text:
1002/2012. (I. 11.) Korm. határozata a mezőgazdasági termelés területén energiahasznosítás céljából kitermelt termálvíz visszatáplálására vonatkozó kötelezettség felfüggesztéséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a mezőgazdasági termelés területén a kizárólag energia előállítás céljából kitermelt
termálvíz visszatáplálására vonatkozó kötelezettség mind a már megvalósult, mind pedig a jövőben létesülő kitermelő
kutak vonatkozásában 2015. június 30-ig felfüggesztésre kerüljön oly módon, hogy a vízhasználat a visszatápláló kút
létesítési engedélye nélkül is engedélyezhetővé váljon ezen időpontig, valamint a vizek hasznosítását, védelmét és
kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló
147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet 78. § (4) bekezdésének b) pontjában szereplő mentesítés 2020. december 22. napjáig
maradjon hatályban. 2. Az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról,
a felszínen maradó víz elhelyezésével kapcsolatos jogszabályi környezet felülvizsgálatáról, továbbá a vízjogi
engedélyek módosításáról és az engedélymódosítás költségére vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatáról készüljön
előterjesztés a Kormány részére. A jogszabályok felülvizsgálata során figyelemmel kell lenni a környezetvédelem
jogszabályi védelmi szintjével kapcsolatos alkotmányossági követelmények érvényesítésére. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. február 1. 3. A Kormány felhívja a vízgazdálkodásért felelős minisztert, hogy készítsen előterjesztést a termálvíz mezőgazdasági
termeléshez kapcsolódó, kizárólag energia előállítás céljából történő kitermelésének hosszabb távú – a gazdasági és
fenntarthatósági szempontokat egyaránt figyelembe vevő – szabályozásának megvalósításához szükséges
feladatokról és azok ütemezéséről, különös tekintettel egy egységes mérési rendszer és adatbázis kialakítására.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. május 31. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. A Kormány visszavonja az önkormányzati feladatok elősegítése céljából egyes Nemzeti Földalapba tartozó
termőföldek önkormányzatok részére történő átadásáról szóló 2063/2006. (IV. 3.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1230/2017. (IV. 26.) Korm. határozata a GINOP-7.1.1-15-2015-00002 azonosító számú („A Majki Kamalduli Remeteség turisztikai célú fejlesztése II. ütem” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  GINOP-7.1.1-15-2015-00002 azonosító számú, „A Majki Kamalduli Remeteség turisztikai célú fejlesztése
II. ütem” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével,
 2. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. május 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
224/2003. (XII. 2.) KE határozata egyetemi tanári felmentésekről.
Az oktatási miniszter előterjesztésére — a felsőoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben —
a Debreceni Egyetemen dr. Pethő Menyhért egyetemi tanárt
2003. november hó 13. napjával a Pécsi Tudományegyetemen
dr. Hideg Kálmán egyetemi tanárt 2004. július hó 9. napjával és
a Szent István Egyetemen dr. Rathmann János egyetemi tanárt
2004. február hó 13. napjával — 70. életéve betöltésére tekintettel —
felmentem. Budapest, 2003. november 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
18/2008. (IV. 3.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 6. §-ának (1) bekezdésében foglalt kötelezettség alapján a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: GKM) közbeszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendje, a GKM nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyek, illetőleg szervezetek felelősségi köre és a közbeszerzési eljárások dokumentálási rendje, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal – ennek körében különös tekintettel az eljárás során hozott döntésekért felelős személyek, testületek kijelölésére – az alábbiak szerint kerül meghatározásra:
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya a GKM Igazgatás, a GKM fejezeti kezelésű előirányzatai felhasználásával megvalósuló, valamint a GKM által kiírt és Európai Uniós forrás felhasználásával megvalósuló árubeszerzésekre, építési beruházásokra,
építési koncesszióra, szolgáltatási koncesszióra és szolgáltatások megrendelésére terjed ki.
(2) Nem terjed ki az utasítás hatálya azokra a beszerzésekre, amelyeknél – társfinanszírozására (pl. PHARE, EIB,
EBRD) tekintettel – a finanszírozásban részt vevő nemzetközi szervezetek által előírt feltételek szerinti eljárást kell alkalmazni, továbbá amelyeket beszerzőként a GKM felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, vagy külön szerződés
alapján gazdasági társaságok vagy közhasznú társaságok folytatnak le.
Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) árubeszerzés: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog tulajdonjogának, vagy használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő – megszerzése
az ajánlatkérő részéről. Az árubeszerzés magában foglalja a beállítást és üzembe helyezést is. A nemzeti értékhatárokat
elérő értékű beszerzés esetén árubeszerzésnek minősül az ingatlan tulajdonjogának vagy használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő – megszerzése;
Az utasítást az érintettek közvetlenül megkapták. b) dinamikus beszerzési rendszer: olyan, gyakori közbeszerzések lebonyolítására szolgáló, teljes mértékben elektronikus folyamat, amelynek jellemzői megfelelnek az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, és amelynek működése határozott idejű, érvényességi ideje alatt bármely olyan ajánlattevő kérheti a rendszerbe való felvételét, aki, illetve amely megfelel az alkalmassági követelményeknek, nem áll a kizáró okok hatálya alatt és benyújtotta a dokumentációnak megfelelő előzetes ajánlatát;
c) elektronikus árlejtés: a közbeszerzési eljárás részét képező olyan ismétlődő folyamat, amely az ajánlatoknak a Kbt.
81. § (4) bekezdése szerinti értékelését követően új, az ellenszolgáltatás mértékére, illetőleg az ajánlatnak a bírálati részszempontok szerinti egyes tartalmi elemeire vonatkozó kedvezőbb ajánlat megtételét, és az ajánlatok rangsorolását
elektronikus eszköz segítségével, automatizáltan teszi lehetővé;
d) egyszerű közbeszerzési eljárás: a nemzeti értékhatárt el nem érő értékű beszerzési eljárás;
e) építési beruházás: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya a Kbt. 1. sz. mellékletében felsorolt tevékenységek
egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése, vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt, továbbá építmény kivitelezése, vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt, valamint az
ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetőleg módon történő kivitelezése;
f) építési koncesszió: olyan építési beruházás, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása az építmény hasznosítási
jogának meghatározott időre történő átengedése, vagy e jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt;
g) meghívásos eljárás: olyan közbeszerzési eljárás, amelyben az ajánlatkérő által – a Kbt.-ben előírtak szerint – kiválasztottak tehetnek ajánlatot;
h) nyílt eljárás: olyan közbeszerzési eljárás, amelyben valamennyi érdekelt ajánlatot tehet;
i) keretmegállapodás: meghatározott egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő között létrejött olyan megállapodás, amelynek célja, hogy rögzítse egy adott időszakban közbeszerzésekre irányuló, egymással meghatározott módon kötendő szerződések lényeges feltételeit, különösen az ellenszolgáltatás mértékét, és ha lehetséges, az előirányzott
mennyiséget;
j) közbeszerzés: árubeszerzés, építési beruházás, építési koncesszió, szolgáltatás megrendelése, illetőleg a nemzeti értékhatárokat elérő értékű beszerzések esetében szolgáltatási koncesszió, amelynek értéke meghaladja a mindenkori éves
költségvetési törvényben meghatározott értékhatárt. A 2008. évben irányadó közbeszerzési értékhatárokat az 1. sz. melléklet tartalmazza;
k) központosított közbeszerzés: a Kbt. 17. §-a alapján a központi költségvetési szervek központosított közbeszerzéseinek
részletes szabályairól szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) felsorolt, a Kormány határozataiban meghatározott állami normatívának megfelelő kiemelt termékek megrendelése, az R. szerint lefolytatandó beszerzési eljárás keretében;
l) szolgáltatás: árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése. Szolgáltatás megrendelésének minősül az a szerződés is, amelynek tárgya
szolgáltatás és árubeszerzés, ha a szolgáltatás értéke meghaladja az árubeszerzés értékét;
m) szolgáltatási koncesszió: olyan szolgáltatás megrendelés, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása a szolgáltatás nyújtásával összefüggő hasznosítási jog meghatározott időre történő átengedése, vagy e jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt;
n) tárgyalásos eljárás: olyan közbeszerzési eljárás, amelyben az ajánlatkérő az általa – a Kbt.-ben előírtak szerint – kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyal a szerződés feltételeiről;
o) versenypárbeszéd: olyan közbeszerzési eljárás, amelyben az ajánlatkérő az általa – a Kbt.-ben előírtak szerint – kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet folytat a közbeszerzés tárgyának, illetőleg a szerződés típusának és feltételeinek – az ajánlatkérő által meghatározott követelményrendszer keretei közötti – pontos meghatározása érdekében,
majd ajánlatot kér.
A GKM Közbeszerzési Bizottsága 3. § A Kbt.-ben megfogalmazott célok érvényesülése, a tárca költségvetési forrásainak hatékony, átlátható és ellenőrizhető felhasználása, a közbeszerzési eljárások során a verseny tisztaságának biztosítása, a tárcán belüli koordináció és
egységes eljárás érdekében a GKM-ben Közbeszerzési Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) működik.
4. § A Bizottság hatásköre a GKM Kbt. hatálya alá tartozó beszerzéseinek megvalósítására irányuló eljárásban, a jelen
utasításban foglalt döntések meghozatalára, a Kbt. 29. §-a, 246. §-a, illetőleg 296. §-a szerinti beszerzések, illetőleg szerződés-tervezetek véleményezésére, továbbá a mindenkori közbeszerzési kötelezettség legalsó értékhatára alatti beszerzésekre vonatkozó szerződés-tervezetek véleményezésére, valamint az R. hatálya alá tartozó beszerzések ellenőrzésére
és felügyeletére (a továbbiakban együtt: közbeszerzés) terjed ki.
5. § A Bizottság a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkárnak alárendelten működik.
6. § (1) A Bizottság állandó és ideiglenes tagokból áll.
(2) A Bizottság állandó tagjai:
a) a Közbeszerzési Főosztály vezetője;
b) a Költségvetési Főosztály;
c) a Jogi Főosztály, és
d) a Miniszteri Kabinet képviselője.
Az egyes tagok kijelölése az adott szervezeti egység vezetőjének hatáskörébe tartozik.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott szervezeti egységek vezetői – az állandó tag akadályoztatása esetére – egy vagy
több állandó póttagot (továbbiakban: póttag) jelölnek.
(4) Az egyes beszerzések lebonyolítása során a Bizottság egy vagy két ideiglenes taggal egészül ki. Ideiglenes tag a beszerzést kezdeményező szervezeti egység vezetője, illetve annak képviselője, fejezeti kezelésű célelőirányzatból finanszírozott beszerzés esetén az előirányzatot kezelő szervezeti egység (főosztály) képviselője, ideiglenes tag lehet továbbá
más érdekelt szervezeti egység képviselője, vagy külső szakértő is. Az ideiglenes tagokat – a delegáló szervezeti egység
vezetőjének javaslatára – a Bizottság elnöke kéri fel, illetve jelöli ki. Az ideiglenes tagok az adott eljárásban szavazati
joggal rendelkeznek. Informatikai tárgyú beszerzés esetén az Informatikai Főosztály képviselőjének ideiglenes tagként
történő kijelölése kötelező.
(5) A Bizottság elnöke (a továbbiakban: elnök) a Közbeszerzési Főosztály vezetője. A Bizottság nevében az elnök ír alá.
Az elnököt akadályoztatása esetén a Közbeszerzési Főosztály állandó póttagja helyettesíti.
(6) A Bizottság a közbeszerzési feladatok ellátásához további külső szakértőket, szakértő cégeket is igénybe vehet, ha
ezt a közbeszerzés értéke, a feladatok speciális jellege indokolja. Az ilyen célú megbízási szerződések megkötését, illetve a szakértő(k) kiválasztására irányuló pályázati eljárást a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
engedélyezi. A szakértő az adott eljárásban tanácskozási joggal rendelkezik. A közösségi értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzés, továbbá versenypárbeszéd alkalmazása esetén a nemzeti értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzés esetében a közbeszerzési eljárásba hivatalos közbeszerzési tanácsadót kell bevonni. A hivatalos
közbeszerzési tanácsadói tevékenységet a GKM állományában álló köztisztviselő is elláthatja.
Hivatalos közbeszerzési tanácsadók a vonatkozó kormányrendelet alapján meghatározott személyek lehetnek. A Közbeszerzések Tanácsa a hivatalos közbeszerzési tanácsadókról listát vezet.
A kiválasztást követően a külső szakértőket és a közbeszerzési tanácsadókat az érintett szakmai főosztály alkalmazza. A
Közbeszerzési Főosztály felelős azért, hogy a szakértő az összeférhetetlenségi nyilatkozatot megtegye.
(7) A Bizottság titkársági feladatait a Közbeszerzési Főosztály látja el.
(8) Az elnököt és a Bizottság állandó tagjait, valamint póttagjait a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár bízza meg.
(9) Az elnök, az állandó tagok és a póttagok megbízatása két évre szól. A Bizottság tagjai megbízatásukat személyesen
kötelesek ellátni. Az állandó tagok akadályoztatása esetén azokat kivételesen a póttagok helyettesíthetik. A helyettesítés
vonatkozhat teljes beszerzési eljárás lefolytatására, vagy egyes eljárási cselekményekben való részvételre is.
(10) Az elnök és a Bizottság állandó – illetve póttagjainak megbízatása megszűnik:
a) a megbízatás időtartamának lejártával;
b) a megbízás visszavonásával;
c) lemondással;
d) a Bizottság elnökére vagy tagjaira vonatkozó kizáró körülmények bekövetkezése esetén;
e) a GKM-mel fennálló köztisztviselői jogviszony megszűnése esetén.
A tag megbízatásának megszűnése esetén az újabb tag kijelölésének menete megegyezik az eredeti tag kijelölésével. Az
új tag kijelöléséig a póttag látja el a tagot terhelő kötelezettségeket és gyakorolja a tagot megillető jogokat. Abban az
esetben, ha póttag jelölésére nem került sor, akkor a legrövidebb időn belül szükséges megválasztani az új tagot.
(11) A Bizottság elnökévé, tagjává vagy póttagjává csak olyan köztisztviselő nevezhető ki, aki a kinevezését megelőzően jogszabályban meghatározott módon vagyonnyilatkozatot tett. Az elnök, a tagok, a póttagok és az ideiglenes tagok az
adott eljárás vonatkozásában kötelesek összeférhetetlenségi nyilatkozatot tenni.
(12) Az elnök, a Bizottság tagjai és az eljárásba bevont közreműködők vagy szakértők tevékenységük során nem vehetnek részt azoknak az ügyeknek az intézésében, amelyeknél részükről a Kbt. 10. §-a szerinti összeférhetetlenség áll fenn.
Az összeférhetetlenségről a tag, a közreműködő vagy a szakértő köteles az elnököt haladéktalanul tájékoztatni. Az elnök
nem veheti igénybe azon tag, eljárásba bevont közreműködő vagy szakértő közreműködését, akivel szemben az adott
eljárás folyamán összeférhetetlenségi ok merült fel.
Az ülés megkezdése előtt szükséges gondoskodni az összeférhetetlenségi nyilatkozat aláírattatásáról, és az ülés mindaddig nem kezdhető meg, amíg azok nem állnak rendelkezésre a Közbeszerzési Főosztály részére.
Állandó tag összeférhetetlensége esetén helyébe a póttag lép, az ideiglenes tag és a szakértő személye vonatkozásában
felmerülő összeférhetetlenség esetén a szakmai főosztály gondoskodik a helyettesítésről.
(13) Az elnök a saját személyét érintő összeférhetetlenségi okról köteles a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkárt tájékoztatni, aki az adott eljárásban az elnöki jogokkal a Bizottság valamelyik tagját bízza meg.
(14) A Bizottság az ügyrendjét jelen utasítás keretei között maga határozza meg.
7. § (1) A Bizottság üléseiről jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök ír alá, és az elnök által kijelölt tag hitelesít. A jegyzőkönyvet a Bizottság tagjainak, illetve annak hiteles kivonatát az érintetteknek meg kell küldeni.
(2) Az ülésekről készült jegyzőkönyvet tájékoztatásul meg kell küldeni a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkárnak.
(3) A Bizottság valamennyi állandó tag vagy azt helyettesítő póttag, a 6. § (4) bekezdésében és a 10. § (6) bekezdésében
meghatározott esetekben legalább további egy ideiglenes tag jelenlétében határozatképes.
(4) A Bizottság a döntéseit szótöbbséggel hozza.
(5) A döntésre vonatkozó szavazatokat a jegyzőkönyvben – egyhangú döntés kivételével – név szerint kell feltüntetni. A
tagok a nemleges szavazatukat kötelesek indokolni és kérésükre a különvéleményüket a jegyzőkönyvben fel kell
tüntetni.
8. § (1) A Közbeszerzési Főosztály a Kbt. 5. §-ának (1) bekezdésében foglalt kötelezettség szerint a költségvetési év elején, lehetőség szerint április 15. napjáig éves összesített közbeszerzési tervet (a továbbiakban: közbeszerzési terv) köteles készíteni az adott évre tervezett közbeszerzésekről, amelyet a GKM szervezeti egységeitől bekért, következő adatok
alapján állít össze:
− a beszerzés tárgyának megnevezése;
− a közbeszerzési eljárás fajtája;
− a beszerzés értéke;
− a beszerzés indításának időpontja;
− a beszerzésért felelős személy megnevezése.
(2) A tervezés menete és nyomon követése:
 a Közbeszerzési Főosztály a szükséges adatigényt rögzítő üres tervlapot megküldi a szakmai főosztályok részére,
 az egyes szakmai főosztályok a tervlapot kitöltik, majd azt megküldik az illetékes blokkvezető részére jóváha
gyásra,
 a jóváhagyást követően a tervlapokat a szakmai főosztály megküldi a Közbeszerzési Főosztály részére,
 a Közbeszerzési Főosztály összerendezi és egységesíti a tervlapokat,
 a Közbeszerzési Főosztály minden év április 15-éig véglegesíti a közbeszerzési tervet,
 a Közbeszerzési Főosztály havonta a szakmai főosztályoktól kapott információk (feljegyzés formájában) alapján
jelentést készít a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár részére a közbeszerzési terv aktuális
helyzetéről a teljesülésére vonatkozóan, amelyben rögzítésre kerülnek a megvalósult és megvalósulatlan közbeszerzések is.
Új, a közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzési igény esetén a szakmai főosztálynak feljegyzés formájában meg
kell indokolnia az eljárás lefolytatásának szükségességét, és azt meg kell küldenie a Közbeszerzési Főosztály részére.
9. § (1) A Bizottság a 4. §-ban meghatározott feladatkörében – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető kezdeményezésére – dönt a beszerzési eljárás megindításáról, az eljárás fajtájának kiválasztásáról, az ajánlati, illetve részvételi felhívás
és a dokumentáció tartalmáról, az elbírálás szempontjairól, értékeli a beérkezett ajánlatokat.
(2) Az elnök gondoskodik a gazdasági forgalomban részt vevő szervezetek és személyek tájékoztatását szolgáló, adott
évre tervezett közbeszerzésekről tárgyév április 15-éig elkészítendő éves összesített közbeszerzési terv elkészítéséről és
esetleges módosításáról, valamint az előzetes összesített tájékoztató legkésőbb tárgyév április 15-éig történő elkészítéséről és hirdetmény útján történő közzétételéről. Gondoskodik továbbá a költségvetési év végén az éves közbeszerzésekről
a Közbeszerzések Tanácsának adandó összegezés összeállításáról, a tárgyévet követő év május 31-éig intézkedik az éves
összegezésnek a Közbeszerzések Tanácsához történő eljuttatásáról.
(3) A Közbeszerzési Főosztály nyilvántartja, kezeli és irattározza a közbeszerzések dokumentumait, valamint gondoskodik a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések tekintetében a szerződés megkötését követően a szerződés
nyilvánosnak minősülő részének a GKM honlapján történő haladéktalan közzétételéről.
(4) A Bizottság jóváhagyása szükséges a Kbt. 29. §-ában, 243. §-ában, továbbá 296. §-ában meghatározott körben történő beszerzésekhez, illetve szerződéskötésekhez.
Közbeszerzési eljárás lefolytatása 10. § (1) A közbeszerzési eljárás kezdeményezésére a GKM Igazgatás jóváhagyott éves költségvetésében tételes előirányzattal vagy az előirányzat felosztása következtében jóváhagyott összeggel rendelkező, illetve külön utasításban/szabályzatban a kezdeményezésre felhatalmazott szervezeti egység kötelezettségvállalásra jogosult vezetője, a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelői, Európai Uniós forrásból megvalósuló beszerzés esetén a forrás felett rendelkezési jogkörrel rendelkező, illetőleg tanulmány megrendelésére irányuló beszerzési eljárás esetén a finanszírozási
forrás ellenjegyzésére kijelölt személy jóváhagyásával a témagazda szervezeti egység vezetője jogosult (a továbbiakban: beszerző szervezeti egység), azzal, hogy az eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezéshez (feljegyzéshez) a
beszerzési tárgyra vonatkozó részletes feladatspecifikációt (műszaki leírást), a műszaki-szakmai alkalmassági feltételekre vonatkozó javaslatot, a kötelezettségvállalási adatlapot, a beszerzés vonatkozásában szakmailag illetékes blokkvezető szakállamtitkár jóváhagyását, továbbá a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár előzetes
egyetértését tartalmazó dokumentumot is csatolni szükséges.
(2) Amennyiben a kötelezettségvállalásra – külön utasításban/szabályzatban foglaltak alapján – a miniszter, az illetékes
szakállamtitkár vagy a kabinetfőnök jogosult, a beszerzést a kötelezettségvállalásra jogosult írásbeli engedélyével lehet
kezdeményezni.
(3) A beszerző szervezeti egység vezetőjének feladata:
a) az ideiglenes tag (közreműködő, szakértő) személyére és az eljárás típusára vonatkozó indokolt javaslat megfogalmazása;
b) az eljárás megindításának előfeltételét képező nyilatkozatok, engedélyek beszerzése és az elnök részére történő megküldése;
c) az ajánlati (részvételi) felhívás összeállítás érdekében a beszerzés tárgya szerint megkívánt minimum műszaki és
szakmai alkalmassági feltételrendszer összeállítása, valamint ajánlati dokumentáció tervezetének összeállítása érdekében a beszerzés tárgya részletes leírása (műszaki specifikáció, részletes feladatmeghatározás) összeállítása;
d) az értékelési szempontrendszer kidolgozása;
e) a hirdetmények megjelentetéséhez szükséges anyagi fedezetről való gondoskodás;
f) a szerződés megkötéséről, annak az ajánlatételi felhívásban foglalt napját követő munkanapon történő tájékoztatás
nyújtása a Közbeszerzési Főosztály részére;
g) a megkötött szerződés teljesítésének figyelemmel kísérése;
h) ha annak jogszabályi feltételei fennállnak, a megkötött szerződés módosításának kezdeményezése;
i) az eljárás lefolytatását követően a közbeszerzések dokumentumainak nyilvántartási és irattározási céllal a Bizottság
titkárságának (Közbeszerzési Főosztály) való megküldése.
(4) Az eljárást kezdeményező ajánlati felhívás (ajánlattételi, illetve részvételi felhívás) és az ajánlati (ajánlattételi, illetve részvételi) dokumentáció szakmai követelményrendszerének szakszerűségét illetően a beszerző szervezeti egység
vezetője tartozik felelősséggel.
(5) A beszerző szervezeti egység vezetőjének a (3) bekezdésben meghatározott feladatait úgy kell végrehajtania, hogy az
egyes eljárási cselekmények, értesítések és tájékoztatások megtételéhez, valamint a hirdetmények közzétételéhez legalább egy munkanap álljon a Közbeszerzési Főosztály rendelkezésére, és az esetleges késedelem ne veszélyeztesse az
eljárás szabályszerűségét.
(6) Több tanulmány megrendelésére vonatkozó közbeszerzési eljárás esetén a Bizottságba valamennyi témagazda
egy-egy ideiglenes tagot delegál. A témagazda főosztály képviselője kizárólag a főosztály saját témájával kapcsolatban
rendelkezik szavazati joggal.
11. § (1) Az eljárás fajtájának (nyílt, meghívásos, tárgyalásos, versenytárgyalás) megválasztásánál törekedni kell a széles
körű részvétel lehetőségének biztosítására. Az eljárási forma kiválasztása az ajánlati/ajánlattételi felhívás elkészítésével
egyidejűleg történik.
(2) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás alkalmazható a) ha a nyílt, a meghívásos eljárás vagy a versenypárbeszéd eredménytelen volt – mivel kizárólag érvénytelen ajánlatot
nyújtottak be, vagy egyik ajánlattevő sem, illetőleg az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő sem tett az ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel megfelelő ajánlatot –, feltéve, hogy a felhívásnak, a dokumentációnak és az ismertetőnek a feltételei időközben lényegesen nem változtak meg;
b) kivételesen, ha az árubeszerzés, az építési beruházás, illetőleg a szolgáltatás természete vagy az ehhez kapcsolódó
kockázatok nem teszik lehetővé az ellenszolgáltatás előzetes átfogó (mindenre kiterjedő) meghatározását;
c) építési beruházás esetében, ha az kizárólag kutatási, kísérleti vagy fejlesztési célból szükséges; ez az eset azonban nem
alkalmazható, ha megalapozza a piacképességet, illetőleg a kutatásfejlesztés költségeit fedezi;
d) szolgáltatás megrendelése esetében, ha a szolgáltatás természete miatt a szerződéses feltételek meghatározása nem lehetséges olyan pontossággal, amely lehetővé tenné a nyílt vagy a meghívásos eljárásban a legkedvezőbb ajánlat kiválasztását, így különösen a szellemi szolgáltatások és a Kbt. 3. melléklet 6. csoportjába tartozó pénzügyi szolgáltatások
(biztosítási szolgáltatások, banki és befektetési szolgáltatások) esetében.
(3) Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás indítható a) a (2) bekezdés a) pontjában rögzített esetben, ha az ajánlatkérő a tárgyalásra a nyílt, a meghívásos eljárás vagy a versenypárbeszéd – Kbt. 88. § (1) bekezdésének a)–e) pontja alapján nem érintett – összes ajánlattevőjét meghívja;
b) a nyílt vagy a meghívásos eljárás a Kbt. 92. §-ának a) pontja, illetve a meghívásos vagy a hirdetmény közzétételével
induló tárgyalásos eljárás a Kbt. 115. §-ának a) pontja alapján eredménytelen volt, feltéve, hogy a felhívásnak és a dokumentációnak a feltételei időközben lényegesen nem változtak meg, és minderről az ajánlatkérő köteles az Európai Bizottság kérésére – a Közbeszerzések Tanácsán keresztül – tájékoztatást adni;
c) a szerződést műszaki-technikai sajátosságok, művészeti szempontok vagy kizárólagos jogok védelme miatt kizárólag
egy meghatározott szervezet, személy képes teljesíteni;
d) az feltétlenül szükséges, mivel az ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a
meghívásos vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásra előírt határidők nem lennének betarthatóak; a
rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából;
e) építési beruházás vagy szolgáltatás megrendelése esetében, ha a korábban megkötött szerződésben nem szereplő, de
előre nem látható körülmények miatt kiegészítő építési beruházás, illetőleg szolgáltatás megrendelése szükséges az építési beruházás, illetőleg a szolgáltatás teljesítéséhez, feltéve, hogy a kiegészítő építési beruházást, illetőleg szolgáltatást
műszaki vagy gazdasági okok miatt az ajánlatkérőt érintő jelentős nehézség nélkül nem lehet elválasztani a korábbi szerződéstől, vagy ha a kiegészítő építési beruházás, illetőleg szolgáltatás elválasztható, de feltétlenül szükséges az építési
beruházás, illetőleg a szolgáltatás teljesítéséhez; az ilyen kiegészítő építési beruházásra, illetőleg szolgáltatásra irányuló
– a korábbi nyertes ajánlattevővel kötött – szerződés, illetőleg szerződések becsült összértéke azonban nem haladhatja
meg az eredeti építési beruházás, illetőleg szolgáltatás értékének felét; vagy olyan új építési beruházásra, illetőleg szolgáltatás megrendelésére kerül sor, amelyet a korábbi nyertes ajánlattevővel köt meg ugyanazon ajánlatkérő azonos vagy
hasonló építési beruházás, illetőleg szolgáltatás teljesítésére, feltéve, hogy az új építési beruházás, illetőleg szolgáltatás
összhangban van azzal az alapprojekttel, amelyre a korábbi szerződést nyílt vagy meghívásos eljárásban megkötötték, és
a korábbi eljárást megindító hirdetményben az ajánlatkérő jelezte, hogy tárgyalásos eljárást alkalmazhat, valamint a korábbi eljárásban az építési beruházás, illetőleg a szolgáltatás becsült értékének meghatározásakor figyelembe vette az
újabb építési beruházás, illetőleg szolgáltatás becsült értékét is (a közösségi értékhatár elérésének meghatározása szempontjából); ilyen tárgyalásos eljárást azonban csak a korábbi első szerződés megkötésétől számított három éven belül
lehet indítani;
f) árubeszerzés esetében, ha az érintett dolgot kizárólag kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy fejlesztési célból állítják elő;
ez az eset azonban nem alkalmazható olyan mennyiség esetén, amely megalapozza a piacképességet, illetőleg a kutatás-fejlesztés költségeit fedezi;
g) a korábban beszerzett dolog részbeni kicserélése vagy bővítése során a korábbi nyertes ajánlattevőnek másikkal történő helyettesítése azzal a következménnyel járna, hogy műszaki-technikai szempontból eltérő és nem illeszkedő dolgokat
kellene beszerezni, vagy az ilyen beszerzés aránytalan műszaki-technikai nehézséget eredményezne a működtetésben és
a fenntartásban; az ilyen – a korábbi nyertes ajánlattevővel kötött – szerződés, illetőleg szerződések együttes időtartama
azonban nem haladhatja meg a három évet;
h) az áru árutőzsdén jegyzett és beszerzett; i) az árut kivételesen kedvező feltételekkel, felszámolási eljárás, végelszámolás vagy bírósági végrehajtás, illetőleg az
érintett szervezet személyes joga szerinti hasonló eljárás során történő értékesítés keretében szerzi be;
j) szolgáltatás megrendelése esetében, ha arra tervpályázati eljárást követően kerül sor, és a nyertessel vagy – a Bizottság
ajánlása alapján – nyertesek (díjazottak) valamelyikével kell szerződést kötni; ez utóbbi esetben a tervpályázati eljárásban a Bizottság által ajánlott összes pályázót (ajánlattevőt) meg kell hívni a tárgyalásra.
(4) Gyorsított eljárás a meghívásos vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén alkalmazható, ha
rendkívüli sürgősség miatt az ilyen eljárásokra a Kbt.-ben előírt határidők nem lennének betarthatóak. A rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából.
(5) A keretmegállapodásos eljárás két részből áll, melynek első részében az ajánlatkérő nyílt vagy meghívásos eljárást
köteles alkalmazni keretmegállapodás megkötése céljából. Az ajánlatkérő tárgyalásos eljárást is alkalmazhat keretmegállapodás megkötése céljából, amennyiben a tárgyalásos eljárás alkalmazásának a jelen szabályzat 11. § (2)–(3) bekezdésében rögzített feltételei fennállnak. A második részben a keretmegállapodásban meghatározott közbeszerzési tárgyra
kérhető(k) ajánlat(ok) és köthető szerződés az adott közbeszerzés(ek) megvalósítására.
(6) Versenypárbeszéd akkor alkalmazható, ha a) a közbeszerzés tárgyára vonatkozó közbeszerzési műszaki leírás meghatározása nem, vagy nem a nyílt, illetve meghívásos eljárásban szükséges részletességgel lehetséges, illetőleg
b) a szerződés típusának vagy jogi, illetve pénzügyi feltételeinek meghatározása nem, vagy nem a nyílt, illetve meghívásos eljárásban szükséges részletességgel lehetséges.
(7) A közösségi és a nemzeti eljárási rezsimben, a Kbt. 4. sz. melléklete szerinti szolgáltatások esetében egyszerűsített eljárás alkalmazható. Ez az eljárás a Kbt. 3. sz. melléklete szerinti szolgáltatások vonatkozásában nem alkalmazható. Ha
azonban a közbeszerzés tárgya olyan szolgáltatás, amely mind a 3. sz. melléklet, mind a 4. sz. melléklet szerinti valamely
szolgáltatást magában foglal, az egyszerűsített eljárás alkalmazható, feltéve, hogy a 4. sz. melléklet szerinti szolgáltatás
értéke a közbeszerzés megkezdésekor meghaladja a 3. sz. melléklet szerinti szolgáltatás értékét.
(8) A szakmai főosztály – az arra vonatkozóan esetlegesen szükséges dokumentumok előterjesztése mellett – javaslatot
tehet arra, hogy melyik eljárási fajta kerüljön alkalmazásra. Az alkalmazandó eljárási fajta kiválasztására végső soron a
Bizottság ülésén kerül sor.
12. § (1) A közbeszerzési eljárást a szerződés megkötésének várható időpontját megelőzően nyílt eljárásban legalább
70 nappal – ha az adott eljárás vonatkozásában előzetes összesített tájékoztató közzétételére került sor, 50 nappal – tárgyalásos, gyorsított, egyszerűsített és az egyszerű közbeszerzési eljárás, valamint a versenypárbeszéd esetében a közbeszerzést az eljárás lefolytatáshoz szükséges legrövidebb időtartam figyelembevételével a Bizottság elnökéhez írt feljegyzésben kell kezdeményezni. Az eljárás kezdeményezése időpontjának összhangban kell állnia a szakmai főosztály által a
közbeszerzési terv összeállításakor meghatározott indítási időponttal. A beszerző szervezeti egység vezetője felelősséggel tartozik azért, hogy az irányítása alatt álló szervezeti egység közbeszerzési tervben szereplő beszerzése az év elején
megadott indítási időpontban megkezdésre kerüljön.
(2) A kezdeményezés során a beszerző szervezeti egység vezetője a Bizottságba ideiglenes tagot delegál, javaslatot tesz
az eljárás fajtájára, valamint az eljárás tárgya szerint megkívánt műszaki és szakmai alkalmassági feltételekre, megjelöli
az eljárás becsült értékét és csatolja egy példányban az előkészített szerződés-tervezetet, a Költségvetési Főosztálynak,
illetőleg az előirányzat szakmai kezelőjének a források rendelkezésre állásáról szóló igazolását, a beszerzés vonatkozásában szakmailag illetékes blokkvezető jóváhagyását, továbbá az egyéb irányadó GKM szabályzatban/utasításban foglaltakkal összhangban a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár előzetes egyetértését tartalmazó do
kumentumot. Informatikai tárgyú beszerzés esetén az eljárás megindításához szükség van az Informatikai Főosztály
szakmai jóváhagyására is. Az ideiglenes tag akadályoztatása esetén a delegáló szervezeti egység vezetője a tag helyébe
új tagot delegál. A közbeszerzési eljárás kezdeményezésére alkalmas feljegyzés mintáját a jelen utasítás 2. sz. melléklete
tartalmazza.
(3) Tanulmány megrendelésére irányuló beszerzési eljárás esetén, ha több kidolgozására egy közbeszerzési eljárás keretében
kerül sor, az ajánlati felhívás tartalmának – így különösen az alkalmassági szempontok és a bírálati szempontok – megállapítására a Bizottság ülésén kerül sor, az érintett szervezeti egységek részéről előzetesen megküldött részanyagok alapján.
(4) Az ajánlati (részvételi) dokumentáció és versenytárgyalás esetén az ismertető elkészítése a beszerző szervezeti egység feladata. Több tanulmány egy közbeszerzési eljárás keretében történő beszerzése esetén az ajánlati dokumentáció elkészítése úgy történik, hogy – az érintett szervezeti egységek részéről előzetesen megküldött részanyagok alapján – a Bizottság ülésén valamennyi témagazda szervezeti egység jelenléte mellett sor kerül a dokumentáció tartalmának megállapítására, amelyről jegyzőkönyv készül. A dokumentációt a Közbeszerzési Főosztály készíti el a Bizottság ülésén – az
előbbiek szerint – felvett jegyzőkönyv alapján. Az ajánlati dokumentációt a Bizottság hagyja jóvá.
13. § (1) A Bizottság az általa jóváhagyott ajánlati (ajánlattételi, részvételi) felhívás közzétételéről, illetőleg az érintettekhez történő eljuttatásáról a Közbeszerzési Főosztály útján gondoskodik.
(2) Egyszerű közbeszerzési eljárás esetén a Bizottság által véleményezett ajánlattételi felhívást a Közbeszerzési
Főosztály
a) hirdetmény útján a Közbeszerzési Értesítőben teszi közzé, ha a beszerzés értéke annak megkezdésekor eléri vagy
meghaladja a mindenkori nemzeti értékhatárok felét,
b) legalább három ajánlattevőnek egyidejűleg, írásban közvetlenül kiküldi, ha a beszerzés értéke annak megkezdésekor
nem éri el a mindenkori nemzeti értékhatárok felét. Ebben az esetben az ajánlati felhívás a Közbeszerzési Értesítőben
szintén közzétehető.
Annak meghatározása, hogy mely legalább három ajánlattevő részére kerüljön megküldésre az ajánlattételi felhívás, a
szakmai főosztály felelősségi körébe tartozik.
(3) Amennyiben a (2) bekezdésben rögzített esetekben nem nyújtott be legalább három ajánlattevő ajánlatot, a Bizottság
megkezdheti a beérkezett ajánlatok értékelését, vagy az ajánlatok felbontása nélkül a (2) bekezdés szerint újabb ajánlattételre hívhat fel. Ennek során azt az ajánlattevőt, aki ajánlatot nyújtott be, ismételten fel kell hívni ajánlattételre azzal,
hogy a korábban benyújtott ajánlat fenntartható, feltéve, hogy az ajánlattételi felhívás feltételei időközben nem változtak
meg.
(4) Az egyszerű eljárásban lehetőség van tárgyalás lefolytatására, azonban erről az ajánlati felhívásban rendelkezni kell.
Ha az eljárás tárgyalásos, az ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell a tárgyalás lefolytatásának menetét. Ebben az
esetben a Bizottság a tárgyalások befejezését követően dönt a legkedvezőbb ajánlatot tevő személyéről.
(5) A GKM, mint ajánlatkérő az eljárásban a Kbt. szerinti, az ajánlattevők felé fennálló kiegészítő tájékoztatási kötelezettségét a Közbeszerzési Főosztály útján teljesíti. A kiegészítő tájékoztatási kötelezettség kizárólag írásban teljesíthető.
Az ajánlattevők részéről az ajánlati (ajánlattételi, részvételi) felhívásban vagy dokumentációban foglaltakkal kapcsolatban írásban feltett kérdésekre a Közbeszerzési Főosztály – az adott beszerzési tárggyal kapcsolatos szakmai megítélést
igénylő kérdések tekintetében, a Kbt.-ben foglalt határidők megtartása mellett, a beszerző szervezeti egységgel egyeztetve – ad választ.
(6) A beérkezett ajánlatokat a Bizottság legalább két tagjából álló bontási bizottság bontja fel. A bontási eljárás – kivéve
az egyszerű közbeszerzési eljárást és azon eljárásokat, amelyekben a Kbt. alapján kizárólag egy ajánlattevő kérhető fel
ajánlattételre – közjegyző jelenlétében történik. A közjegyző működésével kapcsolatban felmerült költségek kiegyenlítéséről a beszerző szervezeti egység gondoskodik.
(7) A Bizottság az ajánlatok (részvételi jelentkezések) felbontását követően a Kbt.-ben foglalt eljárási szabályok és az
ajánlati (ajánlattételi, részvételi) felhívásban meghatározott szempontok szerint elvégzi az ajánlatok (részvételi jelentkezések) minősítését, értékelését, és dönt a hiánypótlás elrendeléséről, az alkalmatlan ajánlattevők kizárásáról, az ajánlatok
érvénytelenségéről és a nyertes ajánlattevő személyéről. A Kbt. 90. §-ának (3) bekezdésében foglalt esetekben a nyertes
ajánlattevő kiválasztása érdekében, közjegyző jelenlétében sorsolást kell tartani és a sorsolás alapján kiválasztott
ajánlattevőt az eljárás nyertesének nyilvánítani.
(8) Az eljárás során szükséges értesítéseknek, hiánypótlásra való felhívásnak az érintettek részére történő eljuttatásáról a
Bizottság a Közbeszerzési Főosztály útján gondoskodik.
(9) A nyertes ajánlattevő kiválasztására vonatkozó, indokolással ellátott döntést az eljárás dokumentumainak egyidejű
megküldésével a Bizottság haladéktalanul továbbítja a beszerző szervezeti egység vezetőjének a szerződés megkötése
céljából.
(10) Az eljárás eredményének (eredménytelenségének) kihirdetéséről, a külön jogszabályban meghatározott minta szerinti összegzés elkészítéséről, illetőleg annak a külön jogszabályban meghatározott minta szerinti közzétételéről a Bizottság a Közbeszerzési Főosztály útján gondoskodik.
(11) A Bizottság által jóváhagyott feltételeknek megfelelő szerződést – a kötelezettségvállalásra vonatkozó előírásokra
tekintettel – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető köti meg a GKM nevében, illetve kíséri figyelemmel annak teljesítését, igazolja az elvégzett munkát, és érvényesíti az esetleges igényeket. Amennyiben a kötelezettségvállalásra a 10. §
(2) bekezdésében meghatározott vezető jogosult, a szerződés teljesítésével kapcsolatos feladatokat a szakmailag illetékes főosztály vezetője látja el.
A megkötött szerződés egy – lehetőség szerint elektronikus – másolati példányát szerződéskötést követően haladéktalanul, legfeljebb 2 napon belül a beszerző (tanulmány esetében a témagazda) szervezeti egység köteles a Közbeszerzési
Főosztály részére megküldeni.
(12) A Kbt. 296. §-ában meghatározott beszerzésekről a beszerző szervezeti egység a szerződés tervezetének megküldésével tájékoztatja az elnököt. A szerződéskötésre a Bizottság vagy az elnök saját hatáskörben kiadható véleményének
figyelembevételével kerülhet sor.
(13) A megkötött szerződéseknek a Kbt. 303–305. §-ában meghatározott körben történő módosításához a Bizottság jóváhagyása szükséges. A módosított szerződés egy – lehetőség szerint elektronikus – másolati példányát a beszerző szervezeti egység köteles a módosítást követően haladéktalanul, legfeljebb egy munkanapon belül a Közbeszerzési Főosztály részére megküldeni annak érdekében, hogy 5 munkanapon belül a módosításról szóló tájékoztatót hirdetményben
közzétegye.
A beszerzési eljárások monitoringja és az eljárás során felmerülő költségek viselésének szabályai
14. § (1) A közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződések teljesüléséről – kivéve a jelen szabályzat 12. §
(2) bekezdésének b) pontja szerinti eljárások eredményeként kötött szerződéseket – a teljesítésigazolás kiállítását követően haladéktalanul, legfeljebb két napon belül a beszerző (tanulmány esetében a témagazda) szervezeti egység a teljesítésigazolás másolatának megküldésével köteles a Közbeszerzési Főosztályt tájékoztatni.
(2) A beszerző szervezeti egység a fentiekben rögzítetteken kívül köteles a Közbeszerzési Főosztályt haladéktalanul tájékoztatni bármely, a beszerzési eljárások lefolytatásával vagy a szerződések teljesítésével kapcsolatban felmerült
lényeges körülményről.
(3) A Kbt.-ben előírt, a szerződéskötésről és a szerződésmódosításról, a szerződések teljesüléséről tájékoztató hirdetmény közzétételéről, valamint a szerződés megkötését követően a szerződés nyilvánosnak minősülő részének, a szerződés módosításáról és a szerződés teljesüléséről szóló hirdetményeknek a Közbeszerzési Értesítőben történő megjelenését
követően az azokról szóló tájékoztató honlapon történő közzétételéről az elnök a Közbeszerzési Főosztály útján
haladéktalanul gondoskodik.
(4) Az elnök a Közbeszerzési Főosztály útján haladéktalanul gondoskodik a GKM honlapján tájékoztató közzétételéről,
amennyiben az ajánlattevőként szerződő fél az alvállalkozóval kötött szerződésben kikötött ellenszolgáltatást teljesítette, vagy annak teljesítését megtagadta az ajánlatában megjelölt alvállalkozója felé, és erről ajánlatkérőt az ajánlattevő
vagy az ajánlattevő alvállalkozója tájékoztatta. A tájékoztatónak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a közbeszerzési eljárás megjelölését, illetve hivatkozást az eljárást megindító felhívásra;
b) az ajánlattevő és az alvállalkozó megjelölését;
c) az ellenszolgáltatás mértékét, teljesítésének feltételeit, illetőleg hivatkozást a vonatkozó jogszabályokra;
d) a szerződés tárgyát és teljesítésének időpontját;
e) az ellenszolgáltatás teljesítésének időpontját, vagy a teljesítés megtagadásának okát.
(5) A közbeszerzési eljárásokkal összefüggésben közzéteendő hirdetmények (részvételi, ajánlati felhívás, eljárás eredményéről, szerződés módosításáról, szerződés teljesítéséről szóló tájékoztató) megjelentetésével kapcsolatos költségek
a beszerző szervezeti egységet terhelik. Tanulmány megrendelésére vonatkozó olyan beszerzés esetén, ahol egy eljárás
keretében több beszerző szervezeti egység szerez be kutatási szolgáltatást, a hirdetményi költségek az összességében
legnagyobb értékű szolgáltatást beszerző szervezeti egységet terhelik.
(6) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételével összefüggő költségeket, a megbízási díjat a beszerző szervezeti egység viseli, figyelemmel a részekre bontás tilalmára vonatkozó rendelkezésre is. Tanulmány megrendelésére vonatkozó olyan beszerzés esetén, ahol egy eljárás keretében több beszerző szervezeti egység szerez be kutatási szolgáltatást,
a hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételével összefüggő költségek az összességében legnagyobb értékű
szolgáltatást beszerző szervezeti egységet terhelik.
(7) A Közbeszerzési Főosztály működteti a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó közbeszerzési nyilvántartást.
A központosított közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályok 15. § Az R. 1. sz. melléklete szerinti országosan kiemelt termékeket a kijelölt szervezeten (Központi Szolgáltatási Főigazgatóság, a továbbiakban: KSZF) keresztül az R.-ben meghatározott módon kell beszerezni.
16. § (1) A központosított közbeszerzési eljárás keretében lefolytatandó közbeszerzési igényeket a Költségvetési Főosztály Központosított Illetményszámfejtési Osztályához, informatikai tárgyú beszerzés esetén az Informatikai
Főosztályhoz kell eljuttatni.
(2) A megrendeléseket a beszerzésre kijelölt szervezethez (KSZF) a Költségvetési Főosztály Központosított Illetményszámfejtési Osztálya vagy az Informatikai Főosztály továbbítja.
Közbeszerzési értékhatár alatti szerződések megkötésére vonatkozó szabályok 17. § (1) A mindenkori közbeszerzési értékhatár alatt megkötni kívánt szerződés tervezetét a beszerző szervezeti egység
a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló
7/2008. Szabályzat 3. §-ának (6) bekezdésében, 4. §-ának (3) és (7) bekezdéseiben foglaltak figyelembevételével köteles
véleményezés céljából a Közbeszerzési Főosztálynak megküldeni, amelynek elmaradásáért a beszerző szervezeti egység
vezetője tartozik felelősséggel. A szerződéskötésre kizárólag a Közbeszerzési Főosztály kiadott véleményének
ismeretében kerülhet sor.
(2) A mindenkori közbeszerzési értékhatár alatti szerződések becsült értékének kiszámítása során a beszerző köteles érvényesíteni a Kbt. 40. §-ának (1) bekezdésében rögzített részekre bontás tilalmára vonatkozó rendelkezést.
(3) A becsült érték meghatározása során a beszerző köteles figyelemmel lenni arra, hogy a becsült érték kiszámítása során a Kbt. 40. §-a (2) bekezdésének megfelelően mindazon árubeszerzések, építési beruházások vagy szolgáltatások értékét egybe kell számítani, amelyek beszerzésére egy költségvetési évben vagy tizenkét hónap alatt kerül sor és a beszerzésekre egy ajánlattevővel lehetne szerződést kötni, továbbá e beszerzések rendeltetése azonos vagy hasonló, illetőleg
felhasználásuk egymással közvetlenül összefügg.
A GKM közbeszerzéseinek felelősségi rendje 18. § (1) A Kbt. 6. §-ának (1) bekezdése szerinti felelősségi rendet a (2)–(3) bekezdések határozzák meg.
(2) A Bizottság által lefolytatott eljárásért, valamint a Kbt.-ben foglaltak megtartásáért a Bizottság, illetve a Bizottság
adott eljárásban részt vevő állandó vagy pót- és ideiglenes tagjai személyes felelősséggel tartoznak. A jelen szabályzat
13. §-ának (11) és (13) bekezdésében rögzített, a közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződések és módosításaik másolatának megküldésére vonatkozó kötelezettség teljesítéséért a beszerző szervezeti egység által az adott
közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag (tanulmány megrendelése esetén a témagazda) tartozik felelősséggel. A
jelen szabályzat 14. §-ának (1) bekezdésében rögzített és a szerződések teljesítésével kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség elmaradásáért a beszerző szervezeti egység által az adott közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag
(tanulmány megrendelése esetében a témagazda) tartozik felelősséggel.
(3) A beszerzési eljárások adminisztratív feladataiért, illetve az ezekre vonatkozó szabályok megtartásáért az elnök és a
Közbeszerzési Főosztály felelős.
(4) Mentesül a felelősség alól, aki az adott döntés során „nem”-mel szavazott, és tiltakozását, ellenvéleményét kérésére
jegyzőkönyvben rögzítették, illetőleg az is, akinek távollétében történt a jogsértő esemény, illetve született a jogsértő
döntés.
(5) Jelen utasítás megkerülésével, illetőleg a Bizottság bevonása nélkül lefolytatott beszerzési eljárások jogszerűségéért
a beszerző szervezeti egység vezetője felelős.
19. § Aki a beszerzések során, vagy azokkal kapcsolatos bármilyen szabálytalanságot, vagy az eljárás tisztaságát veszélyeztető cselekményt észlel, arról haladéktalanul köteles a GKM Szervezeti és Működési Szabályzatának 10. függelékében megjelölt szabálytalansági felelőst, továbbá az elnököt írásban értesíteni.
Záró rendelkezések 20. § (1) Jelen utasítás 2008. április 15. napján lép hatályba, egyidejűleg a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium és a
GKM Gazdasági Igazgatóság beszerzéseinek lebonyolításáról szóló 25/2007. (VIII. 8.) GKM utasítás hatályát veszti.
(2) Az utasítás hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzési eljárásokra az ajánlati vagy részvételi felhívás feladásának, illetve megküldésének napján hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1595/2013. (VIII. 29.) Korm. határozata a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság XII. ülésén elfogadott és fenntartott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a  Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság 2012. november 28-án
Budapesten megtartott XII. ülésén kidolgozott és elfogadott, az  1.  mellékletben közzétett ajánlásokat, valamint
a  Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság előző ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott
kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott, a 2. mellékletben közzétett ajánlásokat,
2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét mint a  nemzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Magyar–Horvát
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a határozat közzétételét követő 15 nap
3. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  mellékletben közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások 1. pontja tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. december 31. b) az ajánlások 3. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014-től folyamatos
c) az ajánlások 4. pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
d) az ajánlások 5. pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. november 30.
e) az ajánlások 6. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
f ) az ajánlások 7. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. március 31.
g) az ajánlások 8. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
h) az ajánlások 9. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
i) az ajánlások 10. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
j) az ajánlások 12. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
k) az ajánlások 13. pontja tekintetében:
Felelős: belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 honvédelmi miniszter
 miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
l) az ajánlások 14. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: 2013. december 31.
m) az ajánlások 15. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2013. december 31.
n) az ajánlások 16. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
o) az ajánlások 18. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: 2013. december 31.
p) az ajánlások 19. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
4. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy a  2.  mellékletben közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások 4. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2013. december 31.
b) az ajánlások 6. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
c) az ajánlások 10. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
d) az ajánlások 11. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
e) az ajánlások 12. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
f ) az ajánlások 14. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
g) az ajánlások 15. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
h) az ajánlások 16. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos
i) az ajánlások 19. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. október 1.
j) az ajánlások 20. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
k) az ajánlások 21. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 31.
l) az ajánlások 22. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
m) az ajánlások 23. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
n) az ajánlások 25. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
o) az ajánlások 26. pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
p) az ajánlások 28. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1112/2019. (III. 12.) Korm. határozata a Digitális Kormányzati Ügynökség felállításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány az informatikai beszerzések egységesítésének biztosítása érdekében, a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról,
valamint a  Digitális Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a  kormányzati informatikai beszerzések
központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 301/2018. (XII. 27.) Korm. rendeletben foglaltak maradéktalan érvényesülése
céljából
 1. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján 550 000 000 forint pénzbeli hozzájárulással gondoskodjon a Digitális
Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: DKÜ Zrt.) 50 000 000 forintos
alaptőkével és 500 000 000 forintos tőketartalékkal az  állam 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaságként
történő megalapításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a  DKÜ Zrt.
tulajdonosi joggyakorlójaként a Miniszterelnöki Kabinetiroda kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a társaság cégbejegyzését követően haladéktalanul
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok
címmel, 1. A Miniszterelnöki Kabinetiroda tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcímmel,
1. A  Miniszterelnöki Kabinetiroda tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó társaságok tőkeemelése, pótbefizetése
jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: azonnal
 4. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az 5. pontban megjelölt célból – a nemzeti vagyon kezeléséért felelős
tárca nélküli miniszter bevonásával – kezdeményezze 450 000 000 forint forrás átcsoportosítását a 3. pont szerinti
előirányzat javára, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. július 31.
 5. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a  DKÜ Zrt. tőketartalékának 450 000 000 forinttal
történő növeléséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a 4. pont teljesülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
463/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a jogszabályban meghatározott közfeladatot ellátó
testületi szerv tagja, ha a testület ülésen szubjektív véleményt fejt ki egy adott kérdésben, illetve a beadvány előterjesztőjével
szemben, úgy a testület többségi szavazattal hozott döntésével az illető személyt felszólítsa a testületi tagságról való
lemondásra, amelynek az érintett testületi tag 8 napon belül köteles eleget tenni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdése szerinti egyértelműség követelményének.
Mind a jogalkotó, mind a választópolgár számára nehezen értelmezhető a kezdeményezésben használt „szubjektív
vélemény” fogalom, mivel a vélemény elvileg szubjektív természetű. A kérdés megfogalmazása azonban azt a téves
látszatot kelti, mintha létezne objektív véleménykifejtés, mely esetében a közfeladatot ellátó testületi szerv tagjának
nem kellene számolnia a kezdeményezésben megfogalmazott következményekkel. A vélemény-nyilvánítás e két
formájának különbségére vonatkozóan azonban a kezdeményezés nem tartalmaz rendelkezést.
A leírtak alapján a kezdeményezés nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének és
a jogalkotónak a jogalkotási feladatát sem határozza meg egyértelműen.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha az nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
111/2016. (IV. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Elisabeth Ellison-Kramer rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Osztrák Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1127/2019. (III. 14.) Korm. határozata a 2020. Dubaji Világkiállításon történő magyar megjelenésről.
1. A Kormány
a) egyetért a 2020. évi Dubaji Világkiállításon történő magyar megjelenés előzetes tematikájáról és a részvételhez
szükséges előkészítő feladatokhoz kapcsolódó működési és finanszírozási feltételek megteremtéséről szóló
2131/2017. (XII. 29.) Korm. határozatban foglaltak alapján előkészített és részére bemutatott, a 2020. évi Dubaji
Világkiállításon (a  továbbiakban: Világkiállítás) történő magyar megjelenés Magyar Turisztikai Ügynökség
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Ügynökség) általi biztosításával, és a  Világkiállítást
követően a Világkiállítás magyar pavilonjának (a továbbiakban: Pavilon) elbontásával;
b) egyetért azzal, hogy az a) alpontban megfogalmazott feladat – tranzakciós illeték és kincstári díjak nélkül –
legfeljebb 20 941 000 000 forint összegű költségvetési támogatásból valósuljon meg;
c) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Világkiállításon történő magyar megjelenés biztosítása,
valamint a kifizetésekhez kapcsolódó tranzakciós illeték és kincstári díjak finanszírozása érdekében a 2019. évben
szükséges 7  828  188  000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1. melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 13. Turisztikai fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport (a továbbiakban: TFC) javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
d) felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Világkiállításon történő magyar megjelenés biztosítása,
valamint a kifizetésekhez kapcsolódó tranzakciós illeték és kincstári díjak finanszírozása érdekében
da) a 2020. évben szükséges 8 557 092 000 forint,
db) a 2021. évben szükséges 4 639 484 000 forint
forrás biztosításáról a központi költségvetés TFC vagy azzal azonos célú előirányzata javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi forrás tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
a 2021. évi forrás tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
e) az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva a TFC terhére vállalható kötelezettségek mértékét a 2020. és 2021. évekre az alábbiak szerint állapítja
meg:
ea) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 8 523 000 000 forint,
eb) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 4 621 000 000 forint;
f ) felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az  Ügynökség bevonásával nyújtson be jelentést
a Világkiállításon való magyar részvétel megvalósításáról;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2022. március 31.
g) egyetért azzal, hogy a Pavilon
ga) közepes méretű telken, összesen 1828,2 m2-en épüljön meg, valamint
gb) a víz és a  fenntarthatóság jegyét hordozó, az  országimázs erősítésére szolgáló szimbolikával
rendelkezzen.
 2. A Kormány a) felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Világkiállítás magyar
programjainak és eseményeinek előkészítése, szervezése és teljes körű lebonyolítási feladatai ellátására
a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon 150  000  000
forint pénzbeli hozzájárulással a  magyar állam 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság, nonprofit
korlátolt felelősségű gazdasági társaság formájában történő megalapításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
b) felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy az a) alpont szerinti társasági részesedés tekintetében a tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összességének gyakorlójaként az Ügynökség kerüljön kijelölésre.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az a) alpont szerinti gazdasági társaság megalapítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2017. (II. 21.) OBH utasítása a VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2017. rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek a VI. Bíróságok fejezetében eredeti és az évközi
módosított előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben a VI. Bíróságok fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján
a VI. Bíróságok fejezetében a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § A VI. Bíróságok fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2016. évi rendjéről szóló
8/2016. (VIII. 16.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 az OBH elnöke


text:
9/2017. (IV. 20.) MNB rendelete a „Bükki Nemzeti Park” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Bükki Nemzeti Park” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2017. április 21.
2. § (1) Az emlékérme fekvő téglalap alakú, 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, mérete
26,4×39,6 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben egy szártalan bábakalács ábrázolása látható, amely a Bükki Nemzeti Park
emblémájának központi eleme. Az emlékérme szélén, fent a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, jobb oldalon
a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent – a  szártalan bábakalács levelei között – a „2017” verési évszám és a „BP.” verdejel
olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján a  Szeleta-barlang bejáratának ábrázolása látható, a  barlang belsejéből kitekintve, balra
egy őskori lándzsaheggyel. Az emlékérme bal oldalán a „SZELETA-KULTÚRA”, fent, három egymás alatti sorban, balra
rendezve a „BÜKKI”, a „NEMZETI” és a „PARK” felirat olvasható. Az  emlékérme jobb szélén, lent Kereszthury Gábor
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2017. április 21-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
12/2013. (I. 8.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. § (8) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Nyugat-magyarországi Egyetemen dr. Faragó Sándor egyetemi tanárt
2013. január 1-jétől 2017. december 31-éig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2012. december 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
330/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Selmeci
Balázst kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2016. (HK 6.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. STANAG 1110 (EDITION 11) ALLOWABLE
DETERIORATION LIMITS FOR NATO ARMED
FORCES FUELS, LUBRICANTS AND ASSOCIATED PRODUCTS / A NATO fegyveres erők hajtó-,
kenőanyagainak és kapcsolódó termékeinek megengedett
tűrési normáiról szóló NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF);
b) témakezelő: az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK);
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
3 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
3. STANAG 1379 (EDITION 2) (RATIFICATION
DRAFT 1) – NATO RADHAZ WARNING SIGNS / Sugárveszélyre figyelmeztető jelzésekről szóló NATO haditengerészeti egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül magyarországi alkalmazásba vétel nélkül.
Témafelelős: az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK)
4. STANAG 1397 (EDITION 4) RADHAZ CLASSIFICATION OF MUNITIONS AND WEAPON
SYSTEMS EMBODYING ELECTROEXPLOSIVE
DEVICES / Beépített elektromos gyújtószerkezettel rendelkező lőszerek és fegyverrendszerek sugárveszély szerinti osztályozásáról szóló NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
5. STANAG 2495 (EDITION 3) DATA FORMATS
FOR ASSET TRACKING / Szállítmány nyilvántartó
adatlapok című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
6. STANAG 2829 CSS (EDITION 5) (RATIFICATION DRAFT 1) – MATERIALS HANDLING
EQUIPMENT – APP-23, EDITION A / Közlekedési
szakanyagokról szóló NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
7. STANAG 4281 AST (EDITION 3) (RATIFICATION DRAFT 1) – NATO STANDARD MARKING FOR SHIPMENT AND STORAGE –
AAITP-05, EDITION A / Szállítmányok- és készletek
egységes jelöléséről szóló NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
8. STANAG 4710 (EDITION 1) ANEP-82 (Edition A
Version 2) MESSAGE SPECIFICATION FOR DATA
LINK BETWEEN COMBAT MANAGEMENT SYSTEMS AND IDATS / A szabvány a szövetséges hadihajók harcvezető rendszerei (Combat Management Systems)
és a NATO FORACS Integrált Adatgyűjtő Teszt Rendszer
(IDAT) közötti adatkapcsolat szabvány üzeneteihez című
NATO haditengerészeti egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül magyarországi alkalmazásba vétel nélkül.
Témafelelős: a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF)
FOR INTERFACE OF DATA LINKS 1, 11 AND 11B
THROUGH A BUFFER / Szabvány a Link 1, Link 11 és
Link 11B adatkapcsolatok interfészei számára tároló
rendszeren keresztül című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK HIICSF;
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre. 10. STANAG 7090 (EDITION 5) GUIDE
SPECIFICATION FOR NATO GROUND FUELS /
Irányelv a szárazföldi hajtóanyagok minőségi követelményeihez című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
3 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
11. STANAG 7091 (EDITION 4) GUIDE SPECIFICATION FOR NATO LAND SYSTEM OILS FOR
ENGINES AND TRANSMISSIONS / Irányelv a szárazföldi motor- és hajtóműolajok minőségi követelményeihez
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
3 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
12. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Firicz László s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
2024/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Budapesti Gazdasági Egyetem Központi Könyvtár és Hallgatói Központ megvalósítására irányuló beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budapesti Gazdasági Egyetem Pénzügyi és Számviteli Kar Buzogány utcai kampuszán, természetben
a Budapest XIV. kerület, Buzogány utca 10–12. szám alatti, Budapest belterület 31905/11 helyrajzi számú ingatlanon
megvalósítandó Budapesti Gazdasági Egyetem Központi Könyvtár és Hallgatói Központ beruházás előkészítésével;
2. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (2)  bekezdés i), m) és o)  pontja
szerinti előkészítési fázisaira – a kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
összesen legfeljebb 79 045 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat
legkésőbb 2018. év november hó 30. napjáig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt – egyszeri jelleggel összesen 79 045 000 forintot csoportosítson át, a fel nem
használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
A visszafizetési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Budapesti Gazdasági Egyetem valósítsa meg;
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében, a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 30.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1887/2017. (XI. 30.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú („Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint rehabilitációja” című) projekt megvalósításához szükséges további forrásokról.
1. A Kormány
a) egyetért a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú, „Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint
rehabilitációja” című projekt (a továbbiakban: projekt) összköltségének az 1. melléklet szerinti növelésével, és
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet] 95.  § (5)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy a  projekt összköltségének
emelése és annak végrehajtása során a 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2)–(4) bekezdéseiben foglalt
eljárási szabályok ne kerüljenek alkalmazásra,
b) egyetért a projekt forrásszerkezetének az 1. melléklet szerinti módosításával,
c) egyetért azzal, hogy a  projekt 1.  mellékletében foglalt táblázat H:3 mezőjében meghatározott, az  Európai
Unió felé nem elszámolható költségigénye a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott Uniós
fejlesztések fejezet Környezet és Energetikai Hatékonysági OP (KEHOP) előirányzat hazai társfinanszírozása
terhére kerüljön biztosításra, az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés b) pontja alapján,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  c)  alpont alapján
biztosítsák a  projekt 1.  mellékletben foglalt táblázat H:3 mezőjében meghatározott, az  Európai Unió felé
nem elszámolható költségekkel összefüggő költségigény kielégítéséhez szükséges többletkötelezettség
vállalásának fedezetét,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
e) egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat D:33 mezőjében a „19,30” szövegrész helyébe
a „14,22” szöveg lép.
4. A Kormány visszavonja
a) a KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú („Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint rehabilitációja”
című) nagyprojekt-javaslat jóváhagyásáról szóló 1162/2016. (IV. 5.) Korm. határozatot és
b) a 2014–2020 közötti programozási időszakban uniós forrásból megvalósítani tervezett nagyprojektekkel
kapcsolatos feladatokról szóló 1374/2017. (VI. 13.) Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 3. sorát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2010. (III. 12.) KHEM rendelete a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer üzemeltetési és forgalomirányítási alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V.14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § A rendelet 1. melléklete a hagyományos vasúti rendszer üzemeltetési és forgalomirányítási alrendszerére vonatkozó
részletes műszaki és üzemeltetési szabályokat, illetve az alrendszer vizsgálati eljárása során alkalmazandó eljárások
követelményeit határozza meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2010. szeptember 1-jétől kell
alkalmazni. 3. § Ez a rendelet a) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „üzemeltetési és forgalomirányítási” alrendszerével kapcsolatos
kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról szóló 2006. augusztus 11-i 2006/920/EK bizottsági
határozatnak való megfelelést, illletve b) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer alrendszereire vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló
2006/861/EK és 2006/920/EK határozatok módosításáról szóló 2009. január 23-i 2009/107/EK bizottsági
határozatnak való megfelelést szolgálja. Hónig Péter s. k.,