text:
2015. CXC. törvény a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus
cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére az 1. mellékletben meghatározott államok viszonylatában.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás és az  annak értelmezésére vonatkozó szabályokat tartalmazó Közös Jelentéstételi Előírás hiteles
angol nyelvű szövege és azok hivatalos magyar fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. december 1-i ülésnapján fogadta el.
„A Pénzügyi Számlákkal Kapcsolatos Információk Automatikus Cseréjéről Szóló, Illetékes Hatóságok közötti
Többoldalú Megállapodás
Mivel az  illetékes hatóságok között a  pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjének
tárgyában létrejött többoldalú megállapodás (a  „Megállapodás”) aláíróinak joghatóságai az  adóügyekben
történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezmény, vagy az  adóügyekben történő kölcsönös
adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezményt Módosító Jegyzőkönyvvel módosított adóügyekben történő
kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezmény (az „Egyezmény”) Részes felei vagy az  Egyezmény
hatálya alatt álló területek, vagy aláírták az Egyezményt, vagy annak aláírására irányuló szándékukat kinyilvánították,
és elismerik, hogy az  Egyezménynek hatályba kell lépnie és viszonylatukban érvényben kell lennie, mielőtt
a pénzügyi számlák vonatkozásában sor kerül az első információcserére;
Mivel a  joghatóságok tovább építve a  kölcsönös adóügyi segítségnyújtás tekintetében meglévő kapcsolatukra,
fokozni szándékoznak a nemzetközi adóügyi megfelelést;
Mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet a G20 országaival együtt az adóelkerülés és az adócsalás
visszaszorítása, illetve az adóügyi megfelelés javítása érdekében kidolgozta a Közös Jelentéstételi Előírást;
Mivel az  Egyezményt aláíró vagy annak aláírására irányuló szándékát kinyilvánító ország csak akkor válik az  ezen
Megállapodás 1. cikkének értelmében meghatározott Joghatósággá, ha az Egyezmény Részes felévé vált;
Mivel az  adott Joghatóságok jogszabályai – az  információcsere ezen Megállapodás 2.  cikkében meghatározott
körében és a  Közös Jelentéstételi Előírásban lefektetett jelentéstételi és átvilágítási eljárásokkal összhangban –
az egyes számlákra vonatkozó információk jelentését, illetve a kapcsolódó átvilágítási eljárások lefolytatását írják elő
vagy fogják várhatóan előírni a pénzügyi intézmények részére;
Mivel a  Joghatóságok jogszabályait várhatóan időről időre módosítani szükséges ahhoz, hogy tükrözzék a  Közös
Jelentéstételi Előírás frissítéseit, amint e  változásokat a  Joghatóság jogszabályba iktatja, úgy kell tekinteni, hogy
a „Közös Jelentéstételi Előírás” fogalom az adott Joghatóság vonatkozásában a frissített változatra utal;
Mivel az  Egyezmény III. fejezete felhatalmazást ad az  adóügyi információcserére, ideértve az  automatikus
információcserét is, valamint átengedi az  automatikus információcsere alkalmazási köréről és módozatairól való
megállapodást a Joghatóságok illetékes hatóságainak;
Mivel az  Egyezmény 6.  cikke úgy rendelkezik, hogy két vagy több Részes fél kölcsönösen megállapodhat
az automatikus információcseréről, az információcsere kétoldalú alapon zajlik az Illetékes Hatóságok között;
Mivel a  Joghatóságok az  első információcsere idején rendelkeznek vagy várhatóan rendelkeznek (i) megfelelő
biztosítékokkal annak biztosítása érdekében, hogy az e Megállapodás alapján kapott információ bizalmas maradjon,
és azt kizárólag az Egyezményben foglalt célokra használják fel, továbbá (ii) a hatékony cserekapcsolathoz szükséges
infrastruktúrával (ideértve az  időszerű, pontos és bizalmas információcsere biztosítása érdekében kialakított
folyamatokat, a hatékony és megbízható kommunikációt, az információcserével vagy az információcserére irányuló
megkeresésekkel kapcsolatos kérdések és aggályok gyors megoldásának, illetve a  jelen Megállapodás 4. cikkében
foglalt rendelkezések kezelésének képességét is);
Mivel a  joghatóságok Illetékes Hatóságai a  nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítása céljából az  Egyezmény
szerinti automatikus információcserén alapuló megállapodást szándékoznak kötni, a nemzeti jogalkotási eljárások
sérelme nélkül (adott esetben), tiszteletben tartva az EU jogot (ha alkalmazandó), az Egyezményben meghatározott
titoktartási szabályok és egyéb védelmi intézkedések mellett, ideértve az Egyezmény alapján kicserélt információk
felhasználását korlátozó rendelkezéseket is;
Ezért az Illetékes Hatóságok a következőkben állapodtak meg:
1. CIKK
Fogalmak 1. Ezen Megállapodás alkalmazásában a következő kifejezések az alábbiakat jelentik:
a) A „Joghatóság” kifejezés azt az országot vagy területet jelenti, amelyre az Egyezmény hatálya és érvényessége
akár a  28.  cikk szerinti aláírás és megerősítés, akár a  29.  cikk szerinti területi kiterjesztés útján kiterjed, és
amely ország vagy terület e Megállapodás aláírója;
b) Az „Illetékes Hatóság” kifejezés minden egyes Joghatóság vonatkozásában az  Egyezmény B.  mellékletében
felsorolt személyeket és hatóságokat jelenti;
c) A „Joghatóság Pénzügyi Intézménye” kifejezés jelenti az adott Joghatóság vonatkozásában (i) azt a Pénzügyi
Intézményt, amely a  Joghatóságban belföldi illetőségű, kivéve az  ilyen Pénzügyi Intézmény a  Joghatóság
területén kívüli bármely fióktelepét, valamint (ii) a  Joghatóságban illetőséggel nem rendelkező Pénzügyi
Intézmény bármely fióktelepét, ha az a Joghatóság területén helyezkedik el;
d) A „Jelentő Pénzügyi Intézmény” kifejezés jelenti a Joghatóság bármely, Nem-jelentő Pénzügyi Intézménynek
nem minősülő Pénzügyi Intézményét;
e) A „Jelentendő Számla” kifejezés a  Jelentő Pénzügyi Intézménynél vezetett olyan Pénzügyi Számlát jelent,
amelynek tulajdonosa a  Közös Jelentéstételi Előírásnak megfelelő átvilágítási eljárás alapján egy másik
Joghatóság vonatkozásában Jelentendő Személynek minősülő egy vagy több személy, illetve az  olyan
Passzív Nem-pénzügyi Jogalany vezetett számla, amely vonatkozásában egy vagy több Ellenőrzést Gyakorló
Személy egy másik Joghatóság tekintetében Jelentendő Személynek minősül;
f ) A „Közös Jelentéstételi Előírás” kifejezés az  OECD által a  G20 országokkal együtt kidolgozott pénzügyi
számlákra vonatkozó adóügyekben történő automatikus információcseréről szóló előírást jelenti (amely
magában foglalja a Kommentárokat);
g) A „Koordináló Testület Titkársága” kifejezés az  OECD Titkárságát jelenti, amely az  Egyezmény 24.  cikkének
3. bekezdése alapján támogatást nyújt az  Egyezmény Részes felei illetékes hatóságainak képviselőiből álló
koordináló testület részére;
h) A „Hatályos Megállapodás” kifejezés bármely két Illetékes Hatóság vonatkozásában azt jelenti, hogy mindkét
Illetékes Hatóság kifejezte az  egymással való automatikus információcserére irányuló szándékát, továbbá
megfelel a  7.  cikk 2.1. albekezdésében meghatározott feltételeknek. Az  E.  mellékletben található azon
Illetékes Hatóságok listája, amelyek vonatkozásában jelen Megállapodás hatályos.
2. Bármely, e  Megállapodásban másként meg nem határozott nagybetűs kifejezés azt jelenti, amit a  Megállapodást
alkalmazó Joghatóság jogszabályai egy adott időpontban rögzítenek, ha e  jelentés összhangban áll a  Közös
Jelentéstételi Előírásban meghatározott jelentéssel. Bármely, e  Megállapodásban vagy a  Közös Jelentéstételi
Előírásban másként meg nem határozott kifejezés – ha a  szövegösszefüggés mást nem kíván, vagy az  Illetékes
Hatóságok meg nem egyeznek egy közös jelentésben (a hazai jogszabályok adta keretek között) – azt jelenti, amit
a  Megállapodást alkalmazó Joghatóság jogszabályai egy adott időpontban rögzítenek, és a  jelentést tekintve
e  Joghatóság alkalmazandó adójogszabályaiban foglalt meghatározások irányadóak e  Joghatóságnak az  egyéb
jogszabályaiban foglalt meghatározásokkal szemben.
2. CIKK
Információcsere a Jelentendő Számlák tekintetében
1.1. Az Egyezmény 6. és 22.  cikkeiben foglalt rendelkezések, valamint a  Közös Jelentéstételi Előírásnak megfelelő
alkalmazandó jelentéstételi és átvilágítási szabályok szerint minden Illetékes Hatóság évi rendszerességgel
a  fenti szabályok szerint szerzett, a  2. bekezdésben meghatározott információ vonatkozásában automatikus
információcserét folytat azon Illetékes Hatóságokkal, amelyekre e hatályos Megállapodás kiterjed.
1.2. Az előző bekezdéstől eltérően az  A.  mellékletben felsorolt Joghatóságok Illetékes Hatóságai elküldik, de nem
kapják meg a 2. bekezdésben jelölt információt. Az A. mellékletben fel nem sorolt Joghatóságok Illetékes Hatóságai
minden esetben megkapják a 2. bekezdésben meghatározott információt. Az Illetékes Hatóságok az A. mellékletben
felsorolt Joghatóságok Illetékes Hatóságai részére nem küldik meg ezen információt.
2. A másik Joghatóság egyes Jelentendő Számlái vonatkozásában az alábbiakra terjed ki az információcsere:
a) az adott számla Számlatulajdonosaként minden Jelentendő Személy neve, címe, adóazonosító
száma(i), születési helye és ideje (magánszemély esetén), valamint – Jogalany Számlatulajdonos
esetén, amelyben egy vagy több Ellenőrzést Gyakorló Személyt a  Közös Jelentéstételi Előírásnak
megfelelő átvilágítási eljárás során Jelentendő Személyként azonosítottak be – a  Jogalany
neve, címe és adóazonosító száma(i), továbbá minden egyes Jelentendő Személy neve, címe,
adóazonosító száma(i), valamint születési helye és ideje;
b) a számla száma (vagy számlaszám hiányában az annak megfelelő azonosítószám);
c) a Jelentő Pénzügyi Intézmény neve és azonosító száma (adott esetben);
d) a számlának az  adott naptári év vagy az  egyéb megfelelő jelentéstételi időszak végén, illetve
– ha a  számlát évközben lezárták – a  számla zárásakor fennálló egyenlege vagy értéke (Készpénz
Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy Járadékbiztosítási Szerződés esetében
ideértve a Készpénz Egyenértéket vagy visszavásárlási értéket is);
e) bármely Letétkezelői Számla esetében:
(1) az adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban a  számlára (vagy
a  számlával összefüggésben) befizetett vagy azon jóváírt teljes bruttó kamat összege,
a  teljes bruttó osztalék összege és a  számlán birtokolt eszközök vonatkozásában
keletkező teljes bruttó egyéb bevétel összege; valamint
(2) az adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban a  számlára
befizetett vagy azon jóváírt Pénzügyi Eszközök eladásából vagy visszaváltásából
származó teljes bruttó jövedelmek, amelyek tekintetében a Jelentő Pénzügyi Intézmény
letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a  Számlatulajdonos
megbízottjaként járt el;
f ) bármely Betéti Számla esetében az  adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi
időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt teljes bruttó kamat összege; továbbá
g) a 2(e) vagy (f ) albekezdésben nem említett bármely számla esetében az adott naptári évben vagy
más megfelelő jelentéstételi időszakban a  Számlatulajdonos részére befizetett vagy jóváírt teljes
bruttó összeg, amely tekintetében a Jelentő Pénzügyi Intézmény a kötelezett vagy az adós, ideértve
a  Számlatulajdonos részére az  adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban
teljesített visszaváltási befizetések együttes összegét is.
3. CIKK
Az információcsere határideje és módja 1. A  2.  cikkben foglalt információcsere alkalmazásában a  kifizetések összegét és jogcímét egy Jelentendő Számla
esetén az információcserében részt vevő Joghatóság adójogszabályainak alapelvei szerint lehet meghatározni.
2. A 2. cikkben foglalt információcsere alkalmazásában a kicserélt információk között meg kell nevezni minden egyes
érintett összeg pénznemét.
3. Tekintettel a  2.  cikk 2. bekezdésére és a  7.  cikkben leírt értesítési eljárásokra, beleértve az  abban meghatározott
időpontokat, az információt az F. mellékletben1 meghatározott évektől kezdődően az információval érintett naptári
évet követő kilenc hónapon belül kell kicserélni. Az  előző mondattól eltérően az  adott naptári évre vonatkozó
információt kizárólag akkor kell cserélni, ha ezen Megállapodás mindkét Illetékes Hatóság vonatkozásában
hatályba lépett, valamint az  érintett Joghatóságok területén hatályos jogszabály az  adott naptári évet illetően –
az  információcsere 2.  cikkben meghatározott körében, a  Közös Jelentéstételi Előírásban foglalt jelentéstételi és
átvilágítási eljárásokkal összhangban álló – jelentéstételi kötelezettséget ír elő.
4. [Törölve]
 5. Az  Illetékes Hatóságok a  2.  cikkben meghatározott információt a  közös jelentéstételi előírás szerinti formában,
kiterjeszthető jelölő nyelven cserélik ki.
 6. Az  Illetékes Hatóságok kialakítják és megállapodnak az  adattovábbítás egy vagy több módozatában, ideértve
a  titkosítási szabályokat is, hogy maximálisan egységesítsék a  szabályokat, minimalizálják a  bonyolultságukat és
a költségeket, és meghatározzák azokat a B. mellékletben.
4. CIKK
Együttműködés az előírások betartására és érvényesítésére
Az Illetékes Hatóság értesítést küld a  másik Illetékes Hatóságnak, ha okkal feltételezi, hogy valamilyen hiba
következtében a  jelentéstétel nem helyes vagy nem teljes körű, illetve a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nem tesz
eleget a  rá vonatkozó és a  Közös Jelentéstételi Előírásnak megfelelő jelentéstételi szabályoknak és átvilágítási
eljárásoknak. Az értesített Illetékes Hatóság a hazai joga alapján rendelkezésére álló minden megfelelő intézkedést
megtesz az értesítésben leírt hiba vagy mulasztás orvoslása érdekében.
5. CIKK
Titoktartás és adatvédelmi biztosítékok 1. Minden kicserélt információra az  Egyezményben meghatározott titoktartási szabályokat és más biztosítékokat
kell alkalmazni, ideértve a  kicserélt információk használatát korlátozó rendelkezéseket is a  személyes információk
megfelelő szintű védelmének biztosítása által megkívánt mértékben, illetve az  információt szolgáltató Illetékes
Hatóság által meghatározott – a  hazai joga szerint szükséges és a  C.  mellékletben felsorolt – biztosítékok
alkalmazásával.
2. Az  Illetékes Hatóság haladéktalanul értesíti a  Koordináló Testület Titkárságát a  titoktartási szabályok bármilyen
megsértéséről, a  biztosítékok hiányáról, valamint az  annak következtében alkalmazott joghátrányról vagy
jogorvoslati cselekményről. A  Koordináló Testület Titkársága értesíti az  összes Illetékes Hatóságot, amelyek
vonatkozásában az elsőként említett Illetékes Hatósággal ezen Megállapodás hatályos.
6. CIKK
Konzultációk és módosítások 1. Amennyiben ezen Megállapodás alkalmazása vagy értelmezése során bármilyen nehézség merül fel, az  Illetékes
Hatóság a  Megállapodás teljesítését biztosító megfelelő intézkedések kidolgozása érdekében konzultációt kérhet
egy vagy több Illetékes Hatóságtól. Adott esetben a konzultációt kérő Illetékes Hatóságnak biztosítania kell, hogy
a  Koordináló Testület Titkársága értesüljön a  kidolgozott intézkedésekről, és a  Koordináló Testület Titkársága
értesít minden Illetékes Hatóságot a  kidolgozott intézkedésekről, még azokat is, amelyek nem vettek részt
a konzultációkban.
2. Ezen Megállapodás írásbeli megállapodás útján módosítható az  összes olyan Illetékes Hatóság egyetértésével,
amelyekre nézve a  Megállapodás hatályos. Eltérő megállapodás hiányában e  módosítás a  fenti írásbeli
megállapodás utolsó aláírásának időpontja utáni egyhónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép
hatályba.
1 Görögország és Spanyolország észrevételeit követően kiegészítésre került. A módosítás lehetővé teszi, hogy ne minden, a 2. cikk 2. bekezdésében
részletezett információ kerüljön kicserélésre 9 hónapon belül 2016-ban (például: a korai Alkalmazók menetrendje szerint az alacsony értékű és a
jogalanyi számlákra vonatkozó információkat 2018 szeptemberéig kell kicserélni). A pontos határidőket az F. melléklet tartalmazza.
7. CIKK
A megállapodás feltétele
1. Az  Illetékes Hatóság köteles az  aláíráskor vagy amilyen hamar lehetséges, miután a  Joghatóság rendelkezik
a  szükséges jogszabályokkal a  Közös Jelentéstételi Előírás Joghatóság belső jogába ültetésére vonatkozóan
értesítést küldeni a Koordináló Testület Titkárságának;
a) arról, hogy a  Joghatósága rendelkezik a  Közös Jelentéstételi Előírás alkalmazásához szükséges
jogszabályokkal, a  Meglévő Számlák, Új Számlák vonatkozásában alkalmazandó hatálybalépési időpontok
megjelölésével; valamint a jelentéstételi és átvilágítási eljárások alkalmazásáról vagy lefolytatásáról;
b) megerősítve, hogy a Joghatóság szerepeljen-e az A. mellékletben található felsorolásban;
c) egy vagy több adattovábbítási módozat megjelölésével, ideértve a titkosítást is (B. melléklet);
d) a személyes adatok védelmét szolgáló biztosítékok (adott esetben) megjelölésével (C. melléklet);
e) arról, hogy megfelelő intézkedéseket léptetett érvénybe a szükséges titoktartási és adatvédelmi biztosítékok
érdekében, a D. mellékletbe foglalandó, kitöltött titoktartási és adatvédelmi kérdőív csatolásával; továbbá
f ) azon Joghatóságok Illetékes Hatóságainak felsorolását, amelyek vonatkozásában ezen Megállapodást
hatályba szándékozik léptetni, a nemzeti jogalkotási folyamatot követően (ha van ilyen).
Az Illetékes Hatóságok kötelesek haladéktalanul értesíteni a  Koordináló Testület Titkárságát a  fent említett
Mellékletek bármely ezt követő módosításának elvégzéséről.
2.1. Ezen Megállapodás két Illetékes Hatóság között az alábbi időpontok közül a későbbi időpontban lép hatályba:
(i)  azon a  napon, amelyiken a  második Illetékes Hatóság elküldte az  1. bekezdés szerinti értesítést a  Koordináló
Testület Titkárságának, a  másik illetékes hatóság Joghatóságának felsorolását az  1(f ) albekezdés alapján, illetve
– adott esetben – (ii) az  az időpont, amikor az  Egyezmény mindkét Joghatóság területén hatályba lépett és
alkalmazható.
2.2. A Koordináló Testület Titkársága listát vezet azon Illetékes Hatóságokról, amelyek aláírták a Megállapodást, és
amely Illetékes Hatóságok között a Megállapodás hatályos; e listát az OECD honlapján teszik közzé (E. MELLÉKLET).
2.3. A Koordináló Testület Titkársága az  OECD honlapján teszi közzé az  Illetékes Hatóságok által az  1(a) és (b)
albekezdések szerint szolgáltatott információt. Az  1(c) és (f ) albekezdések szerint szolgáltatott információt
a Koordináló Testület Titkárságához intézett írásbeli kérés alapján bocsátják más aláírók rendelkezésére.
3. Az  Illetékes Hatóság a  másik Illetékes Hatósághoz intézett írásbeli értesítés útján felfüggesztheti a  jelen
Megállapodás alapján folytatott információcserét, ha megállapította, hogy a másodikként említett Illetékes Hatóság
részéről a  Megállapodást illetően jelentős mulasztás merül vagy merült fel. E  felfüggesztés azonnali hatályú.
Jelen bekezdés alkalmazásában a  jelentős mulasztás többek között magában foglalja az  ezen Megállapodás
és az  Egyezmény titoktartási és adatvédelmi rendelkezéseinek mulasztását, a  jelen Megállapodás értelmében
megkívánt pontos és időszerű információszolgáltatás Illetékes Hatóság általi elmulasztását, vagy a Jogalanyok vagy
számlák Nem-jelentő Pénzügyi Intézményekként vagy Kizárt Számlákként való meghatározását oly módon, amely
meghiúsítja a Közös Jelentéstételi Előírás céljait.
4. Az  Illetékes Hatóság a  Koordináló Testület Titkárságának a  felmondásról küldött írásbeli értesítés útján
felmondhatja vagy egy adott Illetékes Hatóság vonatkozásában felmondhatja jelen Megállapodásban való
részvételét. A  felmondás az  arról szóló értesítés időpontja utáni 12 hónapos időszak lejártát követő hónap első
napján lép hatályba. Felmondás esetén a  korábban e  Megállapodás alapján kapott minden információ bizalmas
marad, illetve arra az Egyezményben meghatározott feltételek vonatkoznak.
8. CIKK
A Koordináló Testület Titkársága 1. Amennyiben a  Megállapodás másként nem rendelkezik, a  Koordináló Testület Titkársága értesít minden Illetékes
Hatóságot a  jelen Megállapodással kapcsolatban érkezett minden értesítésről, valamint a  Megállapodás minden
aláírójának értesítést küld, ha egy új Illetékes Hatóság aláírja a Megállapodást.
2. A  Megállapodás minden aláírója éves szinten és egyenlő alapon osztozik a  Megállapodással kapcsolatos ügyek
Koordináló Testület általi kezelésének költségein. Az előző mondattól eltérően a  feltételeknek megfelelő országok
a Konvenció Koordináló Testület Eljárásrendje X. cikkének megfelelően mentesülnek a közös költségviselés alól.
Készült angol és francia nyelven, mindkét szöveg egyaránt hiteles.”
5. effective enforcement provisions to address non-compliance.” „KÖZÖS JELENTÉSTÉTELI ELŐÍRÁS
A PÉNZÜGYI SZÁMLAINFORMÁCIÓKKAL KAPCSOLATOS JELENTÉSTÉTELRE ÉS ÁTVILÁGÍTÁSRA
VONATKOZÓ KÖZÖS ELŐÍRÁS
I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS JELENTÉSTÉTELI KÖVETELMÉNYEK A. A  C–F bekezdések alapján minden Jelentő Pénzügyi Intézmény az  alábbi adatokat köteles jelenteni minden
Jelentendő Számlája tekintetében:
1. az  adott számla Számlatulajdonosaként minden Jelentendő Személy neve, címe, illetőség szerinti joghatósága(i),
adóazonosító száma(i), születési helye és ideje (magánszemély esetén), valamint – Jogalany Számlatulajdonos
esetén, amelyben egy vagy több Ellenőrzést Gyakorló Személyt az V., VI. és VII. rész szerinti átvilágítási eljárás során
Jelentendő Személyként azonosítottak – a  Jogalany neve, címe, illetőség szerinti joghatósága(i) és adószáma(i),
továbbá minden Jelentendő Személy neve, címe, illetőség szerinti joghatósága(i), adóazonosító száma(i), valamint
születési helye és ideje;
2. a számla száma (ennek hiányában annak funkcionális megfelelője);
 3. a Jelentő Pénzügyi Intézmény neve és azonosító száma (adott esetben);
 4. a számlának az adott naptári év vagy egyéb megfelelő jelentéstételi időszak végén, illetve – ha a számlát évközben
lezárták – a záráskor fennálló egyenlege vagy értéke (Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy
Járadékbiztosítási Szerződés esetében beleértve a Készpénz Egyenértéket vagy visszavásárlási értéket is);
5. bármely Letétkezelői Számla esetében:
a) az  adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban a  számlára (vagy a  számlával
összefüggésben) befizetett vagy azon jóváírt teljes bruttó kamat összege, a teljes bruttó osztalék összege, és
a számlán birtokolt eszközök után keletkező teljes bruttó egyéb bevétel összege, valamint
b) a  Pénzügyi Eszközök eladásából vagy visszaváltásából származó, az  adott naptári évben vagy más
megfelelő jelentéstételi időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt teljes bruttó bevételek, amelyek
tekintetében a  Jelentő Pénzügyi Intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más
módon a Számlatulajdonos megbízottjaként járt el;
6. bármely Betéti Számla esetében az  adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban a  számlára
befizetett vagy azon jóváírt teljes bruttó kamat összege; továbbá
7. az A(5) vagy (6) albekezdésben nem említett bármely számla esetében az adott naptári évben vagy más megfelelő
jelentéstételi időszakban a  Számlatulajdonos részére a  számlával összefüggésben befizetett vagy jóváírt teljes
bruttó összeg, amelynek tekintetében a  Jelentő Pénzügyi Intézmény a  kötelezett vagy az  adós, beleértve
a  Számlatulajdonos részére az  adott naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban teljesített
visszaváltási kifizetések összegét is.
B. A jelentett információk részeként meg kell nevezni az egyes összegek pénznemét.
C. Az  A(1) albekezdéstől eltérően minden Meglévő Számlának minősülő Jelentendő Számla vonatkozásában nem
szükséges az  adóazonosító szám(ok) és a  születési idő jelentése, ha az  adóazonosító szám vagy a  születési idő
nem szerepel a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nyilvántartásaiban, illetve a  Jelentő Pénzügyi Intézmény a  hazai jog
értelmében egyébként nem köteles ezen információkat gyűjteni. Mindazonáltal a  Jelentő Pénzügyi Intézmény
köteles minden ésszerű erőfeszítéssel megszerezni a  Meglévő Számlákra vonatkozó adóazonosító számot és
születési időt az  ilyen Számlák Jelentendő Számlaként történő azonosításának évét követő második naptári év
végéig.
D. Az A(1) albekezdéstől eltérően az adóazonosító számot nem szükséges jelenteni, ha (i) az adóazonosító számot
nem az érintett Jelentendő Joghatóság adta ki, vagy (ii) az érintett Jelentendő Joghatóság hazai joga nem írja elő
az érintett Jelentendő Joghatóság által kibocsátott adóazonosító számok gyűjtését.
E. Az  A(1) albekezdéstől eltérően a  születés helyét nem szükséges jelenteni, ha azt a  Jelentő Pénzügyi Intézmény
a  hazai jog alapján egyébként nem köteles megszerezni és jelenteni, továbbá ha az  elérhető a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény által fenntartott, elektronikus módon kereshető adatok között.
F. Az A. bekezdéstől eltérően a [xxxx] év vonatkozásában jelentendő információk az e bekezdésben meghatározott
információk, kivéve az A(5)(b) albekezdésben írt bruttó bevételt.
II. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÁTVILÁGÍTÁSI KÖVETELMÉNYEK A. A számlát attól az  időponttól kezdődően kell Jelentendő Számlaként kezelni, amikor azt a  II–VII. részben foglalt
átvilágítási eljárások alapján ilyenként azonosítják, és ellenkező rendelkezés hiányában a  Jelentendő Számlára
vonatkozó információt évenként, azt az évet követő naptári évben kell jelenteni, amelyre az információ vonatkozik.
B. A  számla egyenlegét vagy értékét az  adott naptári év vagy más megfelelő jelentéstételi időszak utolsó napja
szerint kell meghatározni.
C. Ha az egyenleget vagy értékhatárt a naptári év utolsó napján kell meghatározni, a vonatkozó egyenleget vagy
értéket azon jelentéstételi időszak utolsó napján kell meghatározni, amely az  adott naptári évvel vagy évben ér
véget.
D. Minden Joghatóság engedélyezheti, hogy a  Jelentő Pénzügyi Intézmény a  hazai jog rendelkezései szerint
szolgáltatókat vegyen igénybe jelentéstételi és átvilágítási kötelezettségeinek teljesítéséhez, de e  kötelezettség
továbbra is a Jelentő Pénzügyi Intézmény felelőssége marad.
E. Minden Joghatóság engedélyezheti, hogy a Jelentő Pénzügyi Intézmény az Új Számlákra vonatkozó átvilágítási
eljárásokat alkalmazza a  Meglévő Számlákra, illetve a  Magas Értékű Számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat
az  Alacsonyabb Értékű Számlákra. Ha a  Joghatóság engedélyezi az  Új Számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások
alkalmazását a Meglévő Számlákra, a Meglévő Számlákra egyébként vonatkozó szabályok továbbra is érvényesek.
III. RÉSZ: MEGLÉVŐ EGYÉNI SZÁMLÁK ÁTVILÁGÍTÁSA A Meglévő Egyéni Számlák közül a Jelentendő Számlák azonosítására az alábbi eljárások vonatkoznak.
A. Számlák, amelyeket nem szükséges átvizsgálni, azonosítani vagy jelenteni. A  Meglévő Egyéni Számlát, amely
Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy Járadékbiztosítási Szerződés, nem szükséges
átvizsgálni, azonosítani vagy jelenteni, ha jogszabály ténylegesen tiltja, hogy a  Jelentő Pénzügyi Intézmény
értékesítse az adott Szerződést a Jelentendő Joghatóság lakosai számára.
B. Alacsonyabb Értékű Számlák. Az Alacsonyabb Értékű Számlákra az alábbi eljárások vonatkoznak.
 1. Lakcím. Ha a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nyilvántartásaiban megtalálható a  magánszemély Számlatulajdonos
okirati bizonyítékkal alátámasztott jelenlegi lakcíme, akkor annak meghatározása céljából, hogy a  magánszemély
Számlatulajdonos Jelentendő Személynek minősül-e, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény adóügyi szempontból azon
joghatóságbeli illetőségűnek tekintheti a magánszemély Számlatulajdonost, ahol a cím található.
2. Elektronikus adatkeresés. Ha a Jelentő Pénzügyi Intézmény nem rendelkezik a magánszemély Számlatulajdonosnak
– a B(1) albekezdés szerinti – okirati bizonyítékkal alátámasztott jelenlegi lakcímével, át kell vizsgálnia a birtokában
lévő, elektronikusan kereshető adatokat bármely, az  alábbiakra utaló jel vonatkozásában, továbbá a  B(3)–(6)
albekezdések rendelkezéseit kell alkalmaznia:
a) a Számlatulajdonos azonosítása Jelentendő Joghatóságbeli illetőségűként;
b) jelenlegi Jelentendő Joghatóságbeli levelezési vagy lakcím (beleértve a postafiókot is);
c) egy vagy több jelenlegi Jelentendő Joghatóságbeli telefonszám, illetve a Jelentő Pénzügyi Intézmény szerinti
Joghatóságbeli telefonszám hiánya;
d) állandó átutalási megbízás a  Jelentendő Joghatóságban fenntartott számlára (kivéve a  Betéti Számla
vonatkozásában);
e) a Jelentendő Joghatóságban lakcímmel rendelkező személy részére szóló, jelenleg érvényes meghatalmazás
vagy aláírási felhatalmazás; vagy
f ) a Jelentendő Joghatóságbeli „átvételi megbízott” vagy „levéltartási” cím, ha ez a Számlatulajdonos egyetlen
címe a Jelentő Pénzügyi Intézmény nyilvántartásában.
 3. Ha az  elektronikus adatkeresés során nem találhatóak B(2) albekezdésben felsorolt jelek, nincs szükség további
intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem következik be, amelynek eredményeként egy vagy több
jel a számlához köthetővé válik, vagy a számla Magas Értékű Számlává nem válik.
4. Ha a  B(2)(a)–(e) albekezdésekben felsorolt jelek bármelyikét felfedezik az  elektronikus keresőrendszerben, vagy
a  körülmények megváltozásának eredményeképpen egy vagy több jel társítható a  számlához, akkor a  Jelentő
Pénzügyi Intézmény a  Számlatulajdonost adóügyi szempontból minden olyan Joghatóságbeli illetőségűként
köteles kezelni, amelyre utaló jelet azonosított, kivéve akkor, ha a  B(6) albekezdés alkalmazása mellett dönt, és
az albekezdés egyik kivétele alkalmazható a számlára.
5. Ha az „átvételi megbízott” vagy „levéltartási” cím megtalálható az elektronikus keresés során, és a Számlatulajdonost
illetően egyéb cím vagy a B(2)(a)–(e) albekezdésben felsorolt jel nem azonosítható, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény
köteles – a  körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben – a  C(2) albekezdés szerinti papíralapú keresést
alkalmazni vagy a  Számlatulajdonos saját igazolásának vagy Okirati Bizonyítéknak a  beszerzésére törekedni
az  érintett Számlatulajdonos adóilletőségének meghatározása céljából. Ha a  papíralapú keresés alapján nem
állapítható meg jel, és a saját igazolás vagy Okirati Bizonyíték beszerzésére irányuló törekvés nem vezet eredményre,
a Jelentő Pénzügyi Intézmény a számlát dokumentálatlan számlaként köteles jelenteni.
6. Függetlenül attól, hogy a  B(2) albekezdésben meghatározott jelet találtak, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nem
köteles a Számlatulajdonost Jelentendő Joghatóságbeli illetőségűként kezelni, ha:
a) a  Számlatulajdonosra vonatkozó információk tartalmaznak egy Jelentendő Joghatóságbeli jelenlegi
levelezési vagy lakcímet, egy vagy több Jelentendő Joghatóságbeli telefonszámot (de a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény Joghatóságabeli telefonszámot nem) vagy (Betéti Számlán kívüli Pénzügyi Számlára vonatkozó)
állandó megbízást a  Jelentendő Joghatóságban vezetett számlára utalásra, ugyanakkor a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény megszerzi vagy korábban átvizsgálta és nyilvántartásában kezeli:
i. a  Számlatulajdonos saját igazolását a  Számlatulajdonos lakóhelye szerinti joghatóságról vagy
joghatóságokról, amelyek között nincs Jelentendő Joghatóság; illetve
ii. a Számlatulajdonos nem jelentendő státuszát alátámasztó Okirati Bizonyítékot.
b) a Számlatulajdonosra vonatkozó információk tartalmaznak Jelentendő Joghatóságban lakcímmel rendelkező
személy részére adott, jelenleg érvényes meghatalmazást vagy aláírási felhatalmazást, ugyanakkor a Jelentő
Pénzügyi Intézmény megszerzi vagy korábban átvizsgálta és nyilvántartásában kezeli:
i. a  Számlatulajdonos saját igazolását a  Számlatulajdonos lakóhelye szerinti joghatóságról vagy
joghatóságokról, amelyek között nincs Jelentendő Joghatóság; vagy
ii. a Számlatulajdonos nem jelentendő státuszát alátámasztó Okirati Bizonyítékot.
C. Kiterjesztett átvizsgálási eljárások Magas Értékű Számlák esetében. A  Magas Értékű Számlákra az  alábbi
kiterjesztett átvizsgálási eljárások vonatkoznak.
1. Elektronikus adatkeresés. A  Magas Értékű Számlák vonatkozásában a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek át kell
vizsgálnia a  birtokában lévő, elektronikusan kereshető adatokat bármely, a  B(2) albekezdésben meghatározott jel
vonatkozásában.
2. Papíralapú adatkeresés. Ha a Jelentő Pénzügyi Intézmény elektronikusan kereshető adatbázisa tartalmazza a  jelen
szakasz C(3) albekezdésében meghatározott területeket, és az  azokban foglalt összes információt kiadja, akkor
nincs szükség további papíralapú adatkeresésre. Ha az  elektronikus adatbázis nem képes mindezt az  információt
kiadni, akkor a  Magas Értékű Számlák tekintetében a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek szintén át kell vizsgálnia
az ügyfél jelenlegi törzsadatait, valamint a jelenleg rendelkezésre álló törzsadatok között nem szereplő információk
tekintetében a  következő, számlához kapcsolódó, és a  Jelentő Pénzügyi Intézmény által az  elmúlt öt évben
megszerzett dokumentumokat a B(2) albekezdésében meghatározott jelek vonatkozásában:
a) a számlára vonatkozóan beszerzett legfrissebb Okirati Bizonyítékot;
b) a legutóbbi számlanyitási szerződést vagy dokumentációt;
c) a  Jelentő Pénzügyi Intézmény a  Pénzmosás elleni és Ügyfél-azonosítási Eljárások megfelelően vagy egyéb
szabályozási célokra beszerzett legfrissebb dokumentumokat;
d) bármely jelenleg érvényes meghatalmazást vagy aláírási felhatalmazást; és
e) jelenleg érvényes állandó átutalási megbízást (a Betéti Számlára vonatkozó megbízásokat kivéve).
3. Azon kivétel, amikor az  adatbázisok elégséges információt tartalmaznak. A  Jelentő Pénzügyi Intézmény nem
köteles elvégezni a  C(2) albekezdésben leírt papíralapú adatkeresést, ha elektronikusan kereshető információi
a következőket tartalmazzák:
a) a Számlatulajdonos illetőségét;
b) a  Számlatulajdonosnak a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nyilvántartásaiban jelenleg szereplő lakcímét és
levelezési címét;
c) a  Számlatulajdonosnak a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nyilvántartásaiban jelenleg szereplő telefonszámát
vagy telefonszámait (adott esetben);
d) Pénzügyi Számlák (a  Betéti Számlák kivételével) esetén van-e másik számlára irányuló állandó átutalási
megbízás (beleértve a Jelentő Pénzügyi Intézmény más fiókjánál vagy másik Pénzügyi Intézménynél tartott
számlákat is);
e) van-e a Számlatulajdonosnak jelenlegi „átvételi megbízottja” vagy „levéltartási” címe; és
f ) van-e a számlára vonatkozó meghatalmazás vagy aláírási felhatalmazás.
4. Ügyfélkapcsolati felelős megkeresése a  tényleges információkért. A  fent ismertetett elektronikus és papíralapú
adatkeresések mellett a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek Jelentendő Számlaként kell kezelnie az  ügyfélkapcsolati
felelőshöz rendelt bármely Magas Értékű Számlát (beleértve a  Magas Értékű Számlához kapcsolódó bármely
Pénzügyi Számlát is), ha az  ügyfélkapcsolati felelősnek tényleges tudomása van arról, hogy a  Számlatulajdonos
Jelentendő Személy.
5. Jelek találásának következményei.
a) Ha a  Magas Értékű Számlák kiterjesztett átvizsgálása során nem találhatóak a  B(2) albekezdésben felsorolt
jelek, és a  számla tulajdonosa nem a  C(4) albekezdésben meghatározott Jelentendő Személy, akkor nincs
szükség további intézkedésre, amíg olyan változás nem következik be a  körülményekben, amelynek
eredményeként egy vagy több jel a számlához köthetővé válik.
b) Ha a B(2)(a)–(e) albekezdésekben felsorolt jelek bármelyikét felfedezik a Magas Értékű Számlák fent említett
kiterjesztett átvizsgálása során, vagy a  körülmények ezt követő megváltozásának eredményeképpen egy
vagy több jel társítható a  számlához, akkor a  Jelentő Pénzügyi Intézmény a  számlát adóügyi szempontból
minden olyan joghatóság vonatkozásában Jelentendő Számlaként köteles kezelni, amelyre utaló jelet
azonosított, kivéve akkor, ha a  B(6) albekezdés alkalmazása mellett dönt, és az  albekezdés egyik kivétele
alkalmazható a számlára.
c) Ha az  „átvételi megbízott” vagy „levéltartási” cím megtalálható a  Magas Értékű Számlák kiterjesztett
átvizsgálása során, és a  Számlatulajdonost illetően nem azonosítható egyéb cím vagy a  B(2)(a)–(e)
albekezdésben felsorolt jelek egyike sem, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles a  Számlatulajdonos saját
igazolásának vagy Okirati Bizonyíték beszerzésére törekedni az  érintett Számlatulajdonos adóilletőségének
meghatározása céljából. Ha a  Jelentő Pénzügyi Intézmény nem tudja beszerezni a  saját igazolást vagy
az Okirati Bizonyítékot, a számlát dokumentálatlan számlaként köteles jelenteni.
6. Ha a Meglévő Egyéni Számla [xxxx] december 31-én nem Magas Értékű Számla, de a következő naptári év utolsó
napján Magas Értékű számlává válik, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles a  C. bekezdésben meghatározott
kiterjesztett átvizsgálási eljárásokat lefolytatni a  számla tekintetében a  számla Magas Értékű Számlává válásának
évét követő naptári éven belül. Ha az  átvizsgálás alapján a  számlát Jelentendő Számlaként azonosítják, a  Jelentő
Pénzügyi Intézmény köteles az érintett számlát illetően jelenteni az előírt információkat arra az évre vonatkozóban,
amelyben a  számlát Jelentendő Számlaként azonosították, illetve az  azt követő években évenként, amíg
a Számlatulajdonos Jelentendő Személy minősítése meg nem szűnik.
7. Miután a Jelentő Pénzügyi Intézmény lefolytatja a C. bekezdésében leírt kiterjesztett átvizsgálási eljárásokat a Magas
Értékű Számla vonatkozásában, a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek – a  C(4) albekezdés szerint az  ügyfélkapcsolati
felelős megkeresését kivéve – nem szükséges ezen eljárásokat újra lefolytatnia ugyanannak a  Magas Értékű
Számlának a  tekintetében az  azt követő években, ha a  számla nem minősül dokumentálatlan számlának; ebben
az esetben a Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles mindaddig évenként újra lefolytatni az eljárásokat, amíg a számla
megszűnik dokumentálatlan számlának lenni.
8. Ha a  Magas Értékű Számlára vonatkozó körülmények megváltozásának eredményeképpen egy vagy több, a  B(2)
albekezdésben meghatározott jel társítható a  számlához, akkor a  Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles adóügyi
szempontból minden olyan joghatóság vonatkozásában Jelentendő Számlaként kezelni a  számlát, amelyre utaló
jelet azonosított, kivéve akkor, ha a  B(6) albekezdés alkalmazása mellett dönt, és az  albekezdés egyik kivétele
vonatkozik a számlára.
9. A Jelentő Pénzügyi Intézménynek eljárásokat kell bevezetnie annak biztosítására, hogy az ügyfélkapcsolati felelős
azonosítani tudja a  számla körülményeinek bármilyen változását. Ha például a  Számlatulajdonos új, Jelentendő
Joghatóságbeli levelezési címét bejelentik az  ügyfélkapcsolati felelősnek, a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek
a  körülmények megváltozásaként kell kezelnie az  új címet, és ha a  B(6) albekezdés alkalmazása mellett dönt,
a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentumokat.
D. A Meglévő Egyéni Számlák átvizsgálását [xxxx/xx/xx]-ig kell elvégezni.
E. Az  ezen rész szerint Jelentendő Számlaként azonosított Meglévő Egyéni Számlát valamennyi következő évben
mindaddig Jelentendő Számlaként kell kezelni, amíg a Számlatulajdonos Jelentendő Személy minősítése meg nem
szűnik.
IV. RÉSZ: ÚJ EGYÉNI SZÁMLÁK ÁTVILÁGÍTÁSA Az Új Egyéni Számlák közül a Jelentendő Számlák azonosítására az alábbi eljárások vonatkoznak.
A. Az  Új Egyéni Számlákat illetően számlanyitáskor a  Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles – akár a  számlanyitási
dokumentumok között – a  Számlatulajdonos saját igazolását beszerezni, amely lehetővé teszi a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény számára a  Számlatulajdonos adóilletőségének vagy illetőségeinek megállapítását, valamint a  Jelentő
Pénzügyi Intézmény által a  számlanyitással kapcsolatban megszerzett információk – beleértve a  Pénzmosás
elleni és Ügyfél-azonosítási Eljárások szerint összegyűjtött dokumentumokat is – alapján a  saját igazolás
megalapozottságának megerősítését.
B. Ha a  saját igazolás megállapítja, hogy a  Számlatulajdonos adóügyi szempontból Jelentendő Joghatóságbeli
illetőségű, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles a  számlát Jelentendő Számlaként kezelni, és a  saját igazolásban
fel kell tüntetni a  Számlatulajdonos érintett Jelentendő Joghatóságbeli adóazonosító számát (az I. rész
D. bekezdésének alapján) és születési idejét.
C. Ha az Új Egyéni Számla körülményeiben olyan változás következik be, amely miatt a Jelentő Pénzügyi Intézmény
tudomására jut vagy okkal feltételezi, hogy az eredeti saját igazolás hibás vagy megbízhatatlan, a Jelentő Pénzügyi
Intézmény nem hagyatkozhat az  eredeti saját igazolásra, és be kell szereznie a  Számlatulajdonos adóilletőségét
vagy illetőségeit alátámasztó érvényes saját igazolást.
V. RÉSZ: MEGLÉVŐ JOGALANYI SZÁMLÁK ÁTVILÁGÍTÁSA A Meglévő Jogalanyi Számlák közül a Jelentendő Számlák azonosítására az alábbi eljárások vonatkoznak.
A. Jogalanyi Számlák, amelyeket nem szükséges átvizsgálni, azonosítani vagy jelenteni. Ha a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény másként nem dönt, minden Meglévő Jogalanyi Számla, illetve az  azokból elkülönítve, világosan
meghatározható bármely számlacsoportok vonatkozásában azt a  Meglévő Jogalanyi Számlát, amelynek
az  összesített számlaegyenlege [xxxx] december 31-én nem haladja meg a  250 000 USD-t, nem szükséges
átvizsgálni, azonosítani vagy jelenteni, amíg a számla összesített egyenlege vagy -értéke bármely további naptári év
utolsó napján meg nem haladja a 250 000 USD-t.
B. Átvizsgálandó Jogalanyi Számlák. Azt a  Meglévő Jogalanyi Számlát, amelynek összesített számlaegyenlege
vagy -értéke [xxxx] december 31-én meghaladja a  250 000 USD-t, illetve azt a  Meglévő Jogalanyi Számlát, amely
[xxxx] december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t, de amelynek összesített számlaegyenlege vagy -értéke
bármely azt követő naptári év utolsó napján meghaladja az  250 000 USD-t, át kell vizsgálni a  D. bekezdésében
meghatározott eljárásoknak megfelelően.
C. Jogalanyi Számlák, amelyekre információszolgáltatási kötelezettség vonatkozik. A B. bekezdésben meghatározott
Meglévő Jogalanyi Számlák tekintetében kizárólag azon számlákat kell Jelentendő Számlaként kezelni, amelyeket
egy vagy több Jelentendő Személynek minősülő Jogalany vagy egy vagy több Jelentendő Személynek minősülő
Ellenőrzést Gyakorló Személlyel rendelkező Passzív Nem Pénzügyi Jogalany birtokol.
D. Átvizsgálási eljárások olyan Jogalanyi Számlák azonosítására, amelyek tekintetében információszolgáltatás
szükséges. A  B. bekezdésben leírt Meglévő Jogalanyi Számlákra a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek a  következő
átvizsgálási eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a  számla egy vagy több Jelentendő
Személynek minősülő Jogalany vagy egy vagy több Jelentendő Személynek minősülő Ellenőrzést Gyakorló
Személlyel rendelkező Passzív Nem Pénzügyi Jogalany birtokában van-e:
1. Annak meghatározása, hogy a Jogalany Jelentendő Személy-e.
a) Át kell vizsgálni a szabályozási vagy ügyfélkapcsolati célokból tartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni
és Ügyfél-azonosítási Eljárások során gyűjtött információkat is) annak meghatározására, hogy az  adatok
utalnak-e arra, hogy a  Számlatulajdonos Jelentendő Joghatóságbeli illetőségű. Ebben az  értelemben
a  Számlatulajdonos Jelentendő Joghatóságbeli illetőségére utaló információ például a  Jelentendő
Joghatóságbeli cégalapítási hely vagy cím.
b) Ha az  adatok azt mutatják, hogy a  Számlatulajdonos Jelentendő Joghatóságbeli illetőségű, a  Jelentő
Pénzügyi Intézménynek Jelentendő Számlaként kell kezelnie a  számlát, kivéve akkor, ha beszerzi
a  Számlatulajdonos saját igazolását, vagy ha a  birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető információk
alapján hitelt érdemlően megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem minősül Jelentendő Személynek.
2. Annak meghatározása, hogy a  Jogalany olyan Passzív Nem Pénzügyi Jogalany-e, amelynek egy vagy több
Ellenőrzést Gyakorló Személye Jelentendő Személynek minősül. A Meglévő Jogalanyi Számla Számlatulajdonosának
vonatkozásában (beleértve a  Jelentendő Személynek minősülő Jogalanyt is) a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek
meg kell határoznia, hogy a Jogalany olyan Passzív Nem Pénzügyi Jogalany-e, amelynek egy vagy több Ellenőrzést
Gyakorló Személye Jelentendő Személynek minősül. Ha a Passzív Nem Pénzügyi Jogalany felett Ellenőrzést Gyakorló
bármely Személy Jelentendő Személy, a  számlát Jelentendő Számlaként kell kezelni. Ezen meghatározások során
a Jelentő Pénzügyi Intézménynek a D(2)(a)–(c) albekezdésben foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek
leginkább megfelelő sorrendben.
a) Annak meghatározása, hogy a  Számlatulajdonos Passzív Nem Pénzügyi Jogalany-e. Annak meghatározása
céljából, hogy a  Számlatulajdonos Passzív Nem Pénzügyi Jogalanynak minősül-e, a  Jelentő Pénzügyi
Intézménynek a  státusz megállapításához be kell szereznie a  Számlatulajdonos saját igazolását, kivéve
akkor, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető információk alapján hitelt érdemlően meg tudja
állapítani, hogy a Számlatulajdonos Aktív Nem Pénzügyi Jogalanynak vagy a VIII. rész A(6)(b) albekezdésében
meghatározott Befektetési Jogalanytól eltérő Pénzügyi Intézménynek minősül, amely nem a  résztvevő
Joghatóság Pénzügyi Intézménye.
b) A  Számlatulajdonos felett Ellenőrzést Gyakorló Személyek meghatározása. A  Számlatulajdonos felett
Ellenőrzést Gyakorló Személyek meghatározása céljából a Jelentő Pénzügyi Intézmény a Pénzmosás elleni és
Ügyfél-azonosítási Eljárások alapján összegyűjtött és kezelt adatokra támaszkodhat.
c) Annak meghatározása, hogy a  Passzív Nem Pénzügyi Jogalany felett Ellenőrzést Gyakorló Személy
Jelentendő Személy-e. Annak meghatározása céljából, hogy a  Passzív Nem Pénzügyi Jogalany felett
Ellenőrzést Gyakorló Személy Jelentendő Személy-e, a  Jelentő Pénzügyi Intézmény az  alábbiakra
támaszkodhat:
i. a Pénzmosás elleni és Ügyfél-azonosítási Eljárások alapján gyűjtött és kezelt adatokra, ha egy vagy
több Nem Pénzügyi Jogalany tulajdonában álló Meglévő Jogalanyi Számla összesített egyenlege
vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-t; vagy
ii. a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést Gyakorló Személy saját igazolására azon joghatóság(ok)ról,
amely(ek)ben az Ellenőrzést Gyakorló Személy belföldi adóilletőségű.
E. Meglévő Jogalanyi Számlák esetén az átvizsgálás időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások.
 1. Azon Meglévő Jogalanyi Számlák átvizsgálását, amelyek összesített számlaegyenlege vagy -értéke [xxxx] december
31-én meghaladja a 250 000 USD-t, [xxxx] december 31-ig el kell végezni.
 2. Azon Meglévő Jogalanyi Számlák átvizsgálását, amelyek összesített számlaegyenlege vagy -értéke [xxxx] december
31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t, de az azt követő év december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t, az azt
követő naptári éven belül kell átvizsgálni, amelyben a  számla összesített egyenlege vagy értéke meghaladja a
250 000 USD-t.
3. Ha a  Meglévő Egyéni Számla körülményeiben olyan változás következik be, amely miatt a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény tudomására jut vagy okkal feltételezi, hogy a  saját igazolás vagy a  számlához társítható egyéb
dokumentum hibás vagy megbízhatatlan, a Jelentő Pénzügyi Intézménynek a D. bekezdésben rögzített eljárásoknak
megfelelően újra meg kell határoznia a számla státuszát.
VI. RÉSZ: ÚJ JOGALANYI SZÁMLÁK ÁTVILÁGÍTÁSA Az Új Jogalanyi Számlák közül a Jelentendő Számlák azonosítására az alábbi eljárások vonatkoznak.
A. Átvizsgálási eljárások olyan Jogalanyi Számlák azonosítására, amelyek tekintetében információszolgáltatás
szükséges. Az  Új Jogalanyi Számlákra a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek a  következő átvizsgálási eljárásokat
kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a  számla egy vagy több Jelentendő Személy vagy egy vagy több
Jelentendő Személynek minősülő Ellenőrzést Gyakorló Személlyel rendelkező Passzív Nem Pénzügyi Jogalany
birtokában van-e:
1. Annak meghatározása, hogy a Jogalany Jelentendő Személy-e.
a) Be kell szerezni a  Számlatulajdonos saját igazolását, amely lehetővé teszi a  Jelentő Pénzügyi Intézmény
számára a  Számlatulajdonos adóilletőségének vagy adóilletőségeinek megállapítását, valamint a  Jelentő
Pénzügyi Intézmény által a számlanyitással kapcsolatban megszerzett információk – beleértve a Pénzmosás
elleni és Ügyfél-azonosítási Eljárások szerint összegyűjtött dokumentumokat is – alapján a  saját igazolás
megalapozottságának megerősítését. Ha a  Jogalany igazolja, hogy nincs adóilletősége, a  Jelentő Pénzügyi
Intézmény a Jogalany központi irodájának címe alapján határozhatja meg a Számlatulajdonos illetőségét.
b) Ha a  saját igazolás azt mutatja, hogy a  Számlatulajdonos Jelentendő Joghatóságbeli illetőségű, a  Jelentő
Pénzügyi Intézménynek a  számlát Jelentendő Számlaként kell kezelnie, kivéve akkor, ha a  birtokában lévő
vagy nyilvánosan hozzáférhető információk alapján hitelt érdemlően megállapítja, hogy a Számlatulajdonos
az adott Jelentendő Joghatóság vonatkozásában nem minősül Jelentendő Személynek.
2. Annak meghatározása, hogy a  Jogalany olyan Passzív Nem Pénzügyi Jogalany-e, amelynek egy vagy több
Ellenőrzést Gyakorló Személye Jelentendő Személynek minősül. Az  Új Jogalanyi Számla Számlatulajdonosának
vonatkozásában (beleértve a  Jelentendő Személynek minősülő Jogalanyt is) a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek
meg kell határoznia, hogy a Jogalany olyan Passzív Nem Pénzügyi Jogalany-e, amelynek egy vagy több Ellenőrzést
Gyakorló Személye Jelentendő Személynek minősül. Ha a Passzív Nem Pénzügyi Jogalany felett Ellenőrzést Gyakorló
bármely Személy Jelentendő Személy, a  számlát Jelentendő Számlaként kell kezelni. Ezen meghatározások során
a Jelentő Pénzügyi Intézménynek az A(2)(a)–(c) albekezdésben foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek
leginkább megfelelő sorrendben.
a) Annak meghatározása, hogy a  Számlatulajdonos Passzív Nem Pénzügyi Jogalany-e. Annak meghatározása
céljából, hogy a  Számlatulajdonos Passzív Nem Pénzügyi Jogalanynak minősül-e, a  Jelentő Pénzügyi
Intézménynek a  Számlatulajdonos saját igazolása alapján kell meghatároznia a  státuszt, kivéve akkor, ha
a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető információk alapján hitelt érdemlően meg tudja állapítani,
hogy a  Számlatulajdonos Aktív Nem Pénzügyi Jogalanynak vagy a  VIII. rész A(6)(b) albekezdésében
meghatározott Befektetési Jogalanytól eltérő Pénzügyi Intézménynek minősül, amely nem a  résztvevő
Joghatóság Pénzügyi Intézménye.
b) A  Számlatulajdonos Ellenőrzést Gyakorló Személyeinek meghatározása. A  Számlatulajdonos Ellenőrzést
Gyakorló Személyeinek meghatározása céljából a  Jelentő Pénzügyi Intézmény a  Pénzmosás elleni és
Ügyfél-azonosítási Eljárások alapján összegyűjtött és kezelt adatokra támaszkodhat.
c) Annak meghatározása, hogy a  Passzív Nem Pénzügyi Jogalany Ellenőrzést Gyakorló Személye Jelentendő
Személy-e.
Annak meghatározása céljából, hogy a Passzív Nem Pénzügyi Jogalany Ellenőrzést Gyakorló Személye Jelentendő
Személy-e, a Jelentő Pénzügyi Intézmény a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést Gyakorló Személy saját igazolására
hagyatkozhat.
VII. RÉSZ: KÜLÖNÖS ÁTVILÁGÍTÁSI SZABÁLYOK A fent meghatározott átvilágítási eljárások végrehajtására a következő kiegészítő szabályok vonatkoznak:
A. A saját igazolások és Okirati Bizonyítékok felhasználása. A Jelentő Pénzügyi Intézmény nem hivatkozhat a saját
igazolásra vagy Okirati Bizonyítékra, ha a  tudomására jut vagy okkal feltételezi, hogy az  igazolás vagy Okirati
Bizonyíték hibás vagy megbízhatatlan.
B. Alternatív eljárások olyan magánszemélyek Pénzügyi Számláira vonatkozólag, akik Készpénz Egyenértékkel
Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy Járadékbiztosítási Szerződés kedvezményezettjei. A  Jelentő Pénzügyi
Intézmény feltételezheti, hogy a Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy Járadékbiztosítási
Szerződés haláleseti juttatásban részesülő magánszemély kedvezményezettje (a  tulajdonos kivételével) nem
Jelentendő Személy, és az ilyen Pénzügyi Számlát nem Jelentendő Számlaként kezelheti, kivéve akkor, ha a Jelentő
Pénzügyi Intézmény tényleges tudomást szerez arról, vagy okkal feltételezi, hogy a  kedvezményezett Jelentendő
Személy. A  Jelentő Pénzügyi Intézmény okkal feltételezi, hogy a  Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási
Szerződés vagy Járadékbiztosítási Szerződés magánszemély kedvezményezettje Jelentendő Személy, ha a  Jelentő
Pénzügyi Intézmény által gyűjtött, a kedvezményezetthez kapcsolható információk a  III. rész B. bekezdése szerinti
jeleket tartalmaznak. Ha a  Jelentő Pénzügyi Intézménynek tudomása van arról vagy okkal feltételezi, hogy
a kedvezményezett Jelentendő Személy, a Jelentő Pénzügyi Intézménynek a III. rész B bekezdése szerinti eljárásokat
kell követnie.
C. Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.
 1. Egyéni Számlák összesítése. A  magánszemély tulajdonában álló Pénzügyi Számlák összesített egyenlegének vagy
értékének megállapítása céljából a Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles összesíteni a Jelentő Pénzügyi Intézménynél
vagy annak Kapcsolt Jogalanyánál vezetett összes Pénzügyi Számlát, de csak olyan mértékben, hogy a  Jelentő
Pénzügyi Intézmény számítógépes rendszerei összekapcsolják a  Pénzügyi Számlákat hivatkozással az  olyan
adatelemekre, mint az  ügyfélszám vagy az  adóazonosító szám, és így lehetővé váljon a  számlaegyenlegek vagy
-értékek összesítése. A  jelen albekezdésben meghatározott összesítési követelmények alkalmazásában a  közösen
birtokolt Pénzügyi Számlák esetén annak teljes összegét vagy értékét minden tulajdonosra vonatkozóan figyelembe
kell venni.
2. Jogalanyi Számlák összesítése. A  Jogalany tulajdonában álló Pénzügyi Számlák összesített egyenlegének vagy
értékének megállapítása céljából a  Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles figyelembe venni a  Jelentő Pénzügyi
Intézménynél vagy annak Kapcsolt Jogalanyánál vezetett összes Pénzügyi Számlát, de csak olyan mértékben,
hogy a  Jelentő Pénzügyi Intézmény számítógépes rendszerei összekapcsolják a  Pénzügyi Számlákat hivatkozással
az olyan adatelemekre, mint az ügyfélszám vagy az adóazonosító szám, és így lehetővé váljon a számlaegyenlegek
vagy értékek összesítése. A  jelen albekezdésben meghatározott összesítési követelmények alkalmazásában
a közösen birtokolt Pénzügyi Számlák esetén annak teljes összegét vagy értékét minden tulajdonosra vonatkozóan
figyelembe kell venni.
3. Az ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. Az egy személy által birtokolt Pénzügyi
Számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából, annak meghatározása érdekében, hogy
a Pénzügyi Számla Magas Értékű Számlának tekintendő-e, ha bármely Pénzügyi Számlát tekintve az ügyfélkapcsolati
felelősnek tudomása van arról vagy okkal feltételezi, hogy azt közvetlenül vagy közvetve ugyanaz a  személy
tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, vagy ugyanaz a személy hozta létre (kivéve akkor, ha bizalmi minőségében),
a Jelentő Pénzügyi Intézmény köteles minden ilyen számlát összesíteni.
4. Az összegek a más pénznemekben meghatározott egyenértéket is tartalmazzák. Minden dollárban kifejezett összeg
amerikai dollárban értendő, és azt a hazai jog szerint a más pénznemekben meghatározott egyenértékével együtt
kell megadni.
VIII. RÉSZ: FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK A következő kifejezések az alábbiakat jelentik:
A. Jelentő Pénzügyi Intézmény
 1. A  „Jelentő Pénzügyi Intézmény” kifejezés jelenti a  résztvevő Joghatóság bármely, Nem Jelentő Pénzügyi
Intézménynek nem minősülő Pénzügyi Intézményét.
 2. A  „résztvevő Joghatóság Pénzügyi Intézménye” kifejezés jelenti (i) azt a  Pénzügyi Intézményt, amely résztvevő
Joghatóságbeli illetőségű, kivéve az  ilyen Pénzügyi Intézmény résztvevő Joghatóság területén kívül elhelyezkedő
bármely fióktelepét, valamint (ii) a  résztvevő Joghatóságban illetőséggel nem rendelkező Pénzügyi Intézmény
bármely fióktelepét, ha ezen fióktelep e résztvevő Joghatóság területén helyezkedik el.
3. A  „Pénzügyi Intézmény” kifejezés Letétkezelő Intézményt, Betéti Intézményt, Befektetési Jogalanyt vagy
Meghatározott Biztosító Társaságot jelent.
4. A  „Letétkezelő Intézmény” olyan Jogalanyt jelent, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként Pénzügyi
Eszközöket kezel mások megbízásából. A  Jogalany akkor kezel Pénzügyi Eszközöket mások megbízásából üzleti
tevékenysége meghatározó részeként, ha a  Jogalany Pénzügyi Eszközök kezeléséből és a  kapcsolódó pénzügyi
szolgáltatásokból származó bruttó bevétele eléri vagy meghaladja a  Jogalany bruttó bevételének 20 százalékát
az  alább meghatározott időszakok közül a  rövidebb időszak alatt: (i) azon három éves időszak alatt, amely
az  elszámolás évét megelőző december 31-én ér véget (vagy a  naptári évtől eltérő elszámolási időszak utolsó
napján); vagy (ii) azon időszak alatt, amióta a Jogalany létezik.
5. A  „Betéti Intézmény” kifejezés olyan Jogalanyt jelent, amely betéteket fogad normál banki vagy hasonló
tevékenység során.
6. A „Befektetési Jogalany” kifejezés bármely Jogalanyt jelenti,
a) amely az ügyfél részére vagy annak megbízásából üzletszerűen végzi az alábbi egy vagy több tevékenységet
vagy műveletet:
i. kereskedelem pénzpiaci eszközökkel (csekkek, bankjegyek, letéti jegyek, derivatívák stb.); devizával;
tőzsdére bevezetett eszközökkel, illetve kamatra és indexre szóló eszközökkel; átruházható
értékpapírokkal; valamint áruhoz kapcsolódó tőzsdei határidős ügyletre vonatkozó kereskedelem;
ii. magán és kollektív portfólió kezelése; vagy
iii. Pénzügyi Eszközök vagy pénzek egyéb módon való befektetése vagy kezelése más személyek
megbízása alapján; vagy
b) amelynek bruttó jövedelme elsősorban Pénzügyi Eszközök befektetéséből, újrabefektetéséből és
kereskedelméből származik, ha a  Jogalanyt az  A(6)(a) albekezdésében meghatározott Betéti Intézmény,
Letétkezelő Intézmény, Meghatározott Biztosító Társaság vagy Befektetési Jogalany irányítja. A  Jogalany
akkor végzi üzletszerűen az  A(6)(a) albekezdésében meghatározott egy vagy több tevékenységet, vagy
az  A(6)(b) albekezdés alkalmazásában a  bruttó jövedelme akkor származik elsősorban Pénzügyi Eszközök
befektetéséből, újrabefektetéséből és kereskedelméből, ha a  Jogalany fenti tevékenységnek tulajdonítható
bruttó bevétele eléri vagy meghaladja a Jogalany bruttó bevételének 50 százalékát az alább meghatározott
időszakok közül a  rövidebb időszak alatt: (i) azon három éves időszak alatt, amely az  elszámolás évét
megelőző december 31-én ér véget; vagy (ii) azon időszak alatt, amióta a  Jogalany létezik. A „Befektetési
Jogalany” kifejezés nem foglalja magában az  Aktív Nem Pénzügyi Jogalanynak minősülő Jogalanyt, mivel
az  megfelel a  D(9)(d)–(g) albekezdésekben meghatározott feltételeknek. Ezen bekezdést a  „pénzügyi
intézmény” Pénzügyi Akciócsoport (FATF) Ajánlásaiban szereplő meghatározásának hasonló nyelvezetével
összhangban kell értelmezni.
7. A  „Pénzügyi Eszköz” kifejezés magában foglalja az  értékpapírt (például vállalati üzletrész vagy részvény;
üzletrész vagy tényleges tulajdoni érdekeltség nyíltan működő társulásban vagy bizalmi vagyonkezelő által
kezelt vagyonban; váltó, kötvény, kölcsönkötvény vagy egyéb adósságpapír), társaságbeli érdekeltséget,
árupiaci termékeket, csereügyleteket (például kamatláb-csereügylet, deviza-csereügylet, bázis csereügylet, felső
kamathatár, alsó kamathatár, árucsereügylet, részvénycsereügylet, részvényindexcsere és hasonló megállapodások),
Biztosítási Szerződést vagy Járadékbiztosítási Szerződést, illetve bármilyen érdekeltséget a  fenti értékpapírban,
társaságbeli érdekeltségben, árupiaci termékben, csereügyletben, Biztosítási Szerződésben vagy Járadékbiztosítási
Szerződésben (beleértve a szabványos, illetve tőzsdén kívüli határidős ügyleteket és opciókat). A „Pénzügyi Eszköz”
kifejezés nem foglalja magában az ingatlanban fennálló, nem adósság jellegű, közvetlen érdekeltséget.
8. A  „Meghatározott Biztosító Társaság” bármely olyan Jogalany, amely biztosító társaságként (vagy egy biztosító
társaság holding vállalataként) Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződést vagy Járadékbiztosítási
Szerződést bocsát ki vagy ezek tekintetében kifizetésekre kötelezett.
B. Nem Jelentő Pénzügyi Intézmény
 1. A „Nem Jelentő Pénzügyi Intézmény” kifejezés jelenti bármely Pénzügyi Intézményt, amely:
a) Kormányzati Jogalany, Nemzetközi Szervezet vagy Központi Bank – a  Meghatározott Biztosító Társaság,
Letétkezelő Intézmény vagy Betéti Intézmény által folytatott kereskedelmi pénzügyi tevékenységgel
kapcsolatban vállalt kötelezettségből eredő kifizetéstől eltérő vonatkozásban;
b) Széles részvételű Nyugdíjalap; Korlátozott részvételű Nyugdíjalap; Kormányzati Jogalany, Nemzetközi
Szervezet vagy Központi Bank Nyugdíjalapja; vagy Minősített Hitelkártya-kibocsátó;
c) bármely egyéb Jogalany, amely esetében alacsony az adóelkerülés kockázata, a B(1)(a)–(b) albekezdésekben
felsorolt valamely Jogalanyhoz lényegében hasonló jellegzetességekkel bír, és a  hazai jog Nem Jelentő
Pénzügyi Intézményként határozza meg, feltéve, hogy e  Jogalany Nem Jelentő Pénzügyi Intézményként
meghatározott státusza nem hiúsítja meg a Közös Jelentéstételi Előírás céljait;
d) Mentesített Kollektív Befektetési Eszköz; vagy
e) bizalmi vagyonkezelő által kezelt vagyon, olyan mértékben, amilyen mértékben a  bizalmi vagyonkezelő
Jelentő Pénzügyi Intézménynek minősül, és a  kezelt vagyonhoz tartozó Jelentendő Számlakat illetően az
I. rész szerint jelenteni szükséges minden adatot jelent.
2. A  „Kormányzati Jogalany” kifejezés a  joghatóság kormányát, a  joghatóság bármely politikai alegységét (amely
az  egyértelműség kedvéért magába foglalja az  államot, a  tartományt, a  megyét vagy az  önkormányzatot), vagy
a  joghatóság illetve az  előzőek közül egynek vagy többnek a  teljes tulajdonában lévő ügynökséget vagy szervet
(ezek mindegyike „Kormányzati Jogalany”). Ez a kategória magába foglalja a joghatóság szerves részeit, ellenőrzött
jogalanyait és politikai alegységeit.
a) A  joghatóság „szerves részének” minősül minden olyan személy, szervezet, ügynökség, hivatal, alap, szerv
vagy más testület, bármilyen elnevezést is viseljen, amely a  joghatóság kormányzó hatóságaként működik.
A  kormányzó hatóság nettó bevételeit a  saját vagy a  joghatóság más számláira kell jóváírni, és annak egy
része sem szállhat át bármely magánszemély hasznára. A szerves rész nem foglalja magában a magán vagy
személyes minőségében uralkodóként, tisztviselőként vagy ügyintézőként eljáró bármely magányszemélyt.
b) Az ellenőrzött jogalany olyan Jogalanyt jelent, amely formailag a joghatóságtól elkülönült, vagy amely egyéb
módon elkülönült jogi egységet képez, feltéve, hogy:
i. A  Jogalany egy vagy több Kormányzati Jogalany teljes tulajdonában és irányítása alatt áll
közvetlenül, vagy akár egy vagy több ellenőrzött jogalanyon keresztül;
ii. a  Jogalany nettó nyereségét saját számláján vagy egy vagy több Kormányzati Jogalany számláján
írják jóvá, és az nem tartalmaz olyan bevételrészt, amely bármely magánszemély hasznára száll át; és
iii. megszűnése esetén a Jogalany vagyonelemei egy vagy több Kormányzati Jogalanyt illetnek.
c) A  jövedelem nem száll át magánszemélyek hasznára, ha ezek a  személyek a  kormányzati program célzott
kedvezményezettjei, és a program a közösségi jólét érdekében, a köz javára végzi tevékenységeit, vagy azok
a kormányzati közigazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Tekintet nélkül az előzőekre, ugyanakkor
a  jövedelmet magánszemély hasznára átszállónak kell tekinteni, ha a  jövedelem kormányzati jogalany
igénybevételével végzett kereskedelmi vállalkozás révén keletkezett, mint például olyan kereskedelmi banki
tevékenység, amely pénzügyi szolgáltatásokat nyújt magánszemélyeknek.
3. A  „Nemzetközi Szervezet” kifejezés bármely nemzetközi szervezetet vagy annak kizárólagos tulajdonában álló
ügynökségét vagy szervét jelenti. Ebbe a  kategóriába tartoznak azok a  kormányközi szervezetek (beleértve
a  nemzetek feletti szervezetet is), (1) amelyek elsősorban kormányokból állnak; (2) amelyeknek a  joghatósággal
hatályos székhelyegyezménnyel vagy lényegében hasonló megállapodással rendelkezik; és (3) amelyek jövedelme
nem száll át magánszemélyek hasznára.
4. A  „Központi Bank” kifejezés azt az  intézményt jelenti, amely törvény vagy kormányrendelet alapján – magán
a  joghatóság kormányán kívüli – a  fizetőeszköz céljára szolgáló eszközöket kibocsátó legfőbb hatóság. Ezen
intézmény magában foglalhat a joghatóság kormányától elkülönülő szervet, függetlenül attól, hogy az részben vagy
egészben a joghatóság tulajdonában áll-e.
5. A „Széles részvételű Nyugdíjalap” kifejezés egy vagy több munkáltató által jelenlegi vagy korábbi munkavállalóinak
(vagy e  munkavállalók által kijelölt személyeknek) mint kedvezményezetteknek, a  nyújtott szolgáltatások
ellenszolgáltatásaként nyugdíjazási, rokkantsági vagy haláleseti juttatások vagy ezek bármilyen kombinációjának
biztosítása érdekében létrehozott alapot jelenti, feltéve, hogy az alap:
a) nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az  alap vagyonának több mint öt
százalékára;
b) állami szabályozás hatálya alá tartozik, és évente adatot szolgáltat adóhatóságoknak; valamint
c) az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:
i. a  nyugdíjazási vagy nyugdíjalap besorolásának köszönhetően az  alap a  befektetésből származó
jövedelem tekintetében mentesül az  adófizetés alól, a  jövedelem halasztott adózással vagy
kedvezőbb kulccsal adózik;
ii. az  alap teljes hozzájárulásainak legalább 50 százaléka [kivéve a  B(5)–(7) albekezdésekben
meghatározott más alapokból vagy a  C(17)(a) albekezdés szerinti nyugdíjazási vagy
nyugdíjszámlákról származó vagyonelemeket] munkáltatói támogatásból származik;
iii. az  alapból történő kifizetések vagy kivétek csak nyugdíjazáshoz, rokkantsághoz vagy halálesethez
kapcsolódó meghatározott események bekövetkezése esetén engedélyezettek [kivéve a
B(5)–(7) albekezdésekben meghatározott más nyugdíjalapokba átvitt kifizetéseket vagy a  C(17)(a)
albekezdés szerinti nyugdíjazási vagy nyugdíj számlákat] vagy szankciók alkalmazandóak az  ilyen
meghatározott események bekövetkezése előtti kifizetésekre vagy kivétekre; vagy
iv. az  alaphoz történő munkavállalói hozzájárulás (kivéve bizonyos megengedett pótlólagos
hozzájárulásokat) a  munkavállaló által megkeresett jövedelemhez igazodva korlátozott vagy nem
haladhatja meg az 50 000 USD-t évente, az VII. rész C. bekezdésében rögzített számlaösszesítési és
devizaátváltási szabályok alkalmazásával.
6. A  „Korlátozott részvételű Nyugdíjalap” kifejezés az  egy vagy több munkáltató által jelenlegi vagy korábbi
munkavállalóinak (vagy e  munkavállalók által kijelölt személyeknek) mint kedvezményezettek, a  nyújtott
szolgáltatások ellenszolgáltatásaként nyugdíjazási, rokkantsági vagy haláleseti juttatásokat biztosítása érdekében
létrehozott alapot jelenti, feltéve, hogy:
a) az alap kevesebb mint 50 taggal rendelkezik;
b) az  alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési Jogalany vagy Passzív Nem
Pénzügyi Jogalany;
c) az  alapba fizetett munkavállalói és a  munkáltatói hozzájárulások [kivéve a  C(17)(a) albekezdésben
meghatározott nyugdíjazási és nyugdíjszámlákról származó vagyonelemeket] összege korlátozott
a munkavállaló által megkeresett jövedelemre, illetve a munkavállalónak járó juttatásra tekintettel;
d) azon tagok, amelyek nem az  alap létrehozása szerinti joghatóságbeli illetőségűek, nem jogosultak az  alap
vagyonának több mint 20 százalékára; és
e) az alap állami szabályozás hatálya alá tartozik, és évente adatot szolgáltat adóhatóságoknak.
 7. A  „Kormányzati Jogalany, Nemzetközi Szervezet vagy Központi Bank Nyugdíjalapja” kifejezés a  Kormányzati
Jogalany, Nemzetközi Szervezet vagy Központi Bank által létrehozott olyan alap, amely nyugdíjazási, rokkantsági
vagy haláleseti juttatásokat nyújt olyan kedvezményezetteknek vagy tagoknak, akik jelenlegi vagy korábbi
munkavállalók (vagy a  munkavállalók által megjelölt más személyek), vagy nem jelenlegi vagy korábbi
munkavállalók, abban az  esetben ha az  ilyen kedvezményezetteknek vagy résztvevőknek nyújtott ellátásokat
az  általuk a  Kormányzati Jogalany, Nemzetközi Szervezet vagy Központi Bank részére végzett személyes
szolgáltatások ellenszolgáltatásaként biztosítja.
8. A „Minősített Hitelkártya-kibocsátó” kifejezés a következő követelményeknek megfelelő Pénzügyi Intézményt jelenti:
a) a  Pénzügyi Intézmény kizárólag azért minősül Pénzügyi Intézménynek, mert hitelkártya-kibocsátó, amely
csak akkor fogad betéteket, ha a vásárló a fennálló tartozását túllépő kifizetést hajt végre, és a túlfizetést nem
juttatják azonnal vissza azonnal a vásárlóhoz; és
b) [xxxx/xx/xx]-től kezdődően vagy azt megelőzően a Pénzügyi Intézmény olyan rendelkezéseket és eljárásokat
foganatosít, amelyek vagy megakadályozzák, hogy az ügyfél 50 000 USD-t meghaladó túlfizetést teljesítsen,
vagy biztosítják, hogy bármely 50 000 USD-t meghaladó túlfizetés esetén – minden esetben alkalmazva a
VII. rész C. bekezdésében meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat – azt 60 napon
belül az ügyfélnek visszafizessék. Ebben a tekintetben a túlfizetés nem vonatkozik a hitelegyenlegre a vitatott
díjak mértékéig, de tartalmazza az áru visszatérítéséből származó hitelegyenlegeket.
9. A  „Mentesített Kollektív Befektetési Eszköz” a  kollektív befektetési eszközről szóló szabályozás hatálya alá eső
Befektetési Jogalanyt jelenti, feltéve, hogy a  kollektív befektetési eszközben minden érdekeltséget Jelentendő
Személynek nem minősülő magánszemélyek vagy Jogalanyok vagy az  ilyen magánszemély vagy Jogalany
közvetítésével birtokolnak, kivéve az  olyan Passzív Nem Pénzügyi Jogalanyokat, amelynek Ellenőrzést Gyakorló
Személyei Jelentendő Személynek minősülnek.
A Kollektív Befektetési Eszközről szóló szabályozás hatálya alá eső Befektetési Jogalany nem zárható ki a  B(9)
albekezdés szerinti Mentesített Kollektív Befektetési Eszközök közül kizárólag azért, mert a  Kollektív Befektetési
Eszköz bemutatóra szóló fizikai részvényeket bocsátott ki, feltéve, ha:
a) a  kollektív befektetési eszköz [xxxx/xx/xx]-t követően nem bocsátott ki és nem bocsát ki semmilyen
bemutatóra szóló fizikai részvényt;
b) a kollektív befektetési eszköz visszavásárláskor visszavonja az ilyen részvényeket;
c) a kollektív befektetési eszköz lefolytatja a II–VII. részekben meghatározott átvilágítási eljárásokat, és az adott
részvényekre vonatkozóan minden jelentendő információt jelent, amikor a részvényeket visszaváltásra vagy
egyéb kifizetésre bemutatják; illetve
d) a  kollektív befektetési eszköz rendelkezik a  részvények mielőbbi – de minden esetben [xxxx/xx/xx] előtti –
visszaváltását vagy forgalomból való kivonását biztosító szabályzatokkal és eljárásokkal.
C. Pénzügyi Számla
 1. A „Pénzügyi Számla” kifejezés Pénzügyi Intézmény által vezetett számlát jelent, és magában foglalja a Betéti Számlát,
a Letétkezelői Számlát, illetve:
a) Befektetési Jogalany esetén a  Pénzügyi Intézményben fennálló bármely tőke- vagy adósságrészesedést.
Az  előzőektől függetlenül, a „Pénzügyi Számla” kifejezés nem foglalja magában a  Befektetési Jogalanynak
minősülő Jogalanyban fennálló tőke- vagy adósságrészesedést, csak azért, mert az  ügyfél nevében
a  Jogalanyon kívüli Pénzügyi Intézményben elhelyezett Pénzügyi Eszközök befektetése, kezelése
céljából az  ügyfél részére (i) befektetési tanácsot nyújt és képviseletében eljár, vagy (ii) portfóliót kezel és
képviseletében eljár;
b) a  C(1)(a) albekezdésben nem említett Pénzügyi Intézmény esetén, a  Pénzügyi Intézményben fennálló
bármely tőke- vagy adósságrészesedést, ha a részesedési osztályt az I. rész szerinti jelentéstétel elkerülésének
céljával hoztak létre; továbbá
c) a  Pénzügyi Intézmény által kibocsátott vagy fenntartott bármely Készpénz Egyenértékkel Rendelkező
Biztosítási Szerződést vagy bármely Járadékbiztosítási Szerződést, kivéve a  magánszemély számára
kibocsátott, Kizárt Számlának minősülő számla alapján biztosított nyugdíj- vagy rokkantsági járulékot
fizetőeszközzé tevő, nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződést.
A „Pénzügyi Számla” kifejezés nem foglalja magában a Kizárt Számlának minősülő számlát.
 2. A  „Betéti Számla” kifejezés magában foglal minden olyan kereskedelmi számlát, csekkszámlát, megtakarítási
számlát, lekötési vagy takarékszámlát, illetve minden olyan számlát, amelyet betéti igazolás, megtakarítási igazolás,
befektetési igazolás, adósságról szóló igazolás vagy bármilyen olyan hasonló instrumentum igazol, amelyet
a Pénzügyi Intézmény vezet banki vagy hasonló tevékenysége keretén belül. A Betéti Számla ugyancsak magában
foglalja a biztosító által garantált befektetési szerződésben vagy hasonló megállapodásban tartott összeg is, amely
után kamatkifizetés vagy -jóváírás jár.
3. A „Letétkezelői Számla” kifejezés másik személy javára fenntartott, egy vagy több Pénzügyi Eszközzel rendelkező
számlát jelent (a Biztosítási Szerződés és a Járadékbiztosítási Szerződés kivételével).
4. A „Tőkerészesedés” kifejezés Pénzügyi Intézménynek minősülő társulás esetében a  társaságban lévő tőke- vagy
nyereségrészesedést jelenti. Pénzügyi Intézménynek minősülő bizalmi vagyonkezelés alatt álló vagyon esetében,
a Tőkerészesedés tulajdonosának kell tekinteni a kezelt vagyon vagy annak egy része tekintetében a vagyonrendelő
vagy kedvezményezett bármely személyt, vagy bármely más természetes személyt, aki kizárólagos és tényleges
irányítással rendelkezik a  kezelt vagyon felett. A  Jelentendő Személyt a  bizalmi vagyonkezelő által kezelt vagyon
kedvezményezettjének kell tekinteni, ha a  Jelentendő Személy közvetlenül vagy közvetve (például kijelölt
személyen keresztül), kötelező juttatásra vagy közvetlenül vagy közvetve megítélhető juttatásra jogosult a  kezelt
vagyonból.
5. A „Biztosítási Szerződés” kifejezés olyan szerződést jelent (a Járadékbiztosítási Szerződés kivételével), amely alapján
a kibocsátó bizonyos összeget fizet egy, halálesettel, megbetegedéssel, balesettel, illetve felelősségi vagy vagyoni
kockázattal járó meghatározott káresemény bekövetkezése esetén.
6. A  „Járadékbiztosítási Szerződés” kifejezés olyan szerződést jelent, amely alapján a  kibocsátó meghatározott
időszakra kifizetést vállal, amelyet részben vagy egészben egy vagy több magánszemély várható élettartamához
viszonyítva határoznak meg. A kifejezés magában foglalja azokat a szerződéseket, amelyek a szerződés kibocsátása
szerinti joghatóság jogszabályai vagy joggyakorlata alapján, amelynek megfelelően a kibocsátó az adott időszakra
vonatkozóan a kifizetést vállalja, Járadékbiztosítási Szerződésnek minősülnek.
7. A  „Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés” kifejezés olyan Biztosítási Szerződést jelent (a  két
biztosító közötti, kártérítési viszontbiztosítási szerződés kivételével), amely Készpénz Egyenértékkel bír.
8. A „Készpénz Egyenérték” a következő két érték közül a magasabb érték: i) az az összeg, amelyre a szerződő jogosult
a biztosítási szerződés visszavásárlása vagy megszüntetése esetén (a visszavásárlás díjának vagy a kötvénykölcsön
értékének levonása nélkül számítva), vagy ii) az  az összeg, amelyet a  szerződő a  biztosítási szerződés keretében
vagy arra tekintettel kölcsönként jogosult. Az  előzőektől függetlenül, a „Készpénz Egyenérték” nem tartalmazza
a Biztosítási Szerződés alapján kifizetendő összegeket:
a) életbiztosítási szerződés alapján, kizárólag a biztosított személy halála esetén fizetendő összeg;
b) személyes sérülés vagy betegség esetén fizetett juttatás vagy egyéb, a  biztosított káresemény
bekövetkezésekor elszenvedett vagyoni veszteségért való kártérítést biztosító juttatás;
c) korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (csökkentve a  biztosítás egyéb díjaival, tekintet nélkül
arra, hogy azokat ténylegesen felszámították-e vagy sem), amely a  biztosítási szerződés értelmében
(a  befektetéshez kötött életbiztosítási vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) a  szerződőnek jár
a  szerződés felmondása vagy lejárta miatt, a  szerződés időtartama alatt a  kockázati kitettség csökkenése
miatt, illetve postai vagy a szerződés szerinti biztosítási díjat érintő egyéb hasonló hibák javításából eredően;
vagy
d) a szerződőnek járó osztalék (kivéve a szerződés megszüntetésekor járó osztalékot), feltéve, hogy az osztalék
olyan Biztosítási Szerződés után jár, amely alapján kizárólag a  C(8)(b) albekezdésben rögzített juttatások
fizetendőek; vagy
e) a  díjelőleg visszatérítése olyan Biztosítási Szerződés esetén, amely alapján legalább évente fizetendő
a biztosítási díj, ha a díjelőleg nem haladja meg a szerződés szerint a következő évben fizetendő biztosítási díj
összegét.
9. A „Meglévő Számla” kifejezés olyan Pénzügyi Számlát jelent, amelyet [xxxx/xx/xx]-n tartanak fenn valamely Jelentő
Pénzügyi Intézménynél.
10. Az „Új Számla” kifejezés olyan Pénzügyi Számlát jelent, amelyet [xxxx/xx/xx]-n vagy azt követően nyitottak valamely
Jelentő Pénzügyi Intézménynél.
11. A  „Meglévő Egyéni Számla” kifejezés olyan Meglévő Számlát jelent, amelynek tulajdonosa egy vagy több
magánszemély.
12. Az „Új Egyéni Számla” kifejezés olyan Új Számlát jelent, amelynek tulajdonosa egy vagy több magánszemély.
 13. A  „Meglévő Jogalanyi Számla” kifejezés olyan Meglévő Számlát jelent, amelynek tulajdonosa egy vagy több
Jogalany.
 14. Az „Alacsonyabb Értékű Számla” kifejezés olyan Meglévő Egyéni Számlát jelent, amelynek összesített egyenlege
vagy értéke [xxxx] december 31-én nem haladja meg az 1 000 000 USD-t.
 15. A „Magas Értékű Számla” kifejezés olyan Meglévő Egyéni Számlát jelent, amelynek összesített egyenlege vagy értéke
[xxxx] december 31-én, vagy az azt követő bármely év december 31-én meghaladja az 1 000 000 USD-t.
 16. Az „Új Jogalanyi Számla” kifejezés olyan Új Számlát jelent, amelynek tulajdonosa egy vagy több Jogalany.
17. A „Kizárt Számla” kifejezés az alábbi számlák valamelyikét jelenti:
a) a következő feltételeknek megfelelő nyugdíjazási vagy nyugdíjszámla:
i. a  számla a  személyes nyugdíjszámlára vonatkozó szabályozás hatálya alá esik, vagy nyugdíjazási
vagy nyugdíjjuttatásokat nyújtó, bejegyzett vagy szabályozott nyugdíjazási vagy nyugdíjprogram
része (beleértve a rokkantsági és a halálesetre szóló juttatásokat is)
ii. a  számla adókedvezményben részesül (pl. a  számlára befizetett, egyébként adóköteles
hozzájárulások levonhatóak vagy nem számítanak bele a  számlatulajdonos bruttó jövedelmébe,
vagy csökkentett adókulcs szerint adóznak, vagy a  számláról származó befektetési jövedelem
halasztott adófizetés alá esik vagy csökkentett adókulcs szerint adózik);
iii. a számla vonatkozásában az adóhatóság felé adatjelentési kötelezettség áll fenn;
iv. a  kifizetések feltétele a  meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, vagy
az  ilyen jellegű meghatározott események előtti kifizetés esetén szankció alkalmazandó; és v.
vagy (i) az  éves befizetések összege legfeljebb 50 000 USD-re korlátozott, vagy (ii) az  egész élet
során a számlára történő teljes befizetés 1 000 0000 USD összegben korlátozott, minden esetben a
VII. rész C. bekezdésében meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok
alkalmazásával. A  C(17)(a)(v) albekezdésben foglalt követelményeknek egyébként megfelelő
Pénzügyi Számla csak azért nem zárható ki a  követelményeknek megfelelő számlák köréből, mert
e Pénzügyi Számla a C(17)(a) vagy (b) albekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő
egy vagy több Pénzügyi Számláról, vagy a B(5)–(7) albekezdések bármelyikében foglalt feltételeknek
megfelelő egy vagy több nyugdíjazási vagy nyugdíjalapból pénzügyi eszközöket és forrásokat
fogadhat.
b) a következő feltételeknek megfelelő számla:
i. a számla a nem nyugdíjcélú befektetési eszközökről szóló szabályozás hatálya alá esik, illetve azzal
rendszeresen kereskednek a  szabályozott értékpapírpiacon, vagy a  számla a  nem nyugdíjcélú
megtakarítási eszközökről szóló szabályozás hatálya alá esik;
ii. a  számla adókedvezményben részesül (pl. a  számlára befizetett, egyébként adóköteles
hozzájárulások levonhatóak vagy nem számítanak bele a  számlatulajdonos bruttó jövedelmébe,
vagy csökkentett adókulcs szerint adóznak, vagy a  számláról származó befektetési jövedelem
halasztott adófizetés alá esik vagy csökkentett adókulcs szerint adózik);
iii. a  kifizetések feltétele a  befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy
egészségügyi juttatások) kapcsolódóan meghatározott külön feltételek teljesülése, vagy az  ilyen
jellegű meghatározott események előtti kifizetés esetén szankció alkalmazandó; és
iv. az  éves befizetések összege legfeljebb 50 000 USD-ra korlátozott, a  VII. rész C. bekezdésében
meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával. A  C(17)(b)(iv)
albekezdésben foglalt követelményeknek egyébként megfelelő Pénzügyi Számla csak azért nem
zárható ki a követelményeknek megfelelő számlák köréből, mert e Pénzügyi Számla a C(17)(a) vagy
(b) albekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő egy vagy több Pénzügyi Számláról,
vagy a  B(5)–(7) albekezdések bármelyikében foglalt feltételeknek megfelelő egy vagy több
nyugdíjazási vagy nyugdíjalapból pénzügyi eszközöket és forrásokat fogadhat.
c) életbiztosítási szerződés, amelynek a  fedezeti időszaka véget ér mielőtt a  biztosított magánszemély betölti
a 90. életévét, feltéve, ha a szerződés a következő követelményeknek megfelel:
i. a  rendszeres biztosítási díjak, amelyek az  idő előrehaladtával nem csökkennek, a  szerződés
fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét – bármely időszak legyen is
rövidebb – legalább évente fizetendők;
ii. a  szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez bármely személy hozzáférhet (kivét, hitel
vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül;
iii. a szerződéstől felmondása vagy lejárta esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó
ellátást) nem haladhatja meg a  szerződésért fizetett biztosítási díjak összegét, mínusz a  szerződés
fennállásának időszakára vagy időszakaira érvényes elhalálozási, betegségi díjak és költségek
összege (függetlenül attól, hogy ténylegesen kivetették-e őket), valamint a  szerződés felmondása
vagy lejárta előtt fizetett bármely összeg; és
iv. a szerződést a kedvezményezett nem annak értékéért tartja.
d) a  számla kizárólagos tulajdonosa az  elhunyt hagyatéka, ha a  számlával kapcsolatos dokumentumok között
szerepel az elhunyt végrendelete vagy halotti anyakönyvi kivonata.
e) a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:
i. bírósági végzés vagy ítélet.
ii. ingatlan vagy ingó vagyon eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, ha a számla megfelel az alábbi
követelményeknek:
(i) a  számlán kizárólag a  tranzakcióhoz vagy hasonló kifizetéshez közvetlenül kapcsolódó
kötelezettség biztosításához megfelelő összegű foglalót, előleget, letétet vagy más
hasonló kifizetést, illetve vagyon eladásával, cseréjével vagy bérbeadásával összefüggő
Pénzügyi Eszközt helyeznek el;
(ii) a  számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsák a  vásárlónak
a  vagyon vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettségét, az  eladó bármely
feltételes kötelezettségének kifizetését vagy a  bérbeadót és a  bérlőt érintő, a  bérleti
szerződésnek megfelelően a  bérbe adott vagyonhoz kapcsolódó bármely kárból eredő
térítési kötelezettség teljesítését;
(iii) a  számlán lévő vagyonelemeket, beleértve az  azokból származó jövedelmet,
a  vásárló, eladó, bérbeadó vagy bérlő részére a  vagyon eladásakor, elcserélésekor,
visszaszolgáltatásakor vagy a bérleti szerződés megszűnésekor fizetik ki vagy más módon
írják jóvá (beleértve az ilyen személyek kötelezettségeinek kielégítését);
(iv) a  számla nem értékpapír-hitelszámla vagy Pénzügyi Eszköz eladásával vagy cseréjével
összefüggésben létrehozott hasonló számla; és (v) a számla nincs kapcsolatban a C(17)(f )
albekezdésben írt számlával.
iii. ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi Intézmény kötelezettsége arra, hogy a  kifizetés egy
részét a későbbi időpontban az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás céljaira különítse el.
iv. a  Pénzügyi Intézmény kötelezettsége kizárólag arra terjed ki, hogy megkönnyítse a  későbbi
időpontban történő adófizetést.
f ) a következő feltételeknek megfelelő Betéti Számla:
i. a számla kizárólag azért létezik, mert a vásárló a fennálló hitelkártya-tartozását vagy egyéb rulírozó
hiteleszközét túllépő befizetést hajt végre, és a  túlfizetést nem fizetik azonnal vissza azonnal
a vásárlónak; és
ii. [xxxx/xx/xx]-től kezdődően vagy azt megelőzően a  Pénzügyi Intézmény olyan rendelkezéseket és
eljárásokat foganatosít, amelyek vagy megakadályozzák, hogy az  ügyfél 50 000 USD-t meghaladó
túlfizetést teljesítsen, vagy biztosítják, hogy bármely 50 000 USD-t meghaladó túlfizetést – minden
esetben a  VII. rész C. bekezdésében meghatározott devizaátváltási szabályok alkalmazásával –
60 napon belül az  ügyfélnek visszafizessenek. Ebben a  tekintetben a  túlfizetés nem vonatkozik
a  hitelegyenlegre a  vitatott díjak mértékéig, de tartalmazza az  áru visszatérítéséből származó
hitelegyenlegeket.
g) bármely egyéb számla, amely esetében alacsony az adóelkerülés kockázata, a C(17)(a)–(f ) albekezdésekben
felsorolt valamely számlához lényegében hasonló jellegzetességekkel bír, és a  hazai jog Kizárt Számlaként
határozza meg, feltéve, hogy e számla Kizárt Számlaként meghatározott státusza nem hiúsítja meg a Közös
Jelentéstételi Előírás céljait;
D. Jelentendő Számla
 1. A  „Jelentendő Számla” kifejezés olyan Pénzügyi Számlát jelent, amelynek tulajdonosa a  II–VII. részekben
meghatározott megfelelő átvilágítási eljárás alapján egy vagy több Jelentendő Személy, vagy olyan Passzív Nem
Pénzügyi Jogalany, amely vonatkozásában egy vagy több Ellenőrzést Gyakorló Személy Jelentendő Személyként
azonosítottak.
2. A  „Jelentendő Személy” Jelentendő Joghatóságbeli Személy, kivéve: (i) az  a  vállalat, amelynek a  részvényeivel
egy vagy több szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek; (ii) bármely vállalat, amely az  (i) szakasz
szerinti vállalat Kapcsolt Jogalanya; (iii) Kormányzati Jogalany; (iv) Nemzetközi Szervezet; (v) Központi Bank; vagy (vi)
Pénzügyi Intézmény.
3. A „Jelentendő Joghatóságbeli Személy” az  adott joghatóság adójogszabályai szerint a  Jelentendő Joghatóságbeli
illetőségű magánszemély vagy Jogalany, vagy a Jelentendő Joghatóságbeli illetőségű elhunyt hagyatéka. E szakasz
alkalmazásában a közkereseti társaságot és betéti társaságot, illetve adóilletőséggel nem rendelkező más hasonló
jogi konstrukciót azon joghatóságbeli illetőségűként kell kezelni, ahol a tényleges irányítás helye található.
4. A „Jelentendő Joghatóság” az a joghatóság, (i) amely rendelkezik olyan megállapodással, amely szerint az I. részben
foglalt információszolgáltatási kötelezettség áll fenn, és (ii) amely szerepel a közzétett listán.
5. A „résztvevő Joghatóság” az a joghatóság, (i) amely rendelkezik olyan megállapodással, amely alapján az I. részben
meghatározott információt szolgáltatni fogja, és (ii) amely szerepel a közzétett listán.
6. Az „Ellenőrzést Gyakorló Személyek” kifejezés azokat a természetes személyeket jelenti, akik ellenőrzést gyakorolnak
a  Jogalany felett. Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt vagyon esetében ez  a  kifejezés a  vagyonrendelőt,
a  vagyonkezelőt, a  védnököt (adott esetben), a  kedvezményezettet vagy a  kedvezményezettek csoportjait,
valamint bármely természetes személyt jelent, aki végső soron a  tényleges ellenőrzést gyakorolja a kezelt vagyon
felett; a bizalmi vagyonkezeléstől eltérő jogi megállapodás esetén ez a kifejezés az ennek megfelelő vagy hasonló
pozícióban lévő személyeket jelenti. Az  „Ellenőrző Személyek” kifejezést a  Pénzügyi Akciócsoport Ajánlásaival
összhangban kell értelmezni.
7. A „Nem Pénzügyi Jogalany” bármely, Pénzügyi Intézménynek nem minősülő Jogalany.
 8. A „Passzív Nem Pénzügyi Jogalany” bármely (i) Aktív Nem Pénzügyi Jogalanynak nem minősülő Nem Pénzügyi
Jogalany; vagy (ii) az A(6)(b) albekezdésben meghatározott Befektetési Jogalany, amely nem résztvevő Joghatóság
Pénzügyi Intézménye.
9. Az „Aktív Nem Pénzügyi Jogalany” kifejezés az alábbi feltételeknek megfelelő Nem Pénzügyi Jogalanyokat jelenti:
a) az  előző naptári évben vagy más megfelelő jelentéstételi időszakban a  Nem Pénzügyi Jogalany bruttó
jövedelmének kevesebb mint 50 százaléka passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más megfelelő
jelentéstételi időszakban a Nem Pénzügyi Jogalany birtokában lévő vagyon kevesebb mint 50 százaléka áll
olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy passzív bevétel termelése céljából tartják;
b) a Nem Pénzügyi Jogalany részvényeivel rendszeresen kereskednek valamely szabályozott értékpapírpiacon,
vagy a  Nem Pénzügyi Jogalany olyan Jogalany Kapcsolt Jogalanya, amelynek részvényeivel rendszeresen
kereskednek valamely szabályozott értékpapírpiacon;
c) a Nem Pénzügyi Jogalany Kormányzati Jogalany, Nemzetközi Szervezet, Központi Bank vagy az előzőekben
felsoroltak közül egy vagy több kizárólagos tulajdonában álló Jogalany;
d) a  Nem Pénzügyi Jogalany lényegében minden tevékenysége (részben vagy egészben) Pénzügyi
Intézmény tevékenységétől eltérő kereskedelmet vagy üzleti tevékenységet folytató egy vagy több olyan
leányvállalat kinnlévő részvényeinek kezeléséből vagy az  ezek számára biztosított finanszírozásból és
szolgáltatásból áll, kivéve, hogy a  Jogalany nem kaphat ilyen besorolást abban az  esetben, ha a  Jogalany
olyan befektetési alapként működik (vagy annak tartja magát), mint például magántőkealap, kockázati
tőkealap, hitelből történő kivásárlásra szakosodott alap vagy bármely olyan befektetési eszköz, amelynek
célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban befektetési célú
tőkerészesedés formájában tulajdonrészt szerezzen;
e) a  Nem Pénzügyi Jogalany még nem végez tevékenységet, és nincs előzetes működési története, de tőkét
fektet be vagyonelemekbe azzal a szándékkal, hogy Pénzügyi Intézménytől eltérő tevékenységet végezzen,
feltéve, ha a  Nem Pénzügyi Intézmény erre a  kivételre nem jogosult a  Nem Pénzügyi Jogalany elsődleges
megalapítását követő 24 hónap után;
f ) a Nem Pénzügyi Jogalany az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi Intézmény, és az eszközeinek felszámolása
vagy átalakítása – a  Pénzügyi Intézménytől eltérő tevékenység folytatásának vagy újraindításának
szándékával – folyamatban van;
g) A  Nem Pénzügyi Jogalany elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt
Jogalanyokkal vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi Intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy
fedezeti szolgáltatást olyan Jogalanynak, amely nem Kapcsolt Jogalany, feltéve, hogy az  ilyen Kapcsolt
Jogalanyok csoportja elsősorban a Pénzügyi Intézménytől eltérő tevékenységet folytat;
h) a Nem Pénzügyi Jogalany megfelel az alábbi követelményeknek:
i. az  illetősége szerinti joghatóságában kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti,
kulturális, sport- vagy oktatási célokra alapították és működtetik; vagy olyan, az  illetősége szerinti
joghatóságban alapított és működtetett szakmai szervezet, üzleti szövetség, kereskedelmi kamara,
munkaügyi szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, civil szövetség vagy olyan
szervezet, amely kizárólag a szociális jólét előmozdításának céljából működik;
ii. az illetősége szerinti joghatóságban mentes a jövedelemadó alól;
iii. nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, amelyek a  jövedelmében vagy az  eszközeiben tulajdoni
vagy kedvezményezetti érdekeltséggel rendelkeznek; iv. a  Nem Pénzügyi Jogalany az  illetősége szerinti joghatóságban hatályos törvények vagy a  Nem
Pénzügyi Jogalany létesítő okiratai nem engedi, hogy a Nem Pénzügyi Jogalany bármely jövedelmét
vagy vagyonelemét magánszemély vagy nem jótékonysági Jogalanynak adja vagy azok javára
fordítsa, kivéve a  Nem Pénzügyi Jogalany közhasznú tevékenységéből adódóakat, a  nyújtott
szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezést, vagy a  Nem Pénzügyi Jogalany által vásárolt
ingatlanok valós piaci értékének kifizetését; és
v. a  Nem Pénzügyi Jogalany az  illetősége szerinti joghatóságban hatályos törvények vagy a  Nem
Pénzügyi Jogalany létesítő okiratai előírják, hogy a  Nem Pénzügyi Jogalany felszámolása vagy
végelszámolása esetén annak összes vagyonelemét egy Kormányzati Jogalany vagy más non-profit
szervezet részére át kell adni, vagy azok a  Nem Pénzügyi Jogalany illetősége szerinti joghatóság
kormányára vagy annak bármely politikai alegységére háramlanak.
E. Vegyes rendelkezések
 1. A „Számlatulajdonos” kifejezés azt a személyt jelenti, akit a Pénzügyi Intézmény az általa vezetett Pénzügyi Számla
tulajdonosaként tart nyilván vagy akként azonosított. Az  olyan személyt, aki nem Pénzügyi Intézmény, és aki
megbízottként, letétkezelőként, kijelölt személyként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként
vagy közvetítőként más személy javára vagy részére Pénzügyi Számlát tart fenn, a  Közös Jelentéstételi Előírás
alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként, hanem a  másik személyt kell a  számla tulajdonosának
tekinteni. A  Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy Járadékbiztosítási Szerződés esetén
a Számlatulajdonos bármely személy lehet, akinek hozzáférési joga van a Készpénz Egyenértékhez, vagy joga van
a  szerződés kedvezményezettjét megváltoztatni. Ha nincs olyan személy, akinek hozzáférési joga van a  Készpénz
Egyenértékhez vagy joga van a  szerződés kedvezményezettjét megváltoztatni, Számlatulajdonosnak minősül
a szerződésben tulajdonosként megnevezett, és a szerződési feltételek szerint kifizetésre jogosult bármely személy.
A Készpénz Egyenértékkel Rendelkező Biztosítási Szerződés vagy a Járadékbiztosítási Szerződés lejáratakor minden
olyan személyt, akit kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni.
2. A  „Pénzmosás elleni és Ügyfél-azonosítási Eljárások” a  Jelentő Pénzügyi Intézmény ügyfél-átvilágítási eljárásait
jelentik, amelyek a pénzmosás megakadályozására irányuló vagy más hasonló követelmények értelmében a Jelentő
Pénzügyi Intézményre vonatkoznak.
3. A „Jogalany” kifejezés az  olyan jogi személyeket vagy jogi konstrukciókat jelenti, mint a  vállalat, társulás, bizalmi
vagyonkezelés vagy az alapítvány.
4. A  Jogalany egy másik Jogalany „Kapcsolt Jogalanyának” minősül, ha valamelyik Jogalany ellenőrzést gyakorol
a  másik felett, vagy ha a  két Jogalany közös ellenőrzés alatt áll. Ebből a  szempontból ellenőrzés alatt a  Jogalany
szavazati jogai vagy értéke több mint 50%-ának közvetlen vagy közvetett tulajdona értendő.
5. Az  „Adóazonosító szám” kifejezés az  adófizető azonosító számát jelenti (vagy adóazonosító szám hiányában
az annak megfelelő azonosítószámot);
6. Az „Okirati Bizonyíték” kifejezés az alábbiak valamelyikét jelenti:
a) azon joghatóság felhatalmazással bíró kormányzati szerve (például a  kormány vagy hivatala, illetve
önkormányzat) által kiadott illetőségigazolás, amelyben a  kedvezményezett állítása szerint belföldi
illetőséggel bír;
b) magánszemély esetén bármely felhatalmazással bíró állami szerv (például a  kormány vagy hivatala, illetve
önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza az egyén nevét, és jellemzően
azonosítási célokat szolgál;
c) Jogalany esetén bármely felhatalmazással bíró állami szerv (például a  kormány vagy hivatala, illetve
önkormányzat) által kibocsátott hivatalos irat, amely tartalmazza a  Jogalany nevét és vagy azon
joghatóságbeli székhelyének címét, ahol állítása szerint belföldi illetőségű vagy azt a  joghatóságot, ahol
a Jogalanyt bejegyezték vagy létrehozták;
d) bármely auditált pénzügyi kimutatás, harmadik fél hitelinformációja, csődeljárás iránti kérelem vagy
az értékpapír-felügyelet jelentése.
IX. RÉSZ: HATÉKONY ALKALMAZÁS A. A  joghatóságnak rendelkeznie kell a  fent meghatározott jelentéstételi és átvilágítási eljárások hatékony
alkalmazását, illetve az  előírásoknak való megfelelést biztosító szabályokkal és igazgatási eljárásokkal, beleértve
az alábbiakat:
1. az  annak megakadályozását szolgáló szabályok, hogy a  Pénzügyi Intézmények, személyek vagy közvetítők
a jelentéstételi és átvilágítási eljárások megkerülését célzó gyakorlatot alkalmazzanak;
2. a  Pénzügyi Intézmények számára a  fenti eljárások végrehajtása céljából megtett lépések, illetve a  felhasznált
bizonyítékok nyilvántartását előíró szabályok; az e nyilvántartások megszerzését szolgáló megfelelő intézkedések;
3. a  Jelentő Pénzügyi Intézmények jelentéstételi és átvilágítási eljárásoknak való megfelelésének ellenőrzését
szolgáló igazgatási eljárások; dokumentálatlan számla jelentése esetén a Jelentő Pénzügyi Intézményre vonatkozó
utókövetési eljárások;
4. olyan igazgatási eljárások, amelyek biztosítják, hogy a  hazai jog szerint Nem Jelentő Pénzügyi Intézményként és
Kizárt Számlákként meghatározott Jogalanyok és számlák adóelkerülési kockázata továbbra is alacsony szinten
maradjon; valamint
5. hatékony végrehajtási rendelkezések a szabályoknak való meg nem felelés orvoslása érdekében.”
4. § A Megállapodás végrehajtása során az  adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási
együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény szabályait kell alkalmazni.
5. § A Megállapodás Magyarország és az  egyes további részes államok közötti hatálybalépésének naptári napját
– annak ismertté válását követően – a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
6. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–5.  § azon időpontban lép hatályba, amikor a  Megállapodás 7. Cikk 2.1. bekezdésében meghatározott
feltételek elsőként teljesülnek Magyarország és egy – 1.  melléklet szerinti – más állam vonatkozásában, és ezáltal
a Megállapodás hatályba lép.
(3) A Megállapodás és a  2–5.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke