text:
645/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a tőkepiacról szóló 2001. évi
CXX. törvény 11. § (3) bekezdése és 12. § (1)–(2) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – az Alkotmány 13. § (1) bekezdésének sérelmére alapított – indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a tőkepiacról szóló 2001. évi
CXX. törvény 11. § (3) bekezdése és 12. § (1)–(2) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – a gazdasági társaságokról szóló
2006. évi IV. törvénnyel való ellentétre alapított – indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozók a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX.
törvénynek (a továbbiakban: Tpt.) a nyomdai úton kibocsátott értékpapírok dematerializálására vonatkozó egyes
szabályait kifogásolják.
A Tpt. 11. § (3) bekezdése értelmében az átalakítás napjától az átalakított sorozatba tartozó, de a tulajdonos által
be nem nyújtott, nyomdai úton előállított értékpapír helyébe lépő dematerializált értékpapírokat a központi értéktár a
kibocsátó számára vezetett központi értékpapírszámlán
tartja nyilván azzal, hogy a számlán lévő értékpapírok tulajdonjoga a nyomdai úton előállított értékpapír utolsó tulajdonosát illeti. Az indítványozók érvelése szerint azonban a központi értéktárnak nem feladata, sőt nincs is lehetősége a tulajdonosok nyilvántartására, az említett jogszabályhely ezért „félrevezető”, s ennek nyomán alkotmányellenes is [sérti az Alkotmány 13. § (1) bekezdését].
A Tpt. 12. §-a – többek között – az átalakításra érvényesen be nem nyújtott részvény (és egyéb tulajdonviszonyt
megtestesítő értékpapír) értékesítéséről rendelkezik, kimondja továbbá azt is, hogy az értékesítés eredménytelensége esetén a kibocsátó az értékesítésre nyitva álló határidő lejártát követő első közgyűlésen köteles az alaptőkét
leszállítani. Az indítványozók úgy vélik, hogy a tulajdonos hozzájárulása nélküli részvény-értékesítés előírása
sérti a tulajdonhoz való jogot, mert megszünteti a részvényesnek a jogszerűen megszerzett részvénye feletti rendelkezési jogát. Alkotmányellenesnek tartják emellett az
alaptőke leszállítására vonatkozó rendelkezést is, mivel
szerintük ez az előírás „elvonja a részvény által megtestesített vagyonrészre vonatkozó vagyoni jogot”, megszünteti „a részvénytulajdonosnak részvényéhez és a részvény
által megtestesített alaptőke-hányadhoz fűződő tulajdonjogát ellenszolgáltatás nélkül”.
Kérelmük alátámasztásaként utalnak az indítványozók
végezetül arra is, hogy a támadott szabályok nem állnak
összhangban a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) „részvényesi jogosítványokat biztosító rendelkezéseivel”, ebben a vonatkozásban azonban alkotmányos rendelkezés sérelmére nem hivatkoznak.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a pénzügyminiszter
véleményét. II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
2. A Tpt. támadott rendelkezései:
„11. § (3) Az átalakítás napjától az átalakított sorozatba
tartozó, de a tulajdonos által be nem nyújtott nyomdai úton
előállított értékpapír helyébe lépő dematerializált értékpapírokat a központi értéktár a kibocsátó számára vezetett
központi értékpapírszámlán tartja nyilván, azzal, hogy a
számlán lévő értékpapírok tulajdonjoga – a 12. § (2) bekezdésében foglaltakat is figyelembe véve – a nyomdai
úton előállított értékpapír utolsó tulajdonosát illeti.”
„12. § (1) Az átalakítás napjával a kibocsátó az átalakított értékpapír-sorozatot érvénytelenné nyilvánítja, dematerializált értékpapírrá alakítja. Az átalakításra érvényesen
be nem nyújtott értékpapírok sorszámát a kibocsátó nyilvántartásba veszi. Hitelviszonyt megtestesítő értékpapír és
befektetési jegy átalakítása esetén a nyomdai úton előállított értékpapír tulajdonosa – az értékpapír benyújtásával és
az értékpapírszámlát vezető befektetési vállalkozás, hitelintézet megjelölésével – az értékpapír lejáratáig, a befektetési jegyet kibocsátó befektetési alap megszűnéséig kérheti a dematerializált értékpapír értékpapírszámláján történő
jóváírását. Részvény, egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő
értékpapír esetében a kibocsátó az átalakított értékpapírokat – az átalakítástól számított hat hónapon belül – befektetési vállalkozás, hitelintézet közreműködésével értékesíti. Az értékesítés szabályait a kibocsátó az átalakításról
szóló hirdetményben jelenteti meg. Az értékesítés eredménytelensége esetén a kibocsátó az értékesítésre nyitva
álló határidő lejártát követő első közgyűlésen az alaptőkét
leszállítja.
(2) Az érvénytelenné nyilvánított értékpapír forgalom
tárgya nem lehet, azonban annak bemutatásával tulajdonosa követelheti részére a dematerializált értékpapír kiadását, vagy ha az értékesítés megtörtént, illetőleg a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír lejárt, vagy a befektetési jegyet kibocsátó befektetési alap megszűnt, az értékesített
dematerializált értékpapír ellenértékét, illetőleg a lejáratkor esedékes összeget. Az értékesített értékpapír ellenértékét, illetve a lejáratkor esedékes összeget a tulajdonos jelentkezéséig a kibocsátó hitelintézetnél nyitott letéti számlán tartja. A benyújtási határidőt elmulasztó értékpapír-tulajdonos az igényének érvényesítéséig felmerült költségeket köteles megfizetni. Az értékpapír kiadása iránti követelés helyébe lépő pénzkövetelés elévülésére az értékpapírban megtestesített követelés elévülésére irányadó szabályok érvényesek.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozók úgy vélik, hogy a Tpt. sérti a tulajdonhoz való jogot azáltal, hogy előírja: a nyomdai úton
előállított részvény dematerializálása esetén – amennyiben a tulajdonos nem jelentkezik – a részvényt értékesíteni
kell, illetve be kell vonni.
Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt a következőket állapította meg. Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint a
Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
Bár e rendelkezés nem az alaptörvénynek az alapjogokat
nevesítő XII. fejezetében található, az Alkotmánybíróság
állandó gyakorlata szerint a tulajdonhoz való jog alapjogi
védelemben részesül, és vonatkozik rá az alapjogi korláto
zásnak az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében lefektetett tilalma [7/1991. (II. 28.) AB határozat, ABH 1991, 25.;
935/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 765.].
Mivel a részvény tagsági jogokat megtestesítő, névre
szóló, névértékkel rendelkező forgalomképes értékpapír
(Gt. 177. §), amelyre a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 94. § (2) bekezdése értelmében megfelelően alkalmazni kell a tulajdonjog szabályait, ezért ennek megfelelően a részvényre
kiterjed az alkotmányos tulajdonvédelem köre.
2. Az Alkotmánybíróság az ügy elbírálása során áttekintette az érintett jogszabályi rendelkezések tartalmát, a
részvények dematerializálására vonatkozó előírásokat az
alábbiak szerint.
A részvény – a kibocsátó döntése alapján – előállítható
nyomdai úton okiratként vagy dematerializált értékpapírként. A Tpt. szövegezéséből kitűnik azonban, hogy a jogalkotó a fizikai formában is létező értékpapírokkal szemben a dematerializált értékpapírok preferenciájának irányába igyekezett elmozdítani a szabályozást: nyilvánosan
forgalomba hozni például jelenleg már kizárólag dematerializált formában előállított részvényt lehet [Tpt. 6. §
(3) bekezdés], a bemutatóra szóló részvény kibocsátásának a lehetősége megszűnt. Sőt, a korábban nyomdai úton
előállított részvényeket is dematerializálnia kellett a kibocsátónak legkésőbb 2004. december 31-ig [Tpt. 2007. július 1-jéig hatályos 408. § (1) bekezdése]. Az indítványozók
által kifogásolt rendelkezések ezért jelenleg a zártkörűen
működő részvénytársaság nyomdai úton előállított részvényeinek dematerializálási folyamatát érintik.
A dematerializált részvény a Gt. 180. § (1) bekezdése
szerint [összhangban a Tpt. 5. § (1) bekezdés 23. pontjával, illetve a 7. § (3) bekezdésével] egy elektronikus úton
létrehozott, rögzített, továbbított és nyilvántartott, az értékpapírokra vonatkozó külön törvényben meghatározott
tartalmi kellékeit azonosítható módon tartalmazó adatösszesség, amelynek nincs sorszáma. A részvényes nevét,
valamint az azonosításhoz szükséges egyéb adatait az értékpapír-forgalmazó által a részvényes javára vezetett értékpapírszámla tartalmazza.
A Tpt. alapján lehetőség van arra, hogy a kibocsátó a
nyomdai úton előállított részvények dematerializált részvényekké történő átalakításáról döntsön. A folyamat azonban nem fordítható meg: ha a kibocsátó – saját döntése
vagy jogszabályi előírás alapján – eleve dematerializált értékpapírt bocsátott ki, vagy az értékpapírt dematerializált
értékpapírrá alakította át, annak nyomdai úton történő
előállításáról utóbb nem rendelkezhet [Tpt. 6. § (5) bekezdés].
A Tpt. 10-12. §-ai szerint az értékpapír dematerializálásáról szóló szóló döntést – harminc napon belül – a kibocsátó a Tpt. 34. § (4) bekezdésében meghatározott helyen
[a) legalább egy országos terjesztésű napilap, vagy b) a kibocsátó és – ha van – a forgalmazó honlapja, vagy c) annak
a szabályozott piacnak a honlapja, amelyen az értékpapírral kereskednek, vagy d) a Felügyelet honlapja, ha a Fel
ügyelet nyújt ilyen szolgáltatást az e törvény szerinti közzétételi kötelezettség teljesítése céljából], valamint részvény átalakítása esetén a cégközlönyben is közzétett hirdetményben kell közölni, s ebben kell felszólítani részvény-tulajdonosokat az értékpapír benyújtására. Az átalakítás időtartama hatvan napnál rövidebb nem lehet (ha valamennyi értékpapírt benyújtották, az hamarabb lezárható). Az átalakítás napján – mely a benyújtásra megjelölt
utolsó napot követő munkanap – a kibocsátó az átalakított
értékpapír-sorozatot érvénytelenné nyilvánítja. A központi értéktár az átvett nyomdai úton előállított értékpapírok
ellenében ugyanolyan mennyiségű dematerializált értékpapírt ír jóvá a számlavezető központi értékpapírszámláján; a számlavezető pedig haladéktalanul jóváírja a dematerializált értékpapírt a számlatulajdonosok értékpapírszámláján (amennyiben az értékpapír tulajdonosa nem jelölte meg azt a befektetési vállalkozást, hitelintézetet,
amellyel értékpapír-számlaszerződést kötött, úgy kell tekinteni, mint aki a benyújtást elmulasztotta). A tulajdonos
által be nem nyújtott nyomdai úton előállított értékpapírok
sorszámát a kibocsátó nyilvántartásba veszi, a helyükbe
lépő dematerializált értékpapírokat pedig a központi
értéktár által a kibocsátó számára vezetett központi értékpapírszámlán tartja nyilván azzal, hogy a számlán lévő értékpapírok tulajdonjoga – a 12. § (2) bekezdésében foglaltakat is figyelembe véve – a nyomdai úton előállított értékpapír utolsó tulajdonosát illeti.
Részvény, egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapír esetében a Tpt. azt írja elő, hogy a kibocsátónak az
átalakított értékpapírokat – az átalakítástól számított hat
hónapon belül – befektetési vállalkozás, hitelintézet közreműködésével értékesítenie kell.
Az érvénytelenné nyilvánított, nyomdai úton előállított
részvény bemutatásával tulajdonosa a dematerializált értékpapír kiadását – vagy ha az értékesítés már megtörtént,
az ellenértékét – követelheti, köteles azonban az igényének érvényesítéséig felmerült költségeket megfizetni. Az
értékpapír kiadása iránti követelés helyébe lépő pénzkövetelés elévülésére az értékpapírban megtestesített követelés
elévülésére irányadó szabályok érvényesek. Az értékesítés
eredménytelensége esetén a kibocsátó az értékesítésre
nyitva álló határidő lejártát követő első közgyűlésen az
alaptőkét leszállítja.
3. Az indítványozók szerint a Tpt. 11. § (3) bekezdése
azért alkotmányellenes, mert a központi értéktárnak nem
feladata, sőt nincs is lehetősége a tulajdonosok nyilvántartására, az említett jogszabályhely ezért „félrevezető”.
Az Alkotmánybíróság ebből a szempontból nem talált alkotmányossági összefüggést a támadott jogszabályi rendelkezés és az Alkotmány 13. § (1) bekezdése között, az indítványt – állandó gyakorlatának megfelelően [698/B/1990.
AB határozat, ABH 1991, 716–717.; 35/1994. (VI. 24.) AB
határozat, ABH 1994, 197, 201.; 720/B/1997. AB határozat,
ABH 1998, 1005, 1007.; 380/D/1999. AB határozat, ABH
2004, 1306, 1313–1314.] – ebben a vonatkozásban elutasította.
4. Az Alkotmánybíróság megállapította ugyanakkor,
hogy a Tpt. másik, szintén támadott rendelkezése [12. §
(1)–(2) bekezdés] összefüggésbe hozható a tulajdonjog
tartalmával: mind a tulajdonos hozzájárulása nélküli részvény-értékesítés, mind az értékesítés sikertelensége esetére előírt alaptőke-leszállítás (és az ezzel együtt járó részvény-bevonás) megszünteti az érintett értékpapír-tulajdonosnak a részvény által megtestesített tagsági jogait, s így
korlátozza a polgári jogi értelemben vett tulajdonjog egyik
részjogosítványának tekintett rendelkezési jogot. A jelen
ügyben vizsgált szabályozás alapján tehát fennáll annak a
lehetősége, hogy – amennyiben az előírt határidőn belül
nem jelentkezik – a tulajdonos elveszti a tulajdonát. A támadott előírások alkotmányosságát ezért – az indítványozók hivatkozásának megfelelően – az Alkotmány 13. §
(1) bekezdése alapján el lehet bírálni [Vö. pl. 64/1993.
(XII. 22.) AB határozat a vételi joggal összefüggésben
(ABH 1993, 373.)], amely „a tulajdonhoz való jogot az állammal szemben biztosítja, s azt mint alapjogot – az értékgarancia követelményével, illetőleg a közérdekű korlátozás arányosságának ismérvével [64/1993. (XII. 22.) AB
határozat, ABH 1993, 380-382.] – az állammal szemben
védi” (800/B/1993. AB határozat, ABH 1996, 420,
421–422.).
A tulajdonjog alkotmányi védelmével, illetve annak tartalmával kapcsolatban hangsúlyozni kell azonban, hogy ez
nem azonos a tulajdonjognak a polgári jogban kialakított
fogalmán alapuló, a polgári jogban meghatározott védelemével. Az Alkotmány a tulajdonjogot, mint az egyéni cselekvési autonómia anyagi alapját ismeri el; az alkotmányos tulajdonvédelem terjedelme a közhatalmi korlátozás
módjától, a tulajdon konkrét jellemzőitől függ [64/1993.
(XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 380.].
„A tulajdonjog korlátozása tekintetében is az Alkotmánynak az alapvető jogok korlátozására meghatározott
szabályát és az ennek alapján kialakult alkotmánybírósági
gyakorlatot kell alkalmazni. Ennek során figyelembe kell
azonban venni az Alkotmánynak a tulajdonjogról szóló
13. §-ából származó sajátosságokat is. Ilyen sajátosság az,
hogy a 13. § (2) bekezdése a tulajdonjog teljes elvonásánál
a közérdeket jelöli meg egyik feltételként. Erre tekintettel
a tulajdonjog korlátozásánál az alkotmányossági vizsgálat
egyik szempontja a másik alapvető jog, alkotmányos érték
vagy cél érvényesülésének szükségessége, vagy a közérdek miatt fennálló szükségesség. (…) A vizsgálat másik
szempontja itt is – az Alkotmány 8. §-ának (2) bekezdése
alapján – az arányosság. Az arányosság tekintetében a tulajdonhoz való jog Alkotmányban meghatározott szabályából nem származik sajátos követelmény. Ezért az arányosság általános vizsgálati mércéje alkalmazandó: a
korlátozással elérni kívánt cél fontosságának és az ennek
érdekében okozott alapjog-sérelem súlyának összhangban
kell állnia.” [42/2006. (X. 5.) AB határozat, ABH 2006,
520, 529.]
Jelen esetre vetítve mindez a következőket jelenti.
A részvényes tulajdonjoga a részvény értékesítésével
(illetve bevonásával) megszűnik. Ez a változás állami be
avatkozás (a Tpt. kógens szabályai) révén következik be.
Ennek folytán azt, hogy ez alkotmányos-e, az dönti el, vajon alapvető jog, alkotmányos érték, cél vagy a közérdek
érvényesülésének miatt szükségesnek tekinthető-e ez az
állami beavatkozás, s amennyiben igen, az az arányosság
követelményeinek is megfelel-e.
A nyomdai úton előállított részvények Tpt.-ben szabályozott dematerializálásának alapvető célja a gazdasági
társaság átláthatóságának, a részvényesi-tulajdonosi befolyással rendelkező személyeknek a beazonosíthatósága, s
ezáltal a forgalom biztonsága. Az átalakításról való döntés
a kibocsátó gazdasági társaság hatáskörébe tartozik
[Gt. 231. § (2) bekezdés g) pont], arról a részvényes a közgyűlési meghívóból (hirdetményből) értesül. Amennyiben
a közgyűlésen nem vesz rész, a döntésről a Tpt. közzétételre vonatkozó szabályai alapján szerezhet tudomást. A dematerializálás folyamatának célja nem a tulajdonjog elvonása, csupán a részvények megjelenési formájának módosulásáról van szó (nyomdai úton előállított papírból számlán nyilvántartott adattá válik a részvény). A tulajdonos
személye ennek során azonban nem változik. Tehát sem a
folyamat megindulása előtt, sem a dematerializálást követően (a dematerializált részvény birtokában) nem akadályozza meg a jogalkotó a tulajdonost abban, hogy a tulajdonában lévő részvénnyel rendelkezzen, azt például értékesítse.
A tulajdonjog szempontjából csak abban az esetben beszélhetünk a rendelkezési jog korlátozásáról, ha a tulajdonos az erre vonatkozó törvényi kötelezettsége ellenére elmulasztja meghatározott határidőn belül átalakításra benyújtani a részvényét, s így nem él a dematerializált részvény kiadása iránti követelésével. Ebben az esetben a tulajdonjog elvesztése (6 hónapon belüli értékesítés vagy
bevonás miatt) a Tpt. rendelkezéseinek a következménye.
A részvénytulajdonos jogosult érdeke kétségtelenül azt
kívánná meg, hogy amennyiben jogszabály kötelezően
előírja a dematerializálást vagy a kibocsátó valamely ok
miatt emellett dönt, akkor a nyomdai úton előállított részvény benyújtására, s így a dematerializált részvény tulajdonjogának automatikus megszerzésére minél hosszabb
ideje legyen, esetleg erre a jogalkotó egyáltalán ne is szabjon határidőt.
A szabályozás ugyanakkor egyrészt egy érvényes közgyűlési döntés eredményes végrehajtását szolgálja, azt,
hogy a többségi döntésnek megfelelő részvénystruktúra
valóban létre is jöjjön, másrészt a tulajdonjog elvesztése
csak abban az esetben következhet be, ha a tulajdonos törvényi kötelezettsége ellenére nem nyújtja be az érvénytelenné vált részvényét, tehát mulasztást követ el.
A vizsgált szabályozásnak az a kiindulópontja, hogy a
be nem nyújtott nyomdai részvények tulajdonosa ismeretlen [a Gt. alapján a részvénykönyvi bejegyzés nem kötelező, a részvénykönyv nem közhiteles nyilvántartás, 202. §
(4), (5) bekezdés, (6) bekezdés a) pont], tehát nincs kinek a
számláján jóváírni az átalakított részvényeket. A jogalkotó
átmenetinek tekinti azt a megoldást, mely szerint a be nem
nyújtott, nyomdai úton előállított részvény helyébe lépő
dematerializált értékpapírokat a központi értéktár a kibocsátó számára vezetett központi értékpapírszámlán tartja
nyilván azzal, hogy a számlán lévő részvények tulajdonjoga a nyomdai úton előállított részvények utolsó tulajdonosát illeti. Ezen átmeneti időszaknak az vet véget, hogy az
átalakítástól számított 6 hónapon belül meg kell kísérelni
az érintett részvény értékesítését, illetve sikertelenség esetén a következő közgyűlésen dönteni kell a részvény bevonásáról és az alaptőke leszállításáról. [E körben jegyzi meg
az Alkotmánybíróság, hogy e megoldás nem ismeretlen a
társasági jogban, a Gt. az alaptőke-emelés esetében az ismertettekhez hasonló szabályozási technikát alkalmaz
(259–261. §).]
Mindez összhangban áll azzal a ténnyel, hogy a dematerializált részvény csupán nyilvántartott adat (fizikailag,
papír formájában nem létezik), amely jogi értelemben véve az értéktár központi számláján történő megjelenés pillanatától létezik értékpapírként, s ezt követően csupán az
egyes tulajdonosok értékpapír-számláján való megjelenítése (nyilvántartása) történik. A dematerializálás visszafordíthatatlan folyamat, a dematerializált részvény pedig
fogalmilag csak névre szóló lehet és átruházására kizárólag értékpapírszámlán történő terhelés, illetve jóváírás útján kerülhet sor. Ezért részvény átalakítása esetén feltétlenül szükség van a tulajdonos személyének megállapítására, amely a részvény benyújtása útján történik. Mindezek
miatt jogilag nyilvánvalóan nem tartható az az állapot,
hogy a részvénytársaság egyes részvényei (az érvénytelenné nyilvánított, de be nem nyújtott nyomdai részvények
helyébe lépett dematerializált értékpapírok) egy elkülönített számlán határozatlan időre „elfeküdjenek”. Mivel a
fennálló helyzet torzíthatja például a tulajdonosi arányokat, így a szavazati jogokat is, a részvénytársaság mint
gazdasági társaság működése és a jogbiztonság szempontjából elengedhetetlenül szükséges a tulajdonosi viszonyok
rendezése, az, hogy a fogalmilag névre szóló dematerializált részvények – a jogszabályi előírásnak megfelelően –
tulajdonosok számláján legyenek nyilvántartva. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a jogalkotó az indítványozók által támadott szabályozást a tulajdon társadalmi – s
ami jelen esetben még fontosabb – gazdasági szerepére tekintettel alkotta meg.
„Az alkotmányos védelem módját meghatározza a tulajdonnak az a – más alapjogoknál fel nem lelhető – sajátossága, hogy alkotmányosan védett szerepét tekintve általában helyettesíthető. Az alkotmányos védelem tárgya elsősorban a tulajdoni tárgy, azaz a tulajdon állaga. Maga az
Alkotmány teszi azonban lehetővé közérdekből a kisajátítást, jelezve ezzel, hogy a tulajdon alkotmányos garanciájának határa a tulajdon értékének biztosítása” [64/1993.
(XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 380.]. Itt azonban nincs szó kisajátításról, hanem csupán a dolog „állagának” átalakításáról. A határidőben be nem nyújtott rész
vényre vonatkozó tulajdonosi igény a már átalakított dematerializált értékpapír kiadására vonatkozik, amennyiben pedig értékesítésre került sor, az eredeti tulajdonos követelheti a részvény ellenértékét. A dematerializált részvény kiadása iránti követelés helyébe lépő pénzkövetelés
elévülésére pedig az értékpapírban megtestesített követelés elévülésére irányadó szabályok érvényesek.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg,
hogy a támadott szabályozás megfelel az ismertetett alkotmányos követelményeknek, és a Tpt. 12. § (1)–(2) bekezdésének megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
5. Az indítványozók arra is hivatkoztak, hogy a Tpt.
11. § (3) bekezdése és 12. § (1)–(2) bekezdései nem állnak
összhangban a Gt. „részvényesi jogosítványokat biztosító
rendelkezéseivel”.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak a kérelem
alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü.
határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése szerint a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozók állítása
szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek.
Mivel a kérelem e feltételeknek nem felel meg (az indítványozók nem jelölték meg a sérülni vélt alkotmányi rendelkezést), az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében – mint érdemi elbírálásra alkalmatlant – az Ügyrend 29. § d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. február 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1445/2018. (IX. 17.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Dunaújváros, Szórád Márton utca 39. szám alatti ingatlan felújításához 2018. évben szükséges többletforrás biztosítására vonatkozó előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzat közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1394/2016. (VII. 21.) Korm. határozat 6. pont f ) alpontjának végrehajtása keretében
 1. egyetért azzal, hogy a Modern Városok Program keretében a Dunaújváros, Szórád Márton u. 39. szám alatti ingatlan
állami tulajdonba kerülésével kapcsolatos intézkedésekről, valamint az  ingatlan fejlesztéséhez, felújításához
2017.  évben szükséges forrás előirányzat-átcsoportosításáról szóló 1477/2017. (VII. 25.) Korm. határozat által
biztosított 1 676 159 342 forint előirányzaton felül további 149 520 817 forint költségvetési forrás kerüljön
biztosításra;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Modern
Városok Program keretében a  Dunaújváros, Szórád Márton u. 39. szám alatti ingatlan fejlesztése és felújítása
céljából 149 520 817 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, tárgyéven
túli kötelezettségvállalás engedélyezéséről és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1707/2017. (IX. 25.)
Korm. határozat 5. pontjában az „57 410 905 forint” szövegrész helyébe a „39 045 037 forint” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
441/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Evanics Jánost
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1307/2013. (VI. 7.) Korm. határozata a Nemzeti Külgazdasági Hivatal szakmai feladatainak ellátása érdekében a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Nemzeti Külgazdasági Hivatal szakmai feladatainak ellátása érdekében 250 000 ezer forint egyszeri
átcsoportosítást rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 2. Ágazati célelőirányzatok alcím, 51. Nemzetközi befektetéseket támogató célelőirányzat jogcímcsoport
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 9. Nemzeti Külgazdasági Hivatal cím javára az 1. melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2016. (IV. 25.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda minősített adatokra vonatkozó biztonsági szabályzatáról.
A Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Ez az utasítás határozza meg a Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: Iroda) kezelésében álló, a minősített adat
védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.) szerinti minősített adat védelmét biztosító személyi,
fizikai és adminisztratív biztonsággal kapcsolatos, jogszabályban nem szabályozott feladatokat, jogosultságokat és
felelősségeket, valamint a minősített adat biztonságának megsértése esetén az Irodában követendő eljárásrendet és
a minősített adatok vészhelyzetben történő védelmét.
(2) Ezen utasítás hatálya kiterjed az Iroda valamennyi munkatársára foglalkoztatási jogviszonyától függetlenül.
2. Személyi biztonság 2. § (1) A nemzeti minősített adatra érvényes személyi biztonsági tanúsítvány kezelését és tárolását a  Jogi és Ügyviteli
Főosztály vezetője végzi.
(2) A biztonsági vezető (a továbbiakban: biztonsági vezető) a  személyi biztonsági tanúsítvánnyal (a továbbiakban:
tanúsítvány) rendelkező személyekről nyilvántartást vezet.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a tanúsítvánnyal rendelkező felhasználó nevét,
b) a tanúsítvánnyal rendelkező felhasználó szervezeti egységét,
c) a tanúsítvány iktatószámát és kiállításának keltét,
d) a tanúsítvány szintjét,
e) a tanúsítvány érvényességi idejét,
f ) a tanúsítvány lejártának keltét,
g) a tanúsítvány visszavonásának keltét,
h) a tanúsítvány megsemmisítésének keltét.
3. § A személyi biztonsági tanúsítvány érvényességének lejárta előtt a  biztonsági vezető gondoskodik az  új személyi
biztonsági tanúsítvány kiadásához szükséges eljárás megindításáról.
4. § (1) Az Irodánál felhasználói engedély kiadására az Iroda elnöke (a továbbiakban: elnök) és a biztonsági vezető jogosult.
 (2) A felhasználói engedélyt kiadni és a titoktartási nyilatkozatot megtenni a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének,
valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 15. § (4) bekezdése szerinti minta alkalmazásával kell.
(3) A felhasználónak kell gondoskodnia arról, hogy a  birtokában lévő minősített adatot jogosulatlan személy ne
ismerhesse meg.
(4) A felhasználó haladéktalanul értesíti a biztonsági vezetőt, ha a birtokában lévő, a feladatellátást szolgáló minősített
adat felhasználására a továbbiakban nincs szüksége.
5. § A nemzeti minősített adatra érvényes személyi biztonsági tanúsítvány visszavonását vagy lejártát követően
a biztonsági vezető haladéktalanul intézkedik a személyi biztonsági tanúsítvány 5. melléklet szerinti megsemmisítési
jegyzőkönyv (a továbbiakban: megsemmisítési jegyzőkönyv) felvétele mellett történő selejtezéséről (a továbbiakban
együtt: selejtezés).
3. Fizikai biztonság 6. § (1) Az Iroda területén a  Korm. rendelet 1.  § 3.  pontjában meghatározott reagáló erő (a továbbiakban: reagáló erő)
feladatait – az Iroda és a biztonsági szolgálat feladatait ellátó, a személy és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói
tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény alapján személy- és vagyonvédelmi tevékenység folytatására
jogosult vállalkozás (a továbbiakban: biztonsági szolgálat) között megkötött szerződés szerint – a  biztonsági
szolgálatnak az Irodához beosztott tagjai látják el.
(2) A biztonsági vezető gondoskodik arról, hogy az  (1)  bekezdés szerinti szerződés rendelkezzen a  reagáló erő
jogszabályban, valamint ezen utasításban meghatározott feladatairól.
(3) Az Irodánál működő reagáló erő haladéktalanul értesíti a biztonsági vezetőt
a) a minősített iratokat biztosító elektronikai jelzőrendszer által adott riasztásról, valamint
b) az általa az a) pont alapján tett intézkedésről.
7. § (1) Hivatali munkaidő után a biztonsági tárolók és a biztonsági terület használatban lévő kulcsait zárható, biztonságos
kulcsdobozban a reagáló erőnél kell elhelyezni. A kulcsdobozok leadását és felvételét a reagáló erő nyilvántartja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a kulcs megjelölését,
b) az átadó személy nevét és aláírását,
c) az átvevő személy nevét és aláírását, valamint
d) az átadás-átvétel dátumát és időpontját óra, perc megjelöléssel.
(3) A biztonsági tárolók és a biztonsági terület tartalékkulcsait és kódjait a biztonsági vezető által írásban kijelölt személy
hitelesen lezárt, nem áttetsző borítékban őrzi a tárolt adatok minősítési szintjének megfelelő biztonsági tárolóban.
(4) A tartalékkulcs és a kód felhasználását a biztonsági vezető által írásban kijelölt személy tartja nyilván.
 (5) A (4) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a biztonsági tároló vagy a  biztonsági terület megjelölését, amelyhez a  tartalékkulcs és a  kód hozzáférést
biztosít,
b) a tartalékkulcsot és a kódot felhasználó személy nevét,
c) a felhasználás dátumát, valamint időpontját óra, perc megjelöléssel, valamint
d) a tartalékkulcs és a kód felhasználásának indokát.
(6) A biztonsági vezető által írásban kijelölt személy nyilvántartást vezet a  biztonsági tárolók és a  biztonsági terület
kódjainak a Korm. rendelet 33. § (3) bekezdése szerinti megváltoztatásáról, amely tartalmazza
a) a biztonsági tároló vagy a biztonsági terület megjelölését, amelyhez a kód hozzáférést biztosít,
b) a kód megváltoztatásának dátumát, valamint időpontját óra, perc megjelöléssel,
c) a kód megváltoztatásának indokát.
8. § (1) Az elektronikai jelzőrendszer működőképességét a  biztonsági vezető – az  elektronikai jelzőrendszert üzemeltető
által – évente próbariasztással ellenőrzi, valamint az ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít.
(2) Az elektronikai jelzőrendszer hibás működésének észlelése esetén a biztonsági vezető az Üzemeltetés útján intézkedik
a hiba elhárításáról.
9. § (1) Biztonsági területen létesítményüzemeltetési feladat – így különösen a  karbantartás – a  biztonsági területen
tartózkodni jogosult személy jelenlétében és felügyelete mellett végezhető.
(2) Az Üzemeltetés vezetője a karbantartásokról naplót vezet.
4. Adminisztratív biztonság, a minősített adat kezelése 10. § (1) Az Irodánál a Korm. rendelet 36. §-a szerinti Nyilvántartót (a továbbiakban: Nyilvántartó) a Jogi és Ügyviteli Főosztály
működteti. Az Irodában Kezelő pont nem működik.
(2) A Nyilvántartó által használt valamennyi iratkezelési segédlet nyilvántartását papíralapú főnyilvántartó könyv
tartalmazza. A főnyilvántartó könyv mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A főnyilvántartó könyv és az  iratkezelési segédletek, valamint a minősített adatot tartalmazó iratok kezelése során
– ha a Korm. rendelet vagy ezen utasítás eltérően nem rendelkezik – az Iroda iratkezelési szabályzatában foglaltakat
kell megfelelően alkalmazni.
11. § (1) A főnyilvántartó könyvet az elnök hitelesíti.
 (2) A titkos ügykezelő
a) az általa kezelt iratkezelési segédleteket és egyéb nyilvántartásokat használatbavételük előtt összefűzi,
körcímkével leragasztja, megszámozza, hitelesítési záradékkal ellátja, valamint
b) a hitelességet az Iroda körbélyegzőjének lenyomatával, a hitelesítés dátumának feltüntetésével és olvasható
aláírásával igazolja.
12. § (1) A hitelesítési záradékban fel kell tüntetni az  Iroda megnevezését, a  főnyilvántartó könyvi számot, a  lapok számát,
a megnyitás dátumát és – a lezárás dátumának helyét üresen hagyva – a körbélyegző lenyomatát.
(2) A Nyilvántartó által használt valamennyi hitelesített iratkezelési segédletet a  főnyilvántartó könyvben kell
nyilvántartásba venni, amelyeknek nyilvántartási száma megegyezik a főnyilvántartó könyv sorszámával.
(3) Az Iroda megszűnésekor a  főnyilvántartó könyvet jegyzőkönyvvel kell átadni a  jogutód szervnek. Jogutód nélküli
megszűnés esetén a főnyilvántartó könyvet az illetékes levéltár részére kell átadni.
13. § (1) A minősített adatok iktatása a 2. melléklet szerinti papíralapú iktatókönyvben (a továbbiakban: iktatókönyv) történik.
 (2) A minősített adatok Irodán belüli átadása, visszavétele a 3. melléklet szerinti belső átadókönyvben (a továbbiakban:
belső átadókönyv) történik.
 (3) A belső átadókönyvet a lezárást követően 8 évig kell megőrizni, utána selejtezhető.
14. § (1) Minősített adat továbbítása a 4. melléklet szerinti külső kézbesítőkönyvben történik.
 (2) Más szervtől érkezett minősített adatot tartalmazó küldeményt – a címzetten és a titkos ügykezelőn kívül – a biztonsági
vezető is átveheti.
 (3) Titkos ügykezelő kinevezésének megszűnése esetén a titkos ügykezelői feladatok, okmányok és eszközök átadása,
átvétele a 6. melléklet szerinti jegyzőkönyv használatával történik.
15. § (1) A minősített adat sokszorosítását, fordítását, kivonatolását csak személyi biztonsági tanúsítvánnyal és felhasználói
engedéllyel rendelkező személy végezheti.
(2) A minősített adatok sokszorosítását a titkos ügykezelők csak az Iroda III. emelet 325. számú irodájában elhelyezett
sokszorosító gépen végezhetik.
(3) A sokszorosítás engedélyezését követően a sokszorosítás megkezdése előtt a sokszorosítandó iraton fel kell tüntetni
a) a sokszorosított példányszámot,
b) a lapok számát példányonként, valamint
c) azt, hogy az egyes sokszorosított példányokat kik kapják.
5. A minősített adat biztonságának megsértése 16. § (1) A minősített adat biztonsága megsértésének minősül minden olyan esemény, amely az  adat nyilvánosságra
hozatalának, jogosulatlan megszerzésének, módosításának vagy felhasználásának, illetéktelen személy részére
hozzáférhetővé, valamint az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tételének kockázatával jár.
(2) A biztonsági vezető – ha szabálytalanságot vagy működési zavart észlel – soron kívül elrendelheti a minősített adatok
kezelésének, meglétének tételes ellenőrzését.
(3) Az a  személy, akinek a  tudomására jutott, hogy a  minősített adat biztonságának megsértésére került sor, köteles
tájékoztatni erről a biztonsági vezetőt.
(4) A minősített adat biztonságának megsértése vagy annak gyanúja esetén – különösen, ha a minősített adatot kezelő
személy munkahelyén munkaidőben munkavégzésre indokolás nélkül nem jelenik meg – a  biztonsági vezető
a  Mavtv.-ben és a  Korm. rendeletben előírt eljárása keretében, a  nyilvántartások vizsgálata alapján megállapítja
a minősített adat felhasználásával kapcsolatos információkat, és a vizsgálatról jegyzőkönyvet készít, amelyet az elnök
számára megküld.
(5) Ha a (4) bekezdésben foglalt vizsgálat eredménye a Mavtv. 19. § (2) bekezdésében foglaltak megvalósulását állapítja
meg, a biztonsági vezető előkészíti az elnök számára a minősítő és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet részére küldendő
tájékoztatót.
6. A minősített adat vészhelyzetben történő védelme, valamint az okozott kár elhárítására,
mentésére irányuló feladatok
17. § (1) Minősített adatot érintő vészhelyzet – azaz a külső körülmények minden olyan megváltozása, amelynek következtében
a  minősített adatok személyi, fizikai vagy adminisztratív biztonsága nem biztosítható – esetén a  kár elhárítására
feladat- és hatáskörrel rendelkező szervek, valamint a  biztonsági vezető értesítése mellett, az  emberi élet
veszélyeztetése nélkül egyidejűleg meg kell kezdeni a kár elhárítását vagy mentését. A kár elhárítása vagy mentése
során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy illetéktelen személyek ne férhessenek a  minősített adatokhoz.
Ha a kárelhárítás során – bizonyítható módon – a minősített adat felhasználására nem jogosult személy minősített
adatot ismert meg, köteles titoktartási nyilatkozatot tenni.
(2) A minősített adatot felhasználó személy a kezelésében lévő minősített adatot tartalmazó iratot a biztonsági területet
nem érintő vészhelyzetben haladéktalanul köteles a biztonsági területen elhelyezett páncélszekrényben elhelyezni.
(3) Ha a vészhelyzet csak a biztonsági területet érinti, a minősített adatot tartalmazó adathordozót a biztonsági területen
elhelyezett páncélszekrényből ki kell emelni, és a  vészhelyzet elmúltáig a  biztonsági vezető kezelésében lévő
páncélszekrényben kell elhelyezni.
(4) Ha a  (3)  bekezdés nem alkalmazható, a  minősített adatot tartalmazó adathordozót a  vészhelyzet megszűnéséig
az Iroda III. emelet 325. számú irodájában elhelyezett páncélszekrényben kell megőrizni.
(5) Ha a vészhelyzet az Iroda egész épületét érinti, a minősített adatot tartalmazó adathordozót a vészhelyzet elmúltáig
a minősítőnél kell elhelyezni.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltak esetén a szállítás módját a biztonsági vezető határozza meg.
18. § (1) A kár elhárítása után a biztonsági vezető felméri, hogy
a) milyen sérülések történtek a fizikai biztonsági rendszerben,
b) a fizikai biztonsági rendszer sérülése mennyiben veszélyezteti a minősített adatok biztonságát,
c) eltűntek-e vagy megsemmisültek-e minősített adathordozók.
(2) A felmérést követően
a) a biztonsági vezető intézkedik a  sérült vagy megsemmisült minősített adatot tartalmazó adathordozók és
tárgyi eszközök jegyzékének elkészítéséről,
b) írásban tájékoztatja az elnököt, és
c) gondoskodik a  fizikai biztonság helyreállításáról, valamint a  nem sérült minősített adathordozók megfelelő
védelméről. 7. Záró rendelkezések 19. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
2094/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az utazási vállalkozók által végzett tevékenységek állami ellenőrzési rendszerének felülvizsgálatáról.
A Kormány
 1. egyetért, azzal, hogy az  utazási csomagokról és az  utazási szolgáltatás-együttesekről, valamint a  2006/2004/EK
rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló 2015/2302 irányelv átültetése céljából megalkotott hazai szabályozásban megjelenő
kibővített szolgáltatói körre, valamint a  kereskedelmi hatóságként eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalra
(a  továbbiakban: Kormányhivatal) háruló többletfeladatokra tekintettel felül kell vizsgálni a  Kormányhivatal által
működtetett ellenőrzési rendszert annak érdekében, hogy a Kormányhivatal az ellenőrzési feladatait a megváltozott
szabályozási környezetben is megfelelő színvonalon tudja elvégezni;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt.) bevonásával készítsen jelentést a  Kormány részére
a Kormányhivatal által működtetett engedélyezési és ellenőrzési rendszerről, így különösen az alábbiakról:
a) az új szabályozásból fakadó engedélyezési és ellenőrzési feladatok ellátásához szükséges hatékony szakmai
szervezeti struktúra felülvizsgálatáról,
b) az utazási vállalkozók új adatszolgáltatási kötelezettségeit, illetve a Kormányhivatal adminisztratív feladatait
könnyítő és korszerűsítő olyan informatikai rendszer bevezetésének lehetőségéről, amely nyilvántartási
és célhoz kötött adatgyűjtési funkciója révén ágazati statisztikák lekérdezésére, valamint az  ellenőrzési
tevékenységet segítő információfeldolgozásra is alkalmas,
c) az engedély nélkül végzett utazásszervezői, utazásközvetítői tevékenység, illetve utazási szolgáltatásegyüttes
igénybevételét elősegítő tevékenység hatékony ellenőrzését lehetővé tevő új módszertani eljárások
bevezetéséről, különös tekintettel az  internetes értékesítési csatornákon keresztül folytatott tevékenységek
ellenőrzésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. vezérigazgatójának bevonásával
Határidő: 2018. június 30.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. bevonásával vizsgálja meg
az utazásszervezők és utazásközvetítők kötelező szakmai felelősségbiztosítási rendszerének bevezetését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. vezérigazgatójának bevonásával
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2015. (XI. 19.) NFM utasítása a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. §
(1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (a továbbiakban: NFH) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban:
SZMSZ) a Mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Az SZMSZ-t az NFH honlapján is közzé kell tenni.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
26/2011. (VII. 29.) NGM utasítás. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1432/2015. (VI. 30.) Korm. határozata a Fogyatékosságügyi Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján – javaslattevő, véleményező, tanácsadói tevékenységet végző
testületeként – Fogyatékosságügyi Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
2. A Bizottság a minisztériumok fogyatékos embereket érintő tevékenységének összehangolása, ezen belül különösen
a  fogyatékos személyek társadalmi integrációját célzó Országos Fogyatékosságügyi Program, illetve az  ezekhez
kapcsolódó szakpolitikai programok végrehajtásának elősegítése érdekében
a) koordinálja a minisztériumok fogyatékos embereket érintő tevékenységét;
b) figyelemmel kíséri és támogatja az Országos Fogyatékosságügyi Program, illetve a kapcsolódó szakpolitikai
programok, valamint az  Európai Unió fogyatékosságügyi stratégiája nemzeti hatáskörbe utalt feladatainak
végrehajtását;
c) javaslatokat dolgoz ki az Országos Fogyatékosságügyi Programban foglaltak végrehajtására;
d) javaslatot tesz a  fogyatékos személyeket érintő jogszabályok módosítására, megalkotására, illetve
véleményezi a  fogyatékos személyeket érintő jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és egyéb
kormányzati intézkedések tervezetét;
e) koordinálja a  nemzetközi egyezményekből és az  európai uniós tagállami működésből fakadó,
a fogyatékosságügyi területet érintő feladatok végrehajtását;
f ) véleményt nyilvánít és javaslatokat tesz az  Országos Fogyatékosságügyi Program, illetve a  kapcsolódó
szakpolitikai programok végrehajtásával kapcsolatos kormányzati feladatok megvalósulásáról szóló utólagos
értékelések előkészítése során.
3. A Bizottság ellátja a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó Fakultatív
Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2007. évi XCII. törvénnyel kihirdetett, a  Fogyatékossággal élő személyek jogairól
szóló egyezmény 33. cikkében foglalt kormányzati koordinációs feladatokat.
4. A Bizottság elnöke a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által felkért állami vezető.
 5. A  Bizottság szavazati joggal rendelkező állandó és eseti tagokból, valamint tanácskozási joggal rendelkező
meghívottakból áll.
 6. Az eseti tagokat a Bizottság elnöke kéri fel a Bizottság ülésén való részvételre.
 7. A  Bizottság szervezetével és működésével kapcsolatos napirendi pontok tárgyalására valamennyi állandó és eseti
tagot meg kell hívni.
 8. A Bizottság állandó tagjai:
a) a Bizottság elnöke, valamint
b) feladatkörönként egy-egy személy
ba) az egészségügyért,
bb) a szociál- és nyugdíjpolitikáért,
bc) a társadalmi felzárkózásért,
bd) a családpolitikáért,
be) a gyermek- és ifjúságpolitikáért,
bf ) a kultúráért,
bg) a Kormány általános politikája megvalósításának stratégiai irányításáért,
bh) a foglalkoztatáspolitikáért,
bi) a közfoglalkoztatásért,
bj) a szakképzésért és felnőttképzésért és
bk) az államháztartásért
felelős miniszter által vezetett minisztérium képviseletében,
c) az  oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviseletében a  köznevelési és a  felsőoktatási
területet képviselő egy-egy személy, továbbá
d) a fogyatékos emberek társadalmi integrációjával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztos.
9. A Bizottság eseti tagjai:
a) feladatkörönként egy-egy személy
aa) az igazságügyért,
ab) a közigazgatás-fejlesztésért,
ac) az európai uniós források felhasználásáért,
ad) az adópolitikáért,
ae) a kormányzati tevékenység összehangolásáért,
af ) a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért,
ag) az informatikáért és
ah) a közlekedésért
felelős miniszter által vezetett minisztérium képviseletében, továbbá
b) az alábbi szervek egy-egy képviselője:
ba) Központi Statisztikai Hivatal,
bb) Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal,
bc) Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság,
bd) Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ,
be) Állami Egészségügyi Ellátó Központ,
bf ) Országos Tisztifőorvosi Hivatal,
bg) Országos Egészségbiztosítási Pénztár,
bh) Oktatási Hivatal,
bi) Klebelsberg Intézményfenntartó Központ és
bj) Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal.
10. A Bizottság állandó meghívottai:
a) az Egyenlő Bánásmód Hatóság,
b) az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala,
c) a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft.,
d) a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet, valamint
e) a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács
egy-egy képviselője.
11. A Bizottság elnöke, ha valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további szakértőket hívhat
meg, akik az elnök által meghatározott napirendi pontok tekintetében tanácskozási joggal vesznek részt a Bizottság
ülésén.
12. A 8. pont b)–c) alpontja és a 9. pont szerinti tagot az adott szervezet vezetője jelöli ki. Tagként
a) a  szervezettel állami vezetői szolgálati jogviszonyban vagy állami vezetőként betöltött jogviszonyban álló
személy,
b) vezetői munkakörrel rendelkező kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy vagy
c) gazdasági társaság esetén a társaság vezető tisztségviselője vagy munkavállalója
jelölhető ki.
13. A  Bizottság szükség szerint, de évente legalább négy alkalommal ülésezik. A  Bizottság ülését a  Bizottság elnöke
hívja össze.
14. A  Bizottság működésével kapcsolatos szervezési, adminisztratív feladatokat a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter által irányított minisztérium szervezeti egysége látja el.
15. A  Bizottság titkára a  Bizottság elnöke által határozott időre kijelölt személy, aki tanácskozási joggal részt vesz
a Bizottság ülésein.
16. A  Bizottság működésének részletes szabályait a  Bizottság által elfogadott ügyrend tartalmazza. Az  ügyrend
elfogadásához a jelenlévő tagok kétharmadának egyetértése szükséges.
17. A Bizottság a feladatkörébe tartozó egyes szakkérdések megvitatását, illetve javaslatok kidolgozását az ügyrendben
meghatározottak szerint – a Bizottság egyes tagjai, valamint meghívottak részvételével működő – munkacsoportok
keretében is elláthatja.
18. A Bizottság tagjai tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
 19. Ez a határozat a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2007. (HK 2/2008.) HM HVKF intézkedése a katonai szervezetek működését jelentősen befolyásoló tiszti, tiszthelyettesi és legénységi létszámhiányok kezeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján a katonai szervezetek működését jelentősen befolyásoló létszámhiányok kezeléséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HM Honvéd Vezérkar főnök
(továbbiakban: HVKF) alárendeltségében működő HM
szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Az intézkedés célja a katonai szervezetek működését, feladatai végrehajtását jelentősen befolyásoló hiányok
kezelése a rendelkezésre álló belső erőforrások feltárásával.
A feladat végrehajtásában részt vevő szervezetek
feladatai 3. Az állományilletékes parancsnokok 2008. április
20-ig mérjék fel szervezeteiknél a szervezet működését,
feladatai végrehajtását jelentősen befolyásoló, 2008. szeptember 1-jén várhatóan feltöltetlen beosztások körét.
4. A katonai szervezet működését, feladatai végrehajtását jelentősen befolyásoló feltöltetlen beosztások jegyzékét, állománykategóriánkénti bontásban – az egyes beosztások megnevezésének és a beosztás KGIR azonosítójának
feltüntetésével – 2008. április 30-ig szolgálati úton terjesszék fel a 10/2002. HM rendelet 1. számú melléklete
szerinti, középszintű és más magasabb szintű parancsnokság vezetője, munkáltatói jogkör gyakorlója (továbbiakban: középszintű munkáltatói jogkört gyakorló), illetve a
HVKF közvetlen alárendeltségbe tartozók a HM Személyzeti Főosztály (továbbiakban: HM SZEF) vezetője részére.
5. A középszintű munkáltatói jogkört gyakorló a
4. pont szerinti jegyzékeket összesíti és 2008. május 15-ig
megküldi a HM SZEF részére. Amennyiben a katonai
szervezet működését, feladatai végrehajtását jelentősen
befolyásoló feltöltetlen beosztások jegyzékében szereplő
feltöltetlen beosztás feltöltésére polgári életből szolgálati
jogviszonyba történő felvétellel személyt terveznek,
az állományilletékes parancsnok a jegyzék pontosítását
– szolgálati úton – 2008. június 30-ig küldje meg a HM
SZEF részére.
6. A HM Személyzeti Főosztály – az előmenetelek,
valamint a végzős tiszt, tiszthelyettes hallgatók beosztásba
helyezésének megtervezését követően – 2008. május 31-ig
összeállítja a katonai szervezetek működését jelentősen
befolyásoló feltöltetlen beosztások Magyar Honvédség
szintű összesített jegyzékét (továbbiakban: Jegyzék) és
jóváhagyásra felterjeszti a HVKF-nek. A jóváhagyást
követően a HM SZEF a Jegyzékben szereplő legénységi
beosztásokat tájékoztatásul – célzott toborzás érdekében –
megküldi az MH Kelet-Magyarországi és az MH
Nyugat-Magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokságok
részére.
7. Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ (a továbbiakban MH KIAK) a központi személyügyi
nyilvántartó rendszerben (a továbbiakban KGIR HRMS)
rögzített, 2008. április 30-i adatok alapján
a) a középfokú végzettséggel rendelkező, legénységi
rendfokozatot, b) a felsőfokú végzettséggel rendelkező, legénységi
rendfokozatot,
c) a felsőfokú végzettséggel rendelkező, tiszthelyettes
rendfokozatot
viselő katonákról névjegyzéket készít és 2008. május
15-ig azt megküldi a HM SZEF-nek. A névjegyzék tartalmazza a katona KGIR azonosítóját, jelenlegi beosztásának
megnevezését és a beosztás KGIR azonosítóját.
8. A 7. pont szerint névjegyzékben szereplők vonatkozásában az MH KIAK az 1. és 2. számú melléklet szerinti
adatlapot a KGIR HRMS rendszeren – a KGIR HRMS
rendszerben rögzített adattartalommal – 2008. május 15-ig
megküldi a katonai szervezetek személyügyi vezetőinek.
9. Az állományilletékes parancsnokok az MH KIAK
által megküldött adatlapok alapján felmérik és pontosítják
a katonai szervezetüknél szolgálatot teljesítő, 7. pont
a)–c) alpontja szerinti állomány (továbbiakban: érintett)
adatait.
10. Az állományilletékes parancsnokok 2008. június
6-ig kitöltve megküldik:
a) a középfokú végzettséggel rendelkező, legénységi
rendfokozatot viselő szerződéses állományúak vonatkozásában az 1. számú melléklet szerinti adatlapot az MH
Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban ÖHP);
b) a felsőfokú végzettséggel rendelkező, legénységi és
tiszthelyettesi rendfokozatot viselő hivatásos és szerződéses állományúak vonatkozásában a 2. számú melléklet szerinti adatlapot a HM SZEF-nek;
c) az érintett akadályoztatása esetén az érintett által kitöltendő részt üresen hagyva kell az adatlapot megküldeni,
az akadályoztatás okának a „Megjegyzés” sorban történő
feltüntetésével.
A feladat végrehajtására létrehozandó munkacsoportok
és azok feladatai
11. A Jegyzék szerinti tiszti beosztásokat érintő létszámhiányok kezelésére bizottságot hozok létre (továbbiakban: tiszti bizottság). A bizottság létszáma: 9 fő
a) A bizottság munkáját a bizottság elnöke vezeti. A bizottság elnökét a HM SZEF vezetője jelöli ki.
b) A bizottság tagjai:
– az MH ÖHP képviselője,
– az MH Támogató Dandár képviselője,
– az MH Geoinformációs Szolgálat képviselője,
– az MH Központi Kiképző Bázis képviselője,
– az MH Honvéd Egészségügyi Központ képviselője,
– az MH Műveleti Központ képviselője,
– az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Köz
pont képviselője.
c) A bizottság titkára szavazati jog nélkül: az MH
SZEF képviselője. 12. A Jegyzék szerinti tiszthelyettesi beosztásokat érintő létszámhiányok kezelésére bizottságot hozok létre
(továbbiakban: tiszthelyettesi bizottság). A bizottság létszáma: 9 fő
a) A bizottság munkáját a bizottság elnöke vezeti.
A bizottság elnökét a HM SZEF vezetője jelöli ki.
b) A bizottság tagjai:
– az MH ÖHP képviselői,
– az MH Támogató Dandár képviselője,
– az MH Geoinformációs Szolgálat képviselője,
– az MH Központi Kiképző Bázis képviselője,
– az MH Honvéd Egészségügyi Központ képviselője,
– az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ képviselője.
c) A bizottság titkára szavazati jog nélkül: az MH ÖHP
képviselője.
13. A bizottságok 2008. június 25. és 2008. július 15.
között végzik munkájukat.
14. A bizottságok a Jegyzékben szereplő tiszti beosztások feltöltésére javaslatot tesznek az 1. számú melléklet
szerinti, a tiszthelyettesi beosztások feltöltésére a 2. számú
melléklet szerinti adatlapok alapján.
15. Egy beosztásra több személy is javasolható, egy
személy azonban csak egy beosztás esetében hozható
javaslatba.
16. A bizottság elnöke a bizottság javaslatát – a Honvéd Vezérkar főnökének jóváhagyását követően –, a javaslatban szereplők adatlapjával 2008. július 31-ig megküldi
az üres beosztás szerinti állományilletékes parancsnoknak.
17. A bizottság elnöke a Jegyzékben üresen maradó
tiszti és tiszthelyettesi beosztásokat 2008. július 31-ig tájékoztatásul megküldi a Hadkiegészítő Parancsnokságok részére, hogy azok feltöltésére – mivel e beosztások feltöltése a személyi állományból nem biztosítható – célzott külső
toborzással keressenek utánpótlást.
18. A bizottság tagjainak kijelölésére a küldő szervezet
vezetője 2008. május 31-ig parancsban intézkedik, melyet
a tiszti bizottság esetében a HM SZEF-nek, a tiszthelyettesi bizottság esetében az MH ÖHP-nak megküld. Az érintett szervezetek vezetői a bizottság tagjait a bizottság munkájának időtartamára beosztásukból eredő egyéb feladataik ellátása alól mentesítik.
19. A munkafeltételeket a tiszti bizottság esetében a
HM SZEF vezetője, a tiszthelyettesi bizottság esetében az
MH ÖHP parancsnoka biztosítja.
A személyügyi eljárással kapcsolatos feladatok 20. Az üres beosztás szerinti állományilletékes parancsnok a megküldött javaslatok alapján – a szolgálati
rend betartásával – kezdeményezi a személyi beszélgetés
lefolytatását és végrehajtja 2008. augusztus 31-ig.
21. A Jegyzékben szereplő beosztás felajánlása esetén
a javasolt személy állományilletékes parancsnoka kezdeményezi a személyügyi eljárás lefolytatását.
22. A személyi mozgatásra az érintett kérelmére, a
szolgálat érdekében – a kinevezéshez szükséges okmányok meglétének függvényében – 2008. szeptember 1-jei
hatállyal kell javaslatot tenni.
23. Az MH Honvéd Egészségügyi Központ parancsnoka készüljön fel az állománykategória váltásra tervezettek
alkalmasság vizsgálatának 2008. augusztus 1. és 2008. augusztus 31. közötti végrehajtására.
24. Az állományilletékes parancsnokok az állományilletékességi jogkörükbe tartozó, Jegyzékben szereplő beosztásokkal kapcsolatos személyügyi eljárásokról 2008.
szeptember 30-ig írásban jelentenek szolgálati elöljáróik
útján, a HM SZEF-en keresztül, a HM HVKF-nek. A beérkezett jelentések alapján a HM SZEF összesített jelentést
készít a katonai szervezetek működését, feladataik végrehajtását jelentősen befolyásoló létszámhiányok kezelésének helyzetéről 2008. október 31-ig.
25. A katonai szervezet működését, feladatai végrehajtását jelentősen befolyásoló létszámhiányok kezelése érdekében tiszti és tiszthelyettesi beosztások esetében a
2008. február 1. és 2008. szeptember 1. közötti időszak vonatkozásában a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat
létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet 107. § (1) bekezdése alapján tervezett azonos beosztásba történő áthelyezésekre és kérelemre történő alacsonyabb beosztásba helyezésekre, valamint a kinevezésekre
(továbbiakban: mozgatás) vonatkozó terveket az állományilletékes parancsnokok 2008. február 15-ig terjesszék fel a HM SZEF vezetője részére.
26. A felterjesztett, mozgatásokra vonatkozó tervektől
eltérő mozgatást a 2008. február 1. és 2008. szeptember 1.
közötti időszakban nem engedélyezek.
27. Jelen intézkedés 2008. december 31-én hatályát
veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
43/2013. (XI. 8.) ORFK utasítása az Országos és a megyei (fővárosi) Törzs felállításáról, szervezeti felépítéséről, jelentő rendszerének működtetéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az ország egész területét vagy több megyét (fővárost) érintő rendőri
feladatok, összetett rendőri műveletek tervezése, koordinálása, valamint a vezetői döntések szakszerű előkészítése érdekében
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI) és
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra [a b)–d) alpontokban felsoroltak a továbbiakban együtt: területi
szervek]. II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 2. Az Országos Törzs
2. Az országos rendőrfőkapitány, távollétében vagy akadályoztatása esetén a helyettesítésére kijelölt országos
rendőrfőkapitány-helyettes elrendelheti
a) országos jelentőségű vagy több megyét (fővárost) érintő – rendőri intézkedést igénylő – események esetén,
különös tekintettel Magyarország Alaptörvényének
aa) 49. cikke alapján a rendkívüli állapot kihirdetésekor,
ab) 50. cikke alapján kihirdetett szükségállapot idején,
ac) 51. cikke alapján kihirdetett megelőző védelmi helyzetben,
ad) 52. cikke alapján a váratlan támadás esetén,
ae) 53. cikke alapján kihirdetett veszélyhelyzet idején;
b) rendkívüli személy- és létesítményvédelmi feladatoknál;
c) közbiztonsági kockázatot jelentő rendezvények csapaterővel történő rendőri biztosítási feladatainál;
d) nagy tömegeket vonzó rendezvények csapaterővel történő rendőri biztosítási feladatainál;
e) több megyét (Budapestet) érintő védett delegációk utazásának biztosításánál;
f ) kiemelt bűnügyi feladatok, terrorcselekmények kapcsán
az Országos Törzs (a továbbiakban: OT) működését.
3. Az OT részére utasítást az országos rendőrfőkapitány, távollétében vagy akadályoztatása esetén a helyettesítésére
kijelölt országos rendőrfőkapitány-helyettes és az általa kijelölt biztosítás parancsnok adhat.
4. Az ORFK rendészeti főigazgatója az elhúzódó vagy több napot átölelő feladat esetén, valamint az OT részleges
állománnyal való működtetésének elrendelésekor az OT vezetőjének helyettesítésére az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság vezetői állományából jelöl ki főtisztet. A kijelölt személynek az OT vezetéséhez szükséges szakmai
gyakorlattal, illetve tapasztalattal, továbbá eredményes törzsvezetői képzéssel kell rendelkeznie.
5. Az OT megalakításának normaideje – békeidőszakban – a riasztás elrendelésétől számítva:
a) hivatali munkaidő alatt 1 óra;
b) hivatali munkaidőn kívül és munkaszüneti napokon 4 óra.
3. Az OT teljes állományának kijelölése 6. Az ORFK rendészeti főigazgatója a közbiztonsági csoport állományába kijelöl
a) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály állományából 1 fő osztályvezetőt
csoportvezetőnek, 8 fő hivatásos állományú beosztottat és 2 fő több munkafolyamatot ellátó ügyviteli
alkalmazottat;
b) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közlekedésrendészeti Főosztály állományából 3 fő hivatásos állományú
beosztottat;
c) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály állományából 1 fő hivatásos állományú
beosztottat;
d) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Ügyeleti Osztály állományából 2 fő hivatásos állományú beosztottat;
e) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Védelmi Igazgatási Osztály állományából 2 fő hivatásos állományú
beosztottat;
f ) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály állományából 2 fő hivatásos állományú
beosztottat. 7. A KR parancsnoka a közbiztonsági csoport állományába kijelöl a KR Rendészeti Igazgatóság állományából 2 fő
hivatásos állományú beosztottat.
8. Az ORFK bűnügyi főigazgatója a bűnügyi csoport állományába kijelöl
a) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság állományából 1 fő osztályvezetőt csoportvezetőnek;
b) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság állományából 2 fő hivatásos állományú – közülük 1 fő „SECRET UE” „NATO
SECRET” „Szigorúan titkos!” felhasználói engedéllyel rendelkező – beosztottat;
c) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság állományából 1 fő több munkafolyamatot ellátó ügyviteli alkalmazottat;
d) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ állományából 1 fő ügyintézőt.
9. A bűnügyi csoport állományába a KR parancsnoka a KR Nemzeti Nyomozó Iroda állományából 1 fő hivatásos
állományú beosztottat jelöl ki.
10. Az ORFK gazdasági főigazgatója a híradó- és informatikai csoport állományába kijelöl
a) 1 fő osztályvezetőt csoportvezetőnek;
b) 2 fő szakirányú végzettségű és szakmai tapasztalattal rendelkező beosztottat (1 fő informatikus).
11. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője az anyagi-technikai-egészségügyi csoport állományába kijelöl 1 fő
orvost és 2 fő hivatásos állományú beosztottat.
12. Az ORFK gazdasági főigazgatója az anyagi-technikai-egészségügyi csoport állományába kijelöl 1 fő osztályvezetőt
csoportvezetőnek és 1 fő hivatásos állományú beosztottat.
13. Az ORFK Ügyeleti Osztály vezetője által vezetett összekötő-futár csoport állományába
a) a KR parancsnoka az Állami Futárszolgálat állományából 4 fő futárt 2 gépjárművel;
b) az ORFK Kommunikációs Szolgálat vezetője az állományából 2 fő hivatásos állományú beosztottat
jelöl ki.
14. A KR személy- és objektumvédelmi igazgatója kijelöl a személy- és létesítménybiztosítási csoport állományába 1 fő
osztályvezetőt csoportvezetőnek és 2 fő hivatásos állományú beosztottat.
15. Az ORFK rendészeti főigazgatója az ORFK Ügyeleti Osztály vezetője útján az ügyeleti szolgálatot – szükség esetén –
1 fő hivatásos állományú beosztottal megerősíti, és az ügyeletes tiszteket is bevonja a feladatok végrehajtásába.
4. Az OT működésének szabályai 16. A Magyar Köztársaság Rendőrségének Csapatszolgálati Szabályzata kiadásáról szóló 11/1998. (IV. 23.) ORFK utasítás
(a továbbiakban: Csapatszolgálati Szabályzat) 396. pontjában meghatározott segítő testületben – az elrendelés
alapján – a Terrorelhárítási Központ, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, a BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a Magyar Honvédség által kijelölt személyek láthatnak el feladatot.
17. Az OT vezetési pontját a Rendőrségi Igazgatási Központ –2. szintjén kell kijelölni.
18. Az OT működésével összefüggő szállítási feladatok végrehajtásáért a KR parancsnoka a felelős.
19. Az ORFK gazdasági főigazgatója felelős az OT vezetési pontja fenntartásáért, elhelyezéséért, a tárgyi eszközök
rendelkezésre bocsátásáért és azok működőképes állapotáért, az állomány élelemmel és védőitallal történő
ellátásáért, a működés költségeinek, valamint a feladat elrendelésének időszakában szolgálatot teljesítő állomány
többlet személyi juttatásainak a biztosításáért.
20. Az OT-be beosztani csak olyan személyt lehet, aki szakterületét országos szinten ismeri, valamint az OT személyi
állománya részére előírt tanfolyamot elvégezte és sikeres vizsgát tett.
21. Az utasítás alapján kijelölésre köteles vezetők felelősek az OT személyi állományának:
a) váltásáért (az igénybevétel idejét figyelembe véve);
b) öltözetéért, felszereléséért, szolgálatra alkalmas állapotáért.
22. Az OT csoportjaiba kijelöltek nevét, rendfokozatát, beosztását, lakcímét, telefonszámát, a kiértesítéshez szükséges
egyéb adatokat a kijelölésre köteles vezetők első alkalommal az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül,
az időközben bekövetkező változásokkal kapcsolatos adatokat soron kívül az ORFK Közrendvédelmi Főosztály
vezetőjének írásban küldik meg.
23. Az OT a működése során elsődlegesen EDR-en keresztül tartja a kapcsolatot a megyei (fővárosi) ügyeleti
szolgálatokkal, vagy a megyei (fővárosi) törzsekkel, az RRI törzsével (a továbbiakban együtt: megyei törzs), valamint
a KR törzsével. A telefonon adott utasítást, jelentést a lehető legrövidebb időn belül az EDR rendszeren is meg kell
ismételni. A vezetékes telefonokat úgy kell kialakítani, hogy a telefonon adott utasítások, jelentések hangrögzítő
útján dokumentálásra kerüljenek.
24. Az írásos utasításokat, jelentéseket, kimutatásokat az OT vezetője az OT elektronikus levelezési címéről küldi el a
címzetteknek, illetve a megyei törzsek vezetői, valamint az ügyeleti szolgálatok vezetői arra terjesztik fel.
25. Az OT vezetője feladatkörében eljárva utasításadási jogkörrel rendelkezik a KR, a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok és az RRI teljes személyi állománya irányába. Az egyes személyeknek kiadott utasításokról,
feladatmeghatározásokról a megyei törzsek, ügyeletek vezetőit tájékoztatni kell. Az alárendelt törzsek, ügyeletek a
kapott utasításokat jelentik a területi szervek vezetőinek.
26. Az OT vezetője felelős:
a) az OT-be beosztott állomány eligazításáért, az OT feladatainak végrehajtásáért;
b) az összesítő táblázatok, kimutatások, jelentések határidőre történő elkészítéséért és annak adattartalmáért,
felterjesztéséért;
c) a társszervekkel és együttműködőkkel történő kapcsolattartásért;
d) az OT működési helyiségében elhelyezett technikai eszközök rendeltetésszerű használatáért.
5. A KR törzs és a megyei törzs
27. Az OT elrendelésével egyidejűleg a KR parancsnoka útján fel kell állítani a KR Törzset.
28. A KR törzs vezetési pontját a Rendőrségi Igazgatási Központ –2. szintjén, valamint önálló működés esetén a KR
objektumában kell kijelölni.
29. Egy megyét, a fővárost vagy az RRI-t érintő 2. pontban meghatározott rendőri feladatok eredményes végrehajtása
érdekében a megyei törzsek felállítását a 2. pontban meghatározott parancsnokokon kívül a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok vezetője, illetve távollétében vagy akadályoztatása esetén a helyettesítésére kijelölt
rendőrfőkapitány-helyettes, valamint az RRI igazgatója, illetve távollétében vagy akadályoztatása esetén a
helyettesítésére kijelölt igazgatóhelyettes rendelheti el teljes vagy részleges formában.
30. A megyei törzs működtetésének elrendeléséről, elérhetőségeiről a megyei törzs vezetőjének az ORFK Főügyeletet
és az OT vezetőjét, amennyiben az OT nem működik az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály
vezetőjét – a lehető legrövidebb időn belül – tájékoztatnia kell.
31. A KR törzs és a megyei törzsek vezetője az OT részére elektronikus formában (e-mail) és EDR-en is soron kívül
jelenti a törzs működésének a megkezdését, a feladattal kapcsolatos rendkívüli eseményeket, a megtett rendőri
intézkedéseket, a működés befejezését.
32. A KR törzs és a megyei törzsek vezetője az OT vezetője által – esetileg – meghatározott időközönként megküldi a
Robotzsaru Neo rendszerben található, a feladathoz igazodó, kitöltött táblázatot az OT vezetője részére.
6. Közös szabályok 33. A Csapatszolgálati Szabályzat 446. pontjában szabályozott eseménynaplót elektronikusan kell vezetni. Vezetéséért a
törzs vezetője a felelős, míg a rögzített adatok helyességéért az adatot rögzítő személy.
34. Az ORFK rendészeti főigazgatójának a feladata a törzsvezetői (csoportvezetői) képzés megszervezése, a
továbbképzések végrehajtása és a résztvevő állomány vizsgáztatása.
35. Az ORFK rendészeti főigazgatója felelős – a KR parancsnokával egyeztetve – a törzsekbe beosztott állomány
képzésének megszervezéséért, az ismeretek frissítéséért és a vizsgáztatásért.
36. Az ORFK főigazgatói, a KR parancsnoka, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok vezetői, az RRI igazgatója és
az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője kötelesek a törzsvezetői és a törzsekbe beosztott állomány részére
szervezett továbbképzésekre és vizsgáztatásokra a résztvevő állományt kijelölni, részvételüket biztosítani.
37. A 34. és 35. pontban megjelölt vezetők évente gondoskodnak a képzések végrehajtásáról, amelyről a végrehajtást
követő 10 munkanapon belül jelentést tesznek az országos rendőrfőkapitánynak.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. Ez az utasítás – a 39–41. pontban foglalt kivétellel – a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
39. A 47. pont az utasítás hatálybalépésétől számított 46. napon lép hatályba.
40. A 32. és 48. pont 2014. január 1-jén lép hatályba.
41. A 49. pont 2014. április 1-jén lép hatályba.
42. Az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül a KR parancsnoka, az RRI igazgatója és a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok vezetői az utasításban foglaltaknak megfelelően kötelesek felülvizsgálni a KR törzs, a megyei
törzsek és a rendőri csapaterő szervezési állománytáblázatát, ügyrendjét, valamint a kiadott intézkedéseket, és ennek
eredményeként a szükséges módosításokat megtenni. A felülvizsgálat eredményéről az ORFK rendészeti főigazgatóját
írásban a hatálybalépéstől számított 45 napon belül tájékoztatni kell.
43. A 32. pontban meghatározott táblázat 2013. december 31-ig történő elkészítéséért és a Robotzsaru Neo rendszerbe
történő beépítéséért az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Rendészeti Elemző-Értékelő Osztály vezetője felelős.
44. A 34. és 35. pontban meghatározott képzéseket első alkalommal 2014. március 31-éig kell végrehajtani.
45. 2014. március 31-ig a 34. és 35. pontban előírt képzésben nem részesült állomány a 20. pontban foglaltaktól eltérően
az OT-ba beosztható.
46. Hatályát veszti
a) az Országos Törzs létrehozására, szervezeti felépítésére, működési feltételeinek biztosítására kiadott 17/2010.
(OT. 9) ORFK utasítás;
b) a csapatszolgálati századok állományára, az alegységekkel, törzsekkel szemben támasztott követelményekre,
az állomány felkészítésének és továbbképzésének rendjére, tematikájára vonatkozó 4/1998. (VII. 31.) ORFK
Közb. Főig.–ORFK SZFV együttes intézkedés 4. pontjában a „– a rendőr-főkapitánysági törzsek vezetőinek és
munkacsoport vezetőinek;” szövegrész.
47. Hatályát veszti a 42. pont. 48. Hatályát veszti a 43. pont.
49. Hatályát veszti a 44–45. pont. Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a 2014–2020-as programozási időszak országos jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési, városi és elővárosi közlekedési fejlesztéseinek indikatív listájáról.
A Kormány a Nemzeti Közlekedési Infrastruktúra-fejlesztési Stratégiában meghatározott távlati célokkal összhangban
 1. elfogadja az országos gyorsforgalmi- és főúthálózat középtávú előkészítési és építési feladatait tartalmazó indikatív
projektlistát (a továbbiakban: Közúti projektlista) az 1. melléklet szerint;
 2. elfogadja az  országos vasúthálózat középtávú előkészítési és építési feladatait, valamint a  vízi közlekedési
fejlesztéseket tartalmazó indikatív projektlistát (a továbbiakban: Vasúti és vízi közlekedési projektlista) a 2. melléklet
szerint;
3. elfogadja a  városi, valamint a  vasúthálózathoz kapcsolódó átszálló csomópontok és hozzávezető közösségi
közlekedési infrastruktúra középtávú előkészítési és építési feladatait tartalmazó indikatív projektlistát
(a továbbiakban: Városi és elővárosi közlekedési projektlista) a 3. melléklet szerint;
4. elfogadja a  Közúti projektlistából, a  Vasúti és vízi közlekedési projektlistából, valamint a  Városi és elővárosi
közlekedési projektlistából a nettó 75 millió euró teljes elszámolható költséget meghaladó projektek 4. mellékletben
szereplő listáját (a továbbiakban: Nagyprojekt-lista);
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak az  1–3.  pontban
meghatározott beruházások 2020-ig történő előkészítéséről és megvalósításáról, valamint biztosítsák az  ahhoz
szükséges közösségi támogatási, illetve – a  Magyarország gazdasági teherbíró képessége szerinti – hazai
forráskereteket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Nagyprojekt-listát, mint az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív
Program (a továbbiakban: IKOP) nagyprojekt-listáját küldje meg az Európai Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2014–2020-as IKOP programidőszakra nézve az  uniós előkészítési
forrással nem rendelkező, azaz a  Közúti projektlistában nem szereplő, a  Közlekedési Operatív Program forrásaiból
előkészített, az IKOP feltételrendszerének megfelelő fejlesztések – mint IKOP tartalék-projektek – építési engedélyig
történő előkészítését a  központi költségvetésből a  2015., a  2016., a  2017. és 2018. évben 15-15 milliárd forint
forrással biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015., 2016., 2017. és 2018. évi költségvetés tervezési időszaka
8. visszavonja a Baranya megyei közlekedésfejlesztés aktuális feladatairól szóló 1270/2013. (V. 17.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2009. (X. 30.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség állományából munkavégzésre kikülönített Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra és a befogadó szervezetek közötti ügyintézési és iratkezelési feladatok biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontja
alapján a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség állományából munkavégzésre kikülönített Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra és a befogadó szervezetek közötti ügyintézési és iratkezelési feladatok biztosításáról az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
(a továbbiakban: befogadó szervezetek) terjed ki.
2. § (1)A Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) állományából munkavégzésre kikülönített Gazdálkodás Támogató és
Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban: GTPER) titokvédelmi és ügyviteli tevékenységének megszervezése,
a feltételek biztosítása a befogadó szervezet parancsnokának, vezetőjének (a továbbiakban együtt: parancsnok) a
feladata.
(2) A pénzügyi és számviteli tárgyú számadásköteles
okmányokat, nyomtatványokat a befogadó szervezet ügyviteli szerve veszi alapnyilvántartásba.
(3)A GTPER a továbbítandó küldeményt „Kézbesítő
könyv”-ben adja át a befogadó szervezet ügyviteli szervének.
(4)A befogadó szervezet ügyviteli szerve a GTPER számára érkező küldeményt a helyi szabályok alapján, az irat
jellegének megfelelő bizonylaton adja át a GTPER részére.
(5) A GTPER az általa kezelt és további ügyintézést
nem igénylő iratot a befogadó szervezet ügyviteli szervének adja le.
3. § (1) A GTPER ügyviteli feladatai ellenőrzésének eredményeiről a befogadó szervezet parancsnoka tájékoztatni
köteles a HM KPÜ vezérigazgatóját.
(2) A GTPER állományának a befogadó szervezet titokvédelmi és ügyviteli továbbképzésén részt kell vennie.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Pénzügyi és Számviteli Szolgálat állományából
munkavégzésre kihelyezett személyek ügyintézési és iratkezelési feladatairól szóló 66/1998. (HK 20.) HM utasítás
és az egyes HM utasítások módosításáról és hatályon kívül
helyezéséről szóló 45/2007. (HK 10.) HM utasítás 20. §
(1) és (2) bekezdése.
Budapest, 2009. október 19. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
14/2018. (VI. 6.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Magyar Leventét 2018. május 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb hat hónapra – a frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
A  miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetével történő
kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel, társminisztériumokkal történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját, és ellenőrzi
a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kulturális és oktatási
kapcsolatokat,
d) előmozdítja a frankofón országokkal fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését,
e) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a francia nyelv népszerűsítését és oktatását,
f ) elősegíti a frankofón kultúra magyarországi megismertetését, valamint
g) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg. A miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket
a Külgazdasági és Külügyminisztérium biztosítja.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2018. (III. 5.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
107/2003. (IX. 16.) FVM rendelete a vetőmagvak és szaporítóanyagok minősítésének és vizsgálatának díjtételeiről.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok előállításáról és forgalmazásáról szóló 1996. évi CXXXI. törvény 29. §-a
(5) bekezdésének h) pontjában, valamint az illetékekről
szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: eljáró hatóság) által a vetőmagot és szaporítóanyagot előállító természetes és jogi
személyek, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok (a továbbiakban együtt: ügyfél) részére végzett vizsgálatokra és ellenőrzésekre terjed ki.
2. § Az eljáró hatóság vetőmagvak minősítésével kapcsolatos tevékenységéért — beleértve a vetőmag-szaporítások
szántóföldi ellenőrzését, mintavételezését, vizsgálatát,
minősítését, a vetőmag kisparcellás fajtaazonosító vizsgálatát — az eljáró hatóság részére az 1. számú mellékletben
meghatározott mértékű díjat kell fizetni.
3. § A vegetatív szaporítóanyagok minősítéséért, valamint
az ültetvény-beruházás ellenőrzési feladatokért — beleértve a faiskolai engedélyezéseket, a szaporítóanyag-termelő
ültetvények szemléjét és minősítését, a faiskolai szemléket,
a szaporító- és ültetvényanyagok minőség-ellenőrzését,
minősítését és fémzárolását — az eljáró hatóság részére a
2. számú mellékletben meghatározott mértékű díjat kell
fizetni.
4. § (1) A vizsgálatokért és ellenőrzésekért fizetendő díjak
tartalmazzák a vizsgálat, ellenőrzés eredményét igazoló
bizonyítvány kiállításának díját.
(2) A díjakat az ügyfél a vizsgálat, ellenőrzés eredményétől függetlenül köteles megfizetni.
5. § (1) A rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
szántóföldi ellenőrzés esetén a szúrópróbaszerű ellenőrzés
díjmentes.
(2) A rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
egyéb szakmunkák közül a fémzároltató külön kérése alapján elvégzett ismételt vizsgálatért, amennyiben az új vizsgálat eredménye a hibahatárt meghaladva eltér és az eredeti minősítést meg kell változtatni, nem lehet díjat felszámítani. A díj felszámítható abban az esetben, ha az eltérést
a mag biológiai tulajdonságai okozták.
(3) A rendelet 2. számú mellékletében meghatározott
szaporítóanyag-termő ültetvények minősítése, valamint
éves szemléi közül a szőlő és komló esetében a prebázis A-,
illetve prebázis B-állományoknál a továbbszaporításra alkalmas, szakszerűen fenntartott törzsültetvény szemléje
díjmentes.
6. § (1) A rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
díjakról az eljáró hatóság számlát állít ki, amelyet a díjfizetés esedékességekor a kötelezettnek átad. A díjat terhelő
általános forgalmi adót az eljáró hatóság a számlázás során,
a tevékenység Központi Statisztikai Hivatal általi besorolása alapján állapítja meg.
(2) A díjfizetést az eljáró hatóság által kiállított számla
alapján, az eljáró hatóságnak a Magyar Államkincstárnál
vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell teljesíteni. Az eljáró hatóság bankszámlaszáma: 1003200001740376-00000000.
(3) A befizetett díj az eljáró hatóság bevétele, és azt az
eljáró hatóság az e rendeletben és a külön jogszabályban
meghatározott feladataival kapcsolatban felmerülő költségeinek fedezésére használhatja fel.
(4) Az eljáró hatóság a díjakból származó bevételt
a Magyar Államkincstár értesítése alapján, a költségvetés
alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabály előírásainak
megfelelően, szakfeladatonként tartja nyilván, és számolja el.
(5) A mellékletekben meghatározott díjak az általános
forgalmi adót nem tartalmazzák.
7. § (1) A bankszámlával rendelkező belföldi ügyfél
a) a díjról kiállított számla ellenértékét a számla átvé
telétől számított 8 napon belül átutalja, vagy készpénzátutalási megbízáson kiegyenlíti az eljáró hatóságnak a
Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára;
b) nagyobb számú szolgáltatás rendszeres igénybevétele esetén 1. az eljáró hatósággal előleg fizetésében állapodhat
meg, vagy
2. az eljáró hatóság előleg fizetését rendelheti el.
(2) A bankszámlával nem rendelkező ügyfél a vizsgálatért, ellenőrzésért fizetendő díjat a szolgáltatást teljesítő
eljáró hatóság részére a vizsgálat, ellenőrzés során, az eljáró hatóság által kiállított számla alapján, a helyszínen köteles azonnal, készpénzben megfizetni.
8. § (1) A másodfokú eljárás során a tényállás kiegészítéséhez szükséges vizsgálatok díját az első fokon eljáró hatóság
megelőlegezi. Ha a másodfokon eljáró hatóság
a) az első fokon eljárt hatóság részben vagy egészben
jogszabálysértő határozatát a tényállás kiegészítéséhez
szükséges külön vizsgálatok eredménye alapján megváltoztatja vagy hatályon kívül helyezi, az első fokon eljárt
hatóság köteles a másodfokon felmerült vizsgálati díjat a
másodfokú határozattól függően részben vagy egészben
viselni;
b) az első fokú határozatot helyben hagyja, a tényállás
kiegészítéséhez szükséges vizsgálatok díját a másodfokon
eljárt hatóság téríti meg az első fokon eljárt hatóságnak,
kivéve, ha a tényállás kiegészítéséhez szükséges vizsgálatra
a fellebbező ügyfél kérelmére, önálló eljárásként került
sor. Az ügyfél kérelmére elrendelt vizsgálat díját a fellebbező ügyfél téríti meg az első fokon eljárt hatóságnak.
(2) A jogorvoslati eljárás díja az első fokú eljárás díjtételeivel azonos. A jogorvoslati eljárásban megfizetett valamennyi díjat és illetéket az ügyfélnek vissza kell téríteni, ha
az államigazgatási hatóság vagy a bíróság által felülvizsgált
államigazgatási határozat vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
9. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
28. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 82. §-ában, valamint az
adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény
66/K—66/M. §-ában foglaltakat a díjkötelezettség tekintetében értelemszerűen alkalmazni kell azzal az eltéréssel,
hogy az ott nevesített illetékhivatal helyett eljáró hatóságot, illeték helyett díjat, lelet helyett jegyzőkönyvet kell
érteni.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő eljárásokban a hatálybalépést követően végzett vizsgálatokra, minősítésekre is alkalmazni kell.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1938/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásról.
A Kormány
 1. egyetért az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 149 000 000 euró keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával
a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság részére;
2. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a kötött segélyhitel felajánlásáról a Srí Lanka-i Demokratikus
Szocialista Köztársaság Kormányát értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a  Srí Lanka-i féllel arról, hogy
a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak
az  ügylethez kapcsolódó kamat- és díjtámogatás költségvetési fedezetének biztosításáról a  segélyhitel teljes
futamideje alatt.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
323/2019. (VIII. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Somogyi János Józsefet
2019. augusztus 16-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
311/2015. (VII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Kovácsné dr. Droblyen
Évát 2015. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
218/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Maár Zsuzsannát
2013. május 1. napjától 2016. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1519/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdése, valamint az
államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján a Tüskecsarnok
projekt befejezésének megkezdése érdekében 1300,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el
a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás
Minisztérium fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára, a XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti
Sportközpontok alcím javára az 1. pont alapján nyújtott összeg tekintetében elszámolási kötelezettséget, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget állapít meg. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. november 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1378/2014. (VII. 10.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0008 azonosító számú („53. sz. főút 55. sz. főút és az országhatár közötti szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés / fejlesztés építés kivitelezési munkáinak elvégzése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0008 azonosító számú, „53. sz. főút 55. sz. főút és az  országhatár közötti
szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés / fejlesztés építés kivitelezési munkáinak
elvégzése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja az 1. melléklet szerint az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök