text:
30/2011. (IV. 12.) ME határozata a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült
Államok között légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom a belügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló
törvény tervezetét a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány
elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2007. (II. 21.) OGY határozata dr. Lázár János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Lázár János
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Szegedi Városi
Bíróság 18.B.2319/2006/2. számú megkeresésével érintett
ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
370/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyurán Ildikót
a 2015. szeptember 1. napjától 2018. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2018. (III. 19.) NGM rendelete az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárás során felmerült végrehajtási költségek és a végrehajtási költségátalány megállapításának és megfizetésének részletes szabályairól.
Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 126.  § (1)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános szabályok 1. § Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvény (a továbbiakban: Avt.) alapján
az  adóhatóságot a  hatáskörébe tartozó végrehajtás foganatosításáért készkiadás, költségminimum és
költségátalány az e rendeletben meghatározottak szerint illeti meg.
2. A végrehajtási eljárás során felmerülő végrehajtási költségek megállapításának részletes szabályai
2. § (1) Az  adóhatóság a  végrehajtás foganatosításával kapcsolatban készkiadásként számítja fel a  következő igazolt
költségeket:
a) a lefoglalt ingóság szállítása esetén a szállítási (fuvarozási) költség,
b) a lefoglalt ingóság tárolásával kapcsolatban felmerült költség,
c) a  lefoglalt és zár alá vett ingóság megőrzésével kapcsolatban felmerült költség és a  zárgondnok díja,
költségátalánya,
d) a lezárt helyiség felnyitásának és újbóli lezárásának költsége,
e) a végrehajtási eljárásnál jelen levő tanú költségtérítése,
f ) az eljárásban közreműködő rendőrségnél felmerülő költség,
g) az eljárásban közreműködő ügygondnok díja,
h) a szakértő-becsüs kirendelésével összefüggésben felmerült díj,
i) utazási költségként vagy szállásköltségként a  számla alapján a  ténylegesen felmerült költség, ha
az intézkedés megtétele Magyarország területén kívül válik szükségessé,
j) az ingatlan-végrehajtás során felmerülő igazgatási szolgáltatási díj,
k) a  meghatározott cselekmény végrehajtása során a  közreműködő szervezetet megillető közreműködői díj,
valamint
l) minden egyéb, a  pénzkövetelések és a  meghatározott cselekmények végrehajtásának foganatosításával
összefüggésben felmerült, számlával igazolt költség.
 (2) Az  adóhatóság a  végrehajtás foganatosítása során felmerült költségeket – az  (1)  bekezdés f ) és j)  pontjában,
továbbá a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – megelőlegezi.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően az  (1)  bekezdés h)  pontja szerinti költséget a  szakértő-becsüs eljárását
indítványozó előlegezi. Ha a  szakértő-becsüs kirendelésére a  becsértékközléssel szemben benyújtott végrehajtási
kifogás alapján került sor, az  (1)  bekezdés h)  pontja szerinti költséget a  végrehajtási kifogást előterjesztő személy
előlegezi és viseli.
(4) Az Avt. 11. § (2) bekezdésében meghatározott 5 ezer forint költségminimumot
a) az  azonos helyszínen egyidejűleg foganatosított vagy foganatosítani megkísérelt több ingófoglalás esetén
egyetlen alkalommal,
b) a járműnyilvántartáson, illetve vízi és légijármű-nyilvántartáson alapuló ingófoglalások, és ingatlanfoglalások
esetén foglalásonként külön-külön
kell felszámítani. (5) Az (1) bekezdéstől eltérően a végrehajtási eljárásban kirendelt ügygondnok, illetve kijelölt zárgondnok
a) a  kirendelés teljesítésére fordított idő alapján, minden megkezdett óráért a  központi költségvetésről szóló
törvényben megállapított kirendelt ügyvédi óradíjat nem meghaladó összegű munkadíjra jogosult, és
b) a  kérelmére a  munkaórák tételes kimutatása mellett a  munkadíj 25%-ának megfelelő összegű
költségátalányra jogosult. 3. A végrehajtási eljárásban felmerülő költségátalány
3. § (1) Az  adóhatóságot a  pénzkövetelés végrehajtásának foganatosításáért – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
kivételekkel – 5 ezer forint költségátalány illeti meg, minden más, e  rendelet alapján felszámítható költségtől és
költségátalánytól függetlenül.
(2) Nem illeti meg az  adóhatóságot az  (1)  bekezdés szerinti költségátalány, amennyiben a  végrehajtási eljárásban
kizárólag túlfizetés átvezetésére került sor.
(3) Nem illeti meg az adóhatóságot az (1) bekezdés szerinti költségátalány, amennyiben az adós általános közigazgatási
rendtartás alapján behajtandó tartozása a  behajtást kérő hatóság megkeresésének időpontjában nem éri el
a 10 ezer forintot, és az adóssal szemben az állami adó- és vámhatóság az általános közigazgatási rendtartás alapján
behajtandó tartozásán felül további tartozás behajtására végrehajtási eljárást nem foganatosít.
4. § Az adóhatóságot a  meghatározott cselekmények végrehajtására irányuló végrehajtási eljárásban – az  önkéntes
teljesítésre történő előzetes felszólítást követően – helyszíni eljárásonként 10 ezer forint végrehajtási költségátalány
illeti meg. Amennyiben a meghatározott cselekmény végrehajtása az Avt. 122. § (6) bekezdés b) pontja alapján nem
tűr halasztást, és emiatt az önkéntes teljesítésre történő előzetes felszólítás mellőzendő, e költségátalány a helyszíni
eljárásért önkéntes teljesítésre történő előzetes felszólítás hiányában is felszámítandó.
4. A költség és a költségátalány megfizetése 5. § (1) Az  adóhatóságot e  rendelet alapján megillető költséget, költségminimumot és költségátalányt közvetlenül
az adóhatóság részére kell megfizetni.
(2) Ha az adóhatóság az Avt. XII. fejezete alapján folyamatban lévő eljárás során végrehajtási cselekményt – a behajtást
kérő vagy a behajtást kérő hatóság érdekkörében felmerült ok miatt – jogszerűtlenül foganatosít, a  jogszerűtlenül
foganatosított végrehajtási cselekményekhez kapcsolódó, 2. § szerinti költség, valamint a jogszerűtlenül végrehajtás
foganatosításáért fizetendő költségátalány a behajtást kérőt, illetve a behajtást kérő hatóságot terheli.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése napján folyamatban lévő végrehajtási eljárásokban is alkalmazni kell.
8. § Hatályát veszti az  adó-végrehajtási eljárás során felmerült végrehajtási költségek és a  végrehajtási költségátalány
megállapításának és megfizetésének részletes szabályairól szóló 49/2012. (XII. 28.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
13/2016. (I. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/21314-2/2015. számú előterjesztésére – Doroslovacki Srdjan (születési hely, idő:
Óbecse [Jugoszlávia], 1978. december 19.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2016. (XII. 30.) MvM utasítása a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget érintő egyes szabályokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről
szóló 2007. évi CLII. törvény 11. § (6) bekezdésében, valamint a 14. § (3) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
–  a  Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (VII. 23.) MvM utasítás 1.  melléklet 196.  §
(1a) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnökségen a  vagyonnyilatkozat átadására, nyilvántartására, a  vagyonnyilatkozatban foglalt személyes
adatok védelmére, valamint az  őrzésért felelős személy által lefolytatott ellenőrzési eljárás során a  kötelezett
meghallgatására vonatkozó részletes szabályokat az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Az utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő vagyonnyilatkozat-tételi eljárásokra is alkalmazni kell.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1743/2018. (XII. 20.) Korm. határozata Magyarország egyes területei közötti gazdasági egyenlőtlenség csökkentéséről.
Magyarország egyes területei közötti gazdasági egyenlőtlenség folyamatos érzékelhető csökkentése érdekében a Kormány
 1. egyetért a  kedvezményezett járásokban és településeken új – szociális és gazdasági szempontokat egyaránt
figyelembe vevő, a helyi adottságokra építő – gazdasági és szociális stratégia megalkotásának szükségességével;
 2. egyetért azzal, hogy a hazai exportcikkek előállítása, valamint az  importált termékek mennyiségének csökkentése
érdekében a gazdaságilag fejletlenebb térségekben – a helyi adottságok figyelembevételével – termelőkapacitások
kialakítását, illetve a meglévő kapacitások fejlesztését kell ösztönözni;
3. egyetért azzal, hogy a kedvezményezett területeken a gazdasági program az alábbi elemekre épüljön:
a) a felszíni és felszín alatti melegvíz kapacitással rendelkező településeken fóliás és üvegházi
zöldségtermesztést, haltenyésztést indokolt ösztönözni,
b) az erdőterületekkel érintkező településeken a  lakásbelső kialakítását, játékgyártást és más – mikro-, kis- és
középvállalkozással megvalósítható – tevékenységet indokolt ösztönözni,
c) az állattenyésztési kultúrával rendelkező településeken e foglalkoztatást indokolt ösztönözni,
d) a gyógynövény-termesztési hagyományokkal rendelkező – vagy a földrajzi adottságok miatt ilyen kultúrának
a kialakítását lehetővé tévő – településeken indokolt a gyógynövénytermesztés ösztönzése,
e) gondoskodni kell az a)–d) alpontban foglalt feladatok tekintetében az integrátori rendszer bevezetéséről,
f ) az agyaglelőhellyel rendelkező településeken indokolt a téglagyártás ösztönzése,
g) a stabil gazdasági hátterű vállalkozások – különösen a  büntetés-végrehajtási gazdasági társaságok –
kedvezményezett járásokba történő kitelepülését ösztönözni kell, ki kell dolgozni ennek a  pénzügyi
ösztönző-rendszerét,
h) a Széchenyi kártya rendszerének logikáját követő, a  régiós felzárkóztatást szolgáló hitelkonstrukciót kell
kialakítani,
i) meg kell vizsgálni a kedvezményes hitelként funkcionáló kötvénykibocsátás lehetőségeit;
 4. egyetért azzal, hogy a fejlesztéshez szükséges szociális elemek elsősorban az alábbiakat foglalják magukba:
a) a társadalmi vállalkozások – különösen a  közfoglalkoztatás alapjain létrehozott szociális szövetkezetek –
vonatkozásában a  már meglévő termelői kapacitást kell fejleszteni, és gondoskodni kell az  integrációról,
a piaci szereplőkkel történő együttműködés hatékony kialakításáról,
b) a közfoglalkoztatás során törekedni kell arra, hogy minden munkaképes személy munkalehetőséghez jusson
az elsődleges munkaerőpiacon történő elhelyezkedés prioritása figyelembevételével,
c) a foglakoztatást gátló bölcsődei és óvodai férőhelyhiányt meg kell szüntetni,
d) a családsegítő szolgálatoknak és a  hatékony szociális ellátást segítő egyéb eszközöknek e  térségekben
a szükségletekhez képest kell megjelenniük;
 5. felhívja a) az agrárminisztert, hogy mérje fel a 3. pont a)–d) alpontja körébe tartozó településeket,
Felelős: agrárminiszter
Határidő: 2019. január 31.
b) az agrárminisztert a 3. pont e) alpontjában foglalt feladat vizsgálatára,
Felelős: agrárminiszter
Határidő: 2019. január 31.
c) az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy mérje fel a  3.  pont f )  alpontja körébe tartozó
településeket,
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. január 31.
d) az innovációért és technológiáért felelős minisztert, a pénzügyminisztert, az agárminisztert és – a büntetésvégrehajtási társaságok vonatkozásában – a  belügyminisztert, hogy dolgozzanak ki módszertant a  3.  pont
g) alpontjában foglalt célok elérésére,
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
agrárminiszter
belügyminiszter Határidő: 2019. január 31.
e) a pénzügyminisztert és az  innovációért és technológiáért felelős minisztert a 3. pont h) alpontjában foglalt
feladat végrehajtására,
Felelős: pénzügyminiszter innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. január 31.
f ) a pénzügyminisztert a 3. pont i) alpontjában foglalt feladat megvizsgálására, egyben felkéri közreműködésre
a Magyar Nemzeti Bankot,
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 31.
g) pénzügyminisztert, a  belügyminisztert és az  innovációért és technológiáért felelős minisztert a  4.  pont
a) alpontjában foglalt feladat végrehajtására,
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: 2019. január 31.
h) a belügyminisztert a 4. pont b) alpontjában foglalt feladat végrehajtására,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. január 31.
i) az  emberi erőforrások miniszterét és a  pénzügyminisztert, hogy dolgozzon ki javaslatot a  4.  pont
c) alpontjában foglalt feladat végrehajtására,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. december 31. j) az  emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozzon ki javaslatot a  4.  pont d)  alpontjában foglalt feladat
végrehajtására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 31.
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – pénzügyminiszter és a belügyminiszter közreműködésével –
jelölje ki a gazdasági és szociális stratégiában érintett járásokat és településeket – tekintettel arra, hogy hatékony
felzárkóztatás csak fokozatosan valósítható meg – figyelembe véve az  egyéb gazdasági-szociális programok
e térségekre gyakorolt hatásait is;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: 2019. január 31.
 7. felhívja a  Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztost, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  6.  pontban meghatározott települések – útfejlesztéseik érdekében – a  Magyar Falu
Programban pályázat mellőzésével, bejelentkezés útján vegyenek részt,
Felelős: Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. február 28.
8. felhívja
a) az 5. pontban megjelölt minisztereket, hogy feladataik megvalósításáról számoljanak be a Kormány előtt,
Felelős: az 5. pontban megjelölt miniszterek
Határidő: 2019. február 28.
b) a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert az  5.  pontban meghatározott feladatok
összehangolását végző szervezetrendszer kialakítására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2019. február 28. 9. felkéri az állami szervek, valamint a Nemzeti Agrárkamara és a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara vezetőit a jelen
határozatban kitűzött célok támogatására.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
527/2015. (XII. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bors Csabát
2016. január 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1669/2018. (XII. 10.) Korm. határozata a Magyar Falu Program keretében megvalósuló egyes programelemekkel összefüggő intézkedések végrehajtásáról, valamint azok 2019. évben szükséges támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Falu Program keretében megvalósuló lakhatással, közszolgáltatásokkal, közösségi terek és helyi
identitás programelemek alprogramjainak költségvetési támogatásával a  2019. költségvetési évben az  alábbiak
szerint:
a) szolgálati lakás: 5 000 000 000 forint,
b) bölcsődefejlesztés: 10 000 000 000 forint,
c) óvodafejlesztés: 5 000 000 000 forint,
d) óvodaudvar, illetve óvodai sport: 5 000 000 000 forint,
e) orvosi rendelő, orvosi eszköz: 6 000 000 000 forint,
f ) mintaprogram – orvosi ellátást segítő eszköz: 2 000 000 000 forint,
g) polgármesteri hivatal felújítás: 2 000 000 000 forint,
h) belterületi járdafelújítás anyagtámogatása, belterületi útfelújítás: 10 000 000 000 forint,
i) sportparkok építése: 2 000 000 000 forint,
j) temetőfejlesztés: 3 000 000 000 forint,
k) eszközfejlesztés közterület karbantartására: 3 000 000 000 forint,
l) falubusz (falugondnoki) program: 8 000 000 000 forint,
m) helyi közösségi terek fejlesztése történelmi egyházak bevonásával – a  helyi identitástudat erősítése:
7 000 000 000 forint,
n) nemzeti és helyi identitástudat erősítése önkormányzatok és nemzeti kulturális intézmények bevonásával:
6 000 000 000 forint,
o) mintaprogram – okospontok kialakítása: 1 000 000 000 forint;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  Modern Települések Fejlesztéséért
felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon az  1.  pont szerinti programelemek megvalósításához
a 2019. költségvetési évben szükséges forrás, valamint a kincstári díj és pénzügyi tranzakciós illeték finanszírozása
érdekében összesen 75 265 500 000 forint rendelkezésre állásáról a Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 41. Magyar Falu Program jogcímcsoport, 2. Magyar Falu Program
alprogramjainak támogatása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2019. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos,
valamint az érintett miniszterek bevonásával az 1. pont szerinti alprogramok megvalósulása érdekében a pályázati
rendszeren belül megvalósuló támogatás esetén lebonyolító szerv vagy kezelő szerv útján gondoskodjon
a pályázati felhívások kiírásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
érintett miniszterek
Határidő: a 2019. évben, a források rendelkezésre állását követően azonnal
 4. egyetért az  „óvodai sport” megvalósításához szükséges módszertani segédlet kidolgozásával, ennek érdekében
felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az alprogram megvalósulása érdekében dolgozza ki a módszertani
segédletet, amelyet a sikeresen pályázó óvodák beépítenek saját pedagógiai programjukba;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 31.
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, a  belügyminiszter, valamint a  Modern
Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos bevonásával vizsgálja meg a falugondnoki szolgáltatások országos
kibővítésének költségvetési és jogszabályi lehetőségét, és tegyen javaslatot az  ehhez szükséges jogszabályi
környezet kialakítása érdekében;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. február 28.
 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  pénzügyminiszter és a  Modern Települések Fejlesztéséért
felelős kormánybiztos bevonásával vizsgálja meg a  Magyar Államkincstár kezelő vagy lebonyolító szervként
a pályázati eljárásba történő bevonásának feltételeit, legfeljebb az 1. pontban meghatározott költségvetési összeg
5%-ig terjedő szolgáltatási ellenérték meghatározásával, és tegyen javaslatot az  ehhez szükséges jogszabályi
környezet kialakítása érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
912/2008. (HK 13.) MH HEK PK intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 7165 – A repülőszemélyzet lézer okozta szemkárosodásának kivizsgálása és azonnali kezelése – 1. kiadás) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 3/2006. (HK 10.) HVKF első
helyettesi közleményére – az egészségügyi szakfeladatok
egységes elvek szerint történő végrehajtása érdekében az
Egységes NATO Előírás (STANAG 7165 – A repülőszemélyzet lézer okozta szemkárosodásának kivizsgálása és
azonnali kezelése – 1. kiadás) nemzeti bevezetésére az
alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire és teljes személyi állományára.
2. A STANAG 7165 – A repülőszemélyzet lézer okozta
szemkárosodásának kivizsgálása és azonnali kezelése
1. kiadás – című dokumentumot ezen intézkedés mellékleteként eredeti angol nyelven bevezetem.
3. A szabványosítási dokumentum a repülőszemélyzet
lézer okozta szemkárosodásának kivizsgálásával és azonnali kezelésével foglalkozik. A lézer okozta veszélyekkel
kapcsolatos oktatási témákat sorol fel, illetve meghatározza a lézer okozta szemsérülés azonnali kezelési módszereit.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
19/2014. (XII. 5.) KKM közleménye a Magyarország és a Svájci Államszövetség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről szóló, Budapesten, 2013. szeptember 12-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CLXIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről, valamint a Magyar Népköztársaság és a Svájci Államszövetség között a kettős adóztatás elkerülésére a jövedelem- és a vagyonadók területén Budapesten, az 1981. április hó 9. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1982. 23. törvényerejű rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A 2013. évi CLXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. október 21-i, 173. számában kihirdetett, a Magyarország és a Svájci
Államszövetség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről szóló, Budapesten,
2013. szeptember 12-én aláírt Egyezmény 28. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Államok diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső követelményeknek eleget tettek. Az Egyezmény ezen értesítések közül a későbbinek a kézhezvétele napját
követően 30 nappal lép hatályba.”
Az utolsó értesítés megérkezésének napja: 2014. október 10.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. november 9.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CLXIII. törvény 4. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
és a Svájci Államszövetség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről szóló,
Budapesten, 2013. szeptember 12-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi CLXIII.  törvény 2. és 3. §-a
2014. november 9-én, azaz kettőezer-tizennégy november kilencedikén hatályba lépett.
A 2013. évi CLXIII. törvény 4. § (6) bekezdése értelmében továbbá 2014. november 9-én hatályát vesztette a Magyar
Népköztársaság és a Svájci Államszövetség között a kettős adóztatás elkerülésére a jövedelem- és a vagyonadók
területén Budapesten, az 1981. évi április hó 9. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1982. évi 23. törvényerejű
rendelet.
Dr. Szabó László s. k.,
 parlamenti államtitkár


text:
54/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény 5. §
(1) bekezdése alapján, a Kormány előterjesztésére több évtizedes művészi pályája során drámai, vígjáték- és filmszerepekben nyújtott hiteles, karakteres színészi
alakításaiért Blaskó Péternek, a Nemzeti Színház Jászai Mari-díjas színművésznek, Érdemes Művésznek,
a Kossuth-díjat adományozom. Budapest, 2011. március 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
49/2008. (HK 11.) HM utasítása a devizaellátmány különbözet megállapításával és kifizetésével kapcsolatos eljárási rendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. §-a (1) bekezdésének n) és
o) pontja szerinti feladatkörömben eljárva az Alkotmánybíróság 33/2008. (III. 20.) AB határozatában foglaltakkal
összefüggésben szükséges feladatok egységes végrehajtása érdekében az alábbi utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen felügyelete, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása alá tartozó, a HM államtitkára által felügyelt szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A 2007. július 1-jén hatályát vesztett, a Honvédelmi
Minisztérium és a Magyar Honvédség tartós vagy ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő, valamint külföldi tanulmányokat folytató tagjai ellátásáról szóló 28/2004. (XI. 8.)
HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) rendelkezéseinek
alkalmazási ideje alatt béketámogató műveletekben külföldi szolgálatot teljesített állomány tagja (a továbbiakban:
érintett személy) részére, az Alkotmánybíróság 33/2008.
(III. 20.) AB határozatával (a továbbiakban: AB határozat)
összefüggésben az MH által történő devizaellátmány különbözet (a továbbiakban: devizaellátmány különbözet)
kifizetésére kizárólag az ebben az utasításban foglalt eljárási rendnek megfelelően kerülhet sor.
Igényjogosultság 2. § (1) Devizaellátmány különbözet kifizetésére az lehet jogosult, aki a Rendelet rendelkezéseinek alkalmazási ideje
alatt béketámogató műveletben külföldi szolgálatot
teljesített.
(2) Nem állapítható meg devizaellátmány különbözetre
való jogosultság azon érintett személy esetében, aki a Rendelet 73. §-a (1) bekezdésének harmadik mondata szerint a
külföldi szolgálatát Irakban és Afganisztánban béketámogató művelet keretében 2005. január 31. előtt kezdte meg,
e külföldi szolgálatának befejezési időpontjáig (az
esetleges hosszabbítást is ideértve).
(3) Az AB határozatban foglalt jogszabályi kör miatt
nem állapítható meg devizaellátmány különbözetre való
jogosultság annak sem, aki béketámogató művelet keretében a külföldi szolgálatát 2007. július 1-jén vagy azt követően kezdte meg, függetlenül attól, hogy a devizaellátmánya megállapításáról szóló parancs vagy határozat mikor
került kiadásra.
(4) Nem kerülhet megállapításra ezen utasításban foglalt eljárási rend szerint devizaellátmány különbözet azon
érintett személy esetében, aki az 1. § szerinti bármely honvédelmi szervezettel szemben bírósági eljárás keretében
kívánta vagy kívánja érvényesíti az AB határozattal összefüggésben felmerült igényét, függetlenül a bírósági eljárás
kimenetelétől. Kivételt képez az előzőek alól az az eset,
amikor az érintett személy a keresetét ezen utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül visszavonja. A bírósági
eljárásban érintett személyekről, illetőleg a benyújtott keresetüket az előzőekben említett 60 napos időtartamon belül visszavonókról a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban:
HM JF) folyamatosan tájékoztatja a 4. § (1) bekezdése
szerinti hatáskörrel rendelkező parancsnokokat és a 8. §
(1) bekezdése szerinti szervezeti elemet.
(5) A devizaellátmány különbözetre való jogosultság a
tényleges, vezénylési paranccsal vagy határozattal alátámasztott külföldi szolgálatteljesítés idejére vonatkozhat,
ha arra az időszakra az érintett személy részére a béketámogató műveletek keretében teljesített külföldi szolgálatra történt vezénylés miatt korábban devizaellátmányt
állapítottak meg.
(6) A Rendeletben foglaltak figyelembevételével devizaellátmány különbözet legkorábban 2004. szeptember
1-jétől, legkésőbb pedig a Rendeletet hatályon kívül helyező, a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő
és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet
74. §-ának (1) bekezdése szerinti külföldi szolgálat
befejezéséig állapítható meg.
(7) Az 1. § (2) bekezdésében említett külföldi szolgálat
teljesítése során vagy azt követően elhunyt érintett személy esetében szintén a jelen utasításban foglaltakat kell
megfelelően alkalmazni, azzal, hogy a kifizetést a hagyatéki eljárás során megállapított örökös(ök) részére kell teljesíteni.
Igényérvényesítés 3. § (1) A feladatban részt vevő honvédelmi szervezetek az
AB határozatban foglaltak alapján járó devizaellátmány
különbözetet az ebben az utasításban foglaltak szerint
automatikusan (központilag) megállapítják és kifizetik
(hivatalból megindított eljárás).
(2) Az (1) bekezdés alapján hivatalból megindított eljárás lefolytatásához szolgálati panaszok, kérelmek, vagy
egyéb jogérvényesítési célú egyéni beadványok benyújtása nem szükséges.
(3) Amennyiben az érintett személy a devizaellátmány
különbözet kifizetése tárgyában a (2) bekezdés szerinti
bármely beadványt benyújtott (ideértve a jogi képviselő
útján beadott kérelmeket is), s azt a benyújtástól számított
30 napon belül nem vonja vissza, akkor az (1) bekezdés
szerinti hivatalból megindított eljárás lefolytatásán túlmenően részére írásbeli tájékoztatást kell adni:
a) „Szolgálati panasz” megnevezésű beadvány esetén
arról, hogy a devizaellátmányt korábban megállapító döntés (parancs, határozat) tekintetében a szolgálati panasz
benyújtására rendelkezésre állt, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.)
217. §-ának (2) bekezdése szerinti határidő már lejárt,
ezért a beadványát a tartalmának megfelelően kérelemként
– a b) pontban foglaltak szerint – fogja rendezni az arra hatáskörrel rendelkező parancsnok;
b) „Kérelem” vagy egyéb megnevezésű és megnevezés
nélküli beadvány esetén arról, hogy a beadványában szereplő ügyben a HM tárca központi rendezést fog végrehajtani, melynek során a beadványt benyújtó személy esetében is meg fog történni az érdemi vizsgálat és jogosultság
esetén a kifizetés.
(4) A (3) bekezdés szerinti tájékoztatást – az erre a célra
központilag elkészített mintalevél alapján – annak a parancsnoknak kell végrehajtania, akihez az érintett személy
a beadványát eredetileg eljuttatta.
(5) Az (1) bekezdés alapján történő hivatalból megindított eljárás során a Hjt. 12. §-ának (3) bekezdése szerinti
akadály miatt a Hjt. 12. §-ának (1) bekezdése szerinti elévülési időt nem kell figyelembe venni.
Hatáskörök 4. § (1) A hivatalból megindított eljárás lefolytatására – a
(2) bekezdésben részletezett hatáskörben – kizárólag az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) parancsnoka és az MH Műveleti Központ (a továbbiakban: MH MK) parancsnoka (a továbbiakban
együtt: hatáskörrel rendelkező parancsnok) jogosult.
(2) A 2. § (6) bekezdésében szereplő időszakra vonatkozóan az MH Művelet Irányító Központ parancsnoka, a HM
HVK Műveleti Főcsoportfőnökség főcsoportfőnöke, az
MH Összhaderőnemi Hadműveleti Központ parancsnoka
és az MH MK parancsnoka által kiadott, devizaellátmány
megállapításáról szóló parancs, határozat (a továbbiakban
együtt: parancs) esetében az MH MK parancsnoka, egyéb
parancs esetében az MH ÖHP parancsnoka a hatáskörrel
rendelkező parancsnok.
A devizaellátmány különbözet megállapítása 5. § (1) A devizaellátmány különbözet megállapítását a
(2)–(5) bekezdésben foglaltak szerinti szabályok és rend
szerint kell végrehajtani.
(2) A devizaellátmány különbözet meghatározásakor a
Rendelet 2. számú mellékletében szereplő táblázat harmadik oszlopának fejlécében „EUR/hó” szöveg alapján kell a
jogosan járt – alapdevizaellátmányt, annak alapján az esetleges devizaellátmány-kiegészítést és vezetői devizaellátmány-pótlékot magában foglaló – devizaellátmány összegét megállapítani.
(3) A hatáskörrel rendelkező parancsnoknak a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével ki kell adnia az
új, módosított devizaellátmány havi nettó összegét megállapító parancsot, aminek tartalmaznia kell a jogosultsági
időtartam megjelölését is. A parancs egy-egy példányát az
érintett személy és a 8. § szerinti szervezeti elem részére
egyidejűleg el kell juttatni.
(4) A (3) bekezdés szerinti parancsot az érintett személy
részére a 3. § (3) bekezdése szerinti beadvány benyújtása
esetén az általa megadott, amennyiben beadvány nem került benyújtásra, akkor pedig a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszere Humán-Bér Alrendszerben
(a továbbiakban: HM KGIR HRMS) nyilvántartott, utolsó
ismert lakcímére kell tértivevényes küldeményként megküldeni. A parancshoz csatolni kell a kifizetéshez és elszámoláshoz szükséges valamennyi adat bekérésére szolgáló,
1. számú melléklet szerinti „Adategyeztetés és megbízás”
megnevezésű nyomtatványt, az érintett személy arra vonatkozó tájékoztatásával együtt, hogy a kitöltött nyomtatványt a 8. § szerinti szervezeti elem részére legkésőbb
2008. november 15-ig kell megküldenie.
(5) A (4) bekezdés szerinti kézbesítés sikertelensége
esetén a parancs eljuttatása érdekében az érintett személy
HM KGIR HRMS rendszerben nyilvántartott, utolsó ismert lakcíme szerint illetékes jegyzőtől kell az érintett személy aktuális lakcímét beszerezni. E megkeresés eredménytelensége esetén az aktuális lakcímre vonatkozó adatot a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalától (KEKKH) kell megkérni. Amennyiben a KEKKH értesítése alapján az érintett személy nem
szerepel a nyilvántartásukban, vagy a KEKKH által megadott lakcímen történő megkeresés is sikertelen, az érintett
személlyel kapcsolatos értesítési és fizetési kötelezettség
megszűnik, az újra csak az elévülési időn belül benyújtott
igényérvényesítő beadvány esetén éledhet fel.
6. § (1) A devizaellátmány különbözetet a 8. §-ban szereplő
szervezeti elem állapítja meg úgy, hogy az 5. § (3) bekezdése szerinti összeget összeveti a korábbi devizaellátmányt megállapító parancs alapján készült pénzügyi okmányokban szereplő (kifizetett) összeggel, azzal, hogy a
kifizetési okmányokban figyelembe vett, devizaellátmányra nem jogosító távolléteket, a csökkentett devizaellátmányra jogosító időszakokat, valamint az esetleges utólagos devizaellátmány kifizetéseket [4/2005. (HK 4.) HM
KÁT-HVKF együttes intézkedés 5. pontja] is figyelembe
kell venni. A két összeg különbségét kell – a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel, EUR-ban – devizaellátmány különbözetként megállapítani.
(2) A devizaellátmány különbözet kiszámításához az
USD-ben megállapított és kifizetett korábbi devizaellátmányokat EUR-ra át kell számítani, ahol a devizaellátmány különbözet tárgyhónapra eső összegének megállapítása során a devizák átszámításakor a Magyar Nemzeti
Bank (a továbbiakban: MNB) tárgyhónapot megelőző hónap 15. napján, ha az szombatra, vasárnapra vagy munkaszüneti napra esik, akkor az azt megelőző utolsó munkanapon érvényes, 2. számú melléklet szerinti hivatalos devizaárfolyamait kell figyelembe venni. Az USD-ben megállapított, de a Rendelet 39. §-ának (2) bekezdésében említett
eset miatt EUR-ban folyósított korábbi devizaellátmány
összegének átszámítására nincs szükség, ez esetben a devizaellátmány különbözet kiszámításakor az EUR-ban folyósított összeget kell összevetni – az (1) bekezdésben említett távollétek, csökkentések és utólagos kifizetések figyelembevételével – az 5. § (3) bekezdése szerinti összeggel.
Kamat megállapítása késedelem miatt 7. § A késedelembe esés miatt a megállapított devizaellátmány különbözet után az érintett személyek késedelmi kamatként a tárgyidőszakban érvényes, EUR-ra vonatkozó
– az MNB által megadott mértékű –, a devizaellátmány különbözettel azonos pénznemben (EUR-ban) folyósítandó,
3. számú melléklet szerinti pénzpiaci kamatra jogosultak.
A késedelmi kamatot az érintett személyek részére a késedelembe esés napjától [a Rendelet 39. §-ának (3) bekezdése szerinti időpont] a devizaellátmány különbözet átutalásának indítását követő 5. napig terjedő időre kell
megállapítani.
Kifizetés 8. § (1) Az 5. § (3) bekezdése szerinti parancsokat és az 5. §
(4) bekezdése szerint bekért, kitöltött nyomtatványt a kifizetés érdekében a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), Nemzetközi Igazgatóság, Nemzetközi Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi
Ellátó Osztály (Kaposvár) (a továbbiakban: HM KPÜ
NGTPEO) részére [postacím: MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred (NGTPEO), 7401 Kaposvár,
Pf.:179] kell megküldeni. A HM KPÜ NGTPEO egy-egy
jogosult részére az e bekezdésben említett, rá vonatkozó
összes okmány kézhezvételét követően haladéktalanul, de
legkésőbb 30 napon belül végrehajtja a devizaellátmány
különbözet és a késedelmi kamat – EUR pénznemben történő – átutalását.
(2) Az érintett személy részére az (1) bekezdés szerint
folyósított devizaellátmány különbözetről és a késedelmi
kamatról a HM KPÜ NGTPEO részletes, írásbeli elszámolást ad, amelyből a számfejtés helyessége ellenőrizhető.
(3) A devizaellátmány különbözet után az illetékes állami hatóság részére megfizetendő közterhek elszámolása és
befizetése érdekében a kifizetéskor az MH állományába
nem tartozó személyek (kiváltak) egyes adatainak rögzítését az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ
és a HM KPÜ illetékes szervezeti eleme közösen, központilag hajtja végre. Az adatrögzítéshez a HM KPÜ
NGTPEO a kiváltak által kitöltött, 1. számú melléklet szerinti nyomtatvány egy másolati példányát – az adatvédelemre vonatkozó szabályok betartásával – eljuttatja a végrehajtást végző szervezetekhez.
Határidők 9. § (1) A hatáskörrel rendelkező parancsnoknak a 3. §
(1) bekezdése szerinti eljárást legkésőbb 2008. július 1-jén
kell megkezdenie és a lehető legrövidebb idő alatt, de legkésőbb 2008. október 31-ig kell befejeznie. Az eljárás során a vizsgálatot a 2. § (6) bekezdése szerinti legkorábbi
időpontban külföldi szolgálatot teljesített kontingensek
esetében kell megkezdeni, s ezt követően folyamatosan, a
külföldi szolgálat megkezdése szerinti naptári időpontok
alapján növekvő sorrendben előrehaladva kell végezni.
(2) A devizaellátmány különbözet folyósítását a HM
KPÜ NGTPEO a folyósításhoz szükséges okmányok rendelkezésre állása esetén – a 8. § szerinti határidő figyelembevételével – folyamatosan végzi, és legkésőbb 2008. december 15-ig valamennyi érintett személy esetében be kell
fejeznie.
(3) Amennyiben az érintett személy az 1. számú melléklet szerinti, kitöltött nyomtatványt legkésőbb 2008. november 15-ig a 8. § szerinti szervezeti elemhez önhibájából nem küldi meg, a (2) bekezdés szerinti határidőn belüli
fizetési kötelezettség megszűnik, az csak – a Hjt.
12. §-ának (4) bekezdésében említett elismeréstől
(HM-közlemény közzététele, 2008. április 24-től) számított – elévülési időn belül benyújtott igényérvényesítő beadvány esetén éledhet fel. Az előzőek szerint benyújtott,
szabályosan kitöltött igényérvényesítő beadvány esetében
a kifizetést jelen utasítás szerint, 2008. december 15-ét
követően is végre kell hajtani.
Vegyes rendelkezések 10. § Azon hivatásos állományú katona esetében, akinek a
szolgálati nyugdíja összege a 2. § (6) bekezdésben szereplő időtartamon belül a Hjt. 214. és/vagy 214/A. §-ai szerint
rögzítésre került, és a 8. § alapján részére a szolgálati
nyugdíj rögzítése során figyelembe vehető időszakra vonatkozóan utólagosan devizaellátmány különbözet került
kifizetésre, a szolgálati nyugdíj rögzített összegét a kifizetett és elszámolt devizaellátmány különbözet figyelembevételével hivatalból (központilag) felül kell vizsgálni, s
szükség esetén azt korrigálni kell.
11. § (1) A jelen utasításban foglalt feladatok végrehajtásának helyzetéről a hatáskörrel rendelkező parancsnokok a
HM Honvéd Vezérkar főnöke és – a HM Honvéd Vezérkar
főnöke útján – a HM kabinetfőnöke részére, a HM KPÜ
vezérigazgatója pedig a HM kabinetfőnöke részére
minden hónap 15. napjáig jelentést tesz.
(2) A HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály főosztályvezetője intézkedik arra vonatkozóan, hogy az AB határozattal kapcsolatos, központi rendezésről szóló
HM-közlemény és jelen utasítás, valamint a (4) bekezdés
szerinti intézkedések, továbbá az (5) bekezdés alapján kijelölt személy elérhetősége 2008. június 15-ig a HM hivatalos internetes honlapján, valamint a lehető legkorábbi
időpontban a HM hivatalos magazinjában megjelenjenek.
(3) A HM JF főosztályvezetője intézkedik arra vonatkozóan, hogy az AB határozattal kapcsolatos, központi rendezésről szóló HM-közlemény és jelen utasítás, valamint a
(4) bekezdés szerinti intézkedések, továbbá az (5) bekezdés alapján kijelölt személy elérhetősége a HM hivatalos
lapjában a legrövidebb határidővel megjelenjenek.
(4) A HM Személyzeti Főosztály főosztályvezetője a
devizaellátmány különbözet megállapításával kapcsolatos
személyügyi technikai végrehajtásra, a HM KPÜ vezérigazgatója a pénzügyi feladatok technikai végrehajtásának
lebonyolítására, a számfejtések metodikájának, a kifizetések helyes végrehajtásának folyamatos ellenőrzésére saját
hatáskörben intézkedik.
(5) A HM KPÜ vezérigazgatója biztosítja, hogy – az
érintett személyek pénzügyi végrehajtással kapcsolatos információigényének kielégítése érdekében – munkaidőben
a HM KPÜ NGTPEO állományából egy fő napi 4 órában
telefonos tájékoztatásra rendelkezésre álljon.
(6) A jelen utasításban foglaltak miatt megnövekedett,
adminisztratív feladatai végrehajtásának elősegítése érdekében 2008. július 1-jétől 2009. január 31-ig – a szükséges
létszámkeret kiadását követően – az időszaki és részfoglalkozású béralap terhére az MH ÖHP 4 fő, az MH MK 3 fő, a
HM KPÜ 9 fő közalkalmazott további foglalkoztatására
kap engedélyt. A kapcsolódó feladatok végrehajtása érdekében – szükség esetén – a HM KPÜ vezérigazgatója saját
hatáskörben a HM KPÜ NGTPEO-hoz további pénzügyi
szakszemélyek ideiglenes átcsoportosítására intézkedik,
illetve szükség szerint kezdeményezi a megfelelő
szakállomány más honvédelmi szervezetektől történő
ideiglenes vezénylését.
Záró rendelkezés 12. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. március 20-ától kell alkalmazni.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
318/2016. (IX. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ivanov Márta
Emíliát a 2016. október 1. napjától 2019. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. szeptember 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2009. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése „RDR 2000 időjárási radarrendszer Műszaki leírás és üzemeltetési szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „RDR 2000
időjárási radarrendszer Műszaki leírás és üzemeltetési
szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Mi-17N
típusú helikoptert üzemeltető, hitelesítő és javító szervezeteire terjed ki.
2. „RDR 2000 időjárási radarrendszer Műszaki leírás és
üzemeltetési szakutasítás” című főnökségi kiadványt ezen
intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a Mi-17N típusú helikoptert alkalmazó,
üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
1734/2016. (XII. 13.) Korm. határozata a Magyarország 2016. központi költségvetéséről szóló 2015. C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. alcím, 18. jogcímcsoport, 3. jogcím tekintetében éven túli kötelezettség vállalásának a 2017. eredeti törvényi előirányzatok mértékéig történő engedélyezéséről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi, hogy az  emberi erőforrások minisztere – az  egyes 2017. évben nyújtandó
támogatások pályázatainak 2016-ban történő meghirdetése céljából – a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok támogatása alcím, 18. Határon túli oktatási és kulturális feladatok
támogatása jogcímcsoport, 3. Határtalanul! program támogatása jogcím tekintetében éven túli kötelezettséget
vállaljon az említett előirányzat 2017. évi eredeti törvényi előirányzatának mértékéig.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2014. (IV. 4.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2014. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. anyajuh: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők
részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és
a  378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 100. cikk
a) pontjában meghatározott nőivarú juh;
2. anyatehén: a  73/2009/EK tanácsi rendelet 109.  cikk d) és e)  pontjában meghatározott nőivarú, háziasított
szarvasmarhaféle, figyelembe véve az ugyanezen rendelet 111. cikk (6) bekezdésében foglaltakat;
3. átruházás: a  támogatási kérelmen bejelentett állatok összességének a  birtokon tartási időszak alatt egy
átvevőnek történő eladása és a  történelmi bázis jogosultságról szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban:
Bázisrendelet) szerinti átruházás;
4. átruházó: az  a  mezőgazdasági termelő, akinek a  támogatási kérelmében bejelentett állatai átruházásra
kerültek egy másik mezőgazdasági termelő részére és a Bázisrendelet szerinti átadó;
5. átvevő: az a mezőgazdasági termelő, akire a támogatási kérelemben bejelentett összes állatot átruházzák és
a Bázisrendelet szerinti átvevő;
6. birtokon tartás: a kérelmezett állatnak az egyes jogcímeknél meghatározott ideig a kérelmező tenyészetében
történő tartása;
7. egyéni referenciamennyiség: a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
miniszteri rendelet (a továbbiakban: Kvótarendelet) szerinti mennyiség;
8. egyéni támogatási felsőhatár: a  mezőgazdasági termelőt megillető, az  állatlétszámhoz kötött támogatási
jogosultságról szóló miniszteri rendelet és az  állatlétszámhoz kötött támogatási jogosultság országos
tartalékból való igénylésének feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján nyilvántartott támogatási
jogosultságok összege;
9. egységes kérelem: az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból, valamint a  központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2014.  évi igénybevételével
kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban: Egységes kérelem
rendelet) szerinti kérelem;
10. gyümölcsös ültetvény: a gyümölcsfával (alma, körte, birs, őszibarack, kajszibarack, meggy, cseresznye, szilva,
dió, gesztenye, mandula, mogyoró, naspolya, füge) vagy bogyós gyümölccsel (málna, ribiszke, egres, josta,
szeder, szamóca, termesztett bodza) összefüggően telepített terület, amelyet gyümölcs vagy gyümölcs
szaporítóanyagának előállítása céljából művelnek;
11. kiegészítő történelmi bázis jogosultság: a  kiegészítő történelmi bázis jogosultság megállapításáról szóló
miniszteri rendelet szerinti jogosultság;
12. mezőgazdasági termelő: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 2. cikk a) pontja szerinti termelő;
13. szőlőültetvény: szőlővel összefüggően telepített terület, amelyet szőlő vagy szőlő szaporítóanyagának
előállítása céljából művelnek;
14. támogatható terület: a  73/2009/EK tanácsi rendelet 124.  cikk (1)–(5)  bekezdésében meghatározott,
a támogatás szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő terület;
15. tenyészet: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendelet szerint nyilvántartásba vett tenyészet;
16. termeléstől elválasztott támogatás: olyan támogatás, amelynek alapja a  mezőgazdasági termelő
rendelkezésére álló történelmi bázis;
17. termeléshez kötött támogatás: olyan támogatás, amelynek feltétele a  támogatható állat tartása, illetve
növénykultúra termelése az e rendeletben meghatározottak szerint;
18. történelmi bázis: a  referencia időszakra vonatkozóan meghatározott termelési egység (állatlétszám, terület,
tonna, kg) mértéke, amely a termeléstől elválasztott támogatások alapját képezi;
19. történelmi bázis jogosultság: az ügyfél történelmi bázisa alapján megállapított mezőgazdasági vagyoni értékű
jog.
II. FEJEZET
AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS 1. Közös szabályok
2. § (1) Az  egységes területalapú támogatásra vonatkozó kérelem benyújtására, elbírálására az  e  rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az Egységes kérelem rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Egységes területalapú támogatás iránti kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki a támogatás alapjául
szolgáló terület vonatkozásában az Egységes kérelem rendelet alapján jogszerű földhasználónak minősül.
(3) E  rendelet szerint egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló területnek a  támogatható területet kell
tekinteni.
(4) A  támogatható területre az  egységes területalapú támogatás igénylése alapjául szolgáló területeket tartalmazó
egységes területalapú támogatási kérelem alapján – az (5)–(6)  bekezdésben meghatározott kivétellel – csak
akkor fizethető támogatás, ha az  egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a  támogatható
terület eléri vagy meghaladja az 1 hektárt. Ha a támogatható terület több mezőgazdasági parcellából áll, az egyes
mezőgazdasági parcellák támogatható területének el kell érnie a 0,25 hektárt.
(5) Az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában 0,3 hektárnál nagyobb támogatható szőlőültetvény
vagy gyümölcsös ültetvény területe után a támogatás kifizethető.
(6) Ha az  egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a  támogatható terület nem éri el együttesen
az  1  hektárt, de a  mezőgazdasági termelő rendelkezik 0,3  hektárnál nagyobb támogatható szőlőültetvény vagy
gyümölcsös ültetvény területtel, e  terület és az  egyéb támogatható területek után együttesen folyósítható
a támogatás.
(7) Az egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehető figyelembe az a terület,
a) amely után a  mezőgazdasági termelő részére a  Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az  Európai Unió által
társfinanszírozott mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes
szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti támogatási jogosultság került megállapításra,
b) amely az  Egységes kérelem rendelet szerint az  igénybe vehető támogatások alapjául szolgáló terület
megállapításánál nem vehető figyelembe.
(8) Ugyanarra a mezőgazdasági parcellára csak egy egységes kérelem nyújtható be.
 (9) Egységes területalapú támogatást igényelhet az  a  mezőgazdasági termelő is, valamint a  támogatás annak
a  mezőgazdasági termelőnek is kifizetésre kerülhet, amely vagy aki felszámolási, végelszámolási vagy
adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve, hogy az  e  rendeletben, továbbá az  Egységes kérelem rendeletben
meghatározott feltételeknek megfelel.
3. § Amennyiben az  egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában támogatható területtel kapcsolatban
az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre
való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú melléklet 7., illetve
8.  pontja vonatkozásában ismételt szándékos meg nem felelések kerültek megállapításra, az  ismételt szándékos
meg nem felelés megállapítását követő naptári év március 1-jéig az  érintett terület a  Mezőgazdasági Parcella
Azonosító Rendszerben nem támogatható területként kerül lehatárolásra. Amennyiben az  érintett terület
a vonatkozó jogszabályi feltételeknek ismét megfelel, akkor a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló
115/2003. (XI. 13.) FVM rendeletben foglaltaknak megfelelően minősíthető vissza támogatható területté.
4. § Az egységes területalapú támogatás tárgyában hozott határozatnak tartalmaznia kell:
a) az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában igényelt terület nagyságát,
b) a támogatás alapjául szolgáló támogatható terület nagyságát,
c) a mezőgazdasági termelőt megillető támogatási összeget, és
d) az alkalmazott – uniós jogi aktus szerinti – jogkövetkezményeket.
5. § A támogatás mértéke az  e  rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló miniszteri
rendeletben (a továbbiakban: Mérték rendelet) a 73/2009/EK tanácsi rendelet 122. cikk (2) bekezdése alapján kerül
meghatározásra.
2. További feltételek kendertermesztés esetén 6. § Kendertermesztés esetén egységes területalapú támogatás a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági
termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról
és a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló
73/2009/EK tanácsi rendelet III.  címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet 10. cikke szerinti fajta után,
és csak akkor fizethető, ha a  vetőmagcímkéket a  mezőgazdasági termelő az  egységes kérelemmel együtt, de
legkésőbb 2014. június 30-áig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére megküldi,
továbbá az  egységes kérelemben a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés, a  moduláció és
az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az  említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági
termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról, valamint az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés
tekintetében, a  borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
1122/2009/EK bizottsági rendelet) 13. cikk (1) bekezdés szerinti adatokat feltünteti.
III. FEJEZET
AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ ÁTMENETI NEMZETI TÁMOGATÁS
3. Közös szabályok 7. § (1) Az  egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás (a  továbbiakban: átmeneti
nemzeti támogatás) vehető igénybe az alábbi jogcímekre:
a) hízottbikatartás támogatása,
b) tejtámogatás,
c) anyatehéntartás támogatása,
d) extenzifikációs szarvasmarha támogatás,
e) anyajuhtartás támogatása,
f ) kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh-támogatás,
g) Burley-dohány termesztésének támogatása,
h) Virginia-dohány termesztésének támogatása,
i) héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása.
(2) Az  (1)  bekezdés a), b), d), f ), g) és h)  pontja szerinti jogcímek alapján termeléstől elválasztott támogatás,
az (1) bekezdés c), e) és i) pontja szerinti jogcímek alapján termeléshez kötött támogatás vehető igénybe.
(3) Az  (1)  bekezdés i)  pontja szerinti jogcímre vonatkozó kérelem benyújtására és elbírálására az  e  rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az Egységes kérelem rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
8. § (1) Átmeneti nemzeti támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki
a) a  7.  § (1)  bekezdés i)  pontja szerinti támogatási jogcím esetén a  támogatást az  Egységes kérelem rendelet
szerint benyújtott egységes kérelmen igényli,
b) a  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén támogatási kérelmet nyújt be és
a  Tenyészet Információs Rendszerben (a  továbbiakban: TIR) a  támogatási kérelemben szereplő állatok
tenyészetének állattartójaként – a  TIR-ben feltüntetett, a  mezőgazdasági, agrár- vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi
XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) szerinti ügyfél-azonosítójával – szerepel,
c) termeléstől elválasztott támogatási jogcím esetén
ca) az  MVH nyilvántartása szerint történelmi bázis, illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultsággal
rendelkezik, míg
cb) családi gazdaság esetében – amennyiben a  történelmi bázis, illetve kiegészítő történelmi bázis
jogosultság a  családi gazdaság tagjának a  nevén szerepel a  nyilvántartásban – a  támogatásra
a családi gazdálkodó akkor jogosult, ha megfelel a termeléstől elválasztott támogatásra vonatkozó
egyéb feltételeknek, valamint 2014. szeptember 30-ig a családi gazdaság vezetője igazolja az MVH
részére, hogy a bázis jogosultsággal rendelkező személy a családi gazdaság tagja.
(2) A  7.  § (1)  bekezdés a), b), d) és f )  pontja szerinti támogatási jogcím esetén történelmi bázis jogosultság és a  7.  §
(1)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatási jogcím esetében kiegészítő történelmi bázis jogosultság alapján
a termeléstől elválasztott támogatásra az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki egységes területalapú támogatásra
való jogosultságot szerzett és a  TIR-ben – a  TIR-ben feltüntetett, az  Eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítójával  –
állattartóként van nyilvántartva.
(3) A 7. § (1) bekezdés g) és h) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatás a történelmi bázis jogosultság
alapján az egységes területalapú támogatás tekintetében a mezőgazdasági termelő részére megállapított jogosult
terület mértékéig vehető igénybe.
9. § Átmeneti nemzeti támogatás legfeljebb
a) az egységes kérelemben feltüntetett területre,
b) a támogatási kérelemben megjelölt állatlétszámra, figyelembe véve az ügyfél egyéni támogatási felsőhatárát,
valamint
c) az  MVH nyilvántartásában szereplő történelmi bázis jogosultságra és kiegészítő történelmi bázis
jogosultságra
vonatkozóan állapítható meg. 4. Hízottbikatartás támogatása 10. § (1) A  hízottbikatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultság
alapján kerül megállapításra. A  mezőgazdasági termelő a  rendelkezésére álló egyéni történelmi bázisa alapján
a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén hízottbika-tartási kötelezettség
nem terheli.
(3) Ha a  mezőgazdasági termelő termelést folytat, az  (1)  bekezdés szerinti támogatás feltétele, hogy gondoskodjon
az  állattenyésztésről szóló törvény (a  továbbiakban: állattenyésztési törvény) szerinti apaállat-használatról és
a  tenyészetében lévő szarvasmarha-állománynak a  szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről és az  Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Szarvasmarha ENAR rendelet)
szerinti jelöléséről és nyilvántartásáról.
5. Tejtámogatás 11. § (1) A  tejtámogatás termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül megállapításra. A  mezőgazdasági termelő
egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén tejtermelési kötelezettség nem
terheli.
6. Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása 12. § (1) Az  anyatehéntartás esetén a  Mérték rendeletben meghatározott mértékű termeléshez kötött támogatás vehető
igénybe.
(2) Az  anyatehéntartás termeléshez kötött támogatás állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági
termelőnként – az egyéni támogatási felsőhatár figyelembevételével – egy alkalommal kerül megállapításra.
13. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására az a mezőgazdasági termelő jogosult, akinek
a) a  Kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a  gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének
összege nem haladja meg a 120 000 kg-ot, vagy
b) a  Kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a  gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének
összege meghaladja a  120 000 kg-ot, valamint aki a  támogatási kérelemben feltüntetett összes állatát
tejtermelést nem folytató tenyészetben tartja és azok 2013. április 1-jétől nem állnak tejtermelési ellenőrzés
alatt, továbbá vállalja, hogy azokat a továbbiakban tejtermelésre nem hasznosítja.
(2) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatás a támogatási kérelem benyújtásának napján a tenyészetben lévő
olyan anyatehén után igényelhető, amely nem tartozik a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek az  ugyanezen rendelet
IV. és V.  címében a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő
alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági
rendelet IV.  mellékletében felsorolt fajtákhoz és a  Szarvasmarha ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban 99-es
kódon „egyéb tejhasznú”, 88-as kódon Brown Swiss, 03-as kódon Borzderes vagy 15-ös kódon Kosztromai fajtával
bejelentett fajtához.
(3) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatásának feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
a) gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról,
b) gondoskodjon a  tenyészetében lévő állatállományra vonatkozóan a  Szarvasmarha ENAR rendelet szerinti
jelöléséről és nyilvántartásáról,
c) a  támogatásra bejelentett állományában központi lajstromszámmal ellátott, a  (2)  bekezdés alapján
támogatható fajtájú tenyészbikát vagy mélyhűtött szaporítóanyagot használ, valamint a  2014. január 1. és
a birtokon tartási idő lejárata között történt ellésekhez tartozó termékenyítéseket (fedeztetéseket), a szabad
és háremszerű pároztatásokat és az  embrió-átültetéseket az  erre a  célra a  Termékenyítési Rendszerben
rendszeresített bizonylaton a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalhoz bejelentse és a  bejelentett
adatokat a központi adatbázisban regisztrálják,
d) a  támogatásra bejelentett tenyészetében hústermelés céljára tartson borjakat és a  kérelmezett állatok
legalább 30%-ának legyen ellése a 2014. január 1-jétől 2014. december 31-ig tartó időszak során, és
e) a kérelmezett állattól a birtokon tartási idő alatt született borjakat születésük napjától kezdődően legalább
egy hónapon keresztül az anyjukkal azonos tenyészetben tartsa.
(4) A támogatható minimális állatlétszám három egyed.
 (5) A  támogatás további feltétele az  anyatehén fajtájának az  ENAR nyilvántartásba való bejelentése a  Szarvasmarha
ENAR rendeletben meghatározott útmutató szerinti fajtakóddal legkésőbb a támogatási kérelem benyújtásáig.
14. § (1) A  tenyészetben lévő állomány gümőkór-, brucellózis- és leukózismentességét a  hatósági állatorvos vagy a  járási
főállatorvos a  támogatási kérelmen igazolja. A  mentességnek már a  támogatási kérelem benyújtásakor fenn kell
állnia. Ha a kérelem benyújtásakor a mentesség nem áll fenn, a támogatási kérelem vis maior kérelem benyújtásával
sem fogadható el.
(2) A  támogatás alapjául figyelembe vehető állatlétszámban az  üszők aránya a  birtokon tartás teljes ideje alatt
legfeljebb 40% lehet.
(3) A  (2)  bekezdésben és a  13.  § (3)  bekezdés d)  pontjában meghatározott százalékos arány esetén a  számítás során
egész számra történő kerekítést kell alkalmazni.
15. § (1) A  mezőgazdasági termelőnek a  támogatásra bejelentett állatokra vonatkozóan hat hónapos birtokon tartási
kötelezettséget kell vállalnia, amely a  támogatási kérelem benyújtásának napját követő naptól kezdődően
folyamatosan áll fenn.
(2) A  tartási kötelezettség teljesítésének kell tekinteni, ha a  mezőgazdasági termelő a  tartási kötelezettség alatt
álló állatnak az  állatorvos által igazoltan kényszervágott vagy elhullott, valamint a  tenyésztési selejtnek minősülő
egyednek az ENAR nyilvántartás alapján igazoltan vágásra történő selejtezését – a kieséstől számított hatvan napon
belül – a 13.  §-ban foglalt feltételeknek a  támogatási kérelem benyújtásának napjától megfelelő egyeddel, saját
költségére pótolja.
(3) A (2) bekezdés szerinti pótlás csak akkor fogadható el, ha
a) a  kieső állatnak a  nyilvántartásból történő kijelentése a  Szarvasmarha ENAR rendeletnek megfelelően
megtörténik, b) a  mezőgazdasági termelő a  kiesés tényét és a  pótlásként beállított állatot az  MVH által rendszeresített,
az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon legkésőbb a  pótlásra előírt határidőt követő tizenöt napon
belül, a kötelező birtokon tartás utolsó hatvan napjában kieső és nem pótolt állatokat a kiesést követő tizenöt
napon belül az  MVH mezőgazdasági termelő lakóhelye vagy székhelye szerinti megyei kirendeltségének,
a kiesés okát igazoló állatorvosi igazolást mellékelve bejelenti,
c) a  pótlásként beállított állatnak a  nyilvántartásba történő bejelentése a  Szarvasmarha ENAR rendeletnek
megfelelően megtörténik, és
d) a kieső állat megfelelt a 13. §-ban és a 15. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
 (4) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti nyomtatvány az  ügyfél azonosításához szükséges adatokat és a  módosítási
kérelemmel érintett állatokra vonatkozó adatokat tartalmazza.
 (5) A  pótlásként beállított állatra vonatkozó 15.  § (1)  bekezdésben foglalt hat hónapos birtokon tartási kötelezettség
számításakor a kieső állat esetében eltelt időt figyelembe kell venni.
16. § (1) A támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 30–31., valamint
41–42. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63., 65. és 74. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) Az  állatokra és a  tenyészetre vonatkozó adminisztratív ellenőrzés során kizárólag azon adatok tekinthetőek
a  támogatás szempontjából elfogadottnak, amelyek az  ENAR nyilvántartásba bejelentésre kerültek és
a nyilvántartásban szerepelnek.
(4) Az  ENAR nyilvántartásba bejelentett adatok helyességéért, a  bejelentés elmaradásáért vagy határidőn túli
teljesítéséért a mezőgazdasági termelő felelős.
17. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására irányuló támogatási kérelmet 2014. június 1. és 2014. július 31.
között kell benyújtani a 28. § (2) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az  MVH a  támogatásra bejelentett állatokról szóló igazolást legkésőbb 2014. szeptember 15-éig megküldi
a mezőgazdasági termelő részére.
(3) A támogatási összeg kifizetéséről az MVH 2015. június 30-áig döntést hoz.
7. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 18. § (1) Az  extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül
megállapításra. A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott
mértékű támogatásra jogosult.
(2) A  mezőgazdasági termelőt az  (1)  bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén szarvasmarha tartási
kötelezettség nem terheli.
8. Anyajuhtartás támogatása 19. § (1) Az anyajuh után, állategyedenként, termeléshez kötötten, a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatás
vehető igénybe.
(2) A mezőgazdasági termelőt anyajuhtartási kötelezettség terheli.
 (3) A támogatás állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági termelőnként az egyéni támogatási felsőhatár
figyelembevételével, egy alkalommal kerül megállapításra. 20. § (1) Az  anyajuhtartás termeléshez kötött támogatása igénybevételének feltétele, hogy a  mezőgazdasági termelő
gondoskodjon az  állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról és kizárólag törzskönyvi
kivonattal vagy származási igazolással ellátott kost használjon a  nőivarú állomány fedeztetésére, továbbá
gondoskodjon a  tenyészetében tartott állatállománynak a  juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási
és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Juh ENAR rendelet) szerinti tartós jelöléséről,
folyamatos nyilvántartásáról és az adatok bejelentéséről.
(2) A támogatható minimális állatlétszám tíz egyed.
 (3) A  mezőgazdasági termelő, mint tartó tenyészeteiben az  igazolás kiállításakor a  kérelmező által tartott állatok
létszámát és az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételeket a  Magyar Juhtenyésztők és Kecsketenyésztők
Szövetsége a támogatási kérelmen térítésmentesen igazolja.
21. § (1) A  mezőgazdasági termelő a  támogatásra bejelentett állatlétszámnak megfelelő anyajuhállományt köteles száz
egymást követő napon át birtokán tartani. A  birtokon tartási kötelezettség a  támogatási kérelem benyújtására
nyitva álló határidőt követő naptól kezdődően áll fenn.
(2) Ha a  mezőgazdasági termelő a  birtokon tartási időszak alatt megváltoztatja a  kérelmezett állatállomány tartási
helyét, köteles azt a  változás bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül az  MVH részére bejelenteni.
A  bejelentést és a  támogatási kérelemre vonatkozó egyéb módosítást az  MVH által rendszeresített és az  MVH
honlapján közzétett nyomtatványon kell benyújtani.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat, valamint a támogatással érintett
állatokra és a tartási helyre vonatkozó adatokat tartalmazza.
22. § (1) Az  anyajuhtartás termeléshez kötött támogatásában az  a  mezőgazdasági termelő részesülhet, aki az  e  rendelet
hatálybalépését követő negyvenöt napon belül a  28.  § (2)  bekezdésben foglaltak szerint támogatási kérelmet
nyújt be.
(2) A támogatási kérelemben nyilatkozni kell a juhtej és juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítéséről.
 (3) A támogatási összeg kifizetéséről az MVH 2015. június 30-áig döntést hoz.
23. § (1) A  támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során az  1122/2009/EK bizottsági rendelet 30.  cikk
(2) bekezdés c) pontjában és (3)–(4) bekezdésében, 31. és 41. cikkében, valamint a 42. cikk (1) és (3) bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63. és 66. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) A  Juh ENAR rendelet 13.  §-a szerinti szállítások nyilvántartási és bejelentési kötelezettségére vonatkozó előírások
megsértése esetén, amennyiben a  (4)  bekezdés szerinti eltérés a  Juh ENAR rendeletben meghatározottakhoz
képest 20% vagy annál nagyobb, a  támogatási összeg az  eltérés százalékos arányával megegyező mértékében
csökkentésre kerül.
(4) Az  állatok szállításának bejelentésére vonatkozó feltétel vizsgálata 2013. szeptember 1-jétől a  helyszíni ellenőrzés
napjáig az  állomány-nyilvántartásba bejegyzett ki- és beszállítások, helyszínen fellelhető szállítólevelek és a  Juh
ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban rögzített szállítólevelek összevetésével történik. Eltérés esetén ezen adatok
mindegyike figyelembevételre kerül a szankció megállapításánál.
(5) Megfelelő, bejelentett szállítólevélnek kizárólag a Juh ENAR rendelet szerinti nyilvántartás alapján hibátlan, illetve
figyelmeztető hibás szállítólevelek fogadhatóak el.
(6) A  Juh ENAR rendelet szerinti nyilvántartásba bejelentett adatok helyességéért, a  bejelentés elmaradásáért vagy
határidőn túli teljesítéséért a mezőgazdasági termelő felelős.
9. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
24. § (1) A kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh kiegészítő támogatása termeléstől elválasztva, történelmi
bázis alapján kerül megállapításra. A  mezőgazdasági termelő az  egyéni történelmi bázisa alapján a  Mérték
rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatás csak a  termeléshez kötött
anyajuhtartás támogatás megállapításához alapul szolgáló jogosult állatlétszámig vehető igénybe.
10. Egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó növénytermesztési átmeneti nemzeti
támogatások
25. § (1) Termeléshez kötött növénytermesztési átmeneti nemzeti támogatás olyan terület után igényelhető, amelyre
egységes területalapú támogatást is igényeltek.
(2) Az  egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó bármely jogcímen megítélt növénytermesztési átmeneti
nemzeti támogatás esetén a  mezőgazdasági termelő köteles betartani az  egységes területalapú támogatások
igénybevételéhez teljesítendő feltételeket.
11. A dohány termeléstől elválasztott támogatása 26. § (1) A  mezőgazdasági termelő, ha részt vesz a  zöldség, gyümölcs és a  dohány szerkezetátalakítási nemzeti program
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó
feltételek megállapításáról szóló miniszteri rendelet által szabályozott dohány szerkezetátalakítási programban,
akkor a Burley és a Virginia dohány egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott mértékű
termeléstől elválasztott támogatásra jogosult.
(2) A  termeléstől elválasztott támogatás legfeljebb a  Burley, valamint a  Virginia dohány szerkezetátalakítási
programban való részvételnél figyelembe vett terület mértékéig vehető igénybe.
(3) A  mezőgazdasági termelőt az  (1)  bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén dohánytermesztési
kötelezettség nem terheli.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás teljes összegére az  a  mezőgazdasági termelő jogosult, aki a  dohány
szerkezetátalakítási program előírásainak maradéktalanul megfelel. Ha a  dohány szerkezetátalakítási program
előírásainak teljesítésére 70% vagy annál nagyobb mértékben kerül sor, a  mezőgazdasági termelő a  teljesítésnek
megfelelő százalékos mértékben jogosult dohánytermesztési átmeneti nemzeti támogatásra. A  dohány
szerkezetátalakítási program előírásainak 70%-nál kisebb mértékben való teljesítése esetén támogatásra nem
jogosult.
12. Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 27. § (1) Héjas gyümölcsűek termesztésének termeléshez kötött támogatása olyan terület után igényelhető,
a) amelyen a  vám- és a  statisztikai nómenklatúráról, valamint a  Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi
rendelet I.  mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági rendeletnek
megfelelő, következő héjas gyümölcsűeket termesztik:
aa) a 0802 11 és a 0802 12 KN kód alá tartozó mandula,
ab) a 0802 21 és a 0802 22 KN kód alá tartozó mogyoró, vagy
ac) a 0802 31 és a 0802 32 KN kód alá tartozó dió, és
b) amelynek minimális állomány-sűrűsége meghaladja dió esetében a hektáronkénti 80 fát, mogyoró esetében
a hektáronkénti 400 bokrot, mandula esetében a hektáronkénti 200 fát.
(2) A támogatás mértékét a Mérték rendelet határozza meg.
13. Az átmeneti nemzeti támogatásra vonatkozó eljárási szabályok
28. § (1) A 7. § (1) bekezdés a)–b), d), f ), g) és h) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatásra való jogosultságot
az MVH az általa vezetett nyilvántartás szerint a mezőgazdasági termelőnek a 2014. támogatási évre rendelkezésére
álló történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultságok alapján állapítja meg.
(2) A  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a  támogatási kérelmet az  MVH által
rendszeresített, és az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani az  ügyfél lakhelye vagy
székhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségre. A  nyomtatvány az  ügyfél azonosításához szükséges
adatokat, az igényelt támogatásra, az igazolásokra vonatkozó adatokat, valamint a szükséges – a 7. § (1) bekezdés
e) pontja szerinti jogcím esetében a  juhtej és a  juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítésére vonatkozó –
nyilatkozatokat tartalmazza.
(3) A  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén, ha az  ügyfél a  támogatási kérelem
benyújtásakor nem csatolja a kérelmet képező főlap vagy betétlapok bármelyikét, úgy azok hiánypótlás tárgyai nem
lehetnek.
(4) A  7.  § c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a  támogatási kérelem az  egyes jogcímeknél
meghatározott határidőn túl az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 23. cikkében foglaltakra figyelemmel nyújtható be.
(5) A 7. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a támogatási évre vonatkozóan kizárólag
az első benyújtott kérelem fogadható el.
29. § (1) A  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a  támogatási kérelmet az  MVH által
rendszeresített, és az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet visszavonni. A  nyomtatvány az  ügyfél
azonosításához szükséges adatokat, a  visszavonni kívánt kérelemre vonatkozó adatokat, valamint nyilatkozatokat
tartalmazza.
(2) A 7. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti
kérelmet az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár
tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendeletben (a  továbbiakban: vis maior
rendelet) foglaltaknak megfelelően kell benyújtani. Az (1) bekezdés szerinti nyomtatvány – a vis maior rendeletben
foglaltakon túl – a vis maiorral érintett állatokra vonatkozó adatokat, a vis maior esemény időpontját, rövid leírását,
és a vis maior esemény okát tartalmazó állatorvosi igazolást tartalmazza.
30. § A támogatásról szóló határozatnak – ideértve a  termeléstől elválasztott támogatások esetén hozott döntést is  –
tartalmaznia kell:
a) az  adott támogatási jogcím vonatkozásában igényelt területet, állatlétszámot, történelmi bázist, kiegészítő
történelmi bázist,
b) a támogatás alapjául szolgáló terület, állatlétszám, történelmi bázis, kiegészítő történelmi bázis vagy egyéni
támogatási felsőhatár mértékét, és
c) a  támogatás összegét, az  annak kiszámítása során alkalmazott visszaosztás mértékét és a  támogatási
összeget érintő csökkentések okait. 31. § (1) A támogatás kifizetéséről az MVH az esetleges köztartozás levonása mellett intézkedik.
 (2) A 7. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímekhez kapcsolódó átruházás esetén az átruházó által
igényelt támogatás az átvevőnek kerül kifizetésre, ha az átvevő
a) az  átruházást követő tizenöt napon belül az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett
nyomtatványon bejelenti az MVH-nak az átruházás tényét és igényli a támogatást,
b) mellékeli az átruházásról szóló szerződés másolatát, és
c) teljesíti a támogatás igénybevételéhez szükséges összes feltételt.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti nyomtatvány az  ügyfél azonosításához szükséges adatokat és nyilatkozatokat,
valamint az átruházással érintett jogcím megjelölését tartalmazza.
(4) Ha a  (2)  bekezdés szerinti átruházás az  átvevő egyéb támogatási kérelmével kapcsolatos feltételek teljesítését
kedvezőtlenül érinti, az  átruházott állatokat a  2014. támogatási év vonatkozásában különálló gazdaságnak kell
tekinteni.
32. § (1) A termeléstől elválasztott, történelmi bázis alapú támogatás esetén az adott évi támogatás kifizetése a történelmi
bázis jogosultság megállapítására és annak nyilvántartásában az ügyfél részére történő átvezetés alapjául szolgáló,
jóváhagyott kérelem alapján történik. A  7.  § a)–b), d), f )–h)  pontjában meghatározott támogatás a  történelmi
bázissal rendelkező mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre, figyelembe véve a Bázisrendeletben foglalt ügyleti
határidőket.
(2) A támogatást az a mezőgazdasági termelő is igényelheti, valamint a támogatás annak a mezőgazdasági termelőnek
is kifizetésre kerülhet, amely vagy aki felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve,
hogy az e rendeletben, továbbá az Egységes kérelem rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) Ha e  rendelet másként nem rendelkezik, a  támogatásra jogosultnak járó támogatási összeg kifizetéséről az  MVH
2015. július 31-éig döntést hoz.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
34. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és a  378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendeletnek,
b) a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés, a  moduláció és az  integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszer tekintetében, az  említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról, valamint az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés
tekintetében, a  borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági
rendeletnek,
c) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendeletnek,
d) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III.  címében előírt egységes
támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i
1120/2009/EK bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 35. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint
a  központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2014.  évi igénybevételével kapcsolatos egységes
eljárási szabályokról szóló 28/2014. (III. 27.) VM rendelet 6.  § (1)  bekezdésében a „tervezet” szövegrész helyébe
a „rendelet” szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter