text:
25/2012. (XI. 16.) LÜ utasítása az ügyészek továbbképzéséről.
A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény
54. §-ának (3) bekezdése alapján – az ügyészségi alkalmazottak érdek-képviseleti szerveinek és az Ügyészségi Alkalmazottak
Országos Tanácsa véleményének figyelembevételével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a legfőbb ügyész által kinevezett ügyészekre terjed ki.
(2) Az ügyésznek a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról
szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 54. §-ának (1) bekezdésében megjelölt továbbképzési
kötelezettsége az ügyészi kinevezés, illetve jelen utasítás hatálybalépésének időpontjában már kinevezett ügyész
esetében az utasítás hatálybalépésének napján kezdődik. (3) Nem kötelező továbbképzésben részt vennie annak az ügyésznek, akinek a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár
betöltéséig 5 év, vagy annál kevesebb idő van hátra.
(4) Szünetel a képzési kötelezettsége annak az ügyésznek, aki nem áll ténylegesen ügyészségi szolgálati viszonyban
[Üjt. 155. § (2) bekezdés]. 2. § (1) A továbbképzés továbbképzési időszakokban történik.
(2) Egy továbbképzési időszak tartama 5 év. A képzési kötelezettség szünetelésének időtartamával a továbbképzési
időszak meghosszabbodik. (3) Teljesítettnek kell tekinteni az adott időszakra vonatkozó továbbképzést, ha az ügyész a továbbképzési időszak alatt a
Magyar Tudományos Akadémia doktora (DSc), vagy PhD fokozatot szerzett, illetve habilitált.
3. § (1) A továbbképzési kötelezettség teljesítéséhez a továbbképzésre kötelezettnek belső, illetve külső továbbképzésen kell
részt vennie, illetve a mellékletben felsorolt egyéb tevékenységet kell végeznie.
(2) Belső továbbképzés a Legfőbb Ügyészség személyügyi, továbbképzési és igazgatási főosztálya továbbképzési
osztálya (a továbbiakban: Továbbképzési Osztály) által szervezett, évente legalább egynapos, de legfeljebb egyszeri
ötnapos továbbképzés, illetve a főügyészségek által szervezett egynapos továbbképzés, illetve az Országos
Kriminológiai Intézet által szervezett egynapos szakmai program. (3) Külső továbbképzés
a) a Továbbképzési Osztály által minősített elméleti továbbképzési tanfolyam,
b) nemzetközi szervezetek, vagy a külföldi igazságügyi képzési intézmények (különösen EJTN, ERA, EIPA) által
szervezett, a Legfőbb Ügyészség nemzetközi és európai ügyek főosztályának közreműködésével, pályáztatás
céljából közzétett, vagy résztvevő kijelölésére javasolt képzési program.
4. § (1) A belső továbbképzésre [3. § (2) bekezdés] a Továbbképzési Osztályon kell jelentkezni. Kivételt jelentenek ez alól a
főügyészségek által szervezett egynapos képzések, melyekre a képzést szervező főügyészségen kell jelentkezni,
valamint az Országos Kriminológiai Intézet szakmai programjai, melyekre az Intézetben kell jelentkezni.
(2) A külső továbbképzésre [3. § (3) bekezdés] való jelentkezés előtt 10 munkanappal az ügyésznek – a munkáltatói jogkör
gyakorlójának javaslatával – jeleznie kell a Továbbképzési Osztálynak, hogy mely szervezet által meghirdetett, milyen
témájú és mekkora költséget jelentő tanfolyamra kíván jelentkezni és indokolnia kell azt is, hogy munkájában a
tanfolyamon szerzett ismereteket hogyan tudja hasznosítani. A Továbbképzési Osztály ezek ismeretében tesz
javaslatot a továbbképzésre jelentkezett ügyész tanfolyami részvételéről. (3) A Továbbképzési Osztály a bíróságok, ügyvédi kamarák, tudományos társaságok által meghirdetett, illetve
meghíváson alapuló külső továbbképzési tanfolyamait, és az azokon való részvétel feltételeit az Intraneten közzéteszi,
megjelölve azt is, hogy az adott képzéseken hány szabad résztvevői hely van.
5. § (1) A továbbképzéseket pontrendszerben kell értékelni.
(2) A továbbképzési pontrendszert a melléklet tartalmazza. (3) A továbbképzésre kötelezett ügyésznek egy továbbképzési időszak alatt legalább 50 pontot kell teljesítenie. Ha az
ügyész továbbképzési kötelezettsége [1. § (3) bekezdés] a továbbképzési időszak alatt megszűnik, a továbbképzési
kötelezettségének megszűnéséig időarányos pontot kell teljesítenie. (4) Egy továbbképzési időszakból a következő időszakba legfeljebb 10 – a továbbképzési időszak utolsó évében szerzett –
továbbképzési pont vihető át. 6. § (1) A Továbbképzési Osztály által szervezett tanfolyamok minden kötelezett számára nyitottak, vagy a kötelezettek
meghatározott körére szűkítve zártkörűek. (2) A nyitott továbbképzési tanfolyamot és az azon való részvétel feltételeit az Intraneten kell közzétenni azzal, hogy az
adott képzésen hány szabad résztvevői hely van, és a tanfolyamon hány továbbképzési pontot lehet szerezni.
(3) A zárt továbbképzési tanfolyamon csak a képzést az éves tervben javasoló főosztály által meghatározott személyi kör
vehet részt. (4) A főügyészségek által szervezett tanfolyamok nyitott vagy zárt voltáról a szervező főügyészség dönt. A főügyészségi
tanfolyamokat az Intraneten a főügyészségek hirdetik meg. (5) Az Országos Kriminológiai Intézet által szervezett szakmai programok minden kötelezett számára nyitottak.
A programokat az Intézet a honlapján és az Intraneten teszi közzé azzal, hogy az adott szakmai programon hány
szabad résztvevői hely van. 7. § (1) A Továbbképzési Osztály az általa szervezett belső tanfolyam résztvevői számára a továbbképzési kötelezettség
teljesítéséről igazolást állít ki. (2) Az Országos Kriminológiai Intézet az általa szervezett szakmai programok résztvevői számára a továbbképzési
kötelezettség teljesítéséről igazolást állít ki. (3) A továbbképzésben részt vevő ügyész – a továbbképzést végző intézménytől kapott igazolás, illetve saját jelentése
alapján – gondoskodik a képzés útján szerzett pontok igazolásáról és a munkáltatói jogkör gyakorlójának történő
bemutatásáról. 8. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója – a Legfőbb Ügyészségen a Továbbképzési Osztály vezetője – figyelemmel követi a
továbbképzésre kötelezett továbbképzéseken való részvételét, gondoskodik a Persona személyügyi nyilvántartásban
történő rögzítéséről és a pontösszesítő elkészítéséről, valamint évente egy alkalommal a továbbképzésben résztvevők
tájékoztatásáról. (2) Ha a kötelezett legalább 10 pontot szerzett, a munkáltatói jogkör gyakorlója – a nyílt képzés tekintetében – jogosult az
adott évben a kötelezettet felmenteni további képzési kötelezettsége alól.
(3) A pontösszesítő tartalmazza az ötéves ciklus alatt összegyűjtött pontokat.
9. § (1) Ez az utasítás 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az ügyészségi szolgálati viszonnyal kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/1995. (ÜK. 3.) LÜ utasítás
20. §-a. (3) Az utasítás rendelkezéseit a 2013. január 1-jét követően megkezdett képzésekre kell alkalmazni.
Dr. Polt Péter s. k.,
legfőbb ügyész


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
184/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a KEREX BICSKE TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a KEREX BICSKE TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg.1-09-887525, székhely: 1117
Budapest, Budafoki utca 111.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX.
törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a KEREX BICSKE TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2014. (X. 10.) LÜ utasítása az ügyészség honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi szervezetéről, feladatairól.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdése alapján az ügyészség honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi
feladatainak ellátása érdekében a következő utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya
a) a Legfőbb Ügyészségre,
b) a fellebbviteli főügyészségekre,
c) a főügyészségekre,
d) a járási és járási szintű ügyészségekre és
e) az Országos Kriminológiai Intézetre
(a továbbiakban együtt: ügyészségi szerv) terjed ki.
A honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi tevékenység személyi feltételei
2. § (1) Az 1. § a), c) és e) pontjában felsorolt ügyészségnél a honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi (a továbbiakban:
védelmi) feladatok ellátására felsőfokú végzettséggel rendelkező honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi
megbízottat (a továbbiakban: védelmi megbízott) kell kinevezni.
(2) A  főügyészségekre kinevezett védelmi megbízott intézkedési jogköre az  utasításban meghatározott feladatok
tekintetében
a) a  főügyészség székhelyén működő fellebbviteli főügyészségre, illetve a  Fővárosi Főügyészségre kinevezett
védelmi megbízotté a Fővárosi Fellebbviteli Főügyészségre és
b) a főügyészség alá rendelt járási és járási szintű ügyészségekre
is kiterjed.
(3) A védelmi megbízottat a Legfőbb Ügyészségen a főtitkár, a főügyészségen – a fellebbviteli főügyészségre is kiterjedő
működés esetén a  fellebbviteli főügyésszel egyetértésben – a  főügyész, az  Országos Kriminológiai Intézetben
az  igazgató a  legfőbb ügyész egyetértésével nevezi ki, illetve menti fel. A  kinevezésre és felmentésre vonatkozó
javaslatát a munkáltatói jogkör gyakorlója a Kabinetnek küldi meg.
(4) A védelmi feladatok irányítására, ellenőrzésére és koordinálására a legfőbb ügyész állandó Védelmi Munkacsoportot
hoz létre. A Védelmi Munkacsoportot a főtitkár vezeti. A Védelmi Munkacsoport tagjait a főtitkár javaslatára a legfőbb
ügyész bízza meg, illetve menti fel.
Az ügyészi szervezet védelmi feladatai 3. § Az ügyészség védelmi feladatainak egységes végrehajtása érdekében a Védelmi Munkacsoport
a) irányítja, ellenőrzi és koordinálja az ügyészség védelmi felkészülési tevékenységét és védekezési feladatainak
végrehajtását;
b) kialakítja a védelmi feladatok ellátásához szükséges szervezeti és működési rendet;
c) meghatározza az ügyészségi szerv
ca) védelmi intézkedési tervei elkészítésének általános, tartalmi, formai és minősítési követelményeit,
cb) különleges helyzetek bekövetkezésének megelőzése és a katasztrófák káros hatásainak csökkentése
miatt végrehajtandó feladatait,
cc) normál működési rendtől eltérő működési szabályait a kritikus infrastruktúrák sérülése esetén;
d) megállapítja az ügyészség működőképességének biztosítása érdekében a katasztrófák elleni védekezésben
részt vevő állami szervekkel való együttműködés és kapcsolattartás rendjét;
e) véleményezi az ügyészség védelmi feladataival összefüggésben elkészített intézkedési terveket;
f ) folyamatosan biztosítja
fa) a védelmi feladatok végrehajtásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket,
fb) a védelmi célú működés feltételeit, beleértve az ehhez és a károk bekövetkezésének megelőzéséhez
szükséges tervezési és előkészületi tevékenységet is; g) végzi a meghagyással, a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítási feladatai végrehajtására készített
követelménytámasztói igénybejelentéssel kapcsolatos központi feladatokat;
h) javaslatot tesz az ügyészséget érintő védelmi kiadások tekintetében;
i) gondoskodik – az anyagi lehetőségek függvényében – az ügyészségi alkalmazottak védelmét szolgáló egyéni
védőeszközök
ia) központi beszerzéséről,
ib) szükség szerinti garanciális karbantartásáról;
j) közreműködik
ja) a  különleges jogrendi időszakok kinyilvánításakor kiadott rendkívüli intézkedések (a Honvédelmi
Tanács, a  köztársasági elnök vagy a  Kormány rendkívüli intézkedései), valamint veszélyhelyzetben
a  Kormány rendeletével bevezethető rendkívüli szabályok és a  Kormány rendeleti felhatalmazása
alapján alkalmazható rendkívüli intézkedések végrehajtásában,
jb) az ügyészségi alkalmazottak védelmi célú tájékoztatásában, szükség esetén riasztásában;
k) ajánlásaival segíti az  ügyészségi alkalmazottak védelmi felkészítését, illetve a  nemzetgazdaság védelmi
felkészítése és mozgósítási feladatai végrehajtására készített tervezési feladatok végrehajtását;
l) a  honvédelmi tevékenységet koordináló kormányzati szervek részére elkészíti az  ügyészség védelmi
felkészülési tevékenységének helyzetéről szóló éves tájékoztatót, valamint a honvédelmi felkészítés következő
évi feladattervének összeállításához szükséges javaslatokat;
m) megkeresés esetén véleményezi a  védelmi felkészítéssel kapcsolatos jogszabályok tervezeteit,
a kormány-előterjesztéseket;
n) felkérés alapján részt vesz a  honvédelmi felkészítés kormányzati, illetve területi szervei által rendezett
gyakorlatokon;
o) képviseli az  ügyészséget a  Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatala, a  minisztériumok és más központi
védelmi igazgatási szervek által szervezett szakmai képzéseken, tanácskozásokon, éves értékelő értekezleteken,
illetve más védelmi tárgyú rendezvényeken.
4. § Az 1. § a), c) és e) pontjában meghatározott ügyészség védelmi feladatai ellátása érdekében
a) gondoskodik
aa) a  katasztrófavédelmi veszélyeztetettségi besorolásnak megfelelő védelmi intézkedési tervek
elkészítéséről és folyamatos karbantartásáról,
ab) az ügyészségi alkalmazottak honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi felkészítéséről,
ac) a  normál működéshez nélkülözhetetlen kritikus infrastruktúrák (pl. energiahordozók, víz,
hírösszeköttetés, informatikai hálózatok) megfelelő védelméről,
ad) az egyéni védőeszközök megfelelő tárolási körülményeiről és állagmegóvásáról,
ae) az ügyészségi alkalmazottak kollektív védelmét szolgáló helyiségek kijelöléséről,
af ) a  nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítási feladatai végrehajtására készített
követelménytámasztói igénybejelentés elkészítéséről, illetve annak szükség szerinti felülvizsgálatáról;
b) végzi a hadköteles ügyészségi alkalmazottak meghagyásával kapcsolatos feladatokat;
c) felkészül a megelőző védelmi helyzetben, rendkívüli állapotban, szükségállapotban és váratlan támadás idején,
az igazságszolgáltatásra vonatkozó rendkívüli intézkedések rendelettel történő bevezetése esetén a személyi
és a tárgyi feltételek megteremtésére;
d) kapcsolatot tart a megyei (fővárosi) és a helyi védelmi igazgatási szervekkel.
5. § (1) A védelmi megbízott köteles ismerni
a) az ügyészségi szerv környezetében lévő veszélyeztető hatásokat és katasztrófaveszélyeket, továbbá minden
olyan folyamatot és állapotot, amely közvetlenül veszélyezteti az  emberi egészséget, valamint az  élet- és
vagyonbiztonságot,
b) az  ügyészségi szerv működési területén a  veszélyeztető hatások komplex elemzése alapján készített
katasztrófavédelmi osztályba sorolást,
c) a b) pont szerinti osztályba sorolásnak megfelelő elégséges védelmi szint követelményeit,
d) az adatvédelemre és a titoktartásra vonatkozó, továbbá az adatok minősítésével kapcsolatos előírásokat.
(2) A védelmi megbízott
a) szervezi és irányítja az  ügyészségi alkalmazottak védelmi felkészítését, valamint a  védelemmel összefüggő
feladatok ellátását; b) kidolgozza az ügyészségi szerv védelmi feladatainak ellátását tartalmazó intézkedési terveket, és gondoskodik
évenkénti aktualizálásukról;
c) végzi az ügyészségi szervek meghagyás előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos tevékenységét;
d) figyelemmel kíséri
da) az egyéni védelmet szolgáló védőeszközök tárolási körülményeit, állagmegóvását,
db) a kritikus infrastruktúra-védelemmel kapcsolatos intézkedéseket,
dc) a  nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítási feladatai végrehajtására készített
igénybejelentést, illetve annak szükség szerinti felülvizsgálatát;
e) kapcsolatot tart a  megyei (fővárosi) védelmi bizottság titkárságával, a  megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi
igazgatósággal és a Védelmi Munkacsoporttal.
 (3) A  védelmi megbízott a  védelmi feladatok ellátásával kapcsolatos tevékenységről az  előző évre vonatkozóan
éves jelentést készít, amelyet a  tárgyévet követő január 15-éig a  szolgálati út betartásával megküld a  Védelmi
Munkacsoportnak.
Intézkedési tervek és típusaik 6. § Az ügyészségi szerv a védelmi feladatai ellátására a Védelmi Munkacsoport által meghatározott határidőre intézkedési
terveket készít. A  tervek tartalmazzák az  ügyészségi szerv legfontosabb felkészülési feladatait és az  ügyészségi
objektumokat érintő veszélyeztetettség esetén, valamint a  különleges jogrendi időszakokban végrehajtandó
alapvető intézkedéseket.
7. § (1) A  riasztási terv az  ügyészségi alkalmazottak értesítésére, berendelésére és készenlétbe helyezésére, az  ügyeleti
szolgálat létrehozására és működtetésére, a kapcsolattartás megszervezésére vonatkozik.
(2) A szervezeti és működési rend terve az ügyészségi szerv működését befolyásoló, különleges jogrendi időszakokban
bevezetendő rendkívüli szabályokat és intézkedéseket, az  ezekből adódó szervezeti változásokat, a  meghagyási
feladatok és a biztonsági intézkedések rögzítését tartalmazza.
(3) Az ellátási terv a különleges jogrend időszaki működése tárgyi és pénzügyi feltételeinek biztosítását, az objektumés gépjárműszükséglet, az  alapvető közszolgáltatási (villamos energia, gázellátás, távfűtés, vízfogyasztás, mobil és
vezetékes hírközlési kapacitások) igények felmérését, a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítási feladatai
végrehajtására készített követelménytámasztói igénybejelentés alapadatainak feltüntetését szabályozza.
(4) A  polgári védelmi és katasztrófavédelmi terv az  ügyészségi szerv által végrehajtandó polgári védelmi feladatok
és az  ügyészségi objektumok katasztrófa-veszélyeztetettségéből következő védelmi intézkedések okmányba
foglalására, az ügyészségi alkalmazottak védelmének megszervezésére vonatkozik.
A tervezés rendje 8. § (1) Az  1.  § a), c) és e)  pontjában felsorolt ügyészség a  7.  §-ban meghatározott terveket saját szervezeti egységeire
vonatkozóan készíti el.
(2) A  főügyészség a  székhelyén működő fellebbviteli főügyészség – a  Fővárosi Főügyészség a  Fővárosi Fellebbviteli
Főügyészség – és az  alárendelt járási és járási szintű ügyészségek tekintetében riasztási tervet, valamint polgári
és katasztrófavédelmi tervet készít. A  főügyészség a  főügyészségi szervezeti és működési rend tervben, valamint
a főügyészségi ellátási tervben a saját adatai mellett a fellebbviteli főügyészség, a járási és járási szintű ügyészségek
adatait is szerepelteti.
9. § (1) Az  intézkedési tervek elkészítése a  személyzeti, valamint a  gazdálkodási feladatokat ellátó szervezeti egységek
vezetőinek közreműködésével a védelmi megbízott feladata.
(2) A főügyészségi védelmi megbízott
a) a fellebbviteli főügyészség intézkedési terveit a fellebbviteli főügyész,
b) a járási és járási szintű ügyészség intézkedési terveit a járási vezető ügyész
által kijelölt ügyészségi alkalmazott közreműködésével készíti el.
(3) Több ügyészségi szerv egy objektumban történő elhelyezése esetén a tervező szervek intézkedési terveiket önállóan,
de a  többi ügyészségi szerv terveire figyelemmel készítik el. A  tervezés során az  ügyészségi szervek kötelesek
együttműködni és olyan terveket létrehozni, amelyek leghatékonyabban szolgálják az ügyészség védelmi feladatainak
ellátását.
(4) Nem ügyészségi szervvel közös objektum használata esetén az ügyészségi szerv – figyelemmel a nem ügyészségi
szerv terveire – a (3) bekezdésben meghatározottak szerint készíti el terveit.
10. § (1) Az ügyészségi szerv intézkedési tervei összeállítása során egyezteti az irányítás és együttműködés rendjét a megyei
(fővárosi) védelmi bizottsággal. Az ügyészségi szerv a polgári és katasztrófavédelmi terv tekintetében az elégséges
védelmi szint és az alkalmazandó védelmi intézkedések meghatározásához a megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi
igazgatóság állásfoglalását kéri.
(2) Az  elkészített és egyeztetett intézkedési terveket véleményezés céljából a  Védelmi Munkacsoport részére kell
megküldeni. A Védelmi Munkacsoport a tervek tartalmi és formai elemeinek véleményezésén túl állást foglal azok
jóváhagyhatóságáról. Az esetlegesen szükséges javításra vonatkozó észrevételeit a Védelmi Munkacsoport a tervet
készítő szerv vezetője részére küldi meg.
(3) A Védelmi Munkacsoport által jóváhagyásra engedélyezett intézkedési terveket
a) a Legfőbb Ügyészségen a legfőbb ügyész,
b) a  fellebbviteli főügyészségen a  riasztási terv, valamint a  polgári és katasztrófavédelmi terv tekintetében
a fellebbviteli főügyész, a további tervek tekintetében – a fellebbviteli főügyésszel egyetértésben – az illetékes
főügyész,
c) a főügyészségen a főügyész,
d) az Országos Kriminológiai Intézetben az igazgató,
e) a járási és járási szintű ügyészségen az illetékes főügyész
hagyja jóvá.
11. § (1) A  riasztási tervet, valamint a  szervezeti és működési rend tervét a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi
CLV. törvény 5. § (4) bekezdés d) pontjára figyelemmel „Korlátozott terjesztésű!” minősítési jelöléssel kell ellátni.
(2) A  személyes adatok (lakóhely, tartózkodási hely, telefonszám, egyéb elérhetőségek) csak a  honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § b) pontjában
foglalt feladatok teljesítése érdekében használhatók fel.
12. § Az intézkedési terveket 3 példányban kell elkészíteni, amelyekből
a) az 1. számú példányt a tervező szerv vezetője,
b) a 2. számú példányt a Védelmi Munkacsoport,
c) a 3. számú példányt a megyei (fővárosi) védelmi bizottság elnöke
kapja.
13. § (1) A jóváhagyott tervek mellékleteiben szereplő
a) személyes adatokat (név, lakóhely, tartózkodási hely, telefonszám, egyéb elérhetőségi módok),
b) az  ügyészségi szerv működésével kapcsolatos adatokat (engedélyezett és tényleges létszám, szervezeti
egységek, a  meghagyásra tervezett beosztások, az  épületek helyrajzi száma, címe, területe, alaprajza,
az energiahordozók és víz, távközlési mutatók, elektronikus levelezési címek, a gépjárművek típusa, forgalmi
rendszáma, futásteljesítménye, hajtó- és kenőanyag felhasználása),
c) a  létszám és az  egyéni védőeszköz-ellátottságra, az  ügyészségi alkalmazottak kollektív védelmét szolgáló
helyiségekre, továbbá a település katasztrófavédelmi besorolására, valamint a veszélyforrások mennyiségére
és minőségére vonatkozó adatokat
első alkalommal 2015. november 30-áig, majd ezt követően minden év november 30-áig pontosítani kell.
 (2) A pontosítás megtörténtéről a Védelmi Munkacsoportot írásban tájékoztatni kell a tárgyév december 15. napjáig.
 (3) A  tervek pontosítását a  mellékletek átdolgozásával a  védelmi megbízott végzi, és gondoskodik a  módosított
mellékletek cseréjéről. A meghagyás előkészítésére vonatkozó szabályok 14. § (1) Az  ügyészségen a  hadköteles ügyészségi alkalmazottak katonai szolgálatra történő behívás alóli ideiglenes
mentesítésének előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatokat az  1.  § a), c) és e)  pontjában felsorolt
ügyészségek (a továbbiakban együtt: meghagyásba bevont szerv) teljesítik. Ennek részeként a  főügyészség ellátja
a  székhelyén működő fellebbviteli főügyészségre és az  alárendelt járási és járási szintű ügyészségekre vonatkozó
feladatokat is. A  Fővárosi Fellebbviteli Főügyészség meghagyással kapcsolatos feladatait a  Fővárosi Főügyészség
teljesíti.
(2) A  meghagyás előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos tevékenységet a  védelmi megbízott a  személyzeti
feladatokat ellátó szervezeti egység bevonásával végzi.
15. § (1) A  meghagyásba bevont szerv a  Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
(a továbbiakban: adatfeldolgozó szerv) által vezetett nyilvántartáshoz meghagyási jegyzéket készít.
(2) A  meghagyásba bevont szerv a  meghagyási jegyzéket első alkalommal 2015. augusztus 31-éig, ezt követően
háromévente november 30-áig – a  meghagyási jegyzékben szereplő adatok változása esetén a  változást követő
8 napon belül – megküldi a Védelmi Munkacsoport részére, aki azt továbbítja az adatfeldolgozó szervnek.
16. § (1) A  meghagyásba bevont szerv a  meghagyási névjegyzék előkészítése érdekében 2015. augusztus 31-éig kijelöli
a meghagyással érintett munkaköröket.
(2) A meghagyással érintett munkaköröket évente egy alkalommal, november 30-áig – szervezeti változás esetén soron
kívül – felül kell vizsgálni.
(3) A meghagyás előkészítésével kapcsolatos okmányokat a szervezeti és működési rend terv mellékleteként kell kezelni.
17. § (1) A  munkakörükben meghagyásban részesülő, az  R.-ben meghatározott I. kategóriába tartozó hadkötelesek
névjegyzékét a Védelmi Munkacsoport állítja össze.
(2) A meghagyásba bevont szerv az I. kategóriába nem tartozó hadkötelesekről a hadkötelezettség bevezetését követő
5 napon belül meghagyási névjegyzéket készít, és e határidőn belül megküldi a Védelmi Munkacsoport részére, aki
azt soron kívül továbbítja az adatfeldolgozó szervnek.
(3) A meghagyási névjegyzéket érintő változás esetén a módosított meghagyási névjegyzéket a meghagyásba bevont
szerv a változást követő 8 napon belül megküldi a Védelmi Munkacsoport részére.
18. § (1) A meghagyás előkészítését és végrehajtását a Védelmi Munkacsoport útmutató összeállításával segíti.
 (2) A Védelmi Munkacsoport e feladatra kijelölt tagja a meghagyásba bevont szerv vezetőjének előzetes értesítésével
valamennyi szervnél jogosult a meghagyás előkészítésének és végrehajtásának vizsgálatára. A vizsgálat megállapítása
az R. 69. §-a alapján a Honvéd Vezérkar főnöke vagy az általa kijelölt személy által végzett ellenőrzéssel ellentétben
nem állhat.
19. § (1) A  meghagyásba bevont szerv a  meghagyási jegyzéket és a  meghagyási névjegyzéket 3 példányban készíti el,
amelyből 1 példányt saját irattárába helyez, 2 példányt pedig elektronikus úton vagy az elektronikus adathordozó
postai úton történő megküldésével a Védelmi Munkacsoport részére terjeszti elő.
(2) Az  elektronikus, illetve a  postai úton történő adattovábbítást a  Védelmi Munkacsoport által meghatározott
biztonságos módon kell végrehajtani.
(3) A Védelmi Munkacsoport a hozzá érkezett adatszolgáltatásokat saját nyilvántartásába veszi és 1 példányt irattárba
helyez.
Hatálybalépés 20. § Ez az utasítás a közzétételét követő második hónap első napján lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
57/2003. (III. 31.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondására tekintettel Bérciné dr. Reimann Ritát
2003. március 31-i hatállyal, a felső korhatár elérése miatt
dr. Paksa Lajost 2003. május 29-i hatállyal, dr. Váczi Istvánt
2003. október 24-i hatállyal, dr. Petrik Ferencet 2003. november 19-i hatállyal
bírói tisztségéből felmentem; dr. Bencze Mátyást,
Békefiné dr. Süveg Mónikát,
dr. Bíró Enikőt,
dr. Csonka Tibort,
dr. Dudásné dr. Oláh Ildikót,
dr. Elek Balázst,
dr. Fekete Zsoltot,
dr. Kovács Péter Pált,
dr. Kozma Árpádot,
dr. Kővári Tibort,
dr. Kramolis Andreát,
dr. Krizsán Mónikát,
Lugosiné dr. László Mónika Anitát,
dr. Nádai Mónikát,
Oláhné dr. Szurok Szabinát,
Oláhné dr. Varga Erzsébetet,
dr. Pirisi Leventét,
dr. Sámson Évát,
dr. Sárecz Róbertet,
dr. Surdy Miklóst,
dr. Szabó Annamáriát,
dr. Szilvási Lászlót,
dr. Szollár Pált,
dr. Takács Anikót,
Tóth Istvánné dr.-t,
dr. Tóth Pétert,
dr. Zsebők Krisztinát és
dr. Zsembery Antalt
2003. április 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Csorba Zsolt Ödönt,
dr. Garbóczi Zsuzsannát,
dr. Kancsal Ágnest,
dr. Kéri Zsuzsannát,
dr. Mózsa Gábort,
dr. Répássy Árpádot és
dr. Szabó Beáta Ildikót
2003. április 1. napjától 2006. március 31. napjáig terjedő időszakra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2003. március 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
14/2014. (IX. 30.) OBH utasítása a munkacsoportok ügyrendjéről szóló szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 29. § (2) bekezdésére és az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény rendelkezéseire figyelemmel –, valamint a bíróságok véleményeinek
figyelembevétele alapján a munkacsoportok ügyrendjéről az igazságszolgáltatásban betöltött bírói részvétel átláthatóságát,
a munkacsoportokban történő részvétellel járó kötelezettségek és jogosultságok egyértelművé tételét elősegítendően a következő
szabályzatot adom ki.
1. § A szabályzat hatálya
 (1) Jelen szabályzat
a) a Kúriának, az ítélőtáblának, a törvényszéknek, a járásbíróságnak és a közigazgatási és munkaügyi bíróságnak
(a továbbiakban: bíróság) az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke által létrehozott
munkacsoportban való részvétellel mint külön központi igazgatási feladattal megbízott bírájára,
b) az OBH elnöke által létrehozott munkacsoportban való részvétellel mint külön központi igazgatási feladattal
megbízott igazságügyi alkalmazottra,
c) a munkacsoporti tagként felkért nyugalmazott bíróra és nyugalmazott igazságügyi alkalmazottra,
d) az OBH-nak a munkacsoport feladatával érintett munkatársára,
e) az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) munkacsoportba delegált tagjára,
f ) a munkacsoport működésében közreműködő más hivatásrend képviselőjére,
g) meghatározott kérdés megtárgyalására meghívott bíróra, igazságügyi alkalmazottra és
h) a munkacsoport feladata ellátása érdekében felkért szakértőre
terjed ki.
(2) A szabályzat az OBH, a bíróság és az OBT valamennyi, a munkacsoporttal kapcsolatos tevékenysége során
alkalmazandó.
(3) Jelen szabályzat hatálya az OBH elnöke, illetve – felhatalmazása alapján – az elnökhelyettesek által létrehozott
munkacsoportokra terjed ki. Nem terjed ki a szabályzat hatálya az egyéb, bíróság által alapított munkacsoportokra,
továbbá az európai uniós projektek keretében megalakított munkacsoportokra.
2. § A munkacsoport megalakulása, megbízatásának időtartama
 (1) Az OBH elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
76.  §-ában, illetve más jogszabályban, valamint közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatai
ellátása érdekében elemző, tanácsadó, javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő tevékenység ellátására
munkacsoportot hozhat létre.
(2) A munkacsoport a tevékenységét az OBH elnöke által meghatározott cél elérése és feladat ellátása érdekében saját
munkaterve szerint végzi.
(3) Az OBH elnöke a munkacsoport létesítéséről rendelkező határozatában (a továbbiakban: létesítő okirat) megállapítja
annak
a) elnevezését,
b) a létrehozatalának célját,
c) az elvégzendő feladatát,
d) a működésének időtartamát, valamint
kijelöli a munkacsoport elnökét (a továbbiakban: elnök).
(4) A munkacsoport a létesítő okiratban meghatározott időtartamra jön létre. A munkacsoport működésének időtartamát
az OBH elnöke határozatával módosíthatja, a munkacsoport működését bármikor megszüntetheti.
(5) Amennyiben a munkacsoport működése során minősített adatok megismerése, felhasználása válik szükségessé,
a munkacsoport elnöke az OBH biztonsági vezetője részére indokolt előterjesztést tesz a felhasználói engedély
megadása iránt. Az OBH biztonsági vezetőjének szakmai véleménye alapján az OBH elnöke dönt a felhasználói
engedély megadásáról.
3. § A munkacsoport összetétele, elnöke és tagjai
 (1) A munkacsoport az elnökből, tagokból és felkért szakértő(k)ből állhat.
 (2) A munkacsoport tagjai közül tanácskozási és szavazati joggal rendelkező tagok:
a) a munkacsoport elnöke,
b) a munkacsoport munkájában való részvétellel mint külön központi igazgatási feladattal az OBH elnöke által
megbízott bíró,
c) az OBH elnökének felkérése alapján a munkacsoportban való részvétellel mint külön központi igazgatási
feladattal megbízott igazságügyi alkalmazott,
d) az OBH elnökének felkérése alapján nyugalmazott bíró, nyugalmazott igazságügyi alkalmazott,
e) az OBH kijelölt munkatársa és
f ) a munkacsoport működésében közreműködő más hivatásrend képviselője.
(3) A munkacsoportban kizárólag tanácskozási joggal vesz részt az OBT munkacsoportba delegált tagja. Az OBH
elnöke által a munkacsoport feladata ellátása érdekében felkért szakértő és az elnök által meghatározott kérdés
megtárgyalására meghívott bíró, igazságügyi alkalmazott a munkacsoport ülésein tanácskozási joggal vehet részt.
(4) A munkacsoportban tagként részt vevő, az OBH kijelölt munkatársa a munkacsoport ülésein való részvételen
kívül köteles a munkacsoport munkájában aktívan részt venni az OBH érdekeit szem előtt tartva, valamint köteles
a munkacsoport ülésein elhangzottakról írásban (e-mailben) az OBH elnökét a munkacsoport ülését követő 3 napon
belül – sürgős esetekben haladéktalanul – az OBH munkacsoporti koordinátoron keresztül tájékoztatni.
(5) A munkacsoport tagjait az OBH elnöke jelöli ki. A tagok személyére a munkacsoport elnöke javaslatot tehet.
 (6) Ha a munkacsoport feladatának ellátásához különleges szakértelem szükséges, az OBH elnöke a munkacsoport
feladata ellátása érdekében szakértőt kérhet fel. A szakértő felkérésére a munkacsoport javaslattételi joggal
rendelkezik.
(7) A tag a kijelölését vagy a delegálását, illetve a szakértő a felkérését követően, annak elfogadásával egyidejűleg, írásban
köteles nyilatkozatot tenni. Ebben kötelezettséget vállal arra, hogy a munkacsoport tagjaként, illetve szakértőjeként
a rábízott feladatot az OBH elnöke által a létesítő okiratban meghatározottaknak megfelelően, az elnök irányítása
mellett, a legjobb tudása szerint ellátja, valamint hogy a munkacsoport működésével kapcsolatban tudomására
jutott minősített adatot megőrzi.
A munkacsoport tagja a beosztási hely szerinti bíróság elnökét folyamatosan tájékoztatja a munkacsoport ülések
időpontjáról, a munkacsoporti tagsággal járó eseményekről, távollétekről.
(8) A munkacsoport megalakulásáról az OBH elnöke a létesítő okirat meghozatalát követő 8 napon belül tájékoztatja
az OBT elnökét. Az OBT a tájékoztatás kézhezvételét követő 15 napon belül az OBT tagjai közül a munkacsoportba
– annak feladata és célja szerinti szakértelemmel rendelkező – tagot delegálhat.
(9) A tag felkérését – az OBT által delegált tag kivételével – az OBH elnöke bármikor, indokolás nélkül visszavonhatja.
 (10) Az OBT a munkacsoportba delegált tagot visszahívhatja, amelyről a döntés meghozatalát követő 8 napon belül
tájékoztatja a munkacsoport elnökét, valamint a munkacsoporti koordinátor útján az OBH elnökét.
 (11) A nyugalmazott bíró, a nyugalmazott igazságügyi alkalmazott és a szakértő közreműködése az OBH-val kötött külön
polgári jogi szerződésben szabályozható.
 (12) A szakértő felkérését az OBH elnöke bármikor, indokolás nélkül visszavonhatja a 3. § (11) bekezdésében
meghatározottak kivételével. 4. § A munkaterv
 (1) Az elnök legkésőbb 30 nappal a munkacsoport alakuló ülését megelőzően, majd ezt követően a munkacsoport
fennállása alatt minden év január 31. napjáig az adott naptári évre vonatkozó – az OBH elnöke által meghatározott
feladatok és célok elérése érdekében – munkatervet készít.
(2) A munkatervnek tartalmaznia kell:
a) az OBH elnöke által a munkacsoport részére megjelölt feladat és cél bemutatását,
b) az a) pont szerinti feladat és cél megvalósításának stratégiáját, a munkacsoport tevékenységének ütemezését,
valamint a munkacsoport üléseinek tervezett időpontjait,
c) a munkacsoport tevékenységével kapcsolatos jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök
megjelölését, azok esetleges hiányosságait, illetve a teljes vagy részleges újraalkotásuk szükségességét,
d) az egyes tagok, szakértő részére a munkacsoport elnöke által előzetesen meghatározott részfeladatokat, azok
megvalósításának határidejét és
e) az összefoglaló jelentés elkészültének várható időpontját.
(3) A munkatervet az elnök az OBH elnökének bemutatja, azt a felhívására pontosítja, kiegészíti.
 (4) A munkatervet a munkacsoport első – alakuló – ülésén megtárgyalja, az elfogadásáról a 7. § (1) bekezdése szerint
határoz. A munkacsoport által elfogadott munkatervet az elnök a munkacsoporti koordinátoron keresztül az OBH
elnökének jóváhagyásra bemutatja.
(5) A munkaterv a feladat megvalósítása folyamán szükség szerint módosítható az elfogadásra vonatkozó szabályok
[7.  §  (1) bekezdés] szerint. A módosított munkatervet az OBH elnökének az elnök haladéktalanul bemutatja
jóváhagyásra.
(6) A munkatervben foglalt célok megvalósítása, a munkaterv végrehajtása az elnök felelőssége.
 (7) Az OBH elnöke a munkacsoport tevékenységét jogosult folyamatosan vagy eseti jelleggel figyelemmel kísérni.
5. § A munkacsoport ülésének általános szabályai
 (1) A munkacsoport a tevékenységét az elnök vezetésével, a tagok és a szakértő(k) részvételével látja el. A munkacsoport
az OBH szervezetéhez integráltan működik, feladatai ellátása érdekében ülést tart, melyen dönt a munkatervében
meghatározott kérdésekben.
(2) A munkacsoport
a) akkor határozatképes, ha a szavazati joggal rendelkező tagok több mint fele, és
b) akkor tanácskozóképes, ha a tagok több mint egyharmada
jelen van.
(3) A munkacsoport üléseit az elnök készíti elő, és a munkaterv szerinti időpontra hívja össze. A meghívó tartalmazza:
a) az ülés dátumát,
b) az ülés helyszínét,
c) az ülés kezdeti és várható befejezési időpontját,
d) az ülés napirendjét,
e) az egyes napirendi pontok megfelelő előkészítéséért felelős személyek nevét (témafelelős) és
f ) a meghívottak nevét, ha a munkacsoport tagjain kívül más személy is meghívásra kerül az ülésre, vagy ha
valamilyen oknál fogva az ülésre nem az összes munkacsoporti tag kerül meghívásra.
 (4) A munkacsoport üléseit az OBH székhelyén (1055 Budapest, Szalay u. 16.) vagy a Magyar Igazságügyi Akadémián
(1122 Budapest, Tóth Lőrinc u. 6.) tartja. Amennyiben a feladata ellátása érdekében szükséges, a munkacsoporti
koordinátor engedélyével más helyszínen is megtartható.
(5) A tag, valamint a szakértő a munkacsoport ülésének összehívásakor kap meghívást az ülésre.
 (6) A meghívót a mellékletekkel együtt a szakértő kivételével a tagok részére a munkacsoport ülését legalább 8 nappal
megelőzően meg kell küldeni. A szakértő részére a meghívót és a mellékleteket indokolt esetben kell megküldeni
legalább 8 nappal az ülést megelőzően.
(7) Az elnök az OBH elnökét az OBH munkacsoporti koordinátorán keresztül a meghívók kiküldésével egyidejűleg értesíti:
a) a következő ülés dátumáról,
b) a következő ülés helyszínéről,
c) a következő ülés kezdeti és várható befejezési időpontjáról,
d) a meghívottak nevéről.
(8) Az elnök az OBH elnökének a tájékoztatással egyidejűleg, de legkésőbb az ülést megelőző 3. munkanapig megküldi:
a) az ülés napirendjét,
b) az egyes napirendi pontok megfelelő előkészítéséért felelős személyek nevét (témafelelős) és
c) a napirendi pontokhoz kapcsolódó előkészítő anyagokat.
(9) Az OBH elnöke, valamint legalább a tagok egyharmada az elnöknél – a javasolt napirend megjelölésével –
kezdeményezhetik soron kívüli – a munkatervtől eltérő időpontbani – ülés összehívását.
(10) A kezdeményezés alapján a soron kívüli ülést az elnök rövid úton (e-mailben) hívja össze.
 (11) A soron kívüli ülésről – annak napirendjének megküldésével – az elnök rövid úton (e-mailben) tájékoztatja az OBH
elnökét is a munkacsoporti koordinátoron keresztül annak összehívásával egyidejűleg.
 (12) Rendkívüli vagy azonnali intézkedést igénylő esetben a munkacsoport ülésen kívül is hozhat döntést.
6. § Az ülés vezetése
 (1) A munkacsoport ülését az elnök vezeti.
 (2) Az elnököt akadályoztatása esetén az általa, a szavazati joggal is rendelkező tagok közül kijelölt tag teljes jogkörrel
helyettesíti. 7. § A szavazás
 (1) A munkacsoport döntését a jelenlévő és szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbséggel hozzák. Az ülésen
kívüli döntéshozatal 5. § (8) bekezdés esetében a szavazás történhet elektronikus úton vagy telefonos szavazással.
 (2) Az elnök a tagokkal együtt szavaz, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 (3) A szavazás után a kisebbségben maradó tagok véleményét az ülésről készült emlékeztetőben kell rögzíteni.
8. § Az emlékeztető
 (1) Az ülésről azok lényegét és az ott született döntéseket magában foglaló, valamint az ülésen kívüli döntésről
emlékeztető készül. Az emlékeztetőt a munkacsoport elnöke vagy az általa kijelölt tag készíti.
 (2) Az emlékeztető tartalmazza:
a) a munkacsoport megnevezését,
b) az ülés dátumát és időpontját, valamint amennyiben szükséges, a rendkívüli ülésre való utalást,
c) az ülés helyszínét,
d) az ülésen részt vevők névsorát,
e) szavazás esetén a leadott szavazatok, ellenszavazatok, valamint a tartózkodók számát, határozatképességet,
f ) a fontosabb eredményeket, döntéseket, megállapításokat,
g) a tagok részére kiadott feladatokat,
h) azok határidejét,
i) a tagok által ellátott vagy folyamatban lévő feladatokat, azok állását,
j) a következő ülésre vonatkozó munkacsoporti döntést – lehetőség szerint a következő ülés dátumát, időpontját
és helyszínét –,
k) a munkacsoport elnökének és a jegyzőkönyv vezetőjének nevét, aláírását.
(3) A munkacsoport elnöke az emlékeztetőt a tagoknak és az OBH elnökének a munkacsoporti koordinátoron keresztül
– az elkészültét követően haladéktalanul, de legkésőbb az ülést követő 5 munkanapon belül – elektronikus úton
megküldi.
9. § A munkacsoport elnökének egyes feladatai
 (1) Az elnök köteles a tagok által elkészített részanyagokat begyűjteni és összefoglaló módon feldolgozni.
 (2) A munkacsoport megbízása alapján az elnök a munkacsoport feladatát érintő kérdésekben – az OBH elnökének
jóváhagyását követően – közvetlenül is kikérheti a bírák és az igazságügyi alkalmazottak véleményét, melyek
összesítéséről az OBH közreműködésével gondoskodik.
(3) Az elnök a munkacsoport tevékenységéről tájékoztatja az OBH elnökét havi jelentés, valamint összefoglaló jelentés
formájában.
(4) A munkacsoport tevékenységével kapcsolatos kommunikációról az elnök köteles gondoskodni. E körben az OBH
sajtótájékoztatási tevékenységéről, valamint a bíróságok központi honlapjának sajtószolgálatáról szóló 8/2012. (IV. 25.)
OBH utasításra tekintettel jár el. Így a munkacsoport tevékenységének bírósági szervezeten belüli megjelenítése
érdekében a havi jelentések, kapcsolódó szakmai anyagok, dokumentumok az egyes munkacsoportok számára
a bíróságok központi intranetes oldalán biztosított önálló felületen jelennek meg.
(5) Az egyes munkacsoportok honlapfelületeit a munkacsoport elnöke a munkacsoporti koordinátorral, más nyilvános
képviselettel és az OBH Sajtó és Kommunikációs Osztályával együttműködve szerkeszti.
(6) A bírósági szervezeten kívüli sajtómegjelenések és más nyilvános megjelenések esetén az elnök az OBH elnökével
előzetesen egyeztet az OBH munkacsoporti koordinátorán keresztül.
10. § A munkacsoporti koordinátor egyes feladatai
 (1) Az OBH munkacsoporti koordinátort az OBH elnöke jelöli ki.
 (2) A munkacsoporti koordinátor a munkacsoportokkal kapcsolatos szervezési, koordinációs feladata körében különösen
az alábbi feladatokat látja el:
a) kapcsolatot tart az elnökök és az OBH elnöke között,
b) vezeti a munkacsoportok, illetve tagjainak nyilvántartását, így különösen naprakészen kezeli a munkacsoportokra
vonatkozó alakulásokat, működésük meghosszabbítását elrendelő OBH elnöki határozatokat,
c) a munkacsoport ülésének az OBH épületén kívül történő megszervezése esetén a költségek tekintetében
előzetesen egyeztet a munkacsoport vezetőjével,
d) közreműködik a mindenkor hatályos, a bíróságok és az Országos Bírósági Hivatal gazdálkodásáról szóló
szabályzatban foglalt, a munkacsoportok működésével kapcsolatos rendelkezések végrehajtásában.
(3) A munkacsoporti koordinátor az egyes munkacsoportok honlapfelületeit az OBH Sajtó és Kommunikációs Osztályával
együttműködve jogosult szerkeszteni.
11. § Havi jelentések
 (1) Az elnök rövid, lényegre törő havi jelentést készít a tárgyhót követő hónap 10. napjáig a munkacsoport tevékenységéről,
a tagok által elvégzett és folyamatban lévő feladatokról. Az elnök a havi jelentést az OBH elnökének – az elkészültét
követően haladéktalanul, de legkésőbb a tárgyhót követő hónap 15. napjáig – a munkacsoporti koordinátoron
keresztül megküldi.
(2) Az OBH elnöke a munkacsoport tevékenységéről az elnöktől bármikor tájékoztatást kérhet akár szóban, akár írásban.
 (3) Az elnök a tájékoztatási kötelezettségnek 3 munkanapon belül eleget tesz.
12. § Az összefoglaló jelentés
 (1) Az elnök a munkacsoport működése időtartamának leteltekor a feladat teljesítéséről az OBH elnöke részére
összefoglaló jelentést készít, amely tartalmazza:
a) a munkacsoport 2. § (2) bekezdése, valamint a 2. § (3) bekezdés b)–c) pont szerinti célját és feladatát,
b) a munkacsoport elvégzett tevékenységét és működésének folyamatát,
c) a 9. § (1) és 9. § (2) bekezdésében írtak szerint beszerzett vélemények értékelését,
d) a munkacsoport ténybeli és jogi megállapításait,
e) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen adatokra alapozta,
f ) javaslatot az OBH elnöke által teendő intézkedésekre.
(2) Amennyiben a munkacsoport tevékenysége jogszabályalkotás (módosítás), továbbá a Bszi. 76. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti intézkedés meghozatalára vagy más közjogi szervezetszabályozó eszköz kiadására irányul, illetve
az összefoglaló jelentés ezek meghozatalát javasolja, úgy az összefoglaló jelentés indokolással ellátott szövegszerű
előterjesztést is tartalmaz.
(3) Az összefoglaló jelentés – amennyiben az nem tartalmaz minősített adatot vagy az igazságszolgáltatás érdekeit
súlyosan sértő megállapításokat – nyilvános, az OBH elnöke annak a bíróságok központi intranetes felületén történő
közzététele iránt intézkedik.
13. § A munkacsoport működésének feltételei
 (1) A munkacsoport működésének személyi, tárgyi és technikai feltételeit az OBH biztosítja. A munkacsoport
elnöke a munkacsoporti koordinátoron keresztül az 5. § (4) bekezdés első mondatrészben foglaltak esetén az
ülés megtartásához szükséges helyiségre és berendezésre, továbbá informatikai eszközre vonatkozó igényét az
OBH  Koordinációs Főosztálya felé jelzi. Amennyiben az OBH rendelkezik az ülés megtartásához igényelt szabad
helyiséggel, berendezéssel, valamint informatikai eszközzel, gondoskodik azok szükség szerinti rendelkezésre
állásáról. Jelen bekezdés nem alkalmazható abban az esetben, amennyiben a munkacsoport az OBH székhelyén kívül,
más helyszínen tartja meg az ülését [5. § (4) bekezdés].
(2) A munkacsoport tagja és a szakértő a feladatai ellátásához szükséges adatok megismerése érdekében az OBH
elnökétől, az OBH munkacsoportba rendelt tagjától, illetve bármely bírósági vezetőtől felvilágosítást kérhet, illetve a
feladatai ellátásához kapcsolódóan e szervek vonatkozó irataiba betekinthet a vonatkozó jogszabályok maradéktalan
betartása mellett, azokról másolatot igényelhet.
14. § A munkacsoport tagja és a szakértő költségtérítése, kedvezményei
 (1) A munkacsoport tagja és a szakértő a feladatai ellátásához szükséges mértékben jogosult az OBH és a szolgálati helye
szerinti bíróság informatikai, távközlési és fénymásoló berendezéseinek használatára.
 (2) A központi igazgatás működéséhez szükséges feladatok munkacsoportban történő rendszeres teljesítésének idejére
a bíró és az igazságügyi alkalmazott tag részére – az OBH elnökének javaslatára – a munkáltatói jogkör gyakorlója
kiegészítő pótlékot állapíthat meg.
(3) A kiegészítő pótlék összegére az OBH elnöke tesz javaslatot.
 (4) A munkacsoporti tag kiemelkedő eredményessége esetén az OBH elnöke a bíró és az igazságügyi alkalmazott tagot
elismerő oklevélben, illetve egyéb juttatásban részesítheti.
 (5) Az OBH elnöke által kiállított elismerő oklevél a díjazott szakmai előmenetele során figyelembe veendő.
 (6) A nyugalmazott bíró, a nyugalmazott igazságügyi alkalmazott és a szakértő költségtérítéséről és esetleges díjazásáról
a 3. § (11) bekezdés szerinti polgári jogi szerződésben lehet rendelkezni.
(7) A munkacsoport tagjának az üléseken való megjelenésével kapcsolatban felmerült indokolt költségét az OBH
– az érintett bírósági szervezeti egység igényétől függően – külön elszámolási rend szerint, a bíróságok és az Országos
Bírósági Hivatal gazdálkodásáról szóló 5/2013. (VI. 25.) OBH utasítása rendelkezései szerint (5. melléklet) megtéríti a
(8)–(11) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével.
(8) A munkacsoport üléseit lehetőleg egynaposra kell szervezni.
 (9) A költséghatékony és takarékos gazdálkodás érdekében a munkacsoport ülésére való utazás lehetőleg a Kúria,
ítélőtáblák, törvényszékek szolgálati gépkocsijával történjen. A szolgálati gépjármű igénybevétele esetén a
munkacsoport tagja útiköltség címen nem terjeszthet elő igényt. Saját gépjárművel történő utazás költségének
elszámolása csak kivételesen, indokolt esetben fogadható el. Az igénylés indokoltságát a munkacsoporti koordinátor
bírálja el.
(10) A munkacsoportok ülésén való részvételhez kapcsolódó szállást az OBH – a munkacsoportok nem budapesti
lakóhellyel rendelkező tagjai részére – a Magyar Igazságügyi Akadémián való elhelyezéssel biztosítja. A szállásigényt
a munkacsoporti koordinátor felé kell jelezni legalább 5 nappal a munkacsoport ülését megelőzően. Egyénileg,
szállodában történő elhelyezés költségének megtérítése nem igényelhető.
(11) A munkacsoport tagja részére a beosztási helye szerinti bírósági elnökkel történő egyeztetés alapján szükség szerint
tárgyalási vagy egyéb munkavégzési kedvezmény biztosítható. A beosztási hely szerinti bírósági elnök a munkacsoport
működését akként támogatja, hogy segíti a tag munkacsoporti tevékenységének helybeli megvalósítását és a tag
munkacsoport üléseken való megjelenéséhez hozzájárul.
15. § Záró rendelkezések
 (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás hatálybalépését követő 45 napon belül a munkacsoporti működést felül kell vizsgálni, és az utasítással
való összhangját meg kell teremteni.
 (3) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a munkacsoportok ügyrendjéről szóló 5/2012. (VII. 18.) OBH elnöki ajánlás
hatályát veszti. Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
3/2010. (I. 15.) SZMM utasítása a Szociális és Munkaügyi Minisztérium hivatali szervezete Cafeteriaszabályzatának kiadásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (1) bekezdésében, valamint a (3)–(4) bekezdéseiben foglalt
felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki: 1. § A Szociális és Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) köztisztviselőinek cafeteriajuttatásaira
vonatkozóan jelen utasítás mellékletét képező Cafeteriaszabályzatot adom ki.
2. § A Cafeteriaszabályzat személyi hatálya kiterjed a Minisztériumban foglalkoztatott:
a) köztisztviselőkre, ügykezelőkre, munkavállalókra, b) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alá
tartozó közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatottakra – a Pép. tv.-ben meghatározott mértékben –,
c) külön törvény szerint állami vezetőkre, ha esetükben jogszabály eltérően nem rendelkezik (a továbbiakban:
köztisztviselők). 3. § A köztisztviselőt megillető cafeteriajuttatás éves keretösszege 2010. évben: bruttó 750 000 Ft/fő/év.
4. § (1) Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
(2) Jelen utasítás hatályba lépésével egyidejűleg, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Közszolgálati Szabályzatának
kiadásáról szóló 15/2008. (MüK.8.) SZMM utasítás melléklete X. fejezetének 118–135., 167–176., 182., 184., 187. pontjai,
2010. február 1-jétől a 153–157., a 163–166. pontjai, valamint a 8–9. sz. mellékletek hatályukat vesztik.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
5/2018. (V. 8.) OGY határozata az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az  Országgyűlés az  Alaptörvény 5.  cikk (3)  bekezdése és az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény
(a továbbiakban: Ogytv.) 14. § (1) bekezdés a) pontja alapján országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat
alakít, azok tisztségviselőivé és tagjaivá a következő képviselőket választja:
a) Európai ügyek bizottsága (9 fő)
 Elnök: dr. Hörcsik Richárd (Fidesz)
 Alelnök: Tessely Zoltán (Fidesz)
  Bana Tibor (Jobbik)
  dr. Oláh Lajos (DK)
 Tagok: Csöbör Katalin (Fidesz)
  Dunai Mónika (Fidesz)
  Fenyvesi Zoltán (Fidesz)
  Juhász Hajnalka (KDNP)
  Ungár Péter Károly (LMP)
b) Fenntartható fejlődés bizottsága (10 fő)
 Elnök: Schmuck Erzsébet (LMP)
 Alelnök: Bencsik János (Fidesz)
  dr. Turi-Kovács Béla (Fidesz)
  Kepli Lajos (Jobbik)
 Tagok: Böröcz László (Fidesz)
  Koncz Ferenc (Fidesz)
  Simonka György (Fidesz)
  Varga Gábor (Fidesz)
  Szászfalvi László (KDNP)
  Hajdu László (DK)
A határozatot az Országgyűlés a 2018. május 8-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2018. május 8-i ülésnapján fogadta el.
c) Gazdasági bizottság (15 fő)
 Elnök: Bánki Erik  (Fidesz)
 Alelnök: Hadházy Sándor (Fidesz)
  Manninger Jenő (Fidesz)
  Witzmann Mihály (Fidesz)
  dr. Latorcai János (KDNP)
  Tóth Csaba (MSZP)
  Bősz Anett (Párbeszéd)
 Tagok: Bencsik János (Fidesz)
  Kovács Sándor (Karcag) (Fidesz)
  Riz Gábor  (Fidesz)
  Szatmáry Kristóf (Fidesz)
  Törő Gábor (Fidesz)
  Volner János (Jobbik)
  Molnár Gyula (MSZP)
  Székely Sándor (DK)
d) Honvédelmi és rendészeti bizottság (9 fő)
 Elnök: Kocsis Máté (Fidesz)
 Alelnök: dr. Simon Miklós (Fidesz)
  Móring József Attila (KDNP)
  dr. Vadai Ágnes (DK)
  Demeter Márta (LMP)
 Tagok: Ágh Péter  (Fidesz)
  Bíró Márk  (Fidesz)
  dr. Harangozó Tamás (MSZP)
e) Igazságügyi bizottság (13 fő)
 Elnök: dr. Vejkey Imre (KDNP)
 Alelnök: Czunyiné Dr. Bertalan Judit (Fidesz)
  dr. Vitányi István (Fidesz)
  dr. Staudt Gábor (Jobbik)
 Tagok: dr. Bajkai István (Fidesz)
  dr. Becsó Károly (Fidesz)
  Demeter Zoltán (Fidesz)
  Vigh László (Fidesz)
  dr. Apáti István (Jobbik)
  dr. Varga-Damm Andrea (Jobbik)
  dr. Varga László (MSZP)
  Arató Gergely (DK)
f ) Költségvetési bizottság (15 fő)
 Elnök: Varju László (DK)
 Alelnök: Bartos Mónika (Fidesz)
  dr. Szűcs Lajos (Fidesz)
  dr. Tilki Attila (Fidesz)
  dr. Hargitai János (KDNP)
  Csárdi Antal (LMP)
 Tagok: Barcza Attila (Fidesz)
  Bodó Sándor (Fidesz)
  Boldog István (Fidesz)
  dr. Zsigmond Barna Pál (Fidesz)
  dr. Varga-Damm Andrea (Jobbik)
  Mesterházy Attila (MSZP)
  dr. Mellár Tamás (független)
  Ritter Imre (nemzetiségi képviselő)
g) Kulturális bizottság (15 fő)
 Elnök: dr. Pósán László (Fidesz)
 Alelnök: Barcza Attila (Fidesz)
  dr. Kállai Mária (Fidesz)
  L. Simon László (Fidesz)
  dr. Vinnai Győző (Fidesz)
  Dúró Dóra (Jobbik)
  Kunhalmi Ágnes (MSZP)
 Tagok: Dunai Mónika (Fidesz)
  Nagy Csaba (Fidesz)
  Földi László (KDNP)
  Farkas Gergely (Jobbik)
  dr. Hiller István (MSZP)
  Gréczy Zsolt (DK)
  Szabó Szabolcs (LMP)
h) Külügyi bizottság (12 fő)
 Elnök: Németh Zsolt (Fidesz)
 Alelnök: Balla Mihály (Fidesz)
  Csenger-Zalán Zsolt (Fidesz)
  Juhász Hajnalka (KDNP)
  Mesterházy Attila (MSZP)
 Tagok: Bartos Mónika (Fidesz)
  dr. Zsigmond Barna Pál (Fidesz)
  Nacsa Lőrinc (KDNP)
  Gyöngyösi Márton (Jobbik)
i) Mentelmi bizottság (6 fő)
 Elnök: dr. Hargitai János (KDNP)
 Alelnök: Karácsony Gergely (Párbeszéd)
 Tagok: dr. Kerényi János (Fidesz)
  dr. Vitányi István (Fidesz)
  Pintér Tamás (Jobbik)
  Szabó Sándor (MSZP)
j) Mezőgazdasági bizottság (11 fő)
 Elnök: Font Sándor (Fidesz)
 Alelnök: Bóna Zoltán (Fidesz)
  Győrffy Balázs (Fidesz)
  Magyar Zoltán (Jobbik)
 Tagok: Dankó Béla (Fidesz)
  Jakab István (Fidesz)
  Pócs János (Fidesz)
  Vécsey László (Fidesz)
  dr. Apáti István (Jobbik)
  dr. Steinmetz Ádám (Jobbik)
  dr. Gémesi György (LMP)
k) Nemzetbiztonsági bizottság (7 fő)
 Elnök: Mirkóczki Ádám (Jobbik)
 Alelnök: Németh Zsolt (Fidesz)
 Tagok: Bartos Mónika (Fidesz)
  Lezsák Sándor (Fidesz)
  Móring József Attila (KDNP)
  dr. Molnár Zsolt (MSZP)
  dr. Szél Bernadett (LMP)
l) Nemzeti összetartozás bizottsága (9 fő)
 Elnök: Pánczél Károly (Fidesz)
 Alelnök: Bóna Zoltán (Fidesz)
  Szászfalvi László (KDNP)
  dr. Molnár Zsolt (MSZP)
 Tagok: Fenyvesi Zoltán (Fidesz)
  dr. Tilki Attila (Fidesz)
  dr. Zsigmond Barna Pál (Fidesz)
  dr. Brenner Koloman (Jobbik)
  Szávay István (Jobbik)
m) Népjóléti bizottság (15 fő)
 Elnök: Korózs Lajos (MSZP)
 Alelnök: dr. Kovács József (Fidesz)
  dr. Selmeczi Gabriella (Fidesz)
  dr. Zombor Gábor (Fidesz)
  dr. Lukács László György (Jobbik)
 Tagok: Kovács Sándor (Mátészalka) (Fidesz)
  dr. Molnár Ágnes (Fidesz)
  dr. Pesti Imre (Fidesz)
  Révész Máriusz (Fidesz)
  dr. Tapolczai Gergely (Fidesz)
  Nacsa Lőrinc (KDNP)
  Ander Balázs (Jobbik)
  dr. László Imre (DK)
  Szabó Timea (Párbeszéd)
n) Vállalkozásfejlesztési bizottság (11 fő)
 Elnök: Z. Kárpát Dániel (Jobbik)
 Alelnök: Bányai Gábor (Fidesz)
  Szatmáry Kristóf (Fidesz)
  Molnár Gyula (MSZP)
 Tagok: Becsó Zsolt (Fidesz)
  Gelencsér Attila (Fidesz)
  Ovádi Péter (Fidesz)
  dr. Tiba István (Fidesz)
  Bangóné Borbély Ildikó (MSZP)
  Tordai Bence (Párbeszéd)
2. Az Országgyűlés az Ogytv. 14. § (1) bekezdés a) pontja és 21/A. § (2) bekezdése alapján törvényalkotási bizottságot
alakít, és annak tisztségviselőivé, valamint tagjaivá a következő képviselőket választja:
Törvényalkotási bizottság (39 fő)
 Elnök: Hende Csaba (Fidesz)
 Alelnök: dr. Bajkai István (Fidesz)
  Balla György (Fidesz)
  dr. Salacz László (Fidesz)
  Vécsey László (Fidesz)
  Hegedűs Lorántné (Jobbik)
  dr. Harangozó Tamás (MSZP)
 Tagok: B. Nagy László (Fidesz)
  Bartos Mónika (Fidesz)
  Bóna Zoltán (Fidesz)
  Dunai Mónika (Fidesz)
  Farkas Flórián (Fidesz)
  Hadházy Sándor (Fidesz)
Herczeg Tamás (Fidesz)
  Hirt Ferenc (Fidesz)
  Horváth László (Fidesz)
  Jakab István (Fidesz)
  Mátrai Márta (Fidesz)
  Nyitrai Zsolt (Fidesz)
  Ovádi Péter (Fidesz)
  dr. Selmeczi Gabriella (Fidesz)
  dr. Szűcs Lajos (Fidesz)
  dr. Tapolczai Gergely (Fidesz)
  Nacsa Lőrinc (KDNP)
  dr. Vejkey Imre (KDNP)
  dr. Fülöp Erik (Jobbik)
  Jakab Péter (Jobbik)
  Stummer János (Jobbik)
  Szilágyi György (Jobbik)
  Bangóné Borbély Ildikó (MSZP)
  Hiszékeny Dezső (MSZP)
  dr. Tóth Bertalan (MSZP)
  Arató Gergely (DK)
  Hajdu László (DK)
  dr. Keresztes László Lóránt (LMP)
  Burány Sándor (Párbeszéd)
3. Az Országgyűlés az Ogytv. 14. § (1) bekezdés a) pontja alapján nemzetiségeket képviselő bizottságot alakít, annak
elnevezését az  alábbiak szerint határozza meg, valamint tisztségviselőivé а következő nemzetiségi képviselőt és
nemzetiségi szószólót választja:
Magyarországi nemzetiségek bizottsága
 Elnök: Ritter Imre (nemzetiségi képviselő)
 Alelnök: Farkas Félix (nemzetiségi szószóló)
4. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
 5. A bizottságok megbízatása – a 6. pontban foglalt kivétellel – e határozat hatálybalépésekor kezdődik.
 6. A Magyarországi nemzetiségek bizottságának megbízatása 2018. május 9-én kezdődik.
 7. Hatályát veszti
a) az  Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
13/2014. (V. 6.) OGY határozat;
b) az  Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
13/2014. (V. 6.) OGY határozat módosításáról szóló 15/2014. (V. 27.) OGY határozat;
c) az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló 31/2014. (VII. 8.) OGY határozat;
d) az  Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
32/2014. (VII. 8.) OGY határozat. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1038/2016. (II. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Magyarország Kormánya és a megyei jogú városok önkormányzatai között első ütemben kötött együttműködési megállapodásokkal összefüggő intézkedésekről.
A Kormány a  2015. év folyamán a  Modern Városok Program keretében 13 megyei jogú város – Sopron, Eger, Zalaegerszeg,
Miskolc, Pécs, Debrecen, Székesfehérvár, Szolnok, Nagykanizsa, Érd, Kaposvár, Nyíregyháza és Szombathely – önkormányzatával
kötött együttműködési megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodások). Az  első ütemben kötött Megállapodásokban
foglaltak eredményes megvalósítását elősegítve minden érintett város esetében külön kormányhatározat (a  továbbiakban:
kormányhatározatok) rögzítette – a  felelősök és a  határidők kijelölésével – az  egyes fejlesztési célok és programok
megvalósításával összefüggő kormányzati feladatokat. A  Kormány a  Megállapodásokban meghatározott célkitűzéseket
megerősítve, valamint a vállaltak teljesítése és az ehhez szükséges kormányzati feladatok ütemezett végrehajtása érdekében
 1. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a kormányzati tevékenység összehangolásáért való feladat
és hatáskörében – gondoskodjon a Megállapodásokban, illetve a kormányhatározatokban meghatározott feladatok
végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a kormányhatározatokban felelősként megjelölt minisztereket, hogy gondoskodjanak a Miniszterelnökséget
vezető miniszterrel történő, az 1. pont szerinti feladat ellátásában való közreműködésről és együttműködésről, ennek
érdekében a  kormányhatározatok szerint a  felelősségükbe tartozó – a  Megállapodások végrehajtását szolgáló –
feladatokra vonatkozóan, illetve a feladat- és hatáskörüket érintően adjanak meg minden szükséges tájékoztatást és
segítséget a Miniszterelnökséget vezető miniszter részére;
Felelős: a kormányhatározatokban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: folyamatos
3. az 1. mellékletben határozza meg az első ütemben kötött Megállapodásban foglaltak megvalósítását szolgáló 2016.
évi forrásigényeket;
4. felhívja a kormányhatározatokban felelősként megjelölt minisztereket, hogy határozzák meg a Megállapodásokban
foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges
a) 2016. évi forrásigényeket azon feladatok végrehajtására vonatkozóan, amelyekre vonatkozóan
az 1. mellékletben nem került rögzítésre forrásigény,
b) 2017. évi forrásigényt,
és a  forrásigényről – a 2. pontban meghatározottakkal összhangban – tájékoztassák a Miniszterelnökséget vezető
minisztert;
Felelős: a kormányhatározatokban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: haladéktalanul, legkésőbb 2016. február 26-ig
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
közreműködésével – a Megállapodásokban foglaltak végrehajtásához
a) 2016. évben szükséges költségvetési forrás ütemezett biztosításáról a  XI. Miniszterelnökség költségvetési
fejezetben az 1. mellékletben 2016. évre meghatározott forrásigény figyelembevételével,
b) gondoskodjon – a Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével – a Megállapodásokban foglaltak
végrehajtásához 2017. évben szükséges, a  4.  pont b)  alpontja alapján meghatározásra kerülő költségvetési
forrás XI. Miniszterelnökség költségvetési fejezetben önálló előirányzaton történő biztosításáról a  2017. évi
központi költségvetés előkészítése és tervezése során;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében folyamatosan
 a b) alpont tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezése keretében
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy negyedévente tájékoztassa a  Kormányt
a Megállapodások végrehajtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos, első alkalommal 2016. március 31. napjáig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2013. (X. 25.) KIM utasítás.  2. dr. Mihalovics Péter a közigazgatási és igazságügyi miniszter kabinetfőnöki feladatainak ellátására, valamint
az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati
koordinációjával kapcsolatos teendők ellátásáért
felelős miniszteri biztos 31/2013. (X. 11.) KIM utasítás
3. dr. Virág Rudolf a területi államigazgatás fejlesztéséért felelős
miniszteri biztos
28/2013. (VIII. 30.) KIM utasítás 4. dr. Wetzel Tamás az egyszerűsített honosítási és az állampolgárságmegállapítási eljárás felügyeletével kapcsolatos
feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztos 23/2013. (VII. 19.) KIM utasítás
5. dr. Deák Rita a kormányablakok fizikai kialakításával összefüggő
feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztos
18/2013. (VI. 18.) KIM utasítás ’’ A közigazgatási és igazságügyi miniszter 34/2013. (X. 25.) KIM utasítása
miniszteri biztos kinevezéséről
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2013. október 28. napjától
2014. április 28. napjáig dr. Guller Zoltánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az Államreform Operatív Program vonatkozásában
a) gondoskodik az akciótervek kidolgozásáról,
b) felügyeli valamennyi projekt megvalósulását,
c) beszámoltatja a kedvezményezett projektgazdákat a projektek megvalósulásáról,
d) monitoring rendszert működtet.
3. § A miniszteri biztos a 2. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
Államreform Operatív Programmal kapcsolatos tevékenységét.
4. § A miniszteri biztos a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Államreform Operatív Program projektjeinek
vonatkozásában
a) irányítja a projektek menedzsmentjével kapcsolatos feladatokat,
b) részt vesz a 2014–2020-as európai uniós tervezési időszakra vonatkozó közigazgatás-fejlesztéssel kapcsolatos
feladatok ellátásában. 5. § A miniszteri biztos az Elektronikus Közigazgatási Operatív Program vonatkozásában ellátja a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztériumot érintő projektmenedzsmenttel kapcsolatos feladatokat.
6. § (1) A miniszteri biztos a Környezet és Energia Operatív Program végrehajtása során a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
17/2010. (VIII. 31.) KIM utasítás (a továbbiakban: KIM SZMSZ) 4. függelék I. pontjában meghatározott szervezetek
vonatkozásában
a) felügyeli valamennyi projekt megvalósulását,
b) beszámoltatja a kedvezményezett projektgazdákat a projektek megvalósulásáról,
c) monitoring rendszert működtet.
(2) A miniszteri biztos az (1) bekezdésben meghatározott feladatai ellátása körében irányítja a Környezet és Energia
Operatív Programmal kapcsolatos projektmenedzsment tevékenységét.
7. § A miniszteri biztos az Erzsébet-program vonatkozásában
a) előkészíti az Erzsébet-program megvalósításához szükséges jogszabályok tervezetét, kezdeményezi azok
koordinációját;
b) felelős a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium között, valamint
az egyéb intézmények közötti kapcsolattartásért;
c) az Erzsébet-program megvalósítása érdekében koordinálja a szükséges közigazgatási egyeztetéseket,
végrehajtja az egyeztetés eredményeként hozott döntéseket;
d) kidolgozza az Erzsébet-programra vonatkozó fejlesztési javaslatokat, indítványt tesz az üdültetési tevékenységet
szolgáló ingatlanállomány kialakítására;
e) előkészíti és irányítja az Erzsébet téri Kulturális Központ és Park (a Gödör Klub és a Design Terminál) építési
munkáinak befejezését, az ingatlanegyüttes fejlesztését, kialakítja az új, egységes intézmény működési
modelljét;
f ) uniós források bevonását kezdeményezi az Erzsébet-program továbbfejlesztése érdekében;
g) az Erzsébet-program nemzetközi megismertetése érdekében együttműködik szociális, valamint gyermek- és
ifjúságvédelmi célú nemzetközi szervezetekkel. 8. § A miniszteri biztos szakmai irányítást gyakorol a minisztérium tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, valamint a Balassi
Intézet szakmai felügyelete alatt álló gazdasági társaságok vonatkozásában.
9. § A miniszteri biztos gyakorolja a KIM SZMSZ 50. § b) és c) pontjában meghatározott feladatköröket.
10. § (1) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított havi 200 000 Ft összegű díjazás illeti
meg.
(2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
11. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2013. (IV. 26.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1580/2016. (X. 24.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 1905,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 32.  Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök