) a soron következő szekcióülést az adott feladatok,
igények, illetve előterjesztések alapján a szekcióvezető
készíti elő;
j) a szekcióülés bármely napirendi pontjának megvitatására meghívható az a – tanácskozási joggal rendelkező –
személy, aki az adott kérdésben felkérhető előterjesztés,
prezentáció készítésére, előadására;
k) a munkacsoportülést a FÁM elnöke, vagy az általa
megbízott elnökhelyettes vezeti le;
l) a titkár részt vesz a munkacsoportüléseken és összehangolja a szekciók munkáját;
m) a szekcióüléseket a szekcióvezetők vezetik;
n) a szekcióvezetők a két ülés közötti időszakban koor
dinálják a feladatokat, kapcsolatot tartanak a szekció tagjaival, valamint az eseti meghívottakkal;
o) a szekció tagját – más irányú elfoglaltsága esetén –
a katonai szervezet parancsnoka (vezetője) által kijelölt
személy, tanácskozási joggal helyettesítheti.
(2) A FÁM működése során a ZMNE) rektorával történő kapcsolattartásra a FÁM elnöke jogosult. Az egyetem
kijelölt szakirányú képviselőinek a FÁM szekció munká
jában való részvételét a FÁM elnökének igénye szerint az
egyetem rektora biztosítja.
(3) A HM és a minisztérium közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek meghívottként történő képviselete
a FÁM szekcióinak munkájában eseti meghívások alapján
a FÁM elnökének az érintett szervezet vezetőjéhez intézett
kérésére biztosítható.
(4) A FÁM működésének alapját a szekciókban végzett
munka képezi.
6. § Ez az utasítás a közzététel napján lép hatályba, egyidejűleg a Fegyvernemi Állandó Munkacsoport megalakításáról és működéséről szóló 65/2006. (HK 9.) HM HVKF
intézkedés hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1168/2019. (III. 28.) Korm. határozata a „Szakképzés 4.0 – A szakképzés és felnőttképzés megújításának középtávú szakmapolitikai stratégiája, a szakképzési rendszer válasza a negyedik ipari forradalom kihívásaira” című stratégia elfogadásáról és a végrehajtása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány megtárgyalta és elfogadta a  „Szakképzés 4.0 – A  szakképzés és felnőttképzés megújításának középtávú
szakmapolitikai stratégiája, a  szakképzési rendszer válasza a  negyedik ipari forradalom kihívásaira” című dokumentumot
(a  továbbiakban: Stratégia), és jóváhagyja a  Stratégia kormányzati portálon történő közzétételét, valamint az  abban foglaltak
végrehajtása érdekében a következő feladatokat határozza meg:
 1. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Stratégia alapján – valamint a  Stratégiában
meghatározott intézkedések végrehajtásában közreműködő agrárminiszter, belügyminiszter, emberi erőforrások
minisztere, honvédelmi miniszter, külgazdasági és külügyminiszter, Miniszterelnökséget vezető miniszter,
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter és pénzügyminiszter bevonásával – gondoskodjon
részletes, feladatszintű Cselekvési Terv készítéséről és annak kétévenkénti – tárgyév december 15. napjáig
történő – aktualizálásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. április 30.
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, az  agrárminisztert, a  belügyminisztert, az  emberi
erőforrások miniszterét, a  honvédelmi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, a  Miniszterelnökséget
vezető minisztert, a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert a Stratégia
végrehajtása érdekében a  feladatkörüket érintő jogszabályi környezet felülvizsgálatára, illetve a  felülvizsgálat
eredményeképpen a szükséges módosítások – az innovációért és technológiáért felelős miniszter útján – Kormány
elé terjesztésére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. szeptember 30.
 3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére
a „21. századi szakképző iskolák fejlesztése” című program megvalósításáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
169/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, továbbá jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 43. § (3) és (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 43. § (3) bekezdése alkotmányellenességének az Alkotmány 2. § (1) bekezdése alapján
történő megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
3. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Pfv.E.21.928/2004/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben
visszautasítja. I.
Az indítványozók – magánszemély és képviselője – az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 43. § (3) és (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordultak az Alkotmánybírósághoz.
1. Az indítvány alapja az, hogy a Legfelsőbb Bíróság a
polgári ügyben hozott jogerős határozat ellen benyújtott
felülvizsgálati kérelmet a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 273. § (1) bekezdése szerinti előkészítő eljárásban, a Pp. 270. §-ában
foglalt feltételek hiánya miatt elutasította – 4 nappal azt
megelőzően, hogy az Alkotmánybíróság a hivatkozott szabályokat a 42/2004. (XI. 9.) AB határozatban (ABH 2004,
551.) megsemmisítette.
Az indítványozó az Alkotmány 2. §-a, 8. § (1) és (2) bekezdése, 50. § (1) bekezdése, 57. § (5) bekezdése, valamint
a 64. §-a „értelmében” „panasszal” fordult az Alkotmánybírósághoz a másodfokú bíróság „törvénysértő” ítélete,
valamint a Legfelsőbb Bíróság végzése ellen. Sérelmezte,
hogy a felülvizsgálati kérelem elutasítása csupán a jogegységi határozatra hivatkozás hiányán alapult, és a Legfelsőbb Bíróság nem vizsgálta azokat az anyagi jogi és eljárási szabálysértéseket, amelyek az első fokú bíróság döntését
megváltoztató másodfokú bíróság eljárását és határozatát
jellemezték. Az Alkotmánybíróságtól kérte az ügy megvizsgálását, valamint az eljáró bíróságok utasítását új
eljárás lefolytatására és törvényes jogainak megfelelő új
határozat hozatalára.
Mivel a 1166/D/2004. számon lajstromozott panasz tartalma egyértelműen bírósági határozatok felülvizsgálatára
irányult, az indítványozót az Alkotmánybíróság főtitkára
tájékoztatta a hatáskör hiányáról, és megküldte számára a
42/2004. (XI. 9.) AB határozatot.
2. Ezt követően az indítványozó képviselője – önállóan
és ügyfele képviseletében is – az Abtv. 1. § b), d) és
e) pontjára, valamint a korábban beterjesztett „alkotmánybírósági panaszra” hivatkozva támadta az Abtv. 43. § (3)
és (4) bekezdését. Álláspontja szerint e rendelkezések
„nincsenek összhangban” az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével (jogállamiság, jogbiztonság), a 8. § (1) és (2) bekezdésével, a bíróságoknak az 50. § (1) bekezdésben meghatározott feladataival, a jogegyenlőséget és a bíróság előtti
jogérvényesítéshez való jogot biztosító 57. § (1) bekezdésével, a jogorvoslathoz való jogról szóló 57. § (5) bekezdésével, valamint a diszkrimináció tilalmát rögzítő, illetve az
esélyegyenlőség kiküszöböléséről rendelkező 70/A. § (1)
és (3) bekezdésével, továbbá a Pp. és a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Bszi.) „alapelveivel, amelyek a jogállamiságot valamint jogorvoslathoz való jogot és a törvényességet hivatottak biztosítani a Magyar Köztársaságban”.
Az indítványozó kérte, az Alkotmánybíróság – a támadott rendelkezések alkotmányellenességének megállapításával és megsemmisítésével egyidejűleg – „hívja fel az Országgyűlést annak megfontolására, hogy az Alkotmánybíróságról szóló törvényben szabályozza újra a polgári peres
ügyekben is a már jogerős határozattal lezárt felülvizsgálati eljárás előzetes elbírálása során hozott elutasító határozattal szembeni »rendkívüli« jogorvoslati, ill. jogorvoslati
jogot és a felülvizsgálati kérelem ilyen esetben történő ismételt előterjeszthetőségének szabályait a perújítás elvi
szabályaihoz hasonló rendelkezésekkel”, tekintettel a
42/2004. (XI. 9.) AB határozatra.
Kérte továbbá, hogy az Alkotmánybíróság megfelelő
határozat meghozatalával – a jogorvoslati jog utólagos
megadásával vagy a 42/2004. (XI. 9.) AB határozat módosításával – biztosítsa a konkrét ügyben a Pp. 270. §-a egyes
rendelkezései alkotmányellenességének megállapításából
eredő hátrány teljes vagy részleges reparációját.
II. Az indítvánnyal érintett jogszabályi rendelkezések. 1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sért
hetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„50. § (1) A Magyar Köztársaság bíróságai védik és biztosítják az alkotmányos rendet, a természetes személyek, a
jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bűncselekmények elkövetőit.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(…)
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatáro
zottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a
jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal
arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(…)
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósu
lását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
2. Az Abtv. rendelkezései:
„43. § (1) Azt a jogszabályt vagy az állami irányítás
egyéb jogi eszközét, amelyet az Alkotmánybíróság a határozatában megsemmisít, az erről szóló határozatnak a hivatalos lapban való közzététele napjától nem lehet alkalmazni.
(2) A jogszabálynak vagy az állami irányítás egyéb jogi
eszközének megsemmisítése, – (3) bekezdésben foglalt
eset kivételével – nem érinti a határozat közzététele előtt
létrejött jogviszonyokat, s a belőlük származó jogokat és
kötelezettségeket.
(3) Az Alkotmánybíróság elrendeli az alkotmányellenes
jogszabály vagy állami irányítás egyéb jogi eszköze alapján jogerős határozattal lezárt büntetőeljárás felülvizsgálatát, ha az elítélt még nem mentesült a hátrányos következmények alól, és az eljárásban alkalmazott rendelkezés
semmisségéből a büntetés, illetőleg intézkedés csökkentése vagy mellőzése, illetőleg a felelősség alóli mentesülés
vagy annak korlátozása következne.
(4) Az Alkotmánybíróság a 42. § (1) bekezdésében, valamint a 43. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott időponttól
eltérően is meghatározhatja az alkotmányellenes jogszabály
hatályon kívül helyezését vagy konkrét esetben történő alkalmazhatóságát, ha ezt a jogbiztonság, vagy az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta,
hogy a Legfelsőbb Bíróság sérelmezett végzése kézhezvételétől számított 60 napon belül megküldött „alkotmánybírósági panasz” érdemben befolyásolja-e az Abtv. rendelkezései alkotmányellenességének elbírálását. Megállapította, hogy a beadvány alkotmányjogi panaszként való
elbírálásra alkalmatlan.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése alapján az Alkotmányban
biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a
jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit
már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint alkotmányjogi panasz keretében kizárólag jogszabályokat, éspedig azokat vizsgálhatja, amelyeknek a jogerős határozatban történő alkalmazása során az
indítványozó vélt jogsérelme bekövetkezett.
Mivel az Alkotmánybíróság a jelen ügyben is megállapította, hogy a panasz kizárólag a konkrét bírósági határozatok érdemét sérelmezte, azt a törvényi feltételek hiánya
miatt – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január 3., a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja
alapján – visszautasította.
2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 43. §-a rendelkezéseinek alkotmányosságát több határozatában vizsgálta. Erre
tekintettel állást kellett foglalni abban a kérdésben, hogy
az indítvány nem ítélt dolog vizsgálatára irányul-e.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
az indítványban felvetett kérdés akkor res iudicata, ha az
újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre vonatkozóan azonos okból vagy összefüggésben terjesztik
elő. Az érdemi döntéssel elbírált ügyben hozott határozat
ugyanis az Alkotmánybíróságot is köti. (1620/B/1991. AB
végzés, ABH 1991, 972, 973.) Az Ügyrend 31. § c) pontja
értelmében ítélt dolog, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra
a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen
belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri
az alkotmánysértés megállapítását.
Az Alkotmánybíróság a 10/1992. (II. 25.) AB határozatban (ABH 1992, 72., továbbiakban: Abh.) az Abtv.
43. §-a, ezen belül a (3) és (4) bekezdése alkotmányosságát
az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, azaz a jogállamiság és
ezen belül a jogbiztonság szempontjából vizsgálta, és úgy
ítélte meg, hogy az Abtv. szabályozása összhangban van a
jogbiztonság követelményeivel (ABH 1992, 72, 74.).
Megállapította, a jogalkotó éppen a jogbiztonságra volt te
kintettel, amikor azt tette főszabállyá, hogy az alkotmányellenes jogszabályok az ezt megállapító határozat közzététele napján vesztik hatályukat, és a korábban létrejött jogviszonyok érintetlenül maradnak. Ugyanakkor kiemelte,
hogy „[l]ehetősége van az Alkotmánybíróságnak ex tunc
hatályon kívül helyezésre is, ugyanúgy, mint az alkotmányellenesség következményeinek alkalmazására az
egyes jogviszonyokra. Az Alkotmánybíróság a törvény
szerint szintén a jogbiztonság érdekében élhet ezekkel a
jogosítványaival, illetve az indítványozó különösen fontos
érdekére lehet tekintettel – az utóbbira nyilván alkotmányjogi panasz esetében.” (ABH 1992, 72, 75.)
Az indítvány az Abtv. 43. § (3) bekezdésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével való ellentétét nem indokolta
más alkotmányos összefüggésben, mint azt az Abh. elemezte. A támadott rendelkezés alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló ezen indítványi rész tehát ítélt dolognak minősül, ezért az Alkotmánybíróság e tekintetben az eljárást az Ügyrend 31. §
c) pontja alapján megszüntette.
3. Az indítvány az Abtv. 43. § (4) bekezdésével összefüggésben a normavilágosság sérelmét állítja a „meghatározhatja” kifejezés tekintetében, mivel a rendelkezés az
Alkotmánybíróságot úgy hatalmazza fel az ex tunc hatályú
megsemmisítésre, illetve az alkotmányellenesség konkrét
ügyeket érintő hatályának megállapítására, hogy még példálódzó jelleggel sem tartalmazza a „jogbiztonság”, illetve
„a különösen fontos érdek” szükséges mértékét, illetve az
„eljárás rendjét”.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a
jogbiztonság megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon [26/1992. (IV. 30.) AB határozat, ABH
1992, 135, 142.]. Nem állapítható meg a jogállamiság és annak részét képező jogbiztonság sérelme pusztán amiatt,
hogy az adott normaszöveg a jogalkalmazás során értelmezésre szorul: a jogbiztonság elvéből nem következik a jogalkotónak olyan kötelezettsége, hogy minden fogalmat minden jogszabályban külön meghatározzon [71/2002. (XII. 27.)
AB határozat, ABH 2002, 417.]. A normavilágosság sérelme miatt az alkotmányellenesség akkor állapítható meg,
ha a szabályozás a jogalkalmazó – a jelen ügyben az Alkotmánybíróság – számára értelmezhetetlen, vagy eltérő értelmezésre ad módot, és ennek következtében a norma hatását
tekintve kiszámíthatatlan, előre nem látható helyzetet teremt
a címzettek számára, illetőleg a normaszöveg túl általános
megfogalmazása miatt teret enged a szubjektív, önkényes
jogalkalmazásnak. [Pl.: 1160/B/1992. AB határozat, ABH
1993, 607, 608.; 10/2003. (IV. 3.) AB határozat, ABH 2003,
130, 135–136.; 1063/B/1996. AB határozat, ABH 2005,
722, 725–726.; 381/B/1998. AB határozat, ABH 2005, 766,
769.]
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban világos magyarázatát adta, hogy a lezárt jogviszonyokba való beavatkozást a
törvény csak akkor írja elő, ha azt más, a jogbiztonsággal
konkuráló és annál erősebb jogállami elv megköveteli. Így
az alkotmányos büntetőjog alapelveivel összhangban teszi
az Abtv. 43. § (3) bekezdése kötelezővé a jogerősen lezárt
büntetőeljárások felülvizsgálatát az elítélt javára. Ez elvileg a jogbiztonság ellen hat. Az ellentmondást az Abtv.
úgy oldja fel, hogy a 43. §-nak ez a rendelkezése csak arra
az esetre vonatkozik, ha a büntetés hátrányos következményei még fennállnak. (ABH 1992, 72, 75.)
Miután az Alkotmánybíróság gyakorlatában meghatározta a jogállamiságból következő jogbiztonság követelményeit [9/1992. AB határozat, ABH 1992, 59, 65–66.],
az alkotmányellenesség Abtv.-ben szabályozott jogkövetkezményeinek alkalmazása során azokat maga is következetesen érvényesítette. Több határozatában kifejtette,
hogy a jogbiztonság követelményeinek érvényesítésétől
az Alkotmánybíróság a saját működése körében sem tekinthet el. Az Alkotmánybíróságnak minden alkotmányellenességet megállapító határozatában külön-külön kell
mérlegelnie azt, hogy a jogbiztonság alkotmányos érdeke
az alkotmányellenesség következményeinek levonása tekintetében milyen döntést kíván. A jogszabály alkotmányellenességének következményeit minden esetben úgy kell
rendezni, hogy az jogbiztonsághoz vezessen. [Abh., ABH
1992, 72, 74–75.; 66/1997. (XII. 29.) AB határozat ABH
1997, 397, 407–408.; 33/2002. (VII. 4.) AB határozat,
ABH 2002, 173, 187.]
Az indítványozó érdekének „különösen fontos”-ként minősítése az egyedi ügyek körültekintő mérlegelését igényli, a
mérlegelés szempontjainak általános törvényi meghatározására sem lehetőség, sem szükség nincs. Az alkotmányellenes
jogszabály ex tunc hatályú megsemmisítését, illetve a konkrét ügyben történő alkalmazásának tilalmát, avagy az erre
irányuló kérelem elutasítását az Alkotmánybíróság – mivel
rendelkezése az Abtv. 43. § (1) bekezdésében meghatározott
főszabálytól eltér – minden esetben külön mérlegeli és indokolja [pl.: legutóbbi ügyekben: 2/2009. (I. 23.) AB határozat,
ABH 2009, 51, 59–60.; 23/2009. (III. 6.) AB határozat,
ABH 2009, 174, 193–194.; 44/2009 (IV. 8.) AB határozat,
ABH 2009, 311, 322–323.; 116/2009. (XI. 20.) AB határozat, ABH 2009, 1253, 1257–1258.].
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Abtv.
43. § (4) bekezdése nem sérti a normavilágosság követelményeit, ezért az indítványt e tekintetben elutasította.
4. Az indítvány szerint az Abtv. 43. § (4) bekezdése sérti
az „állampolgári jogegyenlőséget”, valamint a polgári peres, illetve felülvizsgálati eljárás területén a jogérvényesítés lehetőségét [Alkotmány 57. § (1) bekezdés], mivel – ellentétben a büntető ügyekre vonatkozó rendelkezéssel – az
Abtv. nem rendeli el kötelezően a felülvizsgálatot. Ugyanezen okok miatt sérül a jogorvoslathoz való jog [Alkotmány 57. § (5) bekezdés], valamint a diszkrimináció
tilalma [70/A. § (1) bekezdés].
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmány
57. § (1) bekezdésében elismert törvény előtti egyenlőség a
személyek általános jogegyenlőségének a bírósági eljárásra
való vonatkoztatása (18/B/1994. AB határozat, ABH 1998,
570, 572.). Az Alkotmány 57. § (1) bekezdése a törvény
előtti egyenlőséget jogérvényesítési szempontból deklarálja,
tehát valójában eljárásjogi garancia arra, hogy jogainak érvényesítése tekintetében a bíróság (törvény) előtt mindenki
egyenlő eséllyel rendelkezik [191/B/1996. AB határozat,
ABH 1997, 629, 631.]. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt diszkriminációs tilalom szempontjából is releváns, hogy törvényalkotó az Abtv. 43. § (3) és (4) bekezdésében nem személyek, hanem egyrészről a büntető jogszabályok, másrészről pedig minden más jogszabály alkotmányellenességének következményei között tett különbséget. Ennek indokát az Alkotmánybíróság az Abh.-ban ki is fejtette
(ABH 1992, 72, 75.).
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében elismert jogorvoslati
joghoz való jog – mint alapvető jog – csak a rendes jogorvoslatra vonatkozik, a rendkívüli jogorvoslat a rendes jogorvoslaton túlmutató többlet lehetőség, amely nem hozható összefüggésbe az Alkotmány 57. § (5) bekezdésével.
[Összegzés: 42/2004. (XI. 9.) AB határozat, ABH 2004,
551, 571–572.]
Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt jogorvoslatként definiálta [57/1991. AB határozat, ABH 1991,
272, 281–282.]. A 23/1998. (VI. 9.) AB határozatban megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz rendkívüli jogorvoslatkénti szabályozása az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdéséből kényszerítően ugyan nem következik; ám ha a
törvényhozó az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán a jogerősen befejezett ügyekben bekövetkezett jogsérelemre e rendkívüli jogorvoslat lehetőségét megnyitotta,
alkotmányos kötelessége olyan eljárásjogi szabályok megalkotása, amelyek alkalmazásával a jogsérelem valóságosan
orvosolhatóvá válik. (ABH 1998, 182, 188.)
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Abtv. 43. § (3) és (4) bekezdése nincs az indítvány
keretei között értékelhető, alkotmányos összefüggésben az
Alkotmány 57. § (1) bekezdésével, az 57. § (5) bekezdésével, valamint a 70/A. §-ának (1) bekezdésével sem.
Ugyancsak nem állapítható meg alkotmányosan értékelhető összefüggés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartására és védelmére
vonatkozó állami kötelezettséggel [Alkotmány 8. § (1) bekezdés], az alapvető jogok törvényi szabályozásának előírásával és lényegük korlátozásának tilalmával [Alkotmány 8. § (2) bekezdés], a bíróságok feladatait meghatározó szabállyal [Alkotmány 50. § (1) bekezdés], továbbá a
jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek
kiküszöbölését célzó intézkedésekkel segítő állami feladattal [ Alkotmány 70/A. § (3) bekezdés].
Fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Abtv.
43. § (3) és (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt az
Alkotmány a 8. § (1) és (2) bekezdése, az 50. § (1) bekezdése, az 57. § (1) és (5) bekezdése, valamint a 70/A. §
(1) és (3) bekezdése tekintetében is elutasította.
5. Az Alkotmánybíróság az indítvány egyéb részeit
visszautasította.
Azon indítványi kérelemmel kapcsolatban, hogy az Alkotmánybíróság módosítsa a 42/2004. (XI. 9.) AB határozatot, és ily módon a konkrét ügyben nyissa meg a jogorvoslat
lehetőségét, az Alkotmánybíróság hatáskörének hiányát állapította meg. Az Alkotmánybíróság ugyanis nem jogosult
saját határozatának módosítására. Erről már az Abh.-ban kifejtette az álláspontját. Az Abtv. 27. §-a értelmében az Alkotmánybíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye,
és az Alkotmánybíróság határozata mindenkire kötelező.
Amennyiben az Alkotmánybíróság álláspontja valamely jogi kérdésben változik, azt másik eljárásban hozott új határozatban fejezi ki. Ettől független kérdés, hogy bizonyos hibák
(elírás stb.) esetén az Alkotmánybíróságnak lehetősége van
határozata kijavítására (ABH 1992, 72, 75–76.). Mivel az indítványi kérelem nem kijavításra, hanem a konkrét ügyben
való alkalmazás kiterjesztésére, illetve az ex nunc hatály módosítására irányul, az Alkotmánybíróság az indítványt ebben
a részében visszautasította. [Az indítvánnyal érintett konkrét
helyzetet érintő döntés még: 1105/D/2004. AB határozat,
ABH 2005, 1316, 1325.; 702/D/2004. AB határozat, ABH
2007, 1681, 1706–1707.]
Az indítvány azon részével kapcsolatban, hogy az Alkotmánybíróság törvényalkotás megfontolására hívja fel
az Országgyűlést, az Alkotmánybíróság szintén a hatáskörének hiányát állapította meg. Az Abtv. 1. § e) pontja és
49. §-a alapján az Alkotmánybíróság a jogalkotót csak mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítása esetén kötelezi jogszabály-alkotásra. Ennek megállapítására alkalmas indítványi rész azonban nincs. Egyébként pedig a jogalkotó az alkotmányjogi panasz alapján alkotmányellenessé nyilvánított jogszabály konkrét esetben
történő alkalmazhatóságának visszamenőleges kizárására
irányuló eljárás megteremtéséről szóló 1999. évi XLV.
törvény megalkotásával már megszüntette a 23/1998. (VI.
9.) AB határozatban megállapított alkotmányellenes mulasztást (ABH 1998, 182.).
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt e kérdésekben az Ügyrend 29. § (1) bekezdés b)
pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. szeptember 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
117/2012. (V. 9.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – megállapítom, hogy Balog Zoltánnak,
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium államtitkárának e megbízatása 2012. május 13-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2012. május 9. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
218/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/836/3/2017. számú előterjesztésére – Szirotinszka Viktória
(névmódosítás előtti neve: Szirotinszka Viktória Viktorivna; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 2003. október 6.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök