text:
5/2010. (VIII. 18.) NEFMI rendelete a régészeti lelőhelyek feltárásának, illetve a régészeti lelőhely, lelet megtalálója anyagi elismerésének részletes szabályairól.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (2) bekezdés d), f) és m) pontjában kapott felhatalmazás alapján
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában a) beruházás: bármely földmunkával együtt járó építési, tereprendezési munka, továbbá bányászati tevékenységre,
intézkedési terv kivitelezésére, létesítmény megvalósítására, üzembe helyezésére irányuló engedélyköteles
tevékenység; b) beruházó: beruházási, fejlesztési, bontási, helyreállítási vagy felújítási terv engedélyezését kérelmező vagy végző
természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság;
c) érintett területi múzeum: az a megyei múzeumi szervezethez nem tartozó, régészeti gyűjtőkörrel rendelkező
területi múzeum, amelynek működési engedélyében meghatározott gyűjtőterületét a régészeti feltárás érinti;
d) nagyberuházás: a Kormány által rendeletben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánított beruházás, vagy a Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és
vidékfejlesztését szolgáló program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról
szóló 2004. évi LXVII. törvény hatálya alá tartozó beruházás, vagy a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt.
koordinátor szervei által kezelt egyéb beruházás; e) régészeti leletek elsődleges feldolgozása: olyan mértékű feldolgozás, amely a leletek egyedi azonosítását,
állagmegóvását, biztonságos tárolását, gyűjteményi alapnyilvántartásba vételét és tudományos-szakmai
hozzáférését biztosítja; f) régészeti leletek befogadása: a régészeti feltárás során előkerült régészeti leletanyag muzeális intézmény
gyűjteményében történő végleges elhelyezése; g) területátadás: a régészeti feltárást követően a munkaterület kivitelezési tevékenységre állapotrögzítő
jegyzőkönyvvel történő átadása a beruházónak; h) területátvétel: a régészeti feltárást megelőzően a földmunkával járó változtatással érintett munkaterületnek
régészeti munkavégzésre alkalmas állapotban, állapotrögzítő jegyzőkönyvvel történő átvétele a beruházótól;
i) történeti városmag: a mai városok területén található, az eredeti, történelmi városszerkezetet tükröző, maradandó
emlékeket nagy mélységben és több rétegben megőrző, a település több évezredes múltját és folyamatosságát
mutató jól lehatárolható, nagyobb összefüggő terület; j) a feltárás jellege: kutatási program keretében végzett régészeti feltárás (tervásatás) vagy beruházáshoz
kapcsolódó megelőző feltárás. Általános rendelkezések 2. § (1) A régészeti feltárást csak szakirányú mesterfokozattal és szakképzettséggel rendelkező régész vagy a régészet
tárgyban doktori fokozatot szerzett személy vezetheti, aki a feltárást végző intézménnyel munkavégzésre irányuló
jogviszonyban áll. (2) A régészeti feltárás vezetőjének – a mentő feltárás kivételével – a feltárási engedély iránti kérelemben megjelölt
feladat ellátáshoz szükséges speciális szakirányú ismeretekkel és megfelelő feltárási gyakorlattal kell rendelkeznie.
Megfelelő feltárási gyakorlatnak minősül az adott korszak kutatására irányuló feltárások vezetőjeként, vagy a feltárási
engedélyben feltüntetett munkatársaként, a szakirányú mesterfokozat és szakképzettség megszerzését követően
szerzett legalább 3 éves gyakorlat. 3. § (1) A feltárási engedély iránti kérelmet a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalhoz (a továbbiakban: hatóság) kell benyújtani.
(2) A kérelemhez csatolni kell: a) a feltárni tervezett ingatlanok azonosítására alkalmas és a terület helyszínét, pontos kiterjedését egyértelműen,
valamint értelmezhető léptékben ábrázoló térképet, b) a régészeti feltárásból adódó munkanemek felsorolását és a feltárás e munkanemek szerint bontott
költségkalkulációját, amely tartalmazza a munkanemekhez kapcsolódó személyi és járulékos költségeket,
továbbá az intézmény működési költségének feltárásra eső hányadát, amely 15%,
c) a leletanyag befogadására szolgáló intézmény nyilatkozatát, d) a feltárás által érintett ingatlan tekintetében rendelkezni jogosult – az ingatlan régészeti célú igénybevételére
vonatkozó – hozzájáruló nyilatkozatát és e) a speciális, vagy különleges munkavégzési körülmények esetén végzendő kutatás esetén követendő speciális
eljárásra vonatkozó leírást és indoklást. (3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti munkanemek különösen
a) a kézi földmunka, b) a gépi földmunka,
c) a geodézia és térinformatika, d) a leletek elsődleges nyilvántartásba vétele,
e) a régészeti utómunka (különösen dokumentáció, restaurálás, tudományos feldolgozás), valamint
f) a régészeti leletek muzeális intézménybe történő befogadása (különösen gyűjteményi nyilvántartásba vétel,
ideiglenes és végleges raktári elhelyezés, megőrzés, bemutatás). 4. § (1) Feltárási engedély nélkül végezhető – a fémkereső műszer használatának kivételével – a lelőhely állapotában
maradandó változással nem járó műszeres lelőhely-felderítés, a régészeti megfigyelés és a terepbejárás.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt tevékenységet, annak megkezdése előtt legalább 10 munkanappal be kell jelenteni
a hatóságnak. (3) A bejelentés alapján végzett régészeti feltárásra egyebekben a régészeti feltárásra vonatkozó rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni. 5. § (1) A feltárási engedély tartalmazza:
a) a feltárásba bevont intézmény nevét, címét, b) a feltárás vezetőjének nevét,
c) a terület azonosításra alkalmas megjelölését, a feltárás pontos helyét,
d) a feltárás jellegét és a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi CLVI. törvény (a továbbiakban: Kötv.). 7. § 6., 7.,
12., 15., 18., 21. és 25. pontjaiban foglalt módját, várható időtartamát,
e) a leletanyagot befogadó muzeális intézmény nevét, székhelyének címét és
f) a feltárásra vonatkozó szakmai és jogszabályi követelményeket, feltételeket.
(2) Az engedély a határozat jogerőre emelkedésétől számított 1 éves időtartamban jogosít feltárás végzésére, és
nagyberuházás esetén egy évvel meghosszabbítható. (3) A feltárás vezetőjének az egyes feltárási munkafolyamatok elvégzésében történő akadályoztatása esetén
az engedélyes köteles a helyettesítésről, a 2. §-ában foglaltaknak megfelelően gondoskodni.
(4) A hatóság a jogerős engedélyt megküldi a Magyar Nemzeti Múzeumnak is.
(5) Az engedélyben meghatározottaktól eltérni csak a hatóság engedélyével lehet. A hatóság az eltérés engedélyezése
során az eltérés tárgya által indokolt körben folytatja le az eljárást.
6. § (1) A hatóság az engedély kiadását megtagadja, ha
a) a tervezett régészeti feltárás e rendeletben és a Kötv.-ben foglalt, illetve szakmai feltételei nem biztosítottak, vagy
b) a feltárás vezetője a feltárásokra vonatkozó előírásokat korábban súlyosan vagy ismételten megszegte.
(2) E § alkalmazásában szakmai feltételnek minősül a feltárás pénzügyi és személyi hátterének feladatarányos biztosítása,
valamint időbeli végrehajthatósága. 7. § Az engedélyes a feltárás vezetője útján köteles
a) feltárás megkezdését a hatóság illetékes területi szervének és – amennyiben a feltárást egyéb feltárási
jogosultsággal rendelkező intézmény végzi – a területileg illetékes megyei múzeumnak (a fővárosban
a Budapesti Történeti Múzeum, a továbbiakban együtt: illetékes múzeum) bejelenteni, a régészeti
munkavégzésre alkalmas munkaterületet átvenni, a feltárási munkálatokat a tudományos, műszaki és
gazdaságossági követelményeknek megfelelően a legnagyobb gondossággal és az engedélyben rögzített
feltételek betartásával irányítani, b) a feltárási naplót naprakészen, a munkálatokkal egy időben vezetni, munkaidőben a helyszínen őrizni,
c) a feltárási naplót úgy vezetni, hogy annak alapján a feltárás célkitűzései, addigi menete és eredményei követhetők
legyenek, d) a korszerű szakmai követelményeknek megfelelő dokumentációt készíteni,
e) a munkaterületet átadni, f) a feltárt régészeti örökség őrzéséről, állagának ideiglenes megóvásáról és elsődleges feldolgozásáról, valamint
a feltárás eredményének tudományos feldolgozásáról gondoskodni, g) a feltárási munkálatok szünetelése esetén a feltárt részek ideiglenes állagmegóvásáról, biztonságáról, befejezésük
után pedig az ingatlan korábbi használatának megfelelő állapotot helyreállító tereprendezési munkák
elvégzéséről gondoskodni, h) a feltárás leletanyagának restaurálásában közreműködni,
i) a leletek elsődleges nyilvántartásba vételét elvégezni és gyűjteményi alapleltárba vételében közreműködni.
8. § A régészeti feltárásokat a hatóság a helyszínen ellenőrizheti, az ellenőrzés tényét és tapasztalatait, valamint
a szükséges intézkedéseket a feltárási naplóba be kell jegyezni.
9. § (1) Minden feltárásról jelentést kell készíteni, amely „Lelőhely-bejelentő adatlap”-ból, szöveges ismertetésből és
helyszínrajzból áll. (2) Az adatlapot minden lelőhelyről külön kell kitölteni.
(3) A szöveges ismertetés tartalmazza: a) engedélyhez kötött feltárás esetén a feltárási engedély számát vagy az arra történő utalást, hogy a feltárás nem
tartozik az engedélyezési körbe, b) a lelőhely nyilvántartási azonosítóját,
c) a feltárás menetét, d) a feltárt terület nagyságát,
e) a leletek elhelyezését, f) a lelőhely feltárás utáni állapotáról szóló adatokat,
g) az alkalmazott módszereket, h) az előkerült leletek összefoglaló ismertetését és a feldolgozástól várható tudományos eredményeket.
(4) A feltárás vezetője a jelentésben javaslatot tehet a feltárás folytatására, illetve a feltárt terület védetté nyilvánítására
vagy a védettség feloldására. (5) A jelentés egy példányát abban az intézményben kell elhelyezni, amelyik a feltárási engedélyt kapta. A jelentés
további egy-egy példányát a feltárás befejezését követő 22 munkanapon belül meg kell küldeni a hatóság illetékes
területi szervének, a Magyar Nemzeti Múzeumnak, valamint – amennyiben a feltárást egyéb feltárási jogosultsággal
rendelkező intézmény végezte – az illetékes múzeumnak. 10. § (1) Minden feltárásról magyar nyelvű, a legkisebb bontási egységeken (jelenség, réteg) alapuló dokumentációt kell
készíteni. (2) A dokumentáció tartalmazza: a) a feltárási naplót,
b) a bontási egységekre vonatkozó adatlapokat, c) a munkálatok során készült valamennyi feljegyzést,
d) a feltárt régészeti jelenségeket és azok környezetét megörökítő fényképet, méretarányos helyszín-, alap- és
metszetrajzot, koordinátás térképet, valamint mindezek listáit, továbbá e) bármilyen technikával rögzített minden adatot és a leletanyag elsődleges feldolgozásáról szóló beszámolót.
(3) A feltárási naplóban rögzíteni kell a területátvétel és a területátadás tényét.
(4) A feltárási napló napi bejegyzése két részből áll. Az első rész az időpontot, a munkások létszámát, a feltárás menetét
befolyásoló körülményeket, a második rész a szakmai megfigyeléseket, feljegyzéseket tartalmazza.
(5) A dokumentáció eredeti példányát abban az intézményben kell elhelyezni, amelyik a feltárási engedélyt kapta.
További egy-egy – papír alapú – másolati példányát a feltárás befejezésétől számított egy éven belül meg kell küldeni
a hatóság illetékes területi szervének, a Magyar Nemzeti Múzeumnak, valamint – amennyiben a feltárást egyéb
feltárási jogosultsággal rendelkező intézmény végezte – az illetékes múzeumnak. Amennyiben a feltáró intézmény
nem azonos a leletanyagot befogadó muzeális intézménnyel, úgy egy további példányt a leletbefogadási eljárás
keretében a feltárást végző intézmény átad a befogadó muzeális intézménynek. Amennyiben a feltárási engedélyhez
a természetvédelmi hatóság engedélye is szükséges, akkor a dokumentációt az illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek is meg kell küldeni.
(6) Amennyiben az engedélyes dokumentációs kötelezettségét határidőre nem teljesítette, a hatóság kötelezi annak
teljesítésére. 11. § (1) Amennyiben a feltárás során eredeti összefüggéseiben megmaradt régészeti emlékek kerülnek elő, erről a feltárás
vezetője az engedélyes útján 5 munkanapon belül írásban bejelentést tesz a hatóságnak.
(2) Az (1) bekezdés szerint bejelentett régészeti emlékek kezeléséről, helyszíni megtartásáról és a szükséges állagmegőrző
intézkedésekről a bejelentés kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül a hatóság határozatban dönt.
(3) Ha a helyszínen megőrzendő régészeti emlékek megelőző feltárás során kerültek elő, ezekre a beruházás során
a műszaki tervezésnek, illetve kivitelezésnek tekintettel kell lennie. Ebben az esetben az engedélyes a feltáró
intézmény és a feltárás felelős vezetője útján köteles legkésőbb a feltárás terepi munkáinak befejezését követő
22 munkanapon belül adatot szolgáltatni a beruházónak és a hatóságnak. Az adatszolgáltatás során a rajzi
dokumentáción egyértelműen fel kell tüntetni a bontható és a helyszínen – eredeti helyükön – megőrzendő régészeti
emlékeket. 12. § (1) A feltárás befejezése után a régészeti leletek őrzéséről, állagmegóvásáról – azok végleges muzeális intézményi
elhelyezéséig – az engedélyes köteles gondoskodni. A feltárás eredményeként előkerült régészeti leleteket
az engedélyben megjelölt muzeális intézményben kell véglegesen elhelyezni.
(2) Régészeti leletet csak működési engedélyében meghatározott régészeti gyűjtőkörrel és gyűjtőterületi jogosultsággal
rendelkező muzeális intézmény fogadhat be véglegesen saját gyűjteményébe.
(3) Amennyiben a feltárást nem a (2) bekezdés szerinti muzeális intézmény végezte, a feltárások anyaga a teljes
tudományos feldolgozásig, legfeljebb azonban a feltárás befejezésétől számított öt évig az engedélyes őrzésében
maradhat. Ezt követően az engedélyes a restaurált és tudományosan feldolgozott leletanyagot – alapleltárba vételre
előkészítve – köteles átadni a feltárási engedélyben a leletanyag befogadójaként megjelölt muzeális intézménynek.
(4) A leletanyag befogadásáért a befogadó muzeális intézményt illeti meg a leletelhelyezés költségeinek ellenértéke,
amelynek összege a feltárási költségvetés nettó keretösszegének 10%-a.
13. § (1) A feltárási engedély iránti kérelem formanyomtatványának adattartalmát e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(2) A leletanyag befogadására szolgáló intézmény nyilatkozata formanyomtatvány adattartalmát e rendelet 2. melléklete
tartalmazza. (3) Az engedélyhez nem kötött feltárási tevékenység bejelentésére szolgáló formanyomtatvány adattartalmát e rendelet
3. melléklete tartalmazza. (4) A feltárás megkezdésének bejelentésére szolgáló formanyomtatvány adattartalmát e rendelet 4. melléklete
tartalmazza. (5) A lelőhely-bejelentő adatlap formanyomtatvány adattartalmát e rendelet 5. melléklete tartalmazza.
(6) A formanyomtatványokat a hatóság rendszeresíti és honlapján közzéteszi.
A megelőző feltárásra vonatkozó eltérő szabályok 14. § A Magyar Nemzeti Múzeum a feltárási jogosultsággal rendelkező intézményekkel és szakmai szervezetekkel
egyeztetve, a miniszter egyetértésével megállapítja, és minden év február 10-ig a honlapján nyilvánosságra hozza:
a) az előzetes dokumentáció elkészítésére, a régészeti feltárás folytatására és dokumentációjának készítésére,
az elsődleges leletfeldolgozásra, a leletanyag befogadására, feldolgozására vonatkozó szakmai irányelveket,
b) a régészeti feltárással, a leletek elhelyezésével és gondozásával kapcsolatos költségek kalkulációja készítésének
szempontjait, c) az olyan, sűrű beépítésű, intenzíven közművesített városi területeken (különösen a történeti városmagokon belül)
folytatott régészeti kutatás, amely a városok intenzíven, több rétegben, nagy mélységben, bonyolult
rétegviszonyok között jelentkező településszerkezeti elemeire, az egymásra települt különböző régészeti
korszakok emlékeire irányul, azaz a városi régészeti feltárás vonatkozásában irányadó speciális irányelveket
az a) és b) pontokban meghatározottak szerinti bontásban,
d) a megelőző feltárás elvégzésére jogosult illetékes múzeum és a beruházó közötti szerződésmintára vonatkozó
javaslatot és e) az illetékes múzeum és a gyűjtőterületében érintett, megyei múzeumi szervezethez nem tartozó területi múzeum
(a továbbiakban: területi múzeum) középtávú együttműködési megállapodásának megkötésére és annak
tartalmára vonatkozó javaslatát. 15. § (1) A Kötv. 22. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a hatóság régészeti megfigyelést írhat elő, ha:
a) az érintett terület régészeti érintettségének mértéke egyéb módon nem tisztázható,
b) a régészeti jelenségek előfordulása (gyakorisága) a lelőhelyre vonatkozóan elvégzett előzetes vizsgálatok alapján
olyan alacsony, hogy a teljes körű megelőző feltárás nem indokolt.
(2) A régészeti megfigyelés előírása keretében a hatóság meghatározhatja a régészeti jelenségeket fedő talajrétegek
elengedhetetlenül szükséges mértékű eltávolítását és a láthatóvá váló régészeti jelenségek felszíni dokumentálását.
A beavatkozást a beruházással érintett terület legfeljebb 15%-án végezhető el, elsősorban a lelőhely horizontális
kiterjedésének és jellegének tisztázása érdekében. (3) A területileg illetékes múzeum és a beruházó a régészeti megfigyelésre vonatkozóan írásbeli szerződést köt.
(4) A megfigyelést végző régész köteles a munkálatok során azonosított régészeti lelőhelyek és régészeti jelenségek
felszíni nyomait dokumentálni, majd a régészeti megfigyelés befejezését követő 3 munkanapon belül bejelenteni
a hatóságnak. (5) Amennyiben a régészeti megfigyelés eredménye feltárást tesz szükségessé, a régészeti megfigyelés befejezését
követő 22 munkanapon belül a beruházónak nyilatkoznia kell a hatóság felé, hogy megvalósítja-e a beruházást. Ennek
elmaradása esetén, vagy amennyiben a beruházó a beruházás megvalósításától eláll, a mentő feltárásokra vonatkozó
szabályok szerint kell eljárni. Amennyiben a beruházásra sor kerül, az érintett lelőhelyrészeket megelőző feltárás
keretében fel kell tárni. (6) A hatóság 10 munkanapon belül dönt a további kivitelezési munkálatokról, illetőleg a lelőhely feltárásának
lefolytatásáról. 16. § A megelőző feltárás elvégzésére jogosult illetékes múzeum és a beruházó közötti, a megelőző feltárás elvégzésére
vonatkozó szerződést csatolni kell az engedély iránti kérelemhez.
17. § (1) Az illetékes múzeum a feltárási engedély iránti kérelem benyújtása előtt az érintett területi múzeum feladatellátásba
történő bevonása érdekében írásban megkeresi az érintett területi múzeumot.
(2) Az érintett területi múzeum a megkereséstől számított 5 munkanapon belül írásban nyilatkozik, hogy részt kíván-e
venni a feltárási munkában. Amennyiben határidőben nem nyilatkozik, úgy ezt a részvétel megtagadásának kell
tekinteni. (3) Az engedély iránti kérelemhez csatolni kell az illetékes múzeum és az érintett területi múzeum közötti együttműködési
megállapodást is. 18. § Amennyiben a régészeti feltárás olyan ingatlant érint, amellyel kapcsolatban a kisajátításról szóló 2007. évi
CXXIII. törvény alapján a régészeti feltárás előmunkálatnak minősül, a feltárási engedély megadásának nem feltétele
a tulajdonos hozzájáruló nyilatkozatának megléte. A megelőző feltárás kizárólag abban az esetben engedélyezhető,
ha az nem eredményezi az ingatlan helyreállíthatatlan változását. A feltárási engedélyben ebben az esetben
rendelkezni kell arról, hogy hatálybalépésére az előmunkálati engedély jogerőssé válásával kerül sor.
19. § (1) A feltárási munka a területátvételt követően kezdhető meg. Amennyiben a feltárás beépített ingatlanon vagy
a telekhatáron álló épülettel közvetlenül szomszédos területen történik, akkor a jegyzőkönyvnek ki kell térnie
a meglévő épületrészek megőrzésének szempontjaira is. (2) A feltárás befejezése után az építési helyszín kivitelezési tevékenység végzésére való alkalmassá tétele, illetve
az ingatlan rendeltetésszerű és biztonságos, az élet- és balesetvédelmi előírásoknak megfelelő használatához
szükséges tereprendezési munkák elvégzése a beruházó feladata. (3) Amennyiben a beruházás bármilyen okból meghiúsul, vagy szünetelésének időtartama a feltárás felfüggesztésétől
vagy befejezésétől számítva meghaladja az egy évet, akkor a beruházó köteles a feltárt részeknek, illetve a feltárt
jelenségeknek a hatóság által előírt állagmegóvásáról, illetve az ingatlan korábbi használatának megfelelő állapotot
helyreállító tereprendezési munkák elvégzéséről gondoskodni. (4) Ha a beruházás vagy a feltárás munkálatainak 22 munkanapot meghaladó szünetelésére a feltárást végzőnek fel nem
róható okból kerül sor, a feltárt részek ideiglenes állagmegóvásáról, biztonságáról, őrzéséről a feltárást végző
intézmény a beruházó költségére köteles gondoskodni. (5) A feltárási naplóhoz csatolni kell a munkaterületnek a területátvétel idején meglevő állapotát rögzítő jegyzőkönyvet,
illetve a feltárás befejezése után a területátadásról szóló jegyzőkönyvet. A területátvétel és a területátadás tényét
a feltárási naplóban is rögzíteni kell. 20. § (1) A megelőző feltárásokra egyebekben a régészeti feltárásokra vonatkozó általános rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) A Kötv. 23/A. §-a szerint folytatott régészeti feltárásokra a megelőző feltárásokra vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. Nagyberuházás esetén folytatott megelőző feltárásra vonatkozó eltérő szabályok
21. § (1) A beruházó a megelőző feltárásra vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtását megelőzően, a nagyberuházás által
érintett területen a terület régészeti érintettségének egyértelmű tisztázása, a régészeti örökségi elemekre vonatkozó
ismeretek (különösen a lelőhely jellegének, korának, kiterjedésének és intenzitásának) megszerzése és pontosítása,
valamint az ebből következően elvégzendő régészeti feladatellátás formájának, idő- és költségvonzatainak
meghatározása érdekében, a 4. § (1) bekezdésében meghatározott régészeti feltárási módok – a régészeti
megfigyelést kivéve – alkalmazásával előzetes dokumentációt köteles készíttetni a régészeti feltárásra jogosulttal.
(2) Az előzetes dokumentáció elkészítése kiterjed a beruházás által érintett területre vonatkozó kulturális
örökségvédelmi és helytörténeti szakirodalmi adatok, múzeumi, térképi, levéltári adatok, valamint fényképek
részletes feldolgozására is. 22. § (1) A feltárási engedély iránti kérelemhez csatolni kell a beruházó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a beruházás
nagyberuházásnak minősül, és az előzetes dokumentációt. (2) A hatóság az engedély iránti kérelmet annak beérkezésétől számított 10 munkanapon belül bírálja el.
23. § A beruházással érintett régészeti lelőhelyeken – a 14. § esetleges alkalmazása esetén szükség szerint – megelőző
feltárást kell végezni és a beruházás további, földmunkával érintett részein mind az előkészítő munkálatok, mind
a kivitelezés tekintetében régészeti megfigyelést kell biztosítani. 24. § (1) A Magyar Nemzeti Múzeum a nagyberuházásokhoz kapcsolódó megelőző régészeti feltárások esetében szakmai
koordinációs, valamint központi adatnyilvántartó és adatszolgáltató tevékenységet lát el.
(2) Amennyiben valamely nagyberuházás kiterjedése több illetékes múzeummal való szerződéskötést tesz szükségessé,
az eljárás gyorsítása érdekében a Magyar Nemzeti Múzeum irányítja a szerződés kötését előkészítő folyamatot.
(3) Egyéb esetekben szakmai koordinációs tevékenysége keretében a Magyar Nemzeti Múzeum:
a) szakmai információkkal látja el a szerződő feleket,
b) közreműködhet a megelőző feltárások szakmai kapacitásának biztosításában,
c) részt vehet a tudományos eredmények feldolgozásában, közzétételében és kiállításokon való bemutatásában,
d) biztosítja a megelőző régészeti feltárásokhoz kapcsolódó központi kommunikációt.
25. § A nagyberuházás esetén folytatott megelőző feltárásokra egyebekben a megelőző feltárásokra vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni. A mentő feltárásokra vonatkozó rendelkezések
26. § A mentő feltárás esetén az általános szabályokat a 3–8. §-okban, valamint a 14. és 15. §-okban foglaltak kivételével kell
alkalmazni. 27. § (1) A mentő feltárások elvégzése az illetékes múzeum feladata, amelynek ellátására az illetékes múzeum éves
költségvetésében kell keretet biztosítani. Az illetékes múzeum a mentő feltárások költségeihez a hatóságtól
támogatást igényelhet. (2) A Kötv. 24. § (5) bekezdésében megjelölt nyilatkozat tartalmazza a régészeti lelőhely, illetve lelet meghatározását,
a lelet megtalálásának helyét, idejét és módját, szakma szempontból indokolt javaslatot a tevékenység folytatásának
feltételeiről, illetőleg a munka felfüggesztéséről és annak várható időtartamáról.
(3) Az illetékes múzeum a nyilatkozatot megküldi az illetékes jegyzőnek és a hatóság illetékes területi szervének.
(4) Az illetékes múzeum a mentő feltárás megkezdésétől számított 10 munkanapon belül javaslatot tehet a hatóság
illetékes területi szervének a terület ideiglenes védetté nyilvánítására.
(5) Az illetékes múzeum a mentő feltárás befejezése után 24 órán belül – ha ez a határidő munkaszüneti napra esik, akkor
az azt követő 24 órán belül – nyilatkozni köteles a tevékenység felfüggesztését kimondó hatóság felé a felfüggesztés
feloldására vagy fenntartására vonatkozó javaslatáról. Bejelentési kötelezettség és anyagi elismerés
28. § (1) A régészeti feltárás esetén kívül előkerült régészeti leletet, illetve lelőhelyet az illetékes múzeum a „Lelőhely-bejelentő
adatlap”-on, 8 munkanapon belül köteles a hatóság illetékes területi szervének bejelenteni.
(2) Régészeti lelőhely vagy lelet megtalálóját a lelőhely, illetve a lelet tudományos jelentőségével arányos pénzjutalom és
elismerő oklevél vagy tárgyi ajándék illeti meg. Az elismerést a hatóság elnöke adja át.
(3) Nem fizethető ki jutalom a megtalálónak, ha a Kötv. 24. § (3) bekezdése szerinti kötelezettségének nem tett eleget.
Ilyen esetben a jutalom a bejelentőt illeti. (4) A nemesfémből készült, vagy drágakövet tartalmazó lelet után kifizetendő pénzjutalom mértékét a lelet nemesfém-,
illetve drágakőtartalma napi piaci értékének figyelembevételével kell megállapítani.
(5) A jutalom összegét a hatóság állapítja meg.
(6) A lelet elhelyezéséről a hatóság dönt. Záró rendelkezések
29. § (1) E rendelet a kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet 30. §-a a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
30. § (1) A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárásaira vonatkozó szabályokról szóló 10/2006. (V. 9.) NKÖM rendelet
(a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E rendelet hatálya a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a Tv. 44. § (1) bekezdésének
b) pontjában, illetve (2) és (4) bekezdésében, 63. § (2)–(3) bekezdésében, 65. §-ában, 67–68. §-ában és 86. §-ában,
illetve a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról szóló 308/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 1. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott eljárásaira terjed ki.”
(2) Az R. 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az Ásatási Bizottság 9 tagú szakmai tanácsadó testület, amelynek tagjait a kimagasló szakmai tapasztalattal
rendelkező szakemberek közül 2 évre a Hivatal elnöke kéri fel. A testület a régészeti örökséggel kapcsolatos hatósági,
illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a Hivatal munkáját.”
(3) Az R. 2. §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A hatóság a régészeti feltárási engedély iránti kérelmek véleményezése érdekében összehívja az Ásatási
Bizottságot. Az Ásatási Bizottság a véleményezés keretében megvizsgálja a régészeti feltárások indokoltságát,
megelőző feltárások esetén véleményezi a beruházó és a feltárás végzésére jogosult közötti szerződést, valamint
meghatározza a munkák szakmai követelményeit, és közreműködik azok ellenőrzésében.
(7) A hatóság a feltárási engedélyt az Ásatási Bizottság javaslatát figyelembe véve adja ki.”
31. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a régészeti lelőhelyek feltárásának, illetve a régészeti lelőhely, lelet megtalálója anyagi elismerésérnek részletes
szabályairól szóló 18/2001. (X. 18.) NKÖM rendelet; b) a régészeti lelőhelyek feltárásának, illetve a régészeti lelőhely, lelet megtalálója anyagi elismerésérnek részletes
szabályairól szóló 18/2001. (X. 18.) NKÖM rendelet módosításáról szóló 21/2007. (III. 26.) OKM rendelet.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
59/2013. (VII. 2.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az országgyűlési képviselők mentelmi jogáról szóló törvényt úgy,
hogy az  Országgyűlési képviselőket felelősségre lehessen vonni, az  általuk közölt tényadatok valóság tartalma miatt,
azon célból, hogy az országgyűlési képviselők ne tudjanak a jövőben felelősségre vonhatatlanul hazudozni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az országgyűlési képviselők mentelmi jogára vonatkozó szabályok az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény
73–79.  §-ában kerülnek meghatározásra. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra
feltenni kívánt kérdés megtévesztő és értelemzavaró, ugyanis azt a  téves látszatot kelti, mintha az  országgyűlési
képviselők mentelmi jogáról külön törvény szólna. Ezért a feltenni kívánt kérdés sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben
foglalt egyértelműség követelményét.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy kérdés azért sem egyértelmű, mert a  hazudozás
megállapítása és tények valóságtartalmának megítélése nem egyértelmű és egzakt, tekintettel arra, hogy
az országgyűlési képviselőket is megilleti a véleménynyilvánítás szabadsága.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: tv.) 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában
meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja:
a) a mezőgazdasági művelésre kevésbé alkalmas terü
letek erdőgazdasági művelés alá vonása;
b) az erdők védelmi, gazdasági, szociális és közjóléti
szerepének növelése;
c) az egész Közép-európai régió környezeti állapotára
kiható, levegőtisztító, szén-dioxid-megkötő, biodiverzitást növelő, talajvédelmi és kedvező vízgazdálkodást elősegítő hatások érvényesítése;
d) a vidéki térségek természeti és táji örökségének
fenntartása, a lakosság életkörülményeinek javítása;
e) az erdészeti ágazat fejlesztése révén a vidéki foglalkoztatottsági viszonyok javítása;
f) az erdőterület növelésével a fa, mint a megújuló, környezetbarát és természetes energiaforrás mennyiségének biztosítása, valamint az ország faanyagszükségletének egyre nagyobb arányban hazai forrásból történő kielégítése.
Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában: 1. mezőgazdasági termelő: olyan, mezőgazdasági tevékenységet végző természetes személy, aki a támogatási kérelem benyújtásának évében igazolhatóan munkaidejének
legalább 25%-át mezőgazdasági tevékenységre fordítja, és
jövedelmének legalább 25%-a mezőgazdasági tevékenységből származik; ennek igazolására és ellenőrzésére vonatkozó szempontokat a 4. számú mellékletben foglaltak
tartalmazzák;
2. első kivitel: az erdőtelepítés első évi munkái a talajelőkészítéstől a csemeteültetés, vagy magvetés, vagy dugványozás befejezéséig, beleértve az első kivitelhez tartozó
kiegészítő intézkedések megvalósítását;
3. kiegészítő intézkedés: padka, kerítés, villanypásztor,
bakhát létesítése;
4. padka: a talaj vízvisszatartó képességének növelése
révén az erdő megfelelő fejlődését, valamint az erózió elleni védelmet szolgáló létesítmény;
5. kerítés: a rajta történő átjutást biztosító segédberendezéseivel (kapuk, vadrácsok, lépcsős vagy létrás átjárók)
együtt olyan erdészeti létesítmény, amely képes a legelő
háziállatok és az adott térségben előforduló, a telepítés sikerességét kártételével veszélyeztető vadon élő állatok távoltartására;
6. villanypásztor: olyan áthelyezhető, elektromos elven működő erdészeti létesítmény, mely építésének célja a
legelő állatok és az adott térségben előforduló, a telepítés
sikerességét kártételével veszélyeztető házi és vadon élő
állatok távoltartása;
7. bakhát: a talaj eredeti síkjából kiemelkedő, gépi
technológiával előállított, trapéz keresztmetszetű hasáb, a
szintvonallal párhuzamosan elkészített enyhén tömörített
földsáv, mely létesítésének célja az erdőtelepítés káros
belvizek elleni védelme;
8. ápolás: a telepített erdő megmaradása, fejlődése és
védelme érdekében szükséges munkák (gépi gyomirtás,
kapálás, sarlózás, nyesés stb.);
9. támogatási időszak: az ügyfél első kifizetési kérelmének benyújtásától számított, a támogatási csoport alapján legfeljebb a 4. §-ban meghatározott időszak;
10. jogosult mezőgazdasági terület: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS) igénybevételével kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló külön jogszabály alapján a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben támogathatónak minősített terület;
11. erdészeti táj: olyan hasonló termőhelyi viszonyokkal és élővilággal rendelkező homogén terület, mely ennél
fogva sajátos vegetációval (erdőtakaró) rendelkezik;
12. erdőrészlet: az erdőről és az erdő védelméről szóló
1996. évi LIV. törvény (a továbbiakban: erdő tv.) 12. §
(3) bekezdése szerint;
13. koronavetület: az erdőtelepítés szélső csemetéinek
törzsétől számított, maximum 3 méter széles sáv;
14. sorköz: az ültetési hálózat hosszanti sorai közötti,
telepítéssel nem érintett, szabad terület, ideértve az erdőrészlet határain elhelyezkedő koronavetületet is;
15. köztesművelés: az erdőtelepítés területén, a sorközben folytatott növénytermesztés;
16. erdőtelepítési engedély: az erdő tv. 35. §-a alapján
jóváhagyott erdőtelepítési-kivitelezési tervet engedélyező
határozat;
17. igazolt származású erdészeti szaporítóanyag: az
erdészeti szaporítóanyagokról szóló 110/2003. (X. 21.)
FVM rendelet értelmében igazolt származási bizonyítvánnyal rendelkező erdészeti szaporítóanyag.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. §
(1) E rendelet alapján jogosult mezőgazdasági terület
erdősítéséhez normatív, vissza nem térítendő támogatás
vehető igénybe az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi
rendelet) 43. cikk (1) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak
szerint
a) első kivitelhez,
b) az ápolásához, valamint
c) erdőtelepítés miatti jövedelemkiesés pótlásához
az erdőtelepítés helye szerinti erdészeti tájba illeszkedő
célállomány telepítésére, melyek az adott erdészeti tájban
„Támogatható” vagy „Támogatásra javasolt” minősítésűek (az 1. számú mellékletben „T” és „J” kódokkal kerültek megjelölésre), valamint a telepítéshez kapcsolódóan a
6. § (2) bekezdésében meghatározott kiegészítő intézkedés
megvalósítására.
(2) Nem igényelhető támogatás:
a) karácsonyfatelepre, díszítőgallytelepre és egy vá
gásfordulóra tervezett faültetvényre;
b) 15 évnél rövidebb vágáskorú faállományra;
c) a tervezett erdőtelepítés helye szerinti erdészeti táj
ban „Nem támogathatónak” minősített célállománytípusra, melyek az 1. számú mellékletben „N” kóddal kerültek
megjelölésre;
d) fás szárú energetikai célú ültetvényekre;
e) NATURA 2000 területeken Akác, Nemesnyár és
Fenyő támogatási csoportba tartozó célállományokra;
f) NATURA 2000 területeken a külön jogszabályban
előírt fenntartási/fejlesztési tervek elkészítését megelőző
időszakban; g) az alábbi fafajokra:
ga) zöld juhar (Acer negundo),
gb) bálványfa (Ailanthus altissima),
gc) amerikai köris (Fraxinus pennsylvanica),
gd) kései meggy (Padus serotina),
ge) gyalogakác (Amorpha fruticosa).
(3) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás alapjául szolgáló területre a támogatási időszak alatt:
a) egységes területalapú támogatást, vagy
b) az egységes területalapú támogatásokhoz kapcsoló
dó kiegészítő nemzeti támogatást
nem lehet igénybe venni.
(4) E rendelet alapján nem vehet igénybe támogatást az,
aki a tanácsi rendelet 23. cikke szerinti, gazdaságátadási
támogatások részletes feltételeiről szóló külön jogszabály
előírásai szerinti támogatásban részesül.
A támogatás mértéke 4. § (1) Az erdőtelepítési első kivitel és az ápolás támogatásának mértéke, valamint a jövedelempótló támogatási időszak hossza az egyes támogatási csoportokban:
Támogatási csoportok Tölgyés bükk Egyéb
kemény
lombos Egyéb
lágy lombos Akác
Nemes
nyár Fenyő Jövedelempótló
támogatási
időszak év 15 15 10 5 5 5
Első kivitel
támogatása euró/hektár 10 fok alatt 1520 1040 940 810 880 670
10 fok felett 1830 1240 1130 970 0 810
Ápolási
támogatás euró/hektár/év 10 fok alatt 236 241 174 156 186 192
10 fok felett 284 290 209 187 0 230
Tíz fokos és ez alatti lejtésű terület.
 Tíz fok feletti lejtésű terület.
A támogatási csoportokba tartozó célállománytípusokat
az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A kiegészítő intézkedés támogatásának mértéke:
a) padka: 12,63 euró/100 méter;
b) kerítés: 3,15 euró/méter;
c) villanypásztor: 1,37 euró/méter;
d) bakhát: 412,15 euró/hektár.
(3) Az éves jövedelempótló támogatás mértéke: Gyepterületek
(évente, hektáronként,
euróban) Egyéb mezőgazdasági
terület (évente, hektáronként,
euróban) Kiemelt jövedelempótló
támogatás (a 2. § 1. pontjában
foglaltak szerinti mezőgazdasági termelő jogosult)
92 242 Alapszintű jövedelempótló
támogatás (aki nem felel meg
a 2. § 1. pontjában foglalt
meghatározásnak)
57 150 (4) Az egyes támogatási csoportokban első kivitelre
megállapított, minimális csemeteszám:
Megnevezés Tölgy ésbükk Egyéb
kemény
lombos Egyéb
lágy lombos Akác
Nemes
nyár Fenyő Minimális
csemeteszám
(db/ha) 8000 8000 4500 4500 600 8000
Támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) A támogatás igénybevételére a kérelmező akkor jogosult, ha teljesíti az alábbi feltételek mindegyikét:
a) rendelkezik a nevére szóló és az erdőrészletre vonatkozó erdőtelepítési engedéllyel;
b) az erdőrészlet területe a koronavetülettel együtt eléri
ba) az 1 hektárt, vagy
bb) a 0,5 hektárt, amennyiben az erdőrészlet erdőterü
lettel közvetlenül határos az erdő tv. végrehajtásáról szóló
29/1997. (IV. 30.) FM rendelet 13. § (3) bekezdése szerint;
c) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két naptári évben mezőgazdasági területek erdősítésére vonatkozó támogatás igénybevétele esetén nem került kizárásra a
támogatási feltételek súlyos gondatlanságból vagy szándékosan történő megszegése miatt;
d) a jövedelempótló támogatás támogatási időszakát
meghaladóan legalább öt évig jogosult a támogatási kérelemben feltüntetett mezőgazdasági terület használatára;
e) a nem védett és nem NATURA 2000 gyepterületeken történő telepítés esetében rendelkezik a területileg
illetékes természetvédelmi hatóság erdősítésre vonatkozó
támogató nyilatkozatával.
(2) A kérelmező a támogatási döntésről szóló határozat
kézhezvételéig nem kezdheti meg az erdőtelepítést. Az erdőtelepítés megkezdettnek minősül, ha az alábbi tevékenységek bármelyikét megkezdték:
a) gyep esetében a talaj-előkészítést;
b) szántóterület esetében:
ba) csemeteültetést,
bb) dugványozás vagy magvetést;
c) kiegészítő intézkedés megvalósítását.
(3) Amennyiben a jogosult mezőgazdasági terület használója 50% feletti állami tulajdonban levő gazdasági társaság vagy központi költségvetési szerv, akkor kizárólag a
6. § (1) bekezdése szerinti támogatás vehető igénybe.
(4) A támogatásra jogosult köteles:
a) az erdőrészlet határainak azonosíthatóságáról a tel
jes támogatási időszak alatt gondoskodni;
b) a művelési ág változását legkésőbb az első kifizetési
kérelem benyújtása előtt bejelenteni a földügyi hatóságnál. Az első kivitelhez nyújtott támogatás
6. § (1) Az első kivitelhez nyújtott támogatás
a) alap- és
b) kiegészítő
támogatásból áll. (2) Kiegészítő támogatás adható a következő tevékenységek elvégzésére:
a) 10 fokot meghaladó lejtésű területen padka létesítése a talaj védelme céljából;
b) kerítés vagy villanypásztor létesítése a legelő állatok, vad- és taposási kár elleni védelem céljából;
c) bakhátak létesítése a káros belvizek elleni védelem
céljából.
(3) Az erdőtelepítés káros belvizek elleni védelme céljából végzett bakhátazásra kiegészítő támogatás akkor vehető igénybe, ha az erdőrészlet a települések ár- és belvíz
veszélyeztetettségi alapon történő besorolásáról szóló a
18/2003. (XII. 9.) KvVM–BM együttes rendelet alapján a
belvízveszélynek kitett területnek minősül.
(4) A kiegészítő támogatás önállóan nem, csak az alaptámogatással együtt vehető igénybe.
(5) A kiegészítő támogatás igénybevétele esetén a támogatásra jogosult köteles:
a) a kiegészítő intézkedést a 3. számú mellékletben foglalt szakmai követelményeknek megfelelően megvalósítani, és azokat annak megfelelő állapotban fenntartani, és
b) a 6. § (2) bekezdésének b) pontja alapján létesített
kerítést vagy villanypásztort legkésőbb az első kivitel
megvalósulását követő 10 év elteltével eltávolítani.
(6) A tervezett vadkárelhárító kerítés vagy villanypásztor támogatásra jogosult hosszúsága maximálisan hektáronként száznegyven méter lehet.
(7) A támogatási kérelem mellékleteként benyújtandó
Egyedi blokktérképen fel kell tüntetni a létesíteni kívánt
padka, kerítés, villanypásztor, valamint a bakhát helyét,
amennyiben a bakhátazás részterületen történik.
7. § (1) Az első kivitel megvalósítása során a támogatásra
jogosult köteles:
a) az első kivitelt a kiadott engedélyben foglaltaknak
megfelelően és az erdészeti hatóság által jóváhagyott módosítás figyelembevételével, az abban szereplő mindennemű előírás pontos betartásával végrehajtani;
b) az első kivitelt legkésőbb a támogatási határozat jogerőre emelkedését követő második év május 15-éig megvalósítani;
c) az első kivitelt és az azt követő esetleges pótlásokat
igazolt származású erdészeti szaporítóanyaggal megvalósítani;
d) a c) pont szerinti származási bizonyítványok egy
másolati példányát az erdészeti hatóság számára megküldeni, az eredeti példányokat pedig a teljes támogatási időszak alatt megőrizni, ellenőrzésen bemutatni.
(2) Az első kivitel részben történő elmaradása esetén a
kedvezményezett köteles a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig írásban bejelenteni azt a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) illetékes
erdészeti igazgatóságának. Amennyiben az erdőtelepítés a
tervezett erdőrészlet részterületén valósul meg, köteles az
erdészeti hatóságnál az erdőrészlet megosztását kezdeményezni.
(3) A támogatásra jogosult az első kivitel megvalósulását követő ötödik év végére köteles biztosítani, hogy
a) a főfafaj legalább 2 éves egyedeinek egyedszáma elérje az erdőtelepítési engedélyben meghatározott egyedszám 70%-át, illetve védelmi rendeltetésű erdők esetében
annak 50%-át, és
b) az elegyarány az erdőtelepítési engedélyben jóváhagyott célállománytípusnak megfeleljen.
Az ápoláshoz nyújtott támogatás 8. § (1) Az ápolási támogatás – az első kivitel megvalósulásának évét is beleértve – öt éven át vehető igénybe.
(2) Az ápolási munkák öt éven át történő elvégzése abban az esetben fogadható el sikeresnek, ha az adott erdőrészlet megfelel a 7. § (3) bekezdésében foglalt kritériumoknak.
Jövedelempótló támogatás 9. § (1) A jövedelempótló támogatás – az első kivitel megvalósulásának évét is beleértve – a támogatási csoport
alapján a 4. § (1) bekezdésben meghatározott időszakban
vehető igénybe.
(2) Arra az erdőrészletre, melyen köztesművelést végeznek, nem vehető igénybe jövedelempótló támogatás.
(3) A jövedelempótló támogatást a kérelmező csak akkor veheti igénybe, ha a kérelemben szereplő területre a támogatási kérelem benyújtásának évében vagy az azt megelőző évben az Európai Unió által részben vagy egészben
finanszírozott normatív területalapon járó támogatást
igénybe vett.
(4) Kiemelt jövedelempótló támogatásra kizárólag mezőgazdasági termelő jogosult.
A kérelem benyújtása 10. § (1) A támogatási kérelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) nevében eljáró,
a tervezett erdőrészlet elhelyezkedése szerint illetékes
MgSzH erdészeti igazgatóságához kell benyújtani. Egy
kérelmező egy benyújtási időszakban csak egy kérelmet
nyújthat be az illetékes MgSzH erdészeti igazgatóságához.
(2) A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak minden év május 1-jétől június 30-ig tart.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérve a támogatási
kérelem 2007. évben augusztus 15. és október 15. között
nyújtható be.
(4) Amennyiben az erdőtelepítési engedély a támogatási
kérelem postára adásának dátumától számított 6 hónapnál
régebbi, a támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) az erdőtelepítéssel érintett ingatlanra vonatkozó tulajdoni lap 30 napnál nem régebbi hiteles másolatát;
b) ha a telepítés nem saját tulajdonú vagy más személy
jogával terhelt ingatlanon valósul meg, az azt igazoló okiratot, miszerint a kérelmező jogosult a telepítést megvalósítani, és az ingatlant a támogatási időszakban és az azt követő legalább öt évben használni.
(5) Amennyiben az igénylő gazdasági társaság, úgy a támogatási kérelemhez mellékelni kell a hatályos társasági
szerződés másolatát.
(6) Amennyiben az erdőtelepítést nem védett és nem
NATURA 2000 gyep területen kívánja az igénylő megvalósítani, úgy a támogatási kérelemhez mellékelni kell a területileg illetékes természetvédelmi hatóság erdősítésre
vonatkozó támogató nyilatkozatát.
(7) A támogatási kérelemre vonatkozó módosítási kérelmet az MVH által rendszeresített formanyomtatványon
a területileg illetékes MgSzH erdészeti igazgatóságához
kell benyújtani.
A kérelem elbírálása 11. § (1) A támogatási kérelmek bírálata – tervezett erdőrészletenként – pontrendszer alapján elvégzett rangsorolás
szerint történik. A pontrendszert a 2. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az erdőrészletek országos rangsorolása után a rendelkezésre álló keret alapján az MVH hozza meg a támogatási döntést. Az erdőrészletek jóváhagyásáról/elutasításáról az MVH határozatot hoz.
A támogatás folyósítása 12. § (1) A kifizetési kérelmet egy példányban, minden évben
az egységes területalapú támogatási kérelemmel együtt, az
MVH honlapján közzétett nyomtatványon, az ügyfél lak
helye vagy székhelye szerint illetékes megyei MVH kirendeltséghez lehet benyújtani.
(2) Az erdőtelepítés első kiviteléhez nyújtott támogatás
a kifizetési kérelem alapján az első kivitel elvégzését
követően akkor fizethető ki, ha az erdősített terület erdőművelési ágba történő átsorolását az illetékes földügyi hatóságnál kezdeményezték. Az erdőtelepítés megvalósítását követően az első kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a művelési ág változását bejelentő, érkeztetett beadvány
másolatát.
(3) Az erdőtelepítés első kiviteléhez nyújtott támogatás
a kifizetési kérelem alapján az első kivitel elvégzését
követően akkor fizethető ki, ha a támogatásra jogosultat az
illetékes erdészeti hatóság az adott területre erdőgazdálkodóként nyilvántartásba vette.
(4) Az ápolási és a jövedelempótló támogatás évente benyújtandó kifizetési kérelemre kerül kifizetésre.
(5) Az MVH a kifizetési kérelem adatait a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003.
(XI. 13.) FVM rendelet szerinti adatbázis adataival összeveti, és a kimutatott túligénylések esetén az érintett földhasználókat a túligénylés tisztázására szólítja fel.
(6) A megvalósítást követő első kifizetési kérelemhez
mellékelni kell az erdőrészletek határvonalainak vázrajzát, külső töréspontjainak Egységes Országos Vetületi
Rendszerben, legalább 50 cm pontossággal megadott koordinátáinak feltüntetésével, valamint a koordináták pontosságát alátámasztó mérési jegyzőkönyv másolati példányát.
Jogkövetkezmények 13. § (1) A felvett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, valamint az adott erdőrészlet támogatási jogosultsága megszűnik, ha
a) az erdőtelepítés sikeressége a támogatásra jogosult
hibájából hiúsul meg;
b) a támogatásra jogosult a 7. §-ban foglaltakat nem
tartotta be;
c) a támogatásra jogosult a támogatási időszakban a telepített erdőrészlet területét vagy annak egy részét engedély nélkül más célra igénybe veszi;
d) a támogatásra jogosult az 5. § (2) bekezdésében foglaltakat megszegte.
(2) Ha a támogatási időszak bármely szakaszában a támogatási feltételek teljesülésének elmaradása a támogatásra jogosult gondatlanságának vagy szándékos magatartásának következménye, úgy a támogatásra jogosult
a) köteles e rendelet alapján, az adott kérelme vonatkozásában már felvett támogatást a jogosulatlanul igénybe
vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni, és b) a támogatási feltételek gondatlan vagy szándékos
megszegését megállapító határozat jogerőre emelkedését
követő két naptári évben e rendelet alapján nem nyújthat
be kérelmet.
(3) Ha az adott erdőrészlet vonatkozásában az ápolási
munka a 8. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően
nem tekinthető sikeresnek, akkor az öt év alatt felvett ápolási támogatást a jogosulatlanul igénybe vett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint vissza kell fizetni és az
adott részlet további támogatásban ezen rendelet alapján
nem részesíthető.
14. § (1) Amennyiben a 3. § (1) bekezdése alapján a kérelemben megjelölt és a jóváhagyott célállomány pontozási kategóriájánál alacsonyabb pontozási értékű célállomány kerül megvalósításra; az adott erdőrészletre eső első kivitel
támogatási összegének 10%-át köteles visszafizetni.
(2) Amennyiben megállapításra kerül, hogy a támogatásra jogosult az 5. § (4) bekezdésében foglaltakat nem tartotta be, úgy az adott erdőrészletre eső első kivitel támogatási összegének 10%-át köteles visszafizetni.
(3) Ha megállapításra kerül, hogy a támogatásra jogosult a 6. § (5) bekezdésének a) pontjában foglaltakat nem
tartotta be, akkor adott erdőrészlet adott kiegészítő intézkedésre vonatkozóan támogatási jogosultsága megszűnik,
és a már kifizetett támogatás jogosulatlan igénybevételnek
minősül.
(4) Amennyiben megállapításra kerül, hogy a támogatásra jogosult a 6. § (5) bekezdésének b) pontjában foglaltakat nem tartotta be, az adott erdőrészlet vonatkozásában
további jövedelempótló támogatásra nem jogosult.
(5) Amennyiben a támogatásra jogosult a 9. § (2) bekezdésében foglaltak ellenére jövedelempótló támogatást
vesz igénybe, úgy az erdőrészletre vonatkozó adott évi jövedelempótló támogatás nem fizethető ki, és az adott erdőrészlet támogatási jogosultsága megszűnik.
(6) Amennyiben a támogatásra jogosult a 9. § (4) bekezdésében foglaltaknak nem felel meg, a teljes támogatási
kérelemben foglalt erdőrészletekre vonatkozóan a támogatási jogosultsága megszűnik. A felvett teljes első kivitel
támogatási összegének 50%-át köteles visszafizetni, és az
addig felvett jövedelempótló támogatás teljes összege jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
15. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybe
vételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.)
FVM rendelet (a továbbiakban: EMVA általános rendelet)
12. §-ában meghatározott vis maior bejelentést a vis
maiorral érintett terület szerint illetékes erdészeti hatósághoz kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolni kell
a) az ügyfél nyilatkozatát, amelyben a program folyta
tását vagy a kötelezettség alóli mentesítését kéri a vis
maior eseménnyel érintett területekre;
b) a vis maior esetekre vonatkozó egyéb bizonyító erejű dokumentumokat.
(3) Az erdészeti hatóság a vis maiorral érintett területen
helyszíni szemlét tart.
Záró rendelkezés 16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Nemzeti
Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által társfi
nanszírozott mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól
szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM rendelet 16. §-a kiegészül
a következő (6) bekezdéssel:
„(6) A 2008. évtől a kifizetési kérelmet egy példányban,
minden évben az egységes területalapú támogatási kérelemmel együtt, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon, az ügyfél lakhelye vagy székhelye szerint illetékes
megyei MVH kirendeltséghez lehet benyújtani.”
Az Európai Unió jogának való megfelelés 17. §
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 43. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
16/2013. (II. 1.) ME határozata az országos rendőrfőkapitány kinevezéséről.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. § (3) bekezdése alapján, a belügyminiszter javaslatára
Papp Károly rendőr vezérőrnagyot országos rendőrfőkapitánnyá – 2013. február 4-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2010. (I. 15.) KüM utasítása a Külügyminisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatáról.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 6. § (1) bekezdésében, valamint az államtitkot vagy
szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő
beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a
Külügyminisztérium közbeszerzési és beszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét,
a Külügyminisztérium nevében eljáró, az eljárásba bevont személyek, illetőleg szervezetek felelősségi körét és a
Külügyminisztérium közbeszerzési eljárásainak dokumentálási rendjét az alábbiak szerint szabályozom.
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS KÖZÖS SZABÁLYOK I. Fejezet
Általános rendelkezések
1. Az utasítás hatálya 1.1. Jelen utasítás személyi hatálya kiterjed a Külügyminisztérium valamennyi szervezeti egységére, ideértve a
külügyminiszter irányítása alatt álló külképviseleteket is. Az utasítás hatálya nem terjed ki a Közbeszerzések Tanácsa
részére a Kbt. 18. §-a alapján ajánlatkérőként bejelentett külképviseletekre.
1.2. Jelen utasítás tárgyi hatálya a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, a központosított közbeszerzési
rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a
továbbiakban: Kkr.), valamint az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági
érdeket érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004.
(IV. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Nbr.) alapján megvalósuló beszerzésekre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések Jelen utasítás alkalmazásában a) cég: az Nbr. alapján lefolytatott eljárások tekintetében az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, aki, illetőleg amely a jegyzékbe való
bekerülés, illetve részvételre jelentkezés céljából előzetes minősítési kérdőívet tölt ki; a részvételre jelentkezik;
a beszerzési eljárásban ajánlatot tesz, vagy a tárgyalásra meghívják;
b) közbeszerzés tárgya: a Kbt. 23–28. §-aiban és a 242. §-ában meghatározottak;
c) kötelezettségvállalásra jogosult vezető: a Külügyminisztérium gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló külön
utasítás szerint, a beszerzés értéke, illetőleg becsült értéke alapján meghatározott személy;
d) hivatalos közbeszerzési tanácsadó: a Külügyminisztériummal szerződéses viszonyban álló, a Kbt. 11. §-a szerinti
hivatalos közbeszerzési tanácsadó. e) kezdeményező szervezeti egység: az a feladatkörileg illetékes szervezeti egység, amely a közbeszerzési tervben a
beszerzés lebonyolításáért felelős szervezeti egységként meg lett jelölve.
3. Alapelvek 3.1. Jelen utasítás hatálya alá tartozó eljárások során a résztvevők kötelesek biztosítani a verseny tisztaságát és
nyilvánosságát, valamint az esélyegyenlőséget és az egyenlő bánásmódot az ajánlattevők számára.
3.2. Az Európai Unióban letelepedett ajánlattevők és a közösségi áruk számára nemzeti elbánást kell nyújtani a
közbeszerzési eljárásban. Az Európai Unión kívül letelepedett ajánlattevők és a nem közösségi áruk számára nemzeti
elbánást a közbeszerzési eljárásban a Magyar Köztársaságnak és az Európai Közösségnek a közbeszerzések terén
fennálló nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell nyújtani. 3.3. Aki az eljárás tekintetében bármilyen, az eljárás tisztaságát veszélyeztető cselekményt észlel, köteles erről az
igazgatási szakállamtitkárt (továbbiakban: szakállamtitkár) írásban tájékoztatni. 3.4. A jelen utasításban foglaltak be nem tartása fegyelmi, kártérítési, adott esetben büntetőjogi felelősségre vonást
eredményezhet. 3.5. A beszerzéseket a belső ellenőrzés, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Állami Számvevőszék ellenőrizheti. A Kbt.
308. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a közbeszerzési eljárások ellenőrzése a Belső Ellenőrzési Osztály
feladata. 4. Az éves beszerzési terv 4.1. Beszerzések kezdeményezésére jogosult valamennyi szervezeti egység köteles az adott tárgyév március 15-éig
– az 1. sz. mellékletben meghatározott formában – tájékoztatni a Közbeszerzési Osztályt (a továbbiakban: KO) a
költségvetési évben tervezett beszerzéseiről, kiemelt figyelmet fordítva az éves költségvetési törvényben
meghatározott közbeszerzési értékhatárt elérő vagy meghaladó beszerzésekre, valamint a Kbt. 40. §-ában foglalt
egybeszámítási szabályra. Az éves beszerzési tervet a kezdeményező szervezeti egység lehetőleg úgy küldi meg a KO
részére, hogy abban elkülönítve jelzi azokat a beszerzéseket, amelyeket az Nbr. szerint kíván megvalósítani, illetve
azokat a közbeszerzéseket, amelyeket a központosított közbeszerzési rendszerben, a Kbr. alapján kíván lefolytatni.
4.2. A szervezeti egységek adatszolgáltatása alapján a KO a szakállamtitkár részére éves összesített közbeszerzési
tervet (továbbiakban: közbeszerzési terv) készít [Kbt. 5. §]. A szakállamtitkár jóváhagyását követően a közbeszerzési
tervet a Külügyminisztérium honlapján a tárgyév április 15-ig meg kell jelentetni, amelyről a KO gondoskodik. Az éves
összesített közbeszerzési terv a Kkr. 17. § (2) bekezdése szerinti központosított közbeszerzési portálon minden év
május 15-ig történő rögzítése iránt a KO intézkedik.
4.3. A beszerzések kezdeményezésére jogosult szervezeti egységek az év közben felmerülő beszerzési igényeikről
haladéktalanul indokolással ellátott tájékoztatást adnak a KO-nak, amely javaslatot tesz a szakállamtitkár részére a
közbeszerzési terv módosítására, valamint intézkedik a módosítás közzététele iránt.
5. Az éves statisztikai összegezés 5.1. Jelen utasítás alapján a tárgyév közbeszerzéseiről az eljárást kezdeményező szervezeti egységek a tárgyévet
követő év április 30-ig – a 2. sz. mellékletben meghatározott formában – tájékoztatót készítenek a KO részére.
5.2. A Kbt. által előírt éves statisztikai összegezést legkésőbb a tárgyévet követő év május 31-éig kell megküldeni a
Közbeszerzések Tanácsának, amelynek a szakállamtitkár jóváhagyását követően a KO tesz eleget [Kbt. 16. §]. A KO
gondoskodik az éves statisztikai összegezés Külügyminisztérium honlapján történő közzétételéről.
6. A hivatalos közbeszerzési tanácsadó 6.1. A hivatalos közbeszerzési tanácsadó által nyújtott szolgáltatások lehetnek:
a) átalánydíjas szolgáltatások – az átalánydíj fedezete a KO költségvetésében biztosított;
b) konkrét beszerzési eljárás teljes körű lebonyolítása keretszerződésen alapuló egyedi megbízás alapján, amelynek
költsége az eljárást kezdeményező szervezeti egység előirányzatát terheli.
6.2. A közösségi értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű, valamint az Európai Unióból származó forrásból támogatott
közbeszerzés esetében a közbeszerzési eljárásba a Külügyminisztérium hivatalos közbeszerzési tanácsadót köteles
bevonni [Kbt. 9. §]. 6.3. Abban az esetben, ha a hivatalos közbeszerzési tanácsadó az eljárás teljes körű lebonyolítására kap megbízást, a
7.2. e) és g) pontokban, a 7.4. b)–e) pontokban, a 8.2., a 8.3. g) pontokban, a 8.4.–8.5., a 8.7. pontokban, a 11. pontban
(kivéve a 11.7. és 11.11. pontokat), a 12.2., a 13.3.–13.4. pontokban, a 16.2. pontban foglalt, a verseny újranyitásához
kapcsolódó feladatot, a 17.2., valamint a 19.3. pontokban meghatározott feladatokat ő teljesíti.
6.4. A hivatalos közbeszerzési tanácsadó bevonására a KO tesz javaslatot a szakállamtitkár részére. A felkérést
tartalmazó levél annak írásbeli visszaigazolásakor kötelezettségvállalásnak minősül, ezért azt szakmai és pénzügyi
ellenjegyzéssel is el kell látni. Szakmai ellenjegyző ebben az esetben a KO vezetője, a pénzügyi ellenjegyzési jogot a
kezdeményező szervezeti egység pénzügyi referense, ennek hiányában a GF vezetője.
6.5. A hivatalos közbeszerzési tanácsadóval a kapcsolatot a Külügyminisztérium képviseletében a KO tartja, és írásban
(feljegyzés, vagy hivatalos e-mail) tájékoztatja az eljárásban részt vevőket.
6.6. A Külügyminisztérium képviseletében állásfoglalást a hivatalos közbeszerzési tanácsadótól a KO kérhet.
II. Fejezet
A közbeszerzésekre és beszerzésekre vonatkozó közös szabályok
7. Az eljárás előkészítése 7.1. A közbeszerzési eljárás megindítását a kezdeményező szervezeti egység elsőként jóváhagyásra a
szakállamtitkárnak, másodikként a kincstárnoknak jóváhagyásra, majd harmadikként a KO-nak intézkedésre
megküldött feljegyzésben (továbbiakban: kezdeményező feljegyzés) kezdeményezi a jelen utasítás 3. számú
mellékletében szereplő formanyomtatvánnyal. 7.2. A szakállamtitkári és kincstárnoki jóváhagyást követően a feljegyzés alapján a KO a következő előkészítő
intézkedéseket teszi: a) A kezdeményező feljegyzésben szereplő adatok alapján meghatározza az eljárás lehetséges fajtáját, típusát. Több
verzió esetén a kezdeményező szervezeti egységet feljegyzésben tájékoztatja az egyes eljárások legrövidebb
időtartamáról, lefolytatásának feltételéről. A döntés előkészítése érdekében az eljárást kezdeményező szervezeti
egységtől, vagy a kérdésben szakértelemmel bíró egyéb szervezeti egységtől feljegyzésben tájékoztatást kér.
A szervezeti egységek a szükséges tájékoztatást haladéktalanul, de legkésőbb 3 munkanapon belül feljegyzésben
kötelesek megadni. b) Amennyiben szükséges, kezdeményezi a Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztálynál (továbbiakban:
BITáF) a beszerzés Kbt. hatálya alóli mentesítését. c) Feljegyzésben bekéri az eljárást kezdeményező szervezeti egységtől a műszaki leírást. Ellenőrzi, hogy a műszaki
leírás megfelel-e a Kbt. 58. §-ában foglaltaknak. d) Elkészíti a szerződéstervezetet.
e) Feljegyzésben egyezteti a bírálóbizottság tagjainak névsorát. f) A beérkezett adatok alapján összeállítja a részvételi, az ajánlati illetve az ajánlattételi felhívást, szükség esetén a
dokumentációt, elkészíti az eljárást megindító hirdetményt. Az elkészült dokumentumokat véleményezésre
megküldi a bírálóbizottság tagjainak. A bírálóbizottság tagjai véleményüket 3 munkanapon – különösen
bonyolult esetben 5 munkanapon belül – belül feljegyzésben közlik a KO-val. A KO a dokumentumokat a
vélemények figyelembevételével véglegesíti. Az eljárás gyorsítása érdekében a KO szükség esetén a
dokumentumok előkészítése érdekében egyeztető megbeszélést tarthat. g) A műszaki leírás alapján vizsgálja részajánlat tételének lehetőségét.
h) Hirdetmény nélküli tárgyalásos, valamint az Nbr. hatálya alá tartozó eljárások esetében a szakmailag illetékes
szervezeti egység(ek)től feljegyzésben javaslatot kér az ajánlattételre felhívható ajánlattevőkről. Az ajánlattételre
felkérhető cégek listáját a KO döntéshozatal céljából továbbítja a szakállamtitkár felé.
i) Szükség esetén javaslatot készít a hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételére.
j) Szükség esetén javaslatot készít az ajánlati biztosítékra, a dokumentáció ellenértékére.
7.3. Az előkészítő intézkedések megtételét követően a KO feljegyzésben kéri az eljárás megindítását a
szakállamtitkártól (1.), amelyet tájékoztatásra megküld azoknak a szervezeti egységeknek, amelyek a
bírálóbizottságba tagot jelöltek (2.). A feljegyzés mellékletei: a) a részvételi, ajánlati, illetve ajánlattételi felhívás, vagy az eljárást megindító hirdetmény, továbbá a dokumentáció
(a szerződéstervezettel); b) a bírálóbizottság listája; c) adott esetben az ajánlattételre felhívható cégek listája a kötelezően meghívandó minimális szám megjelölésével
(a meghívni kívánt cégekről a szakállamtitkár dönt); d) szükség esetén a hivatalos közbeszerzési tanácsadó megbízására vonatkozó javaslat és megbízás;
e) szükség esetén ajánlati biztosítékra, illetve a dokumentáció ellenértékére vonatkozó javaslat;
f) szükség esetén a felhívás és dokumentáció minősítésére vonatkozó javaslat;
g) a jelentős értékű közbeszerzések megindításának egyes kérdéseiről szóló 1132/2009. (VIII. 7.) Korm. határozat
alapján létrejött közbeszerzési monitoring munkacsoport részére megküldendő „Monitoring-adatlap”, illetve az
Nbr. hatálya alá tartozó beszerzések esetén a Korm. határozat 3. pontjának megfelelő tartalommal, de a
titokvédelmi, és az iratkezelési szabályok megtartásával a munkacsoport titkárságára papíralapon benyújtandó a
minősített dokumentum, összefoglaló (a munkacsoport döntésének hiányában közbeszerzési, beszerzési eljárás
nem indítható). 7.4. A szakállamtitkári jóváhagyást követően a KO intézkedik:
a) a „Monitoring-adatlap”, illetőleg a nem minősített papíralapú összefoglaló elektronikus úton, a minősített
dokumentumok és összefoglaló kizárólag papíralapon történő megküldéséről a Miniszterelnöki Hivatal jogi és
közigazgatási államtitkárának titkársága részére; b) a részvételi, ajánlati, illetve ajánlattételi felhívás, adott esetben a dokumentáció megküldéséről a bíráló bizottsági
tagok részére; c) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén az ajánlattételi felhívást, továbbá az ajánlattételre felhívni kívánt
szervezetek (személyek) nevéről, címéről (székhelyéről, lakóhelyéről), valamint a tárgyalásos eljárás alkalmazását
megalapozó körülményekről szóló tájékoztatás megküldése iránt a Közbeszerzések Tanácsa részére;
d) hirdetmény közzététele nélkül induló eljárások esetén az ajánlattételi felhívás és dokumentáció közvetlen
megküldése iránt az ajánlattételre felhívni kívánt cégek részére;
e) hirdetmény közzétételével induló eljárások esetén az eljárást megindító hirdetmény ellenjegyzése, valamint a
hirdetmény feladása iránt. 7.5. A (köz)beszerzési eljárással összehangoltan biztosítani kell a fedezet rendelkezésre állását. Közbeszerzési eljárást
csak a megfelelő pénzügyi (előirányzati) fedezet ütemezett rendelkezésre állása esetén lehet indítani.
7.6. A Kbt. hatálya alá tartozó, a mindenkori nemzeti közbeszerzési értékhatár kétszeresét elérő vagy meghaladó
értékű beszerzés csak az alábbi esetek valamelyike fennállása esetén indítható meg:
a) a célra a költségvetési törvény alapján dologi kiadási vagy felhalmozási előirányzat elkülönítése megtörtént, vagy
b) a célra az Országgyűlés által a költségvetési törvényjavaslat központi költségvetés fejezeteinek bevételi és kiadási
főösszegéről, továbbá a költségvetési hiány (többlet) mértékéről hozott határozata alapján dologi kiadási vagy
felhalmozási előirányzat megállapítása megtörtént, vagy c) a Kormány engedélyező határozata alapján, vagy
d) az Országgyűlés engedélyező határozata alapján. 7.7. Közbeszerzési eljárás akkor is megindítható, ha a minisztérium támogatásra irányuló igényt (pályázatot) nyújtott
be, vagy fog benyújtani. 7.8. A bruttó 10 millió forint értékű beszerzések megindításának feltétele a kincstárnok előzetes jóváhagyása is.
7.9. A KO által lebonyolított közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódóan közzétett hirdetmények szerkesztési díját a KO
feljegyzése alapján a GF haladéktalanul átutalással teljesíti a Közbeszerzések Tanácsa részére. Az átutaláshoz
szükséges díjbekérőt a KO szerzi be és továbbítja a GF részére.
8. A bírálóbizottság 8.1. A bírálóbizottság elnöke az eljárást kezdeményező szervezeti egység vezetője.
8.2. A bírálóbizottság megalakulását eljárásonként megfelelően dokumentálni kell. A bírálóbizottság megalakulásakor
a KO kitölteti és begyűjti a tagok összeférhetetlenségi nyilatkozatait, és szükség esetén beszerzi az érdekelt
gazdálkodószervezetek távolmaradási nyilatkozatait. 8.3. A bírálóbizottság tagjai: a) az eljárást kezdeményező szervezeti egység vezetője (elnök);
b) a KO közbeszerzési szakértelemmel rendelkező munkatársa; c) az eljárást kezdeményező szervezeti egység jogi végzettségű munkatársa, ennek hiányában a KO munkatársa;
d) a kezdeményező szervezeti egység – a beszerzés lebonyolításáért felelős – megfelelő szakértelemmel rendelkező
egy munkatársa; e) pénzügyi szakértelemmel rendelkező munkatárs (a szervezeti egység pénzügyi referense, ennek hiányában a GF
pénzügyi munkatársa); f) a BITáF munkatársa, amennyiben az a beszerzés tárgyára figyelemmel biztonsági szempontból szükséges;
g) konkrét megbízás esetén a hivatalos közbeszerzési tanácsadó munkatársa;
h) eseti jelleggel a beszerzés tárgya szerinti szakértelemmel bíró külső szakértő.
Az a)–e) pontban felsoroltak minden esetben tagjai a bírálóbizottságnak. Valamennyi, a bírálóbizottságba delegáló
szervezeti egység köteles a bizottsági tag helyettesíthetősége céljából póttagot delegálni, és a póttag személyéről a
Közbeszerzési Osztályt értesíteni. A póttag is köteles az összeférhetetlenségi nyilatkozatot kitölteni és azt a KO részére
eljuttatni. A póttag felelősségére a bírálóbizottsági tag felelősségére vonatkozó rendelkezések az irányadóak.
8.4. A bírálóbizottság tagja felelős: a) az összeférhetetlenségi nyilatkozat kitöltéséért;
b) a részére megküldött anyagok véleményezéséért, véleménye írásos formában, a KO-val határidőben történő
közléséért; c) a bírálóbizottsági munkában való pártatlan részvételéért; akadályoztatása esetén ennek KO-val való írásos
közléséért és a helyettesítéséről történő gondoskodásért (a tag akadályoztatásáról (pl. kiküldetés, szabadság) és
helyettesítéséről a lehető legkorábban köteles feljegyzésben és szükség esetén rövid úton is tájékoztatni a KO-t);
d) a bírálati lap kitöltéséért és KO részére határidőben történő eljuttatásáért;
e) a bírálóbizottság tagja a jelen utasításban foglalt feladatainak ellátásért szakmai felelősséggel tartozik.
8.5. A bírálóbizottság írásbeli szakvéleményt és döntési javaslatot készít az ajánlatkérő nevében döntést hozó
szakállamtitkár részére. A bírálóbizottsági munkáról jegyzőkönyvet kell készíteni (melynek melléklete a jelenlevők által
aláírt jelenléti ív), amelynek elválaszthatatlan részét képezik a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai. (A bírálati lapok
mintáját a 4. számú melléklet tartalmazza.) 8.6. A bírálóbizottság megbízatása az adott közbeszerzési eljárásra terjed ki és az eredményhirdetéssel, illetőleg a
szerződés(ek) aláírásával szűnik meg. 8.7. A bírálóbizottság határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van. A bírálóbizottság működési rendjét maga
határozza meg. Határozatképtelenség esetén a bírálóbizottság elnöke dönt a bírálóbizottság újbóli összehívásáról.
8.8. A bírálóbizottság munkájával kapcsolatban felmerült valamennyi adminisztrációs feladatot a KO látja el.
8.9. A bírálóbizottság tagjai helyettesíthetőek a kijelölésben meghatározott póttagokkal. (A bírálóbizottsági tagok,
valamint helyetteseik delegálására vonatkozó nyomtatványt az 5. sz. melléklet tartalmazza.). A helyettesítés a bíráló
bizottság munkáját nem akadályozhatja. A bírálóbizottság elnökének helyettesítése az SZMSZ-ben foglalt általános
helyettesítési rend szerint alakul. 8.10. Amennyiben a tagok egyidejű személyes jelenléte eltérő tartózkodási helyükre tekintettel nem lehetséges,
kivételes esetben, a bírálóbizottság ülését virtuális formában is megtarthatja, melynek során a tagok nem személyes
jelenléttel, hanem a tagok közötti párbeszédet korlátozás nélkül lehetővé tevő elektronikus hírközlő eszköz
közvetítésével vesznek részt. Az ülésnek ez a formája kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha biztosított, hogy a
tagok személyazonossága egyértelműen megállapítható. Titkot érintő eljárás esetén a kommunikáció kizárólag védett
hírközlő eszköz közvetítésével történhet. 9. Összeférhetetlenség 9.1. Az utasítás hatálya alá tartozó közbeszerzések előkészítése, felhívás és dokumentáció elkészítése során, vagy az
eljárás más szakaszában az ajánlatkérő nevében nem járhat el, illetőleg az eljárásba nem vonható be az, akivel
szemben a Kbt. 10. §-ában meghatározott összeférhetetlenségi okok fennállnak. Az Nbr. szerinti beszerzések esetében
a kormányrendelet 13. §-a az irányadó. 9.2. Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevonni kívánt személy vagy szervezet írásban köteles
nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennállnak-e az összeférhetetlenségi okok. Az összeférhetetlenség tekintetében
eljárásonként kell nyilatkozatot tenni, melynek formanyomtatványát közbeszerzések esetében a 6/a. sz. melléklet, az
Nbr. szerinti beszerzések esetében a 6/b. sz. melléklet tartalmazza.
10. A közbeszerzési eljárás nyilvánossága 10.1. A Kbt. szerinti eljárások esetében a dokumentum létrejöttétől számított 5 munkanapon belül a KO teljesíti a Kbt.
17/C. §-ban meghatározott közzétételi kötelezettségeket. 10.2. A közzétételi kötelezettségek teljesítése érdekében az érintett szervezeti egységek az alábbi dokumentumokat
kötelesek legkésőbb a keletkezésüktől számított 3 munkanapon belül a KO rendelkezésére bocsátani:
a) közbeszerzési szerződéseket (a KO feljegyzése nélkül is), megjelölve és eltávolítva azokat a részeket, melyek üzleti
titkot képeznek, vagy nem nyilvános minősítésűek figyelemmel a Kbt. 73. §-ban foglaltakra;
b) a szerződés módosításáról (jelen utasítás 15. pont), teljesítéséről (szerződésszerű volt-e a teljesítés; nem
szerződésszerű teljesítés esetén a szerződésszegés típusa, leírása, indoka; a szerződésszegők neve, címe) szóló
információkat (a KO feljegyzése nélkül is); c) az éves közbeszerzési tervhez és a statisztikai összegzéshez szükséges, a KO által bekért adatokat;
d) a)–b) pontban foglaltak mellett – a teljesítés megtörténtéről, a teljesítéssel kapcsolatban esetlegesen felmerülő
problémákról, adott esetben a teljesítés elmaradásának okáról szóló írásbeli tájékoztatást.
10.3. A hirdetmények honlapon történő közzétételére az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatala, illetőleg a
Közbeszerzések Tanácsa részére történő feladást követően kerülhet sor. A honlapon közzétett hirdetmény nem
tartalmazhat más adatot, mint amely az Európai Unió Hivatalos Lapjában (TED-adatbank), illetőleg a Közbeszerzési
Értesítőben megjelent, és fel kell tüntetni a hirdetmény feladásának napját is. A honlapon történő közzététel
érdekében a KO megküldi a dokumentumokat a honlapszerkesztőségnek, amely intézkedik a Külügyminisztérium
honlapján való megjelentetés iránt. 10.4. A honlapon közzétett adatoknak a közzétételtől számított 5 évig a honlapról elérhetőnek kell lenniük.
A kötelezettség teljesítéséért a honlapszerkesztőség felel. MÁSODIK RÉSZ
KBT. HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ KÖZBESZERZÉSEK
III. fejezet
Közösségi értékhatárt elérő értékű közbeszerzések 11. Nyílt eljárás
Az ajánlatok bontása és értékelése 11.1. A GF gondoskodik az ajánlati dokumentációk ellenértékének bevételezéséről, valamint a Kbt.-ben előírt
esetekben a dokumentáció ellenértékének visszafizetéséről, az ajánlati biztosíték bevételezéséről, nyilvántartásáról és
visszafizetéséről. 11.2. Amennyiben valamelyik ajánlattevő kiegészítő tájékoztatást kér az ajánlatkérőtől, amennyiben közbeszerzési
jellegű, azt a KO rögtön megválaszolja; amennyiben egyéb jellegű, azt a tárgyi szakértelemmel rendelkező
bírálóbizottsági tagnak továbbítja. A választ a tag úgy köteles megadni, hogy azt a KO legkésőbb az ajánlattételi
határidő lejárta előtt négy nappal ki tudja küldeni valamennyi ajánlattevő részére.
11.3. A beérkezett ajánlatokat tartalmazó iratokat a bírálóbizottsági tagokból összeállított háromtagú bontóbizottság
bontja fel. A bontóbizottságnak minden esetben tagja a KO által a bírálóbizottságba delegált tag. A bontóbizottság
ismerteti a Kbt. 80. § (3) bekezdésében előírtakat. Az ajánlatok felbontásáról és ismertetéséről a KO jegyzőkönyvet
készít, melyet a jelenlevők aláírásukkal látnak el, és amelyet a bontástól számított öt napon belül a KO megküld az
összes ajánlattevőnek [Kbt. 80. § (4) bek.]. 11.4. A bontást követően a KO feljegyzésben megküldi a bírálóbizottsági tagok részére a bontási jegyzőkönyvet, és
határidő kitűzése mellett felhívja a tagokat az ajánlatok véleményezésére, tájékoztatva őket az ajánlatokhoz való
hozzáférés lehetőségéről. A beérkezett ajánlatok egy példánya a KO-nál mindig megtekinthető. Az ajánlatokat
hiánypótlás szempontjából a KO is megvizsgálja, majd a tagoktól beérkezett véleményeket is figyelembe véve a
hiánypótlási felhívást összeállítja, és egyidejűleg megküldi valamennyi ajánlattevő részére.
11.5. A KO köteles – az ajánlatkérő nevében – az ajánlattevőt írásban tájékoztatni kizárásáról, a szerződés teljesítésére
való alkalmatlanságának megállapításáról, ajánlatának a Kbt. 88. § (1) bekezdése szerinti egyéb okból történt
érvénytelenné nyilvánításáról, valamint ezek indokáról az erről hozott döntést követő öt napon belül [Kbt. 93. §
(1) bek.]. 11.6. A KO – az ajánlatkérő nevében – az ajánlatok elbírálásának befejezésekor külön jogszabályban meghatározott
minta szerint írásbeli összegezést köteles készíteni [Kbt. 93. § (2) bek.].
11.7. A KO a döntési javaslatot az azt összeállító bírálóbizottsági ülést követő munkanapon – a felhívásban megjelölt
eredményhirdetési időpontot is figyelembe véve – döntésre felterjeszti a szakállamtitkár részére. A döntési javaslat
melléklete az írásbeli összegzés, valamint a bírálóbizottság üléséről készített jegyzőkönyv.
11.8. Az eljárás eredményének kihirdetéséről a KO gondoskodik. Az eljárás eredményét az ajánlatok felbontásától
számított 30 – építési beruházás esetében 60 – napon belül, az ajánlati felhívásban megjelölt eredményhirdetési
időpontban nyilvánosan kell kihirdetni [Kbt. 94. § (1) bekezdés]. Az eljárás eredménye csak a szakállamtitkár
jóváhagyásával hirdethető ki. 11.8.a. Az eredményhirdetés során az ajánlatkérő köteles ismertetni a külön jogszabályban meghatározott minta
szerint elkészített írásbeli összegezésben foglalt adatokat. 11.8.b. Az eljárást abban az esetben lehet a Kbt. 92. § c) pontja alapján (egyik ajánlattevő sem, vagy az összességében
legelőnyösebb ajánlatot tevő sem tett – az ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel –
megfelelő ajánlatot) eredménytelenné nyilvánítani, ha az eljárás megindítását kezdeményező szervezeti egység
feljegyzésben igazolja a KO felé: a) a beszerzésre tervezett fedezet összegét,
b) a fedezet elvonásának, átcsoportosításának időpontját, okát, c) az átcsoportosításra vonatkozó döntést.
Ebben az esetben a KO tájékoztatja az ajánlattevőket az eredménytelenség okáról.
11.9. Az írásbeli összegezést az eredményhirdetésen jelen lévő ajánlattevőknek át kell adni, a távol levő
ajánlattevőknek pedig az eredményhirdetés napján, az eredményhirdetést követően haladéktalanul telefaxon vagy
elektronikus úton meg kell küldeni. Ha az ajánlattevő nem adta meg elektronikus levélcímét vagy telefaxon való
elérhetőségét, részére az írásbeli összegezést az eredményhirdetés napján postai úton kell feladni. [Kbt. 96. § (1)–(2)
bek.]. Az írásbeli összegezés ajánlattevőnek történő átadásáról a KO gondoskodik. Amennyiben az szükséges, a KO
egyúttal teljesíti a Kbt. 96. § (3)–(4) bekezdésében foglaltakat.
11.10. Az ajánlatkérő az eredményhirdetés időpontját – indokolt esetben – egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
elhalaszthatja a szakállamtitkár jóváhagyását követően. A halasztásról és annak indokáról a KO az összes ajánlattevőt
egyidejűleg, közvetlenül, írásban tájékoztatja. 11.11. A szerződés kizárólag a Kbt. 91. § szerint meghatározott ajánlattevővel köthető meg. A kezdeményező
szervezeti egység – a KO-val együttműködve – gondoskodik a szerződés megkötéséről, majd – az aláírást követő 3
munkanapon belül – egy másolati példányt a KO rendelkezésére bocsát a KüM honlapján történő közzététel
érdekében. 11.12. A KO intézkedik az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló – külön jogszabályban
meghatározott minta szerinti – tájékoztató közzététele iránt. 11.13. A KO az eredményhirdetést követő nyolcadik, illetve tizenhetedik napon elvégzi a Kbt. 63/A. § (3) bekezdésében
rögzített ellenőrzéseket, a vonatkozó dokumentumokat a közhiteles nyilvántartásokból kinyomtatja és azokat a
közbeszerzés iratanyagához csatolja. 12. Két szakaszból álló eljárások
12.1. Jelen utasításnak a nyílt eljárás a) ajánlati felhívásra vonatkozó szabályait a részvételi felhívásra;
b) ajánlati dokumentációra vonatkozó szabályait a részvételi dokumentációra;
c) ajánlatok bontására, értékelésére vonatkozó szabályait, a részvételi jelentkezések bontására, értékelésére;
d) döntésre vonatkozó szabályait az alkalmasnak ítélt részvételre jelentkezők kiválasztására;
e) közzétételre és kihirdetésre vonatkozó szabályait a két szakaszból álló eljárások részvételi szakasza közzétételi és
kihirdetési kötelezettségeire megfelelően kell alkalmazni. 12.2. A KO gondoskodik a részvételi szakasz összegezésének a Közbeszerzések Tanácsa részére való megküldéséről.
12.3. A két szakaszból álló eljárások ajánlattételi szakaszára fő szabály szerint a nyílt eljárásra vonatkozó szabályok az
irányadóak. 13. Tárgyalásos eljárás 13.1. A tárgyalásos eljárásra – az e pontban meghatározottak figyelembevételével – a nyílt eljárás szabályait, illetőleg a
hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetében a két szakaszból álló eljárás szabályait – kell a Kbt.-ben
meghatározott eltérésekkel alkalmazni. 13.2. A tárgyalásokon a Külügyminisztérium képviseletében a bírálóbizottság tagjai vesznek részt.
13.3. A KO a tárgyalásokról jegyzőkönyvet készít, melyet a tárgyalás következő fordulójának megkezdéséig (egyetlen,
vagy utolsó forduló esetén a tárgyalás befejezését követő 2 munkanapon belül) minden, az adott tárgyalási
fordulóban részt vevő ajánlattevőnek alá kell írnia, és annak egy példányát átadja, vagy 2 munkanapon belül megküldi
az ajánlattevőknek. 13.4. A KO az utolsó tárgyalás befejezését követően 2 munkanapon belül minden ajánlattevővel egyidejűleg ismerteti
az ajánlatoknak azokat a számszerűsíthető adatait, amelyek a bírálati szempont (részszempontok) alapján értékelésre
kerülnek. IV. Fejezet
Nemzeti értékhatárt elérő értékű beszerzések
14. Általános egyszerű közbeszerzési eljárás 14.1. Az általános egyszerű közbeszerzési eljárás során a közösségi értékhatárt elérő beszerzések szabályait a Kbt.
250. § (3) és a 251. § (3) bekezdése szerint kell alkalmazni.
14.2. Az egyszerű közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást hirdetmény útján köteles
közzétenni, kivéve a Kbt. 252. § (1) bekezdésében foglalt eseteket.
HARMADIK RÉSZ
A SZERZŐDÉSEK MÓDOSÍTÁSA ÉS TELJESÍTÉSE 15. A közbeszerzési, beszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés módosítása és teljesítése
15.1. A felek csak akkor módosíthatják a szerződésnek a felhívás, a dokumentáció feltételei, illetőleg az ajánlat tartalma
alapján meghatározott részét, ha a szerződéskötést követően – a szerződéskötéskor előre nem látható ok
következtében – beállott körülmény miatt a szerződés valamelyik fél lényeges jogos érdekét sérti.
15.2. A szerződés módosítására az eljárást kezdeményező szervezeti egység az okok ismertetésével feljegyzésben tesz
javaslatot a KO részére, melyet a KO közbeszerzési szempontból véleményez. A szerződés módosításához a
szakállamtitkár jóváhagyása szükséges. 15.3. Közbeszerzési eljárás eredményeképpen kötött szerződések esetében az eljárást kezdeményező szervezeti
egység írásbeli tájékoztatása alapján a KO elkészíti a szerződés módosításáról külön jogszabályban meghatározott
minta szerint tájékoztatót és gondoskodik a hirdetmény közzétételéről (Közbeszerzési Értesítő, honlap).
NEGYEDIK RÉSZ
KÖZPONTOSÍTOTT KÖZBESZERZÉS 16. A központosított közbeszerzések speciális szabályai
16.1. A központosított közbeszerzési rendszer hatálya alá tartozó beszerzéseket a Kkr. határozza meg.
16.2. A beszerzést a költségvetési előirányzattal rendelkező, vagy az erre kijelölt szervezeti egység bonyolítja le, kivéve,
ha az eljárás a második részében a verseny újra nyitásával kíván terméket beszerezni, amely esetben a KO folytatja le az
eljárást. 16.3. A központosított közbeszerzésben érintett szervezeti egység vezetője köteles a Kkr. 15–18. §-ainak megfelelően
eleget tenni a központi beszerző szervezet felé fennálló adatszolgáltatási kötelezettségének.
16.4. Amennyiben a központosított közbeszerzés hatálya alá tartozó termék saját hatáskörben történő beszerzésének
jogszabályi feltételei fennállnak [Kkr. 7–8. §], a beszerzésről a KO előzetes véleményezése után a szakállamtitkár
jogosult dönteni. A szakállamtitkári döntés után a KO a Kkr. 8. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően jár el. Az
eljárás lefolytatására ezt követően a Kbt., valamint a jelen szabályzat első és a második részében foglaltak az irányadók.
ÖTÖDIK RÉSZ
KÜLKÉPVISELETEKRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK 17. Külképviseletekre vonatkozó rendelkezések
17.1. A Kbt. 18. §-a alapján önálló ajánlatkérőként bejelentett külképviseletek saját közbeszerzési szabályzatukban
foglaltak szerint járnak el. A közbeszerzési szabályzatukat a külképviseletek kötelesek a KO-val egyeztetni, és a KO
vonatkozó utasításait figyelembe venni. A külképviselet köteles minden esetben bevonni az eljárásba a KO-t, melynek
kijelölt tagja részt vesz a bírálóbizottsági munkában is.
17.2. Az önálló ajánlatkérőként be nem jelentett külképviseletek számára a beszerzéseket a Külügyminisztérium
Közbeszerzési Osztálya bonyolítja le a jelen szabályzatban foglaltak szerint azzal az eltéréssel, hogy kezdeményező
szervezeti egységen a külképviseletet kell érteni. A külképviselet minden esetben köteles figyelembe venni a KO
eljárásra vonatkozó utasításait, továbbá köteles minden kapcsolódó tájékoztatást megadni a KO részére.
17.3. Amennyiben a külképviselet számára történő közbeszerzés becsült értéke nem éri el a beszerzés tárgya szerint
hatályos közösségi értékhatárt, a Kbt. 252. § (1) bekezdés g) pontja alapján hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
alkalmazható. Erre építési beruházások esetében akkor van lehetőség, ha a közbeszerzés becsült értéke nem éri el a
közösségi értékhatár felét. HATODIK RÉSZ
AZ NBR. HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ BESZERZÉSEK
18. Kbt. hatálya alól mentesített beszerzések 18.1. Amennyiben a KO 7.2. a) pont szerinti feljegyzésére a BITáF azt a tájékoztatást adja, hogy a beszerzés államtitkot
vagy szolgálati titkot, illetőleg az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érinti vagy különleges
biztonsági intézkedést igényel: a) ha a beszerzés becsült értéke eléri a közösségi értékhatárt, a BITáF mentesítési kérelmet nyújt be az Országgyűlés
Külügyi és Határon Túli Magyarok Bizottságához; b) ha a beszerzés becsült értéke nem éri el a közösségi értékhatárt, a Kbt. hatálya alóli mentességet a BITáF a KO-nak
küldött feljegyzésében megindokolja, továbbá megjelöli a szükséges titokszintet.
18.2. A 18.1.a) esetben a mentesítési kérelmet a szakállamtitkár írja alá. A mentesítésről a BITáF feljegyzésben
tájékoztatja a KO-t, megjelölve a szükséges titokszintet. 18.3. Egyebekben a jelen utasítás Első Részében foglalt szabályokat az Nbr. alapján lefolytatott eljárásoknál is
megfelelően alkalmazni kell. HETEDIK RÉSZ
A DOKUMENTÁLÁS RENDJE
19. A közbeszerzési és beszerzési eljárások dokumentálása 19.1. A közbeszerzési, valamint beszerzési eljárás előkészítésétől annak lezárulásáig, – ideértve az eljárás alapján kötött
szerződés teljesítését is – az eljárással kapcsolatos valamennyi folyamatot írásban dokumentálni kell. A közbeszerzési
eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot a
közbeszerzési eljárás lezárulásától [98. § (4) bekezdése], illetőleg a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell
őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős befejezéséig, de
legalább az említett öt évig kell megőrizni. 19.2. A közbeszerzési és beszerzési eljárások dokumentumainak megőrzése a KO feladata. Ennek megfelelően
valamennyi érintett szervezeti egység köteles a nála található, adott eljáráshoz kapcsolódó valamennyi
dokumentumot a KO rendelkezésére bocsátani. 19.3. Amennyiben a Minisztérium a hivatalos közbeszerzési tanácsadót bízta meg az eljárás teljes körű lefolytatásával,
a hivatalos közbeszerzési tanácsadó az eljárás során keletkezett valamennyi iratot az eljárás lezárását követő 5
munkanapon belül megküldi a KO részére. 19.4. Az eljárás folyamán elkészítendő iratok az alábbiak:
a) az eljárás előkészítésének dokumentálása (becsült érték meghatározásának dokumentálása, bírálóbizottságba
delegáló feljegyzés, eljárást megindító feljegyzés, műszaki leírást, szerződéstervezetet bekérő feljegyzés stb.),
b) részvételi/ajánlattételi/ajánlati felhívás és dokumentáció (amennyiben a hatályos jogszabályok alapján
dokumentáció készítése szükséges), c) összeférhetetlenségi, távolmaradási nyilatkozatok, d) kiegészítő tájékoztatás (erre irányuló kérés esetén), írásbeli felvilágosítás kérése és az arra adott válasz,
e) bontási jegyzőkönyv és jelenléti ív, f) részvételi szakasz, ajánlattételi szakasz eredményét tartalmazó értesítés, írásbeli összegzés,
g) adott esetben indokolás, adatok kérése a bírálati részszempont lehetetlen, túlzottan magas vagy alacsony voltára,
kirívóan aránytalannak értékelt kötelezettségvállalásra vonatkozóan, h) bírálóbizottsági jegyzőkönyvek és jelenléti ív, bírálati lapok,
i) hiánypótlási felhívások, j) tárgyalási jegyzőkönyv és jelenléti ív,
k) írásbeli szakvélemény, l) döntési javaslat, m) döntésről szóló értesítés,
n) adott esetben értesítés az egyes eljárási időpontok elhalasztásáról,
ny) szerződés, illetőleg a szerződés teljesülésére vonatkozó dokumentum,
o) az eljárás során keletkezett valamennyi hirdetmény. 19.5. A közbeszerzési, valamint beszerzési eljárások során keletkezett iratanyagból (valamennyi irat) egy példánynak a
KO-on elérhetőnek kell lennie. Az iratok kezelésével kapcsolatosan a külügyminiszter 2/2009. (I. 30.) számú utasítása
(a Külügyminisztérium iratkezelési szabályzatáról) az irányadó. 19.6. A beszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a keletkezett szerződés teljesítésével kapcsolatos
valamennyi dokumentumot a minősítési idejük lejártáig, de legalább a szerződés teljesítését követő öt évig kell
megőrizni. A dokumentumok tárolását az ügyiratkezelésre és az állami és szolgálati titok kezelésére vonatkozó
szabályozók rendelkezéseinek megfelelően kell ellátni. NYOLCADIK RÉSZ 20. Záró rendelkezés
Jelen utasítás a közzétételét követő ötödik napon lép hatályba és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a külügyminiszter
25/2006. KüM utasítása a közbeszerzések lebonyolításáról. Budapest, 2009. december 30.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
1262/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2015. programstratégiájának jóváhagyásáról.
A Kormány
a) megtárgyalta és elfogadja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2015. évi programstratégiáját
az 1. melléklet szerint;
b) felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy gondoskodjon az  a)  pontban
meghatározott programstratégia végrehajtásáról.
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: 2015. október 31-ig folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök