text:
213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdés alapján a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által 2010. július 1. és 2010. augusztus 30-a között nyilvántartásba vett, illetve törölt utazási vállalkozók jegyzékéről.
2010. szeptember 1. és 2010. szeptember 30. között
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által engedélyezett és nyilvántartásába bejegyzett utazási vállalkozások
Alfaholiday Utazási- és Ingatlaniroda Kft. 8640 Fonyód, Balaton u. 4.
Tel.: 85/560-281 Fax: 85/560-282 U-001179 Bejegyzés: 2010. 08. 28.
Atmoszféra Apartmanok Kft. 9561 Nagysimonyi, Bajcsy-Zsilinszky u. 26.
Tel.: 95/550-003 Fax: 95/550-003 U-001183 Bejegyzés: 2010. 09. 30.
Denning International Szolgáltató Kft. 1182 Budapest, Wlassics Gyula u. 136.
Tel.: 290-9764 Fax: 290-9764 U-001176 Bejegyzés: 2010. 09. 09.
Európa Holiday Kft. 1097 Budapest, Tóth Kálmán u. 33. d. 5. em. 9.
Tel.: 72/516-500 Fax: 72/516-501 U-001175 Bejegyzés: 2010. 09. 06.
INLAND-EUROPE Utazási Iroda Kft. 3530 Miskolc, Király u. 22. 1. em. 1.
Tel.: 46/412-420 Fax: 46/412-420 U-001181 Bejegyzés: 2010. 09. 29.
KL TOURS Kft. 3100 Salgótarján, Liszt Ferenc út 41.
Tel.: 70/359-4985 Fax: 32/410-133 U-001180 Bejegyzés: 2010. 09. 28.
Vexagent Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. 3245 Recsk, Hunyadi út 106.
Tel.: 70/312-7609 Fax: 36/785-667 U-001177 Bejegyzés: 2010. 09. 15.
2010. szeptember 1. és 2010. szeptember 30. között
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal nyilvántartásából kérelemre törölt engedélyek
Altura Idegenforgalmi, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. 3325 Noszvaj, Széchenyi u. 46.
Tel.: 36/463-348 Fax: 30/310-7033 U-000954 Törlés: 2010. 09. 28.
Atmoszféra Apartmanok Utazásszervező Egyéni Cég 9561 Nagysimonyi, Bajcsy-Zsilinszky u. 26.
Tel.: 95/550-003 Fax: 95/550-003 U-000572 Törlés: 2010. 09. 30.
BON VOYAGE’ST Szolgáltató és Szervező Kft. 3181 Karancsalja, Rákóczi út 135.
Tel.: 32/410-133 Fax: 32/410-133 U-000772 Bejegyzés: 2010. 09. 20.
Inland-Europe Utazási Iroda Egyéni Cég 3530 Miskolc, Király u. 22.
Tel.: 46/412-420 Fax: 46/412-420 U-000255 Törlés: 2010. 09. 29.
2010. szeptember 1. és 2010. szeptember 30. között
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal nyilvántartásából jogerőre emelkedett
hivatalból visszavont engedélyek: Fly Export-Import Iroda Kereskedelmi Egyéni Cég
R-00694/1993/1999 Törlés: 2010. 07. 19. Jogerős: 2010. 08. 04.
OTTO Tours Nemzetközi Utazási Iroda Kft. 1114 Budapest, Kemenes u. 6. fszt. 1/a.
Tel: 361-2387 Fax: 279-0371 U-000504 Törlés: 2010. 07. 10.
Jogerős: 2010. 08. 30. 2010. szeptember 1. és 2010. szeptember 30.
között a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal nyilvántartásába az utazási vállalkozó tevékenységének utazásszervezőire történő módosítás bejegyzése
Aries’03 Utazásszervező és Szolgáltató Kft. 1173 Budapest, Kolibri u. 11.
Tel: 428-2232 Fax: 428-2232 U-000721 Változás bejegyzés: 2010. 09. 03.
Lighthouse Travel Idegenforgalmi és Szolgáltató Kft. 1025 Budapest, Törökvészi út 87-91.
Tel: 345-8462 Fax: 345-8462 U-000799 Változás bejegyzés: 2010. 09. 01.
A magánnyugdíjpénztárak nyugdíjpénztárak k ö z l e m é n y e i
a magánnyugdíjpénztárak beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
222/2000. (XII.19.) Korm. rendelet 41. § (6) bekezdése alapján
Premium Magánnyugdíjpénztár A 2010. június 30. fordulónapú záró beszámoló adatait az alábbiak szerint teszi közzé:
Mérleg – eszközök ezer forintban Megnevezés Előző évi
felülvizsgált beszámoló záró adatai Tárgyévi felülvizsgált beszámoló záró adatai
Eszközök (aktívák) összesen 36 343 549 36 115 333
Befektetett eszközök 0 0
I. Immateriális javak 0 0
II. Tárgyi eszközök 0 0
III. Befektetett pénzügyi eszközök 0 0
Forgóeszközök 36 306 277 36 046 973
I. Készletek 0 0
II. Követelések 1 000 417 187 167
1. Tagdíjkövetelések 587 343 175 401
5. Egyéb követelések 413 074 11 766
III. Értékpapírok 30 069 404 34 993 121
1. Egyéb részesedések 12 357 471 15 369 120
2. Forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok 13 828 068 18 247 795
ezer forintban Megnevezés Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai
Tárgyévi felülvizsgált beszámoló záró adatai 3. Értékpapírok értékelési különbözete 4 173 512 1 443 957
4. Határidős ügyletek értékelési különbözete –289 647 –67 751
IV. Pénzeszközök 5 236 456 866 685
2. Pénztári elszámolási számla 10 113 15 937
3. Elkülönített betétszámla 4 767 674 850 748
5. Devizaszámla 462 511 0
6. Pénzeszközök értékelési különbözete –3 842 0
Aktív időbeli elhatárolások 37 272 68 360
1. Bevétek aktív időbeli elhatárolása 37 199 68 360
2. Költségek aktív időbeli elhatárolása 73 0
Mérleg – forrás ezer forintban Megnevezés Előző évi
felülvizsgált beszámoló záró adatai Tárgyévi felülvizsgált beszámoló záró adatai
Források (passzívák) összesen 36 343 549 36 115 333
Saját tőke 84 803 78 993
I. Induló tőke 40 000 40 000
II. Be nem fizetett alapítói támogatások (–) 0 0
III. Tartaléktőke 17 982 46 744
IV. Működés mérleg szerinti eredménye 26 821 –7 751
V. Értékelési tartalék 0 0
Céltartalékok 32 122 024 33 985 333
I. Működésicél-tartalék 0 0
II. Fedezeticél-tartalék 31 921 767 33 780 675
1. Egyéni számlákon 31 919 633 33 780 762
1.1. Egyéni számlákon jóváírt szolgáltatási célú bevételekből képzett céltartalék 28 947 266 30 170 164
1.1.1. A mérlegfordulónapig beérkezett bevallási adatok alapján előírt,
mérlegfordulónapig pénzügyileg rendezett, a fedezeti portfólióban nyilvántartott szolgáltatási
célú bevételekből képzett céltartalék 28 128 954 30 170 164
1.1.2. A mérlegkészítés időpontjáig beérkezett bevallási adatok alapján előírt,
pénzügyileg rendezett, a mérlegfordulónapon függő portfólióban nyilvántartott szolgáltatási
célú bevételekből képzett céltartalék 422 428 0 1.1.3. A mérlegkészítés időpontjáig beérkezett bevallási adatok alapján előírt, de a
mérlegfordulónapot követően esedékes szolgáltatási célú bevételekből képzett céltartalék
395 884 0 1.2. Egyéni számlákon jóváírt realizált és nem realizált hozambevételekből képzett céltartalék 2 972 367 3 610 598
1.2.1. Egyéni számlákon jóváírt realizált hozambevételekből képzett céltartalék –293 375 2 234 003
1.2.2. Egyéni számlákon jóváírt értékelési különbözet 3 265 742 1 376 595
1.2.2.1. Időarányosan járó kamat 314 245 377 317
1.2.2.2. Járó osztalék –13 466 9 881
1.2.2.3. Devizaárfolyam-változás –462 091 1 036 906
1.2.2.4. Egyéb piaci értékkülönbözet 3 427 054 –47 509
2. Szolgáltatási tartalékon 2 134 –87
2.1. Szolgáltatási tartalékon kimutatott fedezeti céltartalék 2 134 –124
2.2. Szolgáltatási tartalékon jóváírt realizált hozambevételek 0 37
III. Likviditási és kockázati céltartalék 501 2 522
3. Egyéb kockázatokra 299 2 381
4. Likviditási portfólió értékelési különbözete 202 141
4.1. Időarányosan járó kamat 170 188
4.4. Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet 32 –47
IV. Függő befizetések befektetési hozamának céltartalék 25 854 25,677
1. Az adóhatóság magán-nyugdíjpénztári beszedési számláról átutalt, bevallási adatokhoz még
nem rendelhető befizetések befektetési hozamának tartaléka
16 223 19,642 2. Egyéb azonosítatlan (függő) befizetések befektetési hozamának tartaléka –3 999 –2,345
3. Függő portfolió értékelési különbözete 13 630 8,380
3.1. Időarányosan járó kamat 11 300 10,926
3.4. Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet 2 330 –2,546
ezer forintban Megnevezés Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai
Tárgyévi felülvizsgált beszámoló záró adatai V. Meg nem fizetett tagdíjak tartaléka 173 902 176 459
1. Működési célú tagdíjak tartaléka 8 713 8 737
2. Fedezeti célú tagdíjak tartaléka 165 144 167 681
3. Likviditási és kockázati célú tagdíjak tartaléka 45 41
Kötelezettségek 4 052 688 1 959 651
I. Hosszú lejáratú kötelezettségek 0 0
II. Rövid lejáratú kötelezettségek 4 052 688 1 959 651
1. Tagokkal szembeni kötelezettség 418 526 19 789
2. Kötelezettség áruszállításból és szolgáltatásból (szállítók) 17 523 1 931
4. Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek 2 707 831 309 933
5. Adóhatóság beszedési számlájáról átutalt, bevallási adatokhoz nem rendelhető befizetések 828 496 1 522 485
5.1. Adóhatóság beszedési számlájáról átutalt, munkáltatóhoz rendelhető befizetés 824 037 1 521 722
5.2. Adóhatóság beszedési számlájáról átutalt, munkáltatóhoz nem rendelhető befizetés 4 459 763
6. Egyéb azonosítatlan befizetések 80 312 105 513
6.1. Munkáltatóhoz rendelhető függő befizetések 30 145 30 387
6.2. Munkáltatóhoz és taghoz nem rendelhető függő befizetés 50 167 75 126
Passzív időbeli elhatárolások 84 034 91 356
2. Költségek és ráfordítások időbeli elhatárolása 84 034 91 356
Eredménykimutatás – pénztári működési tevékenység ezer forintban Megnevezés
Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai Tárgyévi felülvizsgált
beszámoló záró adata Tagok által fizetett tagdíj 215 073 85 391
Ideiglenesen munkajövedelemmel nem rendelkező tag részére befizetett tagdíj célú támogatás 7 19
Tagdíjkiegészítések 1 563 494
Munkáltató által tag javára történő kiegészítés 1 131 326
Tag saját tagdíjának kiegészítése 432 168
Meg nem fizetett tagdíjak miatt tartalékképzés (–) 42 878 3 466
Utólag befolyt tagdíjak 60 872 3 443
Tagdíjbevételek összesen (1+2+3+4+5) 234 637 85 881
Azonosítatlan tagdíjcélú működési bevétel 27 713 31 160
Pénztári befizetések összesen (6+7+8) 262 350 117 041
Egyéb bevételek 2 360 3 286
Működési célú bevételek összesen (9+10) 264 710 120 327
Működéssel kapcsolatos ráfordítások 243 381 130 755
Anyagjellegű ráfordítások 196 622 99 062
Igénybe vett szolgáltatások 180 021 83 505
Adminisztrációs és nyilvántartási feladatokat ellátó szervezetnek fizetett díj (számla alapján) 120 831 69 851
Tagszervezéssel kapcsolatos ügynöki díj (számla alapján) 55 710 9 198
Könyvvizsgálat díja (számla alapján) 2 817 4 000
Marketing-, hirdetés-, propaganda- és reklámköltség 663 456
Egyéb anyagjellegű ráfordítások 16 601 15 557
Személyi jellegű ráfordítások 18 760 8 464
Bérköltség 10 346 4 936
Állományba tartozó pénztári alkalmazottak munkabére 5 546 2 367
Állományba nem tartozók munkadíja 4 800 2 569
Személyi jellegű egyéb kifizetések 3 905 1 748
Bérjárulékok 4 509 1 780
Működéssel kapcsolatos egyéb ráfordítások 27 999 23 229
Felügyelettel kapcsolatos ráfordítások 11 104 6 426
Garancia Alappal kapcsolatos ráfordítások 16 470 6 608
Egyéb ráfordítások 425 10 195
Szokásos működési tevékenység eredménye 21 329 –10 428
Kapott (járó) kamatok, kamatjellegű bevételek 5 916 2 840
Befektetési jegyek realizált hozama 17 0
Pénzügyi műveletek egyéb realizált hozama 4 2
Értékelési különbözetben elszámolt várható hozam –1 579 0
ezer forintban Megnevezés Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai
Tárgyévi felülvizsgált beszámoló záró adata Időarányosan járó kamat –1 448 0
Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet –131 0
Nyereségjellegű különbözet (árfolyamnyereség) –177 0
Veszteségjellegű különbözet (árfolyamveszteség) (–) 46 0
Befektetési tevékenység bevételei összesen 4 358 2 842
Tulajdoni részesedést jelentő befektetések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
veszteségjellegű különbözete
123 0 Pénzügyi műveletek, egyéb –1 579 0
Befektetési tevékenységgel kapcsolatos egyéb ráfordítások 322 165
Vagyonkezelői díjak 261 149
Letétkezelői díjak 61 16
Befektetési tevékenység ráfordításai összesen –1 134 165
Befektetési tevékenység eredménye 5 492 2 677
Működés mérleg szerinti eredménye 26 821 –7 751
Eredménykimutatás – pénztári szolgáltatások fedezete ezer forintban Megnevezés
Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai Tárgyévi felülvizsgált
beszámoló záró adatai Tagok által fizetett tagdíj 4 455 953 1 791 159
Ideiglenesen jövedelemmel nem rendelkező tag részére befizetett tagdíj célú támogatás 130 383
Tagdíjkiegészítések 32 394 10 377
Munkáltató által a tag javára történő kiegészítés 23 372 6 821
Tag saját tagdíjának kiegészítése 9 022 3 556
Meg nem fizetett tagdíjak miatti tartalékképzés (–) 878 199 70 359
Utólag befolyt tagdíjak 1 163 393 67 823
Tagdíjbevételek összesen 4 773 671 1 799 383
Szolgáltatási célú egyéb bevételek 9 120 1 585
Egyéni számlán jóváírt szolgáltatási célú bevételek összesen (6+7) 4 782791 1 800 968
Egyéni számlán elszámolt szolgáltatási célú egyéb ráfordítások 2 957 0
Kapott (járó) kamatok, kamatjellegű bevételek 604 240 563 835
Pénzügyileg realizált kamat, kamatjellegű bevétel 1 273 229 978 104
Hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír vételárában lévő kamat (–) 668 989 414 269
Tulajdoni részesedést jelentő befektetések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
nyereségjellegű különbözete (árfolyamnyereség)
675 054 418 857 Befektetési jegyek realizált hozama 2 522 275 1 157 495
Kapott (járó) osztalékok és részesedések 164 749 7 630
Pénzügyi műveletek egyéb realizált bevételei 4 625 029 3 264 827
Értékelési különbözetben elszámolt várható hozam 5 086 424 –2 500 448
Időarányosan járó kamat 87 328 –26 909
Járó osztalék –23 823 8 633
Devizaárfolyam-változásból adódó értékkülönbözet –499 264 1 274 844
Nyereségjellegű különbözet (árfolyamnyereség) –512 756 1 001 000
Veszteségjellegű különbözet (árfolyamveszteség) (–) –13 492 –273 844
Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet 5 522 183 –3 757 016
Nyereségjellegű különbözet (árfolyamnyereség) 3 501 771 –3 018 317
Veszteségjellegű különbözet (árfolyamveszteség) (–) –2 020 412 738 699
Egyéni számlákat megillető hozambevételek 13 677 771 2 912 196
Egyéni számlákat megillető realizált hozam 8 591 347 5 412 644
Egyéni számlákat megillető értékelési különbözet 5 086 424 –2 500 448
Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások 0 0
Tulajdoni részesedést jelentő befektetések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
veszteségjellegű különbözete (árfolyamveszteség)
2 099 631 20 432 Befektetési jegyek realizált vesztesége 3 768 029 860 592
Pénzügyi műveletek egyéb ráfordítása 4 768 583 1 443 964
Befektetési tevékenységgel kapcsolatos egyéb ráfordítások 199 108 121 605
ezer forintban Megnevezés Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai
Tárgyévi felülvizsgált beszámoló záró adatai Vagyonkezelői díjak 160 682 88 431
Letétkezelői díjak 19 818 12 984
Befektetési tevékenységgel kapcsolatos különböző egyéb ráfordítások 18 608 20 190
Befektetési tevékenység ráfordításai összesen 10 835 351 2 446 593
Egyéni számlákat terhelő befektetéssel kapcsolatos ráfordítások 10 835 351 2 446 593
Befektetési tevékenység eredménye (17–24) (+/–) 2 842 420 465,603
Egyéni számlákon jóváírható nettó hozam –2 244 004 2 966 051
Egyéni számlákon jóváírható értékelési különbözet 5 086 424 –2 500 448
Fedezeticéltartalék-képzés (8–9±25) (–) 7 622 254 2 266 571
Egyéni számlákon a szolgáltatási célú bevételek és ráfordítások különbözetének összegében 4 779 834 1 800 968
A mérlegfordulónapig beérkezett bevallási adatok alapján előírt, mérlegfordulónapig
pénzügyileg rendezett fedezeti portfólióban nyilvántartott szolgáltatási célú bevételekből
képzett céltartalék
3 961 522 1 800 968 A mérlegkészítés időpontjáig beérkezett bevallási adatok alapján előírt, pénzügyileg rendezett, a
mérlegfordulónapon függő portfólióban nyilvántartott szolgáltatási célú bevételekből képzett
céltartalék
422 428 0 A mérlegkészítés időpontjáig beérkezett bevallási adatok alapján előírt, de a mérlegfordulónapot
követően esedékes szolgáltatási célú bevételekből képzett céltartalék
395 884 0 Egyéni számlákon jóváírt nettó hozamból –8 747 774 2 966 051
Egyéni számlákon jóváírt értékelési különbözet 11 590 194 –2 500 448
Időarányosan járó kamat –1 209 614 –26 909
Járó osztalék –60 668 8 633
Devizaárfolyam különbözetekből –1 912 345 1 274 844
Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözetből 14 772 821 –3 757 016
Eredménykimutatás — likviditási és kockázati fedezet ezer forintban
Megnevezés Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai Tárgyévi
felülvizsgált beszámoló záró adatai Tagok által fizetett tagdíj 484 191
Tagdíjkiegészítések 3 2
Munkáltató által a tag javára történő kiegészítés 2 2
Tag saját tagdíjának kiegészítése 1 0
Meg nem fizetett tagdíjak miatti tartalékképzés (–) 101 9
Utólag befolyt tagdíjak 182 12
Tagdíjbevételek összesen 568 196
trightLikviditási és kockázati célú egyéb bevételek 5 0
Likviditási és kockázati célú egyéb ráfordítások 0 0
Kapott kamatok, kamatjellegű bevételek 678 653
Tulajdoni részesedést jelentő befektetések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
nyereségjellegű különbözete (árfolyamnyereség) (+)
51 122 Befektetési jegyek realizált hozama 473 0
Pénzügyi műveletek egyéb bevételei –5 649 28
Értékelési különbözetben elszámolt várható hozam 202 –62
autoIdőarányosan járó kamat 170 17
Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet 32 –79
Veszteségjellegű különbözet 0 47
Befektetési tevékenység bevételei összesen –4 245 741
Befektetési tevékenységgel kapcsolatos egyéb ráfordítások 112 142
Vagyonkezelői díjak 112 107
Letétkezelői díjak 0 35
Befektetési tevékenység ráfordításai összesen 112 142
Befektetési tevékenység eredménye –4 357 599
Likviditási és kockázati céltartalék –3 784 795
Egyéb kockázatokra –3 986 857
Értékkülönbözetből képzett likviditási tartalék 202 –62
Időarányosan járó kamat 170 17
Egyéb piaci értékből adódó értékelési különbözet 32 –79
Eredménykimutatás – Függő befizetések befektetési hozamának fedezete ezer forintban
Megnevezés Előző évi felülvizsgált beszámoló záró adatai Tárgyévi
felülvizsgált beszámoló záró adatai Kapott kamatok, kamatjellegű bevételek 199 030 61 315
Pénzügyileg realizált kamat, kamatjellegű bevétel 199 674 61 315
Hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapírok vételárában lévő kamat (–) 644 0
Tulajdoni részesedést jelentő befektetések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
nyereségjellegű különbözete (árfolyamnyereség)
38 018 8 896 Pénzügyi műveletek egyéb realizált bevételei 10 369 0
Értékelési különbözetben elszámolt várható hozam –9 523 –5 250
Időarányosan járó kamat –7 083 –373
Devizaárfolyam-változásból adódó értékkülönbözet –1 438 0
Nyereségjellegű különbözet (árfolyamnyereség) –1 841 0
Veszteségjellegű különbözet (árfolyamveszteség) (–) –403 0
widctlparEgyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet –1 002 –4 877
Nyereségjellegű különbözet (árfolyamnyereség) –2 760 –2 395
Veszteségjellegű különbözet (árfolyamveszteség) (–) –1 758 2 482
Függő befizetések befektetésével kapcsolatos bevételek összesen 237 894 64 961
Tulajdoni részesedést jelentő befektetések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
veszteségjellegű árfolyamkülönbözete
4 519 1 951 Befektetési jegyek realizált vesztesége 2 601 0
Pénzügyi műveletek egyéb realizált ráfordítása 2 163 0
Befektetési tevékenységgel kapcsolatos egyéb ráfordítások 21 396 9 682
Vagyonkezelői díjak 19 791 8 849
Letétkezelői díjak 1 600 794
Befektetési tevékenységgel kapcsolatos különböző egyéb ráfordítások 5 39
Függő befizetések befektetésével kapcsolatos ráfordítások összesen 30 679 11 633
Függő befizetések befektetési hozamának fedezete (7–13) 207 215 53 328
Függő befizetések befektetési hozamára céltartalékképzés (14) (–) 939 014 53 328
Bevallási adatokhoz nem rendelhető befizetések befektetési hozamára 754 402 38 621
Egyéb azonosítatlan (függő) befizetések befektetési hozamára 194 135 19 957
Függő befektetési portfólió értékelési különbözetéből képzett céltartalék –9 523 –5 250
Időarányosan járó kamat –7 083 –373
Devizaárfolyam-különbözet –1 438 0
Egyéb piaci értékítéletből adódó értékkülönbözet –1 002 –4 877
Független könyvvizsgálói jelentés A Premium Magánnyugdíjpénztár küldöttközgyűlésének Elvégeztük a Premium Magánnyugdíjpénztár (a továbbiakban: „Nyugdíjpénztár”) mellékelt 2010. január 1-jétől 2010. június
30-ig terjedő időszakra vonatkozó éves pénztári beszámolójának a könyvvizsgálatát, amely éves pénztári beszámoló a 2010. június
30-i fordulónapra elkészített mérlegből – melyben az eszközök és források egyező végösszege 36 115 333 E Ft –, az ezen időponttal
végződő 6 hónapos időszakra vonatkozó eredménykimutatásból – melyben a működés mérleg szerinti eredménye 7 751 E Ft
veszteség, a fedezeti céltartalékképzés 2 266 571 E Ft, a likviditási és kockázati céltartalékképzés 795 E Ft, a függő befizetések
befektetési hozamára céltartalékképzés pedig 53 328 E Ft –, valamint a kiegészítő mellékletből áll.
A vezetés felelőssége a pénzügyi kimutatásokért Az éves pénztári beszámolónak a számviteli törvényben foglaltak és a Magyarországon elfogadott általános számviteli elvek
szerint történő elkészítése és valós bemutatása az ügyvezetés felelőssége. Ez a felelősség magában foglalja az akár csalásból, akár
hibából eredő, lényeges hibás állításoktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns
belső ellenőrzés kialakítását, bevezetését és fenntartását; a megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását, valamint az
adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A könyvvizsgáló felelőssége
A mi felelősségünk az éves pénztári beszámoló véleményezése az elvégzett könyvvizsgálat alapján, valamint az üzleti jelentés és
az éves pénztári beszámoló összhangjának megítélése. A könyvvizsgálatot a magyar nemzeti könyvvizsgálati standardok és a
könyvvizsgálatra vonatkozó – Magyarországon érvényes – törvények és egyéb jogszabályok alapján hajtottuk végre. A fentiek
megkövetelik, hogy megfeleljünk releváns etikai követelményeknek, valamint hogy a könyvvizsgálatot úgy tervezzük meg és
végezzük el, hogy kellő bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a pénzügyi kimutatások nem tartalmaznak lényeges hibás állításokat.
A könyvvizsgálat magában foglalja olyan eljárások végrehajtását, amelyek célja könyvvizsgálati bizonyítékot szerezni a pénzügyi
kimutatásokban szereplő összegekről és közzétételekről. A kiválasztott eljárások, beleértve a pénzügyi kimutatások akár csalásból,
akár hibából eredő, lényeges hibás állításai kockázatának felmérését is, a könyvvizsgáló megítélésétől függnek. A kockázatok ilyen
felmérésekor a könyvvizsgáló a pénzügyi kimutatások ügyvezetés általi elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns
belső ellenőrzést azért mérlegeli, hogy olyan könyvvizsgálati eljárásokat tervezzen meg, amelyek az adott körülmények között
megfelelőek, de nem azért, hogy a Nyugdíjpénztár belső ellenőrzésének hatékonyságára vonatkozóan véleményt mondjon.
A könyvvizsgálat magában foglalja továbbá az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőségének és az ügyvezetés számviteli
becslései ésszerűségének, valamint a pénzügyi kimutatások átfogó bemutatásának értékelését. Az üzleti jelentéssel kapcsolatos
munkánk az üzleti jelentés és az éves pénztári beszámoló összhangjának megítélésére korlátozódott és nem tartalmazta egyéb, a
Nyugdíjpénztár nem auditált számviteli nyilvántartásaiból levezetett információk áttekintését.
Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elegendő és megfelelő alapot nyújt a könyvvizsgálói
záradékunk (véleményünk) megadásához. Záradék (vélemény) A könyvvizsgálat során a Premium Magánnyugdíjpénztár éves pénztári beszámolóját, annak részeit és tételeit, azok könyvelési
és bizonylati alátámasztását az érvényes nemzeti könyvvizsgálati standardokban foglaltak szerint felülvizsgáltuk, és ennek alapján
elegendő és megfelelő bizonyosságot szereztünk arról, hogy az éves pénztári beszámolót a számviteli törvényben foglaltak és
a Magyarországon elfogadott általános számviteli elvek szerint készítették el. Véleményünk szerint az éves pénztári beszámoló a
Premium Magánnyugdíjpénztár 2010. június 30-án fennálló vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről megbízható és valós képet
ad. Az üzleti jelentés az éves pénztári beszámoló adataival összhangban van.
Figyelemfelhívás Véleményünk korlátozása nélkül felhívjuk a figyelmet a kiegészítő melléklet 15–18. oldalára (Azonosítatlan függő befizetések
című fejezet), ahol bemutatásra kerül a tagdíjbefizetések elszámolásának 2007. január 1-jétől hatályos új rendszere, mely lényeges
hatással van a Pénztár rövid lejáratú kötelezettségei között kimutatott „az adóhatóság magán-nyugdíjpénztári beszedési számláiról
átutalt, bevallási adatokhoz még nem rendelhető befizetések” mérlegsorra, valamint a „tagdíjbevételek”, a „fedezeticéltartalék-képzés” és a
„fedezeti céltartalék” sorokra. Budapest, 2010. szeptember 17. KPMG Hungária Kft.
Kamarai bejegyzés: 000202. Leposa Csilla s. k.,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1131/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a felsőoktatásról szóló 2005.
évi CXXXIX. törvény 11. § (2) bekezdése, 32. § (1) bekezdése, valamint 73. § (10) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az egyes tudományszakok autonómiájával összefüggésben benyújtott, mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a felsőoktatásról szóló 1993.
évi LXXX. törvény 87/C. § (1) és (2) bekezdései, valamint
87/E. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
I. 1. Az indítványozó a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény (a továbbiakban: Fot.) hatályba lépését
megelőzően benyújtott indítványában támadta a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban:
régi Fot.) több rendelkezését.
1.1. Az indítványozó szerint sérti a felsőoktatási intézmény Alkotmány 70/G. §-ából levezetett autonómiáját,
hogy a miniszter rendeletben szabályozhatja a képzési követelményeket. Álláspontja szerint ezt a tárgykört – a művelődéshez való alapjog érintettsége miatt – csak törvényben lehetett volna szabályozni.
Hasonlóan a tudomány szabadságába ütközőnek tartja
az indítványozó, hogy a Kormány jogosult meghatározni,
mely tudományterületeken vezethető be a többszintű képzés, és hogy hol maradhat a képzés egységes.
Erre tekintettel az indítványozó kérte a régi Fot. 74. §
(1) bekezdés x) pontjának, valamint 87/A. § (1) és (2) bekezdésének a megsemmisítését.
1.2. Az indítványozó szerint a régi Fot. 87/C. § (1) és
(2) bekezdései közti ellentmondás sérti az Alkotmány
70/F. §-ában rögzített, művelődéshez való jogot. Amíg
ugyanis az (1) bekezdés felsőoktatási képzésre jogosítja az
érettségizetteket, addig a (2) bekezdés lehetővé teszi felvé
teli kötöttségek alkalmazását, amely alapján akkor sem vehet részt minden érettségizett a felsőoktatásban, ha elvben
fel lehetne venni.
1.3. Az indítványozó kérte továbbá a régi Fot. 87/E. §
(4) bekezdése alkotmányellenességének a megállapítását
és megsemmisítését. Az indítvány tartalma alapján e rendelkezést azért tartotta alkotmányellenesnek, mert ez alapján a felsőoktatási intézmények nem kérhetnek költségtérítést az államilag finanszírozott hallgatóktól, annak ellenére, hogy nincs garancia arra nézve, hogy az államilag
megállapított költségtérítés összege elegendő-e a képzés
folytatására. Mindez veszélyezteti a felsőoktatási intézmény működését.
1.4. Az indítványozó alkotmányellenesnek tartotta a régi Fot. 34. § (9) bekezdését. Álláspontja szerint az Alkotmány 70/F. §-át sérti, hogy a régi Fot. támadott rendelkezése a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényt (a továbbiakban: Ket.) rendeli alkalmazni a felsőoktatási határidők
és döntések vonatkozásában. A felsőoktatás szervei
ugyanis nem hatósági szerepkörben járnak el, és diszkrecionális jogkörben hozott döntései csak törvényességi
vizsgálatnak vethetők alá.
1.5. Végül az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kérte. Álláspontja szerint sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésből levezethető jogbiztonságot, hogy mi értendő „tudományos igazságokon”, illetve kik értendők a „tudomány művelőin”.
A jogbiztonság hiánya miatt pedig nem érvényesül az az
elv, amely alapján az autonóm tudományszakot érintő
döntésekben az adott tudományszak művelői jogosultak
dönteni.
2. Az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlatának megfelelően – a régi Fot. indítvánnyal támadott rendelkezéseit
a Fot.-ra vonatkoztatta mindazokban az esetekben, amelyekben a Fot. tartalmilag azonos szabályozást és hasonló
jogi környezetet vezetett be. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a régi Fot. 74. § (1) bekezdés x) pontja, illetve 87/A. § (1) és (2) bekezdése helyett a Fot. 11. § (2) bekezdését, illetve 32. § (1) bekezdését vonta alkotmányossági vizsgálat alá, a régi Fot. 34. § (9) bekezdését támadó
indítványt pedig a Fot. 73. § (10) bekezdésére vonatkoztatta.
II. 1. Az Alkotmány hivatkozott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.
(…)
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állam
polgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés
kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki
számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával
valósítja meg.
70/G. § (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és
támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a
tanszabadságot és a tanítás szabadságát.
(2) Tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány művelői jogosultak.”
2. A régi Fot. vonatkozó, az indítvány benyújtásakor hatályos rendelkezései:
„34. § (…)
(9) A tényállás tisztázására, a határidőkre, a határidők
számítására, az igazolásra, a döntés alakjára és tartalmára,
közlésére, a döntés kérelemre vagy hivatalból történő kijavítására, kicserélésére, kiegészítésére, a döntés felülbírálati kérelemre vagy hivatalból történő módosítására vagy
visszavonására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(…)
72. § A Kormány a felsőoktatással kapcsolatos feladatai
körében (…)
u) szabályozza, hogy a felsőoktatási felvételi kérelmek
rangsorolásánál a középiskolai tanulmányi versenyeken
vagy más tudományos célú versenyen elért eredményeket,
illetve a kiemelkedő sporteredményeket milyen módon és
milyen feltételek mellett lehet figyelembe venni, továbbá,
hogy mely esetben lehet szakmai alkalmassági, illetve
gyakorlati vizsgát tartani, továbbá mely esetben lehet megkövetelni az egészségügyi, illetve a pályaalkalmassági
vizsgálaton való részvételt.
(…)
74. § (1) Az oktatási miniszter a felsőoktatással kapcso
latos állami feladatai körében (…)
x) szabályozza a 87/A. § (1) bekezdésében meghatáro
zott alapképzés és mesterképzés képzési és kimeneti követelményeit.
(…)
87/A. § (1) A felsőoktatás egymásra épülő, felsőfokú
végzettségi szintet biztosító képzési ciklusai:
a) az alapképzés,
b) a mesterképzés,
c) a doktori képzés.
(2) Az alap- és mesterképzést egymásra épülő ciklusok
ban, osztott képzésként, illetve jogszabályban meghatározott esetben egységes, osztatlan képzésként lehet megszervezni. A ciklusokra bontott, osztott és az egységes, osztatlan képzések szerkezetét a Kormány határozza meg.
(…)
87/C. § (1) Alapképzésre történő felvétel feltétele az
érettségi vizsga sikeres teljesítése. (2) Alapképzésre történő jelentkezéshez az adott képzési területen képzést folytató felsőoktatási intézmények közösen határozzák meg, hogy mely vizsgatantárgyakból
szükséges az emeltszintű érettségi vizsga letétele. A felsőoktatási intézmény határozza meg, hogy milyen érettségivizsga-eredményre és milyen középiskolai tanulmányi
eredmény elérésére van szükség a felvételi kérelem teljesítéséhez. (…)
(4) A felsőoktatási intézmény a tanulmányokhoz szükséges különleges képesség vagy a megszerezhető szakképzettséggel betölthető munkakör sajátosságai miatt szakmai
alkalmassági, illetőleg gyakorlati vizsgát jogosult tartani,
amennyiben e képességekről az érettségi vizsga keretében
nem vagy nem megfelelő módon lehet meggyőződni. Ha a
felsőoktatási intézmény gyakorlati vizsgát tart, akkor a felvételi jelentkezéseket a vizsga figyelembevételével rangsorolja.
(…)
87/E. § (…)
(4) A hallgató részére biztosítani kell, hogy tanulmányai
során az oklevél megszerzéséhez előírt összes kredit legalább öt százalékáig szabadon választható tárgyakat vehessen fel, továbbá az összes kreditet legalább húsz százalékkal meghaladó kreditértékű tantárgy közül választhasson. Államilag finanszírozott képzésben biztosítani kell,
hogy a hallgató egyéni tanulmányi rendjében – költségtérítés fizetése nélkül – az összes előírt kreditet tíz százalékkal
meghaladó kreditértékű tárgyat vehessen fel.”
3. A Fot. elbíráláskor hatályos, indítvánnyal érintett rendelkezései:
„11. § (…)
(2) Az alap- és mesterképzést egymásra épülő ciklusok
ban, osztott képzésként, illetve jogszabályban meghatározott esetben egységes, osztatlan képzésként lehet megszervezni. A ciklusokra bontott, osztott és az egységes, osztatlan képzések szerkezetét a Kormány határozza meg.
(…)
32. § (1) A felsőoktatási intézményben a képzés képzési
program alapján folyik. A képzési program a szenátus általi elfogadással válik érvényessé. A képzési program részeként a tantervet alap- és mesterképzésben a miniszter által
kiadott képzési és kimeneti követelmények alapján, szakirányú továbbképzésben szabadon készíti el a felsőoktatási
intézmény.
(…)
41. § (1) A felsőfokú szakképzésre történő felvétel felté
tele – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – az
érettségi vizsga sikeres teljesítése.
(2) Felsőfokú szakképzésre történő jelentkezéshez a felsőoktatási intézmény határozza meg, hogy a felvételi kérelem elfogadásához milyen érettségivizsga-eredmény és
milyen középiskolai tanulmányi eredmény elérésére van
szükség. A felsőfokú szakképzésre történő jelentkezés
szakképesítés meglétéhez is köthető.
(…) 58. § (…)
(4) A hallgató részére biztosítani kell, hogy tanulmányai
során az oklevél megszerzéséhez előírt összes kredit legalább öt százalékáig szabadon választható tárgyakat vehessen fel, továbbá az összes kreditet legalább húsz százalékkal meghaladó kreditértékű tantárgy közül választhasson. Államilag támogatott képzésben biztosítani kell, hogy
a hallgató egyéni tanulmányi rendjében – költségtérítés fizetése nélkül – az összes előírt kreditet tíz százalékkal
meghaladó kreditértékű tárgyat vehessen fel.
(…)
73. § (…)
(10) A tényállás tisztázására, a határidők számítására, az
igazolásra, a határozat alakjára, tartalmára és közlésére, a
döntés kérelemre vagy hivatalból történő kijavítására, kicserélésére, kiegészítésére, módosítására vagy visszavonására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként a Fot. azon rendelkezéseit vizsgálta, amelyek felhatalmazást adnak a Kormánynak, illetve a miniszternek rendeletalkotásra a képzés
rendszerével összefüggésben.
Az Alkotmány 8. § (2) bekezdése szerint az alapvető jogokra vonatkozó szabályokat törvényben kell megállapítani. A 64/1991. (XII. 17.) AB határozat értelmében valamely alapjog tartalmának meghatározása és lényeges garanciáinak megállapítása csakis törvényben történhet, törvény kell továbbá az alapjog közvetlen és jelentős korlátozásához. Mindazonáltal nem mindenfajta összefüggés az
alapjogokkal követeli meg a törvényi szintű szabályozást.
Közvetett és távoli összefüggés esetében elegendő a rendeleti szint is (ABH 1991, 297, 300.). Erre tekintettel
az Alkotmánybíróság vizsgálta, hogy a képzési szintek
meghatározása, illetve a képzési program szabályozása
mennyire mutat szoros kapcsolatot az Alkotmány 70/F. és
70/G. §-aiban rögzített alapjogokkal.
1.1. A Fot. indítványozó által támadott 11. § (2) bekezdése (valamint ennek alapján a Fot. 153. § (1) bekezdésének 2. pontja) a Kormányt hatalmazza fel az osztott, illetve
osztatlan képzés szerkezetének a meghatározására. E jogkörét azonban a Kormány – a Fot. 153. § (3) bekezdésének
a) pontja alapján – csak a Magyar Rektori Konferencia
egyetértésével gyakorolhatja. Ennek megfelelően a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás
eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. számú melléklete rendelkezik arról, hogy mely szakokon van egységes (osztatlan) képzés.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte
a felsőoktatási autonómia fogalmát. Legutóbbi döntésében
rámutatott, hogy a felsőoktatási intézmények végrehajtó
hatalomtól való függetlensége „önmagában nem zárja ki a
Kormány jogalkotási jogosultságát”; az autonómiából
„nem vonható le olyan következtetés, hogy az egyetemek,
főiskolák jogszabályi kötöttségek nélkül dönthetnék el,
hogy milyen képzéseket indítanak, és azokra kiket vesznek fel”. „Az oktatáspolitika meghatározása ugyanis – az
Alkotmány 35. § (1) bekezdésének f) pontjára is figyelemmel – a Kormány feladata. Ennek ellátása során a Kormánynak számos körülményt kell mérlegelnie, amelynél
az Alkotmánybíróság vizsgálata csak arra terjedhet ki, a
kialakított szabályozás megfelel-e az Alkotmány rendelkezéseinek.” [62/2009. (VI. 16.) AB határozat, ABK 2009.
június, 696, 702–703.].
Az 51/2004. (XII. 8.) AB határozat már vizsgálta azt a
kérdést, hogy a Kormány hatáskörébe utalható-e a többciklusú képzés bevezetésének és a képzés feltételeinek a
szabályozása. E határozatában az Alkotmánybíróság azért
állapított meg alkotmányellenességet, mert a Kormány a
régi Fot.-ban rögzítettektől teljesen eltérő képzési szerkezet meghatározására kapott felhatalmazást (ABH 2004,
679.). Jelen esetben a szabályozási környezet alapjaiban
eltér a korábban vizsgálttól. A többszintű képzés alapvető
szabályairól nem kormányrendelet, hanem a Fot. rendelkezik, a Kormány csak a Fot. keretein belül, annak rendelkezéseivel, elveivel összhangba hozható részletszabályok
megalkotására kapott felhatalmazást.
Nem áll ellentétben az Alkotmány 70/G. §-ával, ha a
Kormány a tudományos szabadságot nem érintve, a Fot.
keretei között, annak felhatalmazására szabályozza a felsőoktatási képzés szerkezetét; különösen, ha a Kormány e
döntését csak a felsőoktatási autonómia alanyainak bevonásával hozhatja meg. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a Fot. 11. § (2) bekezdését támadó indítványt elutasította.
1.2. Az indítványozó alkotmányellenesnek tartotta,
hogy a képzési program kialakítása során a miniszteri rendeletben szabályozott képzési és kimeneti követelményeket kell figyelembe venni. E követelményeket a Fot. 153. §
(4) bekezdésének b) pontja értelmében a Magyar Rektori
Konferencia egyetértésével állapíthatja meg a miniszter.
Az Alkotmány 70/G. §-ából következően a tudományos
igazságok kérdésében csak a tudomány művelői jogosultak dönteni. Nem jelenti azonban ennek az alapjognak a
korlátozását azoknak az általános, illetve szakspecifikus
jellemzőknek a meghatározása, amelyeknek ismerete az
adott alap- vagy mesterképzést elvégző hallgatótól elvárható. Ezek az általános keretek önmagukban nem állapítanak meg „tudományos igazságokat”, a keretek kitöltése
pedig a felsőoktatási intézmény feladata. Mivel pedig a
képzési és kimeneti követelmények általános jellegű meghatározása nem érint tudományos igazságokat, annak rendeletben való szabályozása sem veti fel az Alkotmány
70/G. §-ának a sérelmét. A tudományos szabadság érintetlenül hagyása mellett a jogalkotónak az oktatáspolitika
körébe tartozó döntése az, amellyel általános jelleggel
megköveteli a képzés színvonalát mind az állami, mind a
nem állami intézmények esetében.
Ennek alapján az Alkotmánybíróság a Fot. 32. § (1) bekezdésének megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
2. Az indítványozó a régi Fot. 87/C. § (1) és (2) bekezdéseit azért kérte megsemmisíteni, mert egymásnak ellentmondó rendelkezéseket tartalmaznak. Amíg ugyanis az
(1) bekezdés általánosságban feljogosítja a felsőoktatási
képzésre az érettségizetteket, addig a (2) bekezdés lehetővé teszi felvételi kötöttségek alkalmazását.
A Fot. 41. § (1) és (2) bekezdései tartalmilag átvették a
régi Fot. e rendelkezéseit, de a Fot. 41. § (1) bekezdése
[a régi Fot. 87/C. § (1) bekezdésétől eltérően] már kifejezetten utal a (2) bekezdésre, mint a főszabály alóli egyik
kivételre. Így az indítványozó által hivatkozott belső ellentmondás már fel sem merül. Emiatt az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a már hatályát vesztett régi Fot.
87. § (1) és (2) bekezdéseiben felvetett alkotmányossági
probléma az új szabályozás kapcsán már nem áll fenn, ezáltal az indítvány elbírálása tárgytalanná vált, és ezért e tekintetben az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009. január, 3.)
31. § a) pontja alapján megszüntette.
3. Az indítványozó a régi Fot. 87/E. § (4) bekezdésének
alkotmányellenessé nyilvánítását azzal összefüggésben
kérte, hogy nincs garancia arra nézve, hogy az államilag
megállapított költségtérítés összege elegendő a képzés
folytatására. A Fot. az állami finanszírozás új rendszerét
vezette be a felsőoktatásban, így – a megváltozott jogszabályi környezetre tekintettel – a régi Fot. 87/E. § (4) bekezdése annak ellenére nem bírálható el, hogy a Fot. 58. §
(4) bekezdése a korábbi szabállyal azonos. Ezért az Alkotmánybíróság az eljárást az Ügyrend 31. § a) pontja alapján
ebben a kérdésben is megszüntette.
4. Nincs érdemi összefüggés az Alkotmány
70/F. §-ában rögzített, művelődéshez való jog és a Fot.
73. § (10) bekezdése között, amely szerint a felsőoktatási
intézmény hallgatókkal kapcsolatos döntéseire a Ket. szabályait kell megfelelően alkalmazni.
Az Alkotmány 70/F. §-ából nem következik, hogy törvény ne írhatna elő formakényszert, vagy határidőket a felsőoktatási intézmények hallgatókat érintő döntéseire,
ezért az indítványt e tekintetben elutasította.
5. A tudomány művelői a tudományos élet szabadságához fűződő alapjog jogosultjai [lásd 34/1994. (VI. 24.) AB
határozat, ABH 1994, 177, 182.]. Ezt a kört jogszabály
nem határozza meg konstitutív módon, az Alkotmány
70/G. §-ában rögzített alapjog alanyi köre nyitott: a tudomány szabadsága kiterjed mindazokra, akik azzal foglalkoznak, azt „művelik”. Ugyanakkor az Alkotmány
70/G. §-ának alanya lehet a tudománnyal foglalkozó személyek közössége is, így különösen a felsőoktatási intézmény. Ebben a körben a tudomány művelői, a tanszabadság hordozói az egyetemi oktatók, tudományos kutatók és
a hallgatók (861/B/1996. AB határozat, ABH 1998, 650,
654.).
Az Alkotmány 70/G. §-ában szereplő „tudomány művelői” fordulat a felsőoktatási autonómia alanyi körét, a „tudományos igazságok” pedig a tárgyát jelöli. Az Alkotmánybíróság a felsőoktatási autonómia fogalmát számos
határozatában értelmezte, és rámutatott azokra a szempontokra, amelyeket a végrehajtó hatalomnak – az Alkotmány
70/G. §-a érvényesülése érdekében – tiszteletben kell tartania [legutóbb: 62/2009. (VI. 16.) AB határozat, ABK
2009. június, 696.]. Nem következik tehát az Alkotmány
2. § (1) bekezdéséből, hogy e fogalmak jelentése csak további törvényhozás útján volna megállapítható.
Emiatt az Alkotmánybíróság a mulasztás megállapítására irányuló indítványt is elutasította.
Budapest, 2010. február 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
14/2003. (XI. 11.) IHM rendelete a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 78. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed az Informatikai és Hírközlési
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
a) köztisztviselőire,
b) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII.
törvény hatálya alá tartozó munkatársaira,
c) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglal
koztatott munkavállalóira,
akiknek feladataik ellátásához államtitkot, vagy az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény 5/B. §-ának (2)—(6) bekezdésében felsorolt, nemzetközi kötelezettségvállalás alapján biztonsági ellenőrzéssel
védendő, valamint a (7) bekezdésében foglaltak szerinti
nemzetközi szerződést kihirdető törvényben meghatározott külföldi minősítésű és jelölésű adatot szükséges megismerni, illetve a munkakörük külső, leplezett támadás
által fenyegetett.
2. § Az Nbtv. 2. számú mellékletének 18. pontja alapján a minisztériumon belül meghatározott fontos és bizalmas munkaköröket, továbbá a biztonsági ellenőrzéshez kitöltendő kérdőív típusokat e rendelet melléklete határozza meg.
3. § Az 1. §-ban meghatározott személyek esetében, akiknek
a feladataik ellátásához
a) államtitkot vagy államtitoknak minősülő külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot kell megismernie,
,,C’’ típusú,
b) külföldi minősítésű és jelölésű szolgálati titoknak
minősülő adatot kell megismernie, ,,B’’ típusú,
c) állam-, illetve szolgálati titoknak nem minősülő, de
biztonsági ellenőrzéssel védendő külföldi minősítésű és
jelölésű adatot kell megismernie, ,,A’’ típusú
kérdőívet kell kitölteni. 4. § A rendelet mellékletében felsorolt beosztásba, munkakörbe az a személy nevezhető ki, illetve bármilyen jogviszonyban az foglalkoztatható, aki a nemzetbiztonsági ellenőrzéséhez hozzájárul, és akinek a nemzetbiztonsági
vizsgálata kockázatmentes eredménnyel zárult.
5. § A NATO-NYEU-EU minősítésű és jelölésű adatok
megismerése érdekében kezdeményezett nemzetbiztonsági ellenőrzés alapján készült szakvélemény másolati példányát a ,,Biztonsági Tanúsítvány’’ kiadása céljából meg kell
küldeni a Nemzeti Biztonsági Felügyeletnek.
6. § Az Nbtv. 69. §-a (4) bekezdésének c) és f) pontjában
meghatározott szervek vezetői az Nbtv. 69. §-ának (13) bekezdése szerint saját hatáskörben kezdeményezik az irányításuk alá tartozó szervnél a fontos és bizalmas munkakört
betöltők nemzetbiztonsági ellenőrzését.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről
szóló 6/2001. (II. 14.) MeHVM rendelet (a továbbiakban:
R.) 1. §-a (1) bekezdésének b) és i) pontja, az R. melléklete II. része 1. pontjának g) alpontja, valamint 2. pontjának f) és g) alpontja.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter


text:
400/2015. (XII. 15.) Korm. rendelete a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2016. kompenzációjáról.
A Kormány a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 72. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya
a) a költségvetési szervekre és a foglalkoztatotti állományukba tartozó,
aa) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerinti,
ab) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) szerinti,
ac) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti,
ad) a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény (a  továbbiakban: Hjt.) szerinti hivatásos és
szerződéses katonai,
ae) az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény
(a továbbiakban: Iasz.) szerinti,
af ) a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) szerinti,
ag) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerinti, valamint
ah) a  2013. december 31-én a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi
XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 66/G.  § (1)  bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői
jogviszonyban állókra és
b) a  köznevelési, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális
vagy sporttevékenységet ellátó egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyházi foglalkoztató) és a velük
ba) az Mt. szerinti munkaviszonyban állókra, valamint
bb) a 2013. december 31-én a Gyvt. 66/G. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban
állókra
terjed ki (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott). 2. § E rendelet szempontjából az  1.  § a)  pont aa)  alpontja szerinti közalkalmazotti jogviszonyban töltött időnek kell
tekinteni
a) a  fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást
nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok
által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási
kérdések rendezéséről szóló 2013.  évi XXV.  törvény (a  továbbiakban: Fbszt.) alapján megszüntetésre került
gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjainak a  társaságnál, valamint közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatónál és
b) a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó
egyes törvények módosításáról szóló 2012.  évi XXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Tbszt.) 5/A. és 5/B.  §
szerinti gazdasági társaságok feladatainak átvételében érintett, a  feladatot átvevő költségvetési szervek
közalkalmazottainak a társaságnál
munkaviszonyban töltött idejét. 3. § (1) A  foglalkoztatott a  2011–2012.  évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra
(a  továbbiakban: kompenzáció) a  2016.  év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg, havonta
a (2)–(16) bekezdésben foglalt feltételekkel jogosult. Az a foglalkoztatott, akinek jogviszonya 2011. december 31-ét
követően keletkezett, abban az  esetben jogosult a  kompenzációra, ha e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel
2010.  és 2011.  évek bármelyikében vagy mindkét évben is az  1.  § szerinti jogviszonyok valamelyikében állt és
az  utolsó ilyen jogviszonyát követően munkavégzésre irányuló, az  1.  § szerintitől eltérő jogviszonyt – a  tartós
megbízási szerződés kivételével – nem létesített.
(2) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az  1.  melléklet szerinti kompenzációra
jogosult az  a  foglalkoztatott, aki a  10.  § szerinti nyilatkozata alapján a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult és jogviszonya
2010.  év decemberében vagy annak egy részében a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt, és azóta
munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel
fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
létesített.
(3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
nem jogosult és jogviszonya a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval 2010. év decemberében vagy annak egy
részében nem állt fenn, de 2011.  év decemberében vagy annak egy részében fennállt, és azóta munkavégzésre
irányuló jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti
jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített.
(4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
egy kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(5) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
két kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(6) Azon házas- vagy élettársak közül, akik a  10.  § szerinti nyilatkozatuk alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint
családi kedvezményre egy kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az  eltartottak száma három főnél
kevesebb,
a) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye házas- vagy élettársa tárgyhavi illetményénél alacsonyabb
vagy azzal megegyezik, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
b) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult.
(7) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a  10.  § szerinti nyilatkozatuk alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a
szerint családi kedvezményre két kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az  eltartottak száma három főnél
kevesebb és
a) legalább egyikük tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint 109 000 forint és kettejük tárgyhavi illetménye
közötti különbség legalább 50 000 forint,
aa) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye házas- vagy élettársa tárgyhavi illetményénél
alacsonyabb vagy azzal megegyezik, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye
figyelembevételével a 2. melléklet,
ab) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult,
b) mindkettőjük tárgyhavi illetménye eléri a  109 000 forintot, illetve kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség kisebb, mint 50 000 forint, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével
a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult.
(8) Az  a  foglalkoztatott, akinek a  jogviszonya 2010.  év decemberében vagy annak egy részében e  rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval fennállt, és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés
és az e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag
e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye
a) 2,29%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
aa) egy, két vagy három kedvezményezett eltartott után jogosult, az  eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a  három főt, és a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el
a 135 000 forintot,
ab) négy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult, és a  tárgyhónap első napján érvényes
illetménye nem éri el a  135 000 forintnak a  három feletti kedvezményezett eltartottak száma és
a 20 000 forint szorzatával növelt összegét,
b) 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több
kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt, és
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye meghaladja az a) pont szerinti illetményhatárt, de nem haladja
meg a 213 500 forintot.
(9) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű  –
kompenzációra jogosult az  a  foglalkoztatott, akinek jogviszonya a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
2010.  év decemberében vagy annak egy részében nem állt fenn, de 2011.  év decemberében vagy annak egy
részében fennállt, és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet
hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval létesített, és aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre egy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a három főt, és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem haladja meg a 213 500 forintot.
(10) Az 5. melléklet II. 1. Munkáltatói rész szerinti nyilatkozat alapján a  (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét
az  illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet, valamint
a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 298/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott illetményemelés
94%-ának 100 forintra kerekített összegével.
(11) Az  Fbszt. és a  Tbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjai esetében
az 5. melléklet II. 2. Munkáltatói rész szerinti nyilatkozat alapján a  (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét
az illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti
a) a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010.
(XII.  27.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott
személyi alapbéremelés,
b) a  munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012.  évi elvárt mértékéről
és a  béren kívüli juttatás ennek keretében figyelembe vehető mértékéről szóló 299/2011. (XII. 22.)
Korm.  rendelet szerinti munkabéremelés, vagy ennek hiányában a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti
minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott személyi alapbéremelés
94%-ának 100 forintra kerekített összegével. (12) Az  Fbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok azon foglalkoztatottjai, akiknek
továbbfoglalkoztatására az  Fbszt. 7.  § (1)  bekezdése vagy (2)  bekezdés b)  pontja alapján nem került sor, nem
jogosultak kompenzációra.
(13) A  munkaidő hosszának megváltozásakor a  kompenzáció összegét úgy kell megállapítani, hogy a  munkaidő
növekedése esetén az addig alkalmazott, (10) és (11) bekezdés szerinti levonást kell a továbbiakban is alkalmazni,
a munkaidő csökkenése esetén a levonást a munkaidő változásának arányában csökkenteni kell.
(14) Az  1.  § szerinti jogviszony hóközi létesítése, illetve megszűnése esetén a  foglalkoztatott a  törthónapra
a (2)–(13) bekezdés szerinti kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult.
(15) Az  1.  § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a  teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a  kompenzációra. Az  1.  § szerinti teljes munkaidős jogviszony hiányában az  időben
legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció.
(16) Nem jogosult kompenzációra a  foglalkoztatott a  fizetés nélküli szabadság, valamint az  egész napos igazolatlan
távollét időtartamára. A  kompenzáció emiatt kieső összegét a  tárgyhónapban kieső munkanapok számának
a  foglalkoztatott munkarendje szerinti, a  tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított
arányában, 100 forintra kerekítve kell megállapítani.
4. § (1) A  3.  § vonatkozásában – a  (2)  bekezdésben, a  (3)  bekezdésben, valamint a  3.  § (10)  bekezdésében foglalt
kivételekkel – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában illetményként kell figyelembe venni:
a) a Kjt. 66. és 79/E. §-a szerinti illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a  közalkalmazott számára a  Kjt. 70–75.  §-a alapján megállapított
illetménypótlékot,
b) a  Kttv. 131.  § (2)  bekezdése szerinti – a  Kttv. 133.  § (3)–(6)  bekezdése szerinti alapilletmény-eltérítés
figyelembevételével számított – illetményt, valamint a kormányzati ügykezelők esetén a Kttv. 208. §-a, illetve
a közszolgálati ügykezelők esetén a Kttv. 242. §-a szerinti illetményt,
c) a Hszt. 168. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
d) a Hjt. 2. § 41. pontja szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
e) az  Iasz. 96.  § (1)  bekezdése szerinti – az  Iasz. 102.  § (2)  bekezdése szerinti illetményeltérítés
figyelembevételével számított – illetményt,
f ) az Üjt. 59. § (2) bekezdése, 114. § (1) bekezdése és 135. § (1) bekezdése szerinti – az Üjt. 116. §-a és 139. §
(2) bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt,
g) az  Mt. hatálya alá tartozó, az  egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél és az  országos
nemzetiségi önkormányzat hivatalánál, illetve az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési
szerveinél foglalkoztatott munkavállalók alapbérét és rendszeres bérpótlékait,
h) a Gyvt. 66/H. § (3)–(5) bekezdése szerinti díjazást,
i) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004.  évi CXXII.  törvény 4.  §
(4) bekezdése szerinti juttatást, valamint
j) a  költségvetési szervként működő köznevelési intézményben pedagógus munkakörben foglalkoztatott
pedagógusok esetében a  nemzeti köznevelésről szóló 2011.  évi CXC.  törvény 65.  § (1)  bekezdése szerinti
illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján megállapított illetményrészt
is), továbbá a 65. § (3) bekezdés szerint megállapított illetménypótlékot.
(2) Az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni az egészségügyi
tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003.  évi LXXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Eütev.) alapján
az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó foglalkoztatott illetményének az  Eütev. 11/A.  §
(4)–(6a) bekezdése alapján járó növelését.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni
a) a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak részére
rendvédelmi ágazati pótlék megállapításáról szóló 29/2015. (VI. 15.) BM rendeletben meghatározott
rendvédelmi ágazati pótlékot,
b) a  honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott közalkalmazottak részére a  honvédelmi ágazatban
foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008.
(XII. 31.) HM rendelet 11/A. §-ában meghatározott honvédelmi ágazati pótlékot, és
c) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítása alatt álló Információs Hivatalnál foglalkoztatott
közalkalmazottak részére polgári hírszerzési ágazati pótlék megállapításáról szóló 29/2015. (VI. 18.)
MvM rendeletben meghatározott polgári hírszerzési ágazati pótlékot.
(4) A (2) bekezdés alkalmazásában
a) az  Eütev. 11/A.  § (4) vagy (5)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  egyes egészségügyi
dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint az  ahhoz kapcsolódó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 4. melléklete vagy
5. melléklete szerinti összeget,
b) az  Eütev. 11/A.  § (6) vagy (6a)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  Eütev. 11/A.  § (6) vagy
(6a) bekezdésében meghatározott összeget,
azzal, hogy részmunkaidős foglalkoztatás esetén az  a) vagy b)  pont szerinti összegnek a  részmunkaidő és a  teljes
munkaidő arányában csökkentett részét nem kell illetményként figyelembe venni.
(5) A  kompenzáció a  személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és
a költségvetési rend szerint foglalkoztatottak egyéb személyi juttatásaiként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembevételre.
5. § (1) A  központi költségvetés a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 4.  §
(1)  bekezdésében megjelölt céltartalék terhére, az  e  rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet
(a továbbiakban: támogatás)
a) a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel a  központi költségvetési szervek, a  köztestületi költségvetési
szervek és az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv,
b) a helyi önkormányzatok, valamint a társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat),
c) a helyi nemzetiségi önkormányzatok, továbbá
d) a bevett egyház
részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) Az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzatot megillető (1)  bekezdés szerinti támogatásról
a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter szolgáltat adatot az államháztartásért felelős miniszter részére.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a  támogatás a  részben
vagy egészben külön – ide nem értve az  európai uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött
szerződésből származó bevétel terhére foglalkoztatottak után.
(4) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2016. évi kompenzációjára használható
fel, más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
6. § (1) Az  1.  § a)  pontja szerinti költségvetési szerveknél és a  helyi nemzetiségi önkormányzatoknál a  támogatás
megállapítása a  költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen kifizetésre kerülő – az  államháztartásért felelős
miniszter által március hónapban felmért – összeg alapján történik.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2016. november 10-ig el kell számolni, mely intézkedést
az államháztartásért felelős miniszter készíti elő.
(3) Ha a  költségvetési szerv az  elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a  2016.  évi
költségvetési maradvány elszámolás keretében kell teljesíteni.
(4) A  támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzat és
a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter támogatási szerződést köt az  országos nemzetiségi önkormányzat
hivatalánál, valamint az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési szerveinél foglalkoztatottakat
megillető kompenzáció biztosításáról.
(5) Az  (1)  bekezdés szerint nyújtott támogatás intézmények közötti átadása esetén az  átadásra kerülő előirányzatot
az átadás-átvételi dokumentumban nevesítve szerepeltetni kell.
7. § (1) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár a  helyi önkormányzat
részére – a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet terhére – a  nettó finanszírozás keretében a  kifizetés
hónapjában elszámolja a  kifizetett havi kompenzációnak a  munkáltatót terhelő, közterheket magában foglaló
bruttó összegét
a) az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a  továbbiakban: OEP) által finanszírozott helyi önkormányzati
költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan.
(2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok
részére a  nettó finanszírozás keretében a  2016. január hónap után járó kompenzáció kifizetéséhez január 31-én
előleget számol el. Az előleg elszámolására a 2016. december havi nettó finanszírozás keretében kerül sor.
(3) A 2016. december hónap után járó kompenzáció elszámolása a 2017. évi költségvetés terhére történik.
 (4) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 139.  § (1)  bekezdése
szerinti egészségügyi szolgáltatónak minősülő költségvetési szervek részére megállapított kompenzációt a  helyi
önkormányzat soron kívül továbbítja.
(5) A  helyi önkormányzat által fenntartott költségvetési szervére és munkavállalóira vonatkozóan a  központosított
illetmény-számfejtési rendszer szolgáltat adatot a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére a (2) bekezdés
szerinti előleg és az 5. § (1) bekezdése szerinti támogatás kifizetéséhez.
(6) A Magyar Államkincstárnak a helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szerve a kifizetés hónapjának
5-éig a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére a  6.  melléklet szerint, az  (1)  bekezdés szerinti
elszámoláshoz – a nettó finanszírozással egyidejűleg – a helyi önkormányzat részére a 7. melléklet szerint szolgáltat
adatot.
8. § (1) A  támogatásra az  egyházi foglalkoztató a  bevett egyházon és az  egyházi foglalkoztató fenntartóján keresztül
jogosult. A  támogatás folyósítására és elszámolására az  egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős
miniszterrel (a továbbiakban: miniszter) kötött támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján kerül sor.
(2) A bevett egyház részére a 2016. évi bérkompenzáció összegéből előzetes hozzájárulásként maximum 2000,0 millió Ft kerül
átadásra a miniszter által 2016. március hónapban felmért, az egyházi foglalkoztató által benyújtott és a miniszter
által elfogadott igények alapján, azok arányában.
(3) A  támogatás terhére a  miniszter – utólagos elszámolás mellett – előleget nyújt. Az  előleg nyújtásának feltétele
a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2015. évi
kompenzációjáról szóló kormányrendelet alapján kapott támogatással történő elszámolás és annak elfogadása.
(4) A  bevett egyház a  támogatást az  egyházi foglalkoztató fenntartója részére utalja át. Az  egyházi foglalkoztató
fenntartója a támogatást az egyházi foglalkoztató részére átadja, illetve a 3. § (1) bekezdésében meghatározott célra
fordítja.
9. § (1) A támogatás igénylése az egyházi foglalkoztató által a 8. melléklet szerinti igénylőlapnak és az az alapján összesített
adatokat tartalmazó 9. melléklet szerinti adatlapnak a miniszter részére való megküldésével történik.
(2) Az  előlegből 2016. január–szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és a  2016. október–december
hónapokra várhatóan kifizetésre kerülő összegekkel a  bevett egyház 2016. november 10-éig elszámolást nyújt
be a  miniszternek. Az  elszámolás tartalma a  10.  melléklet szerinti – ágazati bontású, az  ágazat teljes létszámát,
az  érintettek létszámát, havi bontásban a  ténylegesen kifizetett és a  várhatóan kifizetésre kerülő összegeket és
a munkaadókat terhelő járulékokat bemutató – beszámoló és rövid szöveges jelentés.
(3) Az  elszámolás utólagos – adott esetben helyszíni ellenőrzés útján történő – ellenőrzése céljából az  egyházi
foglalkoztató jogosult személyenkénti bontásban elkülönített nyilvántartást vezet.
10. § (1) A foglalkoztatott a 2016. évi kompenzációjának megállapításához a saját munkáltatója részére nyilatkozik a családi
kedvezményre való jogosultságáról, az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak,
valamint az  eltartottak számáról, adóazonosító jeléről, saját és házas- vagy élettársa illetményéről, jogviszonya
keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozat mintáját az  5.  melléklet tartalmazza. A  nyilatkozat kitöltési útmutatóját
az  államháztartásért felelős miniszter az  általa vezetett minisztérium honlapján – e  rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg – közzéteszi.
(2) A  nyilatkozó a  nyilatkozatot 2016. március 15-ig nyújtja be a  munkáltatónak két példányban. Ha a  jogviszony
év közben keletkezett, a  jogviszony keletkezésével egyidejűleg köteles a  nyilatkozó benyújtani a  nyilatkozatot.
A  munkáltató az  egyik példányon igazolja az  átvételt, a  másik példányt intézkedésre megküldi az  illetékes
illetményszámfejtő helynek.
(3) A 3. § (15) bekezdésében meghatározott esetben a nyilatkozó nyilatkozatát az őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a  (2)  bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony
hiányában a nyilatkozó nyilatkozatát a  (2) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles
leadni, akinél jogviszonya a  legkorábban keletkezett, illetve azonos időpontban keletkezett jogviszonyok esetén
a választása szerinti munkáltatónak köteles leadni.
(4) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a nyilatkozó köteles 5 évig megőrizni.
 (5) A  tárgyhó 15-ig benyújtott nyilatkozat alapján a  nyilatkozó kompenzációra a  tárgyhóban jogosulttá válik, és
annak összege a  tárgyhóra esedékes illetménye számfejtésével egyidejűleg kifizetésre kerül. A  tárgyhó 15-e után
benyújtott nyilatkozat alapján a  nyilatkozó a  kompenzációra csak a  nyilatkozat leadását követő hónaptól válik
jogosulttá, és az  a  tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetmény számfejtésével egyidejűleg kerül kifizetésre.
A március 15-ig benyújtott nyilatkozatok esetén a  január és február hónapok után járó kompenzáció is kifizetésre
kerül.
11. § (1) Ha a leadott nyilatkozatban feltüntetett, a kompenzáció megállapításánál irányadó adatok év közben módosulnak,
a  nyilatkozó az  erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles újabb nyilatkozat kitöltésével
bejelenteni a változást a munkáltatónak.
(2) A  munkáltató a  nyilatkozat II. részében foglaltak módosítását változásbejelentéssel teheti meg, a  nyilatkozat
III. részében a változás bekövetkezésének dátumaként 2016. január 1-jét jelölve meg.
(3) A  bejelentett változás alapján a  változás bekövetkezése dátumának alapulvételével kerül megállapításra és
érvényesítésre a kompenzáció összege.
(4) Ha olyan változás bejelentésére került sor, amely alapján a  foglalkoztatott nem jogosult vagy csökkentett
összegű kompenzációra jogosult, a  kompenzáció összegére vonatkozó jogosultsága megszűnik vagy csökken.
A változás bejelentése előtt a korábbi nyilatkozat alapján a változás bekövetkezésének dátumát követően kifizetett
kompenzáció összege visszavonásra kerül.
(5) Ha a  nyilatkozó a  kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(6) Ha a kompenzáció nem e rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapítása és kifizetése nem az (5) bekezdésben
foglaltak alapján valósult meg, vagy az  illetményeltérítés összege visszamenőleg kerül megállapításra, a  már
kifizetett kompenzáció összege a következő hónap(ok) kompenzációjának összegéből levonásra kerül.
12. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
13. § E rendeletet első alkalommal a 2016. év január hónapra járó illetmény számfejtésekor kell alkalmazni.
14. § Ez a rendelet 2017. január 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
298/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–lengyel egyházi kapcsolatok továbbfejlesztése érdekében végzett áldozatos tevékenysége, különösen
Esterházy János boldoggá avatása és számos más magyar vonatkozású kulturális, egyházi, illetve társadalmi ügy
kapcsán nyújtott kiemelkedő támogatása elismeréseként
Kazimierz Nycz bíboros, Varsó érseke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata; a Szolidaritás élharcosaként a  kommunista elnyomás elleni küzdelemben honfitársai és az  egész keleti blokk
országai számára példát adó határozott kiállása, illetve a  rendszerváltoztatást követő értékes és meghatározó
jelentőségű közéleti tevékenysége elismeréseként
Adam Józef Lipiński, a  lengyel Miniszterelnöki Hivatal parlamenti államtitkára, a  Szejm képviselője, a  Jog és
Igazságosság alelnöke részére,
a magyar–német kereskedelmi kapcsolatok erősítése érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége
elismeréseként
Jürgen Illing ügyvéd részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején a  megszállókkal szembeni küzdelemben tanúsított, a  haza
iránti szeretettől vezérelt bátor helytállása, illetve 1956 szellemi örökségének méltó ápolásában is kimagasló
tevékenysége, példamutató életpályája elismeréseként
Lassan György, a  Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Los Angeles-i Szervezetének elnöke, az  56-os Magyarok
Világszövetségének társalapítója részére,
a kétoldalú kapcsolatok továbbfejlesztése iránt elkötelezett, Magyarország ausztriai és nemzetközi hírnevét erősítő
tevékenysége elismeréseként
Maria Rauch-Kallat, az Osztrák–Magyar Baráti Társaság elnöke, volt miniszter és országgyűlési képviselő részére,
a kétoldalú kapcsolatok elmélyítése, különösen a  gazdasági és kereskedelmi együttműködések kiszélesítése iránt
elkötelezett, a magyar törekvéseket is támogató, meghatározó jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Nyikolaj Vasziljevics Fjodorov, az  Oroszországi Föderáció Szövetségi Gyűlésének első elnökhelyettese, a  Csuvas
Köztársaság volt elnöke, a Magyar–Orosz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Bizottság társelnöke részére,
a magyar–lengyel politikai és társadalmi kapcsolatok erősítését szolgáló, kivételesen elkötelezett és értékes
tevékenysége elismeréseként
Piotr Aleksander Naimski, a lengyel Miniszterelnöki Hivatal stratégiai energetikai infrastruktúráért felelős államtitkára
és a Szejm képviselője, a lengyel országgyűlés Lengyel–Magyar Baráti Tagozatának elnöke részére,
a segélyszolgálat létrehozását szolgáló, illetve az  egyházi jogok visszaszolgáltatását biztosító jogi keretek
kidolgozása terén nélkülözhetetlen és odaadó munkája, valamint értékes közéleti tevékenysége elismeréseként
Puskás Bálint Zoltán, a  Román Alkotmánybíróság tagja, a  Román Szenátus volt alelnöke, a  Romániai Magyar
Demokrata Szövetség alapító tagja, a Romániai Máltai Segélyszolgálat tiszteletbeli elnöke részére,
a világhírű magyar klasszikus zenét méltó és avatott módon képviselő sikeres előadóművészi pályája, illetve
kivételes zongoraoktatási metódust továbbörökítő művésztanári tevékenysége elismeréseként
Rév Lívia zongoraművész-tanár részére,
a keresztény kulturális örökség, illetve a  magyar–brit kulturális kapcsolatok ápolása terén egyaránt meghatározó,
valamint a  Becket Szent Tamás Esztergomban őrzött relikviájának angliai bemutatása és a  hozzá kapcsolódó
zarándoklat szellemi védnökeként és támogatójaként is kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
The Lord Alton of Liverpool, a Lordok Háza független tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; a romániai magyar ifjúság és a hátrányos helyzetű fiatalok megsegítése érdekében végzett karitatív tevékenysége,
valamint az  erdélyi magyarság közéleti képviselete, illetve az  erdélyi magyar tudományosság hírnevét erősítő
munkája elismeréseként
dr. Bárányi Ferenc, a Romániai Máltai Segélyszolgálat alelnöke és alapító tagja, volt román egészségügyi miniszter és
szenátor részére,
a gyógynövényhatástan és -gyógyítás mai napig is aktív előadójaként és kutatójaként Erdély gyógy- és
fűszernövényeinek feltárása, illetve a  téma tudományos megalapozottsággal történő vizsgálatában korszakalkotó
tevékenysége elismeréseként
dr. Csedő Károly gyógyszerész, gyógynövényszakértő, a Román Orvostudományi Akadémia tagja, a Marosvásárhelyi
Orvostudományi és Gyógyszerészeti Egyetem Gyógyszerésztudományi Karának volt dékánja és professor emeritusa,
a Magyar Tudományos Akadémia Kolozsvári Akadémiai Bizottságának tagja részére,
Marton Marcell kármelita szerzetes boldoggá avatása, valamint Marcell atya személyének és lelkiségének
magyarországi és külföldi megismertetése érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Luigi Borriello szerzetes, teológus, a nápolyi Dél-itáliai Pápai Teológiai Fakultás professzora részére,
a magyar–kanadai kulturális kapcsolatok elmélyítése iránt elhivatott, az  egyetemes emberi és művészi értékek
gyarapítása mellett az  intézmény tevékenységének kiszélesítésében is eredményes és példamutató tevékenysége
elismeréseként
dr. Peter Simon, a torontói Royal Conservatory of Music elnöke részére,
az utazás és a  turizmus terén jelentős vállalatbirodalom kiépítése mellett a  szegény sorsú, többek között
magyarországi hátrányos helyzetű térségekben élők, illetve rászoruló gyermekek és családok iránti
gondoskodásban megnyilvánuló példás társadalmi elkötelezettsége elismeréseként
Regine Sixt, a Sixt GmbH & Co. Autovermietung KG nemzetközi autókölcsönző vállalat marketingigazgatója, a Regine
Sixt Gyermek Segély Alapítvány alapítója és elnöke részére,
rendkívül sikeres és számos rangos elismeréssel is honorált, a filmgyártást és a televíziózást egyaránt meghatározó
pályája, illetve a  magyar kultúra képviselete és népszerűsítése iránt elkötelezett példaadó tevékenysége
elismeréseként
Robert Lantos film- és sorozatproducer, a  Serendipity Point Films tulajdonosa, az  amerikai Mozgókép Művészeti
és Tudományos Akadémia, a  Brit Film és Televíziós Akadémia, az  Európai Filmakadémia tagja, a  montréali McGill
Egyetem tiszteletbeli doktora részére,
a magyar–olasz felsőoktatási kapcsolatok erősítése és a Padovában tanuló magyar diákok támogatása terén, illetve
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolásában is jelentős tevékenysége elismeréseként
Rosario Rizzuto, a Padovai Egyetem rektora, egyetemi tanár részére,
fiatal magyar tudósok amerikai kutatómunkájának nagyvonalú támogatásában kifejeződő, példaszerű és önzetlen
tevékenysége elismeréseként
dr. Rosztóczy Ferenc, a  Rosztoczy Foundation és a  Rosztoczy Foundation Scholarship Program alapítója,
az Avondale-i Stotz Equipment Co. elnöke részére,
kiemelkedően sikeres dániai pályafutása során a  magyar zenekultúra iránti töretlen elkötelezettsége, a  kétoldalú
kulturális, elsősorban zeneművészeti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett odaadó művészi tevékenysége
elismeréseként
Vető Tamás Pál karmester, karnagy, a  Dán Királyi Operaház volt karigazgatója és karmestere, az  Ars Nova
Énekegyüttes alapító művészeti vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1503/2018. (X. 12.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Lővérek Program részeként megvalósuló új soproni fedett uszoda fejlesztés megvalósítása érdekében történő többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1217/2015. (IV. 17.) Korm. határozat 4. pontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  Lővérek Program részeként megvalósuló új soproni fedett
uszoda Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával
(a  továbbiakban: Beruházás) és azzal, hogy a  Beruházás – a  Modern Városok Program Bizottság döntése alapján
a Lővérek Program megvalósítására már biztosított támogatáson túlmenően – további, legfeljebb 8 561 386 994 forint
összegű költségvetési támogatással valósuljon meg az alábbi költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2019. évben 3 669 660 896 forint,
b) a 2020. évben 4 891 726 098 forint;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a  Miniszterelnökséget vezető miniszter az  Önkormányzat
támogatási kérelme alapján legfeljebb 8 561 386 994 forint költségvetési támogatást biztosítson az Önkormányzat
részére az 1. pont szerinti évenkénti ütemezés szerint, és ennek érdekében – a Modern Városok Program Bizottság
jóváhagyó döntése alapján – a támogatói okiratot módosítsa;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás megvalósításának támogatása érdekében
kiadott támogatói okiratot az 1. pont szerinti többlet költségvetési támogatások biztosítása érdekében módosítsa,
és a  támogatói okirat módosítását követően a  2019. évre a  költségvetési támogatásból a 3 669 660 896 forintot
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoport terhére az Önkormányzat részére támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évben a felmerülés ütemében
4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához a 2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 4 891 726 098 forint biztosításáról
a 2020. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi költségvetés tervezése során
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében a  2019.
költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 3 669 660 896 forint összeg mértékéig, a 2020. költségvetési
év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 4 891 726 098 forint összeg mértékéig éven túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatóiokirat-módosítás kiadásakor
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatóiokirat-módosítás kiadásakor
7. a Sopron–Fertő kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a  térségben megvalósítandó egyes
fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról szóló 1862/2016. (XII. 27.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1862/2016. (XII. 27.) Korm. határozat] 1. mellékletét az 1. melléklet szerint módosítja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök