text:
2/2014. (I. 31.) LÜ utasítása az Eurojusttal és az Európai Igazságügyi Hálózattal kapcsolatos ügyészi tevékenységről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdése alapján – az Eurojust megerősítéséről szóló 2009/426/IB
határozattal módosított, az Eurojust létrehozásáról szóló 2002/187/IB határozatban (a továbbiakban: Eurojust Határozat), az Európai
Igazságügyi Hálózatról szóló 2008/976/IB határozatban (a továbbiakban: EIH Határozat), valamint a terrorista bűncselekményekre
vonatkozó információcseréről és együttműködésről szóló 2005/671/IB határozatban foglaltakkal kapcsolatos ügyészi feladatok
ellátása érdekében – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  Eurojust az  Európai Unió igazságügyi együttműködési szerve, amely a  tagállamok által delegált nemzeti
tagokból áll, és az Eurojust Határozatban foglaltak szerint a nemzeti hatóságokkal és más európai uniós szervekkel
együttműködve – elsősorban a  büntetőeljárások összehangolása és a  jogsegélykérelmek megfelelő és időszerű
teljesítése érdekében – segítséget nyújt az érintett hatóságok közötti együttműködéshez és információcseréhez.
(2) Az  Európai Igazságügyi Hálózat az  EIH Határozatban foglaltak szerint nemzeti kapcsolattartók hálózata, amelynek
célja, hogy az  igazságügyi együttműködés megkönnyítése érdekében – elsősorban jogi és gyakorlati információk
nyújtásával – segítséget nyújtson az érintett hatóságok közötti hatékony, közvetlen kapcsolatokhoz.
Az Eurojust magyar nemzeti tagja 2. § (1) Az Eurojust magyar nemzeti tagja a legfőbb ügyész által kijelölt ügyész.
 (2) A magyar nemzeti tag állandó munkavégzésének helye az Eurojust székhelye.
 (3) A magyar nemzeti tag megbízatásának időtartama az Eurojust Határozat 9. cikk (1) bekezdésére figyelemmel legalább
négy év, amely a legfőbb ügyész döntése alapján meghosszabbítható.
 (4) A magyar nemzeti tag – a törvény szerint járó javadalmazásán felül – a maga és vele együtt élő családtagjai külföldi
életvitelével összefüggő, valamint az  Eurojustnál végzett tevékenységével kapcsolatos, és e  szervezet által nem
viselt költségei megtérítésére jogosult a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012.
(VII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 23–29., 34–39. §-ának és a tartós külszolgálatot teljesítő kormányzati
szolgálati jogviszonyban állók és a munkavállalók alapellátmányának, valamint a munkavállalók ideiglenes külföldi
kiküldetése napidíjának összegéről és azok kifizetéséről szóló 3/2012. (IX. 4.) KüM rendelet megfelelő alkalmazásával.
(5) A magyar nemzeti tag havi ellátmányának összegét az Eurojust székhelye szerinti országra megállapított érvényes
alapellátmány és a nagykövetségi tanácsosra a Kr. 1. mellékletében meghatározott szorzószám szorzata határozza
meg.
3. § (1) A  magyar nemzeti tag a  hatályos magyar jogszabályok alapján, az  Eurojust működésére vonatkozó szabályokat
megtartva jár el. Tevékenységét Magyarország érdekeinek szem előtt tartásával, az Eurojust céljait elősegítve végzi.
(2) A magyar nemzeti tag ellátja az Eurojust Határozatban, valamint az Eurojust szervezetére és működésére vonatkozó
szabályokban meghatározott feladatokat.
(3) A magyar nemzeti tag külön törvényben foglaltak szerint ellátja az Eurojust Határozat 6. és 7. cikkében meghatározott
feladatokat.
4. § (1) Az Eurojust és az ügyészség között az információcserét a magyar nemzeti tag útján kell lebonyolítani.
 (2) Az Eurojust feladatainak ellátása érdekében a magyar nemzeti tag közvetlenül kapcsolatba léphet a hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező magyar hatóságokkal, és tőlük tájékoztatást kérhet.
5. § A  magyar nemzeti tag igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresést és határozatot – ideértve a  kölcsönös
elismerés elvét érvényesítő eszközöket is – (a továbbiakban: igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresés
és határozat), valamint ezek végrehajtásával kapcsolatos információt vehet át és továbbíthat. A  nemzeti tag
intézkedéséről haladéktalanul tájékoztatja a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságot.
6. § Az  Eurojust feladatainak ellátása érdekében a  magyar nemzeti tag az  igazságügyi együttműködésre irányuló
megkeresés és határozat részleges vagy nem megfelelő teljesítése, illetve végrehajtása esetén a  hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező ügyészséget kiegészítő intézkedések megtételére hívja fel a megkeresés vagy a határozat
maradéktalan teljesítése, illetve végrehajtása érdekében.
7. § A magyar nemzeti tag a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség közvetlen megkeresésére:
a) igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresést és határozatot bocsáthat ki, vagy azt kiegészítheti,
b) külföldi hatóság igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresését és határozatát teljesítheti, illetve
végrehajthatja. 8. § (1) Halasztást nem tűrő esetben, az  Eurojust feladatainak ellátása érdekében a  magyar nemzeti tag igazságügyi
együttműködésre irányuló megkeresést vagy határozatot teljesít.
(2) A magyar nemzeti tag az (1) bekezdés alapján végzett tevékenységéről haladéktalanul tájékoztatja a büntetőeljárásban
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészséget, valamint a  Legfőbb Ügyészségnek az  ügyben hatáskörrel
rendelkező szervezeti egységét.
9. § A  magyar nemzeti tag az  Eurojust feladatainak ellátáshoz szükséges célból a  vezető Eurojust nemzeti levelező,
valamint a  magyar nemzeti tag helyettese és asszisztense útján hozzáféréssel rendelkezik az  ügyészség számára
rendelkezésre álló adatbázisokhoz.
Az Eurojust magyar nemzeti tag helyettese, asszisztense, a kiküldött nemzeti szakértő
10. § A magyar nemzeti tag helyettese és asszisztense a legfőbb ügyész által kijelölt ügyészek.
11. § (1) A magyar nemzeti tag helyettese és asszisztense segíti a nemzeti tagot feladatai ellátásában.
 (2) A  magyar nemzeti tag akadályoztatása esetén – a  magyar nemzeti tag jelzése alapján – a  magyar nemzeti tag
helyettese, a helyettes akadályoztatása esetén a magyar nemzeti tag asszisztense
a) helyettesíti a magyar nemzeti tagot az Eurojust működésével kapcsolatban,
b) gyakorolja a magyar nemzeti tagot megillető jogköröket.
12. § A magyar nemzeti tag munkáját szükség esetén a legfőbb ügyész által kijelölt kiküldött nemzeti szakértő segíti.
Az Eurojust nemzeti koordinációs rendszer 13. § (1) A vezető Eurojust nemzeti levelező a legfőbb ügyész által kijelölt ügyész.
 (2) A vezető Eurojust nemzeti levelező munkáját a legfőbb ügyész által kijelölt ügyész, mint Eurojust nemzeti levelező
segíti. 14. § A vezető Eurojust nemzeti levelező
a) segíti a magyar nemzeti tagot feladatai ellátásában,
b) az Európai Igazságügyi Hálózat kapcsolattartóival együttműködve segíti a magyar nemzeti tagot egy adott
ügy elintézése leghatékonyabb módjának – Eurojust vagy Európai Igazságügyi Hálózat – meghatározásában,
c) biztosítja a magyar nemzeti tag hozzáférését az ügyészség számára rendelkezésre álló nyilvántartásokhoz,
d) az eljáró ügyésznek tájékoztatást nyújt az Eurojusttal, az Európai Igazságügyi Hálózattal, valamint harmadik
országokkal történő együttműködés lehetőségeiről. 15. § (1) A vezető Eurojust nemzeti levelező összehangolja az információáramlást
a) az Eurojust nemzeti levelezők,
b) az Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelező,
c) az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezője és kapcsolattartói,
d) a közös nyomozó csoportok hálózatának nemzeti szakértője,
e) a  népirtás, emberiség elleni és háborús bűncselekmények elleni hálózat (2002/494/IB határozat)
kapcsolattartója,
f ) a korrupció elleni hálózat (2008/852/IB határozat) kapcsolattartója,
g) a vagyon-visszaszerzési hivatalok hálózatának (2007/845/IB határozat) kapcsolattartója
e minőségükben folytatott tevékenységével kapcsolatban.
(2) A vezető Eurojust nemzeti levelező vezeti és rendszeresen frissíti az (1) bekezdésben megjelölt személyek kapcsolati
listáját és elérhetőségét.
(3) A  vezető Eurojust nemzeti levelező évente legalább két alkalommal összehívja az  Eurojust Nemzeti Koordinációs
Rendszerben érintetteket. A vezető Eurojust nemzeti levelező a megbeszélésre meghívja
a) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) ügyészségi kapcsolattartóját,
b) a Délkelet-európai Ügyészi Tanácsadó Csoport (SEEPAG) ügyészségi kapcsolattartóját,
c) az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ és
d) az Europol Nemzeti Iroda
képviselőit is.
16. § (1) Az  Eurojust Határozat 12.  cikk 6. bekezdése alapján az  Eurojust vezető nemzeti levelezője, az  Eurojust nemzeti
levelezője, az  Eurojust nemzeti tag helyettese és asszisztense, az  Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelezője,
valamint az Európai Igazságügyi Hálózat ügyészségi kapcsolattartói a legfőbb ügyész által meghatározott mértékű
hozzáféréssel rendelkeznek az Eurojust elektronikus ügyviteli rendszeréhez (CMS).
(2) A  hozzáféréssel rendelkező személyekről, valamint a  hozzáférés mértékéről a  magyar nemzeti tag tájékoztatja
az Eurojustot.
Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelező 17. § Az Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelező a legfőbb ügyész által kijelölt ügyész.
18. § (1) Az  Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelező a  terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és
együttműködésről szóló 2005/671/IB határozat 2. cikkében meghatározottak szerint a határozat 1. cikk a) pontjában
meghatározott terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárások és büntető ítéletek vonatkozásában
tájékoztatja az Eurojustot a határozat 5. cikkében meghatározott adatokról.
(2) Az Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelező a feladatának ellátása érdekében betekinthet az ügyészség számára
hozzáférhető nyilvántartásokba.
(3) Az  Eurojust terrorizmus elleni nemzeti levelezőjének tevékenysége nem sértheti magánszemélyek biztonságát,
továbbá a büntetőeljárás, valamint Magyarország nemzetbiztonsági érdekeit.
Az Európai Igazságügyi Hálózat 19. § (1) Az Európai Igazságügyi Hálózat (a továbbiakban: EIH) ügyészségi kapcsolattartóit a legfőbb ügyész jelöli ki.
 (2) A legfőbb ügyész kijelölése alapján az EIH egyik kijelölt kapcsolattartója az EIH Határozat szerinti eszközfelelős.
20. § A  kapcsolattartók és az  eszközfelelős ellátják az  EIH-et közvetlenül érintő, az  EIH Határozatban meghatározott
feladataikat.
21. § A  kapcsolattartók feladata a  büntető igazságügyi együttműködés előmozdítása, ennek érdekében az  érintett
hatóságok közötti hatékony közvetítői kapcsolat révén, az ehhez szükséges mértékben, a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező ügyészségtől vagy más állam kapcsolattartójától jogi és a jogalkalmazói gyakorlatra vonatkozó információ
kérése, valamint kérés esetén ilyen információ nyújtása.
Az Eurojust felé fennálló jelentéstételi kötelezettség 22. § (1) Az  adott ügyben eljáró ügyész az  ügyészség belső informatikai rendszerében (Intranet/Szervezeti Egységek/
Nemzetközi és Európai Ügyek Főosztálya/Eurojust) közzétett Eurojust elektronikus formanyomtatvány kitöltésével,
az abban megjelölt adatokra nézve haladéktalanul jelentést tesz:
a) közös nyomozó csoport felállításáról és tevékenységéről,
b) az olyan ügyekről, amelyekben joghatósági összeütközés merült fel vagy felmerülése várható,
c) az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok teljesítésének ismételt nehézségeiről,
megtagadásáról,
d) az olyan ügyekről, amelyben legalább 3 tagállam közvetlenül érintett, és legalább 2 tagállamhoz igazságügyi
együttműködésre irányuló megkeresést vagy határozatot továbbítottak, feltéve hogy
da) a  cselekmény legalább 5 évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő, és az  Eurojust Határozat
13. cikk (6) bekezdés a) pontjában meghatározott, az alábbiakban felsorolt bűncselekménytípusok
valamelyikébe tartozik:
daa) emberkereskedelem,
dab) gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia,
dac) kábítószer-kereskedelem,
dad) lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszerek kereskedelme,
dae) korrupció,
daf ) az EU pénzügyi érdekeit sértő csalás,
dag) euró hamisítás,
dah) pénzmosás,
dai) információs rendszerek elleni támadás; vagy
db) a cselekményt bűnszervezetben követték el; vagy
dc) a  cselekménynek jelentős, határokon átnyúló vagy EU szintű következményei lehetnek, vagy
a közvetlenül érintett tagállamokon túl más tagállamokat is érinthet.
 (2) Az ügyész a jelentéstételi kötelezettségét a kitöltött Eurojust formanyomtatványnak az art13HU@eurojust.europa.eu
e-mail címre megküldésével teljesíti. A  jelentést egyidejűleg meg kell küldeni a  vezető Eurojust nemzeti levelező
eurojust.jelentes@mku.hu és neuf@mku.hu e-mail címeire, valamint az  Eurojust magyar nemzeti szekció
CollegeHU@eurojust.europa.eu e-mail címére is.
(3) A jelentéstételi kötelezettség nem sértheti magánszemélyek biztonságát, valamint Magyarország nemzetbiztonsági
érdekeit. A jelentéstételi kötelezettség nem terjed ki a minősített adatokra.
Az Eurojust megkeresése a magyar ügyészség által 23. § Az  ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség az  Eurojust közreműködését a  magyar nemzeti
taghoz intézett közvetlen megkereséssel kezdeményezi, különösen a  jogsegélykérelem előkészítése, a  külföldi
hatóságokkal történő kapcsolatfelvétel, a jogsegélykérelmet érintő információcsere, jogsegélykérelmek teljesítésének
megkönnyítése, a  büntetőeljárások összehangolása érdekében vagy más, a  külföldi hatósággal történő gyors,
hatékony kapcsolatfelvételt igénylő esetben.
24. § (1) Az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség az Eurojust együttműködését különösen a jelentős
tárgyi súlyú vagy bonyolult megítélésű, a  tagállamok vagy harmadik államok hatóságainak szoros, koordinált
együttműködését igénylő esetekben kezdeményezheti.
(2) A  megkeresés tartalmazza az  eljárás tárgyát képező cselekmény rövid, a  releváns körülményeket tartalmazó
tényállását, az  ügyben gyanúsítottként szereplő személyeket, a  bűncselekmény törvényi minősítését, az  Eurojust
megkeresésének indokát és célját. Az  Eurojust magyar nemzeti tagjának felhívására az  ügyészség a  megkeresést
kiegészíti.
(3) A  megkeresést kizárólag elektronikus úton kell továbbítani a  CollegeHU@eurojust.europa.eu címre. A  megkeresés
teljesítéséhez szükséges lényeges iratokat – különösen az  idegen nyelvű fordításokat – szkennelt formában kell
a megkeresés mellékleteként megküldeni.
(4) Sürgős esetben a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség kezdeményezésére a  főügyész az  Eurojust
közreműködését az Eurojust által működtetett, állandó elérhetőséget biztosító koordinációs ügyelet (OCC) útján is
kezdeményezheti.
25. § (1) A  magyar nemzeti tag saját hatáskörben dönt arról, hogy az  ügyészség megkeresését az  Eurojust Kollégiuma elé
terjeszti, vagy azt az  EIH kapcsolattartói számára továbbítja. A  magyar nemzeti tag tájékoztatja a  kezdeményező
ügyészséget intézkedéséről, illetve az Eurojust Kollégiumának döntéséről és az ügy Eurojust ügyszámáról.
(2) A  magyar nemzeti tag a  megkereséssel kapcsolatban tett intézkedéseiről folyamatosan, legalább kéthavonta
tájékoztatja a megkereső ügyészséget.
26. § (1) Az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség szükség esetén, különösen a kettőnél több tagállamot
érintő büntetőeljárások összehangolása, az azokkal kapcsolatos információcsere érdekében koordinációs értekezlet
tartását kezdeményezheti a tagállami hatóságok eljáró tagjainak részvételével.
(2) Amennyiben a  koordinációs értekezlet tartását a  magyar nemzeti tag nem tartja indokoltnak, erről tájékoztatja
a kezdeményező ügyészséget.
(3) Indokolt kezdeményezés esetén a  magyar nemzeti tag haladéktalanul megteszi a  szükséges intézkedéseket
a koordinációs értekezlet megtartása érdekében.
27. § Amennyiben az Eurojust közreműködésére a továbbiakban nincs szükség – a megkereséssel elérni kívánt cél teljesült,
vagy eredmény nem várható – az ügyészség erről haladéktalanul tájékoztatja a magyar nemzeti tagot.
28. § Az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség határidő tűzésével tájékoztatást kérhet az Eurojusttól
a 22. § alapján teljesített jelentéstételi kötelezettség eredményeként az Eurojust elektronikus ügykezelési rendszerében
kimutatható összefüggésekről és ügykapcsolatokról.
Az Eurojusthoz intézett, Magyarországot érintő megkeresések 29. § Amennyiben az Eurojust közreműködését külföldi igazságügyi hatóság kezdeményezi Magyarországgal kapcsolatban,
a magyar nemzeti tag ennek tényéről, az Eurojust ügyszámáról és a kezdeményezés tartalmáról tájékoztatja az ügyben
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészséget, egyben a  teljesítés érdekében kéri a  szükséges, a  magyar
jogszabályok szerint lehetséges intézkedések megtételét.
30. § A magyar nemzeti tag a 4–7. §-ban foglaltak szerint az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészséggel
együttműködve teljesíti a megkeresést, vagy tájékoztatja a megkereső felet a teljesítés akadályáról. Sürgős esetben
a 8. §-ban foglaltak szerint jár el.
31. § Ha az igazságügyi hatóságok közötti együttműködés tekintetében az Eurojust további közreműködésére már nincs
szükség, erről a  magyar nemzeti tag tájékoztatja az  ügyészséget. Közvetlen teljesítés esetén az  eljáró ügyészség
a megkeresés teljesítéséről tájékoztatja a nemzeti tagot.
Az Európai Igazságügyi Hálózat közreműködésének kezdeményezése 32. § (1) Az  ügyben eljáró ügyész a  nemzetközi bűnügyi együttműködés körébe tartozó kérdésekben, az  együttműködés
elősegítése érdekében közvetlenül, rövid úton megkeresheti az  EIH kapcsolattartóit az  érintett hatóságok közötti
hatékony, közvetlen kapcsolat megteremtése, valamint a  külföldi államot érintő jogi és gyakorlati információk
nyújtása érdekében.
(2) Az EIH kapcsolattartói felé irányuló megkeresést elektronikus úton az eih@mku.hu címre kell megküldeni.
 (3) Az  EIH kapcsolattartói a  kért tájékoztatást soron kívül megadják a  megkereső ügyész számára, vagy tájékoztatják
annak akadályáról. Az  EIH kapcsolattartói – indokolt esetben, az  ügy vagy a  megkeresés jellegére figyelemmel –
a megkeresést az Eurojust magyar nemzeti tagja és a vezető Eurojust nemzeti levelező részére továbbítják, amelyről
tájékoztatják a kezdeményező ügyészt.
Az Eurojust Biztonságos Adatkapcsolatának bevezetése 33. § Az  Eurojust és az  ügyészség közötti biztonságos elektronikus adattovábbítás biztosítása érdekében az  Eurojust
Biztonságos Adatkapcsolatának informatikai rendszerét az utasítás hatálybalépésének napjával bevezetem.
34. § Az  Eurojust Biztonságos Adatkapcsolat használatának szabályait a  magyar nemzeti tag az  Informatikai Főosztály
vezetőjével egyetértésben határozza meg.
Záró rendelkezések 35. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
36. § Hatályát veszti
a) az Eurojust munkájában való magyar ügyészi részvételről szóló 2/2004. (ÜK. 2.) LÜ utasítás,
b) az Eurojust nemzeti koordinációs rendszer létrehozásáról szóló 17/2011. (VIII. 19.) LÜ utasítás, valamint
c) a  vádelőkészítéssel, a  nyomozás törvényessége feletti felügyelettel és a  vádemeléssel kapcsolatos ügyészi
feladatokról szóló 11/2003. (ÜK. 7.) LÜ utasítás 86/A. §-ának (2) és (3) bekezdése.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2003/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a 2017. évre szóló Országos Hulladékgazdálkodási Közszolgáltatási Tervről.
A Kormány
 1. elfogadja az  állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátásra létrehozott szervezet, az  NHKV Nemzeti
Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által a  2016. évre szóló
Országos Hulladékgazdálkodási Közszolgáltatási Terv felülvizsgálatával elkészített 2017. évre szóló Országos
Hulladékgazdálkodási Közszolgáltatási Tervet (a továbbiakban: OHKT);
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az OHKT végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2019. (IV. 26.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2019. VI. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2019. évi VI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2019. március 14-i 43. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között
létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények
felépítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 12. Cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen megállapodást a Szerződő Felek államainak hatályos jogszabályai által meghatározott módon jóvá kell
hagyni. A jelen megállapodás az ilyen jóváhagyásról szóló tájékoztatást tartalmazó, a másik szerződő félnek
megküldött későbbi jegyzék kézhezvételének dátumától számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. április 2.
A Megállapodás hatálybalépésének naptári napja: 2019. május 2.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös
államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére
szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
2019. évi VI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és
gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2019. évi VI. törvény 2. §-a és 3. §-a 2019. május 2-án, azaz kettőezertizenkilenc
május másodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1053/2018. (II. 20.) Korm. határozata a Földművelésügyi Minisztérium által fenntartott Soós István Borászati és Élelmiszeripari Szakgimnázium és Szakközépiskolával összefüggésben gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásokra a „Hatékonyság növelése” című, valamint a „Korszerűsítés, hatékonyság és minőség növelése” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a Soós István Borászati és Élelmiszeripari Szakgimnázium és Szakközépiskola
a) a VP2-4.1.3.5-16 azonosító jelű, „Kertészet korszerűsítése – kertészeti gépbeszerzés támogatása” című,
gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a  „Hatékonyság növelése” című
támogatási kérelmet, valamint
b) a VP3-4.2.2-16 azonosító jelű, „Borászat termékfejlesztésének és erőforrás-hatékonyságának támogatása”
című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Korszerűsítés, hatékonyság és
minőség növelése” című támogatási kérelmet
benyújtsa. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1101/2014. (III. 4.) Korm. határozata az iváncsai tanuszoda megnyitásával kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  iváncsai uszoda (a  továbbiakban: uszoda) – a  szükséges személyi és infrastrukturális
feltételek biztosítása, megteremtése mellett – megnyitásra kerüljön;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és a  kiemelt sportlétesítmény
fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy
– a  3–5.  pontban foglaltak figyelembevételével – tegyék meg az  uszoda jogi helyzetének rendezéséhez, valamint
az uszoda újranyitásához szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az uszodának helyt adó Iváncsa közigazgatási területén fekvő 231/1/A helyrajzi számú ingatlan
a  Nemzeti Sportközpontok vagyonkezelésébe kerüljön, és az  uszoda működtetése a  vagyonkezelőn keresztül
valósuljon meg;
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 3. pontban foglalt feladat ellátásához a Nemzeti Sportközpontok
közalkalmazotti létszámának 10 státusszal történő bővítése érdekében tegye meg a  szükséges intézkedéseket
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény alapján rendelkezésre álló
előirányzatból;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 5. jóváhagyja, hogy a Nemzeti Sportközpontok által az 1. pontban foglaltak végrehajtása céljából lefolytatásra kerülő
beszerzések tekintetében a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről
szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1368/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a fiatalok pénzügyi tudatosságát növelő oktatási kompetenciák támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  OTP Fáy András Alapítvány támogatásával a  fiatalok pénzügyi tudatosságát növelő oktatási
kompetenciák támogatására irányuló „OK Projekt 2.0.” folytatása érdekében;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon az  1.  pontban
megjelölt feladat megvalósításához szükséges 850 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018.  évi
központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 15. Gyermek és ifjúsági szakmai feladatok alcím, 3. Ifjúságpolitikai feladatok
támogatása jogcímcsoport, 2. Gyermek és ifjúsági szakmafejlesztési célok jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban megjelölt feladat megvalósítása
érdekében, a 2. pont szerint biztosított forrás terhére támogatói okirat kibocsátásáról az OTP Fáy András Alapítvány
részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pontban meghatározott forrás rendelkezésre bocsátását követően azonnal
4. felkéri az  OTP Fáy András Alapítványt, hogy 2019-től kezdődően évente számoljon be a  Nemzeti Pénzügyi
Tudatosság Munkacsoport részére az „OK Projekt 2.0.” eredményeiről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31., majd évente december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2003. (IV. 3.) OGY határozata az állam által nagy összegű költségvetési támogatásban részesített pénzintézetek konszolidációját vizsgáló bizottság felállításáról.
Az Országgyűlés annak megállapítása érdekében, hogy
valós veszteségek kompenzálására, a szükséges mértékben
került-e ki a költségvetésből a Kormány által az egyes
pénzintézetek számára 1998. és 1999. év folyamán a Magyar Köztársaság 1999. évi költségvetéséről szóló 1998. évi
XC. törvénnyel — a bankkonszolidáció keretében — juttatott, az államháztartási hiány tetemes részét kitevő
összeg, továbbá annak ellenőrzésére, hogy miként kezelik
a támogatott bankok a költségvetésből származó összegeket, és azon követeléseiket, amelyek a konszolidációval
kapcsolatos igényt alátámasztották; egészében annak érdekében is, hogy az adófizetők pénzéből finanszírozott bankkonszolidáció folyamatának nyilvánosságát és tisztaságát
biztosítsa, az alábbi határozatot hozza:
I. Az Országgyűlés vizsgálóbizottságot hoz létre az állam
által az 1999. évi költségvetési törvénnyel az 1998. és 1999.
költségvetési évben állami támogatásban részesített pénzintézetek konszolidációjával kapcsolatos folyamatok megvizsgálására.
II. A vizsgálóbizottság feladata annak megvizsgálása,
hogy — az 1999. évi költségvetési törvény 114. §-a szerint —
az 1998. évi költségvetési törvény módosításával megvalósított — konszolidálással érintett bankok, nevezetesen a
Postabank Rt. és a Magyar Fejlesztési Bank Rt. milyen
pénzügyi helyzet alapján, milyen követelések kompenzálására részesedtek 152 milliárd, illetve 40 milliárd forint
költségvetési támogatásban, illetve elszámolásban;
— igaz-e, hogy a konszolidált követelések között fantomcégek részére adott hitelek is voltak, s ha igen, melyek
voltak ezek a cégek, és mi lett a hitelek sorsa;
— mi lett azoknak a további hiteleknek a sorsa, amelyeket a konszolidáció ellentételezett;
— az érintett pénzintézetek 1998 és 1999 folyamán
milyen követelést, illetve vagyont értékesítettek akár közvetlenül, akár pénzintézetek által létrehozott ,,követeléskezelő’’ (Work out) vagy más szervezetek, illetve módszerek útján;
— mi indokolta, hogy nem nyílt, hanem zártkörű pályáztatás útján kerültek értékesítésre követelések;
— ellenőrizte-e, ha igen, milyen módon a kormányzat
a konszolidáció során a költségvetésből kikerült pénzösszegek további sorsát, megfelelő hasznosulását, ennek
során tett-e, ha igen, milyen intézkedéseket a pénzintézetek felé;
— a kormányzati ellenőrzés teljességét nem akadályozta-e a banktitok intézményének szabályozása;
— mi volt a feltétele a 71 milliárd forintos állami kezességvállalásnak, igénybe vette-e 1998, illetve 1999 folyamán
a Postabank és Takarékpénztár Rt. — ha igen, milyen
mértékben, milyen követelés esetében — az állami kezességvállalást; az érintett követelésnek és kezességvállalásnak mi lett a sorsa;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. március 31-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. március 31-i ülésnapján
fogadta el.
— szükség van-e a bizottság által megállapítottakkal
kapcsolatban — ha igen, milyen — további kormányzati,
parlamenti, illetve más intézkedésekre.
III. A vizsgálóbizottság maga határozza meg eljárási
rendjét és vizsgálati módszereit.
IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít,
melynek tartalmaznia kell:
a) a bizottság feladatát;
b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és
vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait;
d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bi
zonyítékokra alapozta;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek)
észrevételeit, a lefolytatott vizsgálat módszereire és megállapításaira vonatkozóan;
f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre. V. A vizsgálóbizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési
képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek javaslatot az alábbiak szerint:
Fidesz 3 fő
MDF 1 fő
MSZP 3 fő
SZDSZ 1 fő
VI. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak
megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján a Házbizottság terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság
elnökét kormánypárti, alelnökét az ellenzéki képviselőcsoportok együttesen jelölik.
VII. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket
vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés
fedezi a költségvetéséből.
VIII. A bizottság megbízatása feladatának elvégzéséig,
de legfeljebb a létrehozástól számított hat hónapig tart.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
58/2013. (IV. 23.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő kisebbségi vegyesbizottságok tagjainak felmentéséről és a bizottságok új tagjainak kinevezéséről.
1. A  kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva
lakatos mihályt
– a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Román Kisebbségi Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Szerb Kisebbségi Vegyes Bizottság
– a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját,
dr. gyurcsík Ivánt és Pecze zoltánt
– a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjait,
magdó jánost
– a Magyar–Román Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját,
dr. menyhárt attilát
– a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját
e tisztségéből felmentem, egyidejűleg
dr. manzinger krisztiánt és bogár Ferencet
– a Magyar–Román Kisebbségi Vegyes Bizottság,
magyar józsef zoltánt és milenković-galló enikőt
– a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság
tagjává kinevezem.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2011. (X. 20.) PSZÁF rendelete az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a pénzforgalmi intézmény, továbbá az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe, valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a pénzforgalmi intézmény, továbbá az Európai Unió másik tagállamában
vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe (a továbbiakban:
fióktelep), valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény (a továbbiakban: PEKMI) (a továbbiakban
együtt: adatszolgáltató) az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (2) Felügyeleti jelentés: a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén (a továbbiakban: KAP) keresztül
letölthető, a formaszabályokat is tartalmazó adatszolgáltatási táblák együttese.
(3) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. (4) Az adatszolgáltató – az (5) és (6) bekezdésekben foglalt eltérésekkel – a Felügyelet által kiadott tevékenységi
engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat
jogerőre emelkedésének napjáig köteles az e rendelet szerinti adatszolgáltatás teljesítésére.
(5) A PEKMI e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató jogállásának megszűnéséig köteles az
e rendelet szerinti adatszolgáltatás teljesítésére. (6) A fióktelep a működése megkezdésének napjától a tevékenysége befejezésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. 2. § Az adatszolgáltató a felügyeleti jelentését az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában,
a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint, a titokvédelmi rendelkezések megtartásával köteles
elkészíteni és a Felügyelet részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott
elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban:
elektronikus úton) teljesíti. (2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet
2. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az adatszolgáltató biztosítja, hogy a rendszeres adatszolgáltatás, a rendszeres adatszolgáltatást alátámasztó iratok és
a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információk a (4) bekezdésben meghatározott őrzési
időtartam alatt mindenkor, ellenőrizhető módon rendelkezésre álljanak. (4) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat, a számviteli, nyilvántartási, informatikai
rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni. 4. § (1) Az 1. melléklet Összefoglaló táblája tartalmazza a (2)–(6) bekezdésekben felsorolt típusú felügyeleti jelentésekbe
tartozó táblákat és a jelentések beküldési gyakoriságát. (2) Az adatszolgáltató
a) az előkészített napi jelentést – a Felügyelet felhívása alapján – a tárgynapot követő 3. munkanap 11 óráig,
b) a hónap utolsó munkanapjára vonatkozó napi jelentést a tárgynapot követő 5. munkanapig,
c) a negyedéves jelentést a beszámolás napját követő hónap 20. munkanapjáig,
d) a törzsadatairól szóló jelentés esetében da) első alkalommal – a PEKMI és a fióktelep kivételével – a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről
szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 munkanapon belül,
db) azt követően a tárgyév június 30-i állapotot tükröző éves jelentést a második negyedévre vonatkozó
negyedéves jelentéssel egyidejűleg a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig,
dc) a törzsadatban történt időközi változást pedig a változást követő 15 munkanapon belül
köteles a Felügyelet részére megküldeni. (3) A fióktelep a törzsadatairól szóló jelentést első alkalommal a működésének megkezdésétől számított 15 munkanapon
belül köteles a Felügyelet részére megküldeni. (4) Az adatszolgáltató – a PEKMI kivételével – a könyvvizsgáló által hitelesített, az adatszolgáltató arra jogosult
döntéshozó szerve által elfogadott éves beszámoló alapján készített éves auditált jelentést magyar nyelven,
elektronikus úton, a beszámoló elfogadását követő 15 munkanapon belül, de legkésőbb a tárgyévet követő év május
31-ig kötelesek a Felügyelet részére megküldeni. (5) Az éves auditált jelentéssel egy időben, a (4) bekezdésben meghatározott módon
a) a pénzforgalmi intézmény és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a cégszerű aláírással ellátott éves
beszámolót a jogszabályban meghatározottak szerinti könyvvizsgálói záradékkal, az adózott eredmény
felhasználására vonatkozó határozattal, a közgyűlési határozattal vagy jegyzőkönyvvel együtt, valamint az üzleti
jelentést, b) a fióktelep az a) pontban felsorolt dokumentumokat az adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozat
kivételével köteles a Felügyelet részére megküldeni. (6) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és a pénzforgalmi intézmény
a) a felügyeleti alapdíj számításáról szóló éves bevallást tárgyév január 31. napjáig,
b) a felügyeleti változó díj számításáról szóló negyedéves jelentést a Felügyeletnek küldendő negyedéves
adatszolgáltatási jelentéssel egy időben, a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig,
c) a tárgyévre számított felügyeleti változó díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második
negyedévére vonatkozó bevallásban – külön korrekciós tételként – köteles eljuttatni a Felügyelet részére.
5. § (1) Az adatszolgáltató a 4. § (2) bekezdésben felsorolt, a rendelet 1. mellékletében meghatározott jelentéseket,
a megjelölt rendszeresség figyelembevételével köteles a Felügyelet részére teljesíteni a (2) és (3) bekezdésekben
foglalt kivételekkel. (2) A PEKMI és a fióktelep adatszolgáltatási kötelezettsége nem terjed ki az 1. melléklet 84A Elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény, pénzforgalmi intézmény – Szavatoló tőke számítása és 84B Elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
pénzforgalmi intézmény – Tőkekövetelményének számítása és teljesítés című táblákra. A fióktelep adatszolgáltatási
kötelezettsége nem terjed ki továbbá az 1. melléklet 83NA, 83ENA és 83NB, az ügyfélpénzek kezelésére vonatkozó
táblákra sem. (3) A PEKMI a 83PNA tábla benyújtásával teljesíti az ügyfélpénzek védelmének ellenőrzését célzó adatszolgáltatási
kötelezettséget. 6. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a pénzforgalmi intézmény, az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény magyarországi
fióktelepe, valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról szóló 4/2011. (III. 16.) PSZÁF
rendelet. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
74/2003. (IV. 28.) KE határozata büntetés-végrehajtási dandártábornokká történő kinevezésről.
Az igazságügy-miniszter előterjesztésére Csapó József bv. ezredest a Szegedi Fegyház és Börtön parancsnokát 2003. május
1-jei hatállyal
büntetés-végrehajtási dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2003. április 8. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
279/2015. (VI. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Szécsényi Endrét 2015. június 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
743/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványok tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az Alkotmánybírósághoz több olyan indítvány érkezett, melyekben a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól
szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.)
végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ebvhr.) 22. § (2) bekezdés alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezték. Az indítványozók e rendelkezésnek az Ebvhr.
módosításáról szóló 113/2005. (VI. 25.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 15. §-a által megállapított szövegét
támadták.
Az Ebvhr.-nek az indítványozók által sérelmezett rendelkezése meghatározta: „Az Ebtv. 32. §-ának (1) bekezdése alapján a nem finanszírozott egészségügyi szolgáltató
orvosával, valamint az Ebtv. 32. §-ának (5) bekezdése
alapján a pro família rendelésre jogosult orvossal csak
gyógyszer és gyógyászati segédeszköz általános jogcímen
történő rendelésére jogosító szerződés köthető.” Az indítványozók szerint a gyógyszerrendelés e korlátozásának
bevezetése sértette a magánorvosok, valamint betegeik
szerzett jogait, s ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
Hivatkoztak továbbá arra, hogy a támadott rendelkezés az
Alkotmány 9. § (2) bekezdésében biztosított vállalkozáshoz való joggal is ellentétes. Több indítványozó szerint az
érintett rendelkezés – az Országos Egészségbizosítási
Pénztár által finanszírozott egészségügyi szolgáltatók orvosaival, s azok pácienseivel való összehasonlításban – a
magánpraxisukban rendelő orvosok és pácienseik hátrányos megkülönböztetését, s így az Alkotmány 70/A. §
sérelmét idézte elő. Az indítványozók szerint továbbá az
Ebvhr. támadott rendelkezése az Alkotmány 70/D. §-ában
foglalt legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való
jogot is korlátozta.
Az Alkotmánybíróság a folyamatban levő ügyeket –
azok tárgyi összefüggésére tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványok benyújtását követően észlelte, hogy az Ebvhr. 22. § (2) bekezdése helyébe
az Ebvhr. módosításáról szóló 330/2005. (XII. 29.) Korm.
rendelet 12. § (2) bekezdése 2006. január 1-jei hatállyal új
rendelkezést iktatott be. Az új rendelkezés a gyógyszerrendelés korábbi korlátozását már nem tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetve módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor terjed
ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés.
(335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.) A konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a szerint előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján az Alkotmánybíróság
már nem hatályos rendelkezés alkotmányellenességét is
vizsgálja. A jelen indítványok nem az Abtv. 38. §-a, illetve
48. §-a szerinti kérelmek. Az Alkotmánybíróság ezért – az
Ügyrend 31. § a) pontjára figyelemmel – az Ebvhr. 22. §
(2) bekezdése alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. december 20. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
213/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/835/3/2017. számú előterjesztésére – Pjánkov Artúr
(névmódosítás előtti neve: Pjánkov Artúr Igorovics; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 1998. november 23.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
61/2012. (VIII. 31.) HM utasítása a Magyar Honvédség külföldi képviseletei költségvetési gazdálkodásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény előírásaira – a
Magyar Honvédség külföldi képviseletei költségvetési
gazdálkodásáról a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, c) a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP),
d) a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezredre (a továbbiakban: MH 64. BSZJLE), valamint
e) Magyarország Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegre (a továbbiakban: MÁNK VPR), a Magyar Honvédség Katonai Képviselő Hivatalára (a továbbiakban: MH KKH), a Magyar Honvédség Nemzeti Katonai
Képviseletére (a továbbiakban: MH NKK), a Magyar
Honvédség Nemzeti Összekötő Képviseletre (a továbbiakban: MH NÖK), Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletre (a továbbiakban: MÁEK KK)
(a továbbiakban együtt: Képviseletek)
terjed ki.
(2) Az utasításban ÖNB alatt az önálló NATO-, EU- és
– a külföldi képviseletek személyi állományán felül –
egyéb nemzeti és nem műveleti területen egyéni missziós
beosztásba kihelyezésre kerülőket kell érteni.
2. A gazdálkodás rendszere 2. § (1) A Képviseletek és az ÖNB gazdálkodása teljes körű
koordinálását a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal
(a továbbiakban: HM KPH) és az MH ÖHP az ezen utasításban meghatározottak szerint végzi.
(2) A Képviseletek és az ÖNB külföldi logisztikai támogatását, továbbá hazai bázisú logisztikai háttértámogatását, valamint a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) egyes külföldi logisztikai szakfeladatait az MH 64. BSZJLE végzi.
(3) A Képviseletek és az ÖNB pénzügyi biztosítását, valamint pénzforgalmának bonyolítását, továbbá a HM HIM
külföldi pénzügyi biztosításával kapcsolatos egyes feladatokat a HM KPH végzi.
3. A költségvetési előirányzatok tervezése,
jóváhagyása és biztosítása
3. § (1) A Képviseletek költségvetési tervjavaslatát az adott
év vonatkozásában a miniszter által kiadott, az intézményi
és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló eljárásrend alapján kell
összeállítani.
(2) A Képviseletek költségvetési tervjavaslatában a
Képviselet személyi állományának külföldi fizetőeszközben folyósított személyi juttatásait, azok járulékait, továbbá a helyszíni pénzügyi jellegű dologi kiadásokat kell szerepeltetni. Itt kell tervezni továbbá az ÖNB a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról
és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 3. § g) pontja szerinti kiküldetéseinek költségeit, valamint az ÖNB a tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről szóló HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) szerinti éves reprezentációs keretét, a
Rendelet 3. § i) pont 1–3. alpontja szerinti engedélyező
elöljáró hatáskörében összesítve.
(3) Az ÖNB költségvetési tervjavaslatában az ÖNB külföldi fizetőeszközben folyósított személyi juttatásait, azok
járulékait, továbbá – a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a Rendelet 3. § i) pont 4. alpontja vonatkozásában – a helyszíni pénzügyi jellegű dologi kiadásokat,
különösen a Rendelet 3. § g) pontja szerinti kiküldetések
költségeit, valamint az Utasítás szerinti éves reprezentációs keretet kell szerepeltetni.
(4) A Nemzeti támogatás feladat éves költségvetési
tervjavaslatában kell a Képviseletek működtetésének, váltásának és bővítésének, továbbá az ÖNB külföldi ellátásának, váltásának logisztikai jellegű kiadásait szerepeltetni.
Itt kell megtervezni továbbá a HM HIM állományából tartós külföldi szolgálatot teljesítő kutatók külföldi ellátásának, váltásának logisztikai jellegű kiadásait is.
(5) A MÁEK KK költségvetési tervjavaslatában kell a
HM HIM állományából tartós külföldi szolgálatot teljesítő
kutatók külföldi fizetőeszközben folyósított személyi jut
tatásait, azok járulékait, továbbá a helyszíni pénzügyi jellegű dologi kiadásokat szerepeltetni.
(6) A nem műveleti területen egyéni missziós beosztást
betöltők speciális ellátása érdekében felmerülő kiadásokat
az ellátásért felelős szervezeteknél elkülönítve kell megtervezni.
(7) A Képviseletek, az ÖNB és a Nemzeti támogatás feladat éves költségvetési tervjavaslatának összeállításához a
Képviseletek és a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) a HM KPH és az
MH 64. BSZJLE által megadott szempontok szerint és
részletezettséggel bedolgozást készítenek, melyben a HM
KPH részére részletezni kell különösen a tárgyévben tervezett – engedélyező elöljáró által előzetesen jóváhagyott
– kiküldetéseket és azok költségvonzatát, továbbá az Utasításban megállapított reprezentációs keretek tervezett felhasználását, valamint az MH 64. BSZJLE részére a Képviseletre vonatkozó logisztikai szükségletek tervét.
(8) A jóváhagyást követő 15 napon belül a HM KPH főigazgatója az engedélyezett kiadási és bevételi előirányzatokról írásban értesíti:
a) a Képviseletek költségvetései vonatkozásában a Képviseletek vezetőit,
b) az ÖNB költségvetése vonatkozásában a HVK
SZCSF csoportfőnökét,
c) a Nemzeti támogatás feladat vonatkozásában az MH
64. BSZJLE parancsnokát, aki a Képviseletek működtetésével kapcsolatosan felmerülő kiadási és bevételi előirányzatokról és keretekről – a vonatkozó mértékig – tájékoztatja a Képviseletek vezetőit.
4. A költségvetés felhasználása 4. § (1) A Képviseletek, az ÖNB részére, valamint a Nemzeti támogatás feladatra jóváhagyott költségvetési előirányzatok felett a Képviseletek tekintetében a Képviseletek vezetői, az ÖNB tekintetében a HVK SZCSF csoportfőnöke,
a Nemzeti támogatás feladat tekintetében az MH
64. BSZJLE parancsnoka saját hatáskörükben a vonatkozó
szabályozók keretei között kötelezettségvállalási és utalványozási jogkörrel rendelkeznek. Az ellenjegyzési, érvényesítési jogkört a külföldi fizetőeszközben felmerülő fizetési kötelezettség esetében a HM KPH és az MH
64. BSZJLE kijelölt szakállománya gyakorolja. A Képviseletek vezetői, valamint az MH 64. BSZJLE parancsnoka
a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló HM utasításban meghatározottak figyelembevételével a gazdálkodási szabályokat és ezen belül a hatás- és jogkörökkel felruházott
személyek körét gazdálkodási intézkedésben állapítják
meg.
(2) A MÁNK VPR és a MÁEK KK vezetőjének kiküldetéseivel összefüggő, költségkihatással járó engedélye
zési jogosultságokat a HM védelempolitikáért és védelmi
tervezésért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VPVTHÁT), az MH KKH, az MH NKK és az MH
NÖK vezetőjének szolgálati utazásaival összefüggő, költségkihatással járó jogosultságokat Honvéd Vezérkar főnöke, az ÖNB esetében a Rendelet 3. § i) pont 1–4. alpontjai
szerinti engedélyező elöljáró gyakorolja. Az engedélyezésre vonatkozó okmányok egy példányát az engedélyezést követően a HM KPH részére haladéktalanul meg kell
küldeni.
(3) A Képviseletek beosztott személyi állománya kiküldetéseivel kapcsolatos, költségkihatással járó jogosultságokat a Képviseletek vezetői gyakorolják.
(4) A Képviseletek működésével összefüggő beszerzési
eljárásokat a vonatkozó jogszabályok, a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás, valamint a külképviseletek beszerzései lefolytatásának
rendjéről szóló HM KÁT-HVKF együttes intézkedés alapján kell lefolytatni.
5. A költségvetési előirányzatok évközi módosítása 5. §
(1) A jóváhagyott költségvetési előirányzatok módosítása történhet: a) az elöljáró – a HM VPVTHÁT, vagy a HVKFH –
kezdeményezésére, amennyiben az arra jogosult elöljárók
intézkedései a költségvetési előirányzatok módosítását
– megvonás, biztosítás – teszik szükségessé;
b) a MÁNK VPR, az MH KKH, az MH NÖK, az MH
NKK, a MÁEK KK vezetői, a HVK SZCSF csoportfőnöke, vagy az MH 64. BSZJLE parancsnok igénylése alapján, amennyiben a felmerült szükséglet a költségvetési
tervjavaslat elkészítésekor még ismeretlen volt, és ezen
igényeknek más előirányzatok terhére történő kielégítése
az alaprendeltetés szerinti feladatok végrehajtását veszélyeztetné, valamint ha az év során bekövetkezett szervezeti
és normaváltozás az előirányzatok módosítását indokolja.
(2) Az előirányzatok közötti szükség szerinti átcsoportosítás vagy módosítás kezdeményezése, valamint a pótelőirányzatok jóváhagyása és visszaigazolása megegyezik
az eredeti előirányzatok jóváhagyásának rendjével.
6. A beszámolás rendje 6. § A Képviseletek, az ÖNB, valamint a Nemzeti támogatás
feladat vonatkozásában a féléves és éves költségvetési beszámolót, valamint a negyedéves időközi mérlegjelentést
az éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről
szóló VGHÁT szakutasításban, az időközi mérlegjelentések elkészítésének rendjéről szóló VGHÁT szakutasítás
ban, valamint az éves zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás elkészítéséről szóló VGHÁT szakutasításban előírt adattartalommal és az ezekben meghatározott eljárási rend szerint kell elkészíteni.
7. A pénzforgalom rendje 7. § (1) A Képviseletek és az ÖNB részére jóváhagyott költségvetési előirányzatok felhasználásához kapcsolódó
pénzforgalmat a HM KPH által kezelt előirányzat-felhasználási keretszámlákon keresztül kell lebonyolítani, a honvédelmi szervezetek számláiról és a pénzkezelési szabályokról szóló HM utasítás, valamint a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló belső rendelkezés
előírásai szerint.
(2) A Nemzeti támogatás feladatra jóváhagyott költségvetési előirányzatok teljesítése során a 3. § (8) bekezdés
c) pont szerinti – a Képviseletek helyszíni működtetését
biztosító – keretek külföldi felhasználását az MH
64. BSZJLE biztosítja.
(3) A Képviseletek és az ÖNB gazdasági eseményeinek
okmányolásáért és főkönyvi könyveléséért a HM KPH a
felelős.
8. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség külföldi képviseletei költségvetési gazdálkodásáról szóló 20/2010.
(II. 19.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
146/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidőkereten felül végzett munkáért járó bérpótlék mértéke ne lehessen alacsonyabb
a személyi alapbér negyvenöt százalékánál?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
A kérdés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottságnak határozata meghozatala során
figyelemmel kell lennie arra is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő
jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007.
(XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos
jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel
a bérpótlék kifizetése vonatkozásában a rendkívüli munkavégzésnek csak egyik, a munkaidőkereten felül végzett
munka esetét szabályozza. Nem említi azonban a napi munkaidőt meghaladóan végzett munka esetét. Ezáltal
a választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy a rendkívüli munkavégzés díjazásával kapcsolatban pontosan
milyen tartalmú kezdeményezést támogat aláírásával. Nem egyértelmű a kérdés a jogalkotó számára sem, mivel nem
állapítható meg pontosan, hogy egy eredményes népszavazást követően az országgyűlés milyen tartalmú jogszabály
megalkotására lenne köteles.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
210/2010. (VII. 30.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszűnéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Tarján István
dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. március 23-án megszüntetem és őt 2011. március 24-ei hatállyal nyugállományba
helyezem.
Budapest, 2010. július 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2017. (IX. 14.) NFM határozata a megújuló energiaforrásból származó villamos energia termelési támogatás korlátairól és a prémium típusú támogatásra irányuló pályázati eljárásról szóló 62/2016. (XII. 28.) NFM rendelet 20. §-a, 21. §-a és az 1. melléklet 3. pontja hatálybalépéséről.
A megújuló energiaforrásból származó villamos energia termelési támogatás korlátairól és a  prémium típusú támogatásra
irányuló pályázati eljárásról szóló 62/2016. (XII. 28.) NFM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 19. § (3) és (4) bekezdése alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következő határozatot hozom:
Megállapítom, hogy az  Európai Bizottság SA.44076 (2016/PN) számú, a  megújuló erőforrásokon alapuló
villamosenergia-termeléshez (METÁR) nyújtott támogatásra vonatkozó jóváhagyó határozata meghozatalának
időpontja 2017. július 11., ezáltal a  Rendelet 20.  §-a, 21.  §-a és az  1.  melléklet 3.  pontja hatálybalépésének napja
2017. július 19.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
215/2013. (VI. 21.) Korm. rendelete a radioaktív hulladékokkal és a kiégett üzemanyaggal kapcsolatos egyes feladatokat ellátó szerv kijelöléséről, tevékenységéről és annak pénzügyi forrásáról.
A Kormány az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § f ) pontjában,
a 6.  § (4)  bekezdése tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a  továbbiakban: Atv.) 40.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feladatok ellátására a  Radioaktív Hulladékokat Kezelő Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaságot (a továbbiakban: RHK Kft.) jelöli ki.
(2) Az RHK Kft. tevékenységének pénzügyi forrása a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap (a továbbiakban: Alap).
2. § Az RHK Kft. az 1. § (1) bekezdése szerinti alapfeladatai ellátása érdekében:
a) a tervezési és beszámolási feladatok körében:
aa) előkészíti az  Alapból finanszírozandó tevékenységek közép- és hosszú távú tervét, valamint
a  terv évenkénti felülvizsgálatát, ezen belül elvégzi az  Alapba történő befizetési kötelezettségek
meghatározásához szükséges számításokat és költségbecsléseket, és javaslatot tesz az  adott évi
befizetési kötelezettségek mértékére,
ab) előkészíti az Alapból finanszírozandó tevékenységek éves munkaprogramját,
ac) előkészíti az  Alapból finanszírozott tevékenységekről készített szakmai és pénzügyi beszámolókat,
valamint
ad) ellátja az Alap kezelője által igényelt egyéb tervezési és beszámolási tevékenységet;
b) a létesítéssel kapcsolatos feladatok körében gondoskodik:
ba) a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló tároló létesítésének
előkészítéséről és megvalósításáról,
bb) a kiégett üzemanyag átmeneti elhelyezésére szolgáló tároló létesítéséről és továbbépítéséről,
bc) a  nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló tároló létesítésének
előkészítéséről, valamint
bd) a telephely-kiválasztási kutatásokat szolgáló felszín alatti kutatólaboratórium létesítéséről;
c) a radioaktív hulladék és a kiégett üzemanyag tárolásával összefüggő feladatok körében gondoskodik:
ca) a  kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló tároló
működtetéséről, őrzéséről és lezárásáról,
cb) a kiégett üzemanyag átmeneti elhelyezésére szolgáló tároló működtetéséről és őrzéséről,
cc) a  nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló tároló működtetéséről,
őrzéséről és lezárásáról, valamint
cd) a kis, közepes és nagy aktivitású radioaktív hulladék beszállításáról a tárolóba;
d) a nukleáris létesítmények leszerelésével összefüggő feladatok körében gondoskodik:
da) az  előzetes leszerelési terv felülvizsgálatáról, a  végleges leszerelési terv elkészítéséről és
felülvizsgálatáról,
db) a  nukleáris létesítmény végleges leállítását követően – leszerelésükig – azok fenntartásáról és
őrzéséről, valamint
dc) a nukleáris létesítmény lebontásáról, helyszíne helyreállításáról; továbbá
e) a  nukleárisüzemanyag-ciklus lezárásával kapcsolatos, a  c) és a  d)  pontban nem említett feladatok
elvégzéséről.
3. § Az RHK Kft. a  feladatai végrehajtásához szükséges döntéseket tényekre alapozva és dokumentált döntéshozatali
eljárás keretében hozza meg.
4. § Az engedélyeseknél keletkező, végleges elhelyezésre szánt radioaktív hulladékot az  RHK Kft. az  előzetesen
bejelentett beszállítási igény alapján teljesített – a  2.  § c)  pont cd)  alpontja szerinti – beszállítást követően
a radioaktívhulladék-tárolóban helyezi el.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
 (2) A 6. § (3) és (4) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
6. § (1) Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 5/B–5/C. §-a szerinti nemzeti politikát és nemzeti programot első
alkalommal a 2015. évben készített – a 2. § a) pont aa) alpontja szerinti – közép- és hosszú távú terv készítésénél kell
figyelembe venni.
(2) Hatályát veszti a  radioaktív hulladékok és a  kiégett üzemanyag elhelyezésére, valamint a  nukleáris létesítmények
leszerelésére kijelölt szerv létrehozásáról és tevékenységének pénzügyi forrásáról szóló 240/1997. (XII. 18.)
Korm. rendelet 1–2. §-a, 3. § (2)–(3) bekezdése és 4–10. §-a.
(3) Hatályát veszti a  radioaktív hulladékok és a  kiégett üzemanyag elhelyezésére, valamint a  nukleáris létesítmények
leszerelésére kijelölt szerv létrehozásáról és tevékenységének pénzügyi forrásáról szóló 240/1997. (XII. 18.)
Korm. rendelet.
(4) Hatályát veszti a  Központi Nukleáris Pénzügyi Alap működéséről és eljárásrendjéről szóló 14/2005. (VII. 25.)
IM rendelet.
7. § Ez a  rendelet a  kiégett fűtőelemek és a  radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló
közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2010. XLII. törvény a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról.
Az Országgyűlés az Alkotmány 34. §-a alapján a következő törvényt alkotja:
1. § A Magyar Köztársaság minisztériumai a következők:
a) Belügyminisztérium,
b) Honvédelmi Minisztérium,
c) Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium,
d) Külügyminisztérium,
e) Nemzetgazdasági Minisztérium,
f) Nemzeti Erőforrás Minisztérium,
g) Nemzeti Fejlesztési Minisztérium,
h) Vidékfejlesztési Minisztérium.
2. § (1) Ahol e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott jogszabály
a) Egészségügyi Minisztériumot, illetve egészségügyi minisztert említ, ott Nemzeti Erőforrás Minisztériumot, illetve
nemzeti erőforrás minisztert,
b) Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumot, illetve földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert említ,
ott Vidékfejlesztési Minisztériumot, illetve vidékfejlesztési minisztert,
c) Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumot, illetve igazságügyi és rendészeti minisztert említ, ott
ca) az áldozatsegítéssel, a bűncselekmények megelőzésével, a büntetés-végrehajtással, a határrendészettel,
az idegenrendészettel és menekültüggyel, a közlekedésrendészettel, a közterület-felügyelet szabályozásával, a külföldiek társadalmi beilleszkedésének elősegítésével, a külföldre utazás szabályozásával,
a rendészettel, a szabálysértési szabályozással, a közbiztonsággal, az élet- és vagyonbiztonság védelmével
kapcsolatos feladatok tekintetében Belügyminisztériumot, illetve belügyminisztert,
cb) az állampolgársági ügyekkel, az anyakönyvi ügyekkel, az igazságüggyel, a kárpótlással, a személyiadatés lakcímnyilvántartással, valamint a közigazgatás fejlesztésért való felelősségével kapcsolatos feladatok
tekintetében Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi minisztert,
d) Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumot, illetve környezetvédelmi vagy vízügyi minisztert említ, ott
Vidékfejlesztési Minisztériumot, illetve vidékfejlesztési minisztert,
e) Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztériumot, illetve közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert
említ, ott Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot, illetve nemzeti fejlesztési minisztert,
f) Miniszterelnöki Hivatalt, illetve miniszterelnöki hivatalt vezető minisztert említ, ott
fa) a kormányzati tevékenység összehangolásával, a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzet- politi
káért, továbbá a közigazgatási informatika részeként az e-közigazgatásért való felelősségével kapcsolatos
feladatok, valamint a miniszterelnöki döntésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok tekintetében
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi minisztert,
fb) az audiovizuális politikáért, az informatikáért és a közigazgatási informatika infrastrukturális meg valósíthatóságának biztosításáért, valamint az elektronikus hírközlésért való felelősségével kapcsolatos feladatok
tekintetében Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot, illetve nemzeti fejlesztési minisztert,
g) Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumot, illetve nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert említ, ott
ga) a gazdaságpolitikáért, az iparügyekért, a kereskedelemért, a külgazdaságért, a kutatás-fejlesztéssel és
technológiai innovációért való felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzetgazdasági
Minisztériumot, illetve nemzetgazdasági minisztert,
gb) a fejlesztéspolitikáért és a fejlesztési célelőirányzatok kezeléséért, szabályozásáért és ellenőrzéséért,
a területfejlesztésért és az űrkutatásért való felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzeti
Fejlesztési Minisztériumot, illetve nemzeti fejlesztési minisztert,
A törvényt az Országgyűlés a 2010. május 20-i ülésnapján fogadta el.
gc) az építésügyért, a területrendezésért, a településfejlesztésért és településrendezésért, valamint településüzemeltetésért való felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Belügyminisztériumot, illetve
belügyminisztert,
h) Oktatási és Kulturális Minisztériumot, illetve oktatási és kulturális minisztert említ, ott
ha) az oktatásért, a tudománypolitikai koordinációért és a kultúráért való felelősséggel kapcsolatos feladatok
tekintetében Nemzeti Erőforrás Minisztériumot, illetve nemzeti erőforrás minisztert,
hb) az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjával kapcsolatos feladatok tekintetében Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi minisztert,
i) Önkormányzati Minisztériumot, illetve önkormányzati minisztert említ, ott
ia) a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért, a köziratok kezelésének szakmai irányításáért,
a választójogi és népszavazási szabályozásért, a választások és népszavazások lebonyolításáért, továbbá
a közigazgatás-szervezésért való felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi minisztert,
ib) a helyi önkormányzatokért, a katasztrófák elleni védekezésért való felelősségével kapcsolatos feladatok
tekintetében Belügyminisztériumot, illetve belügyminisztert,
ic) a sportpolitikáért való felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzeti Erőforrás Minisztériumot,
illetve nemzeti erőforrás minisztert,
id) a turizmusért, illetve idegenforgalomért, a vendéglátásért, a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért való
felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzetgazdasági Minisztériumot, illetve nemzetgazdasági minisztert,
j) Pénzügyminisztériumot, illetve pénzügyminisztert említ, ott
ja) az államháztartással, az adópolitikával, a gazdaságpolitika makrogazdasági szabályozásával, a számviteli
szabályozással, a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásával, a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokkal,
a nyugdíjjárulék és nyugdíjbiztosítási járulék-fizetés szabályozásával, valamint az egészségbiztosítási
járulékfizetés szabályozásával kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzetgazdasági Minisztériumot, illetve
nemzetgazdasági minisztert,
jb) az állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért és az állami vagyon felügyeletéért való felelősséggel
kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot, illetve nemzeti fejlesztési
minisztert,
k) Szociális és Munkaügyi Minisztériumot, illetve szociális és munkaügyi minisztert említ, ott
ka) a szociális és nyugdíjpolitikával, a családpolitikával, a kábítószer-megelőzéssel és kábítószerügyi koordi
nációs feladatokkal, a gyermek- és ifjúságvédelemmel, a gyermek- és ifjúságpolitikával, a társadalmi
esélyegyenlőség előmozdításának részeként a fogyatékosok esélyegyenlőségének előmozdításáért való
felelősségével kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzeti Erőforrás Minisztériumot, illetve nemzeti
erőforrás minisztert,
kb) a foglalkoztatáspolitikával, a szakképzéssel és felnőttképzéssel, a fogyasztóvédelemmel és a társadalmi
párbeszéddel kapcsolatos feladatok tekintetében Nemzetgazdasági Minisztériumot, illetve nemzetgazdasági minisztert,
kc) a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításának részeként az egyenlő bánásmód biztosításáért, a romák
társadalmi integrációjáért és a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért való felelősséggel kapcsolatos
feladatok tekintetében Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi
minisztert,
l) társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli minisztert, illetve társadalompolitikai minisztert említ,
ott Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi minisztert,
m) polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli minisztert említ, ott
ma) a polgári hírszerzési tevékenység kivételével a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításával,
a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ irányításáért való felelősséggel kapcsolatos feladatok
tekintetében Belügyminisztériumot, valamint belügyminisztert,
mb) a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatok tekintetében Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztériumot, illetve közigazgatási és igazságügyi minisztert,
mc) a polgári hírszerzési tevékenység irányításával kapcsolatos feladatok tekintetében Külügyminisztériumot,
illetve külügyminisztert
kell érteni. (2) A Miniszterelnökség, mint központi államigazgatási szerv a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumból kiválással
jön létre.
(3) Amennyiben a 2. § (1) bekezdése eltérően nem rendelkezik, a jogszabályban meghatározott feladatok és hatáskörök
tekintetében jogutódnak
a) a Miniszterelnöki Hivatal esetén a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot,
b) az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium esetén a Belügyminisztériumot,
c) a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium esetén a Nemzetgazdasági Minisztériumot,
d) az Oktatási ás Kulturális Minisztérium esetén a Nemzeti Erőforrás Minisztériumot,
e) az Önkormányzati Minisztérium esetén a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot,
f) a Pénzügyminisztérium esetén a Nemzetgazdasági Minisztériumot,
g) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium esetén a Nemzeti Erőforrás Minisztériumot
kell tekinteni.
3. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – az országgyűlési képviselők 2010. évi általános választását
követően megalakult Országgyűlés által választott miniszterelnök megválasztásával egyidejűleg lép hatályba.
(2) E törvény 4. §-ának (1)–(2) bekezdése, 6. §-a és mellékletei a kihirdetés napján lépnek hatályba.
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló
2006. évi LV. törvény, valamint a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2006. évi LV. törvény
módosításáról szóló 2008. évi XX. törvény.
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 10. § (2) bekezdése.
(5) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az Nbtv. 1. § b) pontjában, 2. § (1) bekezdésében, 5. §-ában, 5. § i) pontjában,
19. § (3) bekezdésében, 57. § (1) bekezdésében a „Nemzetbiztonsági Hivatal” szövegrész helyébe az „Alkotmányvédelmi Hivatal” szöveg; az 5. § i) pontjában a „Nemzetbiztonsági Hivatalhoz” szövegrész helyébe az „Alkotmányvédelmi Hivatalhoz” szöveg lép.
(6) Ahol e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott jogszabály Nemzetbiztonsági Hivatalt említ, ott Alkotmányvédelmi Hivatalt kell érteni.
4. § (1) A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény 13. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„13. § (1) Az átalakításról, megszüntetésről – az alapításnak megfelelően – jogszabályban vagy határozatban kell
rendelkezni, melyet legalább negyvenöt nappal az átalakítás, megszüntetés kérelmezett napja előtt ki kell hirdetni
(közzé kell tenni), mely határidőtől a központi államigazgatási szervek esetében törvényi rendelkezés, illetve bármely
költségvetési szerv esetében, illetve az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő esetben
kivételesen a Kormány eltérően rendelkezhet. Ha a költségvetési szervet bizonyos feltétel bekövetkeztéig hozták létre,
akkor a megszűnés tényét megállapító jogszabályt (határozatot) kell kiadni, melyet haladéktalanul ki kell hirdetni
(közzé kell tenni).”
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy – a költségvetési törvény keretei között – az e törvény, valamint a miniszteri
feladat- és hatáskörök gyakorlásához szükséges fejezetek közötti, illetve új fejezetekhez történő előirányzatátcsoportosításokat elvégezze.
5. § (1) Az e törvény 1. §-ában felsorolt minisztériumokat vezető miniszterek új feladat- és hatáskörének gyakorlásával
összefüggésben szükséges törvénymódosításokról külön törvény rendelkezik.
(2) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 14. § (1) bekezdés c) pontjának alkalmazása szempontjából
a 2. §-ban megjelölt minisztériumot, illetve közigazgatási szervet kell közigazgatási szervnek tekinteni.
6. § (1) A miniszterelnök, miniszter és a nem miniszter irányítása alá tartozó központi államigazgatási szerv – az autonóm
államigazgatási szervek kivételével – vezetője (a továbbiakban: átadó) tisztségének megszűnése esetén, a hatásköre
gyakorlása megszűnésének napján jegyzőkönyv felvétele mellett személyesen adja át munkakörét, feladat- és
hatásköreinek gyakorlását, továbbá az általa vezetett szervet a jogszabály alapján az átadó munkakörébe kinevezett
személy, illetve az átadó által vezetett szervnek az e törvényben meghatározott általános jogutódjának minősülő szerv
kinevezett vezetője, illetve annak helyettese, valamint azok meghatalmazottai részére (a továbbiakban: átvevő)
a (2)–(15) bekezdésekben meghatározott módon.
(2) Az átadás-átvételi eljárás levezetője az átvevő. Az átvevő dönt az átadás-átvétel pontos helyéről, időpontjáról, továbbá
az átvevőn kívüli jelenlévőkről, az átadás-átvételről készített jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) hitelesítésének módjáról, egyes részletek zárt kezeléséről, illetve titkosításáról, szó szerinti jegyzőkönyv felvételéről, továbbá
adott esetben a nevében és helyette eljáró meghatalmazott személyről. A jegyzőkönyvet az átadó és az átvevő írja alá,
a jegyzőkönyv mintáját és tartalmi követelményeit e törvény 1. számú melléklete tartalmazta.
(3) Az átadás-átvétel során az átadó a részére használatra, illetve leltárfelelősséggel átadott, vagy egyébként a tisztségéből fakadóan birtokába került eszközöket, használati tárgyakat, egyéb dolgokat köteles teljeskörűen átadni, és ezek
állapotáról, jog- és kellékszavatosságáról, valamint az átadás időpontjáig terjedő szabályszerű használatáról
nyilatkozni. A személyi használatú eszközök esetében a személyi leltárában lévő dolgok szabályszerű leadásáról
az átadó – az átadást megelőzően – gondoskodni köteles. A jegyzőkönyv ezen része külön íven kerül felvételre.
(4) A jegyzőkönyvben az átadó teljes körű személyi felelősséget vállal az általa tett nyilatkozatok és az átadott, ismertetett
adatok, információk, tények, okiratok, dokumentumok valóságtartalmáért, teljeskörűségéért, és az érdemi vizsgálatra
alkalmas voltáért az 1. számú melléklet részét képező teljességi nyilatkozattal.
(5) Amennyiben az átadás-átvétellel egyidejűleg szervezeti változás is történik, az átadás-átvétel a vonatkozó szabályozás
alapján a feladat- és hatáskörök új gyakorlói, mint átvevők irányában együttesen történik meg azzal, hogy
a (2) bekezdésben meghatározott átvevői jogokat az általános jogutód gyakorolja.
(6) Az átadó, illetve az átvevő elháríthatatlan akadályoztatása esetén az átadás-átvételt az átvevő döntése szerint – akár
részlegesen, akár az átadó helyettese által –, de legkésőbb az átadó hatásköre gyakorlásának megszűnését követő
3 napon belül le kell folytatni.
(7) Az átadó az átadás-átvétel eredményességétől függetlenül a hatásköre gyakorlásának megszűnését követően is
köteles az átadott munkakör, feladat- és hatáskör eredményes ellátása érdekében tájékoztatást adni és az átvevő
rendelkezésére állni, különös tekintettel tisztázandó tények, adatok későbbi felmerülése esetén.
(8) Az átadás-átvétel megtörténte az átadót – jogszabályból fakadó és adott esetben a tisztségének megszűnését
követően is – terhelő kötelezettségektől és felelősségtől nem mentesíti.
(9) Amennyiben az átadás-átvétel részben vagy egészben akár az átadó, akár az átvevő mulasztása miatt ellehetetlenül,
annak eredményes megtörténtéig a mulasztó fél részére az átadás-átvétellel összefüggő jogviszonyán alapuló juttatás
nem teljesíthető.
(10) Amennyiben az átadó halála valamint tartós egészségügyi természetű akadályoztatása miatt válik szükségessé
az átadás-átvétel, úgy az átadó helyettese jár el, mint átadó, és az átvevő megválasztását, kinevezését, megbízását
követően az átvevő irányában gondoskodik az átadás-átvétel haladéktalan végrehajtásáról.
(11) Az átadás-átvétel során az átadó a központi államigazgatási szervnél foglalkoztatott legmagasabb beosztású,
az információtechnológiáért felelős vezető közreműködésével teljeskörűen átadja az általa vezetett szerv információtechnológiai infrastruktúráját, rendszereit, ide értve a szerv feladatainak ellátásához, illetve működésének
biztosításához szükséges valamennyi alkalmazást és az általa kezelt adatvagyont (a továbbiakban: informatikai
átadás-átvétel). Az informatikai átadás-átvételről szóló informatikai jegyzőkönyv tartalmi követelményeit és a hozzá
tartozó teljességi nyilatkozatot e törvény 2. számú melléklete tartalmazza (a továbbiakban: informatikai jegyzőkönyv).
(12) A jegyzőkönyvben és az informatikai jegyzőkönyvben (a továbbiakban együttesen: jegyzőkönyvek) az átadó és
az átvevő az eljárással kapcsolatosan írásban észrevételeket tehetnek, amelynek teljesítése nem lehetetlenítheti el
az átadás-átvételi eljárás eredményes végrehajtását.
(13) A jegyzőkönyveket öt eredeti példányban kell elkészíteni, amelyből egy példány az átadót illeti, a többi négy példány
felhasználásáról az átvevő rendelkezik.
(14) A miniszterelnök megbízatásának megszűnésekor az átadó miniszterelnök a Kormány, a kormánybizottságok és
a kormányhivatalok esetében az 1. sz. mellékletben foglaltak megfelelő alkalmazásával átadás-átvételi dokumentáció
elkészítéséről gondoskodik. A miniszterelnöki átadás-átvételhez kapcsolódóan a kormányhivatalok vezetői az
1. sz. melléklet szerinti teljességi nyilatkozatot tesznek, függetlenül attól, hogy megbízatásuk a miniszterelnök
megbízatásának megszűnésével együtt nem szűnik meg.
(15) A miniszterelnök megbízatásának megszűnésekor az államháztartásért felelős miniszter a kincstár, az adópolitikáért
felelős miniszter az állami adóhatóság és az államadósság-kezelő szervezet esetében a (11) bekezdésben, valamint
az 1. sz. mellékletben foglaltak megfelelő alkalmazásával átadás-átvételi dokumentáció elkészítéséről, mint átadó
gondoskodik. A kincstár, az állami adóhatóság, valamint az államadósság-kezelő szervezet vezetője az 1. sz. melléklet
szerinti teljességi nyilatkozatot tesznek, függetlenül attól, hogy megbízatásuk a miniszterelnök megbízatásának
megszűnésével együtt nem szűnik meg.
7. § Felhatalmazást kap a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy a 6. § (1) bekezdésben
meghatározott vezetők irányítása, illetve felügyelete alá tartozó központi államigazgatási szervekkel, illetve
költségvetési szervekkel, valamint alapítványokkal és gazdasági társaságokkal kapcsolatos átadás-átvételi eljárására
vonatkozó szabályokat rendeletben határozza meg.
Sólyom László s. k., Dr. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
303/2009. (XII. 22.) Korm. rendelete a típusvizsgáló engedélyezésének részletes eljárási szabályairól és a típusvizsgálóval kötendő hatósági szerződés tartalmáról.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 10. alpontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdésében foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § (1) A típusvizsgálat során a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről
 szóló miniszteri rendeletben meghatározott műszaki-, biztonsági- és környezetvédelmi konstrukciós jellemzőknek
 való megfelelőség vizsgálata tekintetében a tényállás tisztázásában a közlekedési hatósággal kötött hatósági
szerződés alapján típusvizsgáló működik közre.
(2) A közúti közlekedésről szóló törvény szerinti típusvizsgálati tevékenység engedélyezése iránti kérelemnek
– a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény ben foglaltakon túl – tartalmaznia kell:
a) azoknak a telephelyeknek a címét, amelyeken a kérelmező típusvizsgálati tevékenységet kíván végezni,
b) a kérelmezőnél rendelkezésre álló emberi és technikai erőforrások bemutatását,
c) a kérelmező adószámát, számlaszámát, a számláját vezető pénzintézet nevét, elektronikus levélcímét, telefax
számát, telefonos elérhetőségét, valamint képviselőjének nevét, valamint
d) azoknak a megfelelőség értékelési szolgáltatásoknak a leírását, valamit annak a járműkategóriának
a megjelölését, amelyre vonatkozóan a kérelmező tanúsító szervezetként kíván közreműködni a közlekedési
hatóság eljárásában.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) ha az engedélyt kérő nem szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, 30 napnál nem régebben kiállított
közokirati igazolást arról, hogy az engedélyt kérő – az engedély iránti kérelem benyújtásának időpontjában –
az adózás rendjéről szóló törvény szerint köztartozásmentes adózónak minősül,
b) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a tevékenység végzéséhez szükséges jogszabályban
meghatározott feltételekkel,
c) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a tevékenysége engedélyezése esetén valamennyi e rendelet alapján
a hatósági szerződésbe foglalandó kötelezettség tekintetében aláveti magát a szerződésszegés közigazgatási
hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti következményeinek, valamint
d) a kérelmező minőségirányítási kézikönyvének egy példányát. 2. § (1) Az eljárásban az ügyintézési határidő 45 munkanap.
(2) A közlekedési hatóság az eljárás során a kérelmezőnek a kérelemben megjelölt valamennyi telephelyén helyszíni
szemlét tart.
(3) Az eljárásban a nemzetközi jogsegéllyel összefüggésben felmerült költség eljárási költség.
3. § A típusvizsgálóval a közúti közlekedésről szóló törvény alapján kötendő hatósági szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az eljáró hatóság megnevezését, a Magyar Államkincstárnál vezetett számlaszámát, az ügy számát, valamint
ügyintézőjének és képviselőjének a nevét,
b) a típusvizsgáló megnevezését, székhelyét, adószámát, cégjegyzékszámát, számlaszámát és a számláját vezető
pénzintézet megnevezését, elektronikus levélcímét, valamint képviselőjének a nevét,
c) a szerződés tárgyát: a szerződés alapján tanúsító szervezetként végzett tevékenység leírását, az arra vonatkozó
kötelezettségvállalást,
d) a közlekedési hatóság engedélyét a típusvizsgálati tevékenység végzésére,
e) a típusvizsgálónak a közlekedési hatóság által működtetett információs rendszerben nyilvántartásra kerülő
adataival kapcsolatos a közlekedési hatóságnak történő adatszolgáltatás módját, az adatok körét, az adatokban
bekövetkezett változás bejelentésének a módját és annak határidejét,
f) a közlekedési hatóság részéről kötelezettségvállalást, hogy a szerződésben meghatározott időtartamban
biztosítja a típusvizsgálónak az információs rendszerhez történő kapcsolódását, illetve a kapcsolódás informatikai
és biztonsági feltételeit,
g) a típusvizsgáló által az információs rendszerbe elektronikus úton továbbítandó, az információs rendszerben
rögzítendő adatok körét, az erre vonatkozó kötelezettségvállalást,
h) a típusvizsgáló és a hatóság közötti elszámolás rendjét,
i) a felek közötti kapcsolattartás módját,
j) a szerződés időbeli hatályát,
k) a felmondási okokat,
l) a szerződésszegésnek minősülő magatartásokat és azok jogkövetkezményeit,
m) a tevékenység ellenőrzésének gyakoriságát és rendjét, valamint
n) a típusvizsgáló nyilatkozatát arról, hogy valamennyi e rendelet alapján a szerződésben foglalt kötelezettség
tekintetében aláveti magát a szerződésszegés közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény
szerinti következményeinek.
4. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, és rendelkezéseit a hatályba lépését köve tően indult vagy megismételt
eljárásokban kell alkalmazni azzal, hogy az e rendelet hatálybalépését megelőző napon a típusvizsgálat során
közreműködésre jogosult személyek, szervek és szervezetek az e rendelet hatálybalépését megelőző napon fennálló
feltételek mellett 2010. június 30-ig jogosultak a típusvizsgálat során tanúsító szervezetként közreműködni a tényállás
tisztázásában.
5. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése a következő j) ponttal
egészül ki:
(A Kiemelt Ügyek Igazgatóságának hatáskörébe tartozik)
„j) a közúti közlekedésről szóló törvény szerinti típusvizsgálati tevékenység engedélyezése.”
(2) Ez a § 2010. január 2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1789/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Systemax Business Services Korlátolt Felelősségű Társaság létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
14. § a) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva a Systemax Business Services Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 1082 Budapest, Futó utca 35–45., cégjegyzékszáma: 01-09-994633) részére a  központi költségvetésről
szóló törvény Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és felnőttképzési támogatások 2016–2017. évi
kiadási előirányzatai terhére összesen 509 917 000 forint költségvetési támogatás biztosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
774/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros VIII. kerület
Józsefvárosi Önkormányzat a zaj és rezgésvédelem helyi
szabályozásáról szóló 28/2003. (V. 14.) sz. rendelete
5. §-a, valamint 11–13. §-ai alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
Az indítványozó Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzatának a zaj és rezgésvédelem helyi
szabályozásáról szóló 28/2003. (V. 14.) sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) 5. §-át, valamint 11–13. §-ait kérte megsemmisíteni. A 11–13. §-ok zeneszolgáltatási engedély
kérelmezését teszik kötelezővé, valamint előírják a kérelem benyújtásának és elbírálásának egyes szabályait. Az
indítványozó álláspontja szerint a támadott rendelkezések
magasabb szintű jogszabállyal ellentétesek, ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvét
sértik.
Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az Ör. az indítvány
benyújtását követően több alkalommal módosult, Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat
Képviselő-testületének a zaj- és rezgésvédelem helyi szabályozásáról szóló 28/2003. (V. 14.) önk. sz. rendelet módosításáról szóló 15/2010. (III. 08.) sz. önkormányzati rendeletének 1. §-a az Ör. 11–13. §-ait a kihirdetés napjával
hatályon kívül helyezte. Budapest Főváros VIII. kerület
Józsefvárosi Önkormányzat Képviselő-testületének a zajés rezgésvédelem helyi szabályozásáról szóló 28/2003.
(V. 14.) önk. sz. rendelet módosításáról szóló 43/2010.
(XI. 04.) sz. önkormányzati rendeletének 1. §-a pedig az
Ör. 5. §-át helyezte hatályon kívül. Hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányosságát az Alkotmánybíróság
csak az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. §-a szerinti bírói kezdeményezés, valamint 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz
esetében vizsgálja, amikor a jogszabály alkalmazhatósága
is eldöntendő kérdés (335/B/1990/13. AB végzés, ABH
1990, 261, 262.). Jelen esetben az indítvány utólagos normakontrollra irányul, nem bírói kezdeményezés és nem tekinthető alkotmányjogi panasznak sem. Ezért az eljárást az
Alkotmánybíróság az Ör. 5. §-a és 11–13. §-ai vonatkozásában az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1207/2016. (IV. 21.) Korm. határozata a Martonvásár város külterületén fekvő földrészletekkel kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány a  martonvásári agrár-innovációs centrum (a Magyar Tudományos Akadémia Agrártudományi Kutatóközpont
új  kutatási tömbje) kialakításával és egyes agrárturisztikai fejlesztések támogatásával kapcsolatos intézkedésekről szóló
1963/2015. (XII. 23.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) végrehajtása érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyar Tudományos Akadémia tulajdonában álló,
Martonvásár 0143, 0149/2, 0137/2, 0138, 0139, 0140, 0161/2, 0126, 0120/2 és 0101/2 helyrajzi számú, mező- és
erdőgazdasági hasznosítású földnek minősülő ingatlanok (a  továbbiakban: Ingatlan) tulajdonjogának állam általi
megszerzéséhez szükséges, értékbecsléssel alátámasztott forrás biztosításáról a  Magyarország 2016.  évi központi
költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIV. A  Nemzeti Földalappal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. április 30. 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően a Kvtv.
1.  melléklet XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben az  Ingatlan művelésből
történő kivonásához és az  Ingatlanon fennálló haszonbérleti jogviszony megszüntetéséhez szükséges 720  millió
forint forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. május 31. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Határozat 9. pontjában foglaltak végrehajtását megelőzően vizsgálja
meg a  Nemzeti Ipari Park Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság részvételét, szerepvállalását az  Ingatlan
hasznosításában;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 4. a termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel,
az  Ingatlanhoz mint beruházási célterülethez kapcsolódó rekreációs célú beruházások, valamint minőségi
települési környezet megteremtése érdekében beruházási célterületté nyilvánítja a Martonvásár külterületén fekvő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0172/2, 0210, 0212 és 0216/4 helyrajzi számú földrészleteket (a  továbbiakban:
Ingatlan  II.), valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított
földrészleteket;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XLIV. A  Nemzeti Földalappal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben az  Ingatlan II. – az  erdő letermelése nélküli – termelésből
és művelésből történő kivonásához és az  Ingatlan II. tekintetében fennálló vagyonkezelői jogviszony
megszüntetéséhez szükséges 42 millió forint, valamint Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezetben a Martonvásár 0206/1 és 0206/2 helyrajzi számú, szántó és legelő besorolású ingatlanokon a csereerdő
telepítéséhez szükséges 78 millió forint forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. április 30. 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  Ingatlan II.-n Martonvásár Város Önkormányzata
részéről a közérdekű cél megvalósítása és törvényben meghatározott feladatai elősegítése érdekében végrehajtani
tervezett infrastruktúra beruházáshoz, valamint a városban jelentkező fejlesztési igények kielégítéséhez szükséges
800 millió forint forrás biztosításáról támogatási szerződés útján Martonvásár Város Önkormányzata részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31. 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1–6.  pontban foglaltak
megvalósításában működjön közre az  Etyek, valamint a  Szent László- és Váli-völgy területfejlesztéséért felelős
miniszterelnöki biztossal.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
536/2015. (XII. 15.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/18947-2/2015. számú előterjesztésére – Varga Ovidiu Danut (születési hely, idő:
Temesvár [Románia], 1992. július 17.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. november 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök