text:
61/2015. (IV. 10.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Vajda Zoltán Tamás magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozza a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy a  nyilvános vagyonnyilatkozat tételére kötelezett személyekkel közös háztartásban élő
hozzátartozók vagyonnyilatkozata is nyilvános legyen?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2015. április 23-án 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés Szervezője 2015. március 13-án személyesen összesen 24 támogató választópolgár
adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi
CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. A  benyújtott támogató
aláírások megfeleltek az Nsztv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
A Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-83037/2015. számú, 2015. március 10-én kelt határozatát, melyben a  Hatóság Vajda Zoltánt az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a kezdeményezés előzetes formai és tartalmi vizsgálatát, és mivel az a jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  Szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesítő, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2015. április 8. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
169/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. hegyi Antalnét
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
262/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelete az alapszámlához való hozzáférésről, az alapszámla jellemzőiről és díjazásáról.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (1) bekezdés i) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet előírásait kell alkalmazni a hitelintézetek által fogyasztók részére forintban nyitott és vezetett alapszintű
szolgáltatásokat biztosító fizetési számlára (a továbbiakban: alapszámla).
(2) A  hitelintézet akkor köteles az  alapszámlára vonatkozó szolgáltatást biztosítani, ha rendelkezik olyan forint
fizetési számla nyitására és vezetésére irányuló keretszerződéssel, amely fogyasztó részére legalább a  következő
szolgáltatások igénybevételét teszi lehetővé:
a) a fizetési számla megnyitásához, vezetéséhez és megszüntetéséhez kapcsolódó minden művelet,
b) a fizetési számlára történő készpénz befizetése,
c) a fizetési számláról történő készpénz kifizetése
ca) a fizetési számlát vezető hitelintézet bankfiók-hálózatában és
cb) EGT-államban automata bankjegykiadó gépből (ATM) készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján,
d) a következő fizetési műveletek végrehajtása az EGT-államokon belül
da) átutalás és rendszeres átutalás teljesítése, valamint fogadása,
db) beszedési megbízás teljesítése, és
dc) készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel a  fizető fél által a  kedvezményezett útján kezdeményezett
fizetés, ideértve a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz fizikai jelenléte nélküli fizetést is.
2. § (1) E  rendelet alkalmazásában EGT-államban tartózkodásra jogosult az  a  természetes személy, aki uniós jogi aktus
vagy EGT-állam jogszabálya alapján Magyarországon jogszerűen tartózkodhat, ideértve az  állandó lakhellyel nem
rendelkező személyeket és a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény,
valamint a menekültek helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv értelmében
menedékkérelemért folyamodó személyt is.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül az  e  rendeletben használt fogalmak meghatározását
a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény, valamint a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról
szóló törvény tartalmazza.
2. Az alapszámla jellemzői, valamint díja 3. § (1) Az alapszámlának legalább az 1. § (2) bekezdésében meghatározott szolgáltatások igénybevételét kell biztosítania
azzal, hogy a  teljesítéshez szükséges fedezet rendelkezésre állása esetén a  fizetési műveletek száma nem
korlátozható, ide nem értve a  készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel történő visszaélés megelőzése érdekében
a hitelintézet által szokásosan alkalmazott napi korlátot.
(2) Az alapszámlához nem kapcsolódhat hitelkeret. Az alapszámlának kizárólag egy számlatulajdonosa lehet.
 (3) Az alapszámlához tartozó készpénz-helyettesítő fizetési eszköz az alapszámla tényére bármilyen formában történő
utalással külsőleg nem különböztethető meg más fizetési számlához tartozó készpénz-helyettesítő fizetési eszköztől.
 (4) Az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés megkötését nem lehet más pénzügyi, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatás igénybevételéhez, valamint – hitelszövetkezet kivételével – a hitelintézetben történő tagsági részesedés
szerzéséhez kötni.
4. § (1) Az alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés alapján a fogyasztó által fizetendő díjak, költségek havi összege
– ideértve a  készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek a  számlatulajdonos részére történő rendelkezésre bocsátása
éves díjának egy hónapra eső díját is – nem haladhatja meg az esedékességét megelőző év utolsó napján érvényes
legkisebb összegű havi bruttó minimálbér 1,5%-át, ha az  alapszámla felett rendelkezni jogosult a  tárgyhónapban
legfeljebb
a) Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből (ATM) készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz útján forintban kettő készpénzfelvételt hajt végre, amelynek együttes összege nem haladja meg
az egyszázötvenezer forintot, vagy a fizetési számlát vezető hitelintézet bankfiók-hálózatában forintban egy
készpénzfelvételt hajt végre legfeljebb ötvenezer forint értékben, valamint
b) akár papír alapon, akár elektronikus úton négy átutalási megbízást ad, amelynek együttes összege
a  rendszeres átutalási megbízások alapján teljesített átutalásokkal együtt nem haladja meg az  egyszázezer
forintot.
(2) Az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződésben a  hitelintézet a  szokásos árképzési gyakorlata szerint
határozza meg
a) a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz letiltása, valamint pótlása díját,
b) az (1) bekezdésben meghatározottakon túli készpénzfelvétel, valamint átutalási megbízás díját, továbbá
c) a keretszerződésben rögzített kötelezettségek fogyasztó általi megszegéséhez kapcsolódó díjat, büntetést.
(3) Az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés alapján a  fizető fél által a  kedvezményezett útján forintban
kezdeményezett készpénz-helyettesítő eszközzel történt fizetés, az  alapszámlára forintban történő készpénz
befizetése, valamint az  alapszámláról forintban történő beszedés teljesítése után külön díj vagy költség nem
számítható fel.
(4) Az alapszámla ingyenes igénybevételének lehetősége tekintetében
a) az érintett, rászoruló fogyasztók köréről, valamint
b) az  (1)  bekezdés szerinti díj fogyasztóval vagy hitelintézettel az  állami vagy önkormányzati költségvetésből
történő elszámolásának módjáról
külön jogszabály rendelkezik. 3. Az alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés megkötése
5. § Az alapszámlát vezető hitelintézetnek a  fogyasztó fizetési számlára vonatkozó keretszerződés-kötésre irányuló
jognyilatkozatát megelőző papíron vagy tartós adathordozón történő tájékoztatása külön kiterjed
a) az  alapszámla, valamint a  hitelintézet által vezetett más fizetési számlák közötti eltérésekre is, ideértve
a használatuk feltételeit, valamint díjukat és költségüket, valamint
b) a 3. § (4) bekezdésében foglaltakra.
6. § (1) EGT-államban tartózkodásra jogosult fogyasztó az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés megkötését
– a  (2)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – akkor kezdeményezheti, ha Magyarországon más pénzforgalmi
szolgáltatónál nem rendelkezik forintban vezetett fizetési számlával és nincs rendelkezési joga sem ilyen számla
felett. Erről a fogyasztó a keretszerződés megkötésének kezdeményezésekor köteles írásban nyilatkozni.
(2) Ha a  fogyasztó Magyarországon forintban vezetett fizetési számlával már rendelkezik vagy ilyen számla felett
van rendelkezési joga, a  hitelintézet erre hivatkozva nem utasíthatja el az  alapszámla vezetésére vonatkozó
keretszerződés megkötését, ha a  fogyasztó nyilatkozik arról, hogy a  fizetési számlaszerződése felmondásra vagy
a rendelkezési joga megszüntetésre került.
(3) A  fogyasztó az  alapszámlára vonatkozó keretszerződés megkötésének, valamint módosításának
kezdeményezésekor nem igényelhet az  alapszámla vezetéséhez kapcsolódóan olyan további szolgáltatást, amely
nem része az alapszámlát vezető hitelintézet által ajánlott keretszerződésnek.
(4) A  fogyasztó köteles tájékoztatni az  alapszámláját vezető hitelintézetet, ha az  alapszámla vezetésére vonatkozó
keretszerződés megkötését követően Magyarországon más pénzforgalmi szolgáltatónál olyan fizetési számla
vezetésére irányuló keretszerződést kötött vagy olyan fizetési számla felett lett rendelkezési joga, amely lehetővé
teszi legalább az 1. § (2) bekezdésében meghatározott szolgáltatások igénybevételét.
7. § (1) Alapszámlát vezető hitelintézet az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés megkötése iránti kérelem
elfogadásáról vagy elutasításáról haladéktalanul, de legkésőbb a  hiánytalan kérelem kézhezvételét követő
10 munkanapon belül dönt, amelyről értesíti a fogyasztót.
(2) Ha jogszabály nem tiltja, a  kérelem elutasításának indokáról az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőn belül
a hitelintézet köteles a fogyasztót írásban, külön díj felszámítása nélkül tájékoztatni.
(3) Az  elutasításról szóló értesítésben tájékoztatni kell a  fogyasztót az  elutasításhoz kapcsolódó panasztételi
lehetőségéről, valamint arról, hogy az alapszámlát vezető hitelintézet a Pénzügyi Békéltető Testület irányába tett-e
általános alávetési nyilatkozatot, meg kell adnia a  Pénzügyi Békéltető Testület székhelyét, telefonos és internetes
elérhetőségét, valamint a  levelezési címét, továbbá a  fogyasztó külön kérésére meg kell küldenie a  Pénzügyi
Békéltető Testület által készített és a hitelintézet rendelkezésére bocsátott kérelem-nyomtatványt.
4. Az alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés felmondása 8. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a  hitelintézet az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződést
kizárólag akkor mondhatja fel, ha
a) a fogyasztó az alapszámlát szándékosan jogellenes célokra vagy nem szerződésszerűen használta fel,
b) az alapszámlán 24 egymást követő hónapban nem hajtottak végre fizetési műveletet,
c) a  fogyasztó az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés megkötésekor megtévesztő vagy valótlan
adatot közölt a hitelintézettel az alapszámlára vonatkozó jogosultsága tekintetében,
d) a fogyasztó már nem jogosult EGT-államban jogszerű tartózkodásra,
e) a  fogyasztó az  alapszámla vezetésére vonatkozó keretszerződés megkötését követően Magyarországon
más pénzforgalmi szolgáltatónál olyan fizetési számla vezetésére irányuló keretszerződést kötött vagy
olyan fizetési számla felett lett rendelkezési joga, amely lehetővé teszi legalább az  1.  § (2)  bekezdésében
meghatározott szolgáltatások igénybevételét, vagy
f ) legalább 3 hónapja a számla negatív egyenleget mutat, és a fogyasztó tartozását a hitelintézet felszólítására
sem fizette meg.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és c)  pontja a  keretszerződésben foglaltak súlyos megsértésének minősül, ezért a  felmondás
azonnali hatályú.
(3) A felmondást – ha jogszabály nem tiltja – a hitelintézet annak közlésével egyidejűleg írásban, külön díj felszámítása
nélkül köteles megindokolni.
(4) A felmondásról szóló értesítésben tájékoztatni kell a fogyasztót a szerződés felmondásával kapcsolatos panasztételi
lehetőségéről, valamint arról, hogy az alapszámlát vezető hitelintézet a Pénzügyi Békéltető Testület irányába tett-e
általános alávetési nyilatkozatot, meg kell adnia a  Pénzügyi Békéltető Testület székhelyét, telefonos és internetes
elérhetőségét, valamint a  levelezési címét, továbbá a  fogyasztó külön kérésére meg kell küldenie a  Pénzügyi
Békéltető Testület által készített és a hitelintézet rendelkezésére bocsátott kérelem-nyomtatványt.
5. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2016. szeptember 18-án lép hatályba.
10. § Az e rendeletben foglaltakat az 1. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő hitelintézet legkésőbb
2016. október 15-től köteles alkalmazni.
11. § Ez a  rendelet a  fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a  fizetésiszámla-váltásról és
az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1487/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
292/2010. (XII. 22.) Korm. rendelete a köztisztviselők és a kormánytisztviselők tartalékállományba helyezéséről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 80. § (1) bekezdésének g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, valamint az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § (1) E rendelet hatálya a Ktv. 1. §-ának (1) és (2) bekezdéseiben és a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi
LVIII. törvény 1. §-ában meghatározott szervekre (a továbbiakban: közigazgatási szerv) és – a (2) bekezdés kivételével –
az e szervekkel jogviszonyban álló köztisztviselőre, valamint kormánytisztviselőre (a továbbiakban együtt: tisztviselő)
terjed ki. (2) E rendelet a) a közigazgatási államtitkárra, helyettes államtitkárra,
b) az önkormányzati politikai főtanácsadói, önkormányzati politikai tanácsadói munkakörbe kinevezett
köztisztviselőre, c) vezetői megbízással, kinevezéssel rendelkező köztisztviselőre, d) ügykezelőre,
e) kormányzati ügykezelőre nem alkalmazható. 2. § A tisztviselő tartalékállományba helyezéséről – köztisztviselőnél a hozzájárulása esetén – a felmentésre vonatkozó
munkáltatói intézkedésben kell rendelkezni. 3. § (1) A tartalékállományba helyezett tisztviselő adatait a közigazgatásért és igazságügyért felelős miniszter által vezetett
minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) a tartalékállományba helyezettek nyilvántartására szolgáló informatikai
rendszerben (a továbbiakban: TARTINFO-rendszer) kezeli. (2) A tartalékállományba helyezett tisztviselő adatainak a TARTINFO-rendszerben történő rögzítéséről, módosításáról,
törléséről és a közigazgatási szerv adataiban történő változás átvezetéséről a közigazgatási szerv vezetője
gondoskodik. A közigazgatási szerv vezetője az általa meghatalmazott legfeljebb öt tisztviselő számára hozzáférést
biztosít a TARTINFO-rendszerhez. (3) A közigazgatásért és igazságügyért felelős miniszter jogosult a tartalékállományba helyezett tisztviselő adataiba
betekinteni, valamint az adatokat statisztikai célra felhasználni. 4. § (1) A közigazgatási szerv vezetője a TARTINFO-rendszerbe bejelentkezési kóddal és jelszóval (a továbbiakban együtt:
TARTINFO azonosítók) lép be. (2) A közigazgatási szerv vezetője a TARTINFO-rendszerbe a 2010. január 1-jei E-KÖZIGTAD adatszolgáltatás során
használt bejelentkezési kóddal és jelszóval lép be. (3) Annak a közigazgatási szervnek a vezetője, amely nem rendelkezik E-KÖZIGTAD bejelentkezési kóddal és jelszóval,
a rendelet hatálybalépését követő harminc napon belül regisztrál a TARTINFO-rendszerbe. A regisztrációhoz
szükséges TARTINFO azonosítók kiadását a közigazgatási szerv vezetője igényelheti az e rendelet melléklete szerinti
regisztrációs bejelentő lap megküldésével. A hivatali szervezet vezetőjének aláírásával ellátott regisztrációs bejelentő
lapot a minisztériumnak kell postai úton megküldeni legalább tizenöt munkanappal a TARTINFO-rendszer
használatának megkezdése előtt. A minisztérium a közigazgatási szerv vezetőjének a TARTINFO azonosítókat
a regisztrációs bejelentő lap megérkezésétől számított nyolc munkanapon belül, postai úton, tértivevényes
küldeményként küldi meg. (4) A közigazgatási szerv vezetője a TARTINFO-rendszerbe történő első bejelentkezéskor megváltoztatja a jelszavát.
A megváltoztatott jelszóról a TARTINFO-rendszer elektronikus úton értesíti a közigazgatási szerv vezetőjét.
(5) A TARTINFO-rendszer a tartalékállományba került tisztviselőről a Ktv. 5. számú mellékletében meghatározott
adatokat, továbbá statisztikai célra szolgáló, önkéntes adatszolgáltatáson alapuló adatokat tartalmaz.
5. § (1) A közigazgatási szerv vezetője a tartalékállományba helyezett tisztviselő adatait a tisztviselő tartalékállományba
helyezésétől számított öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO-rendszerbe.
(2) A közigazgatási szerv vezetője a tartalékállományba helyezett tisztviselőt törli a TARTINFO-rendszerből, ha
a) áthelyezésre kerül sor, b) a tisztviselő kéri a törlését,
c) megszűnik a tisztviselő jogviszonya, d) a tisztviselőt új munkakörbe helyezik át.
(3) A tartalékállomány lejártával a TARTINFO-rendszer automatikusan törli a tartalékállományba helyezett tisztviselő
adatait. 6. § (1) A közigazgatási szerv vezetője az álláshely betöltése érdekében megkeresheti a minisztériumot, hogy
a tartalékállományba helyezett tisztviselők között keresést végezzen. (2) A minisztérium a kért keresést a megkereséstől számított öt munkanapon belül lefolytatja, és ajánlati listát állít össze
az álláshely betöltésére alkalmas tisztviselőkről. Az ajánlati lista abc sorrendben tartalmazza a tisztviselőket.
(3) A minisztérium a lefolytatott keresésről értesíti a közigazgatási szerv vezetőjét. Egyidejűleg a keresést kérő
közigazgatási szerv vezetője számára hozzáférhetővé teszi az ajánlati listán szereplő tisztviselőknek a Ktv. 5. számú
mellékletében meghatározott adatait. A közigazgatási szerv vezetője abban az esetben is kap értesítést, ha
a minisztérium keresése eredménytelen. 7. § (1) Az ajánlati listán szereplő tisztviselő adatai alapján a keresést kérő közigazgatási szerv közvetlenül
a tartalékállományba helyezett tisztviselőnél kezdeményezheti a szóbeli meghallgatást továbbfoglalkoztatása
céljából. (2) A szóbeli meghallgatás helyét és időpontját úgy kell meghatározni, hogy a tartalékállományba helyezett tisztviselő
eleget tudjon tenni a szóbeli meghallgatáson való megjelenésnek. Az erről szóló tájékoztatást a meghallgatás
időpontját megelőzően legalább három munkanappal kell a tisztviselőnek kézbesíteni. A szóbeli meghallgatáson való
megjelenést a tisztviselő számára lehetővé kell tenni. (3) A szóbeli meghallgatást követően a keresést kérő közigazgatási szerv vezetője haladéktalanul írásban tájékoztatja
a tartalékállományba helyezett tisztviselőt foglalkoztató közigazgatási szerv vezetőjét a tisztviselő
továbbfoglalkoztatására irányuló szándékáról és kezdeményezi az áthelyezést. (4) Az áthelyezésről a munkáltatói jogkör gyakorlója írásban tájékoztatja a tartalékállományba helyezett tisztviselőt, aki
a tájékoztatás kézhezvételét követő nyolc napon belül nyilatkozik, hogy az áthelyezést elfogadja-e.
A tartalékállományba helyezett tisztviselő hozzájárulása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója intézkedik
az áthelyezésről, s visszavonja a tartalékállományba helyezett tisztviselő felmentését.
8. § A közigazgatási szerv vezetője az ajánlati lista kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül
a TARTINFO-rendszeren keresztül értesíti a minisztériumot az ajánlati listán szereplő tisztviselőkre vonatkozó
döntéséről. 9. § (1) A közigazgatási szerv vezetője a változás bekövetkeztétől számított öt munkanapon belül intézkedik a közigazgatási
szerv adataiban történő változás átvezetéséről a TARTINFO-rendszerben. (2) Ha a közigazgatási szerv megszűnik, akkor a megszűnő közigazgatási szerv vezetője a TARTINFO-rendszerben rögzíti
a megszűnés időpontját, annak módját (jogutód nélkül vagy jogutóddal). A megszűnés időpontjától kezdve
a megszűnő szervnek megszűnik a jogosultsága a TARTINFO-rendszerhez történő hozzáféréshez.
(3) Ha a közigazgatási szerv jogutód nélkül szűnik meg, akkor a jogviszony megszüntetésével, valamint a Ktv. 20/A. § (2)
és (5) bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatos munkáltatói intézkedéseket a közigazgatási szerv
felügyeleti szerve hozza meg. (4) Amennyiben önkormányzat szűnik meg jogutód nélkül, akkor a jogviszony megszüntetésével, valamint a Ktv. 20/A. §
(2) és (5) bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatos munkáltatói intézkedéseket a megszűnő
közigazgatási szerv hozza meg. (5) Ha a megszűnő szervnek van jogutódja, akkor a jogutód közigazgatási szerv látja el a Ktv. 20/A. § (2) és
(5) bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatos munkáltatói intézkedéseket. Több jogutód közigazgatási
szerv esetén a megszűnő közigazgatási szervnek minden tisztviselő esetében meg kell határozni a jogutód
közigazgatási szervet. (6) A közigazgatási szerv vezetőjének személyében történő változás esetén az új vezető haladéktalanul postai úton kéri
a minisztériumtól a korábbi vezető jogosultságának megszüntetését és a TARTINFO-rendszerhez való hozzáférés
biztosítását a közigazgatási szerv nevének és az e rendelet mellékletében szereplő regisztrációs adatlapnak
a közigazgatási szerv hivatali szervezete vezetőjére vonatkozó adatainak megadásával. A minisztérium öt
munkanapon belül módosítja a vezető adatait, és elektronikus úton elküldi a TARTINFO azonosítókat.
10. § (1) Ez a rendelet 2011. január 15-én lép hatályba.
(2) A rendelet szabályait a hatálybalépését követően közölt felmentésekre kell alkalmazni.
(3) A rendelet hatálybalépését megelőző napon a Köztisztviselői Tartalékállomány Információs Rendszer aktív
állományában lévő tartalékállományba helyezett tisztviselők átkerülnek a TARTINFO-rendszerbe.
(4) Hatályát veszti a köztisztviselők tartalékállományba helyezéséről és a betöltetlen köztisztviselői állások nyilvános
közzétételéről szóló 150/1998. (IX. 18.) Korm. rendelet, továbbá a közszolgálati nyilvántartás egyes kérdéseiről szóló
7/2002. (III. 12.) BM rendelet 1. §-ának (3) bekezdése, 7. §-a és 4. számú melléklete.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2009. (I. 30.) HM utasítása az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
és a 97. §-a (1) bekezdésének l) pontja alapján – figyelemmel a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvényben, az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvényben, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998 (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra – az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról a következő utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit a 2009. január 1-je után
teljesített terven felüli intézményi bevételekre (a továbbiakban: bevétel) kell alkalmazni. Az utasítás hatálya nem
terjed ki az ingatlan értékesítéséből befolyó bevételekre.
A bevételek minősítése 2. § (1) A honvédelmi szervezet kincstári számláján jóváírt,
vagy a házipénztárba befizetett, illetőleg tényleges pénzforgalom nélkül keletkezett bevételeit az eredeti bizonylat
alapján kell minősíteni abból a szempontból, hogy azok a
HM költségvetési fejezet központosított, vagy a honvédelmi szervezet intézményi saját bevételét képezik. A bevételeket ennek a minősítésnek megfelelően kell rögzíteni a
könyvelésben.
(2) A minősítést a honvédelmi szervezetek pénzügyi és
számviteli szervezeti elemei, illetve a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) állományából a honvédelmi szervezetekhez a pénzügyi és
számviteli ellátásra kikülönített szervezeti elemek (a továbbiakban együtt: pénzügyi és számviteli szerv) – a honvédelmi szervezet szakszolgálataival együttműködve – a
HM hatályos számlarendje alkalmazásával végzik.
3. § (1) A HM költségvetési fejezet központosított bevételét
képezi – a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok (a továbbiakban: KNBSZ) speciális gazdálkodással összefüggő
bevételeit kivéve – a honvédelmi szervezet alap-, kiegészítő és kisegítő tevékenységével kapcsolatos minden olyan
bevétel, mely tevékenység kiadásainak fedezete költségvetési támogatás, támogatás értékű bevétel (pl. OEP-támogatás), vagy természetbeni ellátás formájában biztosított, s
annak visszapótlása nem indokolt.
(2) A HM költségvetési fejezet központosított bevételei
közé tartoznak – a bartermegállapodásból származó bevételek kivételével – különösen:
a) jogszabályban meghatározott értékhatárig az ingó
tárgyi eszközök és készletek értékesítéséből származó bevételek 100%-a, ide nem értve a közbeszerzési eljárás dokumentációjának és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem (a továbbiakban: ZMNE) intézményi saját bevételei terhére beszerzett tárgyi eszközök értékesítéséből, a
HM ÁEK kiegészítő, kisegítő tevékenységéből, valamint a
4. § (2) bekezdése szerint befolyó bevételeket;
b) a kártérítési bevételek (kivéve a KNBSZ e címen befolyó bevételeit) és a késedelmi kamat 100%-a;
c) a honvédségi gépjárművek magáncélú igénybevétele
után befolyt bevételek 100%-a, ide nem értve a KNBSZ, a
ZMNE és a katonai ügyészségek e jogcímen befolyt bevételeit;
d) a képzési támogatás visszatérítéséről szóló 6/2002.
(I. 25.) HM rendelet által szabályozott ösztöndíj- és képzésiköltség-visszatérítések 100%-a;
e) a külföldi feladatvégrehajtással kapcsolatos anyag- és
eszközszállítások áfa-visszatérülésének 100%-a;
f) a nemzetközi feladatok és a nemzetközi térítések
(1) bekezdés szerint minősített bevételeinek 100%-a;
g) a kötbér, bírságbevételek 100%-a;
h) az igazgatási szolgáltatási díjbevételek 100%-a, ide
értve – a HM ÁEK kivételével – a gépjármű-vezetői jogosítvány érvényesítésével kapcsolatos egészségügyi vizsgálat és igazolás kiadásából befolyó bevételeket;
i) a szolgáltatási díjbevételek 85%-a, kivéve a ZMNE
költségtérítéses képzéséből, a továbbszámlázott, közvetített szolgáltatásokból befolyt bevételeket, továbbá a HM
ÁEK által nyújtott egészségügyi ellátásért fizetett térítési
díjakat, ideértve az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes
szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet szerint
más egészségügyi szolgáltató részére végzett szolgáltatások bevételeit is;
j) a bérleti és lízingdíjak 80%-a, kivéve a külképviseletek bérleti díj bevételeit és a 4. § (1), valamint (3) bekezdései szerint befolyó bevételeket;
k) a munkahelyi étkeztetés, élelmezési pénznorma
összegével csökkentett térítési díjbevétele.
(3) A kiegészítő, kisegítő tevékenységek ellenértékéből
a HM költségvetési fejezetet megillető bevételekre vonatkozó szabályokat a honvédelmi szervek kiegészítő, kisegítő tevékenységéből származó bevételek felhasználásáról
és elszámolásáról, valamint a vállalkozási tevékenységgel
kapcsolatos egyes kérdéseket szabályozó HM utasítás tartalmazza.
4. § (1) A HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban:
HM IÜ) központi bevételét képezik a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint lakhatás támogatásáról
szóló 6/1994. (IV. 30.) HM rendelet 149. §-ában meghatározott bevételek.
(2) A külföldi fegyveres erők és nemzetközi szervezetek
részére Magyarországon szerződés, vagy egyéb megállapodás alapján nyújtott szolgáltatások, illetve külföldön
végrehajtott kenő- és hajtóanyag értékesítések bevételei –
visszapótlásként – a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) központi bevételét képezik.
(3) A honvédelmi miniszter által alapított gazdasági társaságok részére használatba adott ingatlanok bérleti díj bevétele a HM IÜ központi, a használatba adott tárgyi eszközök után fizetett bérletidíj-bevétele pedig a HM fejezet
központosított bevétele.
5. § A 3. § (2) bekezdésének i)–j) pontjában meghatározott
%-on és a k) pontjában meghatározott bevételen felüli bevételek, továbbá a 3. § (1) bekezdése szerint a HM költségvetési fejezet központosított bevételének nem minősített
bevételek a honvédelmi szervezet intézményi saját bevételét képezik. Az intézményi saját bevételnek minősített
költségvetési bevételek – a 8. § (1) bekezdésben foglaltak
kivételével – csak a szükséges előirányzat-módosítást követően használhatók fel.
A bevételek elszámolásának, befizetésének
és előirányzat-módosításának rendje 6. §
(1) A honvédelmi szervezet bevételeiről, a (3) és (7) bekezdésekben foglaltak kivételével negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap 15-éig, a melléklet szerinti kimutatás kitöltésével adatszolgáltatást teljesít a HM KPÜ
részére. A honvédelmi szervezet – a 8. §-ban foglaltak kivételével – adatszolgáltatással kezdeményezi az intézményi saját bevétele, a HM IÜ és a HM FLÜ pedig a központi
bevétele előirányzatosítását, valamint egyidejűleg végrehajtja – a devizabevételek kivételével – a központosított
bevételek elszámolását és befizetését.
(2) A kimutatásban a honvédelmi szervezet elemi költségvetésében jóváhagyott eredeti bevételi előirányzatok
teljesítéséről nem kell elszámolni, azonban az azokhoz
kapcsolódó terven felüli bevételekről a melléklet szerint
kell jelenteni.
(3) A honvédelmi szervezet indokolt esetben soron kívül kezdeményezheti az intézményi saját bevétele előirányzatosítását a kimutatás megküldésével.
(4) A kimutatást két példányban, az előirányzat-módosítás indokolására vonatkozó szöveges javaslatot pedig
egy példányban kell megküldeni. Az előirányzat-módosítási javaslatot a pénzügyi és számviteli szerv állítja össze
és a honvédelmi szervezet vezetője írja alá.
(5) A devizabevételekről – a (6) bekezdésben foglaltak
kivételével – az adatszolgáltatást elkülönítetten Ft-ban és
az adott devizanemben kell végrehajtani, azonban a befolyt bevételeket nem kell befizetni a (9) bekezdésben
meghatározott számlára, azokat az előirányzat-módosítás
jóváhagyásáig átfutó tételként kell kezelni.
(6) A KNBSZ a devizában befolyt bevételek után az
adatszolgáltatást és a befizetést Ft-ban teljesíti.
(7) A honvédelmi szervezet
a) az október–november havi bevételek előirányzatosí
tásának kezdeményezését, valamint a központosított bevételek befizetését tárgyév december 6-áig hajtja végre;
b) a december hónapban realizálódott bevételek előirányzatosításának kezdeményezését, valamint a központosított bevételek befizetését a tárgyévet követő január
15-éig hajtja végre. A beutalás a „420”-as kiadási és a
„510”-es bevételi kincstári tranzakciós kódok (a továbbiakban: KTK) alkalmazásával történik.
(8) Az általános forgalmi adó alanyi körbe (a továbbiakban: áfakörbe) nem tartozó honvédelmi szervezet a központosított bevételeit bruttó összegben fizeti be. Az áfakörbe tartozó honvédelmi szervezet a bevétel áfaösszegét
saját bevételként kezeli és helyileg számolja el. A központosított bevételeket a bevétel nettó összege alapján fizeti be.
(9) A honvédelmi szervezet az adatszolgáltatással egyidejűleg a központosított bevételként befizetendő összeget
a „510”-es KTK-val a „HM KPÜ II. (0102) Központi”
megnevezésű, 10023002-01782439-00000000 számú
kincstári számlájára átutalja és a főkönyvi könyvelésben
átfutó főkönyvi számlaszámokra (bevételként és kiadásként) könyveli.
7. § A HM KPÜ:
a) a bevételek minősítésének felülvizsgálatát, valamint
a központosított befizetések elszámolása és befizetése
egyezőségének ellenőrzését követően az adatszolgáltatá
sokból az intézményi saját bevételeket költségvetési
cím/alcím bontásban, a HM költségvetési fejezet központosított bevételeit pedig fejezeti szintre összesíti;
b) negyedévente, indokolt esetben pedig soron kívül
– az intézményi saját bevételeket érintő összesített,
– a HM költségvetési fejezet központosított bevételei –
ideértve a 6. § (5) bekezdése szerinti bevételeket is – felhasználására a HM védelmi tervezési és infrastrukturális
szakállamtitkár útján előirányzat-módosítási javaslatot
terjeszt fel a honvédelmi miniszter részére.
Az egyéb bevételekkel kapcsolatos feladatok 8. § (1) A ZMNE a költségtérítéses képzésből ténylegesen
befolyt terven felüli bevételeit saját hatáskörben előirányzatosítja a következők szerint:
a) a befolyt bevételekkel kapcsolatos saját hatáskörben
történő előirányzat-módosításról a melléklet szerint tájékoztatást küld a HM KPÜ részére;
b) az előirányzat-módosításról a HM KPÜ értesíti a Magyar Államkincstárt, és az előirányzat-módosítás befogadásáról haladéktalanul tájékoztatja a ZMNE-t;
c) a ZMNE a HM KPÜ értesítése alapján az előirányzat-módosítást főkönyvi könyvelésében rögzíti, melyet
követően a bevétel felhasználható.
(2) Az előirányzat-módosítást követően a személyi kiadások és azok járulékaihoz kapcsolódó tényleges kifizetéseknek megfelelő összeget soron kívül be kell utalni a
„HM KPÜ (0400) I l le tmény” megnevezésű,
10023002-00281076-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlára.
9. § A honvédelmi szervezetek bartermegállapodást csak
HM VTISZÁT-engedéllyel köthetnek. A kérelmeket
– részletes gazdasági számítás egyidejű bemutatásával – a
HM KPÜ útján terjesztik fel. A bartermegállapodásból
származó bevételek pénzforgalom nélküli bevételnek minősülnek, azok előirányzatosítását a 6. § (1) bekezdésében
előírtak szerint kell kezdeményezni. A bevételt terhelő
áfaelszámolást és -befizetést a honvédelmi szervezet saját
előirányzatai terhére rendezi.
10. § (1) A honvédelmi szervezet a vállalkozási tevékenység
eredményéből, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 96. §-a (2) bekezdésének előírásai sze
rinti, a központi költségvetést megillető összeget a
„620”-as bevételi KTK-val a „HM Fejezeti befizetési”
megnevezésű, 10023002-00370004-60000006 számú
kincstári számlájára utalja át.
(2) A honvédelmi szervezet vállalkozási tevékenységét
fenntartási hozzájárulás címén a HM költségvetési fejezet
központosított bevételeként befizetési kötelezettség terheli, melynek mértéke az „51–52 személyi juttatások” számlacsoportban a vállalkozási szakfeladatra együttesen elszámolt kiadások 5%-a. A befizetés során a 6. § (8) bekezdésében előírtak szerint kell eljárni. A befizetési kötelezettséggel kapcsolatos kiadást az érintett honvédelmi szervezet intézményi költségvetésében, vállalkozási szakfeladaton kell elszámolni.
(3) A vállalkozási tevékenység bevételei előirányzatosítását a 6. § (1) bekezdése szerint, az (1) és (2) bekezdések
szerinti befizetéseket pedig a tárgyévet követő június
15-éig kell végrehajtani és a melléklet szerinti formában
kimutatni.
11. § A NATO Biztonsági Beruházási Programja magyarországi megvalósítása során a nemzeti adminisztrációs költségekből teljesített kiadások államháztartási körbe történő
bevonását, államháztartáson kívülről átvett pénzeszközként történő előirányzatosítását a HM KPÜ saját hatáskörben hajtja végre.
12. § Az árfolyam-különbözetet költségvetési előirányzat
nélküli kiadásként, illetve bevételként kell elszámolni. Az
év végi árfolyam-különbözettel kapcsolatos előirányzat-maradvány elszámolására a HM KPÜ vezérigazgatója
a tárca év végi előirányzat-maradványának rendezése keretében intézkedik.
Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról
szóló 19/2008. (HK 5.) HM utasítás, valamint az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 19/2008.
(HK 5.) HM utasítás módosításáról szóló 66/2008.
(HK 14.) HM utasítás hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
57/2015. (IX. 24.) FM rendelete a sertésfeldolgozást végző élelmiszer-feldolgozók részére nyújtott csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. árajánlattevő: olyan természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek tevékenységi köre kiterjed
hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű forgalmazására;
2. beruházás megvalósítása: gép, technológiai berendezés beszerzése esetén annak üzembe helyezése,
hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzése esetén annak forgalomba helyezése;
3. csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
4. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Átr.) 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
5. elszámolható költség: gép, technológiai berendezés, illetve hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű számlán
szereplő általános forgalmi adóval nem terhelt vételára, amely nem tartalmazza a  szállítási költséget,
valamint az üzembe-, forgalomba helyezés költségét;
6. gazdálkodó szervezet: a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény 396.  §-a szerinti gazdálkodó
szervezet;
7. gép, technológiai berendezés: első üzembe helyezésű, a  sertéshús feldolgozói iparban használt olyan
berendezés,
a) amely szerepel a gépkatalógusban és beletartozik az  intézkedés vonatkozásában támogathatónak
minősített gépcsoportba,
b) amelyhez kapcsolódóan az ügyfél rendelkezik a teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi,
garanciális és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal, és
c) amelynek gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig két évnél több nem telt el;
8. gépkatalógus: a  Földművelésügyi Minisztérium és a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ
Mezőgazdasági Gépesítési Intézet közreműködésével készült, a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) által közzétett, a gépek műszaki és technológiai adatait tartalmazó gyűjtemény, amely
tartalmazza a referenciaárakat is;
9. hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű: első forgalomba helyezésű, hűtő vagy fagyasztóval felszerelt, beépített
erőgéppel hajtott olyan gépjármű,
a) amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 3500 kg-ot meghaladja,
b) amelyhez kapcsolódóan az ügyfél rendelkezik a teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi,
garanciális és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal, és
c) amelynek gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig két évnél több nem telt el;
10. referenciaár: a gépkatalógusban szereplő ár;
11. üzembe helyezés: a  gépekről és az  1995/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk k) pontjának megfelelő üzembe helyezés;
12. üzemeltetési hely: a  gép, technológiai berendezés üzemeltetési, vagy hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
tárolási helye, amelyet az MVH-hoz bejelentettek. 2. A támogatás célja, jellege, mértéke
2. § (1) A  támogatás célja a  sertéshús-feldolgozás helyzetének javítása, a  jó minőségű magyar hústermékek fogyasztó
részére, korszerű úton történő eljuttatásának elősegítése.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében vissza nem térítendő támogatás nyújtható azon
mezőgazdasági termékek feldolgozását végző gazdálkodó szervezet (a  továbbiakban: ügyfél) részére, aki vagy
amely
a) tevékenységei között szerepel a  Gazdasági Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszere
(a  továbbiakban: TEÁOR) alapján a  TEÁOR’08. 10.11 Húsfeldolgozás, -tartósítás vagy TEÁOR’08. 10.13 Hús,
-baromfihús készítménygyártás tevékenység,
b) feldolgozói tevékenysége során a KN0203 vagy a KN1601 vagy a KN1602 főcsoportba tartozó terméket állít
elő, és a termékek hústartalma 50%-ot meghaladó mértékben sertéshúsból áll,
c) a  tevékenységének megfelelő, az  érintett termékpályán működő olyan, az  agrárpolitikáért felelős miniszter
által – a  termelői csoportok elismeréséről szóló FM rendelet alapján – elismert sertéstenyésztést és
húsfeldolgozást, illetve húskészítménygyártást végző termelői csoport, Beszerzési és Értékesítő Szövetkezet,
tenyésztő szervezet, terméktanács vagy szakmai szervezet tagja, amely nyitott tagsággal működik, és
d) megfelel az Átr. 11/A. §-ában meghatározott feltételeknek.
 (3) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe
a) az 1. mellékletben meghatározott gép, technológiai berendezés beszerzéséhez,
b) a  2.  mellékletben meghatározott hűtő-, légtérszabályozó, hővisszanyerő gép, technológiai berendezés
beszerzéséhez,
c) a  3.  mellékletben meghatározott feldolgozó létesítmények, eszközök, berendezések energiaellátását
biztosító, megújuló energiát előállító gép, technológiai berendezés beszerzéséhez, illetve
d) feldolgozott termék szállítására alkalmas hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzéséhez.
(4) A támogatás összege az összes elszámolható költség legfeljebb
a) 75%-a, ha az  ügyfél a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) által kiállított
hatósági bizonyítványban foglaltak alapján a  2014.  évben 50%-ot meghaladó arányban saját előállítású,
bérnevelt, bérhizlalt, vagy egyéb szerződéses kapcsolaton keresztül számlával vásárolt vágósertést dolgozott
fel,
b) 60%-a, ha az  ügyfél a  NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítványban foglaltak alapján a  2014.  évben
legfeljebb 50%-os arányban saját előállítású, bérnevelt, bérhizlalt, vagy egyéb szerződéses kapcsolaton
keresztül számlával vásárolt vágósertést dolgozott fel,
c) 40%-a, ha az  ügyfél a  2014.  évben 100%-ban számlával igazoltan vásárolt sertéshúst dolgozott fel, amely
sertéshús 50%-ot meghaladó arányban a KN 0203 termékcsoportba tartozik.
(5) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  ügyfél rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási
keretnek megfelelő forintösszeget.
(6) Az  ügyfél által igényelhető támogatás legkisebb összege ötmillió forint. Nem igényelhető támogatás olyan gép,
technológiai berendezés beszerzésére, amelynek számlán szereplő tételenkénti, általános forgalmi adóval nem
terhelt vételára nem éri el a kettőszázezer forintot.
(7) A  gépkatalógusban szereplő gép, technológiai berendezés beszerzése esetén a  támogatás alapja
a  gépkatalógusban szereplő referenciaár. Ha a  beszerzés költsége meghaladja a  gépkatalógusban szereplő
referenciaárat, akkor a  támogatás alapját – a  beszerzés költségétől függetlenül – a  gépkatalógusban szereplő ár
képezi.
(8) A  gépkatalógusban nem szereplő, hűtőtérrel rendelkező tehergépjárművek beszerzése árajánlat alapján történik.
A  támogatás alapja az  árajánlatban szereplő ár. Ha az  árajánlatban szereplő ár összegét a  beszerzés költségének
összege meghaladja, akkor a támogatás alapját – a beszerzés költségétől függetlenül – az árajánlatban szereplő ár
képezi.
(9) Az  árajánlatnak tartalmaznia kell legalább az  árajánlattevő és az  árajánlatot kérő adatait (amelynek azonosnak
kell lennie az ügyfél adataival), a hűtőtérrel rendelkező tehergépjárműre vonatkozó – a megengedett legnagyobb
össztömeget is megjelölő – adatokat, valamint az árajánlat érvényességét, amelynek legalább a támogatási kérelem
benyújtását követő hatodik hónap végéig érvényesnek kell lennie.
(10) A  támogatás összegének euróra történő átváltásakor a  támogatási kérelem benyújtása hónapjának első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró devizaárfolyam alkalmazandó.
(11) A  forinttól eltérő pénznemben kiállított árajánlat esetén a  forintra történő átváltáskor a  támogatási kérelem
benyújtása hónapjának első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett devizaárfolyam
alkalmazandó.
3. § (1) A csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra az Átr. 11–11/A. §-ában foglaltak irányadóak.
 (2) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(3) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év alatt
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(4) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén a  csekély összegű támogatás a  csekély összegű
közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános
gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(5) Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet) alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén,
a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében
a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében rögzített felső határig halmozhatóak az utóbbi
tevékenységre vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az érintett
tagállam megfelelő eszközökkel biztosítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
3. A támogatás forrása 4. § (1) A  támogatás forrása a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény
XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet 20/05/04 törvényi során szereplő „A sertéságazat helyzetét javító
stratégiai intézkedések támogatása” című fejezeti kezelésű előirányzat.
(2) A 2015. évben rendelkezésre álló forrás összege legfeljebb 485 millió forint.
 (3) A támogatási keret kimerüléséről az MVH tájékoztatása alapján az agrárpolitikáért felelős miniszter közleményt ad
ki. 4. A támogatás igénybevételének feltételei 5. § Támogatási kérelmet nyújthat be az az ügyfél, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény (a  továbbiakban: Tv.) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Tv. alapján működtetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe,
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás vagy csődeljárás alatt, illetve természetes személy
esetében nem áll gazdálkodási tevékenységgel összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bb) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek, valamint
c) a támogatási kérelmében nyilatkozik
ca) arról, hogy a vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás mekkora összegű általános
csekély összegű támogatást vett igénybe a támogatási kérelem benyújtását megelőző kettő üzleti
évben és a folyamatban lévő üzleti évben,
cb) az Átr. 11/A. §-ában meghatározottakról, és
cc) arról, hogy az  elszámolásra kerülő költségek vonatkozásában nem vesz igénybe más állami
vagy társfinanszírozott formában nyújtott támogatást a  beruházás üzemeltetési kötelezettsége
időtartama alatt.
6. § Támogatás az alábbi feltételek teljesülése esetén igényelhető:
a) a  gép, technológiai berendezés üzemeltetési helye, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű tárolási helye
kizárólag Magyarország területén van,
b) a  gép, technológiai berendezés, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű a  beszerzéssel az  ügyfél 100%-os
tulajdonába kerül, és
c) a gép, technológiai berendezés igazolt üzembe helyezése, valamint a hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
forgalomba helyezése legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásának napjáig megtörténik.
5. A támogatási kérelem benyújtása, elbírálása 7. § (1) A támogatási kérelmet az MVH részére, az MVH által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon
2015. szeptember 28. és 2015. október 19. között lehet benyújtani. Egy kérelmező kizárólag egy támogatási
kérelmet nyújthat be.
(2) A  támogatási kérelmet a  benyújtásra nyitva álló időszak első napján hatályos gépkatalógusban szereplő gép,
technológiai berendezés vonatkozásában lehet benyújtani.
(3) A támogatási kérelemben meg kell jelölni a gép, technológiai berendezés üzembe helyezésének helyét, a hűtőtérrel
rendelkező tehergépjármű esetén annak tárolási helyét.
8. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a gépkatalógusban nem szereplő, hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzése esetén az árajánlatot,
b) a  2.  § (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott szervezet által a  támogatási kérelem benyújtása évére
vonatkozóan kiállított tagsági igazolást, amely tartalmazza a  kiállító nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
az érintett termékpályán nyitott tagsággal működő szervezet,
c) az ügyfél nyilatkozatát a 2. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott KN kód besorolású termék 2014. évi
termelési mennyiségéről és a termék sertéshústartalmáról,
d) a 2. § (4) bekezdés a) pontja szerinti esetben a NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítványt, amely tartalmazza,
hogy az ügyfél a 2014. évben 50%-ot meghaladó arányban saját előállítású, bérnevelt, bérhizlalt, vagy egyéb
szerződéses kapcsolaton keresztül vásárolt vágósertést dolgozott fel,
e) a 2. § (4) bekezdés b) pontja szerinti esetben a NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítványt, amely tartalmazza,
hogy az ügyfél a 2014. évben legfeljebb 50%-os arányban saját előállítású, bérnevelt, bérhizlalt, vagy egyéb
szerződéses kapcsolaton keresztül vásárolt vágósertést dolgozott fel,
f ) a  2.  § (4)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben az  ügyfél nyilatkozatát arról, hogy nem végez vagy végeztet
sertéstenyésztést, nincs saját előállítású sertésállománya és nem végez vágási tevékenységet, valamint, hogy
a  2014.  évben vásárolt és feldolgozott sertéshús 50%-ot meghaladó arányban a  KN 0203 termékcsoportba
tartozik.
(2) A NÉBIH az (1) bekezdés d) és e) pontja szerinti hatósági bizonyítványt az ügyfél kérelme alapján, az általa benyújtott
szerződések, nyilatkozatok alapján állítja ki.
9. § (1) Az  MVH a  támogatási kérelmeket a  2.  § (4)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti csoportonkénti sorrendben bírálja el,
a csoporton belüli sorrendet a támogatási kérelem benyújtásának dátuma határozza meg.
(2) A  támogatási keret túligénylése esetén a  keretkimerülés napján benyújtott kérelmek sorrendjét a  támogatási
kérelmekben szereplő támogatási összeg növekvő sorrendje határozza meg.
(3) Az MVH a hiányosan vagy hibásan benyújtott támogatási kérelmet, valamint az ügyfél rendelkezésére álló szabad
csekély összegű támogatási keretet meghaladó támogatási igényből a  kereten felüli összegre vonatkozó igényt
elutasítja.
10. § (1) Az  ügyfél a  gép, technológiai berendezés, valamint a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzését – a  12.  §
(2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a támogatási kérelem benyújtását követően kezdheti meg.
(2) A  támogatási kérelemben szereplő gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
tekintetében az ügyfélnek a  támogatási kérelem módosítására egy alkalommal, legkésőbb a kifizetési kérelemnek
az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közzétett, a  7.  § (1)  bekezdés szerinti nyomtatvány és a  megváltozott
dokumentumok újbóli benyújtásával egyidejűleg van lehetősége.
(3) Kizárólag a  jóváhagyott támogatási kérelemben szereplő géppel, technológiai berendezéssel, valamint hűtőtérrel
rendelkező tehergépjárművel egyenértékű gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező
tehergépjármű beszerzése támogatható a módosítás során. Egyenértékűnek kell tekinteni azt a gépet, technológiai
berendezést, amely
a) legkésőbb a  kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos gépkatalógusban
szerepel,
b) beletartozik az 1–3. mellékletben felsorolt főcsoportba, és
c) a  támogatási döntésben szereplő géppel, technológiai berendezéssel, tehergépjárművel azonos
munkafolyamat elvégzésére alkalmas.
 (4) A támogatás összege a módosítást követően sem haladhatja meg a módosított gépre, technológiai berendezésre,
valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjárműre a  támogatási döntésben jóváhagyott elszámolható költségek és
az e rendeletben rögzített mérték alapján meghatározott támogatási összeget.
6. A támogatás kifizetése 11. § Az ügyfélnek a  kifizetési kérelmét a  támogatási döntésben jóváhagyott beruházás megvalósítását követően,
de legkésőbb a  támogatási döntés kézhezvételétől számított száznyolcvan napon belül kell az  MVH által
rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon az MVH részére benyújtania.
12. § (1) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) az ügyfél nyilatkozatát arról, hogy vállalja a 14. § (1) bekezdésében foglalt üzemeltetési kötelezettséget,
b) az elszámolási költséget igazoló, az ügyfél nevére kiállított számla másolatát,
c) a vételár kifizetését igazoló bizonylat másolatát,
d) amennyiben a beszerzéshez hitelszerződés kapcsolódik, úgy annak másolatát,
e) a tárgyi eszköz nyilvántartásba történő bevezetését igazoló számviteli kimutatás másolatát,
f ) a 2. § (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott gép, technológiai berendezés vásárlása esetén
fa) a gyártási időpontot igazoló dokumentum másolatát,
fb) a jótállási jog érvényesítéséhez szükséges okirat másolatát, valamint
fc) az üzembe helyezési jegyzőkönyv, továbbá az átadás-átvételi jegyzőkönyv másolatát,
g) a 2. § (3) bekezdés d) pontjában meghatározott hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlása esetén
ga) az adásvételi szerződés másolatát, és
gb) az ügyfél nevére kiállított forgalmi engedély és törzskönyv másolatát, valamint
h) idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a  szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal
rendelkező személy által készített hiteles magyar nyelvű fordítást, és a  fordítást végző személy szakfordítói
vagy tolmácsigazolványának másolatát.
(2) A  számla kiállításának időpontja, az  adásvételi szerződés, valamint a  hitelszerződés kelte nem lehet korábbi
a támogatási kérelem benyújtásának időpontjánál.
(3) A  számlának tartalmaznia kell a  gép, technológiai berendezés pontos megnevezését, típusát, továbbá a  számla
eredeti példányára rá kell vezetni a  gép, technológiai berendezés, illetve a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
KN kódját, egyedi azonosítóját, gyártási évét, és az  ügyfél Tv. szerinti ügyfél-azonosítóját, valamint a  támogatási
határozat azonosító számát, továbbá a „Támogatás elszámolására benyújtásra került” szövegezést.
(4) A  kifizetési kérelem benyújtásáig 100%-ban – készpénzzel vagy banki átutalással – kiegyenlített költségek
számolhatóak el. Lízing konstrukcióval érintett számlák nem szolgálhatnak a  jogosult költségek elszámolásának
alapjául, az ilyen módon kiegyenlített összeg alapján támogatás nem fizethető.
(5) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla esetén a forintra történő átszámítás átváltási árfolyama a támogatási
kérelem benyújtása hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett árfolyam.
(6) A számla nem képezheti e  rendelet szerinti támogatás alapját, ha azt korábban más állami vagy társfinanszírozott
formában nyújtott támogatáshoz – részben vagy egészben – elszámolták.
(7) A  beruházás megvalósítása az  üzembe helyezés feltételeként külön jogszabály által előírt közokirattal vagy
magánokirattal, továbbá a  gazdasági eseményről kiállított, igazoltan teljesített és pénzügyileg is rendezett
számviteli bizonylattal igazolható.
13. § Az MVH a  támogatást – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  kifizetési döntés meghozatalát követő harminc
napon belül folyósítja az ügyfél részére.
7. Üzemeltetési kötelezettség 14. § (1) Az  ügyfél köteles a  támogatással beszerzett gépet, technológiai berendezést, valamint a  hűtőtérrel rendelkező
tehergépjárművet a  kifizetési kérelemre hozott döntés kézhezvételétől számított öt évig, de legfeljebb
az  amortizációs időszak végéig rendeltetésének megfelelően, a  vonatkozó engedélyek és előírások betartásával
használni, üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség).
(2) Az  üzemeltetési kötelezettség ideje alatt a  gép, technológiai berendezés, valamint a  hűtőtérrel rendelkező
tehergépjármű nem adható bérbe és nem idegeníthető el. Ha jótállás alapján felmerülő csereigény, lopás, egyéb
működésképtelenné, használhatatlanná válás miatt felmerül a pótlás vagy csereigény (a továbbiakban: csere), akkor
a (3)–(6) bekezdésben meghatározott módon kell eljárni.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt esetekben a  kiesett gépet, technológiai berendezést, hűtőtérrel rendelkező
tehergépjárművet a  (4)–(6)  bekezdésben foglaltaknak megfelelően az  MVH-hoz történő bejelentést követően,
saját forrás terhére – a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontja esetében a  hatályos gépkatalógusban szereplő –, azonos
rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel rendelkező gépre, technológiai berendezésre, hűtőtérrel rendelkező
tehergépjárműre kell lecserélni. A  csere esetén az  (1)  bekezdés szerinti üzemeltetési kötelezettség időtartama
az  üzemen kívül helyezés és az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
üzembe helyezése között eltelt idővel meghosszabbodik.
(4) Csereigény esetén az ügyfélnek az MVH által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon kell a cserére
vonatkozó szándékát az MVH-hoz bejelenteni a bejelentés alapjául szolgáló dokumentumok csatolásával.
(5) A cserét, annak megvalósítását követő öt napon belül az MVH-hoz be kell jelenteni az MVH által rendszeresített és
a honlapján közzétett nyomtatványon. A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél ügyfél-azonosítóját,
b) a támogatási döntés iratazonosítóját,
c) a  gép, technológiai berendezés üzemeltetési helyének, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű tárolási
helyének pontos megnevezését,
d) a cserélni kívánt gép, technológiai berendezés
da) számlájának sorszámát,
db) gépkatalógus szerinti azonosítóját a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti gépekre, technológiai
berendezésekre nyújtott támogatások esetében, valamint
dc) gyári számát, egyedi azonosítóját,
e) a hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű cseréje esetén a tehergépjármű rendszámát,
f ) a csere időpontját,
g) a cserélni kívánt gép, technológiai berendezés üzemen kívül helyezésének időpontját,
h) a csere okát, indoklását,
i) az új gép, technológiai berendezés
ia) számlájának sorszámát,
ib) gépkatalógus szerinti azonosítóját a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti gépekre, technológiai
berendezésekre nyújtott támogatások esetében,
ic) gyári számát, egyedi azonosítóját, valamint
j) a hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű cseréje esetén a tehergépjármű rendszámát.
 (6) A bejelentéshez mellékelni kell az alábbi dokumentumok másolatát:
a) hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű esetén adásvételi szerződés, és ha a  beszerzéshez hitel kapcsolódik,
akkor a hitelszerződés,
b) az új gép, technológiai berendezés gyártási időpontját igazoló dokumentum,
c) az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlásához
kapcsolódóan a kapcsolódó számla és a kifizetését igazoló bizonylat,
d) az új gép, technológiai berendezés jótállási jogának érvényesítéséhez szükséges okirat,
e) az új gép, technológiai berendezés üzembe-helyezési jegyzőkönyve,
f ) jótállás alapján történő csere esetén a  gyártó vagy forgalmazó által kiállított garanciális cseréről készített
dokumentum,
g) lopás esetén a rendőrségi jegyzőkönyv,
h) működésképtelenné vagy használhatatlanná válás esetén szakértői véleményt igazoló dokumentum vagy
selejtezési jegyzőkönyv, és i) az  idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a  szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal
rendelkező személy által készített hiteles magyar nyelvű fordítás, valamint a  fordítást végző személy
szakfordítói-, vagy tolmácsigazolványa.
(7) Csere esetén
a) az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlását kizárólag
a  jótállás alapján történő csere, lopás, működésképtelenné vagy használhatatlanná válás bekövetkezését
követően, az  ügyfél nevére kiállított számla igazolja, amely kiállításának időpontja nem lehet korábbi
a kifizetési kérelemre hozott döntés kézhezvételének dátumánál;
b) kizárólag a  gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű pótlásának
időpontjáig kiegyenlített költségek fogadhatók el a csere igazolására, lízing konstrukcióval érintett számlák
nem szolgálhatnak a csere-elszámolás alapjául;
c) az új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlását igazoló számlán
fel kell tüntetni a 12. § (3) bekezdése szerinti adatokat;
d) az  ügyfélnek rendelkeznie kell az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező
tehergépjármű vásárlásához kapcsolódó számla teljesítésének időpontjában kezdődő jótállási jogának
érvényesítéséhez szükséges okirattal; és
e) az  új gép, technológiai berendezés üzemeltetésének helye, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű tárolási
helye kizárólag Magyarország területe lehet.
15. § (1) Az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép, technológiai berendezés üzemeltetési helye vagy a hűtőtérrel
rendelkező tehergépjármű tárolási helye az  MVH által rendszeresített, és a  honlapján közzétett nyomtatványon
történő bejelentést követően változtatható meg.
(2) Az  üzemeltetési vagy tárolási hely változtatásának bejelentőlapját az  MVH által rendszeresített és a  honlapján
közzétett nyomtatványon, az MVH részére kell benyújtani legalább tíz nappal a gép, technológiai berendezés, vagy
hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű tervezett átszállításának megkezdése előtt. A  nyomtatványon az  ügyfélnek
meg kell adnia
a) az ügyfél-azonosítóját,
b) a támogatási döntés iratazonosítóját,
c) az átszállítani kívánt gép, technológiai berendezés vagy hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
ca) megnevezését,
cb) gépkatalógus szerinti azonosítóját a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti gép, technológiai
berendezés esetében,
cc) gyári számát, egyedi azonosítóját, a tehergépjármű rendszámát,
cd) új üzemeltetési, tárolási helyét,
d) az üzemeltetési, tárolási hely változtatásának indokolását, és
e) az üzemeltetési, tárolási hely változtatásának tervezett időpontját.
16. § A 14–15. §-ban foglalt bejelentési kötelezettség elmulasztása, valamint az üzemeltetési kötelezettség lejárta előtti
elidegenítés esetén az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
8. Nyilvántartás, ellenőrzés 17. § (1) E  rendelet szerinti támogatás vonatkozásában az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 6.  cikk (4)  bekezdése szerinti
nyilvántartást az MVH vezeti.
(2) Az  MVH az  e  rendeletben foglaltak betartását a  támogatási kérelem benyújtásától az  üzemeltetési kötelezettség
fennállásáig – az ügyfelek legalább 5%-ánál a helyszínen is – jogosult ellenőrizni.
9. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
19. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet végrehajtását szolgálja.
20. § Hatályát veszti a  sertésfeldolgozást végző élelmiszer-feldolgozók részére nyújtott „de minimis” támogatásról szóló
67/2013. (VII. 29.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
480/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 5. §
(2) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lépjen:
(2) Közúton járművet az vezethet, aki biztonságos vezetésre alkalmas állapotban van, a jármű vezetésére előírt engedéllyel
rendelkezik. Az alkoholszondás ellenőrzésnek mindenki köteles magát alávetni, ez alól a külön törvényekben foglalt
mentességgel rendelkező személy – bíró, ügyész – sem vonhatja ki magát.?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek, amely az Alkotmánybíróság több határozatában
kifejtett álláspontja szerint a népszavazáshoz való jog garanciája. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés megfogalmazása túlságosan összetett, az több kérdést tartalmaz.
Ennek következtében a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes alkérdések vonatkozásában külön-külön
a véleményt nyilvánítani, azokra egyértelműen igennel vagy nemmel válaszolni.
A Bizottság megítélése szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért sem felel meg a választópolgári
egyértelműség követelményének, mivel nem várható el az állampolgártól, hogy pontosan és mélyrehatóan ismerje
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben megfogalmazott jogszabályhelyeket, azok tartalmát, és módosításuk
esetleges következményeit.
A testület megállapítja továbbá, hogy a kérdés utolsó mondatának logikai értelmezését köve tően sem állapítható meg
annak pontos tartalma.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a fent felsoroltak miatt a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem
felel meg az Nsztv 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
A fentiekre való tekintettel, az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, miszerint a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
329/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Altusz Kristófot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország koppenhágai
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. február 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök