text:
2016. CXXXI. törvény a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya közötti
légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Légiközlekedési Megállapodás Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya között
A Megállapodás tárgymutatója Preambulum
 1. Fogalom-meghatározások
 2. Kijelölés, engedélyezés és visszavonás
 3. Forgalmi jogok nyújtása
 4. A törvények alkalmazása
 5. Repülésbiztonság
 6. A légiközlekedés védelme
 7. Használati díjak
 8. Adatszolgáltatás
 9. Vámok- és egyéb díjak
10. Viteldíjak
11. Kapacitás
12. Kereskedelmi lehetőségek
13. Verseny
14. Konzultációk
15. A Megállapodás módosítása
16. Vitás kérdések rendezése
17. Felmondás
18. Nyilvántartásba vétel az ICAO-nál
19. Hatálybalépés
1. FÜGGELÉK
1. rész Útvonalak
2. rész Működési rugalmasság
3. rész A légijárművek bármely kombinációja
Magyarország Kormánya, valamint Ausztrália Kormánya (a továbbiakban: „a Szerződő Felek”);
A Chicagóban, 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülésről szóló Egyezmény
részeseiként;
Azon óhajtól vezérelve, hogy megállapodást kössenek a  területeik közötti és azokon túli légijáratok fejlesztése
céljából;
az alábbiakban állapodtak meg: A törvényt az Országgyűlés a 2016. november 22-i ülésnapján fogadta el.
1. CIKK
Fogalom-meghatározások
A Megállapodás szempontjából, kivéve, ha másként jelölik, a kifejezések:
a) „Légügyi hatóságok” a  Szerződő Felek azon hatóságát vagy hatóságait jelenti, amelyről vagy amelyekről
az egyik Szerződő Fél a másik Szerződő Felet időről időre írásban tájékoztatja;
b) „Megállapodás szerinti légijáratok” légiforgalom felvételét és leadását jelenti, a  3.  cikk 1 (c) albekezdés
meghatározása szerint;
c) „Megállapodás” a jelen Megállapodást, valamennyi Függelékét és azok bármely módosításait jelenti;
d) „Légiszállítás” utasok, poggyász, áru és posta légijárművel történő nyilvános fuvarozását jelenti elkülönülten
vagy együttesen, térítés vagy díj ellenében;
e) „Légitársaság” bármilyen légiszállítási vállalkozást jelent, amely légiszállítást értékesít vagy üzemeltet;
f ) „Kapacitás” a jelen Megállapodás keretein belül nyújtott szolgáltatás mennyiségét jelenti, amelyet általában
a  járatok számában (frekvencia), vagy egy piacon (várospár vagy országok közötti) vagy egy útvonalon
egy meghatározott időtartamban (napi, heti, szezonális vagy éves szinten) kínált ülések vagy áru tonnák
számában mérnek;
g) „Egyezmény” az 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülésről szóló
Egyezményt jelenti, beleértve:
i) az Egyezmény 90.  cikke alapján elfogadásra került valamennyi Függelékét és módosítását,
amennyiben a  Függelék vagy módosítás egy adott időpontban mindkét Szerződő Fél
vonatkozásában hatályos; valamint
ii) az Egyezmény 94 (a)  cikke alapján hatályba lépett valamennyi módosítást, amelyet mindkét
Szerződő Fél ratifikált;
h) „Kijelölt légitársaság” jelen Megállapodás 2. cikke (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) alapján kijelölt és
engedélyezett légitársaságot vagy légitársaságokat jelent;
i) „EU-Szerződések” úgy értelmezendőek, mint az  Európai Unióról szóló Szerződésre és az  Európai Unió
működéséről szóló Szerződésre történő hivatkozás.
j) „Földi kiszolgálás” jelentésébe beletartozik, de nem korlátozható az  utasok, áru és poggyászok kezelésére,
valamint catering létesítmények és/vagy szolgáltatások nyújtására;
k) „ICAO” a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet jelenti;
l) „Nemzetközi légiszállítás” olyan légiszállítást jelent, amely több állam területe fölötti légtéren halad keresztül;
m) „Értékesítő légitársaság” olyan légitársaságot jelent, amely egy másik légitársaság által üzemeltetett
légijárművön kínál légiszállítást közös üzemelés keretében;
n) „Tagállam” az Európai Unió tagállamát jelenti;
o) „Üzemeltető légitársaság” olyan légitársaságot jelent, amely légijárművet üzemeltet légiszállítás biztosítása
érdekében – a légijármű lehet saját tulajdonú vagy bérelt;
p) „Résidők” a légijármű-mozgás betervezésének jogát jelenti egy repülőtéren;
q) „Viteldíjak” az  utasok (és poggyászaik) és/vagy (postai küldemények kivételével) áru nemzetközi
légiforgalomban történő szállításáért – beleértve az intraline vagy interline alapú szállítást – a légitársaságok
– beleértve ügynökeik – által felszámított bármilyen árat, viteldíjat, díjtételt vagy díjat jelent, valamint az ilyen
ár, viteldíj, díjtétel vagy díj elérhetőségét szabályozó feltételeket;
r) „Terület” és „Nem kereskedelmi célból történő leszállás” az  Egyezmény 2. és 96.  cikkeiben meghatározott
jelentésekkel bírnak;
s) „Használati díjak” a  szolgáltatók által a  légitársaságoktól szedett díjat jelenti a  repülőtéri, repülőtéri
környezetvédelmi, léginavigációs és repülésvédelmi berendezések és szolgáltatások használatáért.
2. CIKK
Kijelölés, engedélyezés és visszavonás 1. Mindegyik Szerződő Félnek joga van tetszőleges számú légitársaságot kijelölni a jelen Megállapodás rendelkezései
szerinti nemzetközi légiszállítás lebonyolítására, valamint ezen kijelöléseket visszavonni vagy módosítani.
Az  ilyen kijelöléseket a  másik Szerződő Fél részére diplomáciai csatornákon keresztül, írásban kell eljuttatni. Jelen
Megállapodás 3. cikkének 1 (a) és 1 (b) albekezdéseiben meghatározott jogokat gyakorló légitársaságok esetében
a kijelölés nem kötelező.
2. Ilyen kijelölés, valamint a  kijelölt légitársaság(ok) az  üzemeltetési és műszaki engedélyekre előírt formában
benyújtott kérelmek kézhezvételét követően, a 3. és 4. bekezdés rendelkezéseinek megfelelően mindegyik Szerződő
Fél a  lehető legkisebb eljárási késedelem mellett kiadja a  megfelelő felhatalmazásokat és engedélyeket, feltéve,
hogy:
(a) Magyarország által kijelölt légitársaság esetén:
(i) a légitársaság Magyarország területén került bejegyzésre az EU-Szerződések értelmében, valamint
egy tagállam által kibocsátott, az  európai uniós joggal összhangban kiadott érvényes Működési
Engedéllyel rendelkezik; valamint
(ii) a légijármű üzembentartási engedély kiállításáért felelős tagállam tényleges szabályozói
felügyeletet gyakorol és tart fenn a  légitársaság felett, valamint az  illetékes légügyi hatóságot
a kijelölésben egyértelműen meghatározták; valamint
(iii) a légitársaság központi ügyvezetésének a  helye annak a  tagállamnak a  területén van, amelytől
az érvényes Működési Engedélyt kapta.
(b) Ausztrália által kijelölt légitársaság esetében:
(i) Ausztrália tényleges szabályozói felügyeletet gyakorol a légitársaság felett; valamint
(ii) a légitársaság központi ügyvezetésének helye Ausztráliában található.
3. Mindegyik Szerződő Fél elutasíthatja, visszavonhatja, felfüggesztheti vagy korlátozhatja a másik Szerződő Fél által
kijelölt légitársaság üzemeltetési engedélyét vagy műszaki engedélyeit, amennyiben:
(a) Magyarország által kijelölt légitársaság esetében:
(i) a légitársaság nem Magyarország területén került bejegyzésre az  EU-Szerződések értelmében,
vagy nem rendelkezik egy tagállam által az európai uniós joggal összhangban kibocsátott érvényes
Működési Engedéllyel; vagy
(ii) a légijármű üzembentartási engedély kiállításáért felelős tagállam nem gyakorol vagy tart fenn
tényleges szabályozói felügyeletet a  légitársaság felett, vagy az  illetékes légügyi hatóságot nem
határozták meg egyértelműen a kijelölésben; vagy
(iii) a légitársaság központi ügyvezetésének a helye nem annak a tagállamnak a területén van, amelytől
az érvényes Működési Engedélyt kapta; vagy
(iv) a légitársaság egy, Ausztrália és egy másik tagállam közötti kétoldalú megállapodás alapján már
üzemelésre jogosult, és Ausztrália bizonyítani tudja, hogy amennyiben a  légitársaság a  jelen
Megállapodásban rögzített jogokat egy olyan útvonalon gyakorolja, amely a  másik tagállamban
található pontot is tartalmaz, az  a  másik megállapodásban felállított a  harmadik, negyedik vagy
ötödik kereskedelmi szabadságjogra vonatkozó korlátozások megkerülését jelentené; vagy
(v) a légitársaság olyan, tagállam által kiadott légijármű üzembentartási engedéllyel rendelkezik, amely
tagállammal Ausztrália nem rendelkezik kétoldalú légiközlekedési megállapodással, és Ausztrália
bizonyítani tudja, hogy a  javasolt üzemeléshez szükséges kereskedelmi jogok az  Ausztrália által
kijelölt légitársaság(ok) számára nem érhetők el kölcsönösen;
(b) Ausztrália által kijelölt légitársaság esetében:
(i) Ausztrália nem gyakorol tényleges szabályozói felügyeletet a légitársaság felett; vagy
(ii) a légitársaság központi ügyvezetésének helye nem Ausztráliában található.
4. A 3. bekezdésben meghatározott jogok gyakorlása során, a  jelen cikk 3 (a) (iv) és (v) szakaszaiban meghatározott
jogok fenntartásával, Ausztrália a kijelölt légitársaságok között állampolgársági alapon nem különböztet meg.
5. A jelen cikk nem korlátozza a  Szerződő Felek jogait abban, hogy a  jelen Megállapodás 5.  cikkének
(Repülésbiztonság) vagy 6.  cikkének (A légiközlekedés védelme) rendelkezései alapján visszatartsák, visszavonják,
korlátozzák vagy feltételekhez kössék a  másik Szerződő Fél által kijelölt bármely légitársaság vagy légitársaságok
üzemeltetési vagy műszaki engedélyét.
6. A jelen cikk 5. bekezdésének sérelme nélkül, hacsak a  jelen cikk 2. bekezdésének való további nem-megfelelés
elkerülése érdekében azonnali cselekvés nem szükséges, a  jelen cikk 3. bekezdésében foglalt jogok csak a  másik
Szerződő Féllel folytatott konzultáció után gyakorolhatóak.
3. CIKK
Forgalmi jogok nyújtása 1. Mindegyik Szerződő Fél megadja a  másik Szerződő Félnek az  alábbi jogokat nemzetközi légiszállítás biztosítására
a másik Szerződő Fél légitársaságai által:
(a) a másik Szerződő Fél területének leszállás nélküli átrepülésének joga;
(b) nem kereskedelmi célból történő leszállások joga a másik Szerződő Fél területén;
(c) a  kijelölt légitársaságok által a  Függelékben meghatározott útvonalon légijáratok üzemeltetésének,
valamint területén belüli leszállások joga utasok, áru és postai küldemények felvétele és leadása céljából
(a továbbiakban: „megállapodás szerinti légijáratok”); valamint
(d) a jelen Megállapodásban másként meghatározott jogok.
 2. A jelen cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mintha az  egyik Szerződő Fél légitársaságának
vagy légitársaságainak jogot adna a  másik Szerződő Fél területén belül, két pont között utasok, poggyászuk, áru
vagy postai küldemények felvételére és leadására ellenszolgáltatás fejében.
3. A jelen Megállapodás rendelkezései az  egyes Szerződő Felek légitársaságai által végrehajtott nem menetrend
szerinti nemzetközi légiszállításra is vonatkoznak, beleértve a 2. cikk alapján nem kijelölt légitársaságokat, az alábbi
rendelkezések kivételével: 2. cikk, 3. cikk 1 (c) albekezdés, 10. cikk, 11. cikk, valamint a Függelék.
4. CIKK
A törvények alkalmazása 1. Az egyes Szerződő Felek területére történő belépés, ott-tartózkodás vagy területéről történő kilépés során a másik
Szerződő Fél légitársaságainak be kell tartaniuk az  adott Szerződő Félnek a  légijárművek üzemeltetésére és
repülésére vonatkozó törvényeit, más jogszabályait és szabályozásait.
2. Az egyes Szerződő Felek területére történő belépés, ott-tartózkodás vagy területéről történő kilépés során a másik
Szerződő Fél törvényeit, más jogszabályait és szabályozásait az utasok, személyzet, áru és légijárművek belépésre,
ott-tartózkodásra valamint kilépésre (beleértve a  belépésre, engedélyezésre, repülésbiztonságra, bevándorlásra,
útlevelekre, előzetes utastájékoztatásra, vámokra és karanténra vonatkozó, illetve postai küldemények esetében
a  postai jogszabályokat és szabályozásokat) be kell tartaniuk vagy meg kell felelniük a  másik Szerződő Fél
légitársasága utasainak, személyzetének és áruinak.
3. A belépésre, engedélyezésre, repülésbiztonságra, bevándorlásra, útlevelekre, az  előzetes utastájékoztatásra,
vámokra, karanténra vonatkozó, postai vagy más jogszabályok és szabályozások alkalmazása során egyik Szerződő
Fél sem biztosíthat kedvezményt saját vagy valamely más légitársaság részére a hasonló nemzetközi légiszállításba
bekapcsolódó másik Szerződő Fél légitársaságával szemben.
4. A bármely Szerződő Fél területén közvetlen átmenő forgalomban résztvevő, és a repülőtér erre a célra fenntartott
területét el nem hagyó utasok, poggyász és áru ellenőrzésnek vethetők alá légiközlekedés védelmi, kábítószerellenőrzési, bevándorlási előírások céljából, illetve egyéb olyan különleges esetekben, amikor ez az adott Szerződő
Fél törvényei vagy jogszabályai figyelembevétele, illetve az  érintett körülmények miatt szükségesek. A  közvetlen
átmenő forgalomban résztvevő poggyász és áru mentességet élvez a vámok és más hasonló adók alól.
5. CIKK
Repülésbiztonság 1. Az egyik Szerződő Fél által kiállított vagy érvényesnek nyilvánított és hatályos légialkalmassági bizonyítványokat,
személyzet-alkalmassági bizonyítványokat és szakszolgálati engedélyeket a  másik Szerződő Fél a  megállapodás
szerinti légijáratok üzemeltetése szempontjából érvényesnek ismeri el, feltéve, hogy a  bizonyítványok vagy
engedélyek az  Egyezmény alapján megállapított legalacsonyabb vagy annál magasabb szintű követelményeknek
megfelelően, és azokkal összhangban kerültek kiadásra vagy érvényesítésre.
2. Amennyiben a fenti 1. bekezdésben hivatkozott, az egyik Szerződő Fél légügyi hatóságai által bármely személynek,
kijelölt légitársaságnak vagy egy légijárművel kapcsolatban a  megállapodás szerinti járatok üzemeltetése céljából
kiállított engedélyek vagy bizonyítványok biztosította jogok és feltételek eltérhetnek az Egyezményben lefektetett
minimum követelményektől, és amennyiben ezen eltérést bejelentették az ICAO-nál, a másik Szerződő Fél légügyi
hatóságok közötti konzultációt kérhet a kérdéses gyakorlat tisztázása céljából.
3. Mindazonáltal mindegyik Szerződő Fél fenntartja a jogot, hogy a területe feletti átrepülés vagy a területén történő
leszállás szempontjából ne ismerje el a  másik Szerződő Fél által a  saját állampolgárainak vagy saját lajstromában
szereplő légijárművekkel kapcsolatban kiadott személyzet alkalmassági bizonyítványokat és engedélyeket.
4. Mindegyik Szerződő Fél bármely időpontban konzultációt kérhet a  légi berendezésekre, a  hajózó személyzetre,
a  légijárművekre vagy az  üzemeltetésre vonatkozó biztonsági követelmények másik Szerződő Fél által történő
alkalmazása tárgyában. Az ilyen konzultációkat a kérést követő harminc napon belül kell megtartani.
5. Amennyiben az  ilyen konzultációt követően az  egyik Szerződő Fél megállapítja, hogy a  másik Szerződő Fél a  4.
bekezdésben felsorolt területeken nem tart meg és nem alkalmaz hathatósan az  Egyezményben lefektetett
követelményeknek megfelelő biztonsági követelményeket, a  másik Szerződő Felet értesítenie kell ezen
megállapításról, valamint az  érintett követelményeknek való megfeleléshez szükségesnek ítélt intézkedésekről.
A  másik Szerződő Fél a  két Szerződő Fél által megállapított határidőn belül megteszi a  megfelelő javító
intézkedéseket.
6. A jelen cikk 7–10. bekezdései kiegészítik a jelen cikk 1–5. bekezdéseit, valamint a Szerződő Feleknek az Egyezmény
33. cikkében meghatározott kötelezettségeit.
7. Az Egyezmény 16.  cikkének értelmében a  Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az  egyik Szerződő Fél
légitársasága által vagy annak nevében a  másik Szerződő Fél területére vagy területéről üzemeltetett légijárat
bármely légijárművét a  másik Szerződő Fél meghatalmazott képviselői ellenőrzés alá vethetik a  másik Szerződő
Fél területén, feltéve, hogy ez  nem vezet indokolatlan késéshez a  légijármű üzemeltetésében. Az  ellenőrzés célja
a  légijármű dokumentáció, és a  személyzet szakszolgálati engedélyei érvényességének megállapítása, valamint
annak ellenőrzése, hogy a  légijármű felszerelések, illetve a  légijármű állapota az  Egyezményben meghatározott
hatályos követelményeknek megfelel.
8. Amennyiben egy légitársaság biztonságos működésének biztosítása érdekében azonnali intézkedés szükséges,
a  Szerződő Felek fenntartják maguknak a  jogot, hogy haladéktalanul felfüggesszék vagy módosítsák a  másik
Szerződő Fél légitársaságának vagy légitársaságainak üzemeltetési engedélyét.
9. Egyik Szerződő Fél által bármely, a  fenti 8. bekezdés szerint tett intézkedést azonnal be kell szüntetni, ha
az intézkedés foganatosításának alapja megszűnt.
10. A jelen cikk 5. bekezdéséhez kapcsolódóan, amennyiben az  elsőként említett Szerződő Fél úgy ítéli meg, hogy
a  másodikként említett Szerződő Fél a  megállapított határidő lejártát követően sem felel meg a  vonatkozó
követelményeknek, az  elsőként említett Szerződő Félnek erről tájékoztatnia kell az  ICAO Főtitkárát. A  Főtitkárt
szintén tájékoztatnia kell az elsőként említett Szerződő Félnek a helyzet ezt követő, kielégítő megoldásáról.
6. CIKK
A légiközlekedés védelme 1. A nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban a  Szerződő Felek megerősítik, hogy
a  polgári légiközlekedés biztonságának jogellenes cselekményekkel szembeni védelmére vonatkozó egymás
iránti elkötelezettségük a  jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A  nemzetközi jog szerinti jogaik
és kötelezettségeik általános jellegének korlátozása nélkül a  Szerződő Felek különösen az  alábbi Egyezmények
előírásaival összhangban lépnek fel: A  légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb
cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én, Tokióban aláírt Egyezmény, a  légijárművek jogellenes hatalomba
kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-án Hágában aláírt Egyezmény, a  polgári légiközlekedés
biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban aláírt
Egyezmény, a  Polgári légiközlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes
cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én, Montrealban aláírt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint bármely
más, a polgári repülés védelmével kapcsolatos egyezmény és jegyzőkönyv, amelyet mindkét Szerződő Fél betart.
2. A Szerződő Felek felkérés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a  polgári légijárművek
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, a  légijárművek, azok utasai és személyzete,
a  repülőterek és a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, valamint bármely más
a polgári repülés biztonsága ellen irányuló fenyegetés megakadályozása érdekében.
3. A Szerződő Felek egymás közötti kapcsolataikban az  ICAO által meghatározott és az  Egyezmény Függelékeiben
megjelölt légiközlekedés védelmi rendelkezésekkel összhangban cselekednek; megkövetelik, hogy az  általuk
lajstromozott légijárművek üzemben tartói, illetve azon légijármű üzemben tartók, amelyeknél a  központi
ügyvezetés helye vagy állandó tartózkodási helye a  területükön található, valamint a  területükön található
repülőterek üzemben tartói a légiközlekedés védelméről szóló ezen előírások betartásával működjenek. Mindegyik
Szerződő Fél tájékoztatja a  másik Szerződő Felet bármely, a  nemzeti jogszabályaik és gyakorlatuk valamint
a  Függelékekben szereplő, a  légiközlekedés védelmére vonatkozó követelmények között fennálló eltérésről.
Bármelyik Szerződő Fél bármely időpontban konzultációt kérhet a  másik Szerződő Féltől az  ilyen eltérések
megtárgyalása érdekében.
4. Az ilyen légijármű-üzembentartóktól megkövetelhető, hogy a  másik Szerződő Fél területére történő belépés,
az  onnan kilépés, illetve az  ott-tartózkodás ideje alatt tartsák be a  3. bekezdésben megjelölt, a  másik Szerződő
Fél által megkövetelt légiközlekedés-védelmi követelményeket. Mindegyik Szerződő Fél biztosítja a  megfelelő
intézkedések saját területén történő hatékony megtételét a légijármű védelmére, valamint az utasok, a személyzet,
a  kézipoggyászok, a  poggyászok, az  áruk és a  légijármű készletei beszállást, illetve berakodást megelőzően,
illetve annak során történő ellenőrzése érdekében. Ezen kívül a  Szerződő Felek méltányos megfontolás tárgyává
teszik a  másik Szerződő Félnek az  egyes konkrét fenyegetések elhárítását célzó indokolható különleges védelmi
intézkedések megtételére vonatkozó kérelmeit.
5. A polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye fennállása esetén, vagy más, a  légijármű,
az  utasok és a  személyzet, a  repülőterek vagy a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes
cselekmények esetén a  Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak a  kommunikáció elősegítésével és más
– az  ilyen esemény vagy ennek veszélye lehető leggyorsabb módon történő megszüntetését célzó – megfelelő
intézkedések megtételével.
6. Mindegyik Szerződő Félnek joga van, légügyi hatóságaik az értesítéstől számított 60 napon belül (vagy a két légügyi
hatóság által megállapított, ennél rövidebb határidőn belül) értékelés végzésére a  másik Szerződő Fél területén
a  légijármű-üzemben tartók által az  első Szerződő Fél területéről érkező, vagy oda induló járatokkal kapcsolatos
tényleges vagy tervezett védelmi intézkedésekről. Az ilyen felmérések érdekében tett adminisztratív intézkedéseket
a  légügyi hatóságok kölcsönösen határozzák meg, és azokat haladéktalanul végre kell hajtani annak érdekében,
hogy az értékelések a lehető leghamarabb elvégezhetők legyenek.
7. Amennyiben egy Szerződő Fél azon vélekedése, hogy a  másik Szerződő Fél nem jelen cikk rendelkezéseinek
megfelelően járt el, megalapozottnak bizonyul, az  első Szerződő Fél azonnali konzultációt kérhet. A  konzultációt
a  kérelem kézhezvételét követő tizenöt (15) napon belül meg kell kezdeni. Amennyiben a  konzultáció kezdetétől
számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, az alapot szolgáltat a másik Szerződő
Fél által kijelölt légitársaság vagy légitársaságok engedélyeinek visszatartására, visszavonására, felfüggesztésére
vagy feltételekhez kötésére. Szükséghelyzetben, valamint jelen cikk előírásainak további nemmegfelelés
megakadályozása érdekében, az  első Szerződő Fél bármikor átmeneti intézkedéseket hozhat. A  jelen bekezdés
alapján meghozott bármely intézkedést haladéktalanul be kell szüntetni, amint a  másik Szerződő Fél megfelel
a jelen cikk védelmi rendelkezéseinek.
7. CIKK
Használati díjak 1. Mindegyik Szerződő Fél mindent elkövet annak érdekében, hogy a  repülőtéri, a  repülőtéri környezetvédelmi,
a léginavigációs berendezések és a légiközlekedés védelmét szolgáló létesítmények és szolgáltatások biztosításáért
felelős szervezeteket arra ösztönözze, hogy a  légitársaságokra indokolt mértékű, megkülönböztetéstől mentes és
a felhasználói kategóriák között egyenlően elosztott mértékű díjakat szabjanak ki.
2. Az indokolt díjszabás tükrözi, de nem haladja meg a  berendezéseket és szolgáltatásokat biztosító illetékes
díjmegállapító testületek teljes költségét. Ebbe beletartozhat egy értékcsökkenés utáni ésszerű tőkehozam. Azon
berendezéseket és szolgáltatásokat, amelyek után díjat szednek, hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani.
Annak érdekében, hogy a  kiszabott díjak megkülönböztetéstől mentesek legyenek, a  külföldi légitársaságokra
kiszabott díjtételek mértéke nem haladhatja meg az érintett Szerződő Fél saját hasonló nemzetközi szolgáltatásokat
biztosító légitársaságaira kirótt díjteleket.
3. A Szerződő Felek ösztönzik az  illetékes díjmegállapító testületek és légitársaságok közötti olyan információk
cseréjét, amelyek szükségesek annak teljes körű értékeléséhez, hogy a  díjak a  jelen cikk 1. és 2. bekezdésében
foglaltak szerint indokoltak, megalapozottak és arányosak.
4. Megemelt, vagy új díjak bevezetése csak az illetékes díjmegállapító testületek és a légitársaságok közötti megfelelő
konzultációt követően történhet meg. A  használat díjak tervezett módosításairól ésszerű időn belül értesíteni kell
a használókat, hogy még a változtatások bevezetése előtt lehetőségük legyen véleménynyilvánításra.
8. CIKK
Adatszolgáltatás 1. A Szerződő Felek légügyi hatóságai megkövetelhetik a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságtól statisztikai
kimutatások megküldését a  jelen Megállapodás szerinti légijáratok folyamán a  légitársaság által lebonyolított
légiforgalom mértékéről.
2. A Szerződő Felek légügyi hatóságai meghatározhatják a fenti bekezdés értelmében a légitársaság által megküldeni
kért statisztikai kimutatások természetét, és ezeket a követelményeket megkülönböztetés-mentesen alkalmazzák.
9. CIKK
Vámok- és egyéb díjak 1. Bármelyik Szerződő Fél légitársaságai által nemzetközi légiforgalomban üzemeltetett légijárművek mentességet
élveznek minden behozatali korlátozás, vám, jövedéki adó és a  nemzeti hatóságok által kiszabott egyéb hasonló
díjak és illetékek alól. Hasonlóképpen mentességet élveznek az  alkatrészek, a  szokásos légijármű felszerelések
és egyéb, kizárólag a  légijármű üzemeltetésével, javításával, karbantartásával vagy kiszolgálásával kapcsolatban
használt tételek feltéve, hogy ezeket a  felszereléseket és tételeket a  légijármű fedélzetén használják, és újból
kivitelre kerülnek.
2. (a) Feltéve, hogy azokat minden esetben a  légijármű fedélzetén, a  nemzetközi légiforgalomnak az  érintett
 légitársaság által történő létrehozásához vagy fenntartásához használják, az  alábbi tételek mentességet
 élveznek mindenfajta behozatali korlátozás, vám, jövedéki adó és a nemzeti hatóságok által kiszabott egyéb
 hasonló díjak és illetékek alól, függetlenül attól, hogy azt az  egyik Szerződő Fél légitársasága vitte-e be
 a másik Szerződő Fél területére, vagy az egyik Szerződő Fél légitársaságának adták-e át a másik Szerződő Fél
 területén:
(i) a légijármű készletei (beleértve de nem korlátozva olyan cikkekre, mint étel, ital és az  utasoknak
a repülés során történő értékesítésre vagy használatra szánt termékek);
(ii) üzemanyag, kenőanyagok (beleértve a hidraulika-folyadékokat) és műszaki fogyóeszközök; valamint
(iii) pótalkatrészek, a hajtóműveket beleértve.
(b) Ezen mentességek akkor is érvényesek, ha ezeket a  tételeket azon Szerződő Fél területe feletti repülés
bármelyik szakaszán használják ahol azokat fedélzetre vették.
3. A jelen cikkben biztosított mentességek nem vonatkoznak az  egyes Szerződő Felek légitársaságainak a  másik
Szerződő Fél területén nyújtott szolgáltatások költségei alapján kivetett díjakra.
4. A légijárművek szokásos felszerelései, valamint valamelyik Szerződő Fél légitársasága által üzemeltetett légijármű
fedélzetén tárolt pótalkatrészek (beleértve a  hajtóműveket), üzemanyag-készletek, kenőolajok (a  hidraulikafolyadékot is beleértve), kenőanyagok és egyéb, a jelen cikk 1. és 2. bekezdésében felsorolt tételek a másik Szerződő
Fél területén csak az adott terület Vámhatóságának egyetértésével rakhatók ki. A  légitársaság járatain felhasználni
kívánt készletek minden esetben kirakhatóak. A jelen cikk 1. és 2. bekezdésében felsorolt felszerelések és készletek
esetében megkövetelhető, hogy azokat a  megfelelő hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezzék arra
az  időre, amíg azokat újból kiviszik vagy adott Szerződő Fél vámtörvényeivel és eljárásaival összhangban más
módon el nem távolítják.
5. A jelen cikkben biztosított mentességek abban az  esetben is igénybe vehetők, ha az  egyik Szerződő Fél
légitársasága vagy légitársaságai megállapodást kötött(ek) más légitársasággal vagy légitársaságokkal a  jelen cikk
1. és 2. bekezdésében meghatározott tételek másik Szerződő Fél területén történő kölcsönzésére vagy átadására,
feltéve, hogy az  adott másik légitársaság vagy légitársaságok a  másik Szerződő Féltől hasonló mentességeket
kapott/kaptak.
10. CIKK
Viteldíjak 1. A jelen cikk 2. bekezdésének rendelkezései kiegészítik a jelen cikk 3. bekezdésének rendelkezéseit.
 2. Az Ausztrália által teljességgel az Európai Unión belüli szállításra kijelölt légitársaság(ok) által kiszabott viteldíjakra
az európai uniós jog vonatkozik.
 3. Mindegyik Szerződő Fél lehetővé teszi mindegyik légitársaság számára, hogy azok meghatározzák saját viteldíjaikat
légiforgalom szállítására. 11. CIKK
Kapacitás 1. Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai tisztességes és egyenlő lehetőségeket élveznek a jelen Megállapodás
szerinti légijáratok üzemeltetésére.
2. A megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése során mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai által
biztosítható kapacitást a  légijáratoknak az  érintett légitársaságok által történő beindítása előtt, valamint azt
követően időről időre a Szerződő Felek légügyi hatóságai határozzák meg.
12. CIKK
Kereskedelmi lehetőségek 1. Mindegyik Szerződő Fél légitársaságai az alábbi jogokkal rendelkeznek a másik Szerződő Fél területén:
(a) irodák – beleértve az  offline irodákat is – alapításának joga a  légiszállítás elősegítése, értékesítése és
igazgatása céljából; (b) a légiszállítás bármely személynek közvetlenül, vagy igény szerint ügynökökön vagy közvetítőkön keresztül,
saját szállítási dokumentumok felhasználásával történő értékesítésének és kereskedelmének joga; valamint
(c) a másik Szerződő Fél területén működő bármely szervezet, vállalat vagy légitársaság szolgáltatásai és
személyzete igénybevételének joga.
2. A másik Szerződő Fél belépési, letelepedési és munkavállalási törvényei és jogszabályai betartásával
mindegyik Szerződő Fél légitársaságai bevihetnek és fenntarthatnak a  másik Szerződő Fél területére az  általuk
a légiközlekedéssel kapcsolatosan ésszerűen szükségesnek ítélt saját igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési
és egyéb szakértői személyzetet. Az  ilyen törvényekkel és jogszabályokkal összhangban mindegyik Szerződő Fél
a  lehető legrövidebb időn belül megadja a  jelen bekezdésben meghatározott képviselők és személyzet számára
a szükséges munkavállalói engedélyeket, vízumokat vagy egyéb hasonló dokumentumokat.
3. Mindegyik Szerződő Fél légitársaságának joga van légiszállítás értékesítésére, valamint bármely személy szabadon
megvásárolhatja azokat helyi vagy konvertibilis valutával. Mindegyik légitársaságnak joga van pénzeszközeit
bármely konvertibilis valutára átváltani és azt a másik Szerződő Fél területéről szabadon átutalni. A másik Szerződő
Fél nemzeti törvényeinek, jogszabályainak és irányelveinek függvényében a mindennapi működés során keletkezett
pénzeszközök átváltását és átutalását az átváltás vagy átutalás iránti kérelem benyújtásának napján érvényes piaci
átváltási árfolyamon kell végrehajtani, és a  tranzakciót az  ilyen tranzakciókért szokásosan felszámolt szolgáltatási
díjon felül semmilyen egyéb költség nem terheli.
4. Mindegyik Szerződő Fél légitársaságai szabadon dönthetnek, hogy a  másik Szerződő Fél területén keletkező
helyi költségeiket – az  üzemanyag-vásárlást is beleértve – helyi valutában vagy – feltéve, hogy azt a  helyi
valuta-rendeletek lehetővé teszik – konvertibilis valutában fizessék meg.
5. (a) Nemzetközi légijáratok üzemeltetése és fenntartása során mindegyik Szerződő Fél légitársaságainak joga van
 a  Függelékben meghatározott útvonal egészére vagy meghatározott szakaszaira, értékesítő és/vagy
 üzemeltető légitársaságként bármely légitársasággal – az  azonos Szerződő Fél vagy harmadik Felek
 légitársaságait is beleértve – közös üzemelésre („code-share”), üléshely-bérletre („blocked-space”) vonatkozó
 vagy egyéb együttműködési kereskedelmi megállapodást kötni. A  jelen cikk 5 (d) albekezdésének
 függvényében az  ilyen megállapodásban résztvevő légitársaságoknak az  érintett útvonalakon vagy
 szakaszokon megfelelő engedéllyel vagy engedélyekkel kell rendelkezniük nemzetközi légijáratok
 üzemeltetésére.
(b) Amennyiben a Szerződő Felek légügyi hatóságai kölcsönösen másként nem rendelkeznek, az egyes Szerződő
Felek légitársaságai által fenntartott és értékesített járatok kapacitásának nagysága, vagy frekvenciája
értékesítő légitársaságként közös üzemelés esetén nem esik a jelen Megállapodás korlátozásai alá.
(c) Mindegyik Szerződő Fél légitársaságai értékesítő légitársaság(ok)ként történő közös üzemelés esetén
korlátlan forgalmi jogokat gyakorolhatnak.
(d) Az egyik Szerződő Fél légügyi hatósága nem tagadhatja meg annak engedélyezését, hogy a másik Szerződő
Fél légitársasága harmadik Felek légitársaságai által üzemeltetett járaton közös üzemelésű szolgáltatásokat
értékesítsen azon az  alapon, hogy az  érintett harmadik Fél légitársaságát az  első Szerződő Fél nem
jogosította fel arra, hogy az értékesítő légitársaság kódja alatt légiforgalmat bonyolítson.
(e) Mindegyik Szerződő Fél légitársaságai értékesíthetnek a  másik Szerződő Fél területén belül közös
üzemelésben üzemeltetett belföldi járatokat, feltéve, hogy ezek a  szolgáltatások egy átmenő forgalmú
nemzetközi útvonal részét képezik.
(f ) Mindegyik Szerződő Fél légitársaságainak nemzetközi légijáratok értékesítésre történő felkínálásakor
az eladáskor a vásárló számára egyértelművé kell tenniük, hogy melyik légitársaság üzemelteti a szolgáltatás
minden egyes szakaszát, és a  vásárló melyik légitársasággal vagy légitársaságokkal lép szerződéses
viszonyba.
6. Mindegyik Szerződő Fél törvényeinek és jogszabályainak függvényében, beleértve Magyarország esetében
az  európai uniós jogot, az  egyes kijelölt légitársaságoknak joguk van a  másik Szerződő Fél területén önerőből
földi kiszolgálást („saját kiszolgálást”) végezni, vagy saját belátásuk szerint választani az  egymással versenyben
lévő szállítók közül, amelyek részben vagy egészben földi kiszolgálást végeznek. Amennyiben ezek a  törvények
és jogszabályok korlátozzák vagy nem teszik lehetővé a  saját kiszolgálást, és nincs tényleges verseny a  földi
kiszolgálást végző szolgáltatók között, az egyes kijelölt légitársaságokat megkülönböztetéstől mentesen kell kezelni
a  saját kiszolgáláshoz és a  szolgáltató vagy a  szolgáltatók által nyújtott földi kiszolgáláshoz történő hozzáférés
tekintetében.
7. Mindegyik Szerződő Fél légitársaságai egy másik vállalattól – beleértve másik légitársaságot is – bérelt légijárművel
(vagy személyzettel együtt bérelt légijárművel) is folytathatnak nemzetközi légi szállítást, feltéve, hogy
az üzemeltetett légijármű és személyzete megfelel a vonatkozó üzemeltetési és repülésbiztonsági szabványoknak és
követelményeknek.
8. A Szerződő Felek elismerik, hogy a  jelen Megállapodásban szereplő jogok és jogosultságok érvényre juttatásának
érdekében mindegyik Szerződő Fél légitársaságainak lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy a másik Szerződő Fél
területén található repülőterekhez megkülönböztetéstől mentes alapon hozzáférjenek.
9. Nemzeti repülőtereiken a  résidők kiosztásával kapcsolatosan mindegyik Szerződő Fél biztosítja, hogy a  másik
Szerződő Fél légitársaságai számára a  résidők ugyanolyan átlátható, semleges és megkülönböztetéstől mentes
módon kerülnek kiosztásra, akárcsak az  összes többi légitársaság esetében, beleértve a  másik Szerződő Fél
légitársaságait is, az illető Szerződő Fél területén hatályos törvények és jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően,
és Magyarország esetében az európai uniós jognak megfelelően.
13. CIKK
Verseny 1. Az adott Szerződő Fél illetékességébe tartozó légitársaságok működésére mindegyik Szerződő Felek területén
hatályos versenyjogi törvények vonatkoznak, Magyarország esetében beleértve az európai uniós jogot is.
2. A Szerződő Felek versenyjogi törvényei alkalmazásának korlátozása nélkül, amennyiben valamelyik Szerződő
Fél légügyi hatóságai úgy ítélik meg, hogy légitársaságaikat a  másik Szerződő Fél területén hátrányos
megkülönböztetés vagy tisztességtelen bánásmód éri, arról a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságait
tájékoztathatják. A  légügyi hatóságok közötti konzultációt bármelyik légügyi hatóság kérésétől számított harminc
(30) napon belül (vagy légügyi hatóságok által elfogadott ennél rövidebb időn belül) le kell folytatni, kivéve, ha
az első légügyi hatóság megbizonyosodott arról, hogy a kérdést időközben megnyugtatóan rendezték.
14. CIKK
Konzultációk 1. Bármelyik Szerződő Fél bármikor konzultációt kérhet a  jelen Megállapodás végrehajtásával, értelmezésével,
alkalmazásával vagy módosításával kapcsolatban.
2. A 2. (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás), az 5. (Repülésbiztonság), valamint a 6. (A légiközlekedés védelme) cikk
rendelkezéseinek fenntartásával az  ilyen konzultációkat – amelyek történhetnek tárgyalás és levélváltás útján –
a  kérés kézhezvételét követő hatvan (60) napon belül kell megkezdeni, kivéve, ha a  Szerződő Felek kölcsönösen
másként egyeznek meg.
15. CIKK
A Megállapodás módosítása 1. A jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti írásos megegyezéssel módosítható vagy vizsgálható felül.
 2. Az ilyen módosítás vagy felülvizsgálat akkor lép hatályba, ha a  Szerződő Felek írásban értesítették egymást arról,
hogy a módosítás vagy felülvizsgálat életbe lépéséhez szükséges követelményeik teljesültek.
 3. Amennyiben légiközlekedéssel kapcsolatos többoldalú egyezmény lép hatályba mindkét Szerződő Fél
vonatkozásában, a  jelen Megállapodás az  érintett egyezmény rendelkezéseinek történő megfelelés mértékében
módosítottnak tekintendő.
16. CIKK
Vitás kérdések rendezése 1. Bármely, a Szerződő Felek között a jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő
vitát – a  viteldíjakra vagy a  nemzeti versenyjogi törvények alkalmazására vonatkozó viták kivételével – amelyet
konzultációval vagy tárgyalással nem lehet rendezni, bármelyik Szerződő Fél kérésére választottbíróság elé kell
utalni.
2. A bármelyik Szerződő Fél által diplomáciai csatornákon a  másik Szerződő Fél részére benyújtott, vitás kérdés
választottbíróság által történő rendezésére vonatkozó kérés kézhezvételétől számított harminc (30) napon belül
mindkét Szerződő Fél köteles megnevezni egy-egy választottbírót. Az  utolsóként megnevezett választottbíró
megnevezésétől számított harminc (30) napon belül a  két választottbíró köteles elnököt választani, akinek egy
harmadik állam állampolgárának kell lennie. Amennyiben harminc (30) nappal azt követően, hogy az  egyik
Szerződő Fél megnevezett egy választottbírót, a  másik Szerződő Fél nem nevezi meg a  második választottbírót,
vagy amennyiben a  második választottbíró megnevezését követő harminc (30) napon belül a  két választottbíró
nem egyezik meg az  elnök személyéről, bármelyik Szerződő Fél kérvényezheti az  ICAO Tanácsának Elnökét, hogy
a helyzettől függően nevezzen meg egy vagy több választottbírót. Amennyiben a Tanács Elnöke az egyik Szerződő
Fél állampolgára, az a rangidős Alelnök nevezi meg a választottbírót, aki ilyen alapon nem zárható ki.
3. Amennyiben a Szerződő Felek nem egyeztek meg másként vagy a választottbíróság másként nem írja elő, a teljes
választottbíróság felállását követő harminc (30) napon belül mindkét Szerződő Fél köteles benyújtani egy-egy
előterjesztést. Az  előterjesztésekre harminc (30) napon belül kell válaszolni. A  választottbírói testület – bármelyik
Szerződő Fél kérésére, vagy saját döntése alapján – a  válaszok esedékességét követő harminc (30) napon belül
meghallgatást tart.
4. A választottbíróság lehetőleg a meghallgatást vagy – ha nem tartanak meghallgatást – a válaszok elküldését követő
harminc (30) napon belül írásos döntést hoz. A döntés meghozatala szavazattöbbséggel történik.
5. A Szerződő Felek a kézhezvételtől számított tizenöt (15) napon belül kérhetik a döntés indokolását, az  indokolást
pedig az arra irányuló kéréstől számított tizenöt (15) napon belül kell kiadni.
6. A választott bíróság döntése a vitás ügyben résztvevő Szerződő Felek számára végleges és kötelező erejű.
 7. A jelen cikkben meghatározott választottbírósági eljárás költségeit a Szerződő Felek egyenlő arányban megosztják.
 8. Amennyiben és ameddig valamelyik Szerződő Fél nem tartja be a  jelen cikk 6. bekezdésében említett döntés
rendelkezéseit, a másik Szerződő Fél korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a jelen Megállapodás alapján
a vétkes Szerződő Félnek nyújtott jogokat és kedvezményeket.
17. CIKK
Felmondás 1. Bármelyik Szerződő Fél bármikor írásban értesítheti a  másik Szerződő Felet a  jelen Megállapodás felmondására
vonatkozó döntéséről. Az  értesítést egyidejűleg el kell juttatni az  ICAO-hoz is. A  Megállapodás az  értesítés
kézhezvételének első évfordulója előtti éjfélkor (a másik Szerződő Fél értesítésítésének kézhezvételi helyen) szűnik
meg, hacsak az  értesítést ezen időszak lejárta előtt a  Szerződő Felek kölcsönös megegyezés alapján vissza nem
vonják.
2. A másik Szerződő Fél által a  felmondásról szóló értesítés kézhezvételéről küldött visszajelzés hiányában az  ICAO
kézhezvételéről szóló visszajelzésének dátumát követő tizennégy (14) nap elteltével az  értesítés kézbesítettnek
tekintendő.
18. CIKK
Nyilvántartásba vétel az ICAO-nál
A jelen Megállapodást és annak bármely módosítását nyilvántartásra be kell nyújtani az ICAO-hoz.
19. CIKK
Hatálybalépés
A jelen Megállapodás akkor lép hatályba, amikor a  Szerződő Felek írásban értesítették egymást, hogy a  jelen
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelményeik teljesültek.
ENNEK HITELÉÜL alulírottak, akiket erre kormányaik megfelelően felhatalmaztak, a jelen Megállapodást aláírták.
KÉSZÜLT Budapesten, 2016. szeptember 23-án, magyar és angol nyelven, melyek közül mindkét szöveg egyaránt
hiteles.
Magyarország Kormánya részéről Ausztrália Kormánya részéről FÜGGELÉK 1. rész
ÚTVONALAK
A Szerződő Felek kijelölt légitársaságai nemzetközi légijáratok üzemeltetésére jogosultak az  alábbi útvonalak
pontjai között:
Magyarország kijelölt légitársaságai által használható útvonalak:
Pontok
Magyarországon Közbenső pontok Pontok Ausztráliában Túli pontok
Bármely Bármely Bármely Bármely Ausztrália kijelölt légitársaságai által használható útvonalak:
Pontok Ausztráliában Közbenső pontok Pontok Magyarországon Túli pontok
Bármely Bármely Bármely Bármely Megjegyzések:
1. Bármelyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai a fenti útvonalak pontjait saját döntésük alapján kihagyhatják,
feltéve, hogy – a kizárólag árufuvarozó szolgáltatások kivételével – az üzemeltetett légijárat kiindulási vagy
érkezési pontja azon a területen van, ahol az érintett légitársaság központi ügyvezetésének helye található.
2. A fenti útvonalak közbenső és túli pontjait, valamint a  kijelölt légitársaságok által ezeken a  pontokon
gyakorolható forgalmi jogokat a légügyi hatóságok időről időre meghatározzák.
3. Bármelyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága(i) a  másik Szerződő Fél területén található pontok között
nemzetközi út keretében bonyolíthat(nak) saját útmegszakítási forgalmat.
2. rész
ÜZEMELTETÉSI RUGALMASSÁG A jelen Függelék 1. részének függvényében mindegyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai saját döntésük alapján
valamelyik vagy mindegyik járatuk keretén belül:
(a) bármelyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek járatokat;
(b) különböző járatszámokat egy légi jármű üzemeltetése keretein belül egyesíthetnek;
(c) az útvonalakon lévő bármelyik pontban áttehetik a  forgalmat bármelyik légjárműről bármely másik
légijárműre,
útirány- vagy földrajzi korlátozás nélkül, valamint a jelen Megállapodás alapján egyébként engedélyezhető forgalmi
jog elvesztése nélkül.
3. rész
A LÉGIJÁRMŰVEK BÁRMELY KOMBINÁCIÓJA
A jelen Függelék 1. részében meghatározott útvonalak bármely szektorában vagy szektoraiban bármely
légitársaság jogosult nemzetközi légiszállítás lebonyolítására, beleértve az  egyéb légitársaságokkal közös
üzemelést, az üzemeltetett légijárművek típusának, méretének vagy számának az útvonal bármely pontján történő
megváltoztatására vonatkozó korlátozások nélkül.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 19. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1563/2015. (VIII. 12.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének keretében megvalósuló egyes konstrukciókban kötelezettségvállaláshoz, támogatási szerződések megkötéséhez és tartaléklisták megszüntetéséhez történő hozzájárulásról, valamint egyes kiemelt projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a TÁMOP-2.1.6-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Újra tanulok!” című projekt,
b) a  TÁMOP-3.3.12-12-2013-0001 azonosító számú, „»Ifjúság.hu« a  sikeres nemzedékért – Átfogó ifjúsági
szolgáltatásfejlesztés a közoktatásban tanuló diákok esélyegyenlőségének növelése érdekében” című projekt
és
c) a TÁMOP-5.2.8-12/1-2013-0001 azonosító számú, „Kisközösségi ifjúságnevelés támogatása” című projekt
támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul
a) az  1.  pont szerinti projektek vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási
időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. augusztus 14.
b) az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének módosításához,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 15.
3. hozzájárul a 2. melléklet szerinti projektek vonatkozásában
a) a kötelezettségvállaláshoz az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. melléklet szerint
b) a támogatási szerződések megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. melléklet szerint
4. hozzájárul
a) a  TÁMOP-2.1.3.B-12/1 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása középvállalkozások számára
a konvergencia régióban” című,
b) a TÁMOP-2.4.3.D.2-13/1 azonosító számú, „Szociális gazdaság fejlesztése a konvergencia régiókban” című,
c) a  TÁMOP-4.1.1.F-14/1/Konv azonosító számú, „A felsőoktatás területi, társadalmi, gazdasági szerepének
fejlesztése” című,
d) a  TÁMOP-4.2.1.C-14/1/Konv azonosító számú, „»Tudás-Park« A  növekedési zónák tudástranszfer
tevékenységének támogatása a felsőoktatási intézmények bevonásával” című,
e) a TÁMOP-4.2.2.B-15/1/Konv azonosító számú, „Tudományos képzési műhelyeinek támogatása” című,
f ) a  TÁMOP 4.2.2.D-15/1/Konv azonosító számú, „Interdiszciplináris kutatói teamek felkészítése a  nemzetközi
programokban való részvételre az alapkutatás és a célzott alapkutatás területén” című, valamint
g) a  TÁMOP-4.2.6-15/1 azonosító számú, „Egészségtudományi, egészségipari innovációs környezet fejlesztése,
szakmai hálózatosodás elősegítése” című
pályázati felhívásokra benyújtott projektjavaslatokból képzett tartaléklisták megszüntetéséhez az 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat I.10. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. augusztus 14.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2012/2017. (XII. 22.) Korm. határozata Lakitelek térségében az autizmus spektrum zavarral küzdő tanulók nevelésének-oktatásának támogatásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Ktvt.) 19.  §
(6) bekezdésében és az államháztartásról szóló CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
120 000 000 forint átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 63. Fejezeti stabilitási tartalék alcím terhére a Kvtv. 1. melléklet, XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím,
4. Köznevelés speciális feladatainak támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  Lakiteleki Auti Alapítvánnyal, mint a  kísérleti (pilot) programot megvalósító kedvezményezett szervezettel
létrejöjjön a  támogatási jogviszony, valamint a  költségvetési támogatás egy összegben kifizetésre kerüljön
a tevékenység 2017. évi megkezdése érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1676/2012. (XII. 28.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2012. decemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. §-a és az adósságot keletkeztető ügyletekhez
történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2012. évben történő megkötéséhez a következő kiegészítő
feltételekkel: a) az önkormányzat az 1. mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését
egyik évben sem, b) adósságmegújító ügyletek esetén az önkormányzat az ügyletből származó bevételét kizárólag a már meglévő
adósságának visszafizetésére fordíthatja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
211/2014. (V. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország vadászati, vadgazdálkodási hírnevének nemzetközi szintű elismertetése érdekében végzett
tevékenységéért
Marghescu Tamás, a (CIC) Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács vezérigazgatója részére,
a fenntartható természetgazdálkodás elveinek széleskörű terjesztése, valamint a határokon átívelő vadgazdálkodás
időszerű kérdéseinek megoldásában elért eredményei elismeréseként
Toni Vrščaj, a Nemzetközi Vadvédelmi Tanács Közép- és Délkelet-európai Koordinációs Fórumának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKEREsZTjE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. május 9.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1156/2011. (V. 20.) Korm. határozata a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 2011. felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokról.
1. A Kormány elrendeli a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Ket.) felülvizsgálatáról és módosításáról szóló javaslat előkészítését az alábbi célok megvalósítása
érdekében:
a) a hatósági eljárások túlszabályozottságának érdemi mérséklése az ügyféli jogok és a szolgáltató közigazgatás
szemléletének csorbítása nélkül,
b) az ügyfelekre háruló adminisztratív terhek további mérséklése úgy, hogy megmaradjon az ellenérdekű ügyfelek
jóhiszemű eljárásának, valamint a biztosítani kívánt közérdekek érvényesítésének az eszközrendszere,
c) a hatóságok terheinek lehetőség szerinti mérséklése akkor, ha az biztosítható az ügyféli adminisztratív terhek
növelése és a garanciális ügyféli jogok csorbítása nélkül,
d) a hatóság és az ügyfelek kapcsolatában az eljárás gyors, jogszerű, valamennyi jogosultságot és jogos érdeket,
valamint védendő közérdeket megfelelően mérlegelő, költséghatékony szabályozása, továbbá az eljárás
jóhiszemű lefolytatásáért való felelősség megerősítése,
e) az ügyfél választási lehetőségeinek kibővítése annak érdekében, hogy a jóhiszeműség keretei között maga
választhassa meg a számára legkényelmesebb, legkisebb teherrel járó ügyintézési formát,
f) az engedélyezéstől az ellenőrzésen és a bírságoláson keresztül a végrehajtásig a hatósági tevékenység magas
színvonalú ellátása fenntarthatóságának biztosítása.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a javaslat előterjesztésére 2011. szeptember 30.
2. A Kormány elrendeli a Ket. szerinti eljárási garanciák és az 1. pontban foglalt célok minél teljesebb érvényesítése
érdekében
a) annak megvizsgálását, hogy az egyes szabálysértési jog hatálya alá tartozó közigazgatás-ellenes magatartások
többszörös szankcionálása feloldható-e a vonatkozó szabálysértési szankció és a közigazgatási bírságolás körének
felülvizsgálatával, és
b) az a) pontban foglalt felülvizsgálat eredménye alapján a szükséges jogszabály-módosításokra vonatkozó javaslat
előkészítését.
Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
a feladatkörben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: a javaslat előterjesztésére 2011. szeptember 30.
3. A Kormány elrendeli a Ket. szerinti eljárási garanciák és az 1. pontban foglalt célok minél teljesebb érvényesítése
érdekében a hatósági nyilvántartásra vonatkozó ágazati szabályozás vizsgálatát a hatósági nyilvántartásba vétel során
figyelembe vehető bizonyítási eszközök és a Ket. szabályaitól való eltérés indokoltsága tekintetében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
a feladatkörben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: a javaslat előterjesztésére 2012. szeptember 30.
4. A Kormány elrendeli, hogy – az elektronikus közigazgatás készülő új jogszabályi környezetének figyelembe vételével –
készüljön felmérés arról, mely eljárásokban és milyen formában van lehetőség az elektronikus út igénybevételére,
illetve középtávon milyen fejlesztések várhatók az egyes hatóságok esetében, továbbá annak megvizsgálását, hogy az
informatikai fejlesztésekre figyelemmel milyen – középtávon bevezethető – lehetőségei vannak a hatóságok közötti
kapcsolattartás, valamint a hatósági ügyintézés során az elektronikus út szélesebb körben való alkalmazásának.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
a feladatkörben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: a javaslat előterjesztésére 2011. október 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
430/2015. (X. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Révay Györgyné dr. Loy Ida Máriát 2016. március 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2010. (IV. 13.) FVM rendelete az erdészeti termőhelyfeltárás részletes szabályairól.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (továb biak ban: Evt.) 112. § (2) bekezdése
6. és 18. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelési és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. erdészeti termőhelyfeltárás vagy termőhelyvizsgálat: Az adott területre jellemző erdőtársulások létét alapvetően
befolyásoló, növényföldrajzi, meteorológiai, hidrológiai, talajtani, földtani, domborzati és egyéb kiegészítő adatok
figye lembe véte lével az erdőgazdálkodás, különösen az erdőtervezés ökológiai megalapozását, a termőhelyet
optimálisan hasznosító fafajok, illetve célállományok megválasztását elősegítő tevékenység.
2. kis szelvény: A talaj jellemzőinek meghatározása érdekében, nem szabványosan kiásott szelvénygödör.
3. talajfúrás: A talaj jellemzőinek meghatározása érdekében, fúrásos eljárással végzett, enyhén bolygatott (nem kevert)
talajminta vétel.
4. talajszelvény: A talaj jellemzőinek és típusának (altípusának) meghatározása érdekében, szabvány szerint (MSZ 1398)
kiásott szelvénygödör.
5. termőhely: A növénytársulások életéhez szükséges élettelen (klíma, hidrológiai viszonyok, talaj) és élő tényezők
összessége.
6. termőhelyi részlet: Az azonos termőhelytípus-változattal jellemezhető, térképen is beazonosítható terület.
7. termőhelytérkép: A vizsgált terület termőhelyfeltárási eredményeinek térképi ábrázolása, alapegységei a termőhelyi
részletek, a viszonylag állandó és a termőképességgel a legszorosabb kapcsolatban álló tényezőket ábrázolja,
egyaránt támaszkodik a közvetlen és a közvetett termőhely-meghatározás adataira.
8. termőhelytípus: A klíma, a hidrológiai kategória és a genetikai talajtípus összessége.
9. termőhelytípus-változat: A termőhelytípus, a termőréteg mélység és a fizikai talajféleség összessége.
2. § (1) Az erdőrészletek rendeltetésének és üzemmódjának megállapítását, az erdők fatermőképesség szerinti ökonómiai
osztályozását, az erdőtelepítési, erdőfelújítási, erdőnevelési és fakitermelési munkák tervezését, kiemelten
az erdősítések célállomány-típusának megválasztását az erdészeti termőhelyfeltárás (továb biak ban:
termőhelyfeltárás) eredményeinek figye lembe véte lével kell elvégezni.
(2) Az Országos Erdőállomány Adattár (a továb biak ban: Adattár) tartalmazza az elvégzett termőhelyfeltárások adatait,
melyeket az erdészeti hatóság saját, és külső forrásokból származó adatok alapján készít el és egészít ki, így kiemelten
a körzeti erdőtervezés során pontosít, és folyamatosan karbantart.
(3) Az Adattárban a termőhelyfeltárás során meghatározott termőhelyi adatokat a vonatkozó szabályoknak meg fele lően
erdőrészlet, vagy földrészlet azonosítóhoz kötötten kell nyilvántartani.
3. § (1) Termőhelyfeltárást kell végezni a 4. §-ban részletezett módszerek valamelyikének alkalmazásával a körzeti erdőterv
készítésekor, amennyiben az Adattárban nyilvántartott termőhelyi adatok az erdőtervezés megalapozása érdekében
további pontosítást igényelnek.
(2) Az 5. § (1) bekezdése szerinti, kiemelt fontosságú esetekben a termőhelyi jellemzők meghatározása érdekében
részletes termőhelyfeltárást kell végezni.
4. § (1) A termőhelyfeltárás során a vizsgált erdőrészletben, illetve földrészleten meg kell állapítani a jellemző
termőhelytípus-változatot.
(2) A termőhelytípus-változat meghatározása történhet:
a) közvetlen módon:
aa) a kiválasztott helyen a vizsgált terület környezetének termőhelyi tényezői, és a talajszelvény helyszíni,
továbbá a talajminták utólagos laboratóriumi vizsgálatával (részletes termőhelyfeltárás),
ab) a kiválasztott helyen a vizsgált terület környezetének termőhelyi tényezői, és a talajszelvény, kis szelvény,
vagy talajfúrás helyszíni vizsgálatával (termőhelyleírás),
b) közvetett módon:
ba) a termőhelyi tényezők összhatására kialakuló természetes erdőtársulás-csoport, valamint az ott található
faállomány és növekedése, továbbá a termőhely jelző növények vizsgálata alapján,
bb) termőhely azonosítás alapján, a közelben azonos tengerszint feletti magassággal, kitettséggel, domborzati
és hidrológiai viszonyokkal, talajképző tényezőkkel jellemezhető, ismert termőhelytípus-változatú terület
azonosításával,
bc) termőhelytérkép felhasználásával. 5. § (1) Részletes termőhelyfeltárást kell végezni
a) az erdő rendeltetetésének az Evt. 27. § (1) bekezdés szerinti megváltoztatására irányuló eljáráshoz, amennyiben
a talajvédelmi rendeltetés megállapításának kérelmezésére a gyenge termőhely miatt kerül sor, és az Adattárban
nyilvántartott termőhelyi adatok ezt nem támasztják alá,
b) az Evt. 33. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltak teljesítése érdekében a körzeti erdőterv készítésekor az alábbi
esetekben:
ba) erdőszerkezet átalakítás tervezésekor, kivéve a fafajcserével nem járó erdőszerkezet átalakítást, vagy, ha
az Adattárban nyilvántartott termőhelyi és faállomány adatok a fafajcsere indokoltságát egyértelműen
alátámasztják,
bb) gyenge termőhely miatt a talajvédelmi rendeltetés megállapítására vonatkozó javaslat alátámasztására,
amennyiben az Adattárban nyilvántartott termőhelyi adatok ezt nem támasztják alá,
bc) az erdő felnyíló erdővé nyilvánítására vonatkozó javaslat alátámasztására, amennyiben az Adattárban
nyilvántartott termőhelyi adatok ezt nem támasztják alá,
bd) az erdőtervezés alá vont terület jellemzése érdekében – ahol még nem kellően feltárt a terület – minden
természetes erdőtársulásban, termőhelytípusban, és azokban az erdőrészletekben, ahol ez a tervezés
megalapozásához szükséges, különös tekintettel az erdőfelújítások tervezésére,
be) amennyiben az adattárban nyilvántartott termőhelytípus változattal kapcsolatban az erdészeti hatóság
vagy az erdőgazdálkodó/tulajdonos részéről kétség merül fel, és az termőhely leírással vagy közvetett
termőhelytípus változat meghatározással nem pontosítható,
c) az Evt. 40. § (2)–(3) bekezdés szerint az erdőterv módosítására irányuló eljáráshoz az alábbi esetekben:
ca) erdőszerkezet átalakításra irányuló kérelem benyújtásakor, kivéve a fafajcserével nem járó erdőszerkezet
átalakítást, vagy, ha az Adattárban nyilvántartott termőhelyi és faállomány adatok a fafajcsere
indokoltságát egyértelműen alátámasztják,
cb) amennyiben az erdő felújítása – valamely talajhiba, a megváltozott, vagy a fás növényzet számára
kedvezőtlen termőhelyi viszonyok miatt – az erdőtervben foglaltaktól eltérően valósítandó meg, vagy nem
hajtható végre,
cc) az erdő felnyíló erdővé nyilvánítása esetén,
d) az Evt. 44. § szerinti esetben az erdőtelepítési kivitelezési terv jóváhagyására irányuló eljáráshoz,
e) az erdő igénybevételének az Evt 78. § (2) bekezdés, és 80. § (3) bekezdés szerinti, az erdő mezőgazdasági
művelésbe vonása érdekében indított eljárásban – beleértve az Evt. 82. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetet is –,
amennyiben az Adattár nem tartalmaz részletes termőhelyfeltárással felvett termőhely adatot, vagy a termőhelyi
viszonyok megváltozása miatt a korábbi adatok pontosítása szükséges.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben, amennyiben a részletes termőhelyfeltárásra a körzeti erdőtervezés
során a hatósághoz intézett kérés alapján, vagy kérelemre indított eljárásban kerül sor, annak elkészítéséről a kérés,
vagy kérelem benyújtója köteles gondoskodni.
(3) A részletes termőhelyfeltárásnak legalább az 1. mellékletben meghatározott szakmai követelményeknek kell
megfelelni.
(4) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a részletes termőhelyfeltárás kérelemre indított eljárásban
válik szükségessé, úgy azt a 2. mellékletben meghatározott termőhelyfeltárási szakvéleménybe kell foglalni.
6. § Az 5. § (1) bekezdésében felsoroltaktól eltérő esetekben a termőhelytípus-változatot elegendő termőhelyleírással
vagy közvetett módon meghatározni.
7. § Az Adattáron történő átvezetés alapjául szolgáló termőhelytérképet az erdészeti hatóság készíti el. Más által készített
termőhelytérképet az erdészeti hatóság csak felülvizsgálat után használhat fel az Adattáron történő átvezetésre.
8. § Amennyiben az erdőgazdálkodó, a tulajdonos, a földterületet egyéb jogcímen használó (jogszerű használó), vagy ezek
megbízottja az erdőtelepítés területén, az erdőben, vagy az erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterületen végzett közvetlen termőhelyfeltárás eredményeit tartalmazó, az 1. mellékletben hivatkozott,
az elő írásoknak meg fele lően kitöltött Termőhelyvizsgálati jegyzőkönyvet (a továb biak ban: T-lap), termőhelytérképet,
továbbá az 1. mellékletben részletezett térképvázlatot, digitális fényképeket, vagy azok másolatát, vagy az azoknak
megfelelő adattartalmú, az erdészeti hatóság által jóváhagyott formátumú digitális állományt megküldi a területileg
ille té kes erdészeti hatóságnak, az azokban foglalt termőhelyi adatokat az erdészeti hatóság csak ellenőrzés, vagy
felülvizsgálat után vezetheti át az Adattáron.
9. § (1) Részletes termőhelyfeltárást, illetve termőhelyleírást felsőfokú erdészeti szakirányú végzettséggel rendelkező
jogosult erdészeti szakszemélyzet végezhet.
(2) A talajlaboratóriumi vizsgálati adatok minőségéért a laboratórium és a termőhelyfeltárás készítője felelős.
10. § (1) A rendeletben foglaltakat a rendelet hatálybalépése után keletkező ügyeknél és a hatálybalépést köve tően indított
eljárásoknál kell alkalmazni.
(2) E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1412/2015. (VI. 23.) Korm. határozata a KÖZOP-5.2.0-07-2008-0003 azonosító számú („Miskolc városi villamos vasút fejlesztése” című) nagyprojekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.2.0-07-2008-0003 azonosító számú, „Miskolc városi villamos vasút fejlesztése” című
nagyprojekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul
a) a projekt többlettámogatása vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási
időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 31.
b) a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
3. jóváhagyja a  Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP) 5. prioritása keretének legfeljebb
90 378 945  forint összegű többletkötelezettség-vállalással történő növelését azzal, hogy ezt az összeget a projekt
támogatási szerződésének megkötése érdekében kell felhasználni,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  3.  pont szerinti többletkötelezettség-vállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha
a  KÖZOP 5. prioritása keretének a  befejezett projektek finanszírozására fel nem használt maradványösszege eléri
a 3. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a KÖZOP módosításának előkészítéséről, ha a KÖZOP
5. prioritása esetén a forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 13.) EMMI utasítása a Vásáry Tamás Ösztöndíjról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i), j) és p) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a Vásáry Tamás Ösztöndíj működtetésére a következő utasítást adom ki.
1. § (1) A Vásáry Tamás Ösztöndíj (a továbbiakban: Ösztöndíj) célja
a) ifjú zenészek szakmai munkájának, művészeti tevékenységének ösztönzése,
b) a  kiemelkedő önkéntes tevékenységet végző személyek önkéntes tevékenysége dokumentálásának
támogatása.
 (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti célra külön ösztöndíjpályázatot kell meghirdetni.
2. § (1) Az  Ösztöndíj működtetéséért az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) felsőoktatásért
felelős államtitkára (a továbbiakban: államtitkár) felelős.
(2) Az államtitkár (1) bekezdés szerinti tevékenységében közreműködik a Vásáry Ösztöndíj Bizottság (a továbbiakban:
Bizottság).
(3) Az  államtitkár az  1.  § a), illetve b)  pontja alapján évente meghirdetett ösztöndíjpályázatok alapján
ösztöndíjpályázatonként egy-egy ösztöndíj adományozására tesz javaslatot.
3. § (1) Az államtitkár
a) kidolgozza az Ösztöndíj odaítéléséhez szükséges éves pályázati felhívást, és az emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően gondoskodik annak a miniszter által vezetett minisztérium
honlapján és hivatalos lapjában történő közzétételéről,
b) gondoskodik a pályázati eljárás lefolytatásáról,
c) ellátja az ösztöndíjas szerződés megkötésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos feladatokat.
(2) Az 1. § (1) bekezdés b) pontja alapján meghirdetett ösztöndíjpályázat tekintetében az államtitkár az (1) bekezdésben,
a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott feladatait a  szociális és családügyért felelős államtitkár bevonásával,
véleményének kikérése mellett látja el.
4. § (1) Az  Ösztöndíjra – a  pályázat benyújtásának időpontjában – legfeljebb a  25. életévét betöltött magyar állampolgár
– vagy a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 39.  § (1)  bekezdésében
meghatározott személy – pályázhat.
(2) Az 1. § a) pontja szerint az a személy nyerheti el az Ösztöndíjat, aki a pályázat benyújtásának időpontjában, illetve
az  ösztöndíj folyósításának időtartama alatt tanulmányait az  Nftv. 1.  mellékletében meghatározott felsőoktatási
intézményben
a) az  Nftv. 101.  § (7)  bekezdésében meghatározott művészeti felsőoktatási intézménnyel létesített előkészítő,
vagy
b) a zeneművészet képzési ághoz tartozó szakon – az Nftv. 3. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti képzési
szinten – hallgatói
jogviszony keretében folytatja. (3) Az 1. § b) pontja alapján az a személy nyerheti el az Ösztöndíjat, aki
a) a  pályázat benyújtásának időpontjában, illetve az  ösztöndíj folyósításának időtartama alatt tanulmányait
az Nftv. 1. mellékletében meghatározott felsőoktatási intézményben az Nftv. 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja
szerinti képzési szinten hallgatói jogviszony keretében folytatja,
b) vállalja, hogy dokumentálja már elvégzett, vagy folyamatban lévő önkéntes tevékenységét, annak eredményeit,
népszerűsítve ezzel az önkéntességet.
(4) A meghirdetett ösztöndíjpályázat elbírálása során előnyt élvez az a pályázó, aki
a) az  1.  § a) és b)  pontja esetén az  Nftv. 108.  § 9–10.  pontja szerint hátrányos vagy halmozottan hátrányos
helyzetűnek minősül,
b) az 1. § b) pontja esetén az önkéntes tevékenységét hátrányos, vagy halmozottan hátrányos helyzetű személyek
körében folytatja vagy folytatta. 5. § (1) A  Bizottság a  miniszter által felkért szakértőkből álló három fős testület. A  testület tagja és elnöke az  Ösztöndíj
névadója, vagy az általa megjelölt személy.
(2) A Bizottság a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében javaslatot tesz a pályázat elbírálására. A Bizottság
tagja a testületben végzett tevékenységéért díjazásban nem részesül.
6. § (1) A pályázat eredményéről a miniszter dönt.
 (2) A miniszteri döntést a 3. § a) pont szerint kell közé tenni.
7. § (1) Az Ösztöndíj fedezetét a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása
cím terhére kell biztosítani.
(2) Az  ösztöndíj mértéke díjazottakként havonta nettó százezer forint, mely összeg a  megállapítását követő január 1.
napját követő egy évben havonta – január kivételével –, minden hónap 15. napjáig kerül folyósításra. A január–március
havi ösztöndíj együttesen kerül folyósításra.
8. § A pályázati felhívás tartalmazza a pályázaton részvételre jogosult személyek felsorolását, az ösztöndíj megállapításának
és folyósításának az utasításban meghatározott feltételeit, a pályázat kötelező tartalmi elemeit, a benyújtás, továbbá
a szerződéskötés határidejét. A pályázat benyújtásának határideje a meghirdetést követő harmincadik nap.
9. § (1) Az ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül csatolta,
b) az utasításban és a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelel, és
c) más forrásból azonos célra ösztöndíjban nem részesül.
(2) A benyújtott pályázati anyag a határidőt követő nyolc napos hiánypótlási határidőn belül kiegészíthető, módosítható.
A hiánypótlásra nyitva álló határidő jogvesztő.
10. § (1) A  pályázatokat egy példányban a  minisztériumhoz kell benyújtani az  1.  melléklet szerinti papíralapú
formanyomtatványon a következő mellékletekkel:
a) a pályázó önéletrajza, melynek része a pályázó részletes (maximum 3 gépelt oldal) továbbtanulási terve, illetve
önkéntes tevékenység részletes bemutatása,
b) az 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti pályázat esetén a 4. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel
teljesítésére vonatkozó (maximum 3 gépelt oldal) összegzés, áttekintés (a továbbiakban: szinopszis),
c) a pályázó oktatójának ajánlása,
d) a feltétel fennállása esetén a 4. § (4) bekezdésében foglalt körülmények igazolására szolgáló dokumentumok.
(2) Korlátozottan cselekvőképes pályázó esetében a pályázat érvényességének feltétele – az (1) bekezdésben felsorolt
mellékleteken kívül – az  előkészítő jogviszonyban álló tanuló törvényes képviselőjének (képviselőinek) írásbeli
hozzájárulása a tanuló ösztöndíjban való részvételéhez.
11. § (1) Az  ösztöndíj csak a  pályázatot elnyert személy, és a  minisztérium közötti, az  ösztöndíj folyósításával összefüggő
jogokat és kötelezettségeket tartalmazó, szerződés megkötését követően folyósítható.
(2) Az ösztöndíjast a jogosulatlanul felvett összeget illetően az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok
szerint visszafizetési kötelezettség terheli.
(3) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíj-támogatással érintett év befejezésével egyidejűleg részletes – minden, az  ösztöndíjas
jogviszonnyal összefüggő eseményről, körülményről – beszámolót készít és nyújt be a miniszternek. A beszámoló
az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a 9. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szinopszisban foglaltak teljesítését
tartalmazza. A beszámoló része a teljesítés dokumentálása (igazolása).
(4) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik, amennyiben az ösztöndíjas
a) a pályázat benyújtásakor szükséges és fennálló feltételeknek már nem felel meg, illetve ezek a feltételek már
nem állnak fenn, b) nem teljesíti a szerződésben vállalt bármely kötelezettségét, vagy
c) az ösztöndíjról lemond.
(5) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnése esetén – az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok szerint –
a miniszter a támogatási szerződést felmondja.
(6) A megüresedett ösztöndíjas helyre pályázat nem írható ki.
12. § (1) A  minisztérium mint adatkezelő a  pályázó – előkészítő jogviszonyban álló – tanulóról nyilvántartott adatok
tekintetében  a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 41.  § (4)  bekezdés a)  pontjában, a  pályázó
hallgatóról a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 3. melléklet I/B. alcím 1. pont ba) és bl) alpontjában
foglaltakat tartja nyilván.
(2) Az utasítás szerinti személyes adatokat a minisztérium az ösztöndíj-támogatás megállapítása, a támogatási szerződés
megkötése, a  felhasználás ellenőrzése során, az  ezzel összefüggő elszámolás elfogadásától vagy a  szerződéses
jogviszony egyéb módon történő megszűnésétől számított 2 évig kezeli.
(3) Az utasítás szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók, és statisztikai felhasználás céljára személyazonosításra
alkalmatlan módon átadhatók.
13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
10/2010. (I. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 294/2009. (VI. 23.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 294/2009. (VI. 23.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. május 22-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az OVB-hez hitelesítés céljából, amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Országos Választási Bizottság Országgyűlés
által választott tagjai között kapjon helyt magyar nyelv- és irodalom tanári képesítéssel rendelkező választópolgár?”
Az OVB vitatott határozatával az aláírásgyűjtő ív mintapédányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolásában
kifejtette, hogy az Alkotmányból a taxatív módon felsorolt tiltott tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is
levezethetőek. Ilyen korlát, hogy csak olyan népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, amely
nem áll ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével. Az OVB
megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmány és az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) preambuluma alapján összeegyeztethetetlen
a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival. Az Nsztv. preambuluma szerint „[a] demokratikus
hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, ille tő leg a képviseleti
döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás útján részt vehessen”. Az ország
sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésére szolgáló intézményt nem lehet felhasználni abszurd vagy komolytalan
kérdések felvetésére. A Ve. 3. § d) pontja a népszavazási eljárásban is kizárja a népszavazás intézményének
rendeltetésével ellentétes joggyakorlást. Mindezek alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadta.
2. A kifogástevők véleménye szerint a határozat jogszabálysértő, és a kezdeményezést – jogszabálysértés hiányában –
az OVB-nek hitelesítenie kellett volna. Nézetük szerint a választópolgár alkotmányos joga eldönteni, hogy az általa
feltenni kívánt kérdést milyen tartalommal állítja össze. A kérdéssel, valamint az eredményes népszavazás esetén
a törvényalkotással kapcsolatban az OVB-t véleményezési jog nem illeti meg. Az indítványozók hivatkoznak
az Alkotmány 77. § (2) bekezdésére, melynek értelmében az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire
nézve kötelezőek, és ebből a rendelkezésből nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a választópolgárok nem
ismerik a rájuk vonatkozó jogszabályok tartalmát.
Véleményük szerint az OVB az Nsztv. preambulumát hivatkozási alapként fel sem hozhatta volna, mivel
a rendelkezésben foglalt „szavazás”-ra csak a népszavazás kitűzésével kerülhet sor, a jelen eljárás tárgya pedig
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek az Nsztv. elő írásaival való megfeleltethetősége.
A kifogástevők hivatkoznak továbbá az Nsztv. 10. §-ára, amely szerintük taxatíve meghatározza, hogy az aláírásgyűjtő
ív hitelesítését mely esetekben lehet megtagadni. A Ve. alapján csak akkor lehet megtagadni az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha az nem felel meg a Ve. rendelkezéseinek. Nézetük szerint tehát a kérdés szövegezésével és tartalmával
kapcsolatban a Ve. 3. § d) pontjában foglalt szabály alkalmazása fel sem merülhet.
A kifogástevők álláspontja szerint mivel az OVB a hitelesítés megtagadását alaptalan és irreleváns jogszabályokra
alapította kizárólag annak érdekében, hogy a kérdés hitelesítését megtagadja, eljárása nem felel meg a Ve. 3. §
d) pontjában foglalt alapelvi rendelkezésnek, ezért eljárása jogszabálysértő. A határozat tényleges elutasítási indokot
nem tartalmaz, ezért véleményük szerint az elutasítás motívuma személyes jellegű és szubjektív indíttatású. Mindezek
alapján kérik az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
Az Nsztv. preambulama:
„Alkotmányos alapelv, hogy a hatalom birtokosa a nép. Hatalmát az Alkotmány keretei között, elsősorban választott
képviselői útján gyakorolja. A demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek
eldöntésében, ille tő leg a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás
útján is részt vehessen.”
A Ve. alkalmazott szabályai:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket:
(...)
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,
(...)”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. [...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – az OVB határozata és az azzal szemben benyújtott kifogás keretei között azt vizsgálja,
hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy a benyújtott, országos népszavazásra feltenni kívánt
kérdés az Alkotmány és az Nsztv. preambuluma alapján összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével
és szabályaival, következésképp az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Határozatának meghozatala során az OVB követte az Alkotmánybíróság korábbiakban kialakított gyakorlatát.
A 2/1993. (I. 22.) AB határozat a következőket állapította meg: „A Magyar Köztársaság alkotmányos rendjében
a népszuverenitás gyakorlásának elsődleges formája a képviselet. Népszavazás csak az Alkotmány és
az alkotmányosan hozott törvények keretei között dönthet az Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben.
Az Alkotmány 2. § (2) bekezdése szerint, »a Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást
választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja«. Az Alkotmányból levezethető általános elv
az Országgyűlés által történő hatalomgyakorlás. Ehhez képest a népszavazással való döntés kivételes. Az Alkotmány
19. §-a az Országgyűlést a Magyar Köztársaság legfelsőbb államhatalmi szervévé nyilvánítja. Mindezek alapján
megállapítható, hogy a Magyar Köztársaságban a népszavazás – hasonlóan más parlamentáris államok alkotmányos
rendszeréhez – az Alkotmány keretei között a parlamenti hatalomgyakorlás kiegészítésére, annak befolyásolására
szolgáló intézmény. A népszavazás a parlamentáris rendszerben a hatalom képviseleti gyakorlásának kiegészítésére,
befolyásolására irányul, tehát komplementer jellegű. (ABH 1993, 33.) Az 52/1997. (X. 14.) AB határozat elvi tételként
állapította meg, hogy a közvetlen hatalomgyakorlás a népszuverenitás gyakorlásának kivételes formája, de
meg valósulásának esetében a képviseleti hatalomgyakorlás fölött áll. (ABH 1997, 331.)
A népszavazási kezdeményezés tekintetében a rendeltetésellenes joggyakorlás mércéjét az Alkotmánybíróság
18/2008. (III. 12.) AB számú határozatában fogalmazta meg. Ezen határozatában az Alkotmánybíróság rámutatott,
hogy az aláírásgyűjtés kezdeményezése a népszavazáshoz való jog gyakorlásának részjogosítványa,
a választópolgárok által kezdeményezett népszavazási eljárásnak döntő eleme, melynek célja – rendeltetése –
a népszavazási eljárás elindítása. E jog gyakorlása akkor rendeltetésszerű, ha összhangban áll az Alkotmány 2. §
(2) bekezdésében foglaltakkal, a népszuverenitás közvetlen, de kiegészítő gyakorlásával: „A rendeltetésszerű
joggyakorlás követelménye a hitelesítési eljárás kezdeményezése során azt jelenti, hogy az aláírásgyűjtés
kezdeményezőjének az országos népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás
kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia. Felelősségteljesen, annak
tudatában kell benyújtania kezdeményezését, hogy az általa útjára indított népszavazási eljárás állásfoglalásra készteti
az ország valamennyi választópolgárát, és annak eredményeként az Országgyűlést kötelező döntés születik, amely
országgyűlési döntéssé, törvénnyé válva hosszabb távon meghatározza a polgárok jogait, kötelezettségeit,
befolyásolja a társadalom életét.” (ABH 2008, 212.)
Mindezek alapján az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta
megalapozottnak, és a 294/2009. (VI. 23.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. január 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke