text:
795/D/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a családok támogatásáról
szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 38. § (1) bekezdésével
összefüggésben benyújtott, mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt
elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 1. §-a, 38. § (1) bekezdése
és V. fejezete alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt
visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a gyermekgondozási segély
melletti jövedelempótlék kifizetésének rendjéről szóló
152/2003. (IX. 23.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó számos beadványában, az indítvány
benyújtására okot adó konkrét ügy részletes ismertetése
mellett alkotmányjogi panasszal élt a Győr-Moson-Sopron
Megyei Bíróság K.27.090/2005/4. sz. jogerős ítéletével
szemben.
1.1. Az indítványozó álláspontja szerint a gyermekgondozási segély melletti jövedelempótlék kifizetésének
rendjéről szóló 152/2003. (IX. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdése ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével. Az indítványozó szerint az R.
visszaható hatályú rendelkezést tartalmaz, mivel megalkotását megelőző időre, 2000. január 1. és 2002. március 7.
közötti időszakra szabályozza a jövedelempótlék kifizetésének rendjét. A visszaható hatályú jogalkotás pedig sérti
az Alkotmány jogállamiságot rögzítő rendelkezését.
1.2. Az indítványozó kérte az Alkotmánybíróságtól a
családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény
(a továbbiakban: Cst.) 38. § (1) bekezdésének megsemmisítését és konkrét ügyben történő alkalmazhatóságának kizárását. Egyfelől az indítványozó hivatkozott arra, hogy a
Cst. elévülési szabályainak „élő jogalkalmazása” szerzett
jogokat szűkít, mivel a bírói gyakorlat a Cst. 38. § (1) bekezdésében rögzített hároméves elévülési időt a jövedelempótlékra is alkalmazza. Az indítványozó előadta, hogy
az ő esetében a terhesség a Cst. hatályba lépését megelőző
időszakra esett, amikor a családi pótlékról és a családok támogatásáról 1990. évi XXV. törvény (a továbbiakban:
Cspt.) 8. § (1) bekezdése ötéves elévülési időről rendelkezett. Álláspontja szerint az a körülmény, hogy ügyében a
szigorúbb elévülési időt alkalmazták, sérti az Alkotmány
2. § (1) bekezdését. Az indítványozó – az okozati összefüggés érdemi megjelölése nélkül – hivatkozott arra is,
hogy a Cst. 38. § (1) bekezdése az Alkotmány 70/K. §-át
is sérti.
Az indítványozó szerint sérti a jogállamiságot az is,
hogy a Cst. 38. § (1) bekezdése szerint a „jogszabálysértés
megállapításától visszafelé számított három éven belül járó összeget” kell kifizetni, ha az igényt jogszabálysértően
elutasították. Álláspontja szerint nem a jogszabálysértés
megállapításának, hanem felfedezésének van relevanciája;
hosszú eljárás esetén csökkenhet az érvényesíthető időszak, vagy az igényérvényesítés teljesen ellehetetlenülhet.
1.3. Alkotmányjogi panaszában az indítványozó kérte a
Cst. 1. §-a, valamint V. fejezete megsemmisítését is, azonban nem jelölte meg, hogy e törvényi szabályok az Alkotmány mely rendelkezéseit és mennyiben sértik.
Az indítványozó továbbá felsorolásszerűen hivatkozott
az Alkotmány számos szakaszára, amelyek álláspontja
szerint a konkrét ügye elbírálása során sérültek.
2. Az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását is kérte az Alkotmánybíróságtól. Egyfelől az indítványozó szerint sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiságot, hogy
a Cst. nem ír elő kamatfizetési kötelezettséget az ellátás
késedelmes kifizetése esetére. Másfelől az indítványozó
tartalmilag azoknak a garanciális szabályoknak a teljes hiányát állítja, amelyek biztosítják a Cspt.-ben rögzített ötéves elévülési idő alkalmazását azok számára, akik terhessége a Cst. hatályba lépését megelőzően következett be.
Álláspontja szerint az elévülési idő csökkentésével a jogalkotó szerzett jogot vont meg, amely szintén sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
II. 1. Az Alkotmány hivatkozott rendelkezései: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(…)
70/K. § Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett
igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság előtt
érvényesíthetők.”
2. A Cst. vonatkozó, indítvány benyújtásakor hatályos
rendelkezései:
„1. § E törvény célja, hogy a családok szociális biztonságának elősegítése, a gyermeknevelés anyagi terheinek
csökkentése érdekében meghatározza az állam által nyújtandó családtámogatási ellátások rendszerét, formáit, az
ellátások jogosultsági feltételeit, valamint az ellátások
megállapításával és folyósításával kapcsolatos legfontosabb hatásköri és eljárási szabályokat.
(…)
38. § (1) Ha az igény elbírálása után megállapítást nyer,
hogy az igényt jogszabálysértő módon elutasították, vagy
alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg
folyósítottak, úgy a jogszabálysértés megállapításától
visszafelé számított három éven belül járó összeget ki kell
fizetni.”
3. A Cst. hatályos 38. § (1) bekezdése értelmében:
„Ha a kérelem elbírálása után megállapítást nyer, hogy a
kérelmet jogszabálysértő módon elutasították, vagy alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg folyósítottak, úgy a jogszabálysértés megállapításától visszafelé
számított három éven belül járó összeget ki kell fizetni.”
4. Az R. vonatkozó, indítvány benyújtásakor hatályos
szabálya szerint:
„1. § (1) Aki a 2000. január 1-je és 2002. március 7-e
közötti időszakban gyermekgondozási segélyben (a továbbiakban: gyes) részesült, a gyes tényleges folyósításának
időtartamára a 26/1979. (VII. 21.) MT rendelet 20. §-ában
meghatározott jövedelempótlékra jogosult, amennyiben
részére jövedelempótlék-folyósítás még nem történt.”
III. Az indítvány részben megalapozatlan, részben érdemi
elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott az „élő jog” problémájával. Az 57/1991. (IX. 8.)
AB határozat megállapította: „[a]mennyiben a bírói gyakorlat és az általánosan elfogadott jogértelmezés a normaszöveget – a lehetséges több értelme közül – egységesen
csak egy bizonyos, meghatározott értelemben alkalmazza,
az Alkotmánybíróságnak a normaszöveget ezzel az értelemmel és tartalommal kell az alkotmányosság szempontjából vizsgálnia. Ha ugyanis ez – a gyakorlatban érvényesülő normatartalom – megállapítható, az alkotmányossági
vizsgálatnak abból a tényből kell kiindulnia, hogy a jogszabály tartalma és értelme az, amit annak az állandó és
egységes jogalkalmazási gyakorlat tulajdonít. (…) Mindebből következik, hogy az Alkotmánybíróságnak nem a
normaszöveget önmagában, hanem az érvényesülő, a hatályosuló és megvalósuló normát, azaz az »élő jogot« kell az
Alkotmány rendelkezéseinek tartalmával és az Alkotmány
elveivel összevetnie” [ABH 1991, 272, 276–277.].
Az „élő jog” vizsgálata azonban nem jelenti azt, hogy az
Alkotmánybíróság felülvizsgálhatná a jogalkalmazás törvényességét. A tényállás és a jogszabály egymásra vonatkoztatása, ezzel kapcsolatban a jogszabály értelmezése a
bíróságok hatáskörébe tartozik. Emiatt az Alkotmánybíróság vizsgálatát az indítvány azon részeire korlátozta, amelyek jogszabály Alkotmányba ütközését, illetve mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megvalósulását állítják.
2. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése mi
att alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az alkotmányjogi panasz
egyedi jogalkalmazói aktus ellen irányuló jogorvoslat,
amely alkotmányos alapjog sérelme esetén vehető igénybe
[65/1992. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1992, 289, 291.].
Jelen esetben az indítványozó alkotmányjogi panaszában arra hivatkozott, hogy a Cst. és az R. vonatkozó szabályai az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütköznek. Az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján azonban a jogállamiság követelményéhez általában nem fűződik olyan alkotmányos alapjog, amelyre alkotmányjogi panaszt lehetne
alapítani (712/D/2004. AB végzés, ABH 2007, 2708,
2711.; 436/D/2005. AB végzés, ABH 2008, 3517, 3519.).
Alkotmányjogi panaszában az indítványozó hivatkozott
az Alkotmány 70/K. §-ának sérelmére is, okozati összefüggést azonban nem jelölt meg. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése értelmében az indítványban meg kell jelölni a kérelem alapjául szolgáló okot. Nem elég az Alkotmány rendelkezésére hivatkozni, meg kell indokolni, hogy az Alkotmány rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály
miért és mennyiben sérti (472/B/2000. AB határozat, ABH
2001, 1655.).
Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü.
határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján
– érdemi vizsgálat nélkül – visszautasította.
3.1. Az Alkotmánybíróság – erre irányuló indítvány
alapján – vizsgálta azt is, hogy mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll-e fenn amiatt, hogy a Cst.
38. § (1) bekezdése nem ír elő kamatfizetést az ellátás késedelmes kifizetésének esetére.
Az Abtv. 49. § (1) bekezdése szerint, ha az Alkotmánybíróság hivatalból vagy bárki indítványára azt állapítja
meg, hogy a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel
alkotmányellenességet idézett elő, a mulasztást elkövető
szervet – határidő megjelölésével – felhívja feladatának
teljesítésére. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata
szerint a jogalkotó szerv jogalkotási kötelezettségének
konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget
tenni, ha az alkotmányellenes helyzet – a jogi szabályozás
iránti igény – annak nyomán állott elő, hogy az állam jogszabályi úton beavatkozott bizonyos életviszonyokba, és
ezáltal az állampolgárok egy csoportját megfosztotta alkotmányos jogai érvényesítésének lehetőségétől [22/1990.
(X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.]. Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést nemcsak akkor állapít meg, ha az adott tárgykörre vonatkozóan semmilyen szabály nincs [35/1992. (VI. 10.)
AB határozat, ABH 1992, 204, 205.], hanem akkor is, ha
az adott szabályozási koncepción belül az Alkotmányból
levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés hiányzik
[22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108, 113.;
29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 122, 128.;
15/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 132, 138.].
„A szabályozás tartalmának hiányos voltából eredő alkotmánysértő mulasztás megállapítása esetében is a mulasztás, vagy a kifejezett jogszabályi felhatalmazáson nyugvó
vagy ennek hiányában, a feltétlen jogszabályi rendezést
igénylő jogalkotói kötelezettség elmulasztásán alapul”
[4/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 52, 57.].
Az Alkotmánybíróság a 722/B/2003. AB határozatban
utólagos normakontroll keretében már vizsgálta a Cst.
38. § (1) bekezdését a kamatfizetés tekintetében. E határozatában az Alkotmánybíróság rámutatott: „az Alkotmány
rendelkezéseiből közvetlenül nem vezethető le a Cst. szerinti egyes ellátások konkrét szabályozása vagy mértéke
sem. (…) Önmagában az, hogy az érdekeiben sérelmet
szenvedett fél kamatokkal vagy kamatok nélkül tarthat
csak igényt a jogszabálysértés megállapításától járó
összegre, nem vet fel alkotmányossági kérdést: a Cst. 38. §
(1) bekezdése az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott szabályaival nem ellentétes abból az okból, hogy
nem tartalmaz előírást a kamatokról” (ABH 2004, 1748,
1756–1757.).
A törvényhozónak nincs olyan, Alkotmányból eredő
kötelezettsége, amely alapján kamatot kellene biztosítania
annak, akinek családtámogatási kérelmét jogszabálysértően elutasították. Ebből kifolyólag nem eredményez alkotmányellenes helyzetet az sem, hogy ilyen szabályt a Cst.
nem tartalmaz. Mivel pedig a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapításának feltétele,
hogy a szabályozás hiánya Alkotmányba ütközzön, az Alkotmánybíróság az indítványt e tekintetben elutasította.
3.2. Az indítványozó szerint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn amiatt is, hogy a Cst.
nem tartalmaz az elévülési idő tekintetében garanciális
szabályt azokra nézve, akik terhessége a Cst. hatályba lépését megelőzően, a Cspt. hosszabb elévülési időt biztosító hatálya alatt következett be.
Az Alkotmánybíróság a családtámogatási rendszerrel
szemben támasztható egyes alkotmányossági követelményekről és az egyes ellátások átalakításának, megszüntetésének feltételeiről a 43/1995. (VI. 30.) AB határozatban
rendelkezett. E határozat rendelkező része megállapította:
„A jogbiztonság a szerzett jogok védelme érdekében megköveteli, hogy az anyasági és a gyermektámogatási rendszer keretei között a viszonylag rövid és meghatározott
idejű támogatásokat: a várandóssági pótlékot, a terhességi-gyermekágyi segélyt, a gyermekgondozási segélyt
(gyes), a gyermekgondozási díjat (gyed) és a gyermeknevelési támogatást (gyet) – a már megszületett és az 1995.
június hó 15. napjától számított 300 napon belül megszületendő gyermek tekintetében a hatályos jogszabályokban
meghatározottaknál nem kedvezőtlenebb feltételekkel és
időtartamra biztosítsák.
Az anyasági és gyermektámogatási rendszerbe tartozó,
hosszú időtartamra szóló támogatási forma esetében – különösen, ha abban nincs biztosítási elem – a törvényalkotó
jogosult a támogatás egész jogi szabályozását a jogosultság jogalapjára és előfeltételeire is kiható módon akként
megváltoztatni, hogy a változtatás azokra is kihasson, akik
a támogatásra már jogot szereztek. Ilyenkor azonban az új
rendszerre való áttérésnek a jogbiztonsággal összefüggő
alkotmányos követelménye az érintettek számára olyan
felkészülési idő biztosítása, amely szükséges a megváltozott rendelkezésekhez való alkalmazkodáshoz és a család
gazdálkodásának az új feltételekhez igazodó megszervezéséhez” (ABH 1995, 188.).
A határozat alapján azonban nem következik az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből olyan követelmény, hogy a
családtámogatási rendszer semmilyen tekintetben sem válhat az igénybevevő számára a terhesség idején hatályos
szabályoknál hátrányosabbá. Az indítványozó által vitatott jövedelempótlék esetében nincs biztosítási elem, így
ahhoz „váromány” nem fűződik, és a szabályozás módosítása nem a tulajdonvédelem [Alkotmány 13. § (1) bekezdés] szabályai, hanem a szerzett jog alapján ítélhető meg.
A szerzett jogok védelme a jogállamban szabályként érvényesül, de nem abszolút érvényű, kivételt nem tűrő szabály. A kivételek elbírálása azonban csak esetenként lehetséges. Azt, hogy a kivételes beavatkozás feltételei fennállanak-e, végső fórumként az Alkotmánybíróságnak kell eldöntenie [32/1991. (VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146,
154.]. Az elévülés nem érinti a támogatás jogalapját, előfeltételeit, összegszerűségét, csupán az igény érvényesíthetőségét határozza meg. Az igény érvényesítésének feltételeit a jogalkotó szabadon módosíthatja; a szerzett jogok
védelméből következően ennek alkotmányi korlátja a
megfelelő felkészülési idő biztosítása.
Az a körülmény tehát, hogy a Cst. 38. § (1) bekezdése a
Cspt. 8. § (1) bekezdésénél rövidebb elévülési időt határoz
meg, nem vet fel alkotmányossági kérdést; a szerzett jogok
védelméből nem következik az elévülési idő módosításának a teljes tilalma, ha az igény érvényesíthetőségét az új
szabályozás is ténylegesen biztosítja.
Mindemellett a Cst. 50. § (3) és (4) bekezdései tartalmaznak átmeneti rendelkezéseket azokra nézve, akik valamilyen támogatási forma iránti igényüket a Cst. hatályba
lépését megelőzően, a Cspt. szabályai szerint nyújtották
be; továbbá azokra nézve, akik a Cspt. szabályai alapján
részesültek ellátásban. Rájuk nézve a Cst. nem módosította a támogatás igénybevételének szabályait.
Erre tekintettel elutasította az Alkotmánybíróság azt a
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt, amely szerint alkotmányellenes helyzet állt elő annak következtében, hogy a Cst.
38. § (1) bekezdésében rögzített hároméves elévülési határidőt a jövedelempótlék folyósításánál azokra is alkalmazni kell, akik terhessége a Cspt. hatálya alatt követke-
zett be. A Cst. 38. § (1) bekezdésében rögzített elévülési
szabály egyéb kérdéseit az Alkotmánybíróság – megfelelő
indítvány hiányában – nem vizsgálta érdemben.
Budapest, 2010. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1827/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0029 azonosító számú („21. sz. főút 2x2 sávra történő bővítése a 17+000–21+520 km szelvények között” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0029 azonosító számú, „21. sz. főút 2x2 sávra történő
bővítése a  17+000–21+520 km szelvények között” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
131/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy dohányterméket forgalmazó üzlet ne
működhessen olyan egészségügyi intézmény 600 méteres körzetén belül, ahol 18 évnél fiatalabbak egészségügyi
ellátásával is foglalkoznak?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) B)  cikk (1)  bekezdése szerint Magyarország független,
demokratikus jogállam. A  demokratikus jogállam egyik fő jellemzője a  jogbiztonság, és annak érvényesülése.
Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint azonban a  kérdésben megtartásra kerülő eredményes és
érvényes népszavazás jogbizonytalanságot okozna azzal, hogy új oktatási intézmény létesítése a  már korábban
jogszerű működési engedéllyel üzemelő dohányterméket forgalmazó üzletek működését utólagosan megtiltaná.
Az Alaptörvény XIII.  cikke alapján a  tulajdonhoz való jog alkotmányos védelmet élvez, korlátozására csak
közérdekből, olyan módon kerülhet sor, hogy a korlátozás mértéke arányban álljon a jogalkotási cél fontosságával.
A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezésben szereplő – az üzlet tulajdonosát terhelő – kötelezettség, mely
egy oktatási intézmény utólagos létesítésével keletkezne, és vagy az üzlet megszüntetését vagy annak áthelyezését
eredményezné, csak távoli kapcsolatban áll a közérdekű célokkal és így e kötelezettség aránytalan.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő eredményes országos
népszavazásnak az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos
jogokat – így a  demokratikus jogállam részét képező jogbiztonság elvét, valamint a  tulajdonjoghoz való jogot –
korlátozná, amely az Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés
a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés nem egyértelmű, ugyanis nem állapítható meg
pontosan, hogy a  600 méteres távolságot közterületen mérve vagy légvonalban kell megállapítani, illetve
nem egyértelmű az  sem, hogy az  adott egészségügyi létesítmény épületének mely részétől kellene számítani
a távolságot.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésén, XIII. cikkén, 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. §
b) és c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés
c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az  1990. évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
26/2016. (IX. 8.) EMMI rendelete az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24.  §
(6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  emberi erőforrások minisztere (a  továbbiakban: miniszter) által alapított elismerés a  miniszter feladat- és
hatáskörébe tartozó, illetve az  azt támogató területeken végzett kiemelkedő, illetve magas színvonalú szakmai
tevékenységért adományozható.
(2) Miniszteri elismerésként díj, emlékérem, cím (a  továbbiakban együtt: díj) és a  Miniszter Elismerő Oklevele
adományozható.
(3) Az adományozandó emlékérmek – a 2. § (2) bekezdés 6. pontja és 15. pontja, a 2. § (5) bekezdés 1. pontja, a 2. §
(6)  bekezdés 2.  pontja, valamint a  2.  § (12)  bekezdés 3.  pontja szerinti díjak kivételével – egységes, az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) nevével ellátott hátlappal rendelkeznek.
2. § (1) A miniszter által adományozandó díjak az egészségügyi ágazatban a következők:
1. Hőgyes Endre-díj,
2. Semmelweis Ignác-díj,
3. Batthyány-Strattmann László-díj,
4. Pro Sanitate díj,
5. Pro Vita díj,
6. Védőnői Szolgálatért díj.
(2) A miniszter által adományozandó művészeti díjak a kulturális ágazatban a következők:
 1. Balázs Béla-díj,
 2. Balogh Rudolf-díj,
 3. Blattner Géza-díj,
 4. Erkel Ferenc-díj,
 5. Ferenczy Noémi-díj,
 6. Gérecz Attila-díj,
 7. Harangozó Gyula-díj,
 8. Hortobágyi Károly-díj,
 9. Jászai Mari-díj,
10. József Attila-díj,
11. Liszt Ferenc-díj,
12. Márai Sándor-díj,
13. Martin György-díj,
14. Munkácsy Mihály-díj,
15. Németh Lajos-díj,
16. Szabolcsi Bence-díj,
17. Táncsics Mihály-díj,
18. A Népművészet Ifjú Mestere díj.
(3) A  miniszter által adományozandó művészet- és közművelődés-igazgatási, művészetelméleti és közművelődéselméleti díj a kulturális ágazatban a következő:
1. Bánffy Miklós-díj.
(4) A miniszter által adományozandó közművelődési díj a kulturális ágazatban a következő:
1. Csokonai Vitéz Mihály-díj.
(5) A miniszter által adományozandó közgyűjteményi díjak a kulturális ágazatban a következők:
1. Móra Ferenc-díj,
2. Pauler Gyula-díj,
3. Szinnyei József-díj.
(6) A miniszter által adományozandó egyéb kulturális díjak a kulturális ágazatban a következők:
1. Nemzeti Ifjúsági Zenekar cím,
2. Pro Cultura Hungarica díj.
(7) A miniszter által adományozandó köznevelési és felsőoktatási díjak az oktatási ágazatban a következők:
1. Eötvös József-díj,
2. Apáczai Csere János-díj,
3. Németh László-díj,
4. Trefort Ágoston-díj,
5. Kármán Tódor-díj,
6. Pedagógus Szolgálati Emlékérem.
(8) A miniszter által adományozandó köznevelési díj az oktatási ágazatban:
1. Brunszvik Teréz-díj.
(9) A miniszter által adományozandó felsőoktatási díj az oktatási ágazatban:
1. Szent-Györgyi Albert-díj.
(10) A miniszter által adományozandó díjak a sport ágazatban a következők:
1. Bay Béla-díj,
2. Csik Ferenc-díj,
3. Eszterházy Miksa-díj,
4. Kerezsi Endre-díj,
5. Kemény Ferenc-díj.
(11) A miniszter által adományozandó díjak a szociális és családügyi ágazatban:
1. Pro Caritate díj,
2. Elige Vitam díj,
3. Idősekért díj,
4. Pro Familiis díj,
5. Szent Kristóf a Gyermekekért díj,
6. Pro Voluntarius,
7. Esélyteremtésért díj,
8. Szociális Munkáért díj,
9. Magyar Fiatalokért díj.
(12) A  miniszter által adományozható díjak az  egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatok területén
a következők:
1. Károli Gáspár-díj,
2. Fraknói Vilmos-díj,
3. Scheiber Sándor-díj.
(13) A  miniszter által adományozható díj a  tartósan kiemelkedő színvonalú, a  minisztériumban végzett közszolgálati
tevékenységért:
1. Közösség Szolgálatáért díj.
3. § (1) A díjakban részesíthetők körét, a díjak leírását és az adományozás feltételeit az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A Miniszter Elismerő Oklevelében részesíthetők körét és az adományozás feltételeit a 2. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Miniszteri elismerés adományozását – e  rendelet eltérő rendelkezése hiányában – az  adományozási alkalmat
legalább 3 naptári hónappal megelőzően, a jelölt életútjának, illetve tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó
indokolással bárki – különösen szakmai szervezet vagy korábbi díjazott – kezdeményezheti a  miniszternél.
A  kezdeményezés formanyomtatványát a  3.  melléklet tartalmazza. Miniszteri elismerés adományozását
önmaga, továbbá a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 8:1.  § (1)  bekezdés 1.  pontja szerinti közeli
hozzátartozója számára senki nem kezdeményezheti.
(2) Az elismerés adományozásáról a miniszter legkésőbb az adományozási alkalmat 3 héttel megelőzően dönt.
(3) A  határidő után beérkezett kezdeményezést a  soron következő adományozási alkalomnál kell értékelni. Ez  alól
a miniszter különösen indokolt esetben felmentést adhat.
(4) Az 1. mellékletben meghatározott elismerésekhez – az 1. mellékletben meghatározott mértékben – pénzjutalom jár.
A pénzjutalom számítási alapja az elismerés adományozásának időpontjában irányadó, a központi költségvetésről
szóló törvényben meghatározott kormánytisztviselői illetményalap (a továbbiakban: illetményalap).
(5) Az  elismerések adományozására irányuló döntés-előkészítési eljárásra a  miniszter normatív utasításban részletes
szabályokat állapít meg.
5. § (1) A  kulturális ágazat díjai esetében – ide nem értve a  Pro Cultura Hungarica díjat – a  beérkezett kezdeményezések
alapján a  miniszter által felkért személyekből álló bizottság, a  Magyar Művészeti Akadémia elnöke, valamint
a miniszter által normatív utasításban megjelölt személy tesz a díjazottakra javaslatot az alábbiak szerint:
a) a  miniszter által felkért személyekből álló bizottság kétszer annyi számú díjazottra tesz javaslatot, mint
az adományozható díjak száma;
b) a  Magyar Művészeti Akadémia elnöke díjanként két díjazottra tehet javaslatot a  2.  § (2)  bekezdés 1., 5., 7.,
9–11., 13–14., 18. pontjai, valamint a 2. § (3)–(4) bekezdése szerinti díjak tekintetében, továbbá díjanként egy
díjazottat javasolhat a kulturális ágazat további díjai esetében;
c) a  miniszter által normatív utasításban megjelölt személy díjanként egy díjazottat javasolhat a  2.  §
(2)–(5)  bekezdésében foglalt díjak esetében, továbbá véleményezi a  kulturális ágazat valamennyi díjára
beérkezett kezdeményezéseket.
(2) A miniszter által felkért személy egyszerre több bizottságnak is tagja lehet, ugyanaz a bizottság több díjról dönthet.
A bizottság a kezdeményezések beérkezésére nyitva álló határidő lejártát követő egy hónapon belül ülésezik.
(3) Az  oktatási ágazat díjai tekintetében – ide nem értve a  2.  § (7)  bekezdés 6.  pontja szerinti díjat, valamint a  2.  §
(8) bekezdés 1. pontja szerinti díj esetében a bölcsődei ellátás területén kifejtett szakmai munkáért járó díjazást –
a  Nemzeti Pedagógus Kar elnöke az  adományozható díjak száma kétszeresének megfelelő számú díjazottra tesz
javaslatot, a miniszter által normatív utasításban megjelölt személy egy díjazottat javasolhat.
(4) A  2.  § (12)  bekezdése szerinti díjak esetében a  beérkezett kezdeményezések alapján a  miniszter által felkért
személyekből álló bizottság tesz a díjazottakra javaslatot.
6. § (1) Nem részesíthető miniszteri elismerésben az a személy vagy az a munkacsoport, amelynek tagja
a) ellen fegyelmi vagy büntető eljárás van folyamatban,
b) jogerős fegyelmi büntetés vagy büntetőítélet hatálya alatt áll,
c) – a  2.  § (1)  bekezdése szerinti elismerések esetében – az  egészségügyi tevékenység gyakorlását korlátozó
etikai büntetés hatálya alatt áll.
 (2) Azonos díjazott részére ugyanaz a  díj egy ízben adományozható. Ettől eltérően – a  kulturális ágazat 2.  §
(2)  bekezdésében foglalt díjainak kivételével – ugyanaz a  díj kivételesen, egy alkalommal ismételten is
adományozható abban az  esetben, ha az  előző díj adományozását követően szerzett, az  annak alapjául szolgáló
érdemeket felülmúló, kimagasló érdemek azt indokolják.
(3) A miniszteri döntést követően az elismerésben részesítendő jelölt
a) a személyes adatai kezeléséhez hozzájáruló,
b) az (1) bekezdés szerinti kizáró körülményekkel kapcsolatos,
c) a korábbi elismeréseivel összefüggő és
d) az elismerés elfogadásáról szóló
nyilatkozatot tesz.
(4) A (3) bekezdés szerinti nyilatkozat hiányában, a nyilatkozat hiányos megtétele esetén, valamint a nyilatkozat alapján
személyes adatai kezeléséhez hozzájárulását nem adó, továbbá kizáró okot megjelölő, vagy az  elismerés el nem
fogadásáról nyilatkozó jelölt elismerésben nem részesíthető. A  nyilatkozat formanyomtatványát a  4.  melléklet
tartalmazza.
7. § (1) Az 1. melléklet eltérő rendelkezése hiányában a díjak természetes személynek adományozhatóak.
 (2) Az  elismerések posztumusz nem adományozhatóak. Posztumusz adományozásnak minősül az  is, amikor
az elismerésre jelölt a döntés-előkészítési eljárás során, illetve a miniszteri döntést követően, az elismerés átadása
előtt elhalálozik.
(3) Házaspárok közös teljesítménye esetén az  elismerések a  házaspárok részére megosztva is kezdeményezhetőek
és adományozhatóak. A  házaspárok részére történő adományozás esetén mindkét házastársnak a  díjjal járó
pénzjutalom teljes összege jár.
(4) A  Blattner Géza-díj, a  Hortobágyi Károly-díj, a  Liszt Ferenc-díj, A  Népművészet Ifjú Mestere díj, a  Bay Béla-díj,
a Csik Ferenc-díj, a Kerezsi Endre-díj és a Kemény Ferenc-díj megosztva is adományozható. Az elismerés megosztása
esetén minden díjazottnak a díjjal járó pénzjutalom teljes összege jár.
8. § (1) Az elismeréseket ünnepélyes keretek között a miniszter vagy az általa megbízott személy adja át.
 (2) Az  elismerések átadására az  1.  mellékletben az  egyes díjaknál megjelölt alkalmakkor kerül sor. Ezen kívül,
az adományozó döntése alapján, indokolt esetben az átadásra állami és nemzeti ünnepek, továbbá más események
alkalmából is sor kerülhet.
9. § Méltatlanná válik a  miniszter által adományozott díjra az  a  személy, akit szándékos bűncselekmény miatt
jogerősen szabadságvesztésre ítéltek. A méltatlanná vált személytől a tudomásszerzést követően a miniszter a díjat
visszavonja.
10. § A miniszter az elismerések adományozásáról és visszavonásáról rendelkező közleményt a minisztérium honlapján,
a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben, valamint a  minisztérium hivatalos lapjában
közzéteszi.
11. § (1) A  miniszter által adományozható elismerésekkel összefüggő kiadások fedezetét a  központi költségvetési törvény
alapján a minisztérium igazgatási előirányzatán rendelkezésre álló forrásból kell biztosítani.
(2) Amennyiben a  miniszter által adományozható elismerésekkel összefüggő kiadások fedezete a  minisztérium
igazgatási előirányzatán teljes egészében nem áll rendelkezésre, a  kulturális ágazat elismeréseivel összefüggő
kiadások fedezete részben vagy egészében a  Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény 7.  §
(1) bekezdés e) pontjában foglaltak alapján a Nemzeti Kulturális Alapból kerül biztosításra.
(3) Amennyiben a  Miniszter Elismerő Oklevelében részesített személy pénzjutalomban is részesül, ennek fedezetét
annak a szervnek a költségvetése biztosítja, amelynek vezetője a jutalmazást kezdeményezi.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
13. § Az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerések adományozására e  rendelet hatálybalépését
megelőzően benyújtott kezdeményezéseket az  adott ágazatban vagy szakterületen e  rendelettel alapított díjra
történő kezdeményezésnek kell tekinteni és ekként kell elbírálni.
14. § (1) A Magyar Fiatalokért díj első alkalommal 2017. évben adományozható.
 (2) E  rendelet hatálybalépését követően a  Németh Lajos-díj és a  Szabolcsi Bence-díj első alkalommal 2018. évben
adományozható. 15. § (1) Az 5. § (1) és (4) bekezdése szerinti bizottságokat 2016. december 31-ig kell megalakítani.
 (2) Az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 49/2012. (XII. 15.) EMMI rendelet alapján
létrehozott bizottságok tagjainak megbízatása e  rendelet hatálybalépésével megszűnik, azonban a  tagok az  új
bizottságok megalakításáig a miniszteri elismerésekre beérkezett kezdeményezések véleményezésére felkérhetők.
16. § Hatályát veszti az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 49/2012. (XII. 15.) EMMI
rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
515/2015. (XII. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/18941-2/2015. számú előterjesztésére – Papp Andrea Erzsébet (névmódosítás
előtti neve: Papp Andreea Elisabeta; születési hely, idő: Máramarossziget [Románia], 1991. július 24.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2004. (IV. 13.) GKM rendelete a közúti árufuvarozói és autóbuszos személyszállítási tevékenység végzésére irányuló engedélyezési eljárás díjairól.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §-a
(3) bekezdésének e) pontjában és az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény 67. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti
járművek üzemben tartásáról szóló — többször módosított — 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 4. és 4/A. §-aiban
meghatározott, a belföldi és a nemzetközi közúti árufuva
rozói, az 5. § szerinti autóbuszos személyszállítói engedélyekhez, valamint a 6. § szerinti saját számlás autóbuszos
utasszállító igazolványokhoz kapcsolódó hatósági eljárásokért e rendelet 1. számú melléklete szerinti díjakat kell a
kérelmezőnek fizetnie.
(2) A díjakat az illetékes elsőfokú, illetve másodfokú
eljárás esetén a másodfokú közlekedési hatóság Magyar
Államkincstárnál vezetett, az e rendelet 2. számú mellékletében felsorolt előirányzat-felhasználási keretszámlájára
kell befizetni a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazoltan.
(3) A díjak nyilvántartására és elszámolására a költségvetési szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabályok előírásai az irányadók.
2. § (1) Az elsőfokú közlekedési hatóság határozata ellen
benyújtott fellebbezés díja az 1. számú melléklet szerinti
elsőfokú eljárás díjaival azonos mértékű, amelyet a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell a másodfokú közlekedési hatóság költségvetési számlájára befizetni.
(2) Eredményes fellebbezés esetén a befizetett jogorvoslati eljárás díját a fellebbezést benyújtó ügyfél (kérelmező)
részére a másodfokú közlekedési hatóság köteles visszatéríteni.
3. § A rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. §-ának
(2) és (3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint
a (2) és (7) bekezdésében foglaltakat,
c) a mulasztási bírságra az Itv. 34. §-ának (2)—(4) bekezdéseiben, valamint a 82. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, ott
az e rendelet szerinti díjat kell érteni.
4. § Az első fokon eljáró közlekedési hatóság az általa beszedett hatósági díjak 40%-át minden tárgyhónapot követő hónap 25. napjáig elszámolás keretében a Közlekedési
Főfelügyelet részére a Magyar Államkincstár Rt.-nél veze
tett 10032000—01738825 számú előirányzat-felhasználási
keretszámlára irányítási, felügyeleti és ellenőrzési költségek fedezetére köteles átutalni.
5. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a belföldi és nemzetközi árufuvarozási tevékenység végzésére szóló engedélyezési eljárás díjáról szóló 39/1998. (XII. 23.) KHVM rendelet, a belföldi
és a nemzetközi árufuvarozási tevékenység végzésére szóló
engedélyezési eljárás díjáról szóló 39/1998. (XII. 23.)
KHVM rendelet módosításáról szóló 20/2000. (XII. 12.)
KöViM rendelet és a belföldi és nemzetközi árufuvarozási
tevékenység végzésére szóló engedélyezési eljárás díjáról
szóló 39/1998. (XII. 23.) KHVM rendelet módosításáról
szóló 61/2001. (XII. 23.) KöViM rendelet.
(2) E rendelet 1. számú mellékletének 1/B. pontja a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az e rendelet 1. számú mellékletének 1/A. és
2/A. pontja.
(3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után kezdeményezett eljárásokban kell alkalmazni.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
63/2003. (IV. 3.) KE határozata Győr Mihály rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Győr Mihályt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom a Magyar Köztársaság varsói nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2002. december 10. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
408/2011. (HK 18.) MH ÖHP intézkedése „A MAGYAR HONVÉDSÉG FŐBB HADITECHNIKAI ESZKÖZEI” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, „A MAGYAR
HONVÉDSÉG FŐBB HADITECHNIKAI ESZKÖZEI”
című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. „A MAGYAR HONVÉDSÉG FŐBB HADITECHNIKAI ESZKÖZEI” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát az MH Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és alkalmazzák.
4. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Kovács József altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
5/2018. (HK 4.) HVK LOGCSF szakutasítása az AS-350B típusú helikopterek üzembentartási – karbantartási szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar Logisztikai
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) közvetlen szakmai alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) állami légijárműveket üzemeltető, üzembentartó és fenntartói feladatokat
végrehajtó katonai szervezeteire terjed ki.
2. E szakutasítás alkalmazásában:
a) ARRIEL 1B MM: ARRIEL 1B Maintenance Manual,
b) EASA: European Aviation Safety Agency, Európai
utáni átvizsgálás,
e) Check before the first flight of the day: első felszállás
előtti átvizsgálás,
f) Check in conjunction with flight: ismételt átvizsgálás,
g) fenntartó, üzembentartó, üzemeltető: HM rendelet 3. §
(1) bekezdés f), e) és d) meghatározott szervezet, szakmai
elöljáró, közvetlen szolgálati elöljáró,
h) Flight Manual: légi üzemeltetési utasítás,
i) Magyar Állami Légijármű Nyilvántartás: az állami
légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998.
(XII. 21.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet)
II. Fejezete alapján a katonai légügyi hatóság által kiadott
bizonyítvány,
j) MMEL: Master Minimum Equipment List, a Megengedett meghibásodások jegyzéke és
2. Az AS-350B típusú helikopterek
üzemeltetésének rendje 3. Az MH vagyoni körébe tartozó, 101 és 102 fedélzeti
azonosító jellel ellátott, 2472 és 2607 gyári számú
AS-350B típusú helikopterek (a továbbiakban: helikopterek) légi, illetve földi üzemeltetését a MH 86. Szolnok Helikopter Bázis (a továbbiakban: Bázis) végzi.
4. A helikopterek üzemeltetése a Bázis hajózó állományából kijelölt és a kiképzésre, vagy feladat végrehajtásra
vezényelt hajózó állomány feladata kivéve, ha a hajózó
személyzet típusátképzésen vesz részt, valamint speciális
repülési feladatokat hajt végre. Ez utóbbi esetben – különösen a műszaki ellenőrző repülések időszakában – a helikopterek légi üzemeltetését az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság parancsnokának jóváhagyásával polgári
szakszemélyzet is elláthatja.
5. A helikopterek földi üzemeltetése szétválasztandó
napi üzemeltetés (line maintenance) és karbantartás (base
maintenance) feladatkörökre. A karbantartási feladatkörben a Bázis AS-350B típusra vonatkozó szakszolgálati engedéllyel rendelkező repülőműszaki állománya jogosult
mindazon karbantartási, ellenőrzési, beszabályozási, javítási és utánmunkálási munkák végrehajtására, amelyeket
az üzemeltetési dokumentációk, valamint a gyártó által kiadott szervizlevelek az üzemeltető részére előírnak vagy
lehetővé tesznek, kivéve a sárkányszerkezet 144 havonta
esedékes karbantartása és az ARRIEL 1B hajtóművek
nagyjavítása.
6. Abban az esetben, ha az 5. pont szerinti karbantartási
feladatok eszköz vagy jogosultság hiányában nem végezhetők el, akkor az időszakonként beszabályozások végrehajtása, valamint esetenként berendezéscserék és komolyabb meghibásodások elhárítása, továbbá – szükség sze
rint komplett karbantartási feladatok végrehajtása érdekében – szerződéses jogviszony alapján a katonai légügyi hatóság működési engedélyével rendelkező polgári szervezet kerül bevonásra.
3. A helikopterek tárolási és üzemeltetési körülményei,
illetve fel- és leszálló helye
7. A helikoptereket a Bázison történő település időszakában folyamatosan zárt helyen kell tárolni a műszaki állapotuk megóvása érdekében. E célból a Bázis 2/41 és
2/39 számú hangárépületeit, valamint az An-26-os 5 számú
állóhelyen elhelyezett fedett tárolóit kell igénybe venni.
A végrehajtandó repülési feladatok függvényében, eseti jelleggel megengedett a helikopterek nem zárt állóhelyen történő tárolása is.
8. A repülési feladatokhoz szükséges fel- és leszállóhelyek kijelölését a hatályos repülőtér rend szerint és a helikopterek földön történő mozgatási igényének minimalizálására figyelemmel kell elvégezni.
9. A helikopterek napi üzemeltetésével összefüggő műszaki munkálatokat a tároló-, továbbá a fel- és leszállóhelyeken is végre lehet hajtani. Zárt táróló helyen kell elvégezni az üzemanyag, elektromos, kenő, hajtómű, hidraulika
rendszerek megbontásával járó feladatokat, különösen kedvezőtlen időjárási viszonyok esetében.
10. Az üzemeltető feladata – a napi üzemeltetés (line
maintenance) műszaki kiszolgálásához szükséges – helikopterenként egy szerszámkészlet kialakítása. A szerszámkészletek ellenőrzését a Magyar Honvédség Repülőműszaki Szabályzatában (Re/415) (a továbbiakban:
Repülőműszaki szabályzat) meghatározottak szerint kell
elvégezni.
11. A helikopterekhez rendelkezésre álló fogyó karbantartó- és kenőanyagok, továbbá a használaton kívüli géptartozékok elhelyezése érdekében tároló helyeket kell kijelölni.
4. Az üzemeltetést végző repülőműszaki állomány
összetétele, létszáma
12. A napi üzemeltetés létszámviszonyainak meghatározása a Repülőműszaki szabályzat alapelvei szerint történik, különös tekintettel a gyakorló repülések repülőműszaki biztosítására, a kiszolgálási változatokra, a feladatkörök
elkülönítésére és az adott típus műszaki kiszolgálási és
karbantartási követelményeire.
13. A helikopterek földi mozgatását minimálisan három fő
hajtja végre további egy fő irányító-figyelő biztosításával.
14. A típus sajátosságaiból adódóan a hagyományos
szakág szerinti felosztás helyett a sárkány-hajtómű
(II–III. szakterület), illetve avionikai (IV–V, VI. szakterület) szakfeladatok kerülnek megkülönböztetésre.
15. A gyakorló és hadműveleti repülési feladatok kiszolgálása csoportos kiszolgálási rendben teljesül. Az
ügyeletes mérnök kijelölése és feladatköre a Repülőműszaki szabályzat 5.1.5. pontja szerint kerül meghatározásra. A csoportos kiszolgálási rend a következő állomány
összetételével, valamint a jogosított szakterületek megjelölése szerint történik:
a) 1 fő ügyeletes mérnök, repülési váltásonként, vagy
feladatonként,
b) 1 fő II–III. szakterület jogosítású szerelő, helikopterenként;
c) 1 fő IV–V, VI. szakterület jogosítású szerelő, repülési
váltásonként, vagy feladatonként.
16. A hadműveleti repülések műszaki kiszolgálása során – a 3. fokú kiszolgálási változat esetében is – a Repülőműszaki szabályzatban meghatározott előírásokat kell alkalmazni az alábbi korlátozások mellett:
a) legfeljebb 7 nap és 15 repült óra terjedelemben,
b) a hajózó személyzet karbantartó munkát nem hajthat
végre,
c) az üzemeltetés egyéb helyszíni feltételeit biztosítani
kell. 5. A helikopterek üzembentartását meghatározó
dokumentációk és okmányok rendszere
17. A repülőműszaki szaktevékenységet általánosan
meghatározó szabályzókon mellett az AS-350B típusú helikopterek vonatkozásában a s alkalmazni kell a következőket:
a) EASA Airworthiness Directives (Légialkalmassági
Irányelvek), b) gyártói közlönyök és
c) ORION, ECMM, ARRIEL 1B MM elektronikus
okmányrendszer. 18. A 16. pontban felsorolt dokumentumok, dokumentációk egyrésze a gyári regisztrációt és jóváhagyást követően hozzáférhetők. A dokumentációk tekintetében
a) a Fenntartó felelős a szükséges regisztrációk, előfizetések folyamatos érvényességéért, a korlátozott terjesztésű
dokumentációk lekéréséért, illetve a regisztrációk és dokumentációk szükséges mértékű hozzáférhetőségének biztosításáért az Üzemeltető és az Üzembentartó részére.
b) a Fenntartó feladata, hogy intézkedésben, név és beosztás feltüntetésével meghatározza a jogosultak körét. Az
évente kiadásra kerülő „Éves parancs a repülést és ejtőernyős ugrást végrehajtó, kiszolgáló és biztosító állomány
feladatai végrehajtására vonatkozóan” tárgyú Bázis parancsban kijelölt hajózó és műszaki állományának a felelőségi körébe tartozik a frissítések napi szintű ellenőrzése
és az intézkedésekben foglaltak közvetlen végrehajtása,
c) az Üzemeltető felelőssége kialakítani a Bázison egy
információs rendszert, amely lehetővé teszi, hogy a hajózó
és repülőműszaki állomány a munkavégzést megelőzően
értesüljön az előírásokban történt változtatásokról.
19. EASA Airworthiness Directives (Légialkalmassági Irányelvek). A helikopterek légialkalmasságával,
légi üzemeltetésével kapcsolatban kiadott intézkedések.
A dokumentumok az EASA internetes felületén korlátozás
nélkül hozzáférhetők (http://ad.easa.europa.eu/). A dokumentumok eredeti nyelven kerüljenek bevezetésre és alkalmazásra. A repülésbiztonságot befolyásoló intézkedések esetében szükséges a Fenntartó, Üzembentartó és az
Üzemeltető egyeztetése. A helikopterek repülésének
KÖTELEZŐ feltétele az érkezett intézkedés tartalmának
megfelelő ellenőrzés és bevezetés végrehajtásáról szóló
nyilatkozat megküldése.
20. Gyártói közlönyök. A frissítések a gyártó által üzemeltetett internetes felületeken (T.I.P.I. – Technical Information Publication On Internet), a jóváhagyott és regisztrált felhasználók számára hozzáférhetők (http://www.airbushelicopters.com/techpub). Az üzemeltetési rend szabályaiban változtatást a Fenntartó engedélyezhet, de ennek
minden esetben összhangban kell lennie a Gyártó előírásaival. Az azonnali intézkedést nem igénylő közlönyök végrehajtásának időpontjáról az Üzemeltető, Üzembentartó és
a Fenntartó a helikopterek tervezett feladatai függvényében közösen dönt. Törekedni kell, hogy a helikopterek minél rövidebb ideig essenek ki az üzemeltetésből, ezért
a végrehajtásra megadott időintervallum figyelembe vételével, a közlönyökben előírt műszaki munkákat össze kell
vonni.
21. ORION, ECMM, ARRIEL 1B MM elektronikus
okmányrendszer, amely a helikopter, illetve a hajtómű
gyártója által a regisztrált és jóváhagyott alkalmazók részére kiadott, időszakonként frissített komplex okmányrendszereket tartalmazza. A helikopter, a felépített berendezések és részegységek, valamint a hajtómű és részegységei vonatkozásában a következő releváns információkat
tartalmazza:
a) karbantartási ütemterv,
b) gyártói fődarab és komponens üzemidő korlátok,
c) légialkalmassági szempontból meghatározott fődarab
és komponens üzemidő korlátok, valamint előírt átvizsgálások, d) bevezetett közlönyök,
e) karbantartási feladatok munkalapjai,
f) technológiai lapok,
g) alkatrész katalógusok és
h) vezetékelési diagramok. 22. Az Üzemeltető által kijelölt műszaki állomány felelős
a gyártói okmányrendszer feldolgozásáért, az ütemtervek és
üzemidős korlátok betartásáért, a technológiák betartásáért.
A karbantartások során a gyártó által összeállított eredeti
munkalapok kerüljenek alkalmazásra. A karbantartás ütemezésére, az üzemidő-, illetve állapot szerint üzemeltetendő berendezések vonatkozásában a helikopterekhez kialakított elektronikus adatbázisokat az Üzemeltető kijelölt
műszaki állománya folyamatosan tartsa naprakészen.
23. A MMEL a helikopterek gyártója által kidolgozott,
és az EASA által jóváhagyott dokumentum. Elektronikus
úton történő hozzáférését a helikopter gyártója biztosítja
a típus vonatkozásában. A repülési feladatok végrehajtása
érdekében megengedett a helikopteren bekövetkezett egyes
meghibásodások kijavításának halasztása a MMEL által
meghatározott esetekben és határidőkön belül. A ki nem javított hibákról folyamatos és naprakész kimutatást kell vezetni a Flight and Maintenance Report megfelelő rovatában.
A MMEL naprakészségéért az Üzemeltető felelős. A dokumentum egy-egy nyomtatott példánya a hajózó és műszaki
üzemeltető állománynál álljon rendelkezésre.
24. Helikopter egyéni kísérődokumentáció a következők: a) Flight Manual. A helikopter légi és földi üzemeltetését a Flight Manual alapján kell végrehajtani. Minden helikopterhez egyedileg kerül kiadásra. A helikopter fedélzeti tartozéka, hiányában a repülés nem hajtható végre!
Tartalmazza a helikopter általános műszaki és teljesítmény
adatait, korlátozásait, a jóváhagyott üzem- és kenőanyagokat, valamint a repülésekhez kapcsolódó műszaki munkálatok végrehajtásának rendjét. A Flight Manual tartalmát a
helikopter gyártója határozza meg, a dokumentum eredeti
nyelven kerül alkalmazásra. A tartalmi frissítések a gyártó
által üzemeltetett internetes felületeken, továbbá a jóváhagyott felhasználók számára megküldött értesítések útján
hozzáférhetők. A frissítések bevezetése a gyártó döntése
szerint lapcserékkel, vagy az egész dokumentum cseréjével történhet. Jelen Szakutasítással egyidejűleg megerősítem a 101 és 102 fedélzeti azonosító jellel ellátott (gyári
számok: 2472, 2607) helikopterek 5 sz. felülvizsgálat (Revision No.: 5) szerinti gyári Flight Manual tartalmával
egyező egyedi fedélzeti dokumentumok hatályát. A dokumentumok hatályosságának fenntartása érdekében az Üzemeltető a későbbi frissítések és felülvizsgálatok során
a gyártó által elrendelt módosításokat folyamatosan végrehajtja, arról a földi és légi üzemeltetésben érintetteket hivatalosan tájékoztatja. A dokumentumok a helikopterek
légi és földi üzemeltetése során annak elválaszthatatlan
részét képzik.
b) Aircraft, Engine Logbook. (Eredeti nyelvű helikopter és hajtómű formulár) Tartalmazza a helikopter és a haj
tómű főbb üzemeltetési adatait, valamint a beépített berendezések, részegységek kísérő dokumentumait (törzskönyv, ill. paszport). Az eredeti nyelvű formulárok az üzemeltetés során nem kerülnek vezetésre.
c) Magyar nyelvű helikopter és hajtómű formulár.
A végrehajtott repülési és karbantartási feladatok dokumentálása a felfektetett 1-1 darab helikopter és hajtómű
formulárba magyar nyelven történjen. A sárkány és hajtómű formulárban a repülési feladatok napi rögzítése kerüljön végrehajtásra.
d) Munkanapló. A repülési és karbantartási feladatokkal kapcsolatos műszaki munkák részleteinek rögzítésére
felfektetésre kerül 1 db munkanapló, melyet a sárkány-hajtómű és avionika szakágak összevontan vezetnek, magyar
nyelven. Legalább az alábbi adatokat tartalmazza: Műszaki munka jellege, Végrehajtás időpontja, Végrehajtott
munkapontok, Feltárt meghibásodások, A helikopter
üzemképességének minősítése, Aláírás a munkavégző és
az ellenőrző részére munkapontonként, illetve szakterületenként.
e) Flight and Maintenance Report („Repülőgép előkészítési napló”). Helikopterenként kerüljön felfektetésre. A dokumentumban kerüljenek rögzítésre a napi repülési feladatok, üzemidők, feltöltési mennyiségek, végrehajtott műszaki munkák, a helikopter hajózó személyzet részéről történő átvételének és visszaadásának igazolása, illetve a személyzet részéről tapasztalt rendellenességek.
A dokumentum vezetése angol nyelven történjen. Külön
fedélzeti dokumentum nem kerül rendszeresítésre.
Amennyiben a dokumentum fedélzeten történő szállítása
szükséges, úgy a legutolsó előkészítés végrehajtására vonatkozó lap önindigós másolatát kitépve, azt a földi személyzet részére hátra kell hagyni.
6. Záró rendelkezés 25. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép
hatályba.
26. Hatályát veszti
a) az AS-350B típusú helikopterek üzembentartási és
karbantartási szabályairól szóló 7/2016. (HK 8.) HVK
LOGCSF szakutasítás és
b) az AS-350B típusú helikopterek üzembentartási és
karbantartási szabályairól szóló 7/2016. (HK 8.) HVK
LOGCSF szakutasítás módosításáról szóló 2/2017.
(HK 3.) HVK LOGCSF szakutasítás.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
186/2019. (V. 17.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Szabó Ferencet kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2019. április 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2019. (I. 15.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztése alapján –
az Óbudai Egyetemen Földesi Gabriellát – a 2019. február 15-étől 2022. február 14-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1685/2016. (XI. 29.) Korm. határozata az Országos Széchényi Könyvtár és a Pesti Magyar Színház 2016. megbízható működéséhez és szakmai feladatellátáshoz szükséges többlettámogatás biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  Országos Széchényi Könyvtár korszerű működési feltételeinek biztosítása érdekében 202,0 millió forint, a  Pesti
Magyar Színház folyamatos működéséhez 2016. évben szükséges 106,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2012. (I. 27.) HM utasítása egyes HM utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján egyes honvédelmi miniszteri utasítások hatályon kívül helyezéséről a következő
utasítást adom ki: 1. § Hatályát veszti
a) a Honvédelmi Minisztérium Informatikai és Hírköz
lési Alkalmazási Bizottság létrehozásáról szóló 5/2004.
(HK 2.) HM utasítás;
b) az Állami Egészségügyi Központ (Honvéd, Rendészeti és Vasút-egészségügyi Központ) főigazgatói, gazdasági igazgatói, valamit osztályvezető főorvosi beosztásainak betöltésére kiírt pályázatok elbírálását előkészítő Véleményező Bizottságainak kijelöléséről szóló 44/2007.
(HK 9.) HM utasítás;
c) a Magyar Köztársaság 2011. első félévi soros EU-elnökségére történő felkészülés előkészítésének tárcaszintű
feladatairól szóló 65/2007. (HK 12.) HM utasítás;
d) a tárgyévben üres beosztások betöltésére kiírt pályázatok bírálóbizottságáról szóló 74/2007. (HK 13.) HM utasítás;
e) a Honvédelmi Minisztérium Kormányzati Negyeddel
kapcsolatos irányítási és koordinációs feladatainak ellátásáról szóló 115/2007. (HK 20.) HM utasítás;
f) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem rektorhelyettesi, dékáni, gazdasági igazgatói munkaköreinek betöltésére kiírt pályázatok elbírálását előkészítő Véleményező Bizottság kijelöléséről szóló 30/2008. (HK 7.)
HM utasítás;
g) a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ osztályvezető főorvosi, osztályvezetői beosztásainak, munkaköreinek betöltésére kiírt pályázatok elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről szóló
64/2008. (HK 14.) HM utasítás;
h) a vilniusi helikopterfelajánláshoz kapcsolódó feladatok végrehajtásáról szóló 89/2008. (HK 17.) HM utasítás;
i) a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ főgyógyszerészi munkakörének betöltésére kiírt
pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről szóló 27/2009. (IV. 15.) HM utasítás;
j) a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ I. sz. sebészeti osztály osztályvezető főorvosi
munkakörének betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről szóló 61/2009.
(VII. 17.) HM utasítás;
k) a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ Fül-, orr-, gége-, fej- és nyaksebészeti Osztály
osztályvezető főorvosi munkakörének betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről szóló 78/2009. (IX. 16.) HM utasítás;
l) a Honvédelmi Minisztérium fejezet Feladatrendje és
Egységes Védelmi Szakfeladatrendszere alkalmazásáról
és karbantartásáról szóló 85/2009. (X. 30.) HM utasítás;
m) a Többnemzeti Integrált Üzemanyag-ellátó Alegységben történő szerepvállalás lehetőségeit vizsgáló bizottság létrehozásáról szóló 96/2009. (XII. 4.) HM utasítás;
n) a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ Kórház-higiéniai Osztály osztályvezetői munkakörének betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről szóló 17/2010. (I. 29.)
HM utasítás;
o) a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és
Múzeum, Hadtörténeti Múzeum igazgatói (főig.-h.) beosztásának betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő
véleményező bizottság kijelöléséről szóló 29/2010. (III. 5.)
HM utasítás;
p) a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és
Múzeum, Hadtörténelmi Levéltár és Irattár igazgatói
(főig.-h.) beosztásának betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről szóló
30/2010. (III. 5.) HM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2045/2017. (XII. 27.) Korm. határozata Magyarország Pekingi Nagykövetségének elhelyezését biztosító ingatlan megvásárlásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. Magyarország külpolitikai és külgazdasági érdekeinek érvényesülése érdekében – figyelemmel
a  költséghatékonysági és gazdaságossági szempontokra – egyetért a  Magyarország Pekingi Nagykövetségének
elhelyezését biztosító, a Chaoyang kerület, Dongzhimenwai Dajie 10. szám alatt található, a reprezentációs céloknak
megfelelő ingatlannak (a továbbiakban: Ingatlan) a Magyar Állam részére történő megvásárlásával;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ingatlan
megvásárlásával összefüggő előkészületeket tegye meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 3. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert,
hogy folytasson tárgyalásokat az Ingatlan tulajdonosával az Ingatlan megvásárlásáról azzal, hogy a tulajdonszerzés
költségei – ideértve az Ingatlan vételárát is – az 5 307 743 000 forintot nem haladhatják meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával gondoskodjon
a 3. pontban meghatározott forrás biztosításáról a központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – a  külgazdasági és
külügyminiszter bevonásával gondoskodjon az  Ingatlan Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő
vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: a tulajdonjog megszerzését követően azonnal
 6. felhívja külgazdasági és külügyminisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  5.  pont szerint
vagyonkezelésébe került ingatlan felújítási tervéről.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a vagyonkezelésbe vételt követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (I. 7.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. december 1. napjától 2016. május 31. napjáig
dr. Solti Pétert az intézményirányítási és finanszírozási rendszer kialakításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) javaslatot tesz az állami felsőoktatási intézményekkel kapcsolatos fenntartói irányítási döntések előkészítéséért
felelős – a  felsőoktatásért felelős államtitkár irányítása alá tartozó – szervezeti egységek felépítésének és
az irányításhoz kapcsolódó ügyintézési folyamatok rendjének kialakítására,
b) javaslatot tesz a feladat- és teljesítményalapú finanszírozási rendszer felsőoktatásban történő kialakítására,
c) javaslatokat tesz a fenntartói irányítás szervezeti hatékonyságának a növelésére,
d) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabálytervezetek kidolgozásában,
e) ellátja az  a)–d)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a felsőoktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 22/2015. (VI. 8.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1185/2019. (IV. 5.) Korm. határozata a Nemzeti Szabadidős – Egészség Sportpark Program keretében előkészített egyes beruházások megvalósításának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Szabadidős – Egészség Sportpark Program keretében előkészített 36 sportparkberuházásnak
programszerű kormányzati magasépítési beruházásként történő megvalósításával;
 2. az  1.  pont szerinti beruházások megvalósítása érdekében a  Beruházási Ügynökség által a  Beruházási Ügynökség
által vállalható kötelezettségek felső korlátjáról szóló 1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1.  pontja szerinti
kötelezettségvállalási keret terhére vállalható kötelezettség összegét 481 840 715 forintban határozza meg;
3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 3. Kiemelt kormányzati magasépítési
beruházásokkal kapcsolatos kiadások címét
a) a 2. A Beruházási Ügynökség tevékenységéhez kapcsolódó egyéb kiadások alcímmel, valamint
b) a 4. Programszerű magasépítési beruházások alcímmel és az  alcímen belül az  1. Sportpark beruházások
jogcímcsoporttal
egészíti ki; Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 4. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 511 840 715 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
146/2011. (XII. 23.) VM rendelete a vízrajzi feladatok ellátásáról.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (8) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § m) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A vízrajzi feladatok ellátása magában foglalja a vízrajzi tevékenységet, a vízrajzi adatok tárolását, a vizek
állapotértékelését és kutatását, valamint a nemzetközi vízrajzi együttműködést.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter,
a vízgazdálkodásért felelős miniszter, az Országos Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: OVF), a vízügyi
igazgatóságok (a továbbiakban: VIZIG), a Nemzeti Környezetügyi Intézet (a továbbiakban: NeKI), a Nemzeti
Környezetügyi Intézet területi kirendeltségei (a továbbiakban: NeKI kirendeltség) és a „VITUKI” Környezetvédelmi
és Vízgazdálkodási Kutató Intézet Nonprofit Kft. (a továbbiakban: VITUKI) látja el.
2. § A vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter feladata a vízrajzi tevékenység működési feltételeinek
biztosítása. 3. § A vízrajzi feladatellátással kapcsolatosan a vízgazdálkodásért felelős miniszter feladata:
a) a vízügyi igazgatás vízrajzi feladatainak szabályozása, b) a vízrajzi feladatokkal összefüggő nemzetközi kapcsolatok alakítása,
c) a felszín alatti vizek vizsgálatának egyes szabályairól szóló, valamint a felszíni vizek megfigyelésének és
állapotértékelésének egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott víztest monitoring
végrehajtásához szükséges, a vízrajzi tevékenység részét képező észlelőhálózat fejlesztésének meghatározása.
4. § (1) A vízrajzi tevékenység körében az OVF feladata:
a) a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységének országos szintű irányítása, a vízrajzi tevékenység egységességét biztosító
szakfelügyelet ellátása, a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységének összehangolása és fejlesztése,
b) a VIZIG-ek vízrajzzal kapcsolatos fejlesztési programjainak, közép- és hosszú távú terveinek jóváhagyása,
beszámolóik elfogadása, c) a VIZIG-ek és más szervek vízrajzi típusú feladatainak összehangolásával kapcsolatos teendők ellátása,
d) a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszteren keresztül javaslattétel a vízgazdálkodásért felelős
miniszternek a Vízgazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: VIZIR) vízrajzi tevékenységhez kapcsolódó
fejlesztésére, e) az a)–d) pontban foglaltakról a közvélemény tájékoztatása.
(2) Az OVF a vízrajzi tevékenység egységes ellátása érdekében:
a) felelős a vízrajzzal kapcsolatos módszertani fejlesztéseket megalapozó kutatási és műszaki fejlesztési programok
kidolgozásáért, a középtávú és távlati fejlesztési tervek összeállításért,
b) részt vesz a vízrajzi szabályozás szakmai előkészítésében,
c) felügyeli a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységét, d) tájékoztatást ad a vízrajzi tevékenységről és az aktuális hidrológiai helyzetről,
e) gondoskodik a központi vízrajzi műszerszolgálat szervezéséről és ellátásáról, a vízrajzi állomásokon mért adatok
összehangolásáról, f) gondoskodik az adatforgalmi szabályok szerint megküldött vízrajzi adatok ellenőrzéséről,
g) a VITUKI közreműködésével gondoskodik a vízjelzéssel kapcsolatos feladatok ellátásáról,
h) biztosítja rendkívüli helyzetekben (árvíz, belvíz, kisvíz, aszály, a felszín alatti vizekkel kapcsolatos szélsőséges
helyzetek és vízszennyezés) a védekezési, kárelhárítási munkákhoz szükséges adatszolgáltatást, adatgyűjtést,
illetve ezek elrendelésének előkészítését, i) rendkívüli helyzetekben közreműködik a VIZIR működtetésében,
j) a VITUKI bevonásával gondoskodik a Vízrajzi Évkönyv, valamint egyéb vízrajzi kiadványok szerkesztéséről és
közreadásáról. (3) Az OVF a vízrajzi tevékenység fejlesztése érdekében a VITUKI bevonásával gondoskodik:
a) a vízrajzi tevékenységgel kapcsolatos igények feltárásáról és a módszerek fejlesztéséről,
b) a vízrajzi tevékenységgel kapcsolatos módszertani fejlesztések, műszaki szabályozások megalapozásáról,
c) a vízrajzi tevékenység során alkalmazásra kerülő módszerekre, műszerekre, eszközökre, adatgyűjtő és -továbbító
rendszerekre, építményekre vonatkozó javaslatok kidolgozásáról és bevezetéséről, d) a hidrológiai értékelések fejlesztésének megalapozásáról.
5. § A NeKI a vízrajzi feladatellátása körében:
a) irányítja és felügyeli a vízgazdálkodási információs rendszer vízrajzi alrendszerét, összeállítja a vonatkozó
középtávú és távlati fejlesztési terveket, gondoskodik a folyamatos működtetés és a rendszergazdai feladatok
ellátásának feltételeiről, az adatvédelemről és az adatbiztonságról, b) gondoskodik a vizek állapotértékeléséről és kutatásáról,
c) a VITUKI közreműködésével gondoskodik a központi vízrajzi adattár működtetéséről, beleértve a vízföldtani
adattárat és az országos kútkataszter vezetését, d) a VITUKI közreműködésével gondoskodik a hidrológiai állapot országos értékeléséről, figyelembe véve a
vízhasználatokat és más emberi beavatkozások hatásait is, e) az OVF véleményének megkérése mellett gondoskodik a nemzetközi vízügyi együttműködés során a magyar
álláspont vízrajzi szempontból történő megalapozásáról. 6. § A NeKI és az OVF együttesen:
a) előkészíti a vízrajzi és víztest monitoring tevékenységét meghatározó éves működési, fejlesztési és beruházási
terveket, ideértve a vízrajzi észlelőhálózattal, valamint a vízrajzi adatforgalmi és tárolási renddel kapcsolatos
tevékenységet, valamint a VIZIR fejlesztésére vonatkozó javaslatokat is,
b) gondoskodik a vízrajzi feladatok középtávú és távlati működési, fejlesztési és beruházási tervjavaslatainak
összeállításáról, különösen az észlelőhálózatok, az adattárak és adatbázisok fejlesztése vonatkozásában,
c) gondoskodik a vízügyi igazgatás és az országos működési körű belföldi, külföldi és nemzetközi szervezetek
közötti rendszeres adat- és információcserére vonatkozó megállapodások szakmai előkészítéséről.
7. § A VIZIG vízrajzi tevékenysége körében: a) a vízrajzi észlelőhálózat fenntartása, üzemeltetése és a jóváhagyott tervek szerinti fejlesztése,
b) a vízrajzi adatok gyűjtése, feldolgozása és tárolásra történő átadása,
c) a VIZIG vízrajzi tevékenységére vonatkozó éves tervek elkészítése, közreműködés a középtávú és távlati tervek
készítésében, d) rendkívüli helyzetekben a VIZIG-ek védekezési, kárelhárítási munkáihoz szükséges adatgyűjtés, állapotfelvétel,
adatszolgáltatás, valamint előrejelzések készítése, közreműködés a VIZIR működtetésében,
e) részvétel a nemzetközi vízügyi egyezményekben megállapított, a VIZIG-ek területére vonatkozó vízrajzi adat- és
információcserében, valamint az ezekkel kapcsolatos egyeztetésekben, f) más vízrajzi adatszolgáltatások ellenőrzése, vízrajzi adatainak átvétele, feldolgozása és továbbítása a VIZIR felé,
g) a közvélemény tájékoztatása a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységéről és az aktuális hidrológiai helyzetről,
h) a regionális hidrológiai ismeretszerzés érdekében időszakos állapotfelvételek és felmérések végzése.
8. § A NeKI kirendeltség vízrajzi feladatai: a) a vízrajzi adatok tárolása, a betekintési lehetőség és az adatszolgáltatás biztosítása,
b) részvétel a nemzetközi vízügyi egyezményekben megállapított, a NeKI kirendeltségek területére vonatkozó
vízrajzi adat- és információcserében, valamint az ezekkel kapcsolatos egyeztetésekben,
c) a vízhasználók által végzett vízrajzi adatszolgáltatás ellenőrzése, vízrajzi adatainak átvétele, feldolgozása és
továbbítása, d) a VIZIR vízrajzi alrendszerének működtetése, az adatvédelemről és az adatbiztonságról történő gondoskodás.
9. § (1) A vízügyi igazgatás vízrajzi tevékenységéből származó hiteles adatokat a központi és területi vízrajzi adattárak
(a továbbiakban: Adattárak) szolgáltatják. (2) Az Adattárak igénybevétele a következő szabályok szerint történik:
a) az Adattárak adataiba való betekintés térítésmentes, b) másolat önköltségi áron igényelhető,
c) egyéb adatszolgáltatásért a ráfordításokkal arányos térítés állapítható meg,
d) a szolgáltatott adatok harmadik fél részére csak az Adattár kezelőjének hozzájárulásával továbbíthatóak,
e) a szolgáltatott adatok további felhasználása során fel kell tüntetni az adatok származási helyének megnevezését.
10. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a vízügyi igazgatási szervezet vízrajzi tevékenységéről szóló 22/1998. (XI. 6.) KHVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
21/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a középfokú oktatás részeként tanítsák azt, hogy milyen bűnök számítanak emberiesség elleni
bűncselekménynek?”
Magyarország Alaptörvényének (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint
országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 8/A. §-ának (1) bekezdésében szabályozott kerettantervek tartalmazzák
az egyes tantárgyak témaköreit, a témakörök tartalmát. Ugyanezen törvény 8/B. §-ának (7) bekezdése értelmében
a kerettanterveket az oktatásért felelős miniszter adja ki, így az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű a népszavazásra feltenni kívánt kérdés, ugyanis
nem állapítható meg, hogy mi értendő azon bűnök alatt, melyek az emberiesség elleni bűncselekményeknek
minősülnek, tekintettel arra, hogy bűncselekmények tárgyai egyes cselekmények, nem pedig bűnök lehetnek.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat és hatáskörébe és megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikkének (2) bekezdésén, 1993. évi LXXIX. törvény 8/A. §-ának (1) bekezdésén és 8/B. §-ának
(7) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján,
42. § (1) bekezdés h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke