text:
17/2014. (XII. 23.) OBH utasítása a bíróságok egységes iratkezelési szabályzatáról.
Az Országos Bírósági Hivatal Elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés
b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, továbbá a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló
1995. évi LXVI. törvény 10. § (2) bekezdésének b) pontja, a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről
szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdésében írtakra is figyelemmel, a bíróságok részére a következő Egységes
Iratkezelési Szabályzatot adja ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések A szabályzat célja, alapelvei
1. § (1) Az egységes iratkezelési szabályzat (a továbbiakban: szabályzat) célja a bíróságok iratai keletkezésének, érkezésének,
átvételének, nyilvántartásának, továbbításának, biztonságos őrzési módjának, irattározásának, selejtezésének és
levéltárba átadásának egységes elvek szerinti szabályozása oly módon, hogy az iratok útja nyomon követhető, holléte
pontosan megállapítható, visszakereshető és az irat megőrizhető legyen.
(2) A szabályzat elválaszthatatlan részét képezi az irattári terv, amelyet a bíróság feladat- és hatáskörében bekövetkezett
változás vagy az őrzési idő megváltoztatása esetén módosítani kell.
(3) Az iratkezelés alapelve:
a) a visszakereshetőség elve: az irat helye az iratkezelés során pontosan meghatározható legyen;
b) az ellenőrizhetőség elve: az iratkezelés folyamata ellenőrizhető és ellenőrizett legyen;
c) a zárt rendszer elve: az iratkezelési folyamat a teljes körű nyilvántartási rendszer kialakítása útján következetesen
és pontosan dokumentált legyen;
d) az egységesség elve: az iratkezelés szintjei és az iratkezelők kijelölése pontosan meghatározott legyen;
e) az adatbiztonság elve: az  információs önrendelkezési jogról és az  információ szabadságról szóló 2011. évi
CXII.  törvény hatálya alá tartozó adatok védelméhez és az  adatkezelés rendjéhez megfelelő biztonsági
feltételek megteremtése;
f ) az iratok védelmének az  elve: iratot – bármilyen adathordozón – a  bíróságról kivinni, a  bíróságon kívül
tanulmányozni csak bejelentést követően és úgy lehet, hogy annak tartalmát illetéktelen személy ne
ismerhesse meg.
Az iratkezelési szabályzat hatálya 2. § (1) A szabályzat hatálya a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
16. § b)–d) pontjaiban felsorolt bíróságokra terjed ki. A Kúria sajátos feladataira tekintettel az egységes iratkezelési
szabályzat rendelkezéseihez képest külön iratkezelési szabályzatot adhat ki.
(2) A  szabályzat személyi hatálya kiterjed a  bíróságokkal szolgálati jogviszonyban álló bírákra és igazságügyi
alkalmazottakra.
(3) Ahol e szabályzat bíróról rendelkezik, azon a  tanács elnökének, a kijelölt bírósági titkárnak, a bírósági titkárnak és
a bírósági ügyintézőnek az eljárását is érteni kell.
(4) A minősített adatot tartalmazó iratok kezelését a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény és a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet alapján az Országos Bírósági Hivatal Elnöke (a továbbiakban: OBH Elnöke) külön szabályozza.
(5) A civil szervezetek nyilvántartásáról, a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint
az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról, továbbá a  csőd- és felszámolási eljárás iránti kérelmekről, valamint
a  kezdeményezett és jogerősen még el nem rendelt eljárásokról vezetett elektronikus nyilvántartások, a  bírósági
közvetítői eljárás iratkezelési szabályait külön jogszabályok, illetve az  OBH Elnökének szervezetirányító eszközei
állapítják meg.
(6) A bírósági gazdasági hivatalok iratkezelési szabályait az OBH Elnöke külön határozza meg.
3. § E  szabályzat alkalmazásában a  bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet (a továbbiakban:
Büsz.) értelmező rendelkezésein kívül:
1. Aktanyomat: a közjegyző által lefolytatott fizetési meghagyásos eljárás MOKK rendszerében rögzített iratainak
az  azon keresztül kinyomtatott, a  bírósághoz továbbított példánya, amelynek része a  kibocsátott fizetési
meghagyás, az  eljáró közjegyzőre vonatkozó adatok, a  fizetési meghagyás ellen benyújtott ellentmondás,
illetve az azzal kapcsolatos iratok;
2. Bíróság elnöke: az ítélőtábla, a törvényszék elnöke;
3. Elektronikus adathordozó: számítástechnikai eljárással adatokat rögzítő, tároló adathordozó (mágnesszalag,
hajlékony- és merevlemez, CD, DVD, pendrive, külső adathordozó stb.), amely az  adatok nyilvántartását,
azonosítását, kezelését és visszakeresését szolgálja;
4. Elektronikus aláírás: olyan elektronikus adat, amely más elektronikus adathoz van csatolva, illetve logikailag
hozzárendelve, és amely hitelesítésre szolgál;
5. Elektronikusan aláírt irat: a  külön jogszabályban meghatározott, legalább „egyszerű” elektronikus aláírással
ellátott elektronikus dokumentumba foglalt irat;
6. Elektronikus dokumentum: elektronikus eszköz útján értelmezhető adat együttes (szöveg, hang, kép stb.),
ideértve az elektronikus küldeményt és az elektronikus levelet is;
7. Elektronikus formában rendelkezésre álló irat: informatikai eszköz alkalmazásával szerkesztett papír alapú irat,
amely nem hiteles irat, és bizonyítékként nem használható fel;
8. Elektronikus irat: olyan elektronikus dokumentum, melynek szövegtartalma elektronikus úton jött létre,
funkciója az, hogy szöveget közöljön, és más adat legfeljebb ennek illusztrálására, hatósági azonosítására
(pl.  fejléc) szerepel benne, illetve egyes digitális jeleket a  szöveggel összefüggő informatikai funkciók
megvalósítása érdekében, az olvasó számára nem is érzékelhetően tartalmaz;
9. Elektronikus irattár: a  bíróság által használt iratkezelési szoftver – ideértve az  erre vonatkozó elektronikus
dokumentumtárolási szolgáltatás útján történő biztosítást is – azon része vagy olyan adatbázis, amelyben
az elektronikusan tárolt irattári anyag meghatározott időtartamú elektronikus őrzése történik;
10. Elektronikus levél: a  központi rendszeren kívüli számítógépes hálózaton keresztül, egyedi levelezési címek
között, levelezőprogram segítségével küldhető és fogadható adat együttes;
11. Elektronikus okirat: az olyan irat, amelynek a tartalma elektronikus úton és szövegközlése érdekében jött létre
és elektronikus aláírással (időbélyegzővel) mint érvényességi kellékkel is rendelkezik;
12. Elektronikus tértivevény: az az elektronikus okirat, amely alapján a hivatalos iratot feladó bíróság hitelt érdemlő
módon megbizonyosodhat arról, hogy az átvételre jogosult személy az elektronikusan kézbesített küldeményt
átvette, és ez mely időpontban történt meg. Az elektronikus tértivevény közokirat;
13. Elektronikus üzenet: olyan elektronikus kiadmánynak nem minősülő elektronikus dokumentum, amely
az  ügyszámról, az  eljárás megindításának napjáról, az  ügyintézési határidőről, az  ügy ügyintézőjéről és
az ügyintéző hivatali elérhetőségéről értesíti az ügyfelet;
14. Elektronikus visszaigazolás: olyan kiadmánynak nem minősülő elektronikus dokumentum, amely
az elektronikus úton érkezett irat átvételéről és az érkeztetés sorszámáról értesíti annak küldőjét;
15. Expediálás: az irat kézbesítésének előkészítése, a küldemény címzettjének (címzettjeinek), adathordozójának,
fajtájának, a kézbesítés módjának és időpontjának meghatározása;
16. Gazdálkodással kapcsolatos ügy: a bíróság mint költségvetési szerv gazdálkodásával összefüggő ügy;
17. Iratfajták: a  bíróság rendeltetésszerű működése során a  bíróságon keletkezett irat a  belsőirat, a  bíróságra
érkezett irat a külsőirat;
18. Irattár: az irattári anyag szakszerű és biztonságos őrzésére szolgáló fizikai vagy elektronikus tároló hely;
19. Irattári anyag: a  bíróság rendeltetésszerű működése során keletkezett vagy hozzá érkezett és az  irattárába
tartozó iratok összessége;
20. Irattári terv: az  ügyiratok rendszerezésének és a  selejtezhetőség szempontjából történő válogatásának
alapjául szolgáló jegyzék, amely az irattári anyagot tételekre (tárgyi csoportokra, indokolt esetben iratfajtákra)
tagolva, a  bíróság feladat- és hatásköréhez, valamint szervezetéhez igazodó rendszerezésben sorolja fel, és
meghatározza a  kiselejtezhető irattári tételekbe tartozó iratok ügyviteli célú megőrzésének időtartamát,
továbbá a nem selejtezhető iratok levéltárba adásának határidejét;
21. Irattári tétel: az ügycsoporton belül az anyagi vagy eljárásjogi törvényeken alapuló legkisebb és egyéni őrzési
idővel rendelkező irattári egység, amelybe több egyedi ügy iratai tartoznak;
22. Kezelési (ügyviteli) feljegyzés: az ügyben keletkező ügyviteli iraton tett feljegyzés, többnyire utasítás, amely
az ügy tartalmi és formai intézésére vonatkozik;
23. Küldemény: a  beérkezett, illetve továbbításra előkészített papír alapú irat vagy pénz, egyéb értéktárgy,
továbbá elektronikus úton érkezett, illetve küldött elektronikus irat, elektronikus dokumentum, amelyet
kézbesítés céljából burkolatán, a hozzá tartozó listán vagy egyéb, egyértelműen az  irathoz vagy a tárgyhoz
rendelt felismerhető címzéssel láttak el;
24. Küldemény bontása: az érkezett küldemény felnyitása, olvashatóvá tétele;
25. Lajstromozás: az  érkeztetett beadvány, illetve a  saját keletkeztetésű irat lajstromszámmal történő ellátása
ügyszakonként (ügycsoportonként) elkülönítve;
26. Láttamozás: az elintézési (intézkedési) tervezet (javaslat) felülvizsgálatát, véleményezését (javítását, tudomásul
vételét, jóváhagyását) biztosító aláírás vagy kézjegy, illetve ezt helyettesítő elektronikus művelet;
27. Levéltár: a  maradandó értékű iratok tartós megőrzésének, levéltári feldolgozásának és rendeltetésszerű
használatának biztosítása céljából létesített intézmény;
28. Melléklet: valamely irat (beadvány) szerves tartozéka, annak kiegészítő része, amely elválaszthatatlan az irattól;
29. Mutatókönyv: a  lajstromba bejegyzett ügyek címszó szerint meghatározott résztvevőiről lajstromonként
vezetett betűrendes nyilvántartás;
30. Perkönyv: a  bíróra (a tanácsra) kiosztott ügyekről bíránként (tanácsonként) vezetett, indokolt esetben
ügyszakonként (ügycsoportonként) elektronikusan vezetett nyilvántartás;
31. Sajtóhirdetmény: büntetőügyben minősített adatot nem tartalmazó, a  sajtó útján kiadott értesítés, ha ezt
az érdekeltek nagy száma indokolja, és amely a nevüket nem tartalmazza;
32. Sorszám: a  kezdőiratot követően érkezett és keletkezett iratok folyamatosan emelkedő arab számjeggyel
történő jelölése; a kezdőirat az 1-es sorszámot kapja;
33. Szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás: a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 172. § j) pontja szerinti szolgáltatás;
34. Szervezeti és működési szabályzat: a bíróság tevékenységének alapdoku-mentuma, amely rögzíti a bíróság,
azon belül a bíróság szervezeti egységének feladatait és a feladatokhoz rendelt hatásköröket;
35. Tárgyalási jegyzet: a  jegyzőkönyvvezető által tárgyaláson, ülésen, meghallgatáson stb. kéz- vagy gépírással,
valamint szövegszerkesztő programmal készített jegyzet;
36. Tárgyalási napló: bíránként (tanácsonként, titkáronként) vezetett, elsősorban a  tárgyalások és az  ülések
időpontjának, azok eredményének, a meghozott határozat megjelölésének, továbbá a bírói munkamennyiségi,
minőségi mutatói szempontjából fontos adatok nyilvántartására szolgáló, a  Bírósági Integrált Információs
Rendszer (a továbbiakban: BIIR) rendszerben működő elektronikus nyilvántartás;
37. Ügyfél: a bírósági eljárásban részt vevő, valamint a bírósági eljárással érintett személy;
38. Ügyszám: az  ügy azonosítására szolgáló megjelölés, amely tartalmazza az  ügycsoport betűjelét,
a lajstromszámot, törve az érkezés évszámával;
39. Üzemzavar: az ügyfél, a hatóság és a bíróság, valamint a bíróságok egymás közötti elektronikus úton történő
kapcsolattartása során felmerült, az  elektronikus kapcsolattartás eszközéül használt informatikai rendszer,
továbbá a  bíróságok által használt iratkezelési szoftverek átmeneti vagy tartós meghibásodása, valamint
karbantartásának időtartama, ami miatt az  informatikai rendszerek nem tudják biztosítani az  elektronikus
tájékoztatást, az elektronikus úton történő kapcsolattartást, valamint az elektronikus irat feltöltését, letöltését,
továbbítását, az iratok lajstromozását.
Az iratkezelési szabályok megismerésének és betartásának követelménye 4. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében említett bíróságok és az  Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) igazságügyi
alkalmazottai szolgálati viszonyuk létesítését követő harminc napon belül kötelesek a  szabályzatot megismerni.
A  bíróságokon és az  OBH-ban foglalkoztatott egyes igazságügyi alkalmazottak munkakörének és képesítési
feltételének meghatározásáról, ügyviteli vizsgájáról szóló jogszabály szerinti ügyviteli vizsgát az  ott megjelölt
határidőben kell letenni.
(2) A bíróságok vezetői és a bírósági vezetők – ide értve a belső szervezeti egységek vezetőit is – folyamatosan ellenőrzik
az irodák szabályszerű működését, a lajstromok és nyilvántartások vezetését, felelősek a bevitt és az azokból előállított,
illetve szolgáltatott adatok helytállóságáért, valódiságáért, az iratkezelési szabályzat rendelkezéseinek betartásáért.
Az iratkezelés szervezete A bírósági iroda 5. § (1) A  bíróságon a  bírósági ügyek kezelésére ügyszakonként, a  bíróság elnökének – járásbíróság, a  közigazgatási és
munkaügyi bíróság esetében a  törvényszék elnökének – döntése alapján ügycsoportonként elkülönült irodák,
valamint a  külön helyen (épületben) működő bírói tanácsok és más szervezeti egységek mellett az  ügyszaknak
megfelelő irodák (részirodák) működnek.
(2) Tájékoztató vagy ügyfélszolgálati iroda elsősorban a Fővárosi Törvényszéken, a Budapest Környéki Törvényszéken és
a Pesti Központi Kerületi Bíróságon működhet. Ezen irodák iratkezelési teendőit a törvényszék elnöke állapítja meg.
A bírósági irattárak 6. § (1) A bíróság a rendeltetésszerű működése során keletkező és hozzá kerülő papír alapú iratok kezelését és őrzését ebből
a célból kialakított és felszerelt, a szakszerű és biztonságos őrzés követelményének megfelelő helyiségben biztosítja
(bírósági irattár).
(2) A  folyamatban lévő, valamint a  befejezett, de további intézkedést igénylő ügyek kezelése és őrzése az  irodákban
kialakított helyiségekben is történhet (átmeneti irattár).
(3) Ha a bíróság több helyen (épületben) van elhelyezve, a bíróság elnöke – a járásbíróság és a közigazgatási és munkaügyi
bíróság esetében a törvényszék elnöke – a bíróság irattári anyagának kezelésére részirattárat létesíthet.
(4) A maradandó értékű, a nem selejtezhető ügyiratok és iratok elektronikus archiválását és levéltárba adását, továbbá
a nem selejtezhető és levéltárba átadásra nem kerülő ügyiratok elektronikus archiválását és őrzését a bírósági irattár
látja el.
(5) A  bíróság a  rendeltetésszerű működése során keletkezett elektronikus iratokat, dokumentumokat, valamint
az elektronikusan archivált ügyiratokat, iratokat elektronikus irattárban őrzi.
Az iratkezelés irányítása és felügyelete 7. § A bíróságok iratkezelési feladatainak országos felügyeletét az OBH Elnöke látja el, aki
a) az iratkezelést elősegítő elektronikus iratkezelési rendszer kialakítását és továbbfejlesztését közvetlenül
irányítja,
b) figyelemmel kíséri az  iratkezelési szabályzat alkalmazását, a  jogszabályok változásaival összhangban
gondoskodik annak megfelelő módosításáról,
c) koordinálja az együttműködést a Magyar Nemzeti Levéltárral, Budapest Főváros Levéltárával, a közlevéltárakkal,
velük folyamatos kapcsolatot tart fenn. 8. § (1) A  bíróság iratkezelési feladatainak közvetlen irányítását és felügyeletét az  adott bíróság elnöke – a törvényszékek
esetében az  illetékességi területén működő járásbíróságok, valamint a  közigazgatási és munkaügyi bíróságok
felügyeletére is kiterjedően – gyakorolja. A bíróság elnöke e feladat ellátásával másik bírósági vezetőt is megbízhat.
(2) Az irányítást, illetve a felügyeletet ellátó személy feladatai különösen:
a) irányítja a bíróságokon évente elvégzendő iratkezelési ellenőrzést, kezdeményezi az ellenőrzés során feltárt
szabálytalanságok megszüntetését és szükség esetén az  ellenőrzések tapasztalatai alapján a  szabályzat
módosítását,
b) az irattári tervnek megfelelően elrendeli és ütemezi az  iratok selejtezését, továbbá a nem selejtezhető, már
közlevéltárba adható iratok átadását,
c) kapcsolatot tart az illetékes közlevéltárral, illetve koordinálja az együttműködést,
d) végzi azokat az iratkezeléssel kapcsolatos feladatokat, amelyek az egységes elektronikus iratkezelési rendszer
működésével, felügyeletével kapcsolatosak, így különösen az  iratkezelési rendszer hozzáféréséhez való
jogosultság engedélyezését, módosítását, megvonását, felfüggesztését.
Az elektronikus iratkezelés 9. § (1) Jogszabályban, különösen a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendeletben (a továbbiakban: Büsz.)
és az e szabályzatban megjelölt, valamint az OBH Elnöke által meghatározott lajstromokat és más nyilvántartásokat
–  jogszabály, illetve a Büsz. és e szabályzat eltérő rendelkezésének hiányában, a (2) bekezdésben írt kivételekkel –
elektronikus úton, BIIR vagy más iratkezelési szoftver használatával kell vezetni.
(2) Az elektronikus iratkezelési szoftver üzemzavara esetén a nyilvántartásokat papír alapon kell vezetni, ha az iratkezelési
programhoz a hozzáférés 24 órán keresztül nem biztosított.
(3) Az  üzemzavar megszűnését követően az  ügyiratot az  iratkezelési szoftverbe át kell lajstromozni, illetve az  egyéb
nyilvántartásokon át kell vezetni.
(4) A  (2) és (3)  bekezdésben írtak megfelelő alkalmazásával kell eljárni az  ügyelet tartama alatt érkezett ügyek
lajstromozásakor is.
(5) A  papír alapú lajstromoknak és más nyilvántartások vezetésére szolgáló nyomtatványoknak meg kell egyeznie
az elektronikus iratkezelési szoftverek tartalmával.
(6) A  papír alapú lajstromokban üres lajstromszámot hagyni, a  bejegyzéseket olvashatatlanná tenni nem szabad,
a javításokat a javítást végző aláírásával és dátummal kell ellátni.
(7) Az üzemzavar esetén használt lajstromokat az adott év iratai között kell kezelni és irattározni.
A BIIR rendszer 10. § (1) A  BIIR rendszer a  bírósági ügyviteli, ítélkezési és döntéshozatali folyamatok támogatására az  OBH Elnöke által
jóváhagyott iratkezelési szoftver.
(2) A BIR-O alrendszer a bíróságok ítélkezési tevékenységét támogató számítógépes alkalmazás, amely kiterjed a büntető,
polgári, munkaügyi, gazdasági, közigazgatási, szabálysértési, büntetés-végrehajtási, végrehajtási peres és nemperes
eljárások kezelésére.
(3) A BIR-O alrendszer, az ellátandó feladatcsoportok szerint különösen:
a) lajstrom,
b) tárgyalási napló,
c) nyomtatvány kiállító,
d) riportok, jelentések,
e) iratkészítés,
f ) dokumentumtár,
g) kezelőirodai komponens
modulokat tartalmaz.
(4) A BIIR rendszer ügyfélkapcsolatok modulja (ÜKE) biztosítja az eljárásjogi törvényekben meghatározott elektronikus
kommunikáció lehetőségét.
Az iratkezelésre vonatkozó alapvető fogalmak A peres és nemperes ügyek iratkezelési fogalma
11. § (1) A polgári (gazdasági) peres eljárás a felperesnek az alperes elleni keresetlevél benyújtásával indul. A bíróság – a felek
kétoldalú, rendszerint tárgyaláson történő meghallgatása után, a  szükséges mértékű bizonyítás lefolytatását
követően – ítélettel határoz. A polgári peres ügyben meghozott ítélet (ideértve a közbenső és részítéletet is), valamint
az egyezséget jóváhagyó végzés ellen benyújtott fellebbezéseket a másodfokú bíróság peres ügyként kezeli. Minden
más ügy polgári nemperes ügy.
(2) A  büntető ügyszakban peres ügyek azok a  közvádas és pótmagánvádas ügyek, amelyekben a  büntetőeljárás
szabályai szerint a kezdőirat (a vádirat, a vádindítvány), illetve a kezdőiratként kezelendő iratok alapján megindult
eljárásban a bíróság a büntetőjogi főkérdésekben, így a vádlott bűnösségéről, a cselekmény minősítéséről, valamint
a büntetés kiszabásáról vagy intézkedés alkalmazásáról nyilvános vagy zárt tárgyaláson, nyilvános vagy zárt ülésen,
vagy a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 360.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontjában, a  (4)  bekezdésében
írt tanácsülésen hozza meg az  ügydöntő határozatát. A  magánvádas ügy akkor peres ügy, hogy ha a  személyes
meghallgatás alapján az ügyben tárgyalást kell kitűzni. Minden más ügy büntető nemperes ügy.
(3) A  szabálysértési ügyszakban peres ügy az  a  szabálysértési ügy, amelyben a  bíróság az  eljárás alá vont személy
szabálysértési felelősségéről ügydöntő határozattal tárgyaláson dönt. Minden más szabálysértési ügy nemperes.
(4) A közigazgatási és munkaügyi ügyszakban az (1) bekezdésben írt rendelkezések megfelelően alkalmazandók.
 (5) A közigazgatási ügyszakban nemperes ügy az is, ha a keresetlevelet a fél – a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény rendelkezése ellenére – a bírósághoz nyújtotta be.
 (6) Valamennyi ügyszakban nemperes ügyként kell figyelembe venni a bíró kizárásával, illetőleg a bíróság kijelölésével
kapcsolatos ügyet is. Az ügydöntő határozat iratkezelési fogalma
12. § (1) A polgári ügyekben az ügy tárgyát képező jogvitát véglegesen eldöntő, illetőleg a jogviszonyt elbíráló, jogot vagy
kötelezettséget megállapító határozat az ügydöntő határozat. Az elsőfokú eljárásban hozott közbenső és részítélet
nem minősül eljárást érdemben befejező határozatnak.
(2) A büntetőügyekben a büntetőjogi főkérdésekről, így a bűnösségről, a bűncselekmény minősítéséről és a büntetés
kiszabásáról vagy intézkedés alkalmazásáról, illetve az eljárás megszüntetéséről vagy – ha a vádlott bűnössége nem
állapítható meg és az eljárást nem kell megszüntetni – a vádlott felmentéséről döntő határozat az ügydöntő határozat.
A másod- és harmadfokú bíróságnak az első-, illetve a másodfokú bíróság ítéletét helybenhagyó végzése is ügydöntő
határozat.
(3) A  szabálysértési peres ügyekben a  bíróság ügydöntő határozatával az  eljárás alá vont személy szabálysértési
felelősségéről, a szabálysértés minősítéséről, az alkalmazandó szabálysértési jogkövetkezményekről vagy az eljárás
megszüntetéséről dönt.
(4) A büntetőügyben ügydöntő határozat az is, ha az eljáró az eljárást a vádlott halála, elévülés vagy kegyelem, illetve
tevékeny megbánás miatt szünteti meg [Be. 332. § (1) bekezdés a), f ) pont, Btk. 29. § (1) bekezdés, 25. § a)–d) pont],
vagy ha a tárgyalás mellőzésével hozott végzése jogerőre emelkedik (Be. 547–548. §).
(5) A polgári ügyben ügydöntő határozat az is, ha az eljáró bíróság a keresetlevelet a követelés időelőttisége vagy bírói
úton nem érvényesíthető volta miatt idézés kibocsátása nélkül elutasítja [Pp. 130. § (1) bekezdés f ) pont], valamint ha
az előzetes végrehajthatóság tárgyában hoz kiegészítő ítélet (Pp. 231. §), továbbá az ügydöntő határozat a jogerős
bírósági meghagyás [Pp. 136. § (2) bekezdés], az egyezség jóváhagyása [Pp. 148. § (4), Csőd tv. 21/A. § (3) bekezdése és
45. §-a], a felszámolási eljárásban a fizetésképtelenséget megállapító és a felszámolást elrendelő végzés, a felszámolási
eljárás befejezése, ha a bíróság a  felszámolási zárómérleg és a vagyonfelosztási javaslat alapján végzéssel határoz
– többek között – a felszámolás befejezéséről és az adós megszüntetéséről [Csőd tv. 60. § (1) bekezdés].
Az írásba foglalt határozat iratkezelési fogalma 13. § (1) A  kihirdetéssel közölt határozatot – ha az  eljárási törvények másként nem rendelkeznek – a kihirdetés napjától
számított és az eljárásjogi törvényekben meghatározott határidő alatt kell írásba foglalni.
(2) A  tárgyaláson kívül hozott határozat meghozatalának napja az  a  nap, amikor az  eljáró bíró vagy a  tanács tagjai
a határozat eredeti példányát keltezéssel ellátják és aláírják.
(3) A határozat akkor írásba foglalt, ha annak eredeti példányát a bíró vagy a tanács tagjai aláírták. A határozat írásba
foglalásának napjaként a tárgyalási naplóban és a lajstromban is ezt a napot kell feltüntetni.
(4) A hangszalagra diktált határozat, valamint a leírt, de alá nem írt, továbbá az előadó bíró által készített és a tanácselnök
által még nem ellenőrzött határozat tervezetnek tekinthető.
(5) Az előadó bíró által készített és a tanácselnök által még nem ellenőrzött határozat tervezetét a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról 2011. év CLXII. szóló törvény (a továbbiakban: Bjt.) V. Fejezetében szabályozott és a bíró munkájának
értékelése iránti eljárás érdekében a másodfokú iratoknál, elkülönítetten kell kezelni.
II. Fejezet
Az ügyvitel általános szabályai A papír alapú és az elektronikus iratkezelés kapcsolata a bíróságokon
14. § (1) A  papír alapú beadványokat, a  beadványok mellékleteit, valamint a  számítógép útján, szövegszerkesztő program
segítségével elkészített bírósági határozatok, jegyzőkönyvek, a  határozati formát nem igénylő bírói intézkedések,
a megkeresések stb., továbbá az elektronikus kommunikáció útján érkezett beadványok és mellékletek kinyomtatott,
papír alapú példányát az ügy iratborítékában kell elhelyezni.
(2) Bírósági ügyben az eljárási cselekményekre vonatkozó más bírói intézkedéseket, utasításokat, továbbá az idézéseket,
értesítéseket, valamint a megkereséseket elsősorban a BIR-O alrendszer kezelői felületén, elektronikus nyomtatványok
használatával kell megtenni.
(3) A  folyamatban lévő bírósági ügy iratai akkor kezelhetőek kizárólag elektronikus irattárban, ha az  eljárás csak
elektronikus úton folytatható le, vagy az ügyiratokat jogszabály rendelkezése alapján elektronikusan kell kezelni.
(4) Ha az ügyiratokat elektronikusan kell kezelni, akkor a papír alapon benyújtott beadványokat elsősorban lapolvasó
berendezés útján kell – a  külön jogszabályokban előírt módon – elektronikus okirattá átalakítással feltölteni
a Dokumentumtárba.
(5) A  (4)  bekezdésben írtak szerint elektronikus okirattá átalakított papír alapú beadványokat a  bírósági ügyszámnak
megfelelő iratborítékban kell kezelni. Ugyanígy kell eljárni akkor is, ha a (3) bekezdés szerinti elektronikus eljárásban
benyújtott elektronikus okirat valódiságával kapcsolatban kétség merül fel, és a  bíróság az  okirat benyújtóját
az eredeti okirat csatolására hívja fel, vagy az irat olyan terjedelmű, hogy az elektronikus okirattá átalakítása aránytalan
nehézséget okozna.
A Dokumentumtárba feltöltendő iratok Az elektronikus aláírás használata
15. § (1) Az elektronikus aláírás használata során az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvényben, a Bjt. 46. §-ában,
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.)
35/A. §-ában és az OBH Elnöke által kiadott szabályzat szerint kell eljárni.
(2) A Dokumentumtárba feltöltött iratokat – a szerkesztés alatt álló vagy anonimizálással kapcsolatos iratok kivételével –
az elektronikus aláírásra jogosult felhasználó szervezeti elektronikus aláírással látja el.
16. § (1) A  belsőiratok közül az  ügydöntő határozatot és az  érdemi tárgyalásról készült jegyzőkönyvet kell feltölteni
a Dokumentumtárba.
(2) Az  elektronikus kommunikáció keretében megküldött külsőiratokat – a bírósági ügyszámnak megfelelően –
a  Dokumentumtárban elektronikus okiratként kell kezelni, kivéve ha az  okirat valódiságával kapcsolatban kétség
merül fel és a benyújtót az eredeti okirat csatolására kell felhívni.
Tájékoztatás a félfogadásról és a beadványok átvételéről 17. § (1) A  bíróság elnöke – járásbíróság valamint a  közigazgatási és munkaügyi bíróság esetében a  törvényszék elnöke –
által a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott időszakban az iroda minden munkanap félfogadást tart
az ügyfelek részére. Hetente egy munkanapon legalább 6 órában kell a félfogadást megtartani.
(2) Az  ügyfélfogadásról a  bíróság elektronikus úton is ad tájékoztatást az  OBH Elnöke által kiadott közzétételi
tájékoztatásának megfelelően.
(3) Az OBH Elnöke által külön szabályzatban írt módon és ügykörben a bíróság lehetővé teszi az ügyfelek számára a külön
jogszabályban meghatározott távoli (internetes) eléréssel biztosított személyes ügyfélkapcsolatot (interaktív virtuális
ügyfélszolgálatot) is.
(4) Az  elektronikus adathordozón benyújtott, de elektronikus okiratnak nem tekinthető beadványok átvételére csak
jogszabály vagy az OBH Elnöke által meghatározott módon van lehetőség.
(5) Az ügyfelek részére a félfogadásról és a beadványok átvételének rendjéről tájékoztatás félfogadási időben telefonon
vagy elektronikus üzenetben is adható.
(6) Az ítélőtáblán, a törvényszéken, valamint a 8 főnél nagyobb engedélyezett bírói létszámmal működő járásbíróságon,
közigazgatási és munkaügyi bíróságon az  ügyfelek megfelelő tájékoztatása céljából tájékoztató és információs
pult (a továbbiakban: információs pult) létesíthető. A  Fővárosi Ítélőtábla épületében, a  Fővárosi Törvényszéken,
a Budapest Környéki Törvényszéken és a Pesti Központi Kerületi Bíróságon az  információs pult létesítése kötelező.
Azokon a bíróságokon, ahol tájékoztató vagy ügyfélszolgálati iroda működik, az információs pult ezen irodákon belül
is létesíthető.
(7) Az információs pultnál a bíróság elnöke által ezzel a feladattal megbízott személy ad tájékoztatást, azonban emellett
mindenki által használható informatikai eszköz is rendelkezésre bocsátható.
(8) A  bíróság e-mail címére érkező elektronikus okiratnak nem tekinthető vagy faxszámára érkező papír alapú
beadványokat a bíróság elnöke által megbízott személy munkanapokon rendszeresen figyelemmel kíséri, és az így
beérkező beadványokat – átadókönyvvel – azonnal átadja az ügyintézésre jogosultnak.
(9) Ha a bíróság az ügyfelek részére elektronikus elérhetőséget is megjelöl, akkor az elektronikus küldemény átvétele
céljából az  irodavezető által kijelölt alkalmazott 4 óránként legalább egy alkalommal köteles megnyitni
az elérhetőségként megadott elektronikus postafiókot, az érkezett dokumentumokat kinyomtatni és a (8) bekezdésben
írtak szerint eljárni.
A tárgyaláson kívül előadott kérelmek 18. § (1) Ha a  fél a  kérelem elintézéséhez szükséges adatokat nem tudja, vagy nem akarja rendelkezésre bocsátani, ennek
tényét a  jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, illetve a  szükséges adatok hiánya esetén annak jogkövetkezményeiről
a felet tájékoztatni kell.
(2) Ha az ügyfél által előadott kérelem a jogi segítségnyújtásról szóló külön jogszabályban meghatározott támogatási
formát, különösen a  peren kívüli segítségnyújtás intézményét érinti, akkor az  ügyfelet erről tájékoztatni és
a jegyzőkönyv felvételét mellőzni kell.
(3) A  tárgyaláson kívül szóban előterjesztett kérelemről készített jegyzőkönyvet – amennyiben az  nem tekinthető
kezdőiratnak vagy utóiratnak – az adott ügyszak nemperes lajstromába kell bevezetni és haladéktalanul továbbítani.
A jegyzőkönyv 19. § A  jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az  eljárás eseményeit, menetét, mégpedig úgy, hogy megállapítható legyen,
megfelel-e a  bíróság eljárása a  törvényben meghatározott alaki követelményeknek. A  jegyzőkönyvben úgy kell
rögzíteni a tárgyalás – ülés, tanácsülés, meghallgatás és egyéb eljárási cselekmény − anyagát, hogy abban a tényállás
tisztázása és a tényállás jogi minősítése szempontjából érdemi jelentőséggel bíró részek szerepeljenek. Különösen
a  vallomásokat, az  egyéb jognyilatkozatokat, a  szakvélemény előadását kell tartalmilag helyesen, de röviden és
közérthetően – a szakvélemény esetében szakszerűen is – rögzíteni.
20. § (1) A tárgyalási határnapon, a tárgyalás megkezdését megelőzően a bíró vagy az arra jogosult igazságügyi alkalmazott
a jegyzőkönyv sorszámát a lajstromba bevezeti.
(2) Az eljárásjogi törvényekben meghatározottak szerint szerkesztett jegyzőkönyvet informatikai úton, szövegszerkesztő
program segítségével, Times New Roman betűtípussal, 12-es betűmérettel vagy az eljárási cselekménnyel egyidejűleg
vagy az eljárásjogi törvényekben meghatározott határidőn belül kell elkészíteni.
(3) A  papír alapú jegyzőkönyv eredeti példányát az  eljáró bírónak (a tanács elnökének, a  kijelölt bírósági titkárnak,
bírósági titkárnak), a jegyzőkönyvvezetőnek vagy a jegyzőkönyvet leírónak alá kell írnia.
21. § Az  elektronikus okiratként is rendelkezésre álló jegyzőkönyvben a  későbbi kiegészítéseket és módosításokat
tartalmazó iratokat szervezeti elektronikus aláírással úgy kell feltölteni a  Dokumentumtárba, hogy pontosan
megállapítható legyen, hogy melyik sorszámú jegyzőkönyv mely szövegrésze és milyen módon került javításra és
kiegészítésre.
22. § (1) Az ügyszámot mind a papír alapú, mind az elektronikus okiratként rendelkezésre álló jegyzőkönyv valamennyi ívén
(oldalán) fel kell tüntetni. Ha a papír alapú jegyzőkönyv szövege több ívre terjed, az egyes íveket össze kell fűzni.
(2) A papír alapú jegyzőkönyvhöz az eljárási cselekmény alkalmával csatolt iratokat mellékelni kell, illetve elektronikus
okiratként fel kell tölteni a  Dokumentumtárba. A  mellékletet a  jegyzőkönyv ügyszámával, sorszámával, továbbá
a  csatoló személy perbeli jogállásának, valamint az  eljárás egyéb résztvevője minőségének megjelölésére utaló
nagybetűvel is el kell látni (pl. felperes: F., alperes: A., beavatkozó: B., ügyész: Ü., vádlott: V., szakértő: Sz., tanú: T.),
melyet törni kell a mellékletek 1-től kezdődő folyószámával (pl. P. 21.302/1999/5/F/2).
23. § (1) Abban az esetben, ha a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvvezető tárgyalási jegyzete alapján nem a tárgyaláson készült el, és
jogszabály a tárgyalási jegyzetnek az irathoz csatolását nem írja elő, a jegyzőkönyvvezető köteles a tárgyalási jegyzeteit
(betelt jegyzetfüzeteit) az iratkezelését végző irodának megőrzésre átadni. A tárgyalási jegyzeteket három évig kell
megőrizni. Büntetőügyben az eljárási cselekménnyel egyidejűleg készített tárgyalási jegyzetet az ügyiratokhoz kell
csatolni.
(2) Tárgyalási jegyzetnek kell tekinteni a  jegyzőkönyvvezető által szövegszerkesztővel készített jegyzetet, valamint
az ügyben készült olyan papír alapú jegyzőkönyvet is, amelyet a szabályszerű aláírás előtt [20. § (3) bekezdés] nem
az eljárásjogi törvényekben írtak szerint egészítettek ki vagy módosítottak.
24. § A tárgyaláson hozott, külön íven szövegezett határozat rendelkező részét, valamint az elsőfokú tárgyaláson meghozott
határozat külön íven megszövegezett eredeti példányát hozzá kell fűzni a papír alapú tárgyalási jegyzőkönyvhöz, és
fel kell tölteni a Dokumentumtárba.
25. § (1) Abban az esetben, ha a jegyzőkönyv nem a tárgyaláson készült, fel kell tüntetni a jegyzőkönyv írásba foglalásának
a napját. Ha a tárgyalás folytatólagos vagy megismételt, ennek a jegyzőkönyvből ki kell tűnnie.
(2) Ha a jegyzőkönyv elektronikus formában rendelkezésre álló iratként is megküldhető, akkor papír alapú jegyzőkönyv
esetében erre PDF formátumban és csak akkor kerülhet sor, ha a jegyzőkönyv eredeti példányát az arra jogosultak
már aláírták.
(3) Ha büntetőügyben a vádlott hallássérült és jelnyelvi tolmács nem alkalmazható, akkor a  jegyzőkönyvet az eljárási
cselekménnyel egyidejűleg informatikai úton, szövegszerkesztő segítségével kell elkészíteni olyan formában, hogy
a perbeszédek után kinyomtatott és aláírt példányát nyomban a vádlott rendelkezésére lehessen bocsátani. Ennek
megfelelően kell eljárni az elzárással is büntethető szabálysértés miatt gyorsított bírósági eljárás lefolytatása céljából
tartott bíróság elé állításban a tárgyalással egyidejűleg elkészített jegyzőkönyv esetében is.
(4) A több napra egy intézkedéssel kitűzött, valamint – büntetőügyben – a félbeszakított tárgyalásról egy jegyzőkönyvet,
az elhalasztott vagy elnapolt tárgyalásról külön jegyzőkönyvet kell készíteni.
(5) Ha a  bíró az  eljárási cselekmény vagy egy részének gyorsírással való feljegyzését rendelte el, akkor a  gyorsírást
az  eljárási cselekmény időpontjától számított nyolc munkanapon belül kell szövegszerkesztővel leírni. Az  eljárási
cselekményről készített gyorsírói feljegyzést az iratokhoz kell csatolni.
26. § (1) Ha az eljárási cselekményt külön jogszabályban meghatározott módon digitális hangfelvétellel vagy digitális hangés képfelvétellel egyidejűleg rögzítették, és jegyzőkönyvet nem kell készíteni, akkor – ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik – a rögzítés helyéről, idejéről, módjáról és a feltöltésről feljegyzést kell készíteni, amelyet az iratokhoz kell
csatolni.
(2) Ha a  jegyzőkönyv hangszalagra történt hangfelvétel vagy digitális hangfelvétel, illetve egyidejű digitális hang- és
képfelvétel alapján készül, az írásba történt áttételt követően a felvétel törléséről vagy legfeljebb 6 hónapig történő
megőrzéséről a bíró rendelkezik.
27. § (1) Az eljárási cselekményről készített felvételt – a tárgyaláson kívül – az eljárás résztvevői az erre rendelt helyiségben,
ügyfélfogadási időben hallgathatják, illetőleg tekinthetik meg. A felvétel lejátszásakor biztosítani kell, hogy a felvételt
illetéktelen személy ne ismerhesse meg, a  tartalmát ne változtathassa vagy semmisíthesse meg, illetőleg ne
másolhassa le.
(2) A minősített adatot tartalmazó felvétel lejátszására a Be. 70/C. §-ban és a Pp. 119. § (1) bekezdésében írt és a minősített
adatok megismerésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A zártcélú távközlő hálózat útján történő kihallgatásról készült külön jegyzőkönyvet [Be. 244/B–D. §-ok] a tárgyalásról
készült jegyzőkönyvhöz kell csatolni, az egyidejűleg készült kép- és hangfelvételt az iratok mellékleteként kell kezelni,
az a Dokumentumtárba nem tölthető fel.
A videokonferenciáról készült jegyzőkönyv 28. § Ha a  bíróság az  eljárásban részt vevő személyek nyilatkozatának beszerzésére, a  tanú kihallgatására és a  szakértő
meghallgatására videokonferenciát alkalmaz, akkor erről egyidejűleg jegyzőkönyvet készít, a  videokonferenciát
rögzítő hang- és képfelvételt az iratokhoz csatolja.
Az adatok és az iratok zártan történő kezelése
29. § (1) A papír alapú eljárásban zártan kezelendő adatokat, valamint a zárt adatot tartalmazó iratot az iratborítékban lévő
iratok között személyenként elkülönített, zárt, lepecsételt és a bíróság körbélyegző lenyomatával ellátott borítékban
kell elhelyezni. Az iratborítékon, a zárt adatot tartalmazó borítékon és a lajstromban fel kell tüntetni a zárt adatkezelés
tényét.
(2) A zárt adatot tartalmazó iratról olyan másolatot kell készíteni és az ügyiratok között elhelyezni, amely nem tartalmazza
a  zárt adatot. A  zárt adat megismerésére nem jogosult személy részére felvilágosítás céljára ezt a  másolatot kell
felhasználni; az iratbetekintés során a zárt adatot tartalmazó borítékot az iratok közül ki kell emelni.
(3) A zárt adatot tartalmazó borítékot a bíró, a jogorvoslati kérelmet elbíráló bíró vagy a bírói utasítást teljesítő személy
nyithatja fel, ha az adat megismerése eljárási cselekmény foganatosításához szükséges. A zárt adat megismerésére
jogosult más személy kérésére a bíró vagy az iroda nyitja fel a borítékot. A felnyitás tényét, okát és időpontját a zárt
adatot tartalmazó borítékra fel kell jegyezni, és a továbbiakban is zárt adatkezelés szabályai szerint kell eljárni.
(4) Az  ügyiratok között elkülönített, zárt iratkezeléssel akkor egyenértékű az  elektronikus zárt dokumentumkezelés,
ha csak a  jogszabályban meghatározott személyek ismerhetik meg a dokumentumot, és e  személyek köre, illetve
a megismerés ténye naplózva van, és a titkosított formában történő tárolás megfelel a külön jogszabályban írtaknak.
(5) Ha a zárt adatkezelés informatikai úton nem biztosítható, a zárt adatot a papír alapú eljárásra vonatkozó szabályok
szerint kell kezelni.
(6) Zártan kezelt adat vagy irat más hatóságnak csak törvényben meghatározott esetben küldhető meg.
A papír alapú ügy iratainak az összefűzése 30. § (1) Az ügyiratokat érkezési, illetve keletkezésük sorrendjében emelkedő sorszám szerint összerakva folyamatosan, illetve
az  ügyiratok felterjesztésekor, más bírósághoz, hatósághoz történő megküldésekor, irattárba helyezésekor, a  bal
oldali margón – a szöveg olvashatóságát megőrizve – két helyen ki kell lyukasztani, azokon zsinórt kell átvezetni,
majd a fonalvégeket az iratok hátulján meg kell kötni. Ha az iratokhoz csatolt mellékletet nem lehet az ügyiratokhoz
fűzni, annak megőrzéséről az írásbeli bizonyítékokra vonatkozó szabályok szerint kell eljárni.
(2) Az  ügyiratok felterjesztésekor, más bírósághoz, hatósághoz történő megküldésekor, illetve irattárba helyezésekor
az  iratokon átfűzött zsinórvégeket ragasztószalaggal le kell ragasztani és lepecsételni oly módon, hogy a  pecsét
megsérülése nélkül az irat összefűzésének részben vagy egészben történő megszüntetése ne történhessen meg. Ha
később bármely okból az  iratot szét kell szedni, annak tényét az ügyirat utolsó lapján, illetve annak hátulján, vagy
ha azokon nincs megfelelő hely, egy külön lapon feljegyzésben kell rögzíteni. A feljegyzésben fel kell tüntetni az irat
szétszedésének okát, idejét, helyét, a  felbontó személy nevét és beosztását, aláírását, valamint az  általa használt
bélyegző lenyomatát. A feljegyzést az ügyirat utolsó lapjaként az előzőekben írtak szerint kell összefűzni az iratokkal.
A felvilágosításadás Az iratmegismerési jog biztosítása 31. § (1) A  felvilágosításadás során gondoskodni kell az  iratok megőrzéséről, épségüknek védelméről, az  informatikai
biztonsági szabályok megtartásáról.
(2) A  bíróság felvilágosítást az  arra jogosultaknak elektronikus üzenet formájában vagy a  Bírósági Elektronikus
Tájékoztatási Rendszer keretében is adhat.
32. § A bíróságok tevékenységéről a sajtó részére az OBH Elnöke, az adott bíróság elnöke vagy a sajtószabályzat szerint
a  sajtószóvivők, sajtótitkárok, illetve az  esetileg megbízott bírák vagy igazságügyi alkalmazottak jogosultak
nyilatkozni, tarthatnak sajtótájékoztatót, intézkedhetnek közlemények kiadása iránt.
33. § (1) A jogerősen befejezett és közlevéltári anyagnak minősülő (a bíróság őrizetében lévő) bírósági iratok kutathatóságára
irányuló kérelem esetében a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi
LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.) IV. fejezetében írtak szerint kell eljárni.
(2) A jogerősen befejezett és közlevéltári anyagnak nem minősülő bírósági iratok esetében a bíróság elnöke engedélyezi
az  Ltv. szabályainak megfelelő alkalmazásával a  kutatást. A  kutatásra irányuló kérelemnek, illetve engedélynek
a levéltári (bírósági irattári) anyag tanulmányozására, illetve abból adatok kigyűjtésére kell vonatkoznia, tudományos
vagy más cél érdekében.
34. § Az  eljárásban részt vevő személy által csatolt, az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó adatok kezeléséről és
védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény 3. § d) pontjában írt orvosi titkot tartalmazó iratról az iroda az eljáró bírónak
az engedélyével adhat felvilágosítást az eljárásjogi törvényekben megjelölt személyeknek.
35. § (1) Abban az esetben, ha a felvilágosításra fogva tartásban lévő személy jogosult, s e célból a bíróságra vezetése nem
lehetséges, az iratok bírói utasításra elsősorban elektronikus úton küldhetők meg a büntetés-végrehajtási intézetnek.
(2) Ha az iratok elektronikus úton a büntetés-végrehajtási intézetnek nem küldhetők meg, akkor az iroda a papír alapú
iratokat – a  bíró által engedélyezett iratrészeket – vagy az  elektronikus adathordozóra másolt iratokat a  bíróság
székhelyén lévő büntetés-végrehajtási intézetnek az erre rendszeresített átadókönyvvel átadja, a bíróság székhelyén
kívüli büntetés-végrehajtási intézetnek pedig megküldi. Az így átadott iratot, illetve megküldött iratokat, elektronikus
adathordozót a büntetés-végrehajtási intézet lehetőleg még az átvétel napján, de legkésőbb három munkanapon
belül köteles visszajuttatni a bíróságra.
(3) A cégbíróság a bíróság épületében, az ügyfelek számára nyilvános helyen és bárki által hozzáférhetően, számítógépen
is biztosítja az elektronikus és nyilvános céginformációt.
(4) A  bíróságok a  választási eljárással kapcsolatos ügyekben hozott anonimizált határozatokat a  bíróságok központi
honlapján is közzéteszik.
Az elektronikus iratba történő betekintés rendje 36. § (1) Az  elektronikus iratbetekintési jogot az  iroda ügyfélfogadási ideje alatt, az  arra jogosultnak az  irodában történő
megjelenésével lehet gyakorolni.
(2) Az iroda az elektronikus iratbetekintésre jogosult jogainak gyakorlása érdekében az e célra az irodában elhelyezett
számítógépen, a  bírósági lajstromprogram útján biztosítja az  iratbetekintési jog gyakorlását. A  számítógépet
egyidejűleg egy iratbetekintésre jogosult használhatja.
(3) Az  iratbetekintés biztosítása érdekében az  iroda a  lajstromprogramból a  betekintéssel érintett ügy elektronikus
dokumentumtárában tárolt adat együttesét az erre a célra szolgáló számítógépen az irat betekintési jogot gyakorló
jogosult részére elérhetővé teszi. Egyidejűleg egy elektronikus ügyhöz tartozó adat együttes tekinthető meg.
(4) Az elektronikus ügyhöz tartozó adat együttest az  irat betekintési jog gyakorlásának befejezését követően az  iroda
dolgozója az erre a célra szolgáló tároló helyről eltávolítja.
A másolatok készítésének és kiadásának szabályai 37. § (1) A bíróság által készített és kiadott papír alapú vagy elektronikus másolat egyszerű vagy hiteles másolat. Az iratmásolat
birtoklására jogosult személy által készített másolat nem hiteles másolat.
(2) A másolatot ügyfélfogadási időben kell kiadni. A bíróság elnöke engedélyezheti a másolatnak az ügyfélfogadási időn
túli időpontban történő kiadását is.
(3) A  büntetőeljárás során keletkezett iratokról az  irat betekintési joggal rendelkezők részére legkésőbb a  kérelem
előterjesztésétől számított 8 napon belül kell a másolatot kiadni.
38. § (1) A  kiadott papír alapú másolatról az  iratborítékban elhelyezett jegyzéket kell vezetni oly módon, hogy abból
a  másolatot kérő neve és eljárásjogi helyzete, az  irat megnevezése és sorszáma, a  másolat kezdő és befejező
oldalszáma, a másolatért fizetett illeték összege, illetőleg a másolat kiadásának illetékmentessége, valamint a kiadás
kelte kitűnjék.
(2) Az  iroda vezetője bejegyzi a  lajstromba a  másolat kiadásának módját, a  megrendelő nevét, az  illetékmentesség
tényét vagy a  lerótt illeték összegét. A  másolat átvételét a  megrendelő a  bíróság által biztosított nyomtatványon
a  keltezéssel ellátott aláírásával igazolja. A  másolat kiadásakor – a  fél kérelmére – igazolni kell a  másolatért lerótt
illeték vagy megfizetett díj összegét.
39. § (1) Papír alapú dokumentumról történő elektronikus másolatkészítés során biztosítani kell a papír alapú dokumentum és
az elektronikus másolat külön jogszabályban meghatározott képi vagy tartalmi megfelelését. A másolatot elsősorban
fénymásolással, lapolvasó berendezéssel, illetve más technikai eszközzel, kivételesen szövegszerkesztővel lehet
elkészíteni. A szövegszerkesztővel készült másolat szövegét folyamatosan, minden sort teljesen kitöltve kell beírni.
A bekezdéseket minden második helyen leütött kötőjellel kell feltüntetni.
(2) A másolat az arra jogosult írásbeli kérelme alapján, a jogosult által biztosított elektronikus adathordozón is kiadható.
 (3) Az eredeti jegyzőkönyvről vagy mellékletéről készült másolatot a  tárgyaláson (szükség szerint a  tárgyalási jegyzet
alapján) a  jegyzőkönyvvezető, a hangfelvételről vagy a képet és hangot egyidejűleg tartalmazó felvételről készült
jegyzőkönyvről a másolatot a leíró készíti el. A tárgyalási jegyzetről másolat nem adható.
(4) A  bíróság az  elektronikus okirat elektronikus másolatát a  Dokumentumtárba feltöltött elektronikus okirat
kiadmányozásával állítja elő.
(5) Az  elektronikus formában rendelkezésre álló irat elektronikus úton akkor küldhető meg vagy elektronikus
adathordozón akkor adható ki az arra jogosultnak, ha az irat eredeti példányát az arra jogosultak aláírták.
(6) Az  elektronikus okiratok kiadmányozása során valamennyi elektronikus okiraton külön-külön kell elhelyezni
a szervezeti elektronikus aláírást, vagy ha jogszabály előírja a legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírást és
időbélyegezőt.
(7) A  papír alapú iratról készített elektronikus másolat kiadása az  elektronikus aláírás használata helyett külön
jogszabályban meghatározott iratérvényességi nyilvántartásban történő elhelyezéssel, az  iratérvényességi
nyilvántartásra vonatkozó külön jogszabály szerint is történhet.
40. § Az  iratmásolat birtoklására jogosult személy a  birtokában lévő technikai eszköz segítségével másolatot készíthet
a saját részére azokról az  iratokról, amelyek birtoklására jogosult, feltéve hogy az ilyen módon végzett iratmásolás
nem jár az összefűzött iratanyag megbontásával. Az iratmásolásra az ügyben eljáró bíróság hivatalos helyiségében
– a bíróság jelen lévő tagjának vagy ügyviteli alkalmazottjának ellenőrzése mellett – az ügyfélfogadási időben kerül
sor. Az  iratot a bíróság épületéből kivinni nem lehet, a bíróság elnöke azonban engedélyezheti az  iratmásolásnak
az ügyfélfogadási időn túli időpontban történő elvégzését.
41. § Ha a büntetőügy iratairól kért másolat egyszeri kiadása illetékmentes, e szabály alkalmazása során figyelemmel kell
lenni arra, ha a jogosult a nyomozás során vagy az elsőfokú eljárás során már kapott illetékmentes másolatot, akkor
erre bírói szakban, illetve másodfokú vagy harmadfokú eljárásban már nem jogosult.
42. § Nem adható másolat
a) az eljáró hatóság határozatának tervezetéről,
b) a bíróság tanácsülésének jegyzőkönyvéről,
c) a kisebbségi véleményen lévő bíró írásbeli véleményéről,
d) az ügyész és a nyomozó hatóság közötti kapcsolattartás során keletkezett iratokról [Be. 165. § (1)–(3) bekezdése],
e) a zártan kezelt iratokról és adatokról,
f ) azokról az iratokról, illetőleg az azokban lévő adatokról, amelyek kiadását törvény tiltja vagy korlátozza.
43. § Ha a másolat kiadására irányuló kérelem a polgári ügyiratokhoz csatolt büntető iratokra vonatkozik, akkor a polgári
iroda vezetője bemutatja a másolat kiadása iránti kérelmet az ügyben eljáró bírónak, aki vagy intézkedik a másolat
kiadásáról, vagy – ha a bíróság a büntetőügy iratait, iratrészeit nem tette a polgári eljárásban a bizonyítás anyagává –
megkeresést küld a csatolt ügyben intézkedésre jogosult büntető bíróságnak a másolatok kiadása érdekében.
44. § (1) A kép- vagy hangfelvételről, a képet és hangot egyidejűleg tartalmazó felvételről készített másolat kiadására a fenti
rendelkezések megfelelően irányadók, és ugyanígy kell eljárni a  jogszabály szerint felvilágosításadásra, illetve
iratbetekintésre jogosultak adathordozójára átjátszással készített másolat kiadásánál is. A kép- vagy hangfelvételről,
a képet és hangot egyidejűleg tartalmazó felvételről készített másolat nem hitelesíthető, kivéve akkor, ha digitális
formában áll rendelkezésre.
(2) Az  eljárási cselekményről készített felvételről – átjátszás útján – az  iratmegismerési joggal rendelkező eljárási
résztvevők indítványára, az általuk biztosított adathordozóra a bíróság készít másolatot.
45. § A minősített adatot tartalmazó irat és felvétel másolására, a másolat kezelésére a Be. 70/C. §-ának (5) bekezdését és
a Pp. 119. § (1) bekezdését, a tanú zártan kezelt személyi adataira vonatkozóan a Be. 96. §-ának (3) bekezdésében és
a Pp. 171/A. §-ában foglalt rendelkezést kell alkalmazni.
Anonimizált másolat a polgári eljárásban 46. § (1) A  polgári eljárásban a  Pp. 119.  § (7)  bekezdése szerinti anonimizált másolatot az  erre irányuló írásbeli kérelem és
a másolat kiadását engedélyező bírói utasítás alapján a bíróság elnöke által kijelölt igazságügyi alkalmazott készíti el
az informatikai rendszer segítségével a törvényben meghatározott díj megfizetését követő 3 munkanapon belül.
(2) Az anonimizált másolatot az iroda a kérelmezőnek vagy a papír alapú másolatra vonatkozó szabályok szerint vagy
elektronikus okiratként küldi meg. Az iroda az anonimizált másolat kiadását és a díj megfizetését az ügyiratban és
a lajstromban feljegyzi.
(3) A határozat anonimizálását a BIR-O alrendszer anonimizáló programjával kell elvégezni.
A bírósági határozatok anonimizálása és közzététele a Bírósági Határozatok Gyűjteményében
47. § A Bszi. 163. §-ában meghatározott és a Dokumentumtárba feltöltött bírósági határozatokat a BIR-O e célra szolgáló
alrendszerében kell anonimizálni.
Intézkedés távközlési és elektronikus eszközök igénybevételével 48. § (1) A  távközlési és elektronikus eszköz igénybevételéről, annak tartalmáról készített feljegyzést az  ügyiratban kell
elhelyezni. Az intézkedést végző személynek a feljegyzést keltezéssel és aláírással kell ellátnia.
(2) Az  ügyfél faxszámára vagy elektronikus levelezési címére küldött irathoz (idézéshez, értesítéshez) kapcsolódó és
az elküldést igazoló üzenetet ki kell nyomtatni, és azt az irat mellékleteként kell kezelni.
A hitelesítési eszközök 49. § (1) A  bíróság hivatalos hitelesítési eszközeiről, így az  állami címerrel, sorszámmal és egyéb azonosítással ellátott
bélyegzőkről, valamint a  hivatalos célra felhasználható elektronikus aláírásokról a  bíróság elnöke által kijelölt
igazságügyi alkalmazott nyilvántartást vezet.
(2) A  munkavégzés támogatása érdekében egyéb, nem hivatalos bélyegzők is alkalmazhatók (pl. dátumbélyegző,
névbélyegző stb.).
(3) A bíróság körbélyegzőiről és az azonosítással ellátott lajstrombélyegzőiről olyan nyilvántartást kell vezetni, amelyből
megállapítható, hogy melyik sorszámú, azonosítású és lenyomatú bélyegzőt, mely időponttól ki jogosult használni,
illetve meddig volt jogosult használni. A nyilvántartásnak tartalmazni kell az átvevő nevét, beosztását, munkakörét,
szervezeti egységét, az átadó és átvevő aláírását.
(4) A bélyegzőt úgy kell őrizni, hogy ahhoz illetéktelen személyek ne férhessenek hozzá, és azokat a hivatali munkaidő
végén el kell zárni.
(5) Az  ítélőtábla és a törvényszék elnöke további, a munkavégzést elősegítő bélyegzők használatát és nyilvántartásba
vételét rendelheti el.
(6) Az elektronikus aláírások nyilvántartásának szabályait az OBH Elnöke külön intézkedéssel állapítja meg.
A nyomtatványok 50. § (1) Az  OBH Elnöke országos jelleggel, az  ítélőtábla elnöke a  vezetése alatt álló bíróság részére, a  törvényszék elnöke
a törvényszék és területén működő járásbíróság, valamint közigazgatási és munkaügyi bíróság részére rendszeresíthet
nyomtatványt. A bíróságon használt, illetve rendszeresített nyomtatványokat a bíróság elnöke által kijelölt személy
tartja nyilván.
(2) A BIR-O alrendszer nyomtatvány kiállító modulja a büntetőügyek jogerős befejezésekor előállítandó nyomtatványok
(adatlapok, ítéleti értesítőlapok, C-D és Fk. lapok), valamint a más ügyszakokban is alkalmazandó „Egységes értesítő”
nyomtatvány kiállítását támogatja.
(3) A BIR-O alrendszer iratkészítési modulja a bírósági eljárás során keletkezett iratok előállítását segíti elő.
 (4) Az  elektronikus kommunikációt és az  elektronikus kapcsolattartás egyéb formáit biztosító elektronikus űrlap
nyomtatványokat az OBH Elnöke külön intézkedéssel határozza meg.
Az elektronikus tárgyalási napló és perkönyv 51. § (1) A  bírák a  tárgyalások, az  ülések és a  meghallgatások, valamint a  tárgyaláson kívüli ítélkezési tevékenységük
nyilvántartására a  BIR-O alrendszerben elektronikus tárgyalási naplót (a továbbiakban: tárgyalási napló) vezetnek.
Papír alapú tárgyalási napló kivételesen és a bíróság elnökének az engedélyével vezethető az elektronikus tárgyalási
napló vezetésére vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával.
(2) Az elektronikus perkönyv adatait a számítógépes program az elektronikus lajstrom adataiból állítja elő bíránként.
 (3) A  tárgyalási napló a  bíró tárgyaláskitűzési, elhalasztási és elnapolási tevékenységét segíti elő, és egyben a  bíró
tevékenységére vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás alapja is.
 (4) A  tárgyalási napló rovatait a bíró vagy az általa, illetve a bírósági vezető által kijelölt igazságügyi alkalmazott tölti
ki. Ennek során az  ügyszám mellett a  címszó (alperes, a  vádlott, a  szabálysértési eljárás alá vont személy neve)
feltüntetésével megjelöli a  bíróság eljárásának a  formáját [tárgyalás, nyilvános ülés, tanácsülés, ülés (személyes
meghallgatás), meghallgatás], annak határnapját és időpontját, a  tárgyalótermet vagy helyszínt, a  megidézettek
és értesítettek számát, illetve azt is, hogy az  eljárás újraindult-e, illetőleg a  vádlott fiatalkorú-e. A  tanács elnöke
a tárgyalási naplóban az eljáró tanács tagjait (ülnökök, előadó és szavazó bíró) is megjelöli.
(5) A  határnap kitűzése nélkül nem érdemi tanácsülésen, valamint a  tárgyaláson kívül befejezett, továbbá az  ülésen
(a személyes meghallgatás kivételével) megvizsgált ügyeket a  tárgyalási naplóba a  tárgyalásra kitűzött ügyek
után, elkülönítve, sorszámozás nélkül kell bejegyezni. A  Polgári perrendtartásról szóló törvény hatálya alá tartozó
eljárásokban a tárgyaláson kívül történő elbírálás alatt az érdemi és nem érdemi tanácsüléseket, a polgári nemperes
eljárásokban a meghallgatást kell érteni.
(6) A bíró a tárgyalás, a tanácsülés, a nyilvános ülés, a meghallgatás eredményét bevezeti a tárgyalási naplóba. Feltünteti
az elhalasztás, elnapolás és befejezés módját és annak eljárási formáját, az elhalasztás esetében azt is, hogy az eljárási
forma előtt történt-e, valamint a határozat keltének időpontját.
52. § (1) A rész- és közbenső ítélet esetében az elsőfokú bíróság a tárgyalás elhalasztását rögzíti a tárgyalási naplóban, majd
a fellebbezési határidő leteltét, illetőleg a másodfokú bíróság döntésétől függően, az iratok visszaérkezését követően
az eljárást folytatja, vagy a befejezést kivezeti.
(2) A másodfokú eljárásban a közbenső és részítélet elleni fellebbezés esetében úgy kell eljárni mint az elsőfokú peres
ügyben hozott ügydöntő határozat felülbírálatakor, függetlenül attól, hogy az eljárás az elsőfokú bíróságnál tovább
folytatódik-e vagy sem.
53. § (1) A tárgyalási napló tartalmazza a határozat írásba foglalásának (13. §) napját.
 (2) A  tanács elnöke a  tárgyalási naplóban az  írásba foglalás időpontja mellett feltünteti a  határozattervezet részére
történt átadásának, valamint jóváhagyásának az időpontját is. A tárgyalási jegyzék
54. § (1) A tárgyalási jegyzéket a büntetőeljárásban három, más eljárásokban két példányban kell a  tárgyalást megelőzően
legalább tíz munkanappal korábban elkészíteni. A  tárgyalási jegyzéket el kell juttatni az  irodavezetőhöz, aki
azt aláírásával és a  bíróság körbélyegzőjével látja el. A  tárgyalási jegyzék és büntetőügyben az  ún. pótjegyzék
elkészítéséért, annak az irodába határidőben történő eljuttatásáért a bíró felelős.
(2) Ha a bíróság elnöke elrendeli a tárgyalási jegyzékeknek a bíróság épületében lévő hirdetőtáblán való kifüggesztését,
akkor a tárgyalást (ülést, tanácsülést, meghallgatást) 5 munkanappal megelőző kifüggesztésről, illetve a tárgyalási
jegyzék levételéről és a kifüggesztés igazolásáról az irodavezető gondoskodik.
(3) A  tárgyalási jegyzék egyik példányát a  büntetőügyben az  irodavezető legkésőbb a  tárgyalást, nyilvános ülést
6 munkanappal megelőzően megküldi az illetékes ügyészségnek, az ezt követően ugyanerre a határnapra kitűzött
további ügyekről pedig az ügyészséget megfelelő időben ún. pótjegyzékkel értesíti.
(4) A  tárgyalási jegyzék egy példányát az  irodavezető a  tárgyalást megelőzően a  tárgyalásra kitűzött ügyekkel együtt
a tárgyalóterem ajtajára történő kifüggesztés, illetve a tárgyalás eredményének feltüntetése céljából a bírónak adja át.
55. § Az  internetes honlapon közzétett vagy – az  ügyész kivételével – más részére megküldött tárgyalási jegyzék csak
az ügyszámot, a tárgyalás helyét, idejét, a bíró mint közszereplő nevét és az ügy tárgyát tartalmazhatja.
56. § (1) Ha a tárgyalás (ülés, tanácsülés, meghallgatás) eredményének a tárgyalási naplóba történő azonnali bevezetése nem
lehetséges, vagy a tárgyalási napló papír alapú, akkor a bíró a tárgyalási nap befejezése után nyomban a tárgyalási
jegyzéken az  eredmény megjelölésére szolgáló rovatot kitölti, aláírásával ellátja, és azt az  irodának átadja. Ha
a büntetőügyben a bíróság a nyilvános ülésen az ügyet tárgyalásra utalta, és a tárgyalást nyomban meg is tartotta,
a tárgyalási jegyzéken az ügyet tárgyalási ügyként kell jelölni.
(2) A tárgyalási jegyzéken a nem tárgyalási napon elintézett ügyeket és azok eredményét is fel kell jegyezni.
 (3) Az iroda a jegyzék alapján a lajstromban feltünteti az ügy befejezésének módját és időpontját.
Az általános meghatalmazások jegyzéke 57. § (1) A Pp. 73. §-a szerinti általános meghatalmazásokról a bejelentéssel érintett bíróság polgári vagy polgári nemperes
irodája papír alapú vagy elektronikus nyilvántartást vezet.
(2) A bejelentett általános meghatalmazásokat érkezésük sorrendjében kell a jegyzékbe bevezetni, a jegyzék sorszámát
a  bejelentés eredeti példányára fel kell jegyezni. Az  általános meghatalmazás visszavonása esetén a  bejegyzést
– megőrizve az eredeti bejegyzést – törölve jelzéssel kell ellátni, feltüntetve annak időpontját is a bejegyzés mellett.
(3) A jegyzék adatairól bárki felvilágosítást kaphat. A jogtanácsosi névjegyzék vezetése
58. § A  törvényszék elnöke által a  bíróság szervezeti és működési szabályzatában meghatározott iroda a  jogtanácsosi
tevékenységről szóló 1983. évi 3. számú törvényerejű rendelet 3. §-ában meghatározott névjegyzéket
a jogtanácsosokról és a bíróság által kiállított igazolványokról a jegyzéket papír alapon vagy elektronikus úton vezeti.
A névjegyzéket a bejegyzések sorrendjében kell vezetni, törlés esetében – megőrizve az eredeti bejegyzést – törölve
jelzéssel kell ellátni, feltüntetve annak időpontját is a bejegyzés mellett.
III. Fejezet
AZ ÜGYINTÉZÉS A papír alapú küldemények átvétele és az átvétel elismerése
59. § (1) Félfogadási időn kívül az  ügyfél a  beadványait a  bíróság ügyfélforgalom számára nyitva álló előterében lévő, zárt
gyűjtőládában is elhelyezheti. A  gyűjtőládát a  hivatali munkaidő kezdetén és végén minden esetben, továbbá
a bíróság szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerinti időpontokban naponta többször is ki lehet
üríteni.
(2) A  gyűjtőládában elektronikus adathordozó is elhelyezhető. Ha a  bíróság épületében az  információs pult mellett
szabad használatú informatikai eszköz is működik, arra a bíróság nyitvatartási idejében az ügyfél a használatában
lévő adathozóról a beadványát elektronikus formában is feltöltheti.
(3) A (2) bekezdésben írt esetekben a 61. § (6) bekezdésében írt szabályok alkalmazásával kell eljárni.
60. § (1) A küldeményt átvevő személy köteles ellenőrizni:
a) a címzés alapján a küldemény átvételére való jogosultságát,
b) a kézbesítőokmányon és a küldeményen lévő azonosítási jel megegyezőségét,
c) az iratot tartalmazó boríték, illetve egyéb csomagolás sértetlenségét.
(2) Az  átvétel során ellenőrizni kell, hogy a  borítékon jelzett iratok, valamint az  iraton feltüntetett mellékletek
megérkeztek-e. Amennyiben az  irat vagy küldemény hiányosan érkezett, azt az  iratra rá kell vezetni. Az átvevőnek
a  küldő szerv irodáját az  iratborítékon jelzett, de meg nem érkezett ügyszámú irat megküldésére fel kell hívnia.
A  felhívás történhet elektronikus úton, írásban vagy távbeszélőn. A  távbeszélő útján történő felhívásról hivatalos
feljegyzést kell készíteni. A hiányos mellékletekkel érkezett küldemény az ügy folyamatos intézését nem szakíthatja
félbe.
(3) Sérült küldemény átvétele esetén a  sérülés tényét az  átvételi okmányon jelölni kell, és soron kívül ellenőrizni kell
a küldemény tartalmának meglétét. A hiányzó iratokról vagy mellékletekről a küldő szervet vagy személyt – jegyzőkönyv
felvételével – értesíteni kell. Az olyan küldeményekre, amelyeknek burkolata sérült, vagy azon illetéktelen felbontás
jelei állapíthatók meg, rá kell vezetni, hogy „sérülten”, illetve „felbontva” érkezett. Ezt a feljegyzést az átvevőnek alá kell
írnia.
(4) A  postai úton érkező sérült, könyvelt küldemény átvételéről minden esetben jegyzőkönyvet kell készíteni, és azt
a küldemény tartalmához kell csatolni.
(5) A jegyzőkönyvet két példányban kell elkészíteni, tartalmaznia kell:
a) a küldemény átvételének helyét és idejét,
b) az átadás-átvételt végző személyek nevét és munkaköri megnevezését,
c) a küldeményhez kapcsolódó ügyszámot,
d) a küldemény sérüléseinek pontos leírását, azok lehetséges okait és a rongálódás mértékét,
e) az átvételt végző(k) aláírását.
(6) Az átvevő a kézbesítő okmányon vagy az átadókönyvben olvasható aláírásával és az átvétel dátumának feltüntetésével
ismeri el az átvételt, az „azonnal” és a „sürgős” jelzésű küldemények átvételi idejét óra, perc pontossággal jelöli meg
a kézbesítő okmányon vagy az átadókönyvben és a borítékon is.
(7) A  küldemény téves felbontása esetében az  átvétel és a  felbontás tényét, az  átvevő személy nevét a  dátum
megjelölésével kell feltüntetni, majd gondoskodni kell a küldemény címzetthez való eljuttatásáról.
(8) A küldemény téves címzése vagy helytelen kézbesítése esetén, valamint ha a küldemény felbontása után derül ki,
hogy abban a titkos ügykezelés szabályai alá tartozó ügyirat van, a borítékot ismét le kell ragasztani, rá kell vezetni
a felbontó személy nevét, szolgálati helyét, beosztását és a felbontás időpontját. A küldeményt lajstromozás nélkül
a  címzetthez, minősített adatot tartalmazó ügyirat esetén a  címzett titkos ügykezelésre jogosult irodához kell
eljuttatni.
(9) Felbontás nélkül a címzettnek kell továbbítani a névre szóló, megállapíthatóan magánjellegű, az „s. k.” felbontásra
szóló küldeményeket.


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
62/2003. (IV. 29.) Korm. rendelete a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyászati segédeszközökről és a támogatás összegéről szóló 48/2000. (IV. 13.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Eb. tv.) 83. §-a (2) bekezdésének q) pontjában, valamint a szociális igazgatásról
és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
132. §-a (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § A társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyászati segédeszközökről és a támogatás összegéről szóló
48/2000. (IV. 13.) Korm. rendelet, a társadalombiztosítási
támogatással rendelhető gyógyászati segédeszközökről és
a támogatás összegéről szóló 48/2000. (IV. 13.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 274/2001. (XII. 21.) Korm.
rendelet 1—2. §-a, 3. §-ának (1)—(3) bekezdése, továbbá
a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyászati segédeszközökről és a támogatás összegéről szóló
48/2000. (IV. 13.) Korm. rendelet módosításáról szóló
204/2002. (IV. 18.) Korm. rendelet hatályát veszti.
2. § Ez a rendelet 2003. május 1-jén lép hatályba.
Budapest, 2002. december 18. A miniszterelnök helyett: Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1329/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a TÁMOP-3.2.14-12/1 azonosító számú („az Egységes Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer létrehozása” című) kiemelt projekt és a TIOP-3.2.2-12/1 azonosító számú („A komplex rehabilitációhoz szükséges infrastrukturális feltételek megteremtése” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  mellékletben foglalt táblázat 3. sora szerint a  TIOP-3.2.2-12/1 azonosító számú, „A komplex
rehabilitációhoz szükséges infrastrukturális feltételek megteremtése” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. melléklet szerint az 1. pontban meghatározott és a TÁMOP-3.2.14-12/1 azonosító számú, „Egységes
Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer létrehozása” című projektjavaslat kiemelt projektként történő
akciótervi nevesítését,
3. hozzájárul a  2.  pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán
Erőforrás Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1907/2013. (XII. 5.) Korm. határozata a főváros 2013–2014 telén esedékes hajléktalan-ellátási feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetnek a 30. A főváros 2013–2014 telén esedékes
hajléktalan-ellátási feladatainak támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
határidő: azonnal b) elrendeli a  főváros 2013–2014 telén esedékes hajléktalan-ellátási feladatainak támogatása érdekében
80,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 30. A főváros 2013–2014 telén esedékes hajléktalan-ellátási feladatainak támogatása cím
javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a főváros 2013–2014 telén esedékes hajléktalan-ellátási feladatainak támogatása érdekében nyújtandó
támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2013. december 15-ig támogatási megállapodást köt
Budapest Főváros Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerinti megállapodás megkötését követően a támogatást utólagos,
legkésőbb 2014. december 31-ig történő elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzata
számára.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2013. (I. 23.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Kozma Tamást
2013. január 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök