text:
274/2013. (V. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar kisebbségek jogainak európai szinten történő képviselete területén szerzett érdemei elismeréseként
stephen Thomas Attila biller nyugalmazott EU-tisztviselő, az Európai Néppárt Frakciójának képviselője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a magyar kultúra jó hírének ápolásáért, nemzetközi szinten történő terjesztéséért, különös tekintettel a  magyar
fotóművészet Nagy-Britanniában való megismertetéséért
Colin Ford CbE fotóművészeti kurátor, kutató részére,
a magyar kultúra nemzetközi szinten történő népszerűsítéséért
Karl William Pamp Jenkins CbE zeneszerző, karmester részére,
a magyar nyelv és kultúra elhivatott ápolásáért, terjesztéséért, valamint a  magyar–német kulturális kapcsolatok
fejlesztése érdekében végzett áldozatos tevékenysége elismeréseként
Kelemen mária, a  müncheni Ludwig Maximilians Egyetem Finnugor és Uralisztikai Intézetének magyar lektora
részére,
a skót–magyar egyházi kapcsolatok fejlesztéséért, a határon túli magyar gyermekek támogatásáért
Kenneth I. macKenzie lelkész részére,
a magyar kultúra, különösen a  magyar irodalom angol nyelvterületeken való megismertetéséért és
népszerűsítéséért, több évtizedes műfordítói tevékenységéért
dr. Zollman Péter kutató fizikus, író, műfordító részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. május 22.
áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1155/2013. (III. 26.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a Kozma utcai zsidó
temető felújítására és kiadvány elkészítésére 200,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 3. HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében: Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében: Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2013. október 31. 2. egyetért azzal, hogy az 1. pontban foglalt feladat végrehajtása tekintetében a szakmai felügyeletet – a honvédelmi
miniszterrel együttműködve – a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság lássa el.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2009. (VIII. 26.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben, az oktatási és kulturális miniszter
elő ter jesz tésére – 2009. szeptember 1-jei hatállyal –
Abayné dr. Hamar Enikőt,
dr. Baráth Hajnalt,
dr. Bencsik Attila Lajost,
dr. Berki Erzsébetet,
dr. Bernek Ágnest,
dr. Bódi Zoltánt,
dr. Bodnár Ildikót,
dr. Borszéki Évát,
dr. Cser Józsefet,
dr. Dezső Gergelyt,
dr. Domonkosi Ágnest,
dr. Drávavölgyi Tibort,
dr. Duma Lászlót,
Ferencziné dr. Ács Ildikót,
dr. Fischer Alajost,
dr. Gadó Klárát,
dr. Gyöngyösy Zoltánt,
dr. Hadházy Antalt,
dr. Hajtó János Pétert,
dr. Hamsovszki Szvetlanát,
dr. Horváth Sándort,
dr. Jandala Csillát,
dr. Jászberényi József Lászlót,
dr. Jekő Józsefet,
dr. Juhász Ferencet,
dr. Jusztin Mártát,
dr. Kakuszi Béla Pétert,
dr. Karácsony-Molnár Erikát,
dr. Koncz Gábort,
dr. Kóródi Mártát,
dr. Kováts Erzsébetet,
Kovátsné dr. Loch Ágnest,
dr. Kurtán Lajosné dr. Vadászlaki Ilonát,
dr. Lámer Gézát,
dr. Lénárt Csaba Istvánt,
Luxné dr. Vincze Juditot,
dr. Mikáczó Andreát,
dr. Molnár Sándor Miklóst,
dr. Muha Lajost,
Nábrádiné dr. Jurasek Ibolyát,
dr. Nádor Évát,
dr. Noszkay Erzsébetet,
dr. Odrobina Lászlót,
dr. Pajor Enikőt,
dr. Pénzes Ibolya Rózsát,
dr. Rabár Ferencet,
dr. Rácz Olivért,
dr. Sándor Tibort,
dr. Sipos Mariannát,
dr. Steklács Jánost,
dr. Szarvas Lászlót,
dr. Szebeni Jánost,
dr. Székács Annát,
dr. Szilágyi Klárát,
dr. Sztanáné dr. Babics Editet,
dr. Takács Mártát,
dr. Teszler Borisz Istvánt,
dr. Tokos Zoltánt,
Tóth Attiláné dr-t,
dr. Vándor Jánost,
dr. Várhelyi Tamást,
dr. Várkonyi Andreát,
dr. Varsányi Juditot,
dr. Vingender Istvánt,
dr. Zachár Lászlót,
dr. Zimányi Krisztinát,
dr. Zobay Béla Andrást
főiskolai tanárrá
kinevezem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1254/2018. (V. 31.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2018. kompenzációjához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
4.  § (1)  bekezdése szerinti céltartaléknak a  központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2018. évi
kompenzációjának finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 7 545 464 704 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 3. Céltartalékok alcím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja jogcímcsoport terhére,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII.  törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában és a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a)–b) pontjában,
a 3. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16., 17. és
24. pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés h) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Liget Budapest projekt
keretében
a) az Országos Múzeumi Restaurálási és Raktározási Központ kialakítására irányuló, a  Budapest XIII. kerület,
28056 helyrajzi számú ingatlanon,
b) a Szépművészeti Múzeum Román Csarnokának felújítására irányuló, a Budapest XIV. kerület, 29732/1 helyrajzi
számú ingatlanon, valamint
c) a komáromi Csillag Erődben a Csillag Erőd Művészeti, Történeti és Hadkultúra Központ létrehozására irányuló,
a Komárom Sport utca, 802 és 803 helyrajzi számú ingatlanokon
megvalósuló beruházásokkal összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel –
a) eljáró első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
első fokú hatóságként jár el,
b) az első fokú eljárásban szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint első fokú eljárásban szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban
a) eljáró másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) a másodfokú eljárásban eljáró szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint másodfokú eljárásban szakhatóságként jár el.
(4) A  tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a  tűzvédelmi bírságról és a  tűzvédelemmel foglalkozók
kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló kormányrendelet (a továbbiakban: R.) hatálya alá tartozó közigazgatási
hatósági eljárásokban az R.-ben kijelölt hatóságok járnak el.
2. § A Kormány az 1. § (1) bekezdése szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára
– a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint –
feladat- és hatáskörrel rendelkező kormánymegbízottként
a) az 1.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott beruházások tekintetében a  Budapest Főváros
Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat,
b) az 1.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott, Komárom területén megvalósítandó beruházás
tekintetében a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdésében megjelölt beruházásokkal összefüggésben építésügyi hatósági eljárásokban
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni.
(2) Az 1. § (1) bekezdésében megjelölt beruházásokkal összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdés szerinti hatósági eljárásokban
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) A hatóságnak az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben
úgy kell egyeztetnie a  szakhatósággal, hogy az  egyeztetésre és a  felülvizsgált állásfoglalás kiadására legfeljebb
8 nap, környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén legfeljebb 15 nap
áll rendelkezésre.
5. § Az 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott beruházások esetén az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez
próbafeltárást csak akkor lehet alkalmazni, ha a  beruházó rendelkezésére állnak annak elvégzéséhez szükséges
földrészletek. A földrészletek rendelkezésre állása tekintetében a beruházó nyilatkozata az irányadó.
6. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés – a  környezeti hatásvizsgálati és
az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti előzetes vizsgálati eljárást
lezáró határozat, valamint a  környezetvédelmi engedély iránti kérelem tárgyában hozott határozat kivételével –
fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerint hirdetményi közlésnek van helye, és a  döntés az  ügyfél számára kötelezettséget
állapít meg, vagy alapvető jogát korlátozza, a  hatóság az  ismert ügyfelet a  döntés szövegéről – hirdetmény
kifüggesztésével egyidejűleg – az  ügyfél tekintetében az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
alkalmazható kapcsolattartási forma használatával tájékoztatja. A  közlés jogkövetkezményei ilyen esetben is
a hirdetményi úton történő közléshez kapcsolódóan állnak be.
7. § A gyámhatóság az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban eljáró hatóság megkeresésére vagy a beruházó
kérelmére az  ismeretlen helyen tartózkodó vagy ismert helyen tartózkodó, de visszatérésben gátolt olyan
természetes személy részére, akinek az  1.  § (1)  bekezdésében megjelölt projekttel összefüggő közigazgatási
hatósági eljárás jogát vagy jogos érdekét érintheti, ügygondnokot rendel ki. Ennek megfelelően a  gyámhatóság
ügygondnokot rendel ki annak a  természetes személynek, akinek a  személyiadat- és lakcímnyilvántartásban
lakcímeként szereplő valamennyi címre – címenként legfeljebb egy alkalommal – megküldött postai küldeményt
a postai szolgáltató
a) „a címzett ismeretlen” vagy
b) „elköltözött”
megjelöléssel a feladónak visszakézbesítette.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2015. (XI. 4.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a felszámolói névjegyzék vezetésével kapcsolatos
feladatok irányítására és összehangolására 2015. október 1. napjától 2015. december 31. napjáig dr. Kunfalvi Zoltánt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében ellátja
a) a felszámolói névjegyzék vezetésével összefüggő feladatokat,
b) a felszámolási eljárással összefüggésben működtetett informatikai rendszerek működtetésével, üzemeltetésével
és fejlesztésével összefüggő feladatokat,
c) a felszámolókra és felszámolóbiztosokra, valamint a felszámolási eljárásra vonatkozó jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök előkészítését,
d) a Nemzeti Reorganizációs Nonprofit Kft. feletti szakmai felügyeletet.
3. § (1) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján díjazás nem illeti meg.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerint kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
 (3) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti. 4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
57/2003. (V. 6.) OGY határozata a Gazdasági Versenyhivatal 2002. tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Gazdasági Versenyhivatal
2002. évi tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása
során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának
érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló beszámolót, és felkéri a Kormányt, hogy megfelelő vizsgálat
alapján 2003. december 31-ig tegyen javaslatot az árak
megállapításáról szóló 1993. évi LXXXVII. törvény módosítására.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
12/2017. (V. 11.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium által nyújtandó támogatások szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja, valamint 1. melléklet I. alcím 14. pontja alapján – figyelemmel
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A szabályzat hatálya
1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a  Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által természetes, jogi
személlyel vagy jogi személyiség nélküli szervezettel kötendő valamennyi támogatási szerződésére és ezen
személyeknek támogatói okirattal nyújtott támogatására (a továbbiakban együtt: szerződés).
2. Értelmező rendelkezések 2. § Jelen szabályzat alkalmazásában:
1. gazdálkodásért felelős szervezeti egység: fejezeti kezelésű előirányzatot terhére nyújtandó támogatás esetében
a Fejezeti Költségvetési Főosztály, az NGM igazgatása terhére nyújtandó támogatás esetében az Intézményi
Gazdálkodási Főosztály,
2. megbízott szervezet: az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 6/B.  §
(3) bekezdése szerinti kezelő szerv, a költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatokat ellátó lebonyolító
szerv és az  európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatokat ellátó
közreműködő szervezet,
3. szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető: a fejezeti kezelésű előirányzatok és központi kezelésű előirányzatok
szakmai kezelőiről szóló NGM utasításban megjelölt vezető,
4. szakmai szervezeti egység: az NGM azon szervezeti egysége, mely az adott előirányzat felhasználását és az azzal
összefüggő társadalmi cél megvalósítását, szakmai feladat elvégzését szakmai felelősként ellátja. A  fejezeti
kezelésű előirányzatok esetében a  fejezeti kezelésű előirányzatok és az  NGM fejezetébe sorolt központi
kezelésű előirányzatok szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló NGM utasítás szerinti szakmai kezelő,
5. szerződés-előkészítő szervezeti egység: a  gazdálkodásért felelős szervezeti egység, a  19.  § szerinti esetekben
a szakmai szervezeti egység,
6. véleményező szervezeti egységek: a Jogi és Kodifikációs Főosztály és a szakmai szervezeti egység, a 19. § szerinti
esetekben a Jogi és Kodifikációs Főosztály és a gazdálkodásért felelős szervezeti egység.
II. Fejezet
Költségvetési támogatás nyújtása 3. § Az  Áht. 48.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szerződés előkészítése a  támogatási döntés vagy az Áht. 48.  §
(2)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 101/A. §-ában foglaltak szerint történik.
3. Az Ávr. 101/A. §-a szerint nyújtott támogatások általános szabályai
4. § (1) A  szakmai szervezeti egység az  Ávr. 7.  melléklete szerinti nyilatkozatot és az  Ávr. 101/A.  § (4)  bekezdése szerinti
kiegészítéseket bekéri a támogatás igénylésére jogosult szervezetről.
(2) A  támogatói okirat kiadását követően rendelkezésre bocsátott, az Ávr. 101/A.  § (3)  bekezdés d)  pontja,
(5), (8) bekezdése, (9) bekezdés d) pontja, (10) bekezdése szerinti dokumentumokat a szerződést előkészítő egység
a beérkezést követő 5 munkanapon belül 1 példányban megküldi a véleményező szervezeti egységek részére.
4. Az egyedi támogatási kérelem útján biztosított költségvetési támogatások általános szabályai
5. § (1) Az egyedi támogatási kérelem címzettje a kérelmet a szakmai szervezeti egységhez továbbítja.
 (2) A szakmai szervezeti egység legfeljebb az egyedi támogatási kérelem benyújtását követő hetedik napig – az Ávr. 70. §
(1) bekezdése szerinti – befogadó nyilatkozatot bocsát ki az igénylő részére, vagy – amennyiben a fejezeti kezelésű
előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló NGM rendelet alapján nem nyújtható adott célra támogatás –
az egyedi támogatási kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(3) A  befogadó nyilatkozat kibocsátását követően, ha az  egyedi támogatási kérelem hiányosan, hibásan, vagy nem
tartalmazza az Ávr. 69. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat, a szakmai szervezeti egység az egyedi támogatási
kérelem kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül, 8 munkanapos határidő tűzésével, írásban felhívja
az igénylőt a hiány pótlására. Ha az igénylő a hiánypótlási felhívásnak határidőben nem, vagy nem megfelelően tesz
eleget, a szakmai szervezeti egység az egyedi támogatási kérelmet az Ávr. 70. § (3) bekezdésében foglaltak szerint
elutasítja.
6. § (1) Az egyedi támogatási kérelem beérkezését vagy az 5. § (3) bekezdésében foglalt hiánypótlást követően a szakmai
szervezeti egység a  támogatási döntés meghozatala céljából javaslatot készít a  kötelezettségvállalásra jogosult
vezető részére.
(2) A támogatási döntéshez a gazdálkodásért felelős szervezeti egység fedezetvizsgálatot végez.
 (3) A támogatási döntést a kötelezettségvállalásra jogosult vezető hozza.
 (4) A  támogatási döntés meghozatala során a  kötelezettségvállalásra jogosult vezető vizsgálja az  egyedi támogatási
kérelemben meghatározott tevékenység megvalósításának, ellátásának célszerűségét, hatékonyságát.
 (5) Az Áht. 56/C. §-ában és az Ávr. 102/F. §-ában előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében a szakmai
szervezeti egység a  támogatási döntés meghozatalát követő 3 munkanapon belül tájékoztatja a  döntésről
a gazdálkodásért felelős szervezeti egységet, vagy ha megbízott szervezet került igénybevételre, úgy a megbízott
szervezetet.
(6) Amennyiben megbízott szervezet nem kerül igénybevételre, úgy a támogatási döntésről annak meghozatalát követő
5 munkanapon belül a szakmai szervezeti egység – az Ávr. 73. § (1) bekezdése szerint – az igénylőt értesíti.
5. Pályázati úton nyújtott költségvetési támogatások általános szabályai
7. § A pályázati kiírást az összkormányzati honlap Nemzetgazdasági Minisztérium aloldalán, valamint megbízott szervezet
igénybevétele esetén – ha a megbízásra irányuló megállapodás másként nem rendelkezik – a megbízott szervezet
honlapján is közzé kell tenni.
8. § (1) A  pályázati kiírást a  szakmai szervezeti egység – amennyiben igénybevételre kerül, úgy a  megbízott szervezet és
az előkészítő munkacsoport bevonásával – készíti elő.
(2) A szakmai szervezeti egység köteles a pályázati kiírást a  Jogi és Kodifikációs Főosztály és a gazdálkodásért felelős
szervezeti egység részére 5 munkanapos – sürgős esetben 3 munkanapos – határidővel véleményezés céljából
megküldeni.
9. § A  pályázati kiírás szakmai ügyiratának tartalmaznia kell a  pályázati dokumentáció tervezetét, valamint minden,
a javaslat alapját képező és a felelős döntéshez szükséges iratot.
10. § A pályázati kiírást a miniszter hagyja jóvá.
11. § Az Ávr. 102/E. §-ában előírt kötelezettség teljesítése érdekében a szakmai szervezeti egység a pályázati kiírás adatait
–  a  pályázati útmutató-, adatlap- és kiírástervezetet – legkésőbb 5 munkanappal azok közzétételét megelőzően
a megbízott szervezet, annak hiányában a gazdálkodásért felelős szervezeti egység részére megküldi.
12. § (1) A megbízott szervezet vagy annak hiányában a szakmai szervezeti egység legfeljebb a pályázat benyújtását követő
hetedik napig az Ávr. 70. § (1) bekezdése szerint befogadó nyilatkozatot bocsát ki a pályázó részére, vagy – ha annak
a pályázati kiírás szerinti feltételei fennállnak – a pályázatot érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(2) A befogadó nyilatkozat kibocsátását követően, ha a pályázat hibásan, hiányosan, vagy nem tartalmazza az Ávr. 69. §
(1) bekezdésében meghatározott adatokat, a szakmai szervezeti egység – megbízott szervezet esetén a megbízott
szervezet – a pályázat kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül, a pályázatban megjelölt határidő tűzésével,
egy alkalommal, írásban felhívja a pályázót a hiány pótlására. Ha a pályázó a hiánypótlási felívásnak határidőben nem,
vagy nem megfelelően tesz eleget, a pályázatot a szakmai szervezeti egység – megbízott szervezet esetén a megbízott
szervezet – az Ávr. 70. § (3) bekezdésében foglaltak szerint elutasítja.
(3) Az előkészítő munkacsoport, a megbízott szervezet vagy a szakmai szervezeti egység a döntési javaslatát a pályázati
kiírás szerinti határidő figyelembevételével, de legkésőbb a pályázat benyújtását követő 90 napon belül készíti el.
(4) Ha a pályázat jellege vagy a pályázati kiírás ezt lehetővé teszi, a döntési javaslatban az adott pályázaton forráshiány
miatt nem támogatott, de szakmailag megfelelő, költségvetési támogatásra érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is
meg kell határozni, és a döntési javaslatban fel kell tüntetni.
13. § (1) A pályázatokról készített döntési javaslatot a szakmai szervezeti egység haladéktalanul a miniszter elé terjeszti.
 (2) Az Áht. 56/C. §-ában és az Ávr. 102/F. §-ában előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében a szakmai
szervezeti egység a támogatási döntés meghozatalát követő 3 munkanapon belül köteles tájékoztatni a döntésről
a megbízott szervezetet vagy a gazdálkodásért felelős szervezeti egységet.
(3) Amennyiben megbízott szervezet nem kerül igénybevételre, úgy a támogatási döntésről annak meghozatalát követő
5 munkanapon belül a szakmai szervezeti egység – az Ávr. 73. § (1) bekezdése szerint – a pályázót értesíti.
6. A szerződés tartalma 14. § A szerződés az Ávr. 76. § (1) bekezdésében foglaltakon túl tartalmazza
a) a támogatás jogcímét,
b) amennyiben jogszabály kifejezetten rendelkezik az  adott célra nyújtandó költségvetési támogatásról,
a támogatási döntés meghozatalának alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezés megjelölését,
c) a kötelezettségvállalás tárgya szerinti kormányzati funkciót, valamint
d) a könyvvizsgálói záradék kikötéséről vagy mellőzéséről szóló rendelkezést.
15. § (1) Az Ávr. 69. § (1) bekezdés e) pontja szerinti költségterv, költség-haszon elemzés, illetve – amennyiben szükséges –
megvalósíthatósági tanulmány – kivéve az Ávr. 101/A. §-a szerinti támogatás esetén – a szerződés részét képezi.
(2) A  költségvetési támogatás a  támogatási igényben megjelöltnél kisebb összegben is nyújtható. Ha a  támogatási
döntésben kisebb összeg került megállapításra, a  kedvezményezettnek a  szakmai szervezeti egység felhívására
a tényleges támogatási összegnek megfelelő költségtervet kell benyújtania.
16. § (1) A szakmai szervezeti egység gondoskodik arról, hogy
a) az Ávr. 75. § (3) bekezdésében meghatározott dokumentumok,
b) az Áht. 55. §-a szerinti adattartalommal rendelkező nyilatkozat,
c) a szükséges biztosítékok,
d) amennyiben a  kedvezményezett gazdasági társaság, az  európai uniós társfinanszírozású projektek
megvalósítási helyzetéről szóló nyilatkozat és
e) a szerződéskötéshez szükséges egyéb dokumentumok
rendelkezésre álljanak.
(2) Ha a támogatás nyújtása az Ávr. 101/A. §-a szerint történik, a szakmai szervezeti egység az (1) bekezdés a) és c) pontja
szerinti dokumentumok bekérése során az  Ávr. 101/A.  § (8)  bekezdésében és (9)  bekezdés d)  pontjában foglalt
határidőket szükséges figyelembe vennie.
17. § Támogatási előleg akkor folyósítható, ha erről a szerződés rendelkezik.
III. Fejezet
A szerződéskötés kezdeményezése, előkészítése 18. § (1) A szerződés előkészítése – a 19. §-ban foglaltak kivételével – a gazdálkodásért felelős szervezeti egység feladata.
 (2) A  szerződés előkészítését – a  19.  §-ban foglaltak kivételével – a  szakmai szervezeti egység az  1.  melléklet szerinti
Támogatási jogviszony kezdeményezése elnevezésű adatlap (a továbbiakban: Támogatási jogviszony kezdeményezése
adatlap) és a  15–16.  §-ban szerepelő dokumentumok megküldésével kezdeményezi a  gazdálkodásért felelős
szervezeti egységnél.
(3) Ha a támogatási döntés vagy a támogatási döntés kezdeményezése nem felel meg a jelen szabályzatban foglaltaknak,
a  gazdálkodásért felelős szervezeti egység erről 3 munkanapon belül álláspontjának indokolásával, valamint
–  amennyiben lehetséges – az  észlelt probléma megoldására irányuló javaslattal együtt tájékoztatja a  szakmai
szervezeti egységet.
(4) Ha a  Támogatási jogviszony kezdeményezése adatlap vagy a  15–16.  §-ban foglalt dokumentumok nem állnak
rendelkezésre, vagy hiányosak, a gazdálkodásért felelős szervezeti egység 3 munkanapon belül hiánypótlásra szólítja
fel a szakmai szervezeti egységet. A szakmai szervezeti egység haladéktalanul felhívja a kedvezményezettet a hiányzó
dokumentumok 5 munkanapon belüli benyújtására.
(5) A gazdálkodásért felelős szervezeti egység a (2) és (4) bekezdésben foglalt dokumentumok hiánytalan kézhezvételét
követően 5 munkanapon belül – sürgős esetben 3 munkanapon belül – előkészíti a szerződést.
19. § A  Nagyvállalati beruházási támogatások, a  Gazdasági Zöldítési Rendszer, az  Irinyi Terv iparstratégiai támogatásai,
a  Jedlik terv, az  Intézményi kezességi díjtámogatások, a  Pest megyei fejlesztések, a  Szakképzési Centrumok által
ellátott felnőtt oktatási tevékenység finanszírozása, A  2007–2013. évek közötti operatív programok visszaforgó
pénzeszközeinek felhasználása és kezelése előirányzatok esetén, továbbá a  közigazgatási államtitkár által
meghatározott előirányzatok vonatkozásában a szerződés előkészítése a szakmai szervezeti egység feladata.
20. § A szerződéstervezetet a támogatási szerződésminta alapján kell előkészíteni.
IV. Fejezet
Szerződéstervezet véleményezése 21. § (1) A  szerződéstervezetet elektronikus úton – a  19.  §-ban foglaltak kivételével – a  Jogi és Kodifikációs Főosztály és
a szakmai szervezeti egység véleményezi. A 19. § szerinti esetben a szakmai szervezeti egység a szerződéstervezetet
a Jogi és Kodifikációs Főosztálynak és a gazdálkodási szervezetnek küldi meg véleményezésre.
(2) A véleményező szervezeti egységek az észrevételeiket 5 munkanapon belül – sürgős esetben 3 munkanapon belül –
elektronikus úton megküldik a szerződés-előkészítő szervezeti egységnek.
(3) Ha a véleményező szervezeti egységek és a szerződés-előkészítő szervezeti egység különböző álláspontot képviselnek
a  szerződéstervezettel és annak mellékleteivel kapcsolatosan, a  vitás kérdések lezárása érdekében a  szerződéselőkészítő szervezeti egység egyeztetést kezdeményez. Ha a Jogi és Kodifikációs Főosztály a szerződés megkötésének
jogi akadályát látja, úgy a szerződés nem köthető meg.
(4) A véleményezés vagy a szerződés előkészítése során a gazdálkodásért felelős szervezeti egység a szakmai szervezeti
egységtől kapott adatok alapján elkészíti a  kötelezettségvállalásról, utalványozásról és a  Nemzetgazdasági
Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasítás (a továbbiakban: kötelezettségvállalási utasítás)
2. mellékletében meghatározott kötelezettségvállalási adatlapot (a továbbiakban: kötelezettségvállalási adatlap).
22. § A szerződés-előkészítő szervezeti egység a véleményezési eljárás lezárását követően kinyomtatja a kötelezettségvállalási
adatlapot egy példányban és a  szerződéstervezetet annyi példányban, hogy a  szerződés megkötését követően
az NGM legalább három és valamennyi egyéb szerződő fél legalább egy eredeti példánnyal rendelkezzen.
V. Fejezet
A szerződés megkötése, módosítása 7. A gazdálkodásért felelős szervezeti egység által előkészített szerződések megkötése
23. § (1) A  gazdálkodásért felelős szervezeti egység a  véleményezési eljárást követően a  szerződéstervezetet és
kötelezettségvállalási adatlapot pénzügyi ellenjegyzéssel látja el, majd a Jogi és Kodifikációs Főosztály útján megküldi
a szakmai szervezeti egység részére.
(2) A szerződéstervezetet a Jogi és Kodifikációs Főosztály jogi ellenjegyzéssel látja el.
 (3) A szakmai szervezeti egység a szerződéstervezetet megküldi a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető részére, aki
azt – egyetértése esetén – a kötelezettségvállalási adatlap aláírásával jóváhagyja.
 (4) A  szakmai szervezeti egység a  kötelezettségvállalási utasítás 14.  § (1)  bekezdése szerinti egyetértő útján
a  kötelezettségvállaló részére aláírás céljából megküldi a  szerződéstervezetet és annak mellékleteit, valamint
a kötelezettségvállalási adatlapot, valamint egyedi kérelmek esetében a 6. § (1) bekezdésében foglalt javaslatot.
(5) A  szerződéstervezetnek a  kötelezettségvállaló által történő aláírását követően a  gazdálkodásért felelős szervezeti
egység megküldi a szerződéstervezetet a kedvezményezett részére aláírás céljából.
(6) Ha a  szerződéstervezetet a  szerződő felek nem írják alá, a  gazdálkodásért felelős szervezeti egység köteles erről
írásban tájékoztatni a szakmai szervezeti egységet, valamint a Jogi és Kodifikációs Főosztályt. A gazdálkodásért felelős
szervezeti egység vezetőjének a kötelezettségvállalási adatlapon rögzítenie kell a szerződéskötés meghiúsulásának
tényét és rövid indokolását.
(7) Az aláírt szerződések egy eredeti példányát a gazdálkodásért felelős szervezeti egység a szakmai szervezeti egységnek,
a  szerződés további egy-egy eredeti példányát a  Jogi és Kodifikációs Főosztálynak és a  Kedvezményezettnek
továbbítja.
8. A szakmai szervezeti egység által előkészített szerződések megkötése
24. § (1) A  szakmai szervezeti egység a  véleményezési eljárást követően a  szerződéstervezetet és a  kötelezettségvállalási
adatlapot továbbítja a  szakmai felügyeletet gyakorló felsővezetőnek a  kötelezettségvállalási adatlapon történő
jóváhagyás céljából.
(2) A szakmai felügyeletet gyakoroló felsővezető jóváhagyását követően a szakmai szervezeti egység a Jogi és Kodifikációs
Főosztályon, a  gazdálkodásért felelős szervezeti egységen és a  kötelezettségvállalási utasítás 14.  § (1)  bekezdése
szerinti egyetértő útján a szerződéstervezetet és a kötelezettségvállalási adatlapot – valamint a 6. § (1) bekezdésében
foglalt javaslatot – aláírás céljából megküldi a kötelezettségvállaló részére.
(3) A szerződéstervezetet a Jogi és Kodifikációs Főosztály jogi ellenjegyzéssel látja el.
 (4) A  szerződéstervezetet és a  kötelezettségvállalási adatlapot a  gazdálkodásért felelős szervezeti egység pénzügyi
ellenjegyzéssel látja el.
 (5) A szerződéstervezetnek a kötelezettségvállaló által történő aláírását követően a szakmai szervezeti egység megküldi
a szerződéstervezetet a kedvezményezett részére aláírás céljából.
 (6) Ha a szerződéstervezetet a szerződő felek nem írják alá, a szakmai szervezeti egység köteles erről írásban tájékoztatni
a gazdálkodásért felelős szervezeti egységet, valamint a Jogi és Kodifikációs Főosztályt. A szakmai szervezeti egység
vezetőjének a  kötelezettségvállalási adatlapon rögzítenie kell a  szerződéskötés meghiúsulásának tényét és rövid
indokolását.
(7) Az aláírt szerződések egy eredeti példányát és az aláírt kötelezettségvállalási adatlapot a szakmai szervezeti egység
a gazdálkodásért felelős szervezeti egységnek, a szerződés további egy-egy eredeti példányát a Jogi és Kodifikációs
Főosztálynak és a Kedvezményezettnek továbbítja.
9. A Szerződés módosítása 25. § A  szerződés módosításának folyamatára a  szerződéskötés folyamatára vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni az Ávr. 95. §-ában foglaltak figyelembevételével.
VI. Fejezet
Teljesítésigazolás, beszámolás 26. § Támogatási előleg fizetése esetén, valamint amennyiben a támogatás folyósítására a részbeszámoló vagy beszámoló
elfogadását követően kerül sor a pénzügyi teljesítéshez a teljesítésigazolásra jogosult személy meggyőződik arról,
hogy a  kedvezményezett átlátható szervezetnek minősül. Ennek keretében ellenőrzi az  Áht. 55.  §-ában foglalt
adatokat. Ha a  kedvezményezett átlátható szervezetnek minősül, a  teljesítésigazolásra jogosult aláírja
a kötelezettségvállalási utasítás 7. melléklete szerinti adatlapot, és azt továbbítja a gazdálkodásért felelős szervezeti
egység részére.
27. § (1) A  szerződésben meghatározott részbeszámoló vagy beszámoló (a továbbiakban együtt: beszámoló) szakmai és
pénzügyi részből áll.
(2) A szerződésben előírt beszámoló szakmai részének vizsgálata során ellenőrizni kell, hogy az tartalmazza a támogatott
program, projekt vagy feladat megvalósításának helyét, időpontját, megvalósítását és eredményét, valamint
a pályázati kiírásban, a szerződésben a szakmai beszámoló elkészítésére meghatározott feltételek szerinti tájékoztatást.
(3) Ha a pályázati kiírás, szerződés könyvvizsgálói záradék előírásáról rendelkezik, akkor a szerződésben előírt beszámoló
pénzügyi részének ellenőrzése során vizsgálni kell az alábbi dokumentumok és adatok meglétét:
a) könyvvizsgálói záradékkal ellátott cégszerűen aláírt számlaösszesítőt, mely az  elszámolni kívánt számlák
tekintetében tartalmazza a számlaszámot, a bizonylat típusát, a számla kiállítójának nevét, adószámát, a számla
kiállításának idejét és teljesítési időpontját, a gazdasági esemény megnevezését, a nettó és bruttó számlaértékét,
az áfa összegét, a kifizetés időpontját, a kifizetést alátámasztó bizonylat sorszámát és a költségvetési támogatás
terhére elszámolt összeget,
b) könyvvizsgálói záradékkal ellátott cégszerűen aláírt személyi jellegű ráfordításokat tartalmazó összesítőt, mely
az  elszámolni kívánt személyi juttatásokra, a  munkaadókat terhelő járulékokra és a  szociális hozzájárulási
adóra, szakképzési hozzájárulásra vonatkozóan tartalmazza a  számviteli bizonylat kiállítójának a  nevét,
adószámát, a  típusát, a  sorszámát, kiállításának és teljesítésének az  időpontját, a  gazdasági esemény
megnevezését, a  tevékenység ellátásában részt vevő személyek nevét, a  személyi juttatás bruttó összegét,
a  levont adóelőleget, a  levont dolgozót terhelő járulékokat, a  munkaadót terhelő járulék és a  szociális
hozzájárulási adó, a szakképzési hozzájárulás mértékét, a kifizetés időpontját, a kifizetést alátámasztó bizonylat
sorszámát havonkénti kimutatásban az éves jövedelemre vonatkozóan oly módon, hogy egy esetleges tételes
ellenőrzés során a kifizetések egyértelműen azonosíthatóak legyenek,
c) az Ávr. 100. § (3) bekezdése szerinti dokumentumokat.
 (4) A könyvvizsgálói záradék előírásának mellőzése esetén a szerződésben előírt beszámoló pénzügyi része vizsgálatának
– ha pályázati kiírás, szerződés másként nem rendelkezik – ki kell terjednie a következő dokumentumokra és adatokra:
a) az elszámolni kívánt számlák tekintetében a számlaszámot, a bizonylat típusát, a számla kiállítójának nevét,
az  adószámát, a  számla kiállításának idejét és teljesítési időpontját, a  gazdasági esemény megnevezését,
a  nettó és bruttó számlaértékét, az  áfa összegét, a  kifizetés időpontját, a  kifizetést alátámasztó bizonylat
sorszámát és a  költségvetési támogatás terhére elszámolt összeget tartalmazó cégszerűen aláírt
számlaösszesítőt,
b) a  személyi juttatásokra, a  munkaadókat terhelő járulékokra és a  szociális hozzájárulási adóra, szakképzési
hozzájárulásra vonatkozóan olyan cégszerűen aláírt összesítőt, amely tartalmazza a  számviteli bizonylat
kiállítójának a nevét, adószámát, a típusát, a sorszámát, kiállításának és teljesítésének az időpontját, a gazdasági
esemény megnevezését, a  tevékenység ellátásában részt vevő személyek nevét, a  személyi juttatás bruttó
összegét, a levont adóelőleget, a levont dolgozót terhelő járulékokat, a munkaadót terhelő járulék és a szociális
hozzájárulási adó, a szakképzési hozzájárulás mértékét, a kifizetés időpontját, a kifizetést alátámasztó bizonylat
sorszámát havonkénti kimutatásban az éves jövedelemre vonatkozóan oly módon, hogy egy esetleges tételes
ellenőrzés során a kifizetések egyértelműen azonosíthatóak legyenek,
c) az  elszámolás alá eső valamennyi, a  számviteli előírásoknak megfelelő eredeti számla, számviteli bizonylat,
bérkifizetési összesítő hitelesített másolatát, amelyek rávezetve tartalmazzák a szerződés azonosítószámát és
a szerződés alapján fizetett összeget,
d) a számla, számviteli bizonylat c) pont szerinti hiteles másolatához csatolt alábbi mellékleteket:
da) bérköltség elszámolása esetében bérfizetést megalapozó jogviszony-igazolásokat vagy munkaköri
leírást,
db) szolgáltatás, beszerzés esetében a visszaigazolt megrendelőt, a szerződést vagy a teljesítésigazolást,
dc) hirdetés, műsorfüzet esetében az elkészített hirdetést, műsorfüzetet,
dd) rendezvény esetében a részletes programot,
de) étkezési, élelmezési, szállodai és éttermi számlák esetében a  résztvevők listáját, az  esemény
meghatározását vagy a teljesítésigazolást,
df ) kiküldetések esetén a kiküldetési rendelvényt,
dg) eszközbeszerzés esetén az üzembe helyezést igazoló dokumentumot,
e) a  kedvezményezett által teljesített pénzügyi kifizetéseket igazoló dokumentumokat, így különösen a  banki
átutalás vagy a pénzügyi kiegyenlítés bizonylatait, készpénzfizetés esetén a pénztári kiadási bizonylatot vagy
a  számviteli előírásoknak megfelelő egyéb dokumentumok kedvezményezett által hitelesített másolatait,
valamint
f ) mindazokat a  dokumentumokat, amelyek a  beszámoló részeként a  pályázati kiírásban, a  szerződésben
meghatározásra kerülnek.
(5) Az idegen nyelvű számlák, dokumentumok, bizonylatok ellenőrzése során vizsgálni kell, hogy tartalmazzák-e azon
adatokat, megjelöléseket, szövegrészeket, amelyek a bizonylat hitelességéhez, a bizonylat tartalmának megbízható,
valóságnak megfelelő megítéléséhez szükségesek.
28. § (1) A szakmai szervezeti egység a kedvezményezett által benyújtott beszámolót megvizsgálja, és a pénzügyi beszámolót
véleményezésre a gazdálkodásért felelős szervezeti egység részére megküldi.
(2) Amennyiben a  pénzügyi beszámoló a  27.  § (3)  bekezdése alapján történik, a  szakmai szervezeti egység értesíti
a kedvezményezetett a beküldendő dokumentumokról vagy helyszíni ellenőrzésről.
(3) Ha a  beküldött dokumentumok alapján a  beszámoló nem felel meg a  jogszabályban, a  támogatási szerződésben
foglalt előírásoknak, vagy egyéb hibát, hiányosságot tartalmaz, úgy a szakmai szervezeti egység határidő tűzésével
haladéktalanul hiánypótlásra szólítja fel a kedvezményezettet.
(4) Ha a vizsgálat során a szakmai szervezeti egység azt állapítja meg, hogy a beszámoló és/vagy a helyszíni ellenőrzés
eredménye mindenben megfelel az előírásoknak, úgy azt a teljesítési igazolás kiállítása céljából a teljesítésigazoló
személy elé terjeszti.
(5) A  teljesítésigazolásra jogosult személy az  Ávr. 102/B.  § (1)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel dönt
a kedvezményezett beszámolójának, záró beszámolójának elfogadásáról vagy elutasításáról, esetleges visszafizetési
kötelezettségéről, döntéséről értesíti a kedvezményezettet.
(6) A támogatott tevékenység befejezése a költségvetési támogatás teljes összegének elszámolásáról készített beszámoló
alapján és annak teljesítésigazolásra jogosult személy általi elfogadásával történik.
(7) A  szerződésben meghatározott fenntartási időszak alatt benyújtott fenntartási jelentést – megbízott szervezet
hiányában – a  szakmai szervezeti egység a  (2) és (3)  bekezdésben foglaltak szerint ellenőrzi, a  teljesítésigazolásra
jogosult személy az (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelően fogadja el.
(8) Az Ávr. 102/B. § (2) bekezdése szerinti záró jegyzőkönyvet a szakmai szervezeti egység készíti el.
 (9) Az Ávr. 102/B. § (2) bekezdése szerinti záró beszámoló elfogadására a teljesítésigazolásra jogosult személy jogosult.
VII. Fejezet
Záró rendelkezések 29. § Ez az utasítás a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
63/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Szalay-Bobrovniczky Kristófot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2014. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
106/2018. (HK 4.) HVKF parancsa az Állandó és Időszakos lőterek kialakítása és berendezése című szolgálati könyv kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése alapján, figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § (3) bekezdésére a következő
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
honvédelmi minisztériumi (a továbbiakban: HM) szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a HM Hatósági Főosztály, valamint HM
Haderőfejlesztési Programok Főosztály főosztályvezetőjét
a parancsban meghatározott feladatok végrehajtásában
történő közreműködésre.
3. Az Állandó és Időszakos lőterek kialakítása és berendezése című szolgálati könyv (a továbbiakban: szabályzat)
kidolgozásával kapcsolatos feladatok végrehajtása érdekében kidolgozó csoportot hozok létre.
4. A szabályzat kidolgozását az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH
HFKP) parancsnoka irányítja.
5. A szabályzat kidolgozásának szakmai felelőse az MH
HFKP.
6. A kidolgozó csoport
a) vezetője az MH HFKP Gyakorlattervező és Kikép
zést Támogató Osztály osztályvezetője és
b) vezető helyettese az MH HFKP Gyakorlattervező és
Kiképzést Támogató Osztály osztályvezető-helyettese. 7. A kidolgozó csoport tagjai
a) HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály,
b) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Had
műveleti Csoportfőnökség,
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
d) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
e) a HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség,
f) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
g) az MH HFKP,
h) az MH Altiszti Akadémia,
i) az MH Bakony Harckiképző Központ,
j) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár,
k) az MH Logisztikai Központ és
l) az MH Egészségügyi Központ
állományából kijelölt személyek.
8. A szabályzat kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő és a szakterületre vonatkozó szabályozókkal, valamint vegyék figyelembe a Zrínyi 2026 Haderőfejlesztési Programban előirányzott fejlesztések megvalósulásakor jelentkező igényeket,
b) biztosítsa a szakfeladatok, tevékenységének tervezését, szervezését, irányítását, vezetését, végrehajtását, ellenőrzését,
c) biztosítsa a személyi állomány állandó, magas szintű
oktatását, képzését,
d) feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó
NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek és
e) feleljen meg a hatályos és normatív módon kötelező
NATO és magyar terminológiának.
9. Az MH HFKP parancsnoka a szabályzat kidolgozási
ütemtervét a HVKF részére 2018. április 16-ig terjessze fel
jóváhagyás céljából.
10. A szabályzat kidolgozása és véglegesítése érdekében az MH HFKP parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai
részére a szolgálati út betartásával szakmai összevonást
kezdeményezhet.
11. A szabályzat hatálybalépésének tervezett időpontja
2018. szeptember 28.
12. A lektor vagy lektorok a szakmai felelős szerv, illetve
szervezet vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy
személyek. Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor
a kidolgozó csoport vezetője. A lektorálási feladatokkal
megbízott személy vagy személyek feladatukat szolgálati
tevékenységük keretében végzik.
13. A feladat végrehajtásában érintett szervek és szervezetek vezetői, parancsnokai a kidolgozó csoportba kijelölt
személyek és azok helyetteseinek nevét – a szolgálati út
betartásával – az MH HFKP részére a parancs hatályba
lépését követő 8. napig küldjék meg.
14. A kidolgozó csoport a parancs hatálybalépését
követő 15 napon belül kezdje meg munkáját.
15. Ez a parancs az aláírását követő napon lép hatályba,
és 2019. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett: Huszár János altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
27/2013. (V. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva H. K. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden közpénzből – részben vagy egészben – finanszírozott pénzügyi művelet nyilvános
legyen, naprakészen és időrendben legyen feltüntetve az interneten egy könnyen átlátható és hozzáférhető módon?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikk (3) bekezdés a) pontja rögzíti, hogy „Nem lehet
országos népszavazást tartani az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről”.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés arra irányul, hogy minden
közpénzből finanszírozott pénzügyi művelet nyilvános legyen, naprakészen és időrendben legyen feltüntetve
az  interneten. Ezzel összefüggésben nyilvánvaló, hogy minden közalkalmazott, köztisztviselő (bíró, ügyész stb.)
közpénzből kapja a fizetését a kérdésben meghatározott pénzügyi műveletek körébe tartozó banki átutalás útján.
Az Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése akként rendelkezik, hogy „Mindenkinek joga van személyes adatai
védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez.”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint fentiek alapján egyértelmű, hogy a magánszemélyek személyes
adatai alaptörvényi védelmet élveznek, azok nem hozhatóak korlátlanul nyilvánosságra. Eredményes népszavazás
esetén viszont az  Alaptörvény módosítása válna szükségessé, mivel csak ez  biztosítana lehetőséget a  személyes
adatok fenti körben történő nyilvánosságra hozatalához.
Fentiek alapján megállapítható, hogy az Nsztv. 10. § b) pontja alapján a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani, egy eredményes népszavazás az Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, mely azonban az Alaptörvény
hivatkozott rendelkezése alapján tiltott tárgykörnek minősül.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű, hogy beadványozó mit ért a „közpénzből
finanszírozott pénzügyi művelet” kifejezés alatt, a  „pénzügyi művelet” fogalom ebben a  formában ugyanis túl
tág, nehezen behatárolható, hogy konkrétan milyen pénzmozgással járó, vagy egyéb pénzügyi tevékenységet
jelent. Nem világos és nem egyértelmű továbbá a „naprakészen és időrendben”, valamint a „könnyen átlátható és
hozzáférhető módon” kifejezés sem.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, – mivel a  kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésén, a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  §
b)  és c)  pontjain, a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés
c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
17/2013. (V. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a levéltári helyzet áttekintésére, a Magyar
Nemzeti Levéltár tevékenységének teljes körű szakmai vizsgálatára kiterjedő feladatok ellátására 2013. május 14.
napjától 2013. november 13. napjáig dr. Gyimesi Endrét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében a  megyei levéltáraknak a  Magyar Országos Levéltárba történő beolvadásával
létrejött Magyar Nemzeti Levéltár működését figyelemmel kíséri, amelynek keretében
a) a  Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltárának, valamint megyei tagintézményeinek integrálását segíti,
különös tekintettel a szakmai követelmények és módszertani elvek egységesítésére;
b) intézkedést kezdeményez a  jogszabályban meghatározott szakmai követelmények teljesítéséhez szükséges
feltételek biztosítása érdekében;
c) közreműködik a Magyar Nemzeti Levéltár fejlesztési terveinek kidolgozásában;
d) kapcsolatot tart a közfeladatot ellátó szervek iratkezeléséért felelős tárcával.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet segíti.
5. § A Ksztv. 38. § (7) bekezdése alapján a miniszteri biztos helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 18/2012. (XI. 16.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
27/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Heves Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Heves Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Heves Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a
továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Heves Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. február 1-jén kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
289/2017. (VIII. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Nguyen TienThuc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Vietnami Szocialista Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2008. (HÉ 45.) NFGM utasítása a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 74. §-ában foglaltak alapján jelen utasítás mellékleteként a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési
Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2008. (II. 25.) GKM utasítás.
Bajnai Gordon s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
1215/2014. (IV. 3.) Korm. határozata a KMOP-3.1.1/E-2013-0001 azonosító számú („Márianosztra–Nagyirtás közötti kisvasút teljes, turisztikai célú helyreállítása” című) projekttel összefüggésben az Ipoly Erdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) az  Ipoly Erdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: kedvezményezett) a  Magyar Állam
többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) a  kedvezményezett a  KMOP-3.1.1/E-2013-0001 azonosító számú, „Márianosztra–Nagyirtás közötti kisvasút
teljes, turisztikai célú helyreállítása” című projektre (a továbbiakban: projekt) megítélt támogatást a nemzeti
vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti a kedvezményezettet a projekt tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2010. (III. 11.) FVM rendelete a tejágazatot érintő egyedi piactámogatási intézkedésről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezés 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. értékesített tej: a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.) FVM
rendelet (a továb biak ban: tejkvóta-rendelet) 14. § (1) bekezdése szerinti éves összesített kimutatásban, valamint
a tejkvóta-rendelet 14. § (3) bekezdése szerinti összesített kimutatásban szereplő tej és tejtermék mennyiség.
(2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmak értelmezése tekintetében a tejkvóta-rendelet 1. §-ának
rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. A támogatás alapja 2. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapnak a Bizottság által meghatározott
pénzügyi kerete.
(2) Az e rendelet szerint igényelhető támogatás alapját a 2008/2009. kvótaévben értékesített, a tejkvóta-rendelet 6. §
(4) bekezdése alapján hozott, a 2008/2009. kvótaévre vonatkozó határozatban megállapított tejmennyiség képezi.
(3) A támogatás összegét a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) a tejágazatot érintő egyedi
piactámogatási intézkedés megállapításáról szóló, 2009. december 15-i 1233/2009/EU bizottsági rendelet
Mellékletében Magyarország vonatkozásában meghatározott keretösszeg figye lembe véte lével az összes benyújtott
támogatási kérelem alapján összesített értékesített tejmennyiség arányos visszaosztásával állapítja meg.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § Támogatási kérelmet az a tejtermelő nyújthat be, aki nyilatkozik arról, hogy:
a) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási vagy végrehajtási
eljárás alatt, vagy vele szemben gazdasági tevékenységből eredő tartozás megfizetése vagy gazdasági
tevékenységével összefüggő kötelezettség kikényszerítése miatt végrehajtási eljárás nincs folyamatban, vagy
a korábban ellene vezetett végrehajtás eredményes volt,
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozása nem áll
fenn, kivéve azokat, amelyek tekintetében az adóhatóság fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
c) tejtermelői tevékenységet a 2009/2010. kvótaévben is – a tejkvóta-rendelet szerinti kimutatások alapján
igazolható módon – folytatott.
4. A támogatás igénylése és kifizetése 4. § (1) Az 1. melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelem nyomtatványát az MVH 2010. április 15-éig postai úton
megküldi a tejtermelő részére, amelyet a tejtermelőnek a kézhezvételtől számított 10 napon belül kell benyújtania
a lakóhelye, illetve székhelye szerint ille té kes MVH megyei kirendeltségére. A kérelem vonatkozásában hiánypótlásnak
nincs helye.
(2) A támogatási összeg euróra történő átszámításakor a 2009. december 17-i napján érvényes, az Európai Központi Bank
által közzétett euró átváltási árfolyamot kell alkalmazni.
(3) Az MVH 2010. június 30-áig intézkedik a támogatási összeg kifizetéséről.
5. Záró rendelkezés 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2010. szeptember 1-jén hatályát veszti.
6. § Ez a rendelet a tejágazatot érintő egyedi piactámogatási intézkedés megállapításáról szóló 2009. december 15-i
1233/2009/EU európai bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter