text:
20/2012. (IV. 21.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) OVB határozatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 482/2009. (XII. 11.) OVB határozatában (a továbbiakban:
OVBh1.) megtagadta a hitelesítését annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, amelyen a következő kérdés szerepelt: „[e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt
arról, hogy a polgármester nem lehet országgyűlési képviselő?”. Az OVBh1. indokolásában megállapította, hogy
a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya nem felel meg az országos népszavazás, illetve népi
kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdései alapján meghatározó, a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az országos népi kezdeményezésen történő
végrehajtásáról szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.) mellékletének, mivel a mellékletben található
mintától eltérően a táblázat első, sorszámot tartalmazó rovata nem folyamatos számozást tartalmaz. A kifogást tevők
az OVBh1. megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását kérték, kérelmüknek az Alkotmánybíróság helyt adott és
162/2011. (XII. 15.) AB határozatával (a továbbiakban: ABh.) megsemmisítette az OVBh1.-et, majd új eljárásra utasította
az OVB-t. A határozat indokolása szerint az 58/2011. (VI. 30.) AB határozatban kifejtettek alapján „az OVB-hez hitelesítés
céljából benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának az R. mellékletében közzétett mintától való formai eltérése
érdemben nem befolyásolta az ív hitelesíthetőségét” (ABK 2011. június, 569, 572.). Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
vizsgálata kapcsán pedig az volt megállapítható, hogy az mindössze annyiban tért el az R. mellékletében meghatározott
mintától, hogy a táblázat első, sorszámot tartalmazó rovata nem folyamatos számozást tartalmaz, ami kizárólag formai,
a konkrét ügyben a kezdeményezés törvényességét nem érintő eltérés. Ezt az eltérést az Alkotmánybíróság olyan jellegű
formai eltérésnek tekintette, amely alapján nem lett volna helye az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése
megtagadásának, így az OVBh1.-et megsemmisítette és az OVB-t és új eljárás lefolytatására utasította.
2. A 11/2012. (I. 16.) OVB határozat (a továbbiakban: OVBh2.) – az ABh.-ban foglalt indokolás alapján és arra való
hivatkozással – hitelesítette az eredetileg benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, mivel a R.-ben közzétett
mintától való különbözőség olyan formai eltérés, amely a kezdeményezés törvényességét nem érinti. Arra is utalt az
OVB, hogy a korábbi határozathoz képest nem merült fel a kezdeményezés elutasítását megalapozó egyéb új
körülmény, így az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének volt helye. Az OVBh2. rendelkező részében jogorvoslati kioktatást
tett, amely szerint az OVBh2. ellen kifogást az Alkotmánybírósághoz címezve lehet előterjeszteni.
3. 2012. január 1-jével hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (Alaptörvény), amelynek 8. cikke határozza meg az
országos népszavazás alkotmányi (alaptörvényi) szintű alapjait. Az Országgyűlés által 2011. december 31-én
elfogadott, Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések)
31. cikk (3) bekezdése hatályon kívül helyezte a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényt
(a továbbiakban: Alkotmány) és az annak módosításáról szóló törvényeket. Az Átmeneti rendelkezések 20. cikke a már
hatályon kívül helyezett Alkotmány 28/E. §-át rendelte továbbra is alkalmazni az Alaptörvény hatálybalépésekor már
folyamatban lévő ügyekben a népszavazási eljárás során. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő
módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) a Ve.-t módosító 145. § (7) bekezdése a Ve.
130. §-át akként módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor beiktatta
a Ve. új 156. § (2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv. megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően
benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés hitelesítésére a benyújtáskor hatályos
rendelkezéseket kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően
benyújtott, a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni
kifogás elbírálására az Alkotmánybíróságnak továbbra is van hatásköre.
4. A kifogást tévő magánszemély – jogi képviselője útján – 2012. január 31-én, a törvényes határidőn belül a Kúriának
címezve terjesztett elő kifogást, mivel álláspontja szerint a jogorvoslati kioktatás tévesen utalt az Alkotmánybíróságra.
Az OVB közvetlenül is megküldte a kifogást az Alkotmánybíróságra, a Kúria pedig Kvk.II.37.084/2012/2. sz. végzésével
áttette a kifogást az Alkotmánybírósághoz elbírálás végett. Az áttételről szóló végzésében a Kúria az EtAmtv. 145. §
(10) bekezdésével beiktatott Ve. 156. § (2) bekezdésére hivatkozott, amely alapján az EtAmtv. rendelkezéseinek
hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés hitelesítésére
a benyújtáskor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. A kifogást tevő magánszemély a következő érvekkel kérte az OVBh2. megsemmisítését és az OVB új eljárás
lefolytatására való utasítását. Álláspontja szerint az OVBh1. meghozatalát követően olyan jogszabályi változások
következtek be, ami alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdés immár megtévesztő, nem egyértelmű.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) – amelyet
2011. december 19-én fogadott el az Országgyűlés – 72. § (1) bekezdése a főállású polgármester tekintetében szűk
körű kivételektől eltekintve kizárja a más kereső foglalkozás folytatását. Ez a rendelkezés a 2014. évi általános
önkormányzati választást követően ki fogja zárni a főállású polgármesterek tekintetében más foglalkozás folytatását,
így a kérdés azt a látszatot kelti, mintha az Országgyűlés nem alkotott volna a népszavazásra bocsátani kívánt kérdés
lényegét lefedő tartalmú szabályt. Azt is kifejti a kifogást tevő, hogy az OVBh2. jogorvoslati kioktatása téves, mivel
a Kúriának van hatásköre a kifogás elbírálására. Mindezek miatt kéri az OVBh2. megsemmisítését és az OVB új eljárásra
való utasítását. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.” „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(…) b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,”
2. A Ve. alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (…) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 3. A hatályos Ve. alkalmazandó rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – a Kúriához címezve – az Országos
Választási Bizottsághoz benyújtani. (2) A Kúria a kifogást soron kívül bírálja el. A Kúria az Országos Választási Bizottság határozatát helybenhagyja, vagy
azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.”
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
4. Az Mötv. releváns rendelkezései a következők: „64. § (1) A polgármester tisztségét főállásban vagy társadalmi megbízatásban látja el.
(2) Főállású a polgármester, ha főállású polgármesterként választották meg. A polgármesteri tisztség betöltésének
módját a képviselő-testület a megbízatás időtartamán belül egy esetben a polgármester egyetértésével, a szervezeti
és működési szabályzat egyidejű módosításával megváltoztathatja.” „72. § (1) A főállású polgármester tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti és jogi oltalom alá eső szellemi
tevékenység kivételével egyéb, munkavégzésre irányuló jogviszonyt nem létesíthet, más kereső foglalkozást nem
folytathat, nem lehet gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja.
(2) A polgármesterre megfelelően alkalmazni kell az önkormányzati képviselőre vonatkozó összeférhetetlenségi,
méltatlansági, vagyonnyilatkozat-tételi szabályokat azzal, hogy a polgármester nem lehet más önkormányzatnál
polgármester, alpolgármester, települési önkormányzati képviselő, megyei közgyűlés elnöke, alelnöke, kivéve, hogy
a fővárosi kerületi polgármester a fővárosi közgyűlés tagja lehet. A fővárosi kerületi polgármester nem lehet
főpolgármester, valamint főpolgármester-helyettes. 73. § A polgármesteri tisztség ellátásával kapcsolatos egyéb rendelkezéseket a közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvény állapítja meg.” „144. § (1) E törvény a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel 2012. január 1-jén lép hatályba.
(…) (4) A 27. § (2) bekezdés, a 28–40. §, a 64. §, a 69–70. §, a 72–78. §, a 143. § (4) bekezdés f) pontja, a 154. §, a 156. §
(3) bekezdése, valamint a 158. § a 2014. évi általános önkormányzati választások napján lép hatályba.”
III. A kifogás a következők szerint részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó
2011. december 31-éig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság hatásköre a jelen eljárásban
jogorvoslati természetű [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.] Az Alkotmánybíróság az OVBh2.-ben, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt
vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az
OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben
bírálta el. 2.1. Az Alkotmánybíróság több alkalommal foglalkozott azzal a kérdéssel, hogy az aláírásgyűjtő ív hitelesítéséről hozott
OVB döntést felülvizsgáló alkotmánybírósági határozat meghozatalát követő változás milyen jogi hatással bír
a népszavazási aláírásgyűjtő ív hitelesítésére az OVB megismételt eljárásában. 58/2007. (X. 17.) AB határozatában az
Alkotmánybíróság kifejtette: „megalapozottnak tartja az OVB-határozatnak azt az álláspontját, hogy a hitelesítésről
szóló döntése során mind az OVB, mind jogorvoslati eljárásában az Alkotmánybíróság igazodik a fennálló helyzethez,
vagyis ezt alapul véve dönt a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítéséről, illetve
annak megtagadásáról. Az Alkotmánybíróság szerint az OVB helyesen állapította meg, hogy megismételt eljárásban
vizsgálnia kell: az időközben bekövetkezett jogi változások befolyásolják-e a népszavazási kezdeményezés
megítélését.” (ABH 2007, 676, 682.) Ugyanígy foglalt állást az Alkotmánybíróság az 59/2007. (X. 17.) AB határozatban
(ABH 2007, 689, 695.); és a 60/2007. (X. 17.) AB határozatban (ABH 2007, 702, 708.). Az Alkotmánybíróság hivatalból
vette figyelembe a jogszabályváltozás miatt elveszett egyértelműség jogkövetkezményét és megsemmisítette az OVB
támadott határozatát [51/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 502, 504.; hasonlóan lásd: 52/2008. (IV. 24.) AB
határozat, ABH 2008, 506, 508.; 53/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 510, 512.]. Az Alkotmánybíróság a kérdés
alkalmasságát, a népszavazási aláírásgyűjtő ív hitelesíthetőségét az elbírálás idején hatályos rendelkezések alapján
vizsgálja [61/2008. (IV. 29.) AB határozat, ABH 2008, 546, 549–550.] Ha az időközben bekövetkezett változások miatt
az eredetileg feltenni kívánt – és korábban megfelelő – kérdés egyértelműsége elvész, az Alkotmánybíróság ezt nem
hagyhatja figyelmen kívül [136/2008. (XI. 20.) AB határozat, ABH 2008, 1097, 1098–1099.]. 42/2011. (VI. 9.) AB
határozatában arról döntött az Alkotmánybíróság, hogy mi a jogkövetkezménye annak, ha a feltenni kívánt kérdés
tartalma lényegében megegyezik a hatályos szabályozás tartalmával és az egyértelműség hiánya miatt nem tartotta
hitelesítésre alkalmasnak az ilyen népszavazási kérdést. (ABK 2011, június, 552, 554.)
Jelen ügyben arról kell döntenie az Alkotmánybíróságnak, hogy milyen jogkövetkezménnyel jár a feltenni kívánt
népszavazási kérdés egyértelműségére az a körülmény, hogy egy már elfogadott, érvényes, de még hatályba nem
lépett jogszabály tartalma eredményez olyan hatást, amit a népszavazási kérdést kezdeményezők szándékoztak
elérni. 2.2. Az Mötv. 72. §-a szerint a főállású polgármester lényegében más kereső foglalkozást nem folytathat – kivéve
a jogrendszerben általában elfogadott tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti és jogi oltalom alá eső
szellemi tevékenységet, [ld. pl. az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 10. § (1) bekezdését; a bírák
jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 40. § (1) bekezdését stb.]. Ebbe értelemszerűen
beletartozik az is, hogy a főállású polgármester nem tölthet be országgyűlési képviselői megbízatást sem, minthogy
az a jogszerűen folytatható kereső tevékenységeken kívül esik, és ilyen tartalmú kivételt az Mötv. nem tartalmaz.
Eszerint a 2014. évi általános önkormányzati választásokat követő hatállyal a népszavazási kérdést kezdeményezők
szándékát magába foglaló tartalommal rendezte a jogalkotó a polgármesteri összeférhetetlenséget.
A jogalkotói egyértelműség megkívánja, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésben született eredmény alapján
az Országgyűlés el tudja dönteni, milyen tartalmú jogalkotási kötelezettség terheli a népszavazás eredményeként
[26/2007. (IV. 25.) AB határozat, ABH 2007, 332, 336.] A fentebb kifejtettekből az következik, hogy a jogalkotó számára
nem lenne egyértelmű egy érvényes és sikeres népszavazás esetén, hogy milyen tartalommal kell jogszabályt alkotnia,
hiszen már jelenleg is létezik az a jogszabály, amely a népszavazást kezdeményezők szándékának megfelelően rendezi
a polgármesteri tisztség országgyűlési képviselői tisztséggel való összeférhetetlenségét a 2014-es általános
önkormányzati választások napjától. „A népszavazás rendeltetésével összeegyeztethetetlen (…) olyan kérdés
népszavazásra bocsátása, amely az egyértelműség hiánya miatt, sem a választói akarat kifejezésére, sem az
Országgyűlést terhelő jogalkotási kötelezettség tartalmának megítélésére nem alkalmas.” [82/2009. (VII. 15.) AB
határozat, ABH 2009, 779, 789.] Jelen esetben nem világos, hogy az Országgyűlésnek a már megalkotott szabályokat
módosítania kellene-e egy érvényes és eredményes népszavazás esetén, vagy azok tartalmából fakadóan egyáltalán
nem hárulna rá jogalkotási kötelezettség, ez a bizonytalanság pedig akadálya a népszavazási kezdeményezés
engedélyezésének. Mindezek miatt az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. §-ában szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 11/2012. (I. 16.) OVB határozatot megsemmisítette
és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Nsztv. 13. §-ába ütközése miatt az OVB határozatát megsemmisítette,
a kifogásban foglalt további érveket nem vizsgálta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. április 17. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1321/2018. (VII. 18.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program keretében az EFOP-2.4.1-16 [„Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex programokkal (ERFA)” című] felhívásra benyújtott projektjavaslatok tekintetében a költségek ingatlanvásárlásra történő átcsoportosításáról, valamint a felhívásban meghatározott elszámolható költségtípusok mértékének együttes összege túllépéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) az EFOP-2.4.1-16-2017-00082 azonosító számú, „Élethelyzetek javítása komplex programmal Faddon” című,
b) az EFOP-2.4.1-16-2017-00085 azonosító számú, „Mány Mátyás telep fejlesztése komplex programmal” című,
c) az EFOP-2.4.1-16-2017-00090 azonosító számú, „Lakhatási körülmények fejlesztése Mátra-verebélyen” című,
d) az EFOP-2.4.1-16-2017-00095 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex
programokkal Tiszakarád településen (ERFA)” című,
e) az EFOP-2.4.1-16-2017-00098 azonosító számú, „Szegregált lakókörnyezetben élők felzárkóztatása Szendrőlád
községben – élet-, és lakókörülmények fejlesztése” című,
f ) az EFOP-2.4.1-16-2017-00099 azonosító számú, „Összefogás a romákért, telep program Ötvöskónyiban ERFA”
című,
g) az EFOP-2.4.1-16-2017-00100 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolását szolgáló
infrastrukturális fejlesztések Somogyváron” című,
h) az EFOP-2.4.1-16-2017-00102 azonosító számú, „Csillagház Értény Közösségéért” című,
i) az EFOP-2.4.1-16-2017-00106 azonosító számú, „Szegregált élethelyzet Páriban” című,
j) az EFOP-2.4.1-16-2017-00112 azonosító számú, „Vilmány község szegregátumában élők helyzetének javítása
(ERFA)” című,
k) az EFOP-2.4.1-16-2017-00115 azonosító számú, „Szatmárcseke község szegregátumában élő személyek
lakhatási feltételeinek fejlesztése” című, l) az EFOP-2.4.1-16-2017-00119 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása lakhatási körülmények
javításával Kislétán” című,
m) az EFOP-2.4.1-16-2017-00121 azonosító számú, „Szamossályi község szegregátumaiban élő személyek
lakhatási feltételeinek fejlesztése” című
projektjavaslatok tekintetében a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a  továbbiakban:
272/2014. (XI.  5.) Korm. rendelet] 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségek ingatlanvásárlás
költségtípusra történő – a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5. melléklet 3.3.6.4. pont szerinti mértéket meghaladó
mértékű – átcsoportosításához;
2. hozzájárul, hogy az  1.  pont b), c) és e)  alpontja szerinti projektjavaslatok tekintetében a  272/2014. (XI. 5.)
Korm.  rendelet 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségtípusokra vonatkozó mértékek együttes
összege a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5. melléklet 3.12.1a. pontja szerinti mértéket meghaladja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2004. (II. 12.) PM rendelete a befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe üzleti, szolgáltatási tevékenységéhez, a befektetési vállalkozás és hitelintézet kereskedési könyv vezetéséhez, az árutőzsdei szolgáltató és az elszámolóház szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére történő adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 451. §-a (2) bekezdésének l) pontjában, valamint a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról
szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.)
235. §-a (2) bekezdésének g) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § E rendelet hatálya — az egyéni vállalkozó és a Tpt.
87. §-ának (7) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezet kivételével — a Tpt. 81. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott befektetési szolgáltatási és kiegészítő befektetési
szolgáltatási tevékenységet folytató befektetési szolgáltatóra, a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepére, a befektetési szolgáltatási tevékenységet nem végző, de a Hpt. 76. §-ának (3) bekezdése alapján kereskedési könyvet vezetni köteles hitelintézetre, a
Tpt. 83. §-ában meghatározott árutőzsdei szolgáltatóra,
valamint Tpt. 335. §-a (1) bekezdésének a) pontjában
meghatározott elszámolóházra terjed ki.
2. § (1) A rendszeres helyszínen kívüli felügyeleti ellenőrzés
érdekében a befektetési szolgáltató, a külföldi székhelyű
befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe napi, heti,
havi, negyedéves és eseti jelentést, a befektetési szolgáltatást nem nyújtó, de kereskedési könyvet vezető hitelintézet
napi, havi és eseti jelentést készít. A befektetési vállalkozás
évenként, az összevont alapú felügyelet alá tartozó befektetési vállalkozás félévente is készít jelentést. A befektetési
szolgáltató, a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató
magyarországi fióktelepe és az árutőzsdei szolgáltató árutőzsdei szolgáltatási tevékenységéről napi, havi és negyedéves jelentést készít. Az elszámolóház napi és eseti jelentéseket készít.
(2) A befektetési szolgáltató és a befektetési szolgáltatást nem nyújtó, de kereskedési könyvet vezető hitelintézet
nyilvántartási, informatikai rendszereit köteles alkalmassá
tenni arra, hogy az e rendeletben külön megjelölt, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) felhívására beküldendő előkészített jelentéseket
bármelyik napra vonatkozóan két munkanapon belül képes legyen előállítani, és a helyszíni vagy a helyszínen kívüli
ellenőrzés céljából a Felügyeletéhez eljuttatni.
(3) Az e rendeletben előírt jelentéseket szövegfájl formában kell előállítani. A szövegfájl sorai a ,,PSZÁF sorkód’’ azonosítóval és a vonatkozási idő jelölésével kezdődnek. A sorkezdeteket, az adatokat tartalmazó mezőértékek
követik. A szövegfájl előállításának szabályait a melléklet
tartalmazza.
(4) Az e rendeletben előírt jelentési kötelezettséget
elektronikus formában kell teljesíteni. Az elektronikus
küldési eljárás útmutatóját a Felügyelet honlapjáról letölthető az adatszolgáltatói jelentés összeállítását és küldését
ismertető Felhasználói kézikönyv tartalmazza. A havi, a
féléves, az éves és az előkészített jelentéseket, valamint a
negyedéves jelentésekből a 37C kezdetű, a pénzmosással
kapcsolatos bejelentések összegfoglaló adatait bemutató
sorokat papíron is elő kell állítani, és egy példányban meg
kell küldeni a Felügyelet részére. A papíron küldött jelentéseket oldalanként az adatszolgáltató nevével, a vonatkozási idővel és az adatszolgáltatásért felelős személy vagy a
cégjegyzésre jogosult aláírásával kell ellátni, s Felügyeletre
érkezésük határideje az elektronikus jelentések e rendeletben részletezett határidejét követő második munkanap.
(5) Az adatszolgáltató valamennyi esetben köteles gondoskodni a jelentések és módosításaik nyilvántartásáról,
továbbá arról, hogy a jelentések a (6) bekezdésben előírt
őrzési idő folyamán a Felügyelet számára mindenkor,
ellenőrizhető módon rendelkezésre álljanak.
(6) Az adatszolgáltató a napi, a heti és az eseti jelentéseket a jelentés készítését követő második naptári év
végéig, a havi, a negyedéves, a féléves és az éves jelentéseket
a jelentés készítését követő ötödik naptári év végéig köteles megőrizni.
3. § (1) A befektetési vállalkozás, valamint a kereskedési
könyvet vezető hitelintézet a kereskedési könyvben nyilvántartott pozíciók, kockázatvállalások, a devizaárfolyam
kockázat és nagykockázat fedezetéhez szükséges tőkekövetelmény megállapításának szabályairól és a kereskedési
könyv vezetésének részletes szabályairól szóló 244/2000.
(XII. 24.) Korm. rendeletben előírt tőkekövetelményekről
készített jelentését a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez. A kereskedési könyvet vezető hitelintézet a kereskedési könyvben nyilvántartott pozíciók, kockázatvállalások, a devizaárfolyam kockázat és nagykockázat fedezetéhez szükséges tőkekövetelmény megállapításának szabályairól és a kereskedési könyv
vezetésének részletes szabályairól szóló 244/2000.
(XII. 24.) Korm. rendeletben előírt tőkekövetelményekről
készített jelentését a tárgynapot követő második munkanap végéig a Magyar Nemzeti Bankhoz is eljuttatja.
(2) A befektetési vállalkozás a szavatoló tőke tíz százalékát meghaladó kockázatvállalásairól készített jelentését
a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a
Felügyelethez.
(3) A kereskedési könyvet vezető hitelintézet a szavatoló tőke három százalékát meghaladó kereskedési könyvi
kockázatvállalásairól készített jelentését a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
4. § A befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe az értékpapírok tulajdonosi-elhelyezési körülményeiről és tevékenységének kockázatairól, továbbá a befektetési vállalkozás és a
külföldi székhelyű befektetési vállalkozás magyarországi
fióktelepe pénzeszközei tulajdonosi-elhelyezési körülményeiről készített jelentését a tárgynapot követő második
munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
5. § (1) A befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű
befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe a tőzsdén
kívüli forgalom keretében kötött azonnali, határidős és
opciós ügyletekről hetente készített jelentését a tárgyhetet
követő hét második munkanapjának végéig eljuttatja a
Felügyelethez.
(2) A Felügyelet a tőzsdén kívüli azonnali ügyletek adatait hetente nyilvánosságra hozza.
6. § (1) A befektetési vállalkozás a havonta lezárt főkönyvi
és egyéb analitikus nyilvántartásai alapján készített mérlegadatokról, eredményadatokról, illetve azok részletezéséről, egyéb tájékoztató adatokról, származtatott (derivatív) ügyletekről, kiszámított szavatoló tőkéről, valamint a
nem kereskedési könyvben nyilvántartott eszközök és mérlegen kívüli tételekre vonatkozó, a tőkemegfelelési mutató
számításáról szóló 13/2001. (III. 9.) PM rendelet alapján
kiszámított fizetőképességi mutatóról havonta készített
jelentését a beszámolás hónapját követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(2) A külföldi székhelyű befektetési vállalkozás magyarországi fióktelepe a havonta lezárt főkönyvi és egyéb analitikus nyilvántartásai alapján készített mérlegadatokról,
eredményadatokról, illetve azok részletezéséről, egyéb tájékoztató adatokról, származtatott (derivatív) ügyletekről
havonta készített jelentését a beszámolás hónapját követő
hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
7. § (1) A befektetési vállalkozás az ügyfelekkel szembeni
kockázatvállalásokról havonta készített jelentését a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(2) A befektetési vállalkozás és a külföldi székhelyű
befektetési vállalkozás magyarországi fióktelepe a beszámolási időszak végén fennálló befektetési hitelek és halasztott pénzügyi teljesítések állományának adatairól, a befektetési szolgáltató a beszámolási időszak végén jegyzési garanciavállalás, valamint hozamra és tőkemegóvásra tett
ígéret miatt fennálló kötelezettségeinek adatairól havonta
készített jelentését a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(3) A befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű
befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe a beszámolási időszak végén fennálló értékpapír-kölcsönzési ügyletekről, a befektetési vállalkozás és a külföldi székhelyű
befektetési vállalkozás magyarországi fióktelepe a beszámolási időszak végén fennálló repóügyleteiről havonta készített jelentését a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
8. § (1) A befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű
befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe köteles a
Tpt. 82. §-ában meghatározott befektetési eszközökre kötött bizományosi és kereskedelmi tevékenység forgalmi
adatait a Felügyelet részére megadni.
(2) A befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű
befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe az (1) bekezdésben meghatározott forgalmi adatokról
a) tőzsdei és tőzsdén kívüli ügyletek,
b) befektetési eszközök típusai,
c) saját számlás és bizományosi ügyletek,
d) devizabelföldi, illetve devizakülföldi befektetők,
valamint
e) forintban és devizában kötött ügyletek bontásban havonta készített jelentését a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(3) A forgalmi adatokat mind a saját számlás, mind a
bizományi ügyletekre minden befektetési szolgáltatónak
és a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepének magának kell jelentenie, függetlenül
attól, hogy a tőzsdei kereskedéshez kapcsolódó elszámolá
si szolgáltatásokat közvetlenül — klíringtagként — vagy
közvetve — alklíringtagként — veszi igénybe. Ennek megfelelően a forgalmi jelentésben az általános klíringtag csak
a saját számlás és a saját ügyfelei részére teljesített bizományosi forgalmat jelenti.
9. § (1) A Felügyelet a befektetési vállalkozást és a kereskedési könyvet vezető hitelintézetet a piaci kockázat alapú
tőkekövetelmény számításához kapcsolódóan, a kereskedési könyvben nyilvántartott pozíciókról és a pozíciókockázat tőkekövetelményéről, a partnerkockázat tőkekövetelményéről előkészített jelentés előállítására kötelezheti.
A jelentést az intézmény a felhívásban foglalt időszakra
vonatkozóan, az abban foglalt határidővel eljuttatja a Felügyelethez.
(2) A Felügyelet a befektetési vállalkozást a tevékenysége egészében meglévő árukockázat és devizaárfolyam-kockázat tőkekövetelményéről, a kereskedési könyvet vezető
hitelintézetet a tevékenysége egészében meglévő árukockázat tőkekövetelményéről előkészített jelentés előállítására kötelezheti. A jelentést az intézmény a felhívásban
foglalt időszakra vonatkozóan, az abban foglalt határidővel eljuttatja a Felügyelethez.
(3) A befektetési vállalkozás a nagykockázat vállalás
tőkekövetelményéről, a befektetési vállalkozás és a kereskedési könyvet vezető hitelintézet a nagykockázat vállalási
korlát tárgyhavi túllépéseiről havonta készített jelentését
a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig
eljuttatja a Felügyelethez. A kereskedési könyvet vezető
hitelintézet a nagykockázat vállalási korlát tárgyhavi túllépéseiről havonta készített jelentését a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig a Magyar Nemzeti
Bankhoz is eljuttatja.
(4) A belső modelleket alkalmazó befektetési szolgáltató és kereskedési könyvet vezető hitelintézet a belső modellekre vonatkozó havi információs jelentését a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja
a Felügyelethez. A kereskedési könyvet vezető hitelintézet
a belső modellekre vonatkozó havi információs jelentését
a tárgyhónapot követő hónap 20. munkanapjának végéig a
Magyar Nemzeti Bankhoz is eljuttatja.
10. § A befektetési vállalkozás a befektetési vállalkozások
kintlévőségei, befektetései, mérlegen kívüli tételei és a
fedezeti minősítésének, illetőleg értékelésének szempontjairól szóló 10/2002. (II. 20.) PM rendelet szerint minősített eszközeiről és a minősítés alapján elszámolt értékvesztés mértékéről, valamint a minősített mérlegen kívüli kötelezettségeiről és a minősítés alapján képzett céltartalék
mértékéről negyedévente készített jelentését a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
11. § A befektetési vállalkozás és a külföldi székhelyű befektetési vállalkozás magyarországi fióktelepe a pénzmosással
kapcsolatos bejelentések összefoglaló adatairól, valamint
a befektetési vállalkozások országkockázatának tőkekövetelményéről szóló 8/2002. (II. 20.) PM rendelet szerint az
országkockázat tőkekövetelményéről negyedévente készített jelentését a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
12. § A befektetési szolgáltató a felügyeleti díj számításáról
negyedévente készített jelentését a tárgynegyedévet követő
hónap 20. munkanapjának végéig megküldi a Felügyelethez.
13. § Az összevont felügyelet alá tartozó befektetési vállalkozás az összevonás jellemzőiről, az összevont mérleg és
eredménykimutatás adatairól, az összevont szavatoló tőkéről, a fizetőképességi mutató összevont számításának levezetéséről, valamint a kereskedési könyv összevont tőkekövetelménye levezetéséről félévente készített jelentését a
tárgyfélévet követő második hónap 20. munkanapjának
végéig eljuttatja a Felügyeletnek.
14. § (1) A befektetési vállalkozás könyvvizsgáló által ellenőrzött éves beszámoló alapján évenkénti jelentést készít,
amely
a) a mérlegadatokat,
b) az eredménykimutatást és az eredményadatok rész
letezését,
c) az egyéb tájékoztató adatokat, a származtatott (deri
vatív) ügyletek adatait,
d) a szavatoló tőkére, illetve
e) a fizetőképességi mutatóra vonatkozó számításokat
tartalmazza. (2) A befektetési vállalkozás az (1) bekezdésben meghatározott évenkénti felügyeleti jelentést, valamint az éves
beszámolót — a Tpt. 395. §-a (4) bekezdésének h) pontjában meghatározottak szerint — a közgyűlést követő
15. munkanap végéig benyújtja a Felügyeletnek.
15. § (1) A befektetési szolgáltató a Tpt. 124. §-a szerinti
ügyletekről, a vevő pozíciójában lévő befektetési szolgáltató a Tpt. 123. §-a szerinti ügyletekről készített eseti jelentését a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(2) A befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű
befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe az opció
jogosultjaként lehívott, illetve az opció kötelezettjeként
teljesített leszállításos opciós ügyletek adatairól, a beszámolási időszak folyamán általa teljesített jegyzési garanciákról, és a hozamra és tőkemegóvásra tett ígéret miatti
teljesítéseiről készített eseti jelentését a tárgynapot követő
második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(3) A befektetési szolgáltató, a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató magyarországi fióktelepe és a kereskedési könyvet vezető hitelintézet a partner által nem teljesített
értékpapír-kölcsönzési ügyletekről, óvadéki és szállításos
repóügyletekről készített eseti jelentést a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(4) A befektetési vállalkozás és a kereskedési könyvet
vezető hitelintézet a kereskedési és nem kereskedési könyv
közötti átsorolásokról készített eseti jelentését a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(5) A kereskedési könyv vezetése során belső modelleket alkalmazó befektetési vállalkozás és hitelintézet a belső modellek utótesztelése alapján megállapított korrekciós tényező változásról készített eseti jelentését a korrekciós tényező módosítását eredményező utótesztelést követő ötödik munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
(6) A befektetési vállalkozás a pénzügyi instrumentumok számviteli átsorolásáról készített eseti jelentését a
tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a
Felügyelethez.
16. § Az árutőzsdei szolgáltatást nyújtó és a külföldi befektetési szolgáltató árutőzsdei szolgáltatást nyújtó magyarországi fióktelepe az árutőzsdei bizományosi és saját számlás
szolgáltatási tevékenység keretében képződő nyitott pozíciók fedezetéről naponta készített jelentését a tárgynapot
követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
17. § Az árutőzsdei szolgáltató a szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó ügyfél és saját eszközök hely szerinti kimu
tatásáról naponta készített jelentését a tárgynapot követő
második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
18. § Az árutőzsdei szolgáltatást nyújtó és a külföldi befektetési szolgáltató árutőzsdei szolgáltatást nyújtó magyarországi fióktelepe az árutőzsdei kereskedés adatairól havonta készített jelentését a tárgyhónapot követő hónap
20. munkanapjának végéig eljuttatja a Felügyelethez.
19. § Az árutőzsdei szolgáltató a felügyeleti díj számításáról
negyedévente készített jelentését a tárgynegyedévet követő
hónap 20. munkanapjának végéig megküldi a Felügyeletnek.
20. § Az elszámolóház a saját értékpapírjairól, valamint a
befektetési szolgáltatónak nem minősülő ügyfelei értékpapírra vonatkozó követeléseiről, valamint ezen értékpapírok őrzési helyéről naponta készített jelentését a tárgynapot követő második munkanap végéig eljuttatja a Felügyelethez.
21. § Az elszámolóház a pool alapú, a háromoldalú és a saját
számlás értékpapírkölcsönzési tevékenységeiről, valamint
a befektetési szolgáltatók nem-teljesítéséről készített eseti
jelentéseit a tárgynapot követő második munkanap végéig
eljuttatja a Felügyelethez.
22. § E rendelet melléklete tartalmazza a jelentések elkészítésével és eljuttatásával kapcsolatos formai és tartalmi
előírásokat.
23. § (1) Ez a rendelet 2004. március 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a befektetési szolgáltatók üzleti, szolgáltatási tevékenységéhez, a befektetési vállalkozások és hitelintézetek
kereskedési könyv vezetéséhez kapcsolódó, a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete részére történő adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 14/2002. (III. 20.) PM ren
delet, valamint a befektetési szolgáltatók üzleti, szolgáltatási tevékenységéhez, a befektetési vállalkozások és hitelintézetek kereskedési könyv vezetéséhez kapcsolódó, a
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére történő
adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 14/2002. (III. 20.)
PM rendelet módosításáról szóló 56/2002. (XII. 30.) PM
rendelet.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


text:
24/2018. (VI. 21.) ORFK utasítása a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központtal történő együttműködésről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak alapján, a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni
fellépés  szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény, és a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény rendelkezéseiből adódó adatszolgáltatási feladatok egységes végrehajtására kiadom
az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
büntetőeljárásban és titkos információgyűjtésben eljáró szerveire terjed ki.
2. A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 8/A. §-a alapján a Terrorelhárítási Információs
és Bűnügyi Elemző Központtal (a továbbiakban: TIBEK) történő együttműködéssel kapcsolatos, a minősített adatok
elektronikus adatszolgáltatásával, valamint az egyedi minősített adatkéréssel összefüggő feladatokat az Országos
Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) részéről az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Elemző-Értékelő
Főosztály (a továbbiakban: Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály) látja el.
3. A Rendőrség – a TIBEK és az ORFK között létrejött együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési
megállapodás) 21. pont a)–g) alpontjában foglaltaknak megfelelően – a hatáskörébe tartozó nyílt büntetőeljárásban
keletkezett adatokat az integrált ügyviteli és ügyfeldolgozó rendszerén országosan összesítve, automatikusan
továbbítja a TIBEK erre a célra kialakított rendszerébe.
4. A helyi és területi nyomozó hatóságok a hatáskörükbe tartozó, az együttműködési megállapodás 21. pont
h)–i) alpontjában rögzített eljárások (titkos információgyűjtés, leplezett eszközök alkalmazása) keretében keletkezett
minősített adatokat – elektronikus formában – a területi nyomozó hatóságnál működő elemző-értékelő feladatokat
ellátó osztályra (a továbbiakban: Elemző-Értékelő Osztály) továbbítják.
5. Az Elemző-Értékelő Osztály a 4. pont alapján szolgáltatott adatokat feldolgozásukat követően – elektronikus
formában, rejtjelezett adatátviteli hálózaton – a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztályra továbbítja, amely gondoskodik
az adatoknak a TIBEK-hez – elektronikus formában, rejtjelezett adatátviteli hálózaton történő – továbbításáról.
6. A Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály a TIBEK részére teljesített adatszolgáltatásról elektronikus adattovábbítási
nyilvántartást vezet.
7. A TIBEK felé küldendő adatkérésre vonatkozó minősített adatot tartalmazó vagy ilyen adatra irányuló, illetve
minősített  eljárás keretében készített megkeresést a helyi és területi nyomozó hatóságok elektronikus formában
az Elemző-Értékelő Osztályon keresztül küldik a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztályra, amely továbbítja a megkeresést
a TIBEK részére. A megkeresésre érkezett választ a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály az Elemző-Értékelő Osztályon
keresztül küldi meg a helyi és területi nyomozó hatóságoknak. Nyílt adatkérések esetében az együttműködési
megállapodás 25. pontja, valamint az ügytípusra vonatkozó jogszabályi előírások az irányadóak.
8. A TIBEK részéről érkező megkereséseket a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály kapja meg, amely az illetékes helyi
és területi szervek megkeresését követően – ha szükséges az ORFK érintett szakterületeinek a bevonásával – készíti el
a választ.
9. Az ORFK szervezeti elemei az eljárásaik során keletkezett minősített adatok esetében a TIBEK felé történő
adatszolgáltatási kötelezettségüknek közvetlenül a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztályon keresztül tesznek eleget,
továbbá adatkéréseiket is e szerven keresztül küldik meg.
10. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
11. Hatályát veszti
a) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központtal történő együttműködésről szóló 38/2010. (OT 22.) ORFK
utasítás;
b) az Országos Rendőr-főkapitányság és a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ között létrejött
együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 11/2006. (IV. 27.) ORFK intézkedés.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
3/2018. (VI. 11.) ME utasítása a Miniszterelnöki Kormányiroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
33/F. §-ában meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés b) pontjában
foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnöki Kormányiroda Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzététele napján 15 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1123/2017. (III. 17.) Korm. határozata az Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről.
A Kormány
 1. elkötelezett az  Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvényben megfogalmazott – ifjúsági és
gyermekprogramok megvalósításával, gyermek- és ifjúsági táborok szervezésével és lebonyolításával kapcsolatos,
a  gyermekek művelődését, szociális, kulturális és egyéb, társadalmi beilleszkedést segítő kompetenciáiknak
a fejlesztését támogató – feladatok megvalósításában és támogatásában, ezért egyetért a Zánkai Erzsébet-tábor és
a Fonyódligeti Erzsébet-tábor fejlesztéséhez szükséges beruházásokkal;
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében gondoskodjanak
az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány mint a táborhelyek tulajdonosa részére
a) 2017. évben 1000,0 millió forint,
b) 2018. évben 8550,0 millió forint,
c) 2019. évben 16 450,0 millió forint
többletforrás rendelkezésre bocsátásáról a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben, a 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím, 12. Erzsébet gyermek- és ifjúsági táborok támogatása
elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzat javára.
Felelős: az a) pont tekintetében: emberi erőforrások minisztere
 a b) és c) pontok tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
         emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében: 2017. március 31.
 a b) pont tekintetében: a 2018. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
 a c) pont tekintetében: a 2019. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1328/2012. (IX. 7.) Korm. határozata egyes egészségügyi ingatlanok Országos Bírósági Hivatal vagyonkezelésébe adásáról.
1. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, gondoskodjon arról, hogy a Budapest VII., Városligeti fasor 9–11.
(volt BM Központi Kórház, hrsz.: 33505) szám alatti, állami tulajdonban lévő, volt egészségügyi célú ingatlan az
Országos Bírósági Hivatal vagyonkezelésébe kerüljön. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. 2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon
az 1. pontban foglalt eljárás jogszerű lefolytatásáról. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2015. (V. 26.) FM rendelete a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 11.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet 20. címébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatokra,
valamint a  21. címébe sorolt tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételeket és kiadásokat tartalmazó
központi kezelésű előirányzatra,
b) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása
alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti
előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára,
c) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, valamint az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben
a költségvetési évben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra és
d) az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben jelentkező többletbevételre
terjed ki.
2. § Amennyiben a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet 20/08/02/00 „Állami erdőgazdasági
társaságok szakmai feladatainak támogatása” előirányzata az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk
(1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a támogatás az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú
határozatával módosított N 357/2007. számú határozatában foglalt feltételek teljesülése esetén kulturális célú
támogatásként nyújtható. E  támogatásból megvalósult fejlesztésekből származó bevételeket a  kedvezményezett
nem fordíthatja gazdasági tevékenységének finanszírozására.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 48/2013. (VI. 7.)
VM rendelet.
5. § Ez a  rendelet a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet 20/08/02/00 „Állami erdőgazdasági
társaságok szakmai feladatainak támogatása” előirányzata vonatkozásában az  Európai Bizottság SA.34770
(2012/N-2). számú határozatával módosított N 357/2007. számú határozata szerinti kulturális célú támogatást
tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
224/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Cseresnyés Pétert 2018. május 22-ei hatállyal az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1002/2012. (III. 7.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság döntéseinek megjelöléséről és közzétételéről.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 44. §-a és az Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló
1/2012. (I. 3.) Tü. határozat 56. § (7) bekezdése alapján – tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 28/A–28/C. §-ára is
– az Alkotmánybíróság döntései megjelölésének és közzétételének egyes szabályait az alábbiakban állapítja meg:
I. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁSKÖREINEK GYAKORLÁSA SORÁN HOZOTT HATÁROZATOK ÉS VÉGZÉSEK
MEGJELÖLÉSE ÉS KÖZZÉTÉTELE
1. A Magyar Közlönyben közzétett határozatok és az eljárást lezáró végzések
1. § (1) Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 23–38. §-ában
megállapított hatáskörei gyakorlása során hozott határozatait az Abtv. 44. § (1) bekezdésében meghatározott
esetekben közzé kell tenni a Magyar Közlönyben. Az Alkotmánybíróság elrendelheti az Abtv. 23–38. §-ában
megállapított hatáskörei gyakorlása során hozott határozatainak a Magyar Közlönyben való közzétételét akkor is, ha
a közzététel az Abtv. 44. § (1) bekezdése alapján nem kötelező.
(2) Az Alkotmánybíróság – az Abtv. 55. § (5) bekezdésében megállapított egyesbírói visszautasító végzést kivéve –
elrendelheti az Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1/2012. (I. 3.) Tü. határozat (a továbbiakban: Ügyrend) 59. §-ában
meghatározott, az Abtv. 23–38. §-aiban megállapított hatáskörei gyakorlása során lefolytatott eljárást lezáró
végzésének a közzétételét a Magyar Közlönyben. (3) Ha az Abtv. alapján nem kötelező a közzététel, a Magyar Közlönyben történő közzététel elrendeléséről a határozat,
illetve a végzés rendelkező részében kell rendelkezni. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott határozat megjelölése a Magyar Közlönyben történő közzététel esetén – a közjogi
szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről szóló miniszteri rendelet alapján – az alábbiakat
tartalmazza: a) az „Az Alkotmánybíróság” megnevezést, b) a határozat sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet, d) a határozat közzétételének évszámát arab számmal,
e) zárójelben a határozat közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság nevének „AB” rövidítését, g) a „határozata” kifejezést és
h) a határozat címét. (5) A (2) bekezdésben meghatározott végzés megjelölése a Magyar Közlönyben történő közzététel esetén – a közjogi
szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről szóló miniszteri rendelet alapján – az alábbiakat
tartalmazza: a) az „Az Alkotmánybíróság” megnevezést, b) a végzés sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet, d) a végzés közzétételének évszámát arab számmal,
e) zárójelben a végzés közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság nevének „AB” rövidítését, g) a „végzése” kifejezést és
h) a végzés címét. (6) Az e §-ban meghatározott határozatokat és végzéseket a közzététel során – közös folyamban a döntés típusától
függetlenül – évenként egytől kezdődően, a közzététel időpontja szerint folyamatosan, növekvő sorrendben kell
megjelölni. (7) A Magyar Közlönyben történő közzététel során közzé kell tenni a döntésnek az Alkotmánybíróság irattári terve szerint
meghatározott ügyszámát (a továbbiakban: alkotmánybírósági ügyszám) is. (8) Az e §-ban meghatározott döntéseket az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban is közzé kell tenni, és ennek
során a Magyar Közlönyben való közzététel szerinti megjelöléssel kell megjelölni.
2. A Magyar Közlönyben közzé nem tett határozatok és az eljárást lezáró végzések
2. § (1) Az Alkotmánybíróság az 1. § (1) és (2) bekezdésben meghatározott hatásköreiben hozott döntéseit – ha azok
közzétételére a Magyar Közlönyben nem kerül sor – az Ügyrend 56. § (5) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság
Határozatai hivatalos lapban teszi közzé. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott döntések közül a határozat megjelölése az Alkotmánybíróság Határozatai
hivatalos lapban történő közzététel során az alábbiakat tartalmazza:
a) az „Az Alkotmánybíróság” megnevezést, b) a határozat sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet, d) a határozat közzétételének évszámát arab számmal,
e) zárójelben a határozat közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság nevének „AB” rövidítését, g) a „határozata” kifejezést és
h) a határozat címét. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott döntések közül a végzés megjelölése az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos
lapban történő közzététel során az alábbiakat tartalmazza: a) az „Az Alkotmánybíróság” megnevezést,
b) a végzés sorszámát arab számmal, c) a „/” jelet,
d) a végzés közzétételének évszámát arab számmal, e) zárójelben a végzés közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság nevének „AB” rövidítését, g) a „végzése” kifejezést és
h) a végzés címét. (4) Az e §-ban meghatározott határozatokat és végzéseket – közös folyamban a döntés típusától függetlenül – évenként
háromezer-egytől kezdődően, a közzététel időpontja szerint folyamatosan, növekvő sorrendben kell megjelölni.
(5) Az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban történő közzététel során közzé kell tenni a döntés
alkotmánybírósági ügyszámát is. 3. A határozatok és végzések hozzáférhetővé tétele az Alkotmánybíróság honlapján
3. § (1) Az Alkotmánybíróság az 1. §-ban és 2. §-ban meghatározott határozatokat és végzéseket elektronikus formában, bárki
számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, díjmentesen hozzáférhetővé teszi az Alkotmánybíróság
honlapján (a továbbiakban: hozzáférhetővé tétel). (2) A hozzáférhetővé tétel során biztosítani kell a szövegben történő keresés lehetőségét a vizsgált jogszabály,
közjogi szervezetszabályozó eszköz, illetve jogegységi határozat, az ügyben érintett, Alaptörvényben biztosított
jog vagy nemzetközi szerződés rendelkezése, a vizsgált bírói döntés, az előadó alkotmánybíró neve, valamint
azoknak az indítványozóknak a neve alapján, akiknek személyes adatai közérdekből vagy hozzájárulásuk alapján
nyilvánosak. (3) Az Alkotmánybíróság a határozatokat és végzéseket tájékoztató jelleggel hozzáférhetővé teszi a honlapján azt
megelőzően is, hogy a döntés közzététele megtörtént a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai
hivatalos lapban. Ilyen esetben a döntést átmenetileg az alkotmánybírósági ügyszámmal kell megjelölni, és utalni kell
rá, hogy a hozzáférhetővé tétel a hivatalos közzétételt megelőzően történik, tájékoztató jelleggel.
4. Az eljárás során hozott végzések 4. § (1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 23–38. §-ában megállapított hatáskörei gyakorlása során, az eljárás során hozott
végzését (Ügyrend 58. §), valamint az Abtv. 55. § (5) bekezdésében megállapított egyesbírói visszautasító végzést nem
teszi közzé, illetve hozzáférhetővé. Ezeket a végzéseket az ügyviteli szabályoknak megfelelően alkotmánybírósági
ügyszámmal kell megjelölni. (2) A (1) bekezdésben meghatározott végzésekbe történő betekintésre, illetve e végzések nyilvánosságra hozatalára
az Ügyrend 51. § (2) bekezdése vonatkozik. 5. Tájékoztatás a folyamatban lévő ügyekről és az indítványok hozzáférhetővé tétele
az Alkotmánybíróság honlapján 5. § (1) Az Alkotmánybíróság Hivatala az Ügyrend 51. §-ának megfelelően az Alkotmánybíróság honlapján is megfelelő
tájékoztatást nyújt a folyamatban lévő ügyekről. A tájékoztatás kiterjed az indítvány lényegének hozzáférhetővé
tételére, valamint arra, ha az ügy testületi ülés napirendjére kerül.
(2) A folyamatban lévő ügyekről történő tájékoztatás során biztosítani kell a szövegben történő keresés lehetőségét
a vizsgált jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz, illetve jogegységi határozat, az ügyben érintett alaptörvényi
rendelkezés vagy nemzetközi szerződés rendelkezése, a vizsgált bírói döntés, az előadó alkotmánybíró neve, valamint
azoknak az indítványozóknak a neve alapján, akiknek személyes adatai közérdekből vagy hozzájárulásuk alapján
nyilvánosak. 6. Egyéb rendelkezések 6. § (1) Az 1. §-ban és a 2. §-ban meghatározott döntéseknek a közzététele és hozzáférhetővé tétele során az Ügyrend
51. § (2) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(2) Az 1–5. §-ok rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell az Alkotmánybíróságnak a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény 156. § (2) bekezdése alapján hozott határozataira és végzéseire is.
II. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG TELJES ÜLÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSAINAK MEGJELÖLÉSE ÉS KÖZZÉTÉTELE
7. § (1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 70. § (2) bekezdése alapján hozott teljes ülési állásfoglalását közzéteszi a Magyar
Közlönyben. (2) A teljes ülési állásfoglalás megjelölése a Magyar Közlönyben történő közzététel során az alábbiakat tartalmazza:
a) az „Az Alkotmánybíróság” megnevezést, b) az állásfoglalás sorszámát arab számmal,
c) a „/” jelet, d) az állásfoglalás közzétételének évszámát arab számmal,
e) zárójelben az állásfoglalás közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság teljes ülése „AB Tü.” rövidítését,
g) a „állásfoglalása” kifejezést és h) az állásfoglalás címét.
(3) A teljes ülési állásfoglalásokat a Magyar Közlönyben történő közzététel során évenként egytől kezdődően, a közzététel
időpontja szerint folyamatosan, növekvő sorrendben kell megjelölni. (4) A Magyar Közlönyben történő közzététel során közzé kell tenni a teljes ülési állásfoglalás alkotmánybírósági
ügyszámát is. (5) A teljes ülési állásfoglalásokat az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban is közzé kell tenni, és ennek során a
Magyar Közlönyben való közzététel szerinti megjelöléssel kell azokat megjelölni.
(6) A teljes ülési állásfoglalásoknak az Alkotmánybíróság honlapján történő hozzáférhetővé tételére a 3. § rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni. III. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG NORMATÍV HATÁROZATAINAK, VALAMINT AZ EGYÉB SZERVEZETI, MŰKÖDÉSI
ÉS SZEMÉLYI ÜGYEKBEN HOZOTT HATÁROZATAINAK MEGJELÖLÉSE ÉS KÖZZÉTÉTELE
7. A Magyar Közlönyben közzétett határozatok 8. § (1) Az Alkotmánybíróság normatív határozatait közzé kell tenni a Magyar Közlönyben.
(2) Az Alkotmánybíróság elrendelheti az (1) bekezdés körébe nem tartozó, a szervezetére és működésre vonatkozó,
valamint a személyi ügyekben hozott határozatainak közzétételét is a Magyar Közlönyben. Az Alkotmánybíróság
minden esetben elrendeli az Abtv. 50. § (2) bekezdés d) pontja alapján hozott, valamint a tanácsok összetételéről és
a tanácsvezetők személyéről szóló határozatainak közzétételét a Magyar Közlönyben.
(3) Ha a Magyar Közlönyben történő közzététel nem kötelező, annak elrendeléséről a határozatban kell rendelkezni.
(4) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott határozat megjelölése a Magyar Közlönyben történő közzététel esetén
– a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről szóló miniszteri rendelet alapján –
az alábbiakat tartalmazza: a) az „Az Alkotmánybíróság teljes ülésének” megnevezést,
b) a határozat sorszámát arab számmal, c) a „/” jelet,
d) a határozat közzétételének évszámát arab számmal, e) zárójelben a határozat közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság teljes ülése „AB Tü.” rövidítését,
g) a „határozata” kifejezést és h) a határozat címét.
(5) Az e §-ban meghatározott határozatok sorszáma a Magyar Közlönyben történő közzététel során minden évben
ezeregytől kezdődik. (6) A Magyar Közlönyben történő közzététel során közzé kell tenni a határozat alkotmánybírósági ügyszámát is.
(7) Az e §-ban meghatározott határozatokat az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban is közzé kell tenni, és
ennek során a Magyar Közlönyben való közzététel szerinti megjelöléssel kell megjelölni.
8. A Magyar Közlönyben közzé nem tett határozatok
9. § (1) Az Alkotmánybíróságnak a 8. § (2) bekezdésében meghatározott körben hozott határozatait – ha azok közzétételére
a Magyar Közlönyben nem kerül sor – az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban teszi
közzé. (2) A határozat megjelölése az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban történő közzététel során az alábbiakat
tartalmazza: a) az „Az Alkotmánybíróság teljes ülésének” megnevezést,
b) a határozat sorszámát arab számmal, c) a „/” jelet,
d) a határozat közzétételének évszámát arab számmal, e) zárójelben a határozat közzétételének hónapját római számmal és napját arab számmal,
f) az Alkotmánybíróság teljes ülése „AB Tü.” rövidítését,
g) a „határozat” kifejezést és h) a határozat címét.
(3) Az e §-ban meghatározott határozatokat az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban történő közzététel során
egységesen, évenként kétezer-eggyel kezdődően, a közzététel időpontja szerint folyamatosan, növekvő sorrendben
kell megjelölni. (4) Az Alkotmánybíróság Határozatai hivatalos lapban történő közzététel során közzé kell tenni a döntés
alkotmánybírósági ügyszámát is. 10. § Az Alkotmánybíróság normatív határozatainak, valamint az egyéb működési és személyi ügyekben hozott
határozatoknak az Alkotmánybíróság honlapján történő hozzáférhetővé tételére a 3. § rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni. IV. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI HIVATALOS LAP
11. § (1) Az Alkotmánybíróság Határozatai az Alkotmánybíróság hivatalos lapja, mely elektronikus formában, időszakosan
jelenik meg. Az Alkotmánybíróság Határozatainak egyes számai az Alkotmánybíróság honlapján bárki számára,
személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, díjmentesen hozzáférhetőek. (2) Az Alkotmánybíróság Határozatai címrendje a következő:
I. Az Alkotmánybíróság teljes ülésének a Magyar Közlönyben közzétett határozatai és végzései
II. Az Alkotmánybíróság tanácsainak a Magyar Közlönyben közzétett határozatai és végzései
III. Az Alkotmánybíróságnak a Magyar Közlönyben közzé nem tett határozatai és végzései
IV. Az Alkotmánybíróság tanácsainak a Magyar Közlönyben közzé nem tett határozatai és végzései
V. Az Alkotmánybíróság teljes ülési állásfoglalásai VI. Az Alkotmánybíróság normatív határozatai, valamint az egyéb szervezeti, működési és személyi ügyekben hozott
határozatai VII. Egyéb dokumentumok, közlemények (3) Az Alkotmánybíróság Határozatai szerkesztéséért az Alkotmánybíróság főtitkára felel.
V. FEJEZET
A DÖNTÉSEK KÖZZÉTÉTELÉVEL ÉS HOZZÁFÉRHETŐVÉ TÉTELÉVEL KAPCSOLATOS FELADATOK ELLÁTÁSA
12. § Az Alkotmánybíróság döntéseinek közzétételével és hozzáférhetővé tételével kapcsolatos feladatokat az
Alkotmánybíróság főtitkára látja el. VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
13. § E határozat a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2012. február 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2/2013. (I. 7.) NMHH rendelete a polgári célra használható frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 3., 5. és 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések
1. § (1) A rendelet hatálya a) a nemzeti frekvenciafelosztás megállapításáról szóló NMHH rendelet (a továbbiakban: R.) 2. mellékletében
foglalt Frekvenciasávok Nemzeti Felosztási Táblázata (a továbbiakban: FNFT) „Polgári” és „Közös” oszlopában
feltüntetett, kijelölt kategóriájú frekvenciasávokra és az ezekben a frekvenciasávokban meghatározott
rádióalkalmazásokra, b) a frekvenciasávok felhasználási szabályaira, beleértve a rádiórendszerek frekvenciagazdálkodási
követelményeit, a rádióberendezések frekvenciagazdálkodási jellemzőit, valamint frekvenciaengedélyezéssel és -használattal kapcsolatos sávhasználati feltételeket,
c) frekvenciát rádiótávközlési, rádiócsillagászati célból igénylő, használó, magyarországi felhasználás céljából
rádióberendezést gyártó, forgalomba hozó vagy forgalmazó természetes személyekre, jogi személyekre és jogi
személyiség nélküli szervezetekre, továbbá d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: polgári frekvenciagazdálkodó hatóság)
terjed ki. (2) Az R. alapján kijelölt frekvenciát használó és a nemzetközi forgalomban részt vevő tengeri (beleértve: belvízi)
mozgószolgálat, légi mozgószolgálat, rádiónavigáció szolgálat, műholdas tengeri mozgószolgálat, műholdas légi
mozgószolgálat és műholdas rádiónavigáció szolgálat rádióalkalmazásaira, valamint az ultraszéles sávú
(a továbbiakban: UWB) technológiát használó berendezésekre – frekvenciasávtól függetlenül – a 8. §-ban
meghatározott feltételek érvényesek. (3) E rendelet hatálya nem terjed ki a műsorszórási célú frekvenciák frekvenciaelosztási módjára.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. állandóhelyű vezetéknélküli hozzáférési (FWA) rendszer: olyan rádiórendszer, amely felhasználói állomásokból,
valamint a felhasználói állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben a felhasználói
állomások csak állandó telephelyűek lehetnek; 2. anyagérzékelő eszköz: a rádiómeghatározás alkalmazását lehetővé tevő eszköz, amelyet egy
anyagszerkezetben található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy anyag fizikai jellemzőinek
megállapítása céljából terveztek; 3. átlagos EIRP: a jelcsomagátvitel során mért legnagyobb EIRP, amennyiben létezik adóteljesítmény-szabályozás;
4. átlagos EIRP-sűrűség: az átlagos teljesítmény adott felbontási sávszélességgel, négyzetes középérték (RMS)
érzékelővel mérve, és adott időtartamon átlagolva; 5. beltér: épületek vagy helyek belső tere, ahol az árnyékolás általában biztosítja a szükséges mértékű csillapítást
ahhoz, hogy a többi állomást megvédje a káros zavarástól, illetve elősegítse a más rádiószolgálatokkal történő
megosztást; 6. blokkgazdálkodás: frekvenciablokk felhasználásának frekvenciakijelölésben megadott feltételek között
szabadon történő tervezése; 7. csúcs EIRP-sűrűség: a legmagasabb átlagos kisugárzott teljesítmény frekvenciája körüli 50 MHz-es
sávszélességen belül előforduló legmagasabb adásszint; ha az értéket x MHz sávszélességen mérik, akkor ezt
a szintet 20lg(50/x) dB tényezővel kell csökkenteni; 8. D-, K- és G-rendszer: az ITU-R BT.470-7 Ajánlásban meghatározott jellemzőkkel rendelkező analóg
televízió-rendszerek; 9. duplex frekvencia: frekvenciapár, amelynek rendeltetés szerinti használata alapján adási és vételi üzemmód
lehetséges egyidejűleg; 10. effektív kisugárzott teljesítmény (ERP) (egy adott irányban): az antennára juttatott teljesítmény és az antenna
félhullámú dipólra vonatkoztatott adott irányú nyereségének szorzata; 11. építőanyag-vizsgálat (BMA): az elektromágneses mezőben fellépő torzulást érzékelő olyan eszköz alkalmazása,
amelyet egy épület szerkezetében található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy építőanyag fizikai
jellemzőinek megállapítása céljából terveztek; 12. fedélzeti adó-vevő bázisállomás (fedélzeti BTS): a légijármű fedélzetén elhelyezett egy vagy több mobilhírközlési
állomás, amely a GSM 1800 MCA rendszerek használatát támogatja;
13. fix állomás: a mozgószolgálat olyan állandó telephelyű állomása, amely sem átjátszó, sem egyéb központi
feladatot nem lát el; 14. frekvenciakiosztási terv: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési
terv, amelyet nemzetközi vonatkozásban az arra illetékes értekezlet, nemzeti vonatkozásban a magyar
frekvenciagazdálkodó hatóságok fogadnak el; 15. gépjármű: olyan motorral hajtott, önállóan mozgásképes, legalább négykerekű, teljes, befejezett vagy nem
teljes jármű, melynek legnagyobb tervezett sebessége meghaladja a 25 km/órát, beleértve annak pótkocsiját,
amely önálló hajtással nem rendelkező kerekes jármű, és amelyet arra terveztek, gyártottak, hogy gépjármű
vontassa; 16. gyűjtőállomás: az állandóhelyű szolgálat olyan központi állomása, amely csak vételre szolgál;
17. hálózati vezérlő egység (NCU): a légijárműveken elhelyezendő berendezés, amely a mobil vételi
frekvenciasávban a zajszint növelésével biztosítja, hogy a 2. melléklet I. fejezet 13. pont 13.1. táblázatában
felsorolt földi telepítésű elektronikus mobilhírközlő rendszerek által sugárzott jeleket ne lehessen venni
a fedélzeten; 18. hatósági frekvenciajegyzék: frekvenciakiosztási terv alapján készült frekvenciakijelölési terv, jegyzék, amelyet
a polgári frekvenciagazdálkodó hatóság más hatóságokkal való szükség szerinti egyeztetés után internetes
honlapján tesz közzé; 19. kis teljesítményű műholdas végfelhasználói állomás (LEST): a 10,7–12,75 GHz vagy a 19,7–20,2 GHz
frekvenciasávban (űr–Föld irány) és a 14–14,25 GHz vagy a 29,5–30 GHz frekvenciasávban (Föld–űr irány)
műholdas rendszer irányítása alatt működő, digitális átvitelt biztosító olyan nem koordinált földi
végfelhasználói állomás, amelynek EIRP-je nem nagyobb, mint 34 dBW;
20. kitöltési tényező: annak a bármely egyórás időtartamon belüli időnek a százalékban kifejezett aránya, amely alatt
a rádióberendezés ténylegesen adás üzemmódban van; 21. közös használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult vagy
engedélyes által azonos területen, tetszőleges (megosztás nélküli) időben, a polgári frekvenciagazdálkodó
hatóság által meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia, amelynek felhasználói forgalmi
viszonyait a polgári frekvenciagazdálkodó hatóság nem szabályozza; 22. levegőbe sugárzott jel: az ultraszéles sávú technológia egyedi alkalmazásai által kibocsátott jelek azon része,
amelyet nem nyel el az árnyékolás vagy a vizsgálat tárgyát képező anyag;
23. maximális EIRP-sűrűség: a meghatározott tartomány bármely frekvenciáján tetszőleges irányban mért
legmagasabb jelerősség; 24. megosztott használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult
vagy engedélyes által azonos területen, de különböző időben, a polgári frekvenciagazdálkodó hatóság által
meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia; 25. mozgószolgálati vezetéknélküli hozzáférési (MWA) rendszer: olyan rádiórendszer, amely felhasználói
állomásokból, valamint a felhasználói állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben
mozgó felhasználói állomás is lehet; 26. nagy teljesítményű műholdas végfelhasználói állomás (HEST): a 10,7–12,75 GHz vagy a 19,7–20,2 GHz
frekvenciasávban (űr–Föld irány) és a 14–14,25 GHz vagy a 29,5–30 GHz frekvenciasávban (Föld–űr irány)
műholdas rendszer irányítása alatt működő, digitális átvitelt biztosító olyan nem koordinált földi
végfelhasználói állomás, amelynek EIRP-je nagyobb 34 dBW-nál, de nem lépi túl a 60 dBW értéket;
27. nomadikus vezetéknélküli hozzáférési (NWA) rendszer: olyan rádiórendszer, amely felhasználói állomásokból,
valamint a felhasználói állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben a felhasználói
állomások csak állandó és változó telephelyűek lehetnek; 28. szimplex frekvencia: olyan frekvencia, amelynek rendeltetés szerinti használata alapján egyidejűleg csak
egyirányú összeköttetés valósulhat meg (vagy adási vagy vételi üzemmód);
29. vasúti jármű: a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, az 1192/2003/EK bizottsági rendelettel, az 1304/2007/EK
bizottsági rendelettel és a 219/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, 2002. december
16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (1) bekezdés 4. pontja szerinti jármű;
30. versenyeztetési eljárás: frekvenciahasználati jogosultság elosztására irányuló árverési vagy pályázati eljárás.
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakat – a megosztás kivételével – az R. és az
elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) szerint kell értelmezni.
3. Frekvenciasávok felhasználási szabályai 3. § (1) A rádiórendszerek összehangolt működését biztosító frekvenciagazdálkodási követelmények az alábbiak:
a) csatornaosztás, csatornaképzési szabály, védősáv; b) adásmód, moduláció, hozzáférés módja;
c) kisugárzott jel polarizációja és jellemzőinek határértéke; d) a jel vételéhez szükséges minimális térerősség vagy bemenőjel; vagy
e) zavarvédelmi kritériumok. (2) A rádióberendezés – az Eht. 80. § (2) bekezdése szerinti alapvető követelmény teljesítéséhez szükséges –
frekvenciagazdálkodási jellemzői az alábbiak: a) adójellemzők: frekvenciaeltérés, frekvenciastabilitás, teljesítmény, szomszédoscsatorna-teljesítmény,
mellékhullám-sugárzás, intermodulációs csillapítás, feléledési idő, tranziens viselkedés, moduláció pontossága,
kitöltési tényező; b) vevőjellemzők: legnagyobb használható érzékenység, azonoscsatorna-szelektivitás, szomszédoscsatorna
szelektivitás, mellékhullám-szelektivitás, intermodulációs szelektivitás, lefulladás vagy érzékenységcsökkenés, mellékhullám-sugárzás, többutas érzékenység;
c) antennajellemzők: nyereség, iránypontosság, keresztpolarizációs csillapítás, karakterisztika, aktív antenna
mellékhullám-sugárzása. (3) A frekvenciaengedélyezéssel és -használattal kapcsolatos sávhasználati feltételek az alábbi csoportokba sorolhatóak:
a) egyedi engedélyezési kötelezettség alóli mentesítés; b) a frekvenciaelosztás módja (érkezési sorrend, versenyeztetési eljárás);
c) a rádióalkalmazás célja; d) elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásának lehetősége;
e) a rádióalkalmazás távközlési jellemzői; f) frekvenciakiosztási tervek;
g) blokkgazdálkodás és szabályai; h) a rádióalkalmazás használatára vonatkozó előírások, korlátozások;
i) a frekvenciasáv, illetve a rádióalkalmazás harmonizáltsága; j) a nemzetközi kötelezettségek végrehajtási rendelkezései;
k) a frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének preferenciái; l) a frekvenciahasználati jogosultság, illetve jog átruházásának esetleges lehetőségei, feltételei;
m) a haszonbérbe adás esetleges lehetősége, feltételei; vagy
n) a rádióberendezésre vonatkozó – az Eht. 80. § (3) bekezdése szerinti – egyes alapvető követelmények.
4. Szabályozási rendszer 4. § A frekvenciasávokhoz rendelt rádióalkalmazásokat, az egyes frekvenciasávok általános felhasználási szabályait
az 1. mellékletben foglalt Rádióalkalmazási Táblázat (a továbbiakban: RAT), a rádiórendszerek részletes
frekvenciagazdálkodási követelményeit és a sávhasználati feltételeket a 2., 3., 4., 5., 6. és 7. melléklet tartalmazza.
5. § A RAT A–C oszlopa tartalmazza: a) az FNFT vonatkozó nemzeti lábjegyzeteinek számaival együtt azokat a frekvenciasávokat, amelyekben az FNFT
alapján meghatározott polgári célra használható rádióalkalmazások állomásainak telepítésére, üzemben
tartására frekvenciahasználati jog aa) szerezhető (jelölése: K), vagy
ab) nem szerezhető, de korlátozott használattal még megengedett a rádióalkalmazás állomásainak
üzemben tartása (jelölése: Ü); b) a frekvenciasávokhoz tartozó elsődleges vagy másodlagos rádiószolgálatokat, valamint azok keretében polgári
célra használható rádióalkalmazásokat, rádióalkalmazás-csoportokat az FNFT nemzeti felosztása alapján,
a rádiószolgálati sávhatárokhoz igazodóan; c) a rádiószolgálathoz nem rendelt, illetve harmadlagos jelleggel működtethető rádióalkalmazásokat,
rádióalkalmazás-csoportokat; d) a rádióalkalmazás-csoporthoz tartozó jellegzetes rádióalkalmazásokat a mező jobb oldalára tömörítve,
amelyekre a rádióalkalmazás-csoportra vonatkozó szabályokon túlmenően különös szabályok is
vonatkozhatnak. 6. § (1) A RAT sávhasználati szabályokat tartalmazó D és E oszlopa meghatározza az egyes rádióalkalmazásokra,
rádióalkalmazás-csoportokra vonatkozó, a 3. §-ban felsorolt, kötelező frekvenciagazdálkodási követelményeket és
jellemzőket, valamint sávhasználati feltételeket az alábbi módon: a) nemzetközi és hazai szabályozó és szabványügyi szervezetek dokumentumaira való hivatkozással, ha azok
tartalmazzák azokat a frekvenciagazdálkodási követelményeket és jellemzőket, valamint sávhasználati
feltételeket, amelyek teljesítése kötelező – a (2) bekezdésben hivatkozott szabványok kivételével –
a rádiórendszerek és rádióberendezések üzemben tartásához; b) az állandóhelyű és a földi mozgószolgálatra vonatkozó két- és többoldalú nemzetközi koordinációs
dokumentumokra való hivatkozással, amelyek országonkénti és frekvenciasávonkénti felsorolását
a 3. melléklet tartalmazza; c) speciális hazai frekvenciagazdálkodási követelmények és sávhasználati feltételek megadásával – szükség
szerint a 2. mellékletben részletezetten –, amelyek az a) és a b) pont szerinti dokumentumokra történő
hivatkozással nem rendelhetők el. (2) A dokumentumok között a RAT megadja azokat a nem kötelezően alkalmazandó nemzeti és európai szabványokat,
amelyek útmutatást adnak az alkalmazható rádióberendezések és rádiórendszerek műszaki jellemzőiről. A 3. §
(2) bekezdés szerinti alapvető frekvenciagazdálkodási jellemzők határértékei a harmonizált szabványokban találhatók.
A hivatkozott harmonizált szabványokban, illetve e szabványok részeiben meghatározott műszaki jellemzők
teljesítése esetében a polgári frekvenciagazdálkodó hatóság vélelmezi, hogy a rádióberendezés megfelel az Eht. 80. §
(2)–(3) bekezdése szerinti egyes alapvető követelményeknek. (3) E rendeletben alkalmazott rövidítések értelmezését a 8. melléklet, a hivatkozott dokumentumok jegyzékét
a 9. melléklet tartalmazza. 7. § (1) Amennyiben az adott frekvenciasávra vonatkozó felhasználási szabályok másként nem rendelkeznek:
a) az adott frekvenciasávban a frekvenciaigény kielégítése a kérelmek érkezési sorrendjében, egyedi
engedélyezési eljárás keretében történik; b) az adott frekvenciasávban a csak vételre szolgáló állomások – kivéve az állandóhelyű és mozgószolgálati
állomásokat – az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek;
c) az adott frekvenciasávban elektronikus hírközlési szolgáltatás nem nyújtható;
d) az adott frekvenciasávban a frekvenciahasználati jogosultság, a frekvenciakijelölés és a rádióengedély nem
ruházható át. (2) Amennyiben a RAT sávhasználati szabályokat tartalmazó D és E oszlopában az adott rádióalkalmazásra vonatkozó
mező kitöltetlen, akkor az (1) bekezdésben meghatározottakon túl e rendelet – a gyártó, illetve a forgalomba hozó által
meghatározott műszaki jellemzőkön, valamint a Nemzetközi Rádiószabályzat és a nemzetközi szakmai szervezetek
által esetleg meghatározottakon túl – nem ír elő további követelményeket.
(3) A rádióberendezés forgalomba hozatali szándékát – a rádióberendezésekről és az elektronikus hírközlő
végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló jogszabály szerint – a polgári
frekvenciagazdálkodó hatóságnál be kell jelenteni, kivéve, ha a rádióberendezés harmonizált frekvenciát vagy
frekvenciasávot használ. A harmonizált frekvenciahasználatú rádióalkalmazások rádióberendezéseinek jegyzékét
a 4. melléklet tartalmazza. (4) Egy adott rádiószolgálat számára felosztott frekvenciasávban egy rádióalkalmazás állomása számára
frekvenciahasználati jogot csak olyan frekvencián lehet szerezni, amely az állomás számára kijelölt frekvenciasáv
szélességét figyelembe véve nem okoz káros zavarást a közvetlenül szomszédos frekvenciasávokban felosztott
rádiószolgálatok rádióalkalmazásainak. 8. § (1) A tengeri mozgószolgálat és a műholdas tengeri mozgószolgálat fedélzeti és helyhez kötött állomásaiban
– Magyarország határain kívüli használat esetében – alkalmazott rádióberendezéseknek teljesíteniük kell az
5. mellékletben meghatározott, az Eht. 80. § (3) bekezdése szerinti egyes alapvető követelményeket.
(2) A nemzetközi forgalomban részt vevő tengeri (beleértve: belvízi) mozgószolgálat, légi mozgószolgálat,
rádiónavigáció szolgálat, műholdas tengeri mozgószolgálat, műholdas légi mozgószolgálat és műholdas
rádiónavigáció szolgálat állomásai részére kiadott rádióengedélyeknek meg kell felelniük a 6. mellékletben felsorolt
nemzetközi megállapodásoknak. (3) Az UWB technológiát használó berendezésekre vonatkozó sávhasználati szabályokat a 2. melléklet VI. fejezete
tartalmazza, amely táblázatának B és C oszlopára is alkalmazandóak a 6. § (1) és (2) bekezdés rendelkezései.
5. Versenyeztetési eljárás vagy átruházás során szerzett frekvenciahasználati jogosultsággal kapcsolatos
rendelkezések 9. § (1) A 7. mellékletben szereplő frekvenciasávok frekvenciahasználati jogosultsága, illetve joga a polgári
frekvenciagazdálkodó hatóság jóváhagyása és e jogszabályban rögzített feltételek teljesítése esetén átruházható.
Amennyiben sávfelhasználási szabály másként nem rendelkezik, a versenyeztetési eljárás során kiírt és elnyert
frekvenciablokkok, illetve felhasználói blokkok frekvenciahasználati jogosultsága, illetve joga mind területileg, mind
frekvenciában csak egészben ruházható át. (2) A 7. mellékletben szereplő frekvenciasávok frekvenciahasználati jogosultsága, illetve joga akkor ruházható át, ha
a frekvenciahasználati jogosultságot, illetve jogot szerző fél teljesíti a frekvenciahasználati jogosultság eredeti
szerzésének valamennyi, vonatkozó frekvenciahasználati jogosultságot megállapító határozatban, frekvenciakijelölésben, rádió-engedélyben rögzített feltételét.
6. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló 7/2011. (X. 6.) NMHH rendelet.
11. § (1) Ez a rendelet 1. a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről
szóló 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
2. az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002.
március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
3. az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
4. az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről,
valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az
elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2009.
november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
5. a 11/12/14 GHz frekvenciasávban működő kis adatsebességű műholdas mobil földi állomásokra (LMES)
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. június 17-i 98/516/EK bizottsági határozatnak,
6. az 1,6/2,4 GHz frekvenciasávban, a mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében működtetett műholdas személyi
távközlő hálózatok (S-PCN) mobil földi állomásaira (MES), a kézben hordozható földi állomásokat is beleértve,
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. szeptember 3-i 98/533/EK bizottsági határozatnak,
7. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés telefonalkalmazásainak követelményeire
vonatkozó közös műszaki szabályokról (II. fázis) (2. kiadás) szóló 1998. szeptember 4-i 98/542/EK bizottsági
határozatnak, 8. a DCS 1800-as sávban üzemelő nyilvános digitális cellás távközlő hálózatokkal (II. fázis) használható mobil
állomásokra vonatkozó telefonalkalmazások követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról
(2. kiadás) szóló 1998. szeptember 4-i 98/543/EK bizottsági határozatnak,
9. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés (II. fázis) csatlakoztatásának általános
követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. kiadás) szóló 1998. szeptember 16-i 98/574/EK
bizottság határozatnak, 10. a GSM 1800-as sávban működő nyilvános digitális cellás távközlő hálózatokkal (II. fázis) használható mobil
állomások csatlakoztatására vonatkozó általános követelményekre irányadó közös műszaki szabályokról
(2. kiadás) szóló 1998. szeptember 16-i 98/575/EK bizottsági határozatnak,
11. az 1,5/1,6 GHz frekvenciasávban üzemelő kis adatsebességű műholdas mobil földi állomásokra (LMES)
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. szeptember 16-i 98/578/EK bizottsági határozatnak,
12. az 1,5/1,6 GHz frekvenciasávban üzemelő műholdas mobil földi állomásokra (LMES) vonatkozó közös műszaki
szabályokról szóló 1998. november 30-i 98/734/EK bizottsági határozatnak,
13. az integrált szolgáltatású digitális hálózathoz (ISDN) történő csatlakozáshoz használt továbbfejlesztett, vezeték
nélküli digitális távközlési (DECT) berendezésekre vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1999. április 23-i
1999/310/EK bizottsági határozatnak, 14. az integrált szolgáltatások digitális hálózatához (ISDN) csatlakozó, továbbfejlesztett, vezeték nélküli digitális
távközlési (DECT) berendezésekre vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. változat) szóló 1999. július 7-i
1999/498/EK bizottsági határozatnak, 15. a nagysebességű vonalkapcsolt adatátvitel (HSCSD) több időréses mobil állomásainak csatlakoztatási
követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1999. július 7-i 1999/511/EK bizottsági
határozatnak, 16. a rádióberendezések, a távközlési végberendezések és a vonatkozó azonosítók induló osztályozásának
megállapításáról szóló 2000. április 6-i 2000/299/EK bizottsági határozat 1. cikk (1) bekezdésének,
17. az 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdése e) pontjának a belvízi rádiótelefon-szolgáltatásra vonatkozó
regionális megállapodás hatálya alá tartozó rádiós berendezésekre történő alkalmazásáról szóló 2000.
szeptember 22-i 2000/637/EK bizottsági határozatnak, 18. az 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdése e) pontjának lavinajeladókra történő alkalmazásáról szóló 2001.
február 21-i 2001/148/EK bizottsági határozatnak, 19. az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló 2002. március 7-i 676/2002/EK
európai parlamenti és tanácsi határozatnak, 20. a nem-SOLAS hajókba való beszerelésre szánt, az általános tengeri vészjelző és biztonsági rendszerben
(GMDSS) szerepeltetni kívánt tengeri rádiókommunikációs berendezésekre vonatkozó alapvető előírásokról
szóló 2003. szeptember 4-i 2004/71/EK bizottsági határozatnak, 21. a rádióspektrumnak a 79 GHz-es tartományban a gépjárművekben alkalmazott, rövid hatótávolságú
radarkészülékek közösségi harmonizálásáról szóló 2004. július 8-i 2004/545/EK bizottsági határozatnak,
22. a 24 GHz-es frekvenciasávban alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárműradarok időben korlátozott használatára
vonatkozó közösségi harmonizálásáról szóló 2005. január 17-i 2005/50/EK bizottsági határozatnak,
23. az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (3) bekezdése e) pontjának az automatikus
hajóazonosítási rendszerben (AIS) történő felhasználásra szánt rádióberendezésekre való alkalmazásáról szóló
2005. január 25-i 2005/53/EK bizottsági határozatnak, 24. a rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi
hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2005. július 11-i
2005/513/EK bizottsági határozatnak és az azt módosító 2007/90/EK bizottsági határozatnak,
25. az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, segélyszolgálatoknak a helymeghatározó
Cospas-Sarsat-jeladókhoz való hozzáférése biztosításának alapvető követelményeiről szóló 2005. augusztus
29-i 2005/631/EK bizottsági határozatnak, 26. a 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv Közösségen belüli összehangolásáról szóló 2005. december 20-i
2005/928/EK bizottsági határozatnak, 27. a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006. november 9-i
2006/771/EK bizottsági határozatnak és az azt módosító 2008/432/EK, 2009/381/EK és 2010/368/EU bizottsági
határozatnak, valamint 2011/829/EU bizottsági végrehajtási határozatnak, 28. a rádióspektrum deciméteres (UHF) frekvenciasávban működő rádiófrekvenciás azonosító (RFID) eszközök
számára történő harmonizációjáról szóló 2006. november 23-i 2006/804/EK bizottsági határozatnak,
29. a rádióspektrum 2 GHz-es frekvenciasávjainak a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek
megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2007. február 14-i 2007/98/EK bizottsági
határozatnak, 30. az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli,
harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007. február 21-i 2007/131/EK bizottsági
határozatnak és az azt módosító 2009/343/EK bizottsági határozatnak,
31. a Közösség területén a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások)
spektrumhasználatának harmonizált feltételeiről szóló 2008. április 7-i 2008/294/EK bizottsági határozatnak,
32. a 3400–3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására
alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról szóló 2008. május 21-i 2008/411/EK bizottsági
határozatnak, 33. a 2500–2690 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására
alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló 2008. június 13-i 2008/477/EK
bizottsági határozatnak, 34. a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről szóló 2008.
június 30-i 626/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak,
35. a rádióspektrum 5875–5905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS)
biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008. augusztus
5-i 2008/671/EK bizottsági határozatnak, 36. a 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv Közösségen belüli összehangolásáról szóló 2005/928/EK határozat
módosításáról szóló 2008. augusztus 13-i 2008/673/EK bizottsági határozatnak,
37. a páneurópai mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) üzemeltetőinek kiválasztásáról szóló
2009. május 13-i 2009/449/EK bizottsági határozatnak, 38. a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési
szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009.
október 16-i 2009/766/EK bizottsági határozatnak és az azt módosító 2011/251/EU bizottsági végrehajtási
határozatnak, és 39. a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásoknak (MCA-szolgáltatások) az Európai
Közösségben való engedélyezéséről szóló 2008. április 7-i 2008/295/EK bizottsági ajánlás 2. és 8. pontjának
való megfelelést szolgálja. (2) A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént. 12. § Az 1. és 2. mellékletben hivatkozott ERC- és ECC-határozatokon kívül – a 3. határozati pont 2010–2025 MHz
frekvenciasávra vonatkozó részében nem teljesülő ECC/DEC/(06)01 Határozat kivételével – az alábbi határozatok is
teljesülnek a frekvenciasávok felhasználási szabályai tekintetében: 1. ECC/DEC/(03)03: az ECC 2003. október 17-i határozata a „Határozat a repülőgépes földfelszíni távközlő
rendszerre vonatkozó Schiever Terv kezeléséről” című (97)08 ERC-határozat visszavonásáról;
2. ECC/DEC/(03)05: az ECC 2003. október 17-i határozata a frekvenciasávok nemzeti felosztási és felhasználási
táblázatainak közzétételéről; 3. ECC/DEC/(04)05: az ECC 2004. március 19-i határozata a különböző típusú rádióberendezések jóváhagyási
szabályainak elfogadásáról szóló (95)02, (96)07, (96)08, (96)09, (96)10, (96)11, (96)12, (96)13, (96)14, (96)15,
(96)16, (96)17, (96)18, (96)19, (96)20, (98)05, (98)06, (98)07, (98)08, (98)09, (98)28, (98)30, (99)04, (99)07, (99)08,
(99)09, (99)10, (99)11, (99)12, (99)13 és (99)14 ERC-határozat visszavonásáról;
ERC/DEC/(01)06, ERC/DEC/(01)14 és az ERC/DEC/(01)21 Határozat visszavonásáról; 5. ECC/DEC/(08)04: az ECC 2008. március 14-i határozata az ERC/DEC/(01)04, ERC/DEC/(01)09, ERC/DEC/(01)13,
ERC/DEC/(01)15 és az ERC/DEC(01)18 Határozat visszavonásáról; 6. ECC/DEC/(08)06: az ECC 2008. június 27-i határozata az ERC/DEC/(00)03, ERC/DEC/(00)04 és az ERC/DEC(00)05
ERC-határozat visszavonásáról; 7. ECC/DEC/(08)07: az ECC 2008. június 27-i határozata az ERC/DEC/(98)03, ERC/DEC/(98)17, ERC/DEC/(98)18 és az
ERC/DEC/(98)24 ERC-határozat visszavonásáról; 8. ECC/DEC/(09)05: az ECC 2009. október 30-i határozata az ERC/DEC/(96)04, ECC/DEC/(04)01 és az
ECC/DEC/(04)02 jelű ERC/ECC-határozat visszavonásáról; 9. ECC/DEC/(11)05: az ERC/DEC/(01)02, ERC/DEC/(01)03, ERC/DEC/(01)07, ERC/DEC/(01)10 és az ERC/DEC/(01)16
jelű ERC-határozat visszavonása, 2011. december 9. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
146/2010. (VII. 14.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 480/2009. (XII. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemélyek 2009. november 24-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
5. § (2) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lépjen: (2) Közúton járművet az vezethet, aki biztonságos
vezetésre alkalmas állapotban van, a jármű vezetésére előírt engedéllyel rendelkezik. Az alkoholszondás ellenőrzésnek
mindenki köteles magát alávetni, ez alól a külön törvényekben foglalt mentességgel rendelkező személy – bíró,
ügyész – sem vonhatja ki magát.?”.
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 480/2009. (XII. 11.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
10. § c) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi kritériumoknak.
Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása túlságosan összetett, az több
kérdést tartalmaz, amelynek következtében a választópolgároknak nincs lehetősége az egyes kérdésekről külön-külön
véleményt nyilvánítani, azokra egyértelműen igennel vagy nemmel válaszolni. Az OVB véleménye szerint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért sem egyértelmű a választópolgárok számára, mert nem várható el, hogy
pontosan és mélyrehatóan ismerjék a kérdésben megfogalmazott jogszabályhelyeket, azok tartalmát, illetve
módosításuk következményeit.
2. A kezdeményezők a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 180. számában, 2009. december 11-én jelent
meg. A kifogás 2009. december 22-én, vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
A kifogást tevők szerint az OVBh. jogszabálysértő, szerintük a népszavazási kérdés hitelesíthetőségének egyetlen
korlátja van, ez pedig a törvényesség. Álláspontjuk szerint a feltett kérdésre egyértelműen igennel vagy nemmel lehet
válaszolni, így megfelel az egyértelműségi követelményeknek. Jogszabálysértőnek tartják az OVBh.-t abból
a szempontból is, hogy az OVB nem tett eleget a Ve. 29/A. §-ában megfogalmazott tényállás megállapítására
vonatkozó, valamint 29/B. § (2) bekezdésében rögzített indokolási kötelezettségének, mert maga sem idézte
határozatában a kérdésben foglalt törvényi rendelkezést. Hivatkoznak továbbá a jogszabályok ismeretének vélelmére,
amely alapvető jogbiztonsági követelmény, ahogy erre szerintük az Alkotmánybíróság is számos határozatában
rámutatott. Szerintük a választópolgároktól (és nem pedig az állampolgároktól, hiszen a csecsemők is utóbbiak közé
tartoznak) elvárható a jogszabályok ismerete. A kifogást tevők arra is hivatkoznak, hogy az Nsztv. nem tartalmazza,
hány mondatból, illetve mondatrészből állhat a népszavazási kérdés, különösen, ha törvény módosítására vonatkozik.
Álláspontjuk szerint a mentességi szabályok miatt a kérdés nem is fogalmazható meg külön. Szerintük
az országgyűlési képviselőkre vonatkozó mentességi jogot az Alkotmány 20. § (3) bekezdése fogalmazza meg,
azonban bírák és ügyészek esetében a mentességet az Alkotmány nem tartalmazza.
II. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342.].
Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
241/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Balogh Csaba rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország pozsonyi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök