type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
195/2011. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Tóth Sándornak, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Összhaderőnemi Tervezési és Koordinációs
Főnökség főelőadójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Pál István ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal Vezérigazgatóság
vezérigazgató-helyettesének,
Rácz Mihály alezredesnek, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár Vezető szervek, Személyügyi Főnökség
személyügyi főnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést, dr. Margitay-Becht Andrásnak, a Császári és Királyi Duna Flottilla Hagyományőrző Egyesület elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést
adományozom.
Budapest, 2011. augusztus 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1665/2018. (XII. 10.) Korm. határozata Magyarország Európa Tanács Melletti Állandó Képviselete nagyköveti rezidenciájának elhelyezését szolgáló ingatlan megvásárlásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. Magyarország külpolitikai és kulturális diplomáciai érdekeinek érvényesülése érdekében – figyelemmel
a  költséghatékonysági és gazdaságossági szempontokra – egyetért Magyarország Európa Tanács Melletti Állandó
Képviselete nagyköveti rezidenciájának elhelyezését biztosító 67000 Strasbourg, 20A Boulevard de l’Orangerie alatt
található ingatlannak (a továbbiakban: Ingatlan) a Magyar Állam részére történő megvásárlásával;
2. az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert
az épület (a hozzá tartozó földterülettel együtt) megvásárlására azzal, hogy a  tulajdonszerzés költségei – ideértve
különösen, de nem kizárólagosan az Ingatlan vételárát, valamint a tranzakcióhoz kapcsolódó egyéb költségeit is –
az 580 000 000 forintot nem haladhatják meg;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, valamint a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert,
hogy az Ingatlan megvásárlásával összefüggő előkészületeket tegye meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
A határozatot az Országgyűlés a 2018. december 10-i ülésnapján fogadta el.
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával, gondoskodjon
a  Magyar Állam tulajdonába kerülő Ingatlannak a  Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő
vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – a  pénzügyminiszterrel történő egyeztetés alapján –
gondoskodjon az Ingatlan vételárának és a tulajdonszerzés költségeinek finanszírozása érdekében 580 000 000 forint
forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Ingatlan megvásárlását követően nyújtson be előterjesztést
a Kormány részére a felújítás ütemtervéről és a kivitelezési költségekről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: legkésőbb 2019. december 31.
7. egyetért azzal, hogy Magyarország Európa Tanács Melletti Állandó Képviselete nagyköveti rezidenciájának
elhelyezését biztosító ingatlan megvásárlásával kapcsolatos kiadások terhére megvalósuló eszközbeszerzések
lefolytatása során, a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1599/2019. (X. 16.) Korm. határozata a Karmelhegyi Boldogasszony templom és rendház, Kármel kertje felújításának és a Marton Marcell Emlékház létrehozásának befejezéséhez szükséges további támogatásról.
A Kormány
 1. egyetért a Karmelhegyi Boldogasszony templom és rendház, Kármel kertje felújítása és a Marton Marcell Emlékház
létrehozása befejezésének további támogatásával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a miniszterelnök általános helyettese bevonásával – a 2019. évre gondoskodjon
az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében 600 000 000 forint forrásnak a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport,
7. Egyházi épített örökség védelme és egyéb beruházások jogcím javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök általános helyettese bevonásával – a  2020. évre
–  a  kifizetésekhez kapcsolódó kincstári díjakkal együtt – gondoskodjon az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása
érdekében 900 450 000 forint forrásnak a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi
LXXI. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport, 7. Egyházi épített örökség védelme és
egyéb beruházások jogcím javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: 2020. június 30.
 4. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy az 1. pontban megjelölt cél megvalósítása érdekében a 2. pont
szerinti forrás terhére adjon ki támogatói okiratot 600 000 000 forint összegben a Sarutlan Kármelita Rendtartomány
kedvezményezett részére elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig
visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
5. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy módosítsa a 4. pont alapján kiadott támogatói okiratot a 3. pont
szerinti forrás terhére az 1. pontban megjelölt cél megvalósítása érdekében további 900 000 000 forint összegben
a  Sarutlan Kármelita Rendtartomány kedvezményezett részére elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt
támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
6. egyetért azzal, hogy a  4–5.  pont szerinti költségvetési támogatásra az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2019. (III. 18.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – dr. Venczl László ezredest 2019. március
15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. március 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1757/2016. (XII. 14.) Korm. határozata az Országos Sportegészségügyi Intézet átmeneti elhelyezésével kapcsolatos forrásigényről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  Országos Sportegészségügyi Intézetnek (a  továbbiakban: OSEI) a  Budapest XI., Karolina út 27. szám alatti
ingatlanban történő átmeneti elhelyezéséhez kapcsolódó beruházás megvalósításához és költözéséhez szükséges
1708,3 millió forint biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  KEOP-5.6.0/B/-12-2013-0002 számú projekt
kapcsán az OSEI és a Testnevelési Egyetem közötti átadás-átvételt tartalmazó megállapodás megkötéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előkészítés megkezdésére: azonnal
 a megállapodás megkötésére: 2016. december 31.
3. felhívja az  emberi erőforrások minisztere útján az  Országos Sportegészségügyi Intézet elhelyezésével összefüggő
feladatok összehangolásáért felelős miniszteri biztost, hogy készítsen a Kormány részére jelentést az OSEI átmeneti
elhelyezésének végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere útján az Országos Sportegészségügyi Intézet elhelyezésével
összefüggő feladatok összehangolásáért felelős miniszteri biztos
Határidő: 2017. november 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
322/2014. (IX. 4.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Philip Sang’ka Marmo rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Tanzániai Egyesült Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2014. augusztus 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
130/2014. (XI. 4.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Szalay-Bobrovniczky Vincének, a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői beosztásba történt
áthelyezésére tekintettel
– 2014. október 15-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
dr. Csonka Ernőt, a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2014. október 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1016/B/2006. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság Szekszárd Megyei Jogú Város Közgyűlésének az ivóvíz- és csatornaszolgáltatási díjak
megállapításáról szóló 12/1994. (IV. 1.) KT számú rendelet 2. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó Szekszárd Megyei Jogú Város Közgyűlésének az ivóvíz- és csatornaszolgáltatási díjak megállapításáról szóló 12/1994. (IV. 1.) KT. számú rendelete
(a továbbiakban: Ör.) 2. § (1) bekezdésének alkotmányosságát vitatta, mivel a kifogásolt rendelkezés a lakossági fogyasztók terhére fogyasztóhelyenként, míg a nem lakossági fogyasztók terhére a fogyasztóhelyen beépített vízmérő
méretétől függő ivóvíz alapdíjat állapított meg. Az indítványozó álláspontja szerint a rendelkezés magasabb szintű
jogszabályokat sért, így az árak megállapításáról szóló
1990. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Ámt.) 7. §
(1) bekezdése, 8. § (1) és (3) bekezdései rendelkezését, valamint a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Vtv.) „díjra vonatkozó”, nem pontosított
rendelkezését is. Az „alapdíj megállapítás” sérti továbbá a
Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 201. §-ban meghatározott szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének elvét is, amely
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmét okozza.
Erre tekintettel kéri az indítványozó az alkotmánysértés
megállapítása mellett a támadott rendelkezés hatályon kívül helyezését is.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány benyújtását követően a támadott Ör. 2. §-át Szekszárd Megyei Jogú Város Közgyűlése, az ivóvíz- és csatornaszolgáltatási díjak megállapításáról szóló 46/2007.
(XII. 19.) számú rendelet 1. §-a, 2008. január 1. napjával
– a díjtételek tekintetében – módosította, az alapdíj fogalmának változatlanul hagyása mellett. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatának megfelelően nem a rendelkezést hatályba léptető, hanem a módosítás révén az új rendelkezést magába foglaló (inkorporáló) jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja meg. [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.; 28/2005. (VII. 14.) AB határozat, ABH 2005, 290, 297.; 67/2006. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2006, 971, 977.] Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot az egységes
szerkezetben lévő Ör. 2. §-a tekintetében folytatta le.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ámt. indítvány elbírálásakor figyelembe vett rendelkezései:
„7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett
miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban:
hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít
meg.”
„8. § (1) A legmagasabb árat – a (2) bekezdésben szabályozott kivétellel – úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéshez
szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az
elvonásokra és a támogatásokra is.
(...)
(3) A legalacsonyabb árat úgy kell megállapítani, hogy
az legalább a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is.”
3. A Vtv. figyelembe vett rendelkezése:
„13. § (3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgál
tatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a
vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználását szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivóés közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéshez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.”
4. Az Ör. támadott rendelkezései:
„2. § (1) A közgyűlés Szekszárd Megyei Jogú Város
közigazgatási területén az ivóvíz- és csatornaszolgáltatás
díjtételeit az alábbiakban állapítja meg:
2006. évi szolgáltatási díjak:
Lakossági fogyasztók ivóvíz alapdíja: 100 Ft +
ÁFA/hó/fogyasztóhely
Nem lakossági fogyasztók fogyasztóhelyen beépített vízmérő méretétől függő ivóvíz alapdíja: (...)
Csatornaszolgáltatás alapdíja: 100 Ft+ÁFA/hó/fo
gyasztóhely” 5. Az Ör. elbíráláskor hatályos rendelkezései:
„2. § (1) A közgyűlés Szekszárd Megyei Jogú Város
közigazgatási területén az ivóvíz- és csatornaszolgáltatás
díjtételeit az alábbiakban állapítja meg:
2008. évi szolgáltatási díjak:
Alapdíj:
Lakossági fogyasztók ivóvíz alapdíja: 210 Ft +
ÁFA/hó/fogyasztóhely
Nem lakossági fogyasztóhelyen beépített vízmérő mé retétől függő ivóvíz alapdíja: (...)
Lakossági fogyasztók csatornaszolgáltatás alapdíja:
210 Ft + ÁFA/hó/fogyasztóhely
Nem lakossági fogyasztók csatornaszolgáltatási alap
díja: 380 Ft +ÁFA/hó/fogyasztóhely” III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta az indítványozónak az Ör. 2. § (1) bekezdésében meghatározott alapdíjakkal kapcsolatos aggályát, mely szerint a magasabb szintű jogszabály sérelem folytán az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdés rendelkezésével ellentétes, alkotmánysértő
helyzet keletkezett.
A helyi önkormányzatok rendeletalkotási hatáskörét az
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) szabályozza. Az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a
feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése értelmében a képviselő-testület rendeletalkotási
joga a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvényi felhatalmazásban
meghatározott kérdésekre terjed ki.
A Vtv. 13. § (3) bekezdése szerint a közüzemi szolgáltatással nyújtott vízért díjat kell fizetni, az önkormányzati
víziközműből szolgáltatott ivóvíz díja azonban nem szabad megállapodástól függ, hanem az Ámt. 7. § (1) bekezdése és mellékletének B) pontjában meghatározott listában
szereplő 05511. számú tételszerinti hatóság határozza
meg, ami – az Ámt. hivatkozott szabályai alapján – a települési önkormányzat. Az Ámt. 11. § (1) bekezdése szerint
a hatósági árat, valamint annak alkalmazási feltételeit jogszabályban kell közzétenni. Az Ámt. 8. §-a a legmagasabb
és a legalacsonyabb hatósági ár meghatározásának szempontjait úgy állapítja meg, hogy a vállalkozó működésének fedezete biztosított legyen. A hatósági ár megállapítása „történhet tételesen vagy a hatósági ár kiszámítására vonatkozó előírásokkal”. (Ámt. 9. §) A hatósági ár alkalmazási feltételei között szereplő „fizetési feltételek”-ről nincs
további rendelkezés.
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában már
részletesen áttekintette a vízdíj meghatározásával kapcsolatos önkormányzati rendeletek alkotmányosságát vitató
indítványok ügyében hozott határozatainak elvi megállapításait. (821/B/2004. AB határozat, a továbbiakban:
Abh.)
Az első AB határozat, amely a vízszolgáltatás terén kéttényezős (,,készentartási díjat” is magába foglaló) díjat bevezető önkormányzati rendelet alkotmányosságát vizsgálta, egyértelműen kimondta, hogy „az Ámt. hatósági ármegállapítási szabályai nem írják elő sem az egytényezős
ármegállapítás (mint amilyen a villamos áram, vagy a gázszolgáltatás díja), de a többtényezős (alapdíjra és a szolgáltatás mennyiségéhez akár differenciáltan is igazodó díjra osztott, mint amilyent a távbeszélő díjra vagy a távfűtési
díj megállapítása során alkalmaznak) ármegállapítás kötelezettségét sem”. (1108/H/1995. AB határozat, ABH
1996, 722, 723.) A határozat azt is megállapítja, hogy nem
segíti a szabályok értelmezhetőségét a közműves ivóvízel
látásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló
38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 17. § (3) bekezdésének
fogalmazása, amely szerint a „vízhasználat szempontjából
a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó”.
(ABH 1996, 722, 723.) Az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében,
44/A. § (2) bekezdésében, illetve a 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szempontjából végezte el, és az indítványt elutasító döntést hozott. Hasonló szempontokat
tartalmazó indokolással utasította el az Alkotmánybíróság
a 2/B/1998. AB határozatban a szolgáltatási alapdíjat, a
447/H/1996. AB határozatban az átalány jellegű rendelkezésre állási díjat, a 678/B/2000. AB határozatban a lakossági készenléti díjat, az 551/B/2001. AB határozatban az
alapdíjat, továbbá a 414/B/1999. határozatban a készenléti
díjat bevezető önkormányzati rendeleti előírás megsemmisítésére irányuló indítványt.
„A fenti AB határozatokból tehát levezethető az Alkotmánybíróság azon következetesnek tekinthető gyakorlata,
mely szerint a két- vagy többtényezős díjmegállapítást az
Alkotmánybíróság önmagában nem tekinti alkotmányellenesnek, illetve a fogyasztástól független díjelem (alapdíj/rendelkezésre állási díj) önkormányzati rendeletekben
való szabályozása nem jelenti az önkormányzat részéről az
indítványozók által megjelölt magasabb szintű jogszabályokban adott felhatalmazás túllépését és ebből következően nem sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sem.
Ugyanakkor a vízdíj kiszámításánál a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányossága érdekében mindenképpen figyelemmel kell lenni a fogyasztott víz mennyiségére.”
(Abh.; ABK 2008. június, 990.)
Jelen esetben a támadott önkormányzati rendelkezés az
Ámt. alapján kibocsátott, hatósági ármegállapítást tartalmaz. A rendeletalkotásra, az ár meghatározására az Ámt.
– már hivatkozott – 7. § (1) bekezdéséhez kapcsolódóan a
törvény melléklete I. részének B) pontja tartalmaz felhatalmazást. Az indítványozó az Ámt. 8. § (1) bekezdésében
meghatározott ármegállapítási hatáskör túllépésre is hivatkozik azzal, hogy a „vonatkozó rendelkezés nem tesz említést alapdíj kötelező megfizetéséről, hanem csak a nyújtott szolgáltatás árát említi, azaz a fogyasztott víz mennyiségére a vízdíj kiszámításánál mindenképpen figyelemmel
kell lenni.”
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint az Ör. támadott 2. §-ának többtényezős díjmegállapítása, amelyben a
szolgáltatónál a tényleges fogyasztástól függetlenül is felmerülő, a vízközmű hálózat folyamatos működtetéséhez
szükséges költségeit az alapdíjban érvényesíti, összhangban van a magasabb szintű jogszabályokkal, így az Ámt.
7. § (1) bekezdésének, a 8. § (1), (3) bekezdésének és a
Vtv. 13. § (3) bekezdésének rendelkezéseivel. Az alapdíj a
rendelkezésre állás ellenértékeként azt garantálja, hogy a
fogyasztó folyamatosan, szükség szerint bármikor igénybe
veheti a vízszolgáltatást, amely a közműves ivóvíz mellett
a tűzoltási célú vízfelhasználást is magában foglalja. A kifejtettekre tekintettel az Ör. 2. § (1) bekezdésének rendelkezése nem sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, így
az Alkotmánybíróság e rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és a megsemmisítésre irányuló indítványt elutasította.
3. Az Alkotmánybíróság az indítványozónak azon kifogására vonatkozóan, hogy a 2. pontban kifejtetteken kívül az alapdíj megállapítása a Ptk. 201. §-át is sérti, ismét a
korábbi határozataiban tett megállapításaira utal. Az Alkotmánybíróság a 1122/B/1996. AB határozatában kimondta, „hogy a szerződéses jogviszony szabályozásakor
a jogalkotónak tiszteletben kell tartania a polgári jognak a
szolgáltatás és az ellenszolgáltatás egyenértékűségével
kapcsolatos alapelvét.” (ABH 1997, 856, 860.).
„Az alapdíj a rendelkezésre állás ellenértéke, tehát lényegében azt garantálja, hogy a fogyasztó folyamatosan,
igénye szerint bármikor igénybe veheti a vízszolgáltatást.
Emellett a kéttényezős vízdíj másik elemét a ténylegesen
elfogyasztott víz mennyisége határozza meg. Ilyen értelemben nem tekinthető úgy, hogy az a Ptk. 201. §-át sértő
módon állapítana meg díjfizetési kötelezettséget, amikor
alapdíj fizetését írja elő”. (114/B/2005. AB határozat,
ABK 2008. június, 1039.) Az Alkotmánybíróság mindezek alapján az indítványt e tekintetben is elutasította.
Budapest, 2008. december 8. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
77/2016. (XII. 30.) NFM rendelete az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer hálózati kommunikációs elemei felett az államot megillető tulajdonosi jogokat gyakorló és kötelezettségeket teljesítő szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3.  § (2a)  bekezdés b)  pontja alapján az  Elektronikus Közúti
Áruforgalom Ellenőrző Rendszer hálózati kommunikációs elemei felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességének gyakorlójaként 2026. október 31-ig a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1559/2014. (X. 2.) Korm. határozata a Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között
a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását, a törvényjavaslat előadójának a Kormány
a honvédelmi minisztert jelöli ki;
5. felhívja a  honvédelemi minisztert arra, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott
felhatalmazásról szóló határozatot, valamint a  Megállapodás rendelkezésre álló szövegét az  Országgyűlés
Honvédelmi és rendészeti bizottsága, valamint Külügyi bizottsága részére – e  határozat elfogadását követően
haladéktalanul – küldje meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2012. (HK 3.) HVKFH s z a k utasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Egészségügyi Doktrína 2. kiadás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség
egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális
feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI SZÁT–HM
HVKFH együttes intézkedés 4., 35. és 36. pontjaiban foglaltakra, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Egészségügyi Doktrína (a továbbiakban MH EÜD) 2. kiadás elkészítéséről az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: MH).
2. Az MH EÜD 2. kiadás elkészítése érdekében a HVK
Logisztikai Csoportfőnökség vezetésével Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban DKM) hozok létre.
3. A DKM vezetője: a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke.
4. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban MH VDK DSZFO) osztályvezetője.
5. Tagjai:
a) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
b) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
c) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség,
d) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
e) az MH Vezetési és Doktrinális Központ,
f) az MH Honvédkórház,
g) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi
Kar Katonai Üzemeltető és Logisztikai Intézet Katonai
Logisztikai Tanszék kijelölt személyi állománya;
6. Az MH VDK DSZFO osztályvezetője készítse el a
Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorának szóló
HVKFH felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
7. A DKM a kidolgozói szakasz feladatainak befejezése
után megszűnik, a további tevékenységeket az MH VDK
DSZFO hajtja végre.
8. A kiadvány kidolgozásának főbb szakaszai:
a) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2012. 02.;
b) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváhagyás
ra: 2012. 03.;
c) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2012. 10.
31-ig;
d) Az első tervezet véleményezése: 2012. 11. (MH
MSZDB ülés);
e) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum továb
bi vizsgálata, elemzése: 2012. 12.-ig;
f) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2013. 01.;
g) A végleges változat elfogadása: 2013. 03. (MH
MSZDB ülés);
h) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2013. 04.
i) Az MH EÜD 2. kiadás hatályba léptető miniszteri uta
sítás kiadása: 2013. 05.
j) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása: 2013.
08.-ig. 9. A DKM végezze el az elemző és értékelő munkát a
következő pontokban foglaltak szerint:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Egészségügyi Doktrína 2. kiadás
b) A kiadvány kódszáma: EÜD 8 (2)
c) A kidolgozás elrendelője: Honvéd Vezérkar főnök
d) A kiadvány jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
e) A kiadvány megjelentetésének célja: Kerüljön kidol
gozásra egy, a Magyar Honvédség Doktrína Hierarchia részét képező és az egészségügyi támogatás területére kiter
jedő dokumentum, amely összefoglalja az egészségügyi
biztosítási rendszerrel szemben meghatározott szervezeti
és képességbeli követelményeket, valamint az egészségügyi támogatás megszervezésének alapelveit. A dokumentum az 1. kiadás korszerűsítése.
f) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nem minősített”
g) A kiadvány formája: új kiadvány
h) A kiadvány célközönsége, felhasználói: a Magyar
Honvédség személyi állománya, különös tekintettel az
egészségügyi törzsekben tevékenykedő személyekre.
10. Az MH EÜD 2. kiadás kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és azok fő pontjainak felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a
kidolgozói munka részletes időrendjét.
11. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba és a
hatályba léptető szakasz megkezdésének időpontjáig tart.
Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
199/2014. (VIII. 1.) Korm. rendelete a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 2. alcím tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b) és r) pontjában,
a 16. § tekintetében a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14. § (1) bekezdés a), c) és d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ jogállása, szervezete
1. § A  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ (a  továbbiakban: Központ) a  kulturális
örökség védelméért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó, központi hivatalként
működő központi költségvetési szerv.
2. § A Központot elnök vezeti. 3. § A  Központ önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező – jogi személyiség nélküli – országos illetékességű első fokú
szerve
a) a Műtárgyfelügyeleti Iroda és
b) a Nyilvántartási Iroda,
amelyek hatósági ügyeiben a másodfokú hatóság a Központ elnöke.
2. A Központ hatósági feladatai 4. § A Műtárgyfelügyeleti Iroda a Kormány által kijelölt első fokú kulturális örökségvédelmi hatóságként ellátja
a) a kulturális javak vonatkozásában a kulturális örökségvédelmi hatósági feladatokat, amelyek különösen
1. a  kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény (a  továbbiakban: Kötv.) 47–50.  §-a
alapján a kulturális javak védetté nyilvánítása és védettségének megszüntetése,
2. a védetté nyilvánított gyűjteményekhez vagy tárgyegyüttesekhez tartozó kulturális javak esetében
a  Kötv. 51.  § (2)  bekezdése szerinti elidegenítéséhez vagy őrzési helyének 90 napot meghaladó
megváltoztatásához szükséges hozzájárulás,
3. a kulturális javak esetében a Kötv. 52. § (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés,
 4. a Kötv. 53/A. §-a alapján az eltűnt kulturális javak körözésének elrendelése,
 5. a  Kötv. 54–58.  §-a, valamint a  kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK
tanácsi rendelet, továbbá a  kulturális javak kiviteléről szóló 3911/92/EGK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 752/93/EGK rendelet módosításáról
szóló, 2004. április 7-i 656/2004/EK bizottsági rendelet alapján a  kulturális javak kivitelével
kapcsolatos hatósági feladatok,
6. a Kötv. 59–60. §-a szerinti nyilvántartásba vételi feladatok,
 7. a kulturális javak esetében a Kötv. 61/A. §-a szerinti, fémkereskedelmi tevékenység céljára történő
átadás engedélyezésére irányuló eljárások és döntések,
 8. a  védetté nyilvánított kulturális javak esetében a  Kötv. 63.  § (3)  bekezdése szerinti építésügyi
hatósági vagy más hatósági engedélyhez nem kötött megóvási (konzerválási), restaurálási vagy
átalakulási munkák engedélyezése,
9. a  Kötv. 64.  § d)  pontja szerinti döntés arról, hogy valamely tárgy vagy jelenség az  ingó kulturális
örökség körébe tartozik-e,
10. a Kötv. 67. § (1) és (2) bekezdése szerinti hatósági döntés,
11. a Kötv. 67. § (3) bekezdése szerinti döntések és intézkedések meghozatala, a b) pont kivételével,
12. a Kötv. 68. §-a alapján a kulturális javakkal kapcsolatos döntéshozatal,
13. a Kötv. 69. §-a alapján tűrési kötelezettség előírása,
14. a  Kötv. 78.  §-a és 79.  §-a szerinti intézkedés a  kulturális javak megóvása és hozzáférhetősége
érdekében,
15. a Kötv. 82. §-a alapján intézkedés az örökségvédelmi bírság kiszabása iránt,
b) a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javak nemzetközi visszaadásáról szóló, Rómában, 1995. év
június hó 24. napján aláírt UNIDROIT Egyezmény kihirdetéséről szóló 2001. évi XXVIII. törvény 3. §-a szerinti
megbízott illetékes hatósági feladatokat,
c) a  jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001.  évi LXXX.  törvény 7.  §-a szerinti,
a kulturális javak visszaszolgáltatásával kapcsolatos állami feladatokat,
d) a  lefoglalás és a  büntetőeljárás során lefoglalt dolgok kezelésének, nyilvántartásának, előzetes
értékesítésének és megsemmisítésének szabályairól, valamint az  elkobzás végrehajtásáról szóló 11/2003.
(V. 8.) IM–BM–PM együttes rendelet 94. §-a szerinti, elkobzott kulturális javak közgyűjteményi elhelyezésére
irányuló feladatokat,
e) a  bíróságon kezelt letétekről szóló 27/2003. (VII. 2.) IM rendelet 7.  §-a szerinti, bírósági letétként kezelt
kulturális javakkal kapcsolatos feladatokat,
f ) a  kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló 2012.  évi XCV.  törvényben meghatározott
kulturális örökségvédelmi hatósági feladatokat, valamint
g) a Kötv. 71. § (2) bekezdés a) és f ) pontja szerinti közhiteles hatósági nyilvántartás vezetését.
5. § (1) A  Nyilvántartási Iroda a  Kormány által kijelölt első fokú kulturális örökségvédelmi hatóságként a  Kötv. 71.  §
(1) bekezdése szerint ellátja
a) a régészeti lelőhelyek,
b) a régészeti feltárási engedélyek,
c) a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyek,
d) a műemlékek, műemléki jelentőségű területek, műemléki környezetek és történeti tájak
központi, közhiteles nyilvántartás elektronikus adatkezelésével kapcsolatos hatósági és szakmai feladatokat.
(2) A  Nyilvántartási Iroda az  országos építészeti nyilvántartást vezető szervezet, az  örökségvédelmi hatóság,
a  földhivatalok, valamint a települési jegyzők számára elektronikus hozzáférést biztosít az általa kezelt, a régészeti
örökség és a műemléki értékek védelmével összefüggő feladataik ellátásához szükséges adatokhoz.
3. A Központ kulturális örökségvédelemmel kapcsolatos nem hatósági feladatai
6. § A Központ a Kötv. 7/A. §-ában foglaltak érdekében részt vesz a régészeti örökség védelmével kapcsolatos feladatok
ellátásában, amelyek körében
a) közreműködik a régészeti örökség felkutatásában,
b) gondoskodik – a  szerzői jogi rendelkezésekkel összhangban – a  régészeti örökséggel összefüggő
tudományos adatbázis létrehozásáról, fenntartásáról, a tudományos eredmények hozzáférhetővé tételéről,
c) végzi a lelőhelyek felülvizsgálatát és klasszifikációját,
d) gondoskodik a Kötv. 14. § (1) bekezdése szerint a régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításának és a Kötv. 18. §
(2) bekezdése szerint a védetté nyilvánítás megszüntetésének az előkészítéséről,
e) intézkedik a  Kötv. 15.  § (3)  bekezdése szerint a  védetté nyilvánítás tényének az  ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzése iránt,
f ) adatokat szolgáltat az Ásatási Bizottság feladatainak ellátásához, valamint
g) közreműködik a Kötv. 16. §-a szerint a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyek ellenőrzésében.
7. § (1) A  Központ a  Kötv. 28.  §-ában foglaltak érdekében részt vesz a  műemlékvédelemmel kapcsolatos feladatok
ellátásában, amelyek körében
a) lefolytatja a  Kötv. 29.  § (2)  bekezdése szerint a  műemléki értékek védetté nyilvánításának és a  Kötv. 35.  §
(2) bekezdése szerint a védetté nyilvánítás megszüntetésének előkészítését,
b) intézkedik a  Kötv. 74.  §-a szerint a  védetté nyilvánítás tényének az  ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzése iránt, valamint
c) közreműködik a  Központi Építészeti-műszaki Tervtanács műemléki testület működésével kapcsolatos
feladatok ellátásában.
 (2) A Központ a Kötv. 63. § (6) bekezdésében meghatározott tudományos feladatainak körében különösen
a) végzi az  ország műemléki értékeinek feltárását, azonosítását, meghatározását és dokumentálását,
a műemléki értékekre vonatkozó forrásdokumentumok gyűjtését,
b) a  műemléki értékkel és annak megőrzésével kapcsolatos metodikai kutatásokat végez és végeztet,
közreműködik a szakmai ajánlások kidolgozásában és közzétételében,
c) a  műemlékek központi nyilvántartásának keretein belül gondoskodik a  műemléki értékekkel összefüggő
tudományos adatbázis létrehozásáról, fenntartásáról,
d) végzi a műemlékállomány és a központi nyilvántartás revízióját,
e) kezdeményezi és irányítja – kutatás-módszertani céllal – a műemlékek épületkutatását,
f ) részt vesz a  műemlékekhez kötődő szakrestaurálások előkészítésében és közreműködik a  kivitelezés
folyamatában,
g) ellát szakértői feladatokat, különösen az értékleltár, az építéstörténeti kutatási dokumentáció, a kerttörténeti
tudományos dokumentáció készítését, valamint
h) vezeti a  Kötv. 71.  § (2)  bekezdésében szereplő, a  Kötv. 72.  § (1)  bekezdése alapján közhiteles hatósági
nyilvántartásnak nem minősülő nyilvántartásokat. 8. § (1) A  Központ szakmai tanácsadó testületként működteti a  Kulturális Javak Bizottságát, amely a  kulturális javakkal
kapcsolatos hatósági és egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a Központ munkáját.
(2) A Kulturális Javak Bizottsága nyolctagú testület, amelynek egy-egy tagját
a) a Magyar Tudományos Akadémia,
b) a Magyar Művészeti Akadémia,
c) a Magyar Nemzeti Múzeum,
d) az Országos Széchényi Könyvtár,
e) a Szépművészeti Múzeum,
f ) a Magyar Nemzeti Levéltár,
g) a Magyar Műkereskedők és Galériák Országos Szövetsége, valamint
h) a miniszter
jelölése alapján 2 évre a Központ elnöke kéri fel.
9. § A Kormány a Kötv. 86. §-a szerinti elővásárlási jogot gyakorló szervnek a Központot jelöli ki.
10. § A  Központ közreműködik a  miniszternek az  állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.)
Korm. rendeletben és a Kötv. 44. §-ában a miniszternek adott feladatainak ellátásában.
11. § A Központ kulturális örökségvédelmi szakmai feladatai körében ellátja különösen az alábbi feladatokat:
a) a  kulturális örökséggel kapcsolatos dokumentumok gyűjtése, feldolgozása, nyilvántartása, közzététele,
a kulturális örökséggel kapcsolatos gyűjtemények kezelése és gyarapítása;
b) szakmai továbbképzés, oktatás;
c) a kulturális örökségi értékek osztályozása, értékhierarchiájának kidolgozása;
d) a kulturális örökséggel kapcsolatos kutatási és innovációs tevékenység; valamint
e) a kulturális örökség védelmével, kezelésével, fenntartható, integrált szemléletű használatával
kapcsolatos ajánlások kidolgozása, nemzeti és nemzetközi stratégiaalkotásban való részvétel.
12. § A Központ a kulturális javakkal kapcsolatos tevékenysége körében ellátja különösen az alábbi feladatokat:
a) gyakorolja a Kötv. 51. § (4) bekezdése és 86. § (1) bekezdés b) pontja szerinti állami elővásárlási jogot;
b) ellátja a Kötv. 64. § a) pontja szerinti, a kulturális javak visszakövetelésével, illetve visszaadásával kapcsolatos
teendőket;
c) a  Kötv. 64.  § b)  pontja szerint részt vesz a  jogtalanul eltulajdonított kulturális javak nemzetközi
információcseréjében; valamint
d) a  kulturális javak hatékonyabb védelme érdekében – a  vonatkozó együttműködési megállapodásban
vállaltak szerint – támogatást nyújt a rendőrség és a vámhatóság munkájához.
13. § A Központ a kulturális örökségvédelemmel kapcsolatos társadalmi együttműködés előmozdítása érdekében ellátja
különösen az alábbi feladatokat:
a) a  kulturális örökségvédelmet érintő szakmai és társadalmi együttműködés lehetőségeinek kidolgozása,
megvalósítása;
b) a kulturális örökség értékének társadalmi tudatosítása;
c) a kulturális örökség gazdasági és társadalmi támogatói körének kiépítése és szervezése; valamint
d) együttműködés kialakítása a kulturális örökségvédelmi területen működő szakmai és civil szervezetekkel.
4. A Központ vagyongazdálkodási és szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos feladatai
14. § (1) A Központ vagyongazdálkodási és szolgáltatási tevékenységei keretében elősegíti a kulturális örökség fenntartható,
hosszú távú hasznosítását, az  örökség megőrzésében és kezelésében kötelezettséggel bíró állami és nem állami
szereplők feladatainak ellátását, és feltárja a hazai kulturális örökségben rejlő erőforrásokat.
(2) A Központ vagyongazdálkodási és szolgáltatási tevékenysége körében ellátja különösen az alábbi feladatokat:
a) a  kulturális örökségi értékek felderítésével, kutatásával és hasznosításával kapcsolatos módszertan
kidolgozása és terjesztése;
b) a  kulturális örökség kezelésével kapcsolatos információk nyújtása, hasznosítással kapcsolatos tanácsadás,
pályázati tanácsadás és közreműködés, fejlesztéssel, felújítással kapcsolatos tanácsadás, tervpályázati eljárás
lebonyolítása;
c) a  veszélyeztetett műemlékek helyzetének konszolidálásában, kutatásában, dokumentálásában, hasznosítási
javaslatok készítésében való közreműködés;
d) a  kulturális örökséget érintő fejlesztési programok kidolgozásában, nyomon követésében, a  stratégiai és
operatív folyamatokban való közreműködés;
e) a kulturális örökségre alapozott projektek kidolgozása, megvalósítása, koordinálása; valamint
f ) szakmai tanácsadási és szakértői tevékenység ellátása és koordinálása.
15. § A  Központ a  kezelésében lévő állami tulajdonú műemlékekkel, műemlék-együttesekkel és berendezéseikkel,
továbbá műemléki értékekkel és régészeti lelőhelyekkel kapcsolatban gondoskodik
a) azok fenntartásáról, fejlesztéséről, hasznosításáról, üzemeltetéséről,
b) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
szerinti közgyűjteményi feladatok ellátásáról,
c) múzeumi, közművelődési és más kulturális szolgáltatások nyújtásáról.
5. A Központ világörökségi és nemzetközi feladatai 16. § A  Központ a  világörökséggel kapcsolatos tevékenysége körében közreműködik a  miniszternek a  világörökségről
szóló törvényben, a  világörökségi kezelési tervről, a  világörökségi komplex hatásvizsgálati dokumentációról és
a világörökségi várományos helyszínekről szóló kormányrendeletben, valamint a világörökségi gondnokságról szóló
miniszteri rendeletben meghatározott feladatainak végrehajtásában.
17. § A Központ a nemzetközi tevékenysége körében ellátja különösen az alábbi feladatokat:
a) együttműködés multilaterális nemzetközi kormányzati, szakmai nem kormányzati és a szakterületen működő
civil szervezetekkel, részvétel azok munkájában, nemzetközi projektek végrehajtásában;
b) részvétel kétoldalú államközi együttműködésben, így különösen a  szomszéd országokkal kötött
megállapodások egyes elemeinek előkészítésében, végrehajtásának koordinálásában és megvalósításában;
c) egy-, illetve többoldalú együttműködés más országok társintézményeivel egyedi programok, projektek,
illetve folyamatos szervezeti – így különösen meghatározott országcsoportokat érintő vagy regionális szinten
megvalósuló – együttműködés keretei között;
d) közreműködés a miniszter határon túli kulturális örökséggel kapcsolatos feladatainak ellátásában;
e) közreműködik az Európai örökség cím elnyerésére pályázó helyszínek nemzeti szintű előzetes kiválasztására
vonatkozó feladatok végrehajtásában; valamint
f ) részt vesz a  kulturális javakra vonatkozó európai uniós jogi szabályozás végrehajtásával kapcsolatos
tanácsadó testület munkájában. 6. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
19. § E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
20. § (1) A  Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ elnevezése Forster Gyula Nemzeti
Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központra változik.
(2) Az e rendelet szerint a Központ feladat- és hatáskörébe tartozó azon örökségvédelmi tevékenységek tekintetében,
amelyek e rendelet hatálybalépését megelőzően a Lechner Lajos Tudásközpont Területi, Építésügyi, Örökségvédelmi
és Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: LLTK) feladat- és hatáskörébe tartoztak
– a  régészeti területen végzett szakértői tevékenység felügyeletének ellátását kivéve –, az  e  feladatokhoz és
hatáskörökhöz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a  Központ az  LLTK jogutóda. Az  LLTK az  örökségvédelmi
feladatok ellátására rendelkezésére bocsátott központi költségvetési támogatással elszámol, a  támogatás arányos
részét az  államháztartásra vonatkozó jogszabályok és a  jogutódlás megvalósításával kapcsolatos megállapodás
rendelkezései szerint a Központnak 2014. augusztus 15-i fordulónappal, 2014. szeptember 15-ig átadja.
(3) Az  e  rendelet szerint a  miniszter feladat- és hatáskörébe utalt szakértői tevékenység tekintetében az  e  rendelet
hatálybalépését megelőzően az  LLTK feladat- és hatáskörébe tartozó, illetve a  Magyar Építész Kamara
(a  továbbiakban: MÉK) feladat- és hatáskörébe tartozó felügyeleti jogviszony tekintetében a  miniszter az  LLTK és
a MÉK jogutódja.
(4) E rendelet nem érinti a Kulturális Javak Bizottsága tagjainak az e rendelet hatálybalépésekor fennálló jogviszonyát.
21. § A  4.  § a)  pont 5.  alpontja a  kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK tanácsi rendelet,
továbbá a  kulturális javak kiviteléről szóló 3911/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések
megállapításáról szóló 752/93/EGK rendelet módosításáról szóló, 2004. április 7-i 656/2004/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
22. § A  régészeti örökséggel és a  műemléki értékkel kapcsolatos szakértői tevékenységről szóló 439/2013. (XI. 20.)
Korm. rendelet 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. § A Kormány a szakértői tevékenység felügyeletét ellátó hatóságként a minisztert (a továbbiakban: hatóság) jelöli ki.”
23. § Hatályát veszti
a) a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központról szóló 310/2012. (XI. 6.)
Korm. rendelet,
b) a régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012. (XII. 20.)
Korm. rendelet 42. §-a. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2017. (VIII. 25.) LÜ utasítása az Ügyészségi Cafetéria Rendszerről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § (1) Az ügyészségi alkalmazottak részére nyújtott cafetéria-juttatásokat elektronikus formában az Ügyészségi Cafetéria
Rendszerben (a továbbiakban: Rendszer) a Legfőbb Ügyészségen, az Országos Kriminológiai Intézetben
(a továbbiakban: OKRI) és a főügyészségeken kell nyilvántartani.
(2) A Legfőbb Ügyészségen a nyilvántartási feladatokat a Gazdasági Főigazgatóság teljesíti. A főügyészségeken
a  nyilvántartás kiterjed az alárendelt járási és járási szintű ügyészségekre és a székhelyükön működő fellebbviteli
főügyészségre, illetve a Fővárosi Főügyészség esetében a Fővárosi Fellebbviteli Főügyészségre is.
(3) A Rendszerben kell nyilvántartani a cafetéria-juttatásnak az ügyészségi alkalmazottakat érintő valamennyi elemét.
 (4) A Rendszer üzemeltetéséért a Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztályának vezetője felelős.
2. § (1) A Rendszer által kezelt adatbázisba adatok bevitelére és módosítására országos szintű hozzáféréssel jogosult
ügyészségi alkalmazottakat („országos admin”) a gazdasági főigazgató jelöli ki.
(2) A Rendszer által kezelt adatbázisba adatok bevitelére és módosítására helyi szintű hozzáféréssel jogosult ügyészségi
alkalmazottakat („megyei admin”)
a) a Legfőbb Ügyészségen a gazdasági főigazgató,
b) az OKRI-ban az igazgató,
c) a főügyészségen a főügyész
jelöli ki.
(3) Az OKRI igazgatója és a főügyész a hozzáférésre jogosult ügyészségi alkalmazott kijelölésről vagy annak visszavonásáról
haladéktalanul tájékoztatja a gazdasági főigazgatót.
3. § Felhatalmazom az Informatikai Főosztály vezetőjét, hogy a Rendszer használatával kapcsolatos részletszabályokat
körlevélben állapítsa meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
Dr. Polt Péter
 legfőbb ügyész helyett Dr. Belovics Ervin s. k.,
  legfőbb ügyész helyettes


text:
392/2015. (IX. 10.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII.  törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr.  Zombor Gábornak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának e  megbízatása
2015. szeptember 8-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2015. szeptember 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1033/2015. (I. 30.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a 2014. évi költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152–153. §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az  I. Országgyűlés fejezetnél keletkezett 5 917 300 ezer forint,
a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 764 435 ezer forint, a  XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezetnél keletkezett 6 450 166 ezer forint, a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett
455 000 ezer forint, a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 5 786 700 ezer
forint, valamint a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél 1 362 325 ezer forint összegű
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványnak a felhasználását, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el, és
c) az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a XIV. Belügyminisztérium fejezetnél keletkezett
355 000 ezer forint összegű kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványnak az  1.  melléklet
szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2008. (HK 5.) HM FLÜ intézkedése a TRC 9200 HORDOZHATÓ ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK O és I szintű műszaki leírás 856M2 88060846 című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „TRC 9200
HORDOZHATÓ ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK O és
I szintű műszaki leírás 856M2 88060846” című főnökségi
kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség MISTRAL technikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító
szervezeteire terjed ki.
2. A „TRC 9200 HORDOZHATÓ ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK O és I szintű műszaki leírás 856M2
88060846” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a MISTRAL fegyverrendszert alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek
mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya
részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
12/2013. (X. 14.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  gyógyíthatatlan halálos betegségben szenvedő felnőtt korúak orvosi segítséggel
vethessenek véget az életüknek?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
Az Országos Választási Bizottság 79/2013. (VII. 9.) számú határozatával az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
hitelesítette, amely ellen kifogást nyújtottak be. A  Kúria 2013. szeptember 3-án kelt, Knk.IV.37.504/2013/2. számú
határozatában megállapította, hogy a kezdeményezés nem arra irányul, amelyet az Nsztv. 1. § (1) bekezdése a népi
kezdeményezés céljaként meghatároz – nevezetesen, hogy az  Országgyűlés az  adott kérdést tűzze napirendjére
és tárgyalja meg – hanem a megfogalmazásból eredően azt a  látszatot kelti, hogy a választópolgárok aláírásukkal
népszavazást kezdeményeznek. A  kérdés megfogalmazása azt sugallja, hogy a  választópolgárok fogják a  kérdést
az  Országgyűlésre kötelező módon eldönteni. A  Kúria megállapította továbbá, hogy a  kérdésből nem következik,
hogy ebben az  esetben az  Országgyűlés által tárgyalandó kérdésről van szó, a  választópolgárok számára nem
derül ki egyértelműen, hogy miről is döntenek. A népi kezdeményezésre feltett kérdés ezáltal alkalmas arra, hogy
a  választópolgárokat félrevezesse. Az  Nsztv. 17.  §-a szerint a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen
tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
A Kúria megállapította, hogy a  választópolgárok számára megtévesztő kérdés az  Nsztv. 17.  §-ába ütközik. A  Kúria
megerősítette továbbá azt, hogy a  konkrét jogalkotásra és nem napirendre tűzésre irányuló népi kezdeményezés
nem egyeztethető össze az  Nsztv. 17.  §-ával, mivel az  ilyen tartalmú kezdeményezés megfogalmazása
a  választópolgár számára azt a  téves látszatot kelti, mintha az  aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási
kezdeményezést támogatna.
A fentiekben kifejtettek alapján a  Kúria megsemmisítette az  Országos Választási Bizottság 79/2013. (VII. 9.)
határozatát és a Bizottságot új eljárásra utasította.
A Nemzeti Választási Bizottság erre tekintettel az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az  Nsztv. 2.  §-án és 17.  §-án, a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.)
131/A. § b) pontján, a 131. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 8. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
6/2010. (X. 19.) NEFMI utasítása a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §
(1) bekezdésére – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Erőforrás Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a mellékletben
foglaltak szerint határozom meg. 2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a közigazgatási államtitkár, a felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát.
3. § A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén a
kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről. 4. § Ez az utasítás a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
5. § Az utasítás hatálybalépésével az Önkormányzati Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
5/2008. (HÉ 39.) ÖM utasítás azon rendelkezései, amelyek a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló
2010. évi XLII. törvény 2. § i) pont ic) alpontja a Nemzeti Erőforrás Minisztérium, illetve nemzeti erőforrás miniszter
feladat- és hatásköréhez kapcsolódó szabályokat állapítanak meg, nem alkalmazhatók.
6. § Hatályát veszti a) az Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2008. (HÉ 44.) EüM utasítás,
b) az Oktatási és Kulturális Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 3/2009. (IX. 4.)
OKM utasítás, c) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 20/2008. (HÉ 48.)
SZMM utasítás, valamint d) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról szóló 2/2010.
(VII. 8.) NEFMI utasítás. Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
18/2012. (IV. 5.) BM rendelete a közfoglalkoztatáshoz szükséges beszerzések sajátos szabályairól.
A közbeszerzésről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § w) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el: 1. § A közfoglalkoztatás ellátásához szükséges beszerzés: a rendelet 1. mellékletében meghatározott beszerzési tárgyakat
érintő beszerzés. 2. § A rendelet hatálya a közbeszerzésről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) által ajánlatkérőként
meghatározott, a közfoglalkoztatásról szóló törvényben megjelölt szervezeteknek (a továbbiakban: ajánlatkérő)
a Kbt. 10. § (1) bekezdése alapján az uniós értékhatárt el nem érő, a közfoglalkoztatás ellátásához szükséges áru vagy
szolgáltatás beszerzéseire terjed ki. 3. § Az ajánlatkérő a rendelet hatálya alá eső közbeszerzés megvalósításakor a Kbt. Második részében meghatározott
szabályok szerint jár el – a Kbt. 122. §-ban és a rendeletben meghatározott eltérésekkel.
4. § (1) A Kbt. 122. § (3) bekezdésben meghatározott szabályokat a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2) Az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő nyílt eljárásban és meghívásos eljárásban – kivéve a gyorsított eljárást – nem
határozhatja meg az eljárást megindító felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától, illetve az ajánlattételi
felhívás megküldésének napjától számított tizenöt napnál rövidebb időtartamban. A több szakaszból álló eljárások
részvételi szakaszában annyi részvételi határidőt kell biztosítani, amely alatt megfelelően lehet részvételre jelentkezni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
116/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bánki Horváth
Máriát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
347/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az U. R. magánszemély és az Ifjúságszakmai Társaság Alapítvány nevében eljáró dr. Nagy Ádám elnök által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. július 22-én aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„A Magyar Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg az ifjúsággal kapcsolatos közfeladatokról szóló
törvényjavaslatot!”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglaltaknak, amely
szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia megtárgyalásra javasolt kérdést.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdésből
nem derül ki, hogy ki által kezdeményezett, milyen tartalmú ifjúsággal kapcsolatos, közfeladatokról szóló törvényjavaslatot kellene az Országgyűlésnek napirendjére
tűznie és megtárgyalnia. A jogalkotói egyértelműség hiányán túl a választópolgárok számára sem lenne világos,
hogy az aláírásgyűjtés során milyen tartalommal bíró törvényjavaslat Országgyűlés általi megtárgyalását támogatják. A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, Nsztv.17. §-án és a 18. §
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
19/2016. (II. 10.) Korm. rendelete az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság feladatainak meghatározásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A külgazdasági ügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott – kereskedelem-fejlesztéssel
összefüggő feladatainak körében az  alábbi feladatokat az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNKH Zrt.), a Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Korlátolt
Felelősségű Társaság, valamint az  MNKH Közép-európai Kereskedelemfejlesztési Hálózat Korlátolt Felelősségű
Társaság útján látja el:
 1. javaslatot tesz a  kereskedelem-fejlesztés közép- és hosszú távú céljainak kialakítására, a  célok elérését
biztosító gazdasági, szabályozási, intézményi és egyéb feltételrendszer kialakításának lehetséges irányaira;
 2. részt vesz a külgazdaság-politikai koncepció és a külgazdasági stratégia végrehajtásában;
 3. segíti a minisztert a kereskedelem-fejlesztési tevékenysége ellátásában;
 4. közreműködik a kereskedelem-fejlesztési szakmai anyagok összeállításában;
 5. közreműködik az üzleti delegációk szakmai programjainak megvalósításában;
 6. részt vesz a  kereskedelem-fejlesztési elképzelések, programok, koncepciók kidolgozásában, azok
megvalósításában, ennek keretében:
a) működteti a kezelésében lévő kereskedelemfejlesztési eszközöket;
b) kezeli a  kereskedelemfejlesztési pályázatokat: elvégzi a  záró beszámolók és kifizetési kérelmek
szakmai és pénzügyi ellenőrzését, az esetleges hiánypótoltatásokkal kapcsolatos feladatokat;
 7. a miniszter egyetértésével kapcsolatot tart fenn, illetve együttműködik a kereskedelem-fejlesztésben érintett
kormányzati szervekkel;
 8. szakmai háttéranyagok kidolgozásával közreműködik a  kereskedelem-fejlesztési szakmai kommunikáció
szervezésében;
 9. segíti a két- és többoldalú nemzetközi gazdasági kapcsolatok fejlesztését;
10. előkészíti és lebonyolítja a  miniszter által a  hatáskörébe utalt kereskedelem-fejlesztési tárgyalásokat,
koordinálja a vállalt kötelezettségek végrehajtását;
11. részt vesz a külgazdasági támogatási rendszerre vonatkozó javaslatok kidolgozásában;
12. feladatkörét érintően együttműködik hazai és határon túli civil szervezetekkel, érdekképviseleti és egyéb
szervezetekkel, illetve testületekkel;
13. végrehajtja a miniszter által meghatározott egyéb feladatokat;
14. ország-specifikus komplex kereskedelmi szolgáltatásokkal segíti a  magyar vállalkozások külpiaci
megjelenését;
15. ellátja a kereskedelmi célú ország-promóciós feladatokat;
16. felkutatja az  exportlehetőségeket, üzleti partnereket közvetít és üzletember-találkozókat szervez a  magyar
vállalkozások számára;
17. információkat gyűjt és továbbít kis- és középvállalkozók számára export és tőkekihelyezési tevékenységükkel
elérhető uniós és hazai támogatási, pályázati lehetőségekről;
18. tanácsokat nyújt külkereskedelem-technikai, vámügyi, jogi, adózási, valamint a  különféle állami támogatási
rendszerekkel kapcsolatos kérdésekben;
19. működteti a regionális vállalati és projekt-specifikus adatbázisokat;
20. gondoskodik exportcélú promóciós kiadványok kiadásáról és kommunikációs projektek megvalósításáról;
21. gondoskodik a  kereskedelem-fejlesztési szakmai programok, így különösen szemináriumok, tréningek,
workshopok technikai szervezéséről és lebonyolításáról;
22. tájékoztatást ad a  tőkekihelyezéssel kapcsolatos információkról, jogszabályokról, illetve a  befektetési
és privatizációs lehetőségekről, különös tekintettel a  szomszédos országokra, valamint figyeli a  külföldi
tendereket;
23. szervezi a  magyar vállalkozások állami támogatás mellett megvalósuló részvételét a  külföldi vásárokon,
kiállításokon;
24. konstrukciókat dolgoz ki a  külpiaci infrastruktúra-fejlesztési projektekben a  magyar vállalkozások
részvételének támogatására;
25. közreműködik a  kis- és közepes méretű vállalkozások beszállítói lehetőségeinek feltárásában, mind
a  magyarországi külföldi befektetők, mind a  környező országokban megtelepedett befektetők
vonatkozásában;
26. kezeli az  ügyfélkapcsolatokat, ellátja az  ügyféltámogatással és ügyfélszerzéssel összefüggő feladatokat,
növelve ezáltal az ügyfélkapcsolatok profitabilitását;
27. kiválasztja és felkészíti a belföldi akvizíciós partnerhálózatot és a külföldi partnerirodákat, továbbá felügyeli
azok működését.
2. § A  miniszter az  1.  §-ban meghatározott feladatok ellátására az  MNKH Zrt.-vel és 100%-os tulajdonában lévő
gazdasági társaságokkal közszolgáltatási szerződést köt.
3. § Ez a rendelet 2016. március 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2013. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése a KÉZIKÖNYV AZ ABV VÉDELMI SZAKALEGYSÉGEK ALKALMAZÁSÁHOZ című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a
„KÉZIKÖNYV AZ ABV VÉDELMI SZAKALEGYSÉGEK
ALKALMAZÁSÁHOZ” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. A „KÉZIKÖNYV AZ ABV VÉDELMI
SZAKALEGYSÉGEK ALKALMAZÁSÁHOZ” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadvány az ABV védelmi szakképességekkel rendelkező katonai szervezetek részére határoz meg irányelveket olyan műveletek végrehajtásához, ahol ABV események bekövetkezésének lehetőségével számolni kell.
4. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 8/2009.
(XII. 23.) HM HVKF közleménye V. pontja alapján fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett, „STANAG
2522 NBC (EDITION 1) – SPECIALIST NBC DEFENCE
CAPABILITIES – ATP-3.8.1 VOLUME 2” címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
5. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza.
6. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
7. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
94/2003. (VII. 2.) Korm. rendelete az ózonréteget károsító anyagokról.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló
1995. évi LIII. törvény 110. §-a (7) bekezdésének e) és
f) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) az e rendelet 1. számú mellékletében felsorolt anya
gok (a továbbiakban: szabályozott anyagok) gyártására,
importjára, exportjára, forgalomba hozatalára, felhasználására, visszagyűjtésére, újrafeldolgozására, regenerálására, ártalmatlanítására,
b) a szabályozott anyagokat tartalmazó termékek,
berendezések importjára, exportjára, forgalomba hozatalára, felhasználására,
c) az e rendelet 1. és 2. számú mellékleteiben felsorolt
anyagokra vonatkozó adatszolgáltatásra.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) Jegyzőkönyv: az ózonréteget lebontó anyagokról
szóló Montreali Jegyzőkönyv, melyet az ózonréteget
lebontó anyagokról szóló, Montrealban, 1987. szeptember
16-án aláírt jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 35/1990.
(II. 28.) MT rendelet hirdetett ki;
b) szabályozott anyag: az e rendelet 1. számú mellékletében felsorolt ózonréteget károsító vegyület, illetve izomerjei, akár önmagában, akár keverékben függetlenül
attól, hogy az gyári új, visszagyűjtött vagy regenerált;
c) ózonlebontó képesség: a szabályozott anyagnak az
ózonrétegre gyakorolt potenciális hatását kimutató számszerűsített érték;
d) alapanyag: az a szabályozott anyag, amely valamely
termék előállítására irányuló eljárás során olyan kémiai
átalakuláson megy keresztül, amelynek során eredeti
összetétele teljesen átalakul, és amelynek légköri kibocsátása jelentéktelen;
e) reakcióközeg: az a szabályozott anyag, amelyet
kémiai reakciók elősegítésére használnak 1997. december 31. előtt már alkalmazott eljárásban, amelynek során a
szabályozott anyag részben vagy teljesen átalakul és légköri
kibocsátása jelentéktelen;
f) felhasználás: szabályozott anyag alkalmazása termék
vagy berendezés gyártásánál, javításánál, karbantartásánál,
valamint egyéb eljárásoknál, az alapanyagként vagy reakcióközegként történő alkalmazás kivételével;
g) visszagyűjtés: szabályozott anyagok összegyűjtése és
tárolása; h) újrafelhasználás: visszagyűjtött szabályozott anyag
ismételt hasznosítása egyszerű tisztítási eljárást, illetve
regenerálást követően, hűtőközegek esetében a berendezésbe való vissza- és utántöltést is ideértve;
i) egyszerű tisztítási eljárás: a visszagyűjtött szabályozott
anyag szűrése és a szárítása;
j) regenerálás: visszagyűjtött szabályozott anyagoknak a
szilárd, a cseppfolyós és a gáz halmazállapotú szennyező
anyagoktól való megtisztítása, illetve meghatározott minőség elérése az eredeti minőségi specifikáció visszaállítása
céljából;
k) ártalmatlanítás: a szabályozott anyagok környezetet
veszélyeztető, szennyező, károsító hatásának megszüntetése, kizárása a környezet elemeitől történő elszigeteléssel
vagy anyagi minőségének megváltoztatásával;
l) nem helyettesíthető felhasználás: a szabályozott anyagoknak meghatározott célra, időtartamra és mennyiségben
engedélyezett kivételes felhasználása olyan területeken,
amelyeken minden szempontból megfelelő helyettesítő
anyag vagy eljárás még nem áll rendelkezésre;
m) kritikus alkalmazás: halonok felhasználásával készült tűzoltó-technikai eszközök alkalmazása tűzvédelemre olyan területeken, amelyeken tűzvédelmi, egészségügyi és környezetvédelmi követelményeknek egyaránt
megfelelő helyettesítő tűzoltó anyag vagy eljárás még nem
áll rendelkezésre;
n) részlegesen fluorozott szénhidrogének (a továbbiakban: HFC-k): azok a szabályozott anyagok helyettesítésére
alkalmas szénhidrogén vegyületek, amelyekben egy vagy
több szénatomhoz fluor és hidrogén atomok kötődnek.
Általános rendelkezések 3. § Tilos a szabályozott anyagokat — az e rendeletben megengedett felhasználások kivételével — a környezeti elemekbe juttatni.
4. § Tilos a szabályozott anyagok gyártása. 5. §
(1) Tilos a szabályozott anyagok felhasználása a
(2)—(10) bekezdésekben meghatározott kivételekkel.
(2) A klór-fluor-szénhidrogének (I. csoport), egyéb teljesen halogénezett klór-fluor-szénhidrogének (II. csoport)
(a továbbiakban együtt: CFC-k) felhasználhatók
a) 2004. április 30-ig a meglévő hűtő- és klímaberendezések visszagyűjtött, regenerált CFC-vel történő újratöltésére,
b) 2004. december 31-ig az emberi szervezetbe történő
beültetésre tervezett, meghatározott gyógyszer adagokat
kibocsátó, hermetikusan zárt adagoló eszközökben,
c) 2008. december 31-ig a meglévő honvédségi alkalmazásokban, ahol az adott felhasználásban műszakilag vagy
gazdaságilag alkalmas helyettesítő anyagok vagy technológiák nem állnak rendelkezésre, vagy nem alkalmazhatóak.
(3) A halont (III. csoport) tartalmazó, meglévő tűzvédelmi rendszereket és tűzoltó berendezéseket azok
tulajdonosa köteles 2004. április 30-ig — az e rendelet
3. számú mellékletében felsorolt kritikus alkalmazási területen történő felhasználások kivételével — a használatból
kivonni.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben meghatározott
tulajdonos kritikus alkalmazási területen történő felhasználásra vonatkozó engedéllyel rendelkezik, akkor a használatból kivont halon-készletét további, a kritikus alkalmazási területen történő felhasználás céljából maga is
tárolhatja, felhasználhatja.
(5) Tilos metil-bromidot (VI. csoport) 2004. december 31. után felhasználni, kivéve a karantén célú vagy szállítmányozás előtti alkalmazásokra történő felhasználást,
melynek évenként felhasználható mennyisége 2004. január 1. után nem lépheti túl országosan a 3,7 tonnát.
(6) A klórozott-fluorozott-szénhidrogének (a továbbiakban: HCFC) (VIII. csoport) felhasználhatók
a) laboratóriumi felhasználásokban, beleértve a kutatást és fejlesztést,
b) 2003. december 31-ig aeroszolokban,
c) oldószer-felhasználásban,
ca) 2003. december 31-ig általános alkalmazásban,
cb) 2008. december 31-ig az űrtechnikai és a repülés
technikai eszközök elektromos vagy egyéb részeinek finom
tisztításában,
d) hűtőközegként:
da) 2003. szeptember 30-ig új hűtő- és légkondicionáló
berendezések gyártására,
db) 2008. december 31-ig új hűtő- és légkondicionáló
berendezések gyártására kizárólag honvédségi alkalmazásokban, dc) 2004. április 30-ig a reverzibilis légkondicionáló
vagy hőszivattyú rendszerek gyártására,
dd) 2010. január 1-jéig hűtőgépek és légkondicionáló
berendezések karbantartására és szervizelésére;
e) 2004. január 1-jéig hab gyártására,
f) 2015. január 1-jéig vivőgázként a zárt rendszerekben
lévő sterilizáló anyagokhoz az 1997. december 31. után
gyártott készülékekben.
(7) Tilos 2003. szeptember 30. után a HCFC tartalmú
oltógázok felhasználása.
(8) A meglévő HCFC tartalmú tűzoltó-technikai eszközök, berendezések 2004. április 30-ig újratölthetők a meglévő készletekből.
(9) 2009. december 31-ig a (6) bekezdésben meghatározott felhasználási korlátozást nem kell alkalmazni olyan,
HCFC-ket tartalmazó termékek gyártása során, melyeket
olyan országokba exportálnak, amely a Jegyzőkönyvnek
részese, és ahol az ezekben a termékekben lévő HCFC-k
felhasználása engedélyezett.
(10) A felhasználási tilalom nem vonatkozik
a) az alapanyagként történő felhasználásra,
b) reakcióközegként történő felhasználásra,
c) nem helyettesíthető felhasználásra,
d) az analitikában történő felhasználásra, az alábbi
alkalmazások kivételével:
da) olaj, zsír és az összes kőolaj-szénhidrogén kimuta
tása vízben,
db) kátrány kimutatása útburkoló anyagokban,
dc) hatósági ujjlenyomat vizsgálatok.
6. § (1) Tilos a szabályozott anyagok, a szabályozott anyagokat tartalmazó vagy azokkal üzemelő termékek és berendezések importálása és forgalomba hozatala a (2)—(5) bekezdésekben meghatározott kivételekkel.
(2) Az 5. § (6) bekezdésének da) pontjában meghatározott HCFC-vel töltött, új és használt hűtő- és légkondicionáló berendezések 2003. szeptember 30-ig hozhatók forgalomba.
(3) Az 5. § (7) bekezdésében meghatározott HCFC
tartalmú oltógázzal töltött berendezések 2003. szeptember 30-ig hozhatók forgalomba.
(4) Gyári új HCFC-k 2009. december 31-ig hozhatók
forgalomba.
(5) Metil-bromid 2004. december 31-ig importálható, az
5. § (5) bekezdésében meghatározottak figyelembevételével.
(6) A metil-bromid országos összes forgalomba hozott
mennyisége — az 5. § (5) bekezdésében meghatározott
karantén célú és szállítmányozás előtti alkalmazások céljából importált metil-bromid kivételével — nem lépheti túl
a) 2003. évben a 16 tonnát,
b) 2004. évben a 13 tonnát.
(7) Szabályozott anyagokat eldobható (egyutas) tartályokban csak a nem helyettesíthető felhasználás céljára
szabad importálni és forgalomba hozni.
(8) Tilos exportálni az e rendelet 1. számú melléklete
I—V. és a VII. csoportjába tartozó szabályozott anyagokat,
vagy ezen anyagokat tartalmazó, nem személyes ingóságot
képező termékeket és berendezéseket, valamint olyan
berendezéseket, melyeket a folyamatos működésükhöz
ezekkel az anyagokkal kell ellátni. Ez az intézkedés nem
vonatkozik az e rendelet 3. számú mellékletében felsorolt,
visszagyűjtött halont tartalmazó, más országban kritikus
alkalmazási területeken történő felhasználásra szánt termékekre és berendezésekre.
7. § A HCFC-k mennyisége, melyet az importőrök országosan összesen forgalomba hozhatnak, vagy saját maguk felhasználhatnak
a) a 2003. évben nem lépheti túl a 696 tonnát,
b) a 2004—2007 közötti időszakban évente nem lépheti
túl a 464 tonnát,
c) a 2008—2009 közötti időszakban évente nem lépheti
túl a 387 tonnát. Engedélyezés 8. § (1) A szabályozott anyagok felhasználását a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) engedélyezi a (2)—(3) bekezdésekben meghatározottak szerint.
(2) A CFC-k felhasználását a Minisztérium
a) az egészségügyért felelős miniszter indokolást tartal
mazó javaslatára, az 5. § (2) bekezdésének b) pontjában,
b) a honvédelemért felelős miniszter indokolást tartal
mazó javaslatára, az 5. § (2) bekezdésének c) pontjában
meghatározott feltételekkel engedélyezi. (3) A metil-bromid 5. § (5) bekezdésben meghatározott
felhasználását a Minisztérium engedélyezi a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter javaslata alapján.
9. § A Minisztérium határozza meg az egyes importőrök
évenkénti behozatali kvótáit
a) a HCFC-kre vonatkozóan a 7. §-ban,
b) a metil-bromidra vonatkozóan a 6. § (5) bekezdé
sében foglaltak figyelembevételével. 10. § (1) A szabályozott anyagok nem helyettesíthető felhasználását a Minisztérium kizárólag adagolószelepes inhalátorok gyártására engedélyezi a Jegyzőkönyv részes országainak konferenciáján hozott döntés alapján.
(2) A nem helyettesíthető felhasználásra irányuló kérelmet a Minisztériumhoz kell benyújtani.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmezett szabályozott anyag fajtáját és mennyiségét,
b) a felhasználás célját,
c) a szabályozott anyag-felhasználás kiváltásának
tervét. (4) A Minisztérium a tartalmi követelményeknek megfelelő kérelmeket benyújtja a Jegyzőkönyv Titkárságának,
és azt a részes országok konferenciáján hozott döntés kézhezvételét követő 30 napon belül elbírálja.
11. § (1) A halont tartalmazó tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó berendezések 2004. május 1-jétől csak a kritikus alkalmazási területeken használhatók a Belügyminisztérium
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságának (a továbbiakban: BM OKF), illetve a Magyar Honvédség tulajdonában, illetve kezelésében lévő létesítményekre és eszközökre vonatkozóan a honvédelmi miniszter által kijelölt
szerv egyedi engedélye alapján.
(2) A halon kritikus alkalmazása iránti kérelmet a tulajdonosnak 2003. szeptember 30-ig kell a BM OKF-hez, illetve a
honvédelmi miniszter által kijelölt szervhez benyújtania.
(3) A BM OKF, illetve a honvédelmi miniszter által
kijelölt szerv a kritikus alkalmazási területeken használandó halonos berendezésekre vonatkozó, visszavonásig érvényes engedélyeket legkésőbb 2003. december 31-ig adja ki.
A kiadott engedélyekről a BM OKF, illetve a honvédelmi
miniszter által kijelölt szerv nyilvántartást vezet.
(4) A BM OKF, illetve a honvédelmi miniszter által
kijelölt szerv a kiadott engedélyeket először 2004. december 31-ig, ezt követően évente felülvizsgálja.
(5) Az engedélyt vissza kell vonni, ha
a) a tevékenység vagy a létesítmény, amelynek tűz elleni
védelmét a halonos eszköz biztosítja, megszűnt vagy funkciója megváltozott, vagy
b) az adott célra új, az ózonréteget és általában a környezetet nem, vagy csak sokkal kisebb mértékben károsító
anyag vagy eljárás vált ismeretessé és gazdaságilag elfogadható költséggel hozzáférhető.
12. § (1) A szabályozott anyagok vonatkozásában — külön
jogszabály1 rendelkezéseinek megfelelően — a külkereskedelmi tevékenység végzése tevékenységi engedélyhez, a
kivitel és a behozatal export, illetőleg import forgalmi
engedélyhez kötött.
1 Az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok kiviteléről,
illetőleg behozataláról szóló 112/1990. (XII. 23.) Korm. rendelet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott engedélyeket a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala a Minisztérium hozzájárulásával adja ki.
(3) Szabályozott anyag és szabályozott anyagokat tartalmazó termék — a Jegyzőkönyvben meghatározott kivételekkel — nem importálható olyan országból, és nem exportálható olyan országba, amely a Jegyzőkönyvnek nem Részese.
(4) Magyarországi vámszabadterületek esetében a szabályozott anyagok beszállításához a vámszabadterületen
működő gazdálkodó szervezet az előzőekben részletezett
engedélykötelezettségtől függetlenül is köteles a Minisztérium hozzájárulását beszerezni a felhasználási és kereskedelmi korlátozásokra vonatkozóan.
Halon-bank 13. § (1) Az 5. § (3) bekezdése alapján kivonandó halonnal
— beleértve a lakossági tulajdonban levő halonos tűzoltó
készülékeket is — kapcsolatos, a (3) bekezdésben meghatározott feladatok ellátására halon-bankot kell létesíteni.
(2) A halon-bank felett a környezetvédelmi és vízügyi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) — a tűzvédelmi
szakmai szempontok, valamint az országos halon-készlettel való gazdálkodás tekintetében a belügyminiszterrel
egyetértésben — gyakorolja a felügyeletet.
(3) A halon-bank az alábbi feladatokat látja el:
a) a halon átvétele és annak minőségi ellenőrzése;
b) szükség szerint a halon begyűjtésére begyűjtő háló
zat szervezése és fenntartása;
c) a begyűjtött halon szükség szerinti regeneráltatása;
d) a kritikus alkalmazások 20 éves utánpótlási igényét
biztosító halon mennyiség tartós tárolása;
e) az újrafelhasználásra megfelelő minőségű halon
értékesítése az engedéllyel rendelkező felhasználóknak;
f) a kritikus alkalmazási helyek utánpótlásához szüksé
ges mennyiség feletti felesleg külön jogszabály2 szerinti
kezelése, illetve exportként való értékesítése;
g) a halon felesleg, valamint a nagyfokú szennyezettsége miatt gazdaságosan nem regenerálható halon ártalmatlanítása, ártalmatlaníttatása.
(4) A halon-bank vagy a begyűjtő hálózatban részt vevő
szervezet az átvett halonos kézi tűzoltó készülékek tartályát és szerelvényeit roncsolással köteles használhatatlanná tenni, hulladékként értékesíteni vagy ártalmatlanítani.
(5) A halon-bank részére a Minisztérium a Környezetvédelmi Alap Célfeladatok fejezeti kezelésű előirányzatából támogatást biztosít.
2 A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény.
(6) A halon-bank köteles évenként elszámolni a Minisztérium felé a kapott támogatással.
(7) A halon-bank az átvett, a regenerált, az értékesített,
a tárolt és az ártalmatlanított halon mennyiségét folyamatosan nyilvántartja, évenként összesítést készít (évi leltár)
és ezeket jelenti a Minisztériumnak.
14. § (1) A halon-bankot 2003. december 15-től kell létrehozni és működtetni.
(2) A halon-bank létrehozására és működtetésére a
Minisztérium pályázatot ír ki.
(3) A halon-bank üzemeltetésére pályázónak legalább
az e rendelet 6. számú mellékletében meghatározott követelményeknek kell megfelelni.
(4) A halon-bank létrehozására és működtetésére beérkezett pályázatokról a Minisztérium dönt.
Adatszolgáltatás 15. § (1) A szabályozott anyagokból, valamint a helyettesítésükre használt HFC-k évente 100 kg/év feletti mennyiséget
felhasználóknak a tárgyévet követő év március 31-éig adatot kell szolgáltatni. Az adatszolgáltatást az e rendelet
7. számú melléklete szerinti bejelentőlapon a telephely szerint illetékes környezetvédelmi felügyelőség (a továbbiakban: felügyelőség) részére kell megtenni.
(2) A szabályozott anyagokról, valamint HFC-kről a
külkereskedelmi tevékenységet folytatóknak évente, a tárgyévet követő év március 31-éig adatot kell szolgáltatniuk a
Minisztérium részére. Az adatszolgáltatásban fel kell tüntetni:
a) az anyag nevét és mennyiségét,
b) import esetén a beszerzési országot, exportnál a cél
országot,
c) import esetén az anyag felhasználóinak megnevezé
sét és a felhasznált mennyiséget. (3) A kritikus alkalmazási területen történő felhasználásra vonatkozó engedéllyel rendelkezőknek a halonról a
Belügyminisztérium, illetve a Honvédelmi Minisztérium
részére évente, a tárgyévet követő év március 31-éig adatot
kell szolgáltatniuk. Az adatszolgáltatásban fel kell tüntetni
fajtánként:
a) az előző év végén meglevő készenléti és tartalékkészletet,
b) az évi felhasználást (fogyást),
c) a fogyás okait (tűz oltása, tartály kötelező nyomás
próbája miatti áttöltés vesztesége, regenerálás vagy rege neráltatás vesztesége, hibás/téves kezelés vagy kilövés vesztesége, más engedélyes részére történt eladás),
d) az utánpótlás mennyiségét és forrását (halon-bank
vagy vásárlás más engedélyes készletéből).
(4) Az (1)—(3) bekezdések alapján adatszolgáltatásra
kötelezetteknek az adatszolgáltatás során fel kell tüntetniük
a) azt a visszagyűjtött szabályozott anyag mennyiséget,
amelyet regenerálás és újrahasznosítás vagy ártalmatlanítás céljából belföldön másnak átadtak, illetve amelyet
exportáltak,
b) azt a regenerált szabályozott anyag mennyiséget,
amelyet újrahasznosítottak, illetve ilyen célzattal az
országba behoztak.
(5) A nem helyettesíthető felhasználási engedéllyel rendelkezőknek a tárgyévet követő év január 20-áig adatot kell
szolgáltatniuk a Minisztérium részére. Az adatszolgáltatásnak tartalmaznia kell a szabályozott anyag fajtánkénti
a) engedélyezett mennyiségét,
b) importált mennyiségét és a származási országot,
c) év eleji és év végi készletét,
d) a felhasznált mennyiségét,
e) a termékbe beépített exportált mennyiségét,
f) megsemmisítésre került mennyiségét.
(6) Az (1), (2) és (5) bekezdések szerinti adatközlések
helyességét a felügyelőség, a (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a Belügyminisztérium, illetve a honvédelmi miniszter által kijelölt szerv a helyszínen jogosult ellenőrizni.
A szabályozott anyagok kibocsátásának ellenőrzése
és az ózonvédelmi bírság
16. § (1) A hűtő- és légkondicionáló berendezésekben, valamint hőszivattyúkban, oldószerekkel működő, azokat tartalmazó berendezésekben, tűzvédelmi berendezésekben és
tűzoltó készülékekben levő szabályozott anyagokat a berendezések szervizelése és karbantartása során, valamint
használatból való kivonása vagy lerakással történő ártalmatlanítása előtt vissza kell nyerni.
(2) A használatból kivont halont — az 5. § (4) bekezdésében meghatározott felhasználások kivételével —
a halon-banknak át kell adni.
17. § (1) A szabályozott anyagot tartalmazó tűzoltó-technikai
eszköz töltetét érintő javítása, a töltet kezelése csak az
e rendelet 4. számú mellékletében meghatározott zárt technológiával végezhető.
(2) A tűzoltó eszközöket javítóknak, karbantartóknak
2004. január 31-ig — a külön jogszabályban3 meghatározott szakvizsga mellett — környezetvédelmi és halon kezelési ismeretekből sikeres kiegészítő vizsgával kell rendelkezniük.
18. § (1) A hűtőközegek környezeti szempontból biztonságos
kezelése csak az e rendelet 5. számú mellékletében meghatározott technológiával végezhető.
(2) Hűtőközeg kezelést vagy bármilyen munkát, amely a
hűtőközegnek a légkörbe kerülését okozhatja, csak az
e rendelet 5. számú mellékletében meghatározott technológia elsajátítását igazoló vizsgával, illetve 2004. január
1-jétől arcképes igazolással rendelkező személy végezhet.
(3) A (2) bekezdésben szereplő vizsgáztatást a miniszter
által kijelölt szervezet4 végzi.
(4) A vizsga letételéről szóló igazolásokat a (3) bekezdésben meghatározott szervezet adja ki.
19. § (1) A 3 kg-nál nagyobb hűtőfolyadék töltettel rendelkező hűtő- és klímaberendezések szivárgásmentességét 2004.
január 1-jétől a tulajdonos évente köteles ellenőriztetni.
(2) Az (1) bekezdésben előírt ellenőrzést csak a 18. §
(3) bekezdésében meghatározott szervezet által kiadott
külön felhatalmazással rendelkező, szakképzett, a 18. §
(2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő
szerelő végezheti.
(3) Ha az ellenőrzés során szivárgás tapasztalható, azt a
tulajdonosnak a berendezés karbantartásával, javításával
30 napon belül meg kell szüntetnie.
20. § (1) A felügyelőség a helyszínen jogosult ellenőrizni a
szabályozott anyag felhasználásának, forgalomba hozatalának, illetve a szabályozott anyaggal kapcsolatos tevékenység folytatásának, valamint az adatközlések helyességét.
(2) E rendelet értelmében meg nem engedett felhasználás, tevékenység vagy forgalomba hozatal után a felhasználót, a tevékenységet végzőt, illetve a forgalomba hozót a
felügyelőség ózonvédelmi bírság megfizetésére kötelezi.
3 A tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról és munkakörökről szóló 32/1997. (V. 9.) BM rendelet.
4 Ez a szervezet jelenleg a Hűtő- és Klímatechnikai Vállalkozások
Szövetsége.
(3) A bírság összege az e rendelet 1. számú mellékletének
a) I—V. csoportjában szereplő anyagok esetén 3000 forint/kg,
b) a VI—IX. csoportjában szereplő anyagok esetén
1000 forint/kg,
de legalább ötvenezer forint. (4) Ismételt tiltott felhasználás, tevékenység vagy forgalomba hozatal esetén a bírság összege a felhasznált anyagmennyiség és a fenti fajlagos értékek szorzatának a tízszerese.
(5) A bírság első ízben történő kivetése alkalmából a
felügyelőség kezdeményezheti, második bírságolás esetén
pedig kezdeményezi az engedélyező hatóságnál a szabályozott anyag felhasználásának, forgalomba hozatalának,
illetve a szabályozott anyaggal kapcsolatos tevékenység
folytatásának beszüntetését.
(6) Azokon a helyeken, ahol a Belügyminisztérium által
kijelölt szerv jogosult ellenőrizni, az észlelt szabálytalanságról értesíti a felügyelőséget.
(7) A Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
területén a honvédelmi miniszter által kijelölt szerv jogosult ellenőrizni és a felügyelőségekkel együttműködve szabálytalanság esetén intézkedik.
(8) Az adatszolgáltatás nem az e rendeletben meghatározottaknak megfelelő teljesítése esetén a felügyelőség
húszezer forintig terjedő bírságot szabhat ki.
(9) Amennyiben a tulajdonos a 19. § (3) bekezdésben
előírt kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a felügyelőség
ötvenezer forint bírság megfizetésére kötelezi. A kötelezettség ismételt megszegése esetén a bírság százezer forint.
Záró rendelkezések 21. § (1) E rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és
egyidejűleg a sztratoszférikus ózonréteg védelméről szóló
nemzetközi egyezmény végrehajtásáról szóló 22/1993.
(VII. 20.) KTM rendelet, a sztratoszférikus ózonréteg védelméről szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásáról
szóló 22/1993. (VII. 20.) KTM rendelet módosításáról
szóló 19/1994. (VI. 8.) KTM rendelet, a sztratoszférikus
ózonréteg védelméről szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásáról szóló, a 19/1994. (VI. 8.) KTM rendelettel módosított 22/1993. (VII. 20.) KTM rendelet módosításáról
szóló 28/1994. (VIII. 12.) KTM rendelet, a sztratoszférikus
ózonréteg védelméről szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásáról szóló, a 19/1994. (VI. 8.) KTM rendelettel és a
28/1994. (VIII. 12.) KTM rendelettel módosított 22/1993.
(VII. 20.) KTM rendelet módosításáról szóló 9/1996.
(VI. 28.) KTM rendelet, a sztratoszférikus ózonréteg védelméről szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásáról
szóló 22/1993. (VII. 20.) KTM rendelet módosításáról
szóló 2/1998. (XI. 27.) KöM rendelet és a sztratoszférikus
ózonréteg védelméről szóló nemzetközi egyezmény végrehajtásáról szóló 22/1993. (VII. 20.) KTM rendelet módosításáról szóló 27/2001. (XII. 19.) KöM rendelet hatályát
veszti.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(3) Az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló
nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti e rendelet 1. § a)—b) pontjai, a
2. § c)—h) pontjai, az 5. § (1)—(3) és a (6)—(9) bekezdései, a 6. § (2)—(4) és a (7) bekezdései, a 12. §, a 16. §
(1) bekezdése, valamint az e rendelet 3. számú melléklete.
(4) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek, valamint tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt
Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást
kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, részben összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az ózonkárosító anyagokról szóló 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletével.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök