type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
86/2019. (IV. 23.) Korm. rendelete a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról.
A Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (2)  bekezdés 1., 2.  pontjában, továbbá 281.  §
(5) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. alcím tekintetében a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (2) bekezdés 1., 4. és 5. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 3. és a 34. alcím tekintetében a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (2) bekezdés 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (4)  bekezdés 1.  pontjában és 281.  §
(6) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (4)  bekezdés 2.  pontjában és
(5) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6–15., továbbá 17–19. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (5)  bekezdés
2. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 16. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (2)  bekezdés 6.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 20. alcím tekintetében a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (2) bekezdés 1. és 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 21–22., továbbá a  35. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (2)  bekezdés
1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 23. és 31–33. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (2)  bekezdés 5.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 24–30. alcím tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (2)  bekezdés 1. és 5.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 64.  § tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (2)  bekezdés 1–7., (4)  bekezdés 1. és
(5) bekezdés 2., továbbá (6) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 65.  § tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (4)  bekezdés 11.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E  rendelet alkalmazásában államigazgatási feladatot ellátó, államigazgatási hatáskörrel, hatósági jogkörrel
rendelkező helyi önkormányzati szerven a polgármestert, a főpolgármestert, a megyei közgyűlés elnökét, a jegyzőt,
valamint a polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal ügyintézőjét kell érteni.
(2) E  rendelet alkalmazásában polgármester alatt a  főpolgármestert és a  megyei közgyűlés elnökét, jegyző alatt
a főjegyzőt is érteni kell.
(3) E rendelet alkalmazásában központi kormányzati igazgatási szervek területi szerve alatt a kormányzati igazgatásról
szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 2. § (2) bekezdésben meghatározott szerv területi szervét kell
érteni.
(4) E  rendelet alkalmazásában funkcionális feladatokon az  alábbiakban felsorolt igazgatási funkciók szerinti
munkamegosztás alapján kialakított szervezeti egységek által ellátott szervi működést szolgáló – nem szakmai
feladatellátáshoz kötődő – belső igazgatási feladatokat kell érteni:
a) humánpolitikai és humánerőforrás-gazdálkodási,
b) költségvetési és gazdálkodási,
c) pénzügyi és számviteli,
d) üzemeltetési, eszköz- és vagyongazdálkodási,
e) beszerzési,
f ) szabályozási és iratkezelési,
g) ellenőrzési,
h) koordinációs,
i) jogi (perképviseleti),
j) saját szervi működést szolgáló informatikai üzemeltetési és rendszerfenntartási,
k) kommunikációs és nemzetközi kapcsolatok lebonyolítására szolgáló
feladatok.
(5) E  rendelet alkalmazásában, a  kormányhivatalok kormánytisztviselőinek és kormányzati ügykezelőinek
továbbképzéséhez és előírható képzési és továbbképzési kötelezettségeihez kapcsolódóan
 1. belső továbbképzés: a kormányzati igazgatási szerv, felsőoktatási vagy felnőttképzési intézmény által folytatott
szakmai továbbképzés, amely a megrendelő kormányzati igazgatási szerv számára speciális intézményi vagy
álláshellyel összefüggő feladatokhoz szükséges ismereteket, illetve képességeket közvetít;
2. egyéni továbbképzési terv: a  kormányzati szolgálati jogviszonyban álló tárgyévre meghatározott
továbbképzési kötelezettségeinek és egyéni fejlesztési igényeinek teljesítését biztosító képzési terv;
3. kötelező továbbképzés: a  kormányzati igazgatási szerv, a  Kormány által elrendelt kötelező képzések, melyek
közszolgálati, valamint belső továbbképzésekkel teljesíthetőek;
4. közszolgálati továbbképzési program: általános közigazgatási, idegen nyelvi, szakmai és vezetői ismeretek
megszerzésére irányuló, a  közigazgatási szakvizsgára való felkészülést moduláris rendszerben szolgáló,
továbbá a  jogalkalmazás javítására irányuló továbbképzés, amelyek fejlesztéséről és megvalósításáról
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: Egyetem) gondoskodik;
5. minőségirányítási szabályzat: a  továbbképzés minőségirányítási szempontból történő vezetésére
és szabályozására szolgáló szabályzat, amely tartalmazza a  kötelező továbbképzések tervezésének,
fejlesztésének, szervezésének, végrehajtásának, minősítésének és ellenőrzésének eljárásait;
6. minősített továbbképzési programjegyzék: az  Egyetem által vezetett, minősített továbbképzési programokat
tartalmazó nyilvántartás;
7. tanulmányi pont: a kormánytisztviselő által teljesített továbbképzés mértékegysége;
 8. továbbképzés: a  kormányzati szolgálati jogviszonyban álló alkalmazásához megkívánt iskolai
alapképzettségen (szakképzettségen) kívüli minden további iskolai rendszerű vagy iskolarendszeren kívüli
képzés, átképzés, vezetőképzés, szakvizsgára való felkészülést moduláris rendszerben szolgáló képzés,
szakmai tájékoztató;
9. továbbképzési program fejlesztése: a  továbbképzési programokban felhasznált szakanyagok létrehozása,
a képzés során alkalmazott oktatásmódszertan, a képzések követelményrendszerének megfelelő tanmenet és
a képzésekben felhasznált tananyagok, oktatási segédanyagok fejlesztése;
10. továbbképzési programminősítés: a  továbbképzési programok megfelelőségének vizsgálata
a minőségirányítási szabályzat és a szakmai követelményrendszer feltételei alapján;
11. szakmai tájékoztató: számonkéréssel záruló, az  irányítás, felügyelet operatív eszközeként szervezett,
a  szakmai, felügyeleti munka ellátásához kapcsolódó szakmai, jogi, módszertani, egyszerűsített eljárásban
minősített továbbképzés;
12. vezető: a Kit. 3. § (6) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott személy;
13. képzési díj: a  közigazgatási tanulmányok szakirányú továbbképzés, a  kormányzati tanulmányok szakirányú
továbbképzés, valamint az  államtudományi és közigazgatási felsőfokú képzés szervezéséért felelős
intézmény által megállapított költség;
14. szállásköltség: a  kormányhivatalok kormánytisztviselői részére, az  oktatási esemény ideje alatt biztosított
szállás ellenértéke;
15. tananyagköltség: a  képesítéshez, szakképzettséghez kapcsolódó jegyzetek, tankönyvek, egyéb tanulási
segédletek beszerzési ára;
16. utazási költség: a  kormányhivatalok kormánytisztviselői lakóhelye vagy tartózkodási helye, valamint
az oktatási esemény helyszíne között – a képzésen, vizsgán történő részvétel céljából – helyközi (távolsági)
utazással az oktatási eseményre utazás és hazautazás díja.
2. Illetékességi és hatásköri szabályok, a járási illetékesség módosítása
2. § (1) A megyei kormányhivatal illetékessége a székhelye szerinti megyére terjed ki. A Budapest Főváros Kormányhivatala
illetékessége Budapest főváros területére, a Pest Megyei Kormányhivatal illetékességi területe Pest megyére terjed ki.
(2) Kormányrendelet a  fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok
tekintetében az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően is megállapíthatja.
(3) A  térségi fejlesztési tanács működésének törvényességi felügyeletét a  térségi fejlesztési tanács székhelye szerint
illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal gyakorolja.
(4) A  járási (fővárosi kerületi) hivatalok (a  továbbiakban: járási hivatal) székhelyeit – a  fővárosi kerületek kivételével –
az 1. melléklet tartalmazza. A  járási hivatalok illetékessége az 1. mellékletben meghatározott településekre terjed ki.
A járási hivatal a feladatait az illetékességébe tartozó települések tekintetében kirendeltségek és települési ügysegédek
útján is elláthatja.
(5) Kormányrendelet a  járási hivatal illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok tekintetében
az 1. mellékletben meghatározott illetékességtől eltérően is megállapíthatja.
(6) Ha kormányrendelet a  feladatellátásért felelős szervként, valamint eljáró hatóságként a  megyei kormányhivatal
megyeszékhely szerinti járási hivatalát jelöli ki, a megyeszékhely szerinti járási hivatal illetékességi területe a  járási
hivatal székhelye szerinti megyére terjed ki. Kormányrendelet a  megyeszékhely szerinti járási hivatal illetékességi
területét egyes államigazgatási feladatok tekintetében ettől eltérően is megállapíthatja. Ha kormányrendelet
a feladatellátásért felelős szervként, valamint eljáró hatóságként kijelölt fővárosi kerületi hivatalt jelöl ki, a fővárosi
kerületi hivatal illetékességi területe Budapest fővárosra terjed ki. Kormányrendelet a kijelölt fővárosi kerületi hivatal
illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok tekintetében ettől eltérően is megállapíthatja.
3. § (1) A  járási hivatal által működtetett kormányablak és okmányiroda – ha jogszabály kivételt nem tesz – az  ország
területére kiterjedő illetékességgel ellátja a jogszabályban hatáskörébe utalt feladatokat.
(2) Hivatalból indult eljárásra az  a  kormányablak vagy okmányiroda illetékes, amely a  járási hivatal illetékességi
területén az ügyfél lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye (székhelye, telephelye) van. Amennyiben a járási
hivatal illetékességi területén több kormányablak vagy okmányiroda is működik, az eljárásra a kormánymegbízott
által a kormányhivatal ügyrendjében meghatározott kormányablak vagy okmányiroda az illetékes.
4. § (1) Amennyiben települési képviselő-testület határozatával kezdeményezi a  településnek másik járási hivatal
illetékességi területéhez történő átcsatolását, illetve új járás kialakítását, a  fővárosi és megyei kormányhivatal
megvizsgálja az  átcsatolás, illetve új járás kialakításának indokoltságát. Indokoltnak minősül különösen
a  kezdeményezés, ha ezzel az  államigazgatási feladatok hatékonyabb ellátása biztosítható, vagy ha a  közlekedési
feltételek jelentősen megváltoznak.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal kormánymegbízottja a  képviselő-testületi határozatot – a  település
besorolásának megfelelő járási hivatal hivatalvezetőjének, átcsatolási javaslata esetén a  képviselő-testület által
indítványozott másik járási hivatal hivatalvezetője, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatal véleményének
a csatolásával – küldi meg a közigazgatás-szervezésért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(3) A miniszter a javaslatát az általános önkormányzati választások évében április 30-ig nyújtja be a Kormány számára,
valamennyi, az adott időszakban beérkezett kezdeményezés tekintetében. A Kormány döntése alapján településnek
másik járáshoz történő átcsatolására, illetve új járási hivatal kialakítására az  általános önkormányzati választások
napjával kerülhet sor.
3. A fővárosi és megyei kormányhivatal irányítása 5. § (1) A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatal irányítására a minisztert jelöli ki.
 (2) A  Kormány a  fővárosi és megyei kormányhivatali feladatok ellátásához szükséges informatikai rendszerekre
vonatkozóan a közigazgatás-fejlesztésért felelős minisztert jelöli ki
a) az  informatikai rendszerekkel szembeni követelmények meghatározására a  közigazgatási informatika
infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter és az  e-közigazgatásért felelős
miniszter közreműködésével, valamint
b) a  Miniszterelnökség, illetve a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által indított projektek keretében
megvalósuló informatikai alkalmazásfejlesztések irányítására.
6. § (1) A szakmai irányító miniszter a Kit. 40. § (2) bekezdése szerinti közreműködési jogosultságát a (2)–(8) bekezdésben,
továbbá a 7–9. §-ban foglaltak szerint gyakorolja.
(2) A  miniszter irányításért való felelőssége keretében meghatározza a  szakmai irányító miniszterek és a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok közötti kapcsolattartás módját, és koordinálja annak megvalósítását.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a szakmai irányító miniszterek kötelesek együttműködni
a  miniszterrel. Az  együttműködés keretében a  szakmai irányító miniszterek elektronikus úton megküldik
a miniszternek a fővárosi és megyei kormányhivatalok számára előkészített szakmai iránymutatásokat, módszertani
és egyéb útmutatókat (a továbbiakban együtt: szakmai anyagok) és adatszolgáltatásra vonatkozó megkereséseket.
(4) A  miniszter a  szakmai anyagokat és adatszolgáltatásra vonatkozó megkereséseket haladéktalanul, de legkésőbb
a beérkezéstől számított öt napon belül megvizsgálja és megküldi a címzett fővárosi és megyei kormányhivatalok
részére.
(5) A  miniszter szükség esetén felhívja az  érintett szakmai irányító minisztert vagy minisztereket a  szakmai anyagok
és adatszolgáltatásra vonatkozó megkeresésekkel kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekben az  ellentmondás
feloldására. A  közös álláspontnak megfelelő módosításokat a  szakmai irányító miniszter átvezeti a  szakmai
anyagokon vagy az  adatszolgáltatásra vonatkozó megkereséseken, és megküldi a  miniszter részére, aki a  szakmai
anyagot vagy az  adatszolgáltatásra vonatkozó megkeresést haladéktalanul megvizsgálja és megküldi a  címzett
fővárosi és megyei kormányhivatalok részére.
(6) A  szakmai irányító miniszter a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által használt egyes informatikai rendszerek
üzemeltetését és fejlesztését érintő változásokról a minisztert értesíti.
(7) A  szakmai irányító miniszterek tárgyév január 31. napjáig megküldik a  miniszternek a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok által lefolytatandó, tárgyévet követő évre vonatkozó országos hatósági ellenőrzési tervet és
végrehajtásának tervezett költségét. Amennyiben a  szakmai irányító miniszter a  tárgyévet követő évre vonatkozó
országos hatósági ellenőrzési terv végrehajtásának tervezett költségét meghaladó ellenőrzést rendel el, annak
forrását a szakmai irányító miniszter köteles biztosítani, a többletköltség számítása az ellenőrzésre külön miniszteri
rendeletben megállapított költségátalány alapján történik.
(8) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a  szakmai irányító miniszter jogosult az  általános
közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvényben (a  továbbiakban: Ákr.) a  felügyeleti szervre ruházott
jogkörök gyakorlására és – ha fellebbezésre van lehetőség – a  fellebbezés elbírálására, ha a  döntés a  fővárosi és
megyei kormányhivatal hatáskörébe tartozik.
7. § (1) A  kormányablakok működésének szakmai irányítását a  miniszter – az  informatikai vonatkozású kérdéskörökben
az e-közigazgatásért felelős miniszter közreműködésével – látja el.
(2) A miniszter szakmai irányítást gyakorol a kormányablakok ügyfélszolgálati tevékenysége felett, amelynek keretében
ellátja az ügyfélszolgálati működés fejlesztésére, elemzésére és monitoringjára vonatkozó feladatokat.
8. § (1) A  kizárólag a  fővárosi és megyei kormányhivataloknál, illetve a  járási hivataloknál alkalmazott és a  szakmai
munkával összefüggő, a  biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló kormányrendelet szerinti biztonsági
okmányok egységessége érdekében a  kibocsátói feladatokat – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  szakmai
irányító miniszter, valamint az  általa kijelölt szerv látja el, és viseli az  ezzel kapcsolatosan felmerülő költségeket.
A biztonsági okmányokon a fővárosi és megyei kormányhivatal, járási hivatal nevét fel kell tüntetni.
(2) A  kizárólag a  fővárosi és megyei kormányhivataloknál, illetve a  járási hivataloknál alkalmazott és Ákr. szerinti
hatósági ellenőrzés lefolytatására jogosító, a  biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló kormányrendelet
szerinti biztonsági okmányok egységessége érdekében a kibocsátói feladatokat a miniszter látja el.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti azonos jogosultságokat biztosító biztonsági okmányok kibocsátásáról a  miniszteren kívül
más nem rendelkezhet.
9. § A miniszter a fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával kezdeményezi és ellenőrzi
a) a közigazgatással kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtásának területi összehangolását, valamint
b) a közigazgatás fejlesztésével és korszerűsítésével kapcsolatos kormányzati feladatok területi összehangolását.
4. A fővárosi és megyei kormányhivataloknál a munkáltatói jogok gyakorlása
10. § (1) A  kormánymegbízott szabadsága tekintetében a  Kit. szerinti munkáltatói jogköröket a  miniszter által kijelölt
politikai felsővezető gyakorolja.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői, valamint munkavállalói felett
a munkáltatói jogokat a kormánymegbízott gyakorolja. A fővárosi és megyei kormányhivatalnál szolgálatot teljesítő
katonák, valamint a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
törvény szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományú tagjai, illetve a honvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztérium, illetve a rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium állományába
tartozó, de a  fővárosi és megyei kormányhivatalnál munkát végző kormánytisztviselők esetében a  munkáltatói
jogok gyakorlásának szabályait jogszabály határozza meg.
(3) A  járási hivatal kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői, valamint munkavállalói felett a  munkáltatói jogokat
– figyelemmel a  (4)  bekezdésre – a  járásihivatal-vezető (a  továbbiakban: hivatalvezető) gyakorolja. A  járási
hivatal kormánytisztviselőjének, kormányzati ügykezelőjének kinevezni, illetve felmenteni javasolt személyről
a  hivatalvezető tájékoztatja a  kormánymegbízottat, aki a  kinevezni javasolt személlyel, illetve a  felmentéssel
szemben a  tájékoztatást követő tizenöt napon belül kifogással élhet. A  kifogásolt személy nem nevezhető ki
kormánytisztviselőnek, kormányzati ügykezelőnek, illetve nem kerülhet felmentésre.
(4) A  kormánymegbízott gyakorolja a  járási hivatal vezetője helyett a  járási hivatal kormánytisztviselői, kormányzati
ügykezelői és munkavállalói tekintetében
a) a munkaidő-beosztás meghatározására,
b) a rendkívüli munkaidő elrendelésére,
c) a feladatok ellátásához szükséges tájékoztatás és iránymutatás megadására
vonatkozó munkáltatói jogokat.
(5) A  kormánymegbízott a  járási hivatal kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői és munkavállalói tekintetében
a  (4)  bekezdésben meghatározott munkáltatói jogokat célhoz kötötten, meghatározott esemény bekövetkezte
esetén, továbbá a  szakkérdések elbírálásával összefüggő feladatok hatékony ellátása érdekében gyakorolhatja.
A  kormánymegbízott az  érintett hivatalvezetőket írásban tájékoztatja az  általa elrendelt intézkedésekről.
Ha az intézkedés elrendelése okafogyottá válik, a kormánymegbízott haladéktalanul írásban visszavonja a döntését.
5. A kormányhivatal kormánytisztviselőjének az előmeneteli fokozathoz szükséges kormányzati
szolgálati jogviszonyban töltött idő megállapítása, az előmeneteli kötelezettség teljesítése, valamint
a területi kormányzati igazgatási szerv álláshelyei betöltésének szakmai és képesítési feltételeinek
biztosítása
11. § (1) A  kormányhivatalok kormánytisztviselőinek besorolásánál – a  Kit. 271.  §-a alapján – a  munkavégzésre irányuló
jogviszonyban, különösen a  munkaviszonyban, állami vezetői szolgálati jogviszonyban, Kit. szerinti politikai
szolgálati jogviszonyban, biztosi jogviszonyban, kormányzati szolgálati, állami szolgálati, közszolgálati,
közalkalmazotti jogviszonyban, bírósági szolgálati, igazságügyi alkalmazotti szolgálati, illetve munkaviszonyban,
ügyészségi, hivatásos (szerződéses) szolgálati jogviszonyban, ösztöndíjas jogviszonyban, bedolgozói
munkaviszonyban, a  munkavégzési kötelezettséget magában foglaló szövetkezeti tagsági viszonyban,
a  szakcsoporti tagsági viszonyban, a  vállalkozási és megbízási szerződésen alapuló, valamint a  személyes
közreműködéssel járó gazdasági és polgári jogi társasági vagy egyéni cég tagjaként végzett tevékenységre irányuló
jogviszonyban, továbbá az  ügyvédi és az  egyéni vállalkozói tevékenységre irányuló jogviszonyban töltött időt,
valamint a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 62/A.  §-a szerinti és
a Kit. 104. § (9) bekezdése szerinti jogviszony-létesítés esetén a két jogviszony közötti időtartamot kell alapul venni,
azzal, hogy a  munkavégzési kötelezettséggel nem járó, megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó időtartamból
hat hónapot kell beszámítani. A  sor- és tartalékos katonai, valamint a  polgári szolgálat, a  tizennégy éven aluli
gyermek ápolására, gondozására, illetve a tartós külszolgálatot teljesítő dolgozó házastársa által igénybe vett fizetés
nélküli szabadság teljes időtartamát figyelembe kell venni.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazása szempontjából az  1992. július 1-jét megelőzően munkaviszonyban töltött időként
jogszabály alapján elismert időtartamból – tekintet nélkül arra, hogy annak ideje alatt munkavégzésre irányuló
jogviszony fennállt-e, vagy ilyen jogviszony fennállása esetén érvényesült-e munkavégzési kötelezettség – hat
hónapot be kell számítani.
(3) Az  országgyűlési, az  európai parlamenti, az  önkormányzati képviselői, a  nemzetiségi szószólói és a  főállású
polgármester foglalkoztatási jogviszonyban töltött időtartamát – ha e  megbízatás megszűnését követően
a tisztviselő ismételten közszolgálati jogviszonyt, illetve kormányzati szolgálati jogviszonyt létesít – a közszolgálati,
illetve kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött időnek kell tekinteni.
(4) A kormányhivatali kormánytisztviselő a Kit. 271. § (11) bekezdésében meghatározott előmeneteli fokozatba akkor is
sorolható, ha közigazgatási szakvizsgával rendelkezik, vagy vállalja, hogy e szakvizsgát három éven belül megszerzi.
(5) A kormányhivatali kormánytisztviselőt a munkáltatói jogkör gyakorlója magasabb előmeneteli fokozatba sorolhatja,
ha a közigazgatási tanulmányok szakirányú szakképzettség megszerzésére vállalt kötelezettségét a kormányhivatali
kormánytisztviselőnek fel nem róható okból három éven belül nem tudja megszerezni.
(6) A  munkáltatói jogkör gyakorlója – a  Kit. 58.  § (2)  bekezdése alapján – mérlegelési jogkörében eljárva, a  területi
kormányzati igazgatási szerv szakmai összetétele, a  területi kormányzati igazgatási szerv által ellátandó feladatok
jellege és a  helyi munkaerőpiac helyzetének figyelembevételével szabályzatában állapítja meg a  területi
kormányzati igazgatási szerv álláshelyei betöltésének szakmai és képesítési feltételeit
a) az álláshelyen ellátandó feladatok szakszerű és hatékony ellátásának biztosítására,
b) a jogszabályban előírt szakmai és képesítési feltételek figyelembevételével, amelyek az álláshelyen ellátandó
feladatok tekintetében irányadóak. 6. A kormányhivatali tisztviselő továbbképzési kötelezettsége
12. § (1) A kormányhivatali kormánytisztviselő a továbbképzési kötelezettségét
a) a kormánytisztviselőt foglalkoztató területi kormányzati igazgatási szerv, valamint
b) a Kormány
által előírt továbbképzéssel teljesíti.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott továbbképzések közszolgálati, valamint belső továbbképzések
lehetnek. A belső továbbképzések aránya legfeljebb az előírt kötelezettség 25%-a lehet.
(3) A közszolgálati továbbképzési programok fejlesztéséről és megvalósításáról az Egyetem gondoskodik.
 (4) A területi kormányzati igazgatási szerv által szervezett belső továbbképzések
a) saját vagy más kormányzati igazgatási szerv, illetve a  szervezetrendszert kiszolgáló belső képzőintézmény
által nyilvántartásba vett belső továbbképzés lebonyolításával,
b) felsőoktatási vagy felnőttképzési intézmény által biztosított képzési szolgáltatással
biztosíthatók.
(5) A  területi kormányzati igazgatási szerv által szervezett belső továbbképzés a  területi kormányzati igazgatási szerv
szervezeti és működési szabályzatában meghatározott eljárásrend szerint jóváhagyott programokból állhat.
(6) A  belső továbbképzési programok jóváhagyására vonatkozó eljárásrendet a  területi kormányzati igazgatási szerv
dolgozza ki.
(7) A jóváhagyás során vizsgálni szükséges a belső továbbképzési program
a) tartalmát,
b) célját, célcsoportját,
c) révén megszerezhető kompetenciákat,
d) típusát,
e) során teljesítendő óraszámot és a  teljesítendő óraszám mennyiségétől függően megállapított tanulmányi
pont számításának módját,
f ) során alkalmazott számonkérés módját.
(8) A jóváhagyási eljárásban részt vevő hivatali szervezeti egységeket a területi kormányzati igazgatási szerv szervezeti
és működési szabályzata határozza meg.
(9) A  területi kormányzati igazgatási szerv a  belső továbbképzési programok megvalósításával összefüggő feladatai
körében a belső továbbképzésekről nyilvántartást vezet.
13. § (1) A kormányhivatali kormánytisztviselő továbbképzési kötelezettsége a próbaidő leteltét követő napon kezdődik.
 (2) A részmunkaidőben foglalkoztatottak továbbképzési kötelezettségét arányosan kell megállapítani.
 (3) Ha a  továbbképzésre kötelezett kormányhivatali kormánytisztviselő a  csecsemőgondozási díj, gyermekgondozást
segítő ellátás, gyermekgondozási díj igénybevétele miatt vagy egyéb okból három hónapot meghaladóan fizetés
nélküli szabadságot vagy táppénzellátást vesz igénybe, vagy tartós külszolgálatot teljesít, a  továbbképzési
kötelezettséget időarányosan kell teljesíteni.
(4) A munkáltatói jogkör gyakorlója köteles a kormánytisztviselőnek biztosítani a  továbbképzési tervvel összhangban
– különösen a személyes jelenlétet igénylő – továbbképzésben való részvétel feltételeit.
7. A Kormányhivatali Kormánytisztviselői Továbbképzési Kollégium 14. § (1) A  Kormányhivatali Kormánytisztviselői Továbbképzési Kollégium (a  továbbiakban: KKTK) a  miniszternek
a  kormányhivatalok kormánytisztviselői továbbképzéssel összefüggő feladatait segítő szakmai tanácsadó és
véleményező testülete.
(2) A KKTK elnöke az Egyetem rektora. A KKTK tagjai a miniszter által az Egyetem rektorának javaslatára felkért tagok,
valamint a Magyar Kormánytisztviselői Kar által delegált tag. A KKTK miniszter által felkért tagjainak megbízatását
a miniszter – az Egyetem rektorának javaslatára – indokolás nélkül visszavonhatja.
(3) A KKTK működési rendjének szabályait ügyrendjében állapítja meg.
 (4) A KKTK feladatai a kormányhivatalok kormánytisztviselői továbbképzés vonatkozásában:
a) meghatározza a minősített továbbképzési programok tartalmával kapcsolatos szakmai követelményeket, és
dönt a továbbképzési programok minősítéséről, felfüggesztéséről vagy törléséről;
b) meghatározza a  Kit. 271.  § (16)  bekezdése szerinti szakképzettségekkel és fokozatokkal egyenértékűnek
minősülő szakképzettségeket és fokozatokat;
c) véleményezi a  megvalósított továbbképzésekről és az  éves továbbképzési tervek végrehajtásáról szóló,
az Egyetem által elkészített jelentést;
d) dönt a  programminősítési szakértői névjegyzékbe és az  oktatói névjegyzékbe történő felvételről, illetve
a névjegyzékből való törlésről;
e) dönt a  belső továbbképzési program egyszerűsített nyilvántartásba vételét elutasító döntéssel szemben
benyújtott panaszról.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti egyenértékűség megállapítására a  munkáltató vagy a  kormányhivatalok
kormánytisztviselői kérésére kerül sor.
(6) Ha a  (4)  bekezdésben meghatározott feladatok a  kormányhivatalok kormánytisztviselői továbbképzését és
a  közszolgálati továbbképzést egyaránt érintik, a  KKTK és a  Közigazgatási Továbbképzési Kollégium (KTK)
döntésének összehangolásáért az Egyetem rektora felel.
(7) A  KKTK – a  miniszter, az  ágazati irányítást, felügyeletet ellátó intézmények, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok által meghatározott képzési igények alapján – képzésfejlesztési feladatot határoz meg az Egyetem
számára.
(8) A KKTK feladatainak ellátását a KKTK Titkársága segíti. A KKTK Titkársága a KKTK ügyrendje alapján a KKTK üléseinek
előkészítésével, lebonyolításával, valamint dokumentálásával kapcsolatos döntés-előkészítési és adminisztratív
feladatokat látja el.
(9) A KKTK Titkárságának feladatait – az Egyetem bevonásával – a miniszter által vezetett minisztérium látja el.
8. A közszolgálati továbbképzési programok minősítése 15. § (1) A  közszolgálati továbbképzési programokat minősíteni kell (a  továbbiakban: minősített továbbképzési program).
A  minősítésről, valamint a  programjegyzékre történő nyilvántartásba vételről a  KKTK programminősítési eljárás
alapján dönt a kérelem beérkezésétől számított 60 napon belül. A minősített továbbképzési program a közszolgálati
továbbképzési programjegyzék részévé válik.
(2) A KKTK jogosult a minősített továbbképzési program programjegyzékről való törlésére, ha a továbbképzési program
nem felel meg a minőségirányítási szabályzatban előírt feltételeknek.
9. A minőségirányítási rendszer 16. § (1) Az  Egyetem a  minősített továbbképzési programok szakmai és tartalmi megfelelőségének biztosítása érdekében
minőségirányítási rendszert működtet. A  minősített továbbképzési programok minőségirányítási folyamatairól
a  miniszter a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszterrel közösen kiadja a  kormányhivatalok
kormánytisztviselői továbbképzésének egységes minőségirányítási szabályzatát. A  szabályzat kiadására
az Egyetemnek a KKTK által véleményezett javaslata alapján kerül sor.
(2) A minősített továbbképzési programok teljesítésének mérése tanulmányi pontokkal történik.
 (3) A  kormányhivatali kormánytisztviselő által teljesített továbbképzésekről a  továbbképzést megvalósító szerv
tanúsítványt állít ki a minőségirányítási szabályzatban meghatározott tartalommal.
10. A továbbképzés tervezése 17. § (1) A  kormányzati szolgálati jogviszonyban álló továbbképzése tervszerűen, egyéni továbbképzési tervek alapján
történik.
(2) A  munkáltatói jogkör gyakorlója a  tárgyévben meghatározott továbbképzési kötelezettség teljesítését évente
tanulmányi pontokkal tárgyév február 28-áig határozza meg.
(3) Az  egyéni továbbképzési tervek elkészítéséről a  tárgyév február 28-áig a  munkáltatói jogkör gyakorlója
gondoskodik. Az egyéni továbbképzési terv tartalmazza a közszolgálati és belső továbbképzéseket.
(4) Az  éves továbbképzési tervet a  munkáltatói jogkör gyakorlója a  tárgyévben felmerülő továbbképzési igények
alapján módosíthatja.
18. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója az egyéni továbbképzési tervek összesítésével készíti el a kormányzati igazgatási
szerv éves továbbképzési tervét (a  továbbiakban: intézményi továbbképzési terv), amelyet tárgyév március 15-éig
megküld az Egyetem részére.
(2) Az  intézményi továbbképzési terveket az  Egyetem tárgyév március 31-éig országos szinten összesíti
(a továbbiakban: országos továbbképzési terv).
(3) A területi kormányzati igazgatási szerv a szervezeti továbbképzési terv végrehajtásáról tájékoztatót készít, amelyet
tárgyévet követő év március 15-éig megküld az  Egyetem részére. A  tájékoztató alapján az  Egyetem a  tárgyévet
követő év április 30-áig a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszternek, valamint a  miniszternek
jelentést készít a megvalósított továbbképzésekről, valamint a felhasznált pénzügyi forrásokról.
(4) Az  Egyetem kialakítja és működteti a  továbbképzésekkel összefüggő tervkészítési feladatok ellátását támogató
informatikai alkalmazást, valamint kidolgozza a  tervkészítéshez és az  értékeléshez szükséges módszertani
ajánlásokat.
11. A továbbképzés ágazati irányítása 19. § (1) A  kormányhivatalok kormánytisztviselői képzésének és továbbképzésének ágazati irányítása a  közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter feladata.
(2) A  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter irányítási és felügyeleti jogkörében
különösen
a) irányítja a továbbképzés intézményrendszerét, felügyeli a továbbképzés minőségirányítási rendszerét;
b) felügyeli az Egyetem továbbképzés tervezésével összefüggő feladatainak végrehajtását;
c) felügyeli – az  Egyetem bevonásával – a  kormányzati igazgatási szervek éves továbbképzési tervezését,
valamint a tervek végrehajtását;
d) jóváhagyja a 18. § (3) bekezdésében meghatározott jelentést.
12. A továbbképzési kötelezettség teljesítésének finanszírozása 20. § (1) A közszolgálati továbbképzéshez szükséges pénzügyi forrást a kormányzati igazgatási szerv biztosítja.
 (2) A közszolgálati továbbképzés, a közigazgatási szakvizsgák, valamint a Kormány által előírt továbbképzés költségeit
a területi kormányzati igazgatási szerv az Egyetemnek a közszolgálati, illetve a Kormány által előírt továbbképzésre
kötelezett foglalkoztatotti létszám alapján továbbképzési hozzájárulásként (a továbbiakban: normatív hozzájárulás)
fizeti meg. A  normatív hozzájárulás alapja a  költségvetési törvényben a  Kttv. tekintetében meghatározott
illetményalap 73%-a, amelyet a kormányzati igazgatási szerv két egyenlő részletben minden év január 31-éig, illetve
június 30-áig a  területi kormányzati igazgatási szervnél tárgyévben közszolgálati továbbképzésre, illetve Kormány
által előírt továbbképzésre kötelezett kormányzati szolgálati jogviszonyban állók létszámának alapulvételével
fizet meg az Egyetem részére. Az Egyetem a kormányzati igazgatási szerv részére igazolást állít ki a továbbképzési
hozzájárulás megfizetéséről.
(3) Ha a  területi kormányzati igazgatási szerv a  normatív hozzájárulást megfizeti, azonban a  kormánytisztviselő
nem vesz részt a  továbbképzésben, az  Egyetem utólag nem számol el a  fel nem használt normatív hozzájárulás
összegével, a keletkezett többletet az Egyetem a továbbképzési rendszer működtetésére használja fel.
(4) A területi kormányzati igazgatási szerv személyében bekövetkező jogutódlás vagy a Kit. 114. § (10) bekezdésében
meghatározott jogviszonyváltás esetében a jogutód munkáltató szerv a tárgyévre vonatkozó normatív hozzájárulás
időarányos részét megfizeti a jogelőd részére.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint kell eljárni a  Kit. 104.  § (9) és (10)  bekezdése esetén is, azzal, hogy
a  fogadó, illetve az  új jogviszony szerinti kormányzati igazgatási szerv fizeti meg a  tárgyévre vonatkozó normatív
hozzájárulás időarányos részét azon kormányzati igazgatási szerv részére, amely a kormánytisztviselőt a kinevezés
módosítását vagy a jogviszony megszűnését megelőzően foglalkoztatta.
(6) Ha a  kormányzati igazgatási szervnél a  tárgyév január 1-jét követően keletkezik továbbképzési kötelezettség,
akkor a  kormánytisztviselő után a  kormányzati igazgatási szerv a  normatív hozzájárulást időarányosan fizeti meg
az Egyetem részére a tárgyév végéig.
(7) A  kormányhivatali kormánytisztviselő közszolgálati továbbképzési kötelezettségeinek teljesítésére felhasznált
költség kizárólag a programjegyzéken szereplő programok útján használható fel.
13. A kormányhivatalok fogyatékossággal élő kormánytisztviselőinek védelme 21. § (1) A  Kit. 267.  § (1)  bekezdése alapján meghatározott közigazgatási tanulmányok szakirányú szakképzettséggel vagy
kormányzati tanulmányok szakirányú képzésben résztvevő fogyatékossággal élő kormánytisztviselőkre a  nemzeti
felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 87/2015. (IV. 9.)
Korm. rendelet 20. alcímének rendelkezéseit az e szakaszban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  képzés, továbbképzés szervezéséért felelős intézmény a  fogyatékossággal élő kormánytisztviselők kérelmére,
a fogyatékosságot igazoló szakvélemény megállapításai alapján köteles az alábbi kedvezmények biztosítására:
a) a fogyatékossághoz igazodó, egyenlő esélyű hozzáférést biztosító tananyagok rendelkezésre bocsátása;
b) a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél legalább 30%-kal hosszabb
felkészülési idő megállapítása;
c) az  írásbeli vizsga szóbelivel, a  szóbeli vizsga írásbelivel történő helyettesítése, mely a  fogyatékosság
típusához igazodva kiegészülhet hallgatói igény esetén
ca) hallássérült (siket, nagyothalló) hallgató esetében szóbeli vizsgáztatás során jelnyelvi vagy orális
tolmács biztosításával,
cb) látássérült (vak, aliglátó, gyengénlátó) hallgató esetében az  írásbeli számonkérés esetén speciális
technikai eszközök használatával,
cc) beszédfogyatékos (diszfázia, diszlália, diszfónia, dadogás, hadarás, afázia, orrhangzós beszéd,
dizartria, mutizmus, súlyos beszédészlelési és beszédmegértési zavar, centrális pöszeség,
megkésett beszédfejlődés) hallgató esetében a  számonkérések során speciális technikai eszközök
használatával.
(3) A hallgató kérelmére – indokolt esetben a fogyatékosságot igazoló szakvélemény alapján – a képzés szervezéséért
felelős intézmény a  (2)  bekezdésben szabályozott kedvezményektől eltérő, további vagy más kedvezményt is
biztosíthat a hallgató részére.
14. A képzés, továbbképzés, átképzés költségtípusai 22. § (1) A  kormányhivatalok kormánytisztviselői számára a  munkáltatói jogkör gyakorlója által kötelezően előírt képzés,
továbbképzés, átképzés elismert költségtípusai:
a) a képzési díj,
b) a tananyagköltség,
c) az utazási költség,
d) a szállásköltség.
(2) A  képzési díjat és a  tananyagköltséget a  képzés szervezéséért felelős intézmény határozza meg és a  képzés első
oktatási napját megelőző kilencven nappal honlapján közzéteszi.
15. Képzési megállapodás 23. § (1) A  Kit. 267.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint közigazgatási tanulmányok szakirányú továbbképzés, valamint
a  kormányzati tanulmányok szakirányú továbbképzés megszerzésére irányuló hallgatói jogviszony létesítésére
háromoldalú képzési megállapodást kötnek.
(2) A kormányhivatalok kormánytisztviselői a képzési megállapodás keretében vállalják különösen, hogy a
a) képzésben folyamatosan részt vesznek, és teljesítik az előírt képzési követelményeket,
b) képzési kötelezettségeiket munkarendjükkel összehangoltan, a munkáltatóval egyeztetett módon teljesítik.
(3) A  munkáltató a  képzési megállapodás keretében a  képzés sikeres elvégzése érdekében vállalja különösen, hogy
a kormányhivatalok kormánytisztviselőit mentesíti a munkavégzési kötelezettség alól
a) a kötelező konzultációs napokon és a jelenléti képzési napokon,
b) vizsgánként – ha egy vizsganapon a  kormányhivatalok kormánytisztviselőinek több vizsgatárgyból kell
vizsgázniuk, vizsgatárgyanként – egy munkanapra,
c) a szakdolgozat elkészítéséhez és a záróvizsgára történő felkészüléshez három-három munkanapra.
(4) A képzés szervezéséért felelős intézmény a képzési megállapodás keretében vállalja különösen, hogy
a) a konzultációs napokat a munkáltató munkarendjének figyelembevételével határozza meg,
b) a  vizsgaalkalmak számát a  képzésben részt vevő kormányhivatalok kormánytisztviselői számának
megfelelően határozza meg, a  munkáltató érdekét figyelembe véve, olyan módon, hogy a  folyamatos
feladatellátás a munkáltatónál biztosított legyen.
(5) A  munkáltatót és a  képzésért felelős intézményt tájékoztatási kötelezettség terheli egymás irányában
a  kormányhivatalok kormánytisztviselőinek kormánytisztviselői jogviszonyában és hallgatói jogviszonyában
bekövetkezett lényeges változással kapcsolatban.
16. A kormányablak-ügyintézői képzés és vizsga 24. § (1) A  kormányablak-ügyintézői képzésre és a  kormányablak-ügyintézői vizsgára a  kormányhivatalok
kormánytisztviselőinek továbbképzési rendszerén belül kerül sor.
(2) A kormányablak-ügyintézői képzés
a) közszolgálati továbbképzési részből, valamint
b) belső továbbképzésből (a továbbiakban: Munkába Illesztő Képzés)
áll.
(3) A  kormányablak-ügyintézői képzés és a  kormányablak-ügyintézői vizsga tekintetében a  közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium szakmai iránymutatást
nyújt, különösen a
a) tananyagfejlesztés,
b) képzésszervezés,
c) vizsgalebonyolítás
tekintetében.
(4) A kormányablak-ügyintézői képzés
a) közszolgálati továbbképzési részének megszervezéséért az Egyetem,
b) Munkába Illesztő Képzés részének lebonyolításáért a fővárosi és megyei kormányhivatal
felel.
(5) A  kormányablak-ügyintézői képzés sikeres teljesítését követően a  közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter a 2. melléklet szerinti adattartalommal bizonyítványt állít ki.
(6) A  kormányablak-ügyintézői képzés és vizsga részletes követelmény- és szabályrendszerét a  közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter adja ki.
25. § (1) Az  újonnan kinevezett és a  kormányablakban kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak-ügyintézői
feladatkörben foglalkoztatott kormányhivatalok kormánytisztviselőinek a  továbbképzési kötelezettség kezdetétől
számított egy éven belül – ha a  kormányablak-ügyintézői vizsga megszerzésére irányuló képzés a  továbbképzési
kötelezettség kezdetének időpontjához képest később indul, a  képzés indulásától számított egy éven belül –
kormányablak-ügyintézői vizsgát kell tenniük.
(2) A  kormányzati szolgálati jogviszony jogviszonyváltással történő keletkezése esetén a  kormányablakban
kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak-ügyintézői feladatkörben foglalkoztatott kormányhivatalok
kormánytisztviselőinek a  továbbképzési kötelezettség kezdetétől számított egy éven belül – ha a  kormányablakügyintézői vizsga megszerzésére irányuló képzés a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítésének időpontjához
képest később indul, a képzés indulásától számított egy éven belül – kormányablak-ügyintézői vizsgát kell tenniük.
(3) Kormányablakban kormányablak szakügyintézői vagy kormányablak-ügyintézői feladatkörbe történő sorolás
esetén a  kormányhivatalok kormánytisztviselőinek a  továbbképzési kötelezettség kezdetétől számított egy éven
belül – ha a  kormányablak-ügyintézői vizsga megszerzésére irányuló képzés a  kormányablak szakügyintézői vagy
kormányablak-ügyintézői feladatkörbe történő sorolás időpontjához képest később indul, a  képzés indulásától
számított egy éven belül – kormányablak-ügyintézői vizsgát kell tenniük.
(4) Ha kormányablak-ügyintézői vizsgakötelezettségét a  kormánytisztviselő az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott
határidőn belül számára felróható okból nem teljesíti, őt másik feladatkörbe kell áthelyezni.
(5) A  kormányablak-ügyintézői vizsga letételére nyitva álló határidőbe nem számít bele a  harminc napot meghaladó
fizetés nélküli szabadság vagy keresőképtelenség, továbbá a harminc napot meghaladó kiküldetés időtartama.
(6) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti képzési kötelezettség alól mentesülnek azon kormánytisztviselők, akik
2016 szeptembere előtt a kormányablak-ügyintézői képesítés megszerzésére az Egyetem által
a) a felsőfokú végzettséggel rendelkező kormányhivatalok kormánytisztviselői részére indított, két féléves
szakirányú továbbképzést sikeresen teljesítették,
b) a  középfokú iskolai végzettséggel rendelkező kormányhivatalok kormánytisztviselői részére indított,
az a) pont szerinti szakirányú továbbképzéssel megegyező időtartamú közszolgálati továbbképzést sikeresen
teljesítették.
17. A vezetőképzés 26. § (1) A vezetőképzésre az e rendelet szabályait kell alkalmazni a (2)–(4) bekezdésben meghatározott eltérésekkel.
 (2) A  vezetőképzés vezetői utánpótlás képzéséből, a  vezető rendszeres továbbképzéséből és a  vezető magas szintű
kiválósági képzéséből áll.
 (3) A  vezetőképzés programjait a  továbbképzési programkínálaton belül az  Egyetem fejleszti és működteti.
A  vezetőképzési programok megvalósítására az  Egyetem jogosult. A  vezetőképzésben alkalmazott programot,
a minősítést követően, a KKTK felveszi a minősített programjegyzékre.
(4) A vezetőképzésben teljesítendő programot fel kell tüntetni a vezető egyéni továbbképzési tervében.
18. Az átképzés 27. § Az átképzés keretében a  területi kormányzati igazgatási szerv másik álláshelyhez rendelt feladatok, illetve
a betöltött álláshely feladatainak hatékonyabb ellátását biztosító iskolai végzettség, szakképzettség, szakképesítés
megszerzéséhez szükséges továbbképzést lehetővé teszi.
19. A szakmai tájékoztató 28. § Szakmai tájékoztatót a  területi kormányzati igazgatási szerv, illetve a  területi kormányzati igazgatási szerv
felkérésére az  Egyetem szervezhet, illetve bonyolíthat le. Igény esetén a  szakmai tájékoztatón való részvételt
– a képzési kapacitásoktól függően – bármelyik területi kormányzati igazgatási szerv kormánytisztviselője számára
biztosítani kell.
20. A hatósági ellenőrzési terv és az összevont ellenőrzés
29. § (1) A szakmai irányító miniszter legkésőbb az ellenőrzési időszakot megelőző 45. napig országos hatósági ellenőrzési
tervet készít az  irányítási jogkörébe tartozó feladatok tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által
lefolytatandó hatósági ellenőrzésekről, és gondoskodik annak az  általa vezetett minisztérium honlapján történő
közzétételéről.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal a szakmai irányító miniszterek által kiadott országos hatósági ellenőrzési tervek
alapján készíti el hatósági ellenőrzési terveit az ellenőrzési időszakot megelőző 15. napig.
(3) A  fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzési jelentést készít és megküldi a  szakmai irányító miniszternek
az ellenőrzési időszakot követő 30. napig.
(4) A  szakmai irányító miniszter az  ellenőrzési időszakot követő 60. napig a  beérkezett ellenőrzési jelentések alapján
elkészíti a  hatósági ellenőrzésekkel kapcsolatos országos beszámolóját területi és hatásköri bontásban, és
gondoskodik annak az általa vezetett minisztérium honlapján történő közzétételéről.
(5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  szakmai irányító miniszter által készített beszámoló közzétételével tesz
eleget ellenőrzésijelentés-közzétételi kötelezettségének.
(6) A  szakmai irányító miniszter az  ellenőrzésről készített beszámolót a  közzétételét követő 30 napon belül
véleménynyilvánítás céljából megküldi a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsnak.
30. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal összevonja azon feladat- és hatáskörébe tartozó ellenőrzéseket, amelyek
tekintetében – az  ellenőrzés helyének és időpontjának összehangolhatóságára figyelemmel – az  együttes eljárás
lehetséges.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés szerinti összevont ellenőrzésekről előzetesen, naptári évre
vonatkozóan éves összevont ellenőrzési tervet készít.
(3) Az  éves összevont ellenőrzési tervet a  kormánymegbízott a  tárgyévet megelőző év december 15. napjáig hagyja
jóvá, és ezzel egyidejűleg megküldi a miniszter részére.
21. A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzése 31. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatalra irányuló ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat a  3.  melléklet
határozza meg.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal tekintetében átfogó ellenőrzés lefolytatására is sor kerülhet.
 (3) A  miniszter a  szakmai irányító miniszter által irányított feladatok tekintetében az  ellenőrzést a  szakmai irányító
miniszter közreműködésével látja el.
 (4) A  szakmai irányító miniszter a  fővárosi és megyei kormányhivatal általa irányított feladatai tekintetében
az ellenőrzést a miniszter előzetes jóváhagyásával és közreműködésével látja el.
22. A kormánymegbízott feladatai 32. § A kormánymegbízott
a) vezeti a fővárosi és megyei kormányhivatalt, gyakorolja annak feladat- és hatásköreit, ellátja a költségvetési
szerv vezetőjének hatáskörébe utalt feladatokat,
b) biztosítja a fővárosi és megyei kormányhivatal és a járási hivatalok szakmai feladatellátásának feltételeit,
c) elkészíti és a  miniszter részére megküldi a  fővárosi és megyei kormányhivatal szervezeti és működési
szabályzatára vonatkozó javaslatát,
d) gondoskodik a jogszabályban előírt belső szabályzatok elkészítéséről,
e) kijelöli a társadalombiztosítási határozat felülvizsgálata iránt indított perben a képviseletre jogosult személyt,
ha a közigazgatási perrel érintett társadalombiztosítási határozatot első fokon a járási hivatal vagy a fővárosi
és megyei kormányhivatal hozta, és a  közigazgatási pert az  elsőfokú döntést hozó szervvel szemben kell
megindítani.
33. § (1) A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, kormányrendeletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügy (a  továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy) intézését
a kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott figyelemmel kíséri.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyet megállapító kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott
a) kapcsolatot tart a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervvel, valamint annak
irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervével;
b) – a személyes és különleges adatok kivételével – adatot, tájékoztatást kérhet a kiemelt jelentőségű ügyben
feladat- és hatáskörrel rendelkező szervtől, illetve annak irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervétől;
c) eseti egyeztetést kezdeményezhet a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező
szervekkel, illetve azok irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervével;
d) a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervek, valamint a  kormányhivatal
részvételével munkacsoportot hozhat létre;
e) intézkedést javasolhat a kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervnél, illetve annak
irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervénél;
f ) a tényállás tisztázása érdekében és a hatósági ellenőrzés során feladat- és hatáskörükben érintett hatóságok
együttműködése kereteinek kialakítására vonatkozóan a kiemelt jelentőségű ügyben javaslatot tehet;
g) a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv felügyeleti szervének felügyeleti
eljárását kezdeményezheti;
h) – a  40.  §-ban foglalt ellenőrzési jogkörtől eltérően – kezdeményezésére a  kiemelt jelentőségű ügyben
a feladat- és hatáskörrel rendelkező szervnél az irányító, szakmai irányító és felügyeleti szerv vezetője soron
kívül törvényességi és hatékonysági ellenőrzést folytat le a kiemelt jelentőségű ügy tekintetében;
i) a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervet egyedi vagy rendszeres
jelentéstételre vagy beszámolóra kötelezheti – a (4) bekezdésben foglalttól eltérő határidővel –;
j) a  kormányzati szolgálati jogviszonyból eredő kötelezettségeknek a  kiemelt jelentőségű ügy intézése során
történő megszegésének alapos gyanúja esetén fegyelmi eljárást kezdeményezhet; valamint
k) további, a kiemelt jelentőségű ügyet megállapító kormányrendeletben meghatározott, a kiemelt jelentőségű
ügy intézésével kapcsolatos feladatot láthat el.
(3) A (2) bekezdés b), c), e)–h) és j) pontja szerinti megkereséssel érintett szerv a megkeresést érdemben megvizsgálja,
és észrevételeiről, intézkedéséről vagy az  intézkedés mellőzésének okáról a megkeresés kézhezvételétől számított
nyolc napon belül írásban tájékoztatja a kormánymegbízottat.
(4) A  kormányrendeletben kijelölt, a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv hetente
tájékoztatja a kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízottat a kiemelt jelentőségű ügy állásáról.
(5) A  kormányrendeletben kijelölt, a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv
a  kormánymegbízott (2)  bekezdés szerinti intézkedésére okot adó körülmény észlelése esetén haladéktalanul
írásbeli jelzéssel él a  kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott felé. A  kormánymegbízott a  jelzést nyolc
napon belül kivizsgálja, és észrevételeiről, intézkedéséről vagy az  intézkedés mellőzésének okáról írásban
tájékoztatja a jelzéssel élő szervet.
(6) A kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott
a) minden naptári negyedévet követő hónap 5. napjáig tájékoztatja a  miniszter útján a  Kormány tagjait
a kiemelt jelentőségű ügy intézéséről, valamint intézkedéseiről;
b) szükség esetén kezdeményezi a miniszter intézkedését;
c) a Kormány döntését igénylő kérdésben előterjesztést készít a Kormány részére a miniszter útján; továbbá
d) minden hónap 1. munkanapján tájékoztatja a  minisztert a  kiemelt jelentőségű ügy állásáról, valamint
intézkedéseiről.
 (7) A  (2)  bekezdésben meghatározott hatásköröket a  kiemelt jelentőségű ügyet megállapító kormányrendeletben
kijelölt kormánymegbízott nem gyakorolhatja az  önálló szabályozó szervek, a  Magyar Nemzeti Bank, az  autonóm
államigazgatási szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint a rendvédelmi szervek tekintetében.
34. § (1) A kormánymegbízott minden év február 28. napjáig a fővárosi és megyei kormányhivatal előző évi tevékenységéről,
valamint a  (2)  bekezdésben meghatározott kérdésekről szóló összegző beszámolót készít, amelyet megküld
a miniszter részére.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal beszámolójának tartalmaznia kell különösen:
a) a fővárosi és megyei kormányhivatalok intézményi munkatervében foglaltak teljesülését,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatal funkcionális működésére vonatkozó adatokat, különös tekintettel
a humánerőforrást, az ingatlanállományt, a gépjárműveket, a közbeszerzéseket, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatal saját szervi működését szolgáló informatikai üzemeltetési és rendszerfenntartási adatokat,
c) a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházások megvalósítását segítő államigazgatási feladatok
végrehajtásának helyzetét,
d) a fővárosi és megyei kormányhivatal törvényességi felügyeleti tevékenységének tapasztalatait,
e) a  fővárosi és megyei kormányhivatal és a  járási hivatalok általános tevékenységét, különös tekintettel
a  hatósági tevékenységére, az  összevont ellenőrzésekről szóló éves ellenőrzési tervben foglaltak
teljesítésének tapasztalataira, valamint a jegyző és a polgármester államigazgatási tevékenységére vonatkozó
tapasztalataira,
f ) a  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a  járási hivatal kormányablakainak, továbbá más
ügyfélszolgálatainak működési tapasztalatait,
g) a  fővárosi és megyei kormányhivatalhoz benyújtott panaszokkal és közérdekű bejelentésekkel kapcsolatos
ügyintézés tapasztalatait, valamint
h) egyéb, a miniszter által meghatározott szempontokat. 23. A hivatalvezető feladatai
35. § A hivatalvezető
a) vezeti a járási hivatalt,
b) gyakorolja a járási hivatal feladat- és hatásköreit,
c) gondoskodik – a kormánymegbízott által meghatározott keretek és feltételek között – a járási hivatal szakmai
feladatellátásáról,
d) gondoskodik a kormánymegbízott által meghatározott belső szabályzatok elkészítéséről,
e) ellátja a járási hivatal üzemeltetésével összefüggő feladatokat.
24. A fővárosi és megyei kormányhivatal és a járási hivatalok feladatai
36. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a  jogszabályoknak és a  Kormány döntéseinek megfelelően részt vesz
a  kormányzati célkitűzések területi megvalósításában. Ennek keretében koordinációs, ellenőrzési, informatikai
tevékenységet, valamint képzést, továbbképzést szervező, összehangoló feladatokat lát el.
37. § (1) A  járási hivatal a  kormánymegbízott irányítása mellett közreműködik a  36.  §-ban meghatározott feladatok
ellátásában.
(2) A  járási hivatal a  települési önkormányzatok közfoglalkoztatási feladatai végrehajtásának elősegítése érdekében
ellátja a  települési, nemzetiségi önkormányzatok, azok társulásai, valamint a  hatóságok közfoglalkoztatáshoz
kapcsolódó együttműködéséhez szükséges koordinációs és kommunikációs feladatokat.
(3) A járási hivatal a (2) bekezdésben meghatározott feladatai ellátása során
a) tájékoztatást kérhet illetékességi területén a települési, nemzetiségi önkormányzatoktól, az önkormányzatok
társulásától, valamint a hatóságoktól,
b) egyeztetést kezdeményezhet a  közfoglalkoztatás elősegítése érdekében az  a)  pontban meghatározott
szervekkel.
 (4) A  járási hivatal a  (2)  bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva a  (3)  bekezdés a)  pontjában
felsorolt szerveknek utasítást nem adhat, köteles azonban jelezni a  hatáskörrel rendelkező szerveknek, ha
közfoglalkoztatással kapcsolatos szabálytalanságot vagy jogszabálysértést észlel.
38. § (1) A  Kormány az  egyszerűsített hatósági ellenőrzési hatáskör gyakorlására a  járási hivatalt az  1.  mellékletben
meghatározott illetékességi területen kijelöli.
(2) A  járási hivatal egyszerűsített hatósági ellenőrzési hatásköre a  4.  mellékletben megjelölt jogszabálysértések
ellenőrzésére és jogkövetkezményeinek alkalmazására irányuló eljárás lefolytatására terjed ki.
(3) A járási hivatal egyszerűsített hatósági ellenőrzési hatásköre nem érinti az ugyanazon jogszabálysértés ellenőrzésére
és jogkövetkezményeinek alkalmazására irányuló eljárás lefolytatására más jogszabály alapján hatáskörrel
rendelkező hatóság feladat- és hatáskörét, valamint illetékességét.
(4) A járási hivatalnak az egyszerűsített hatósági ellenőrzés során feltárt jogsértés jogkövetkezményének alkalmazására
irányuló eljárásában az ügyintézési határidő 20 nap.
25. Koordináció 39. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a Kit. 42. § (3) bekezdésében meghatározott koordinációs jogkörében ellátott
koordinációs feladat- és hatáskörében különösen
a) gondoskodik a több ágazatot érintő kormányzati döntések végrehajtásának területi összehangolásáról,
b) a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter által meghatározottak szerint közreműködik
a központi közszolgálati nyilvántartás működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
c) közreműködik a  közigazgatás korszerűsítésével, az  e-közigazgatás kialakításával kapcsolatos feladatok
területi összehangolásában, szervezésében,
d) kezdeményezi a  központi államigazgatási szervek területi szervei ügyfélfogadási, ügyfélszolgálati
rendszerének összehangolását, továbbá szakmai támogatást nyújt az  ügyfélszolgálati tevékenység
bővítéséhez, valamint
e) gondoskodik a területi elektronikus ügyfél-tájékoztatási rendszer koordinálásáról, ennek keretében elősegíti
annak naprakész működését.
26. Ellenőrzés 40. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  Kit. 42.  § (4)  bekezdésében meghatározott ellenőrzési jogkörében ellátott
ellenőrzési feladat- és hatáskörében
a) ellenőrzi a  központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőinek a  kormánytisztviselői és
a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos munkáltatói intézkedései törvényességét, illetve jogszabályban
meghatározottak szerint kormányzati szolgálati ellenőrzést végez,
b) ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei tevékenységében az Ákr. megfelelő alkalmazását,
c) ellenőrzi – az  illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az  ügyiratkezelésről,
valamint a központi államigazgatási szervek területi szervei által az ügyiratkezeléssel összefüggésben kezelt
adatok nyilvántartásáról és védelméről, a  közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok megfelelő
alkalmazását,
d) az  e-közigazgatásért felelős miniszter irányítása mellett és az  általa biztosított feltételek keretei között
ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei infokommunikációs rendszereinek üzemeltetését,
az  üzemmenet-folytonosság biztosításának feltételeit, a  megfelelő személyi és szakmai feltételek
meglétét, valamint az  informatikai üzemeltetés kereteit meghatározó szabályzatok jogszabályoknak való
megfelelőségét,
e) gondoskodik a  központi államigazgatási szervek területi szervei ellenőrzési terveinek összehangolásáról,
egyeztetett végrehajtásáról, a tapasztalatok közös elemzéséről,
f ) gondoskodik a gazdaságos, egymást kiegészítő ellenőrzési módok kialakításáról, alkalmazásáról.
 (2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott feladatainak teljesítése
érdekében jogosult a  központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőitől e  feladata tekintetében határidő
tűzésével adatokat, felvilágosítást kérni, e szervek irataiba – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – betekinteni.
(3) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  ellenőrzések tapasztalatairól tájékoztatja a  felügyeleti szervet, illetve
az  ágazati minisztert, szükség esetén – különösen, ha jogszabálysértést tapasztal – kezdeményezi intézkedését,
gyakorolja a 61. §-ban meghatározott jogait.
(4) A miniszter gondoskodik az ellenőrzések tervezésének és végrehajtásának egységes rendjéről.
 (5) A  miniszter – a  rendészetért felelős miniszter minden év december 1-ig tett javaslata alapján – a  következő évre
vonatkozóan minden év december 31-ig ellenőrzési tervet ad ki a  jogorvoslattal nem érintett, azon jegyzői
hatáskörbe tartozó államigazgatási ügyek felülvizsgálata érdekében, amelyekben nincs ellenérdekű fél.
41. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzati szervek tekintetében
a) jogszabályban meghatározottak szerint közszolgálati ellenőrzést végez,
b) ellenőrzi – az  illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az  ügyiratkezelésről,
továbbá a  szerv által kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a  közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló jogszabályok megfelelő alkalmazását,
c) ellenőrzi az Ákr. megfelelő alkalmazását. 42. § A fővárosi és megyei kormányhivatal – a  miniszter irányításával – ellenőrzi a  járási hivatalok tevékenységében
az Ákr. megfelelő alkalmazását.
27. Véleményezési jogkör 43. § (1) A kormánymegbízott a Kit. 45. §-ában meghatározott véleményét megküldi a miniszternek és az államháztartásért
felelős miniszternek, valamint az érintett szerv tevékenységének szakmai irányítását ellátó, a Kormánynak alárendelt
szerv vezetőjének és az érintett területi államigazgatási szerv vezetőjének.
(2) A  vélemény kikérésének elmulasztása esetén a  fővárosi és megyei kormányhivatal jelzéssel él a  miniszter felé, aki
a kérdésben egyeztetést kezdeményezhet.
28. Hatósági feladatok 44. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal az államigazgatási feladatokat ellátó, államigazgatási hatósági jogkörben eljáró
helyi önkormányzati szervek vonatkozásában jogosult
a) szakmai-koordinációs értekezletet összehívni,
b) a  polgármesteri hivatalnál, a  közös önkormányzati hivatalnál, a  megyei közgyűlés hivatalánál,
a főpolgármesteri hivatalnál, a hatósági igazgatási társulásnál felügyeleti szervként ellenőrzést tartani.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott ellenőrzés során feltárt vagy más
módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén gyakorolja a 61. §-ban meghatározott jogait.
29. Képzés, továbbképzés 45. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a képzési, továbbképzési feladatai körében
a) éves terv alapján szervezi a fővárosban, megyében az államigazgatási feladatokat ellátó helyi önkormányzati
szervek köztisztviselőinek képzését, továbbképzését,
b) gondoskodik a  közigazgatási alap- és szakvizsgák, ügykezelői vizsgák, anyakönyvi szakvizsgák,
alkotmányosalapismeretek-vizsgák, továbbá jogszabály által meghatározott egyéb vizsgák, valamint az ezek
előkészítésére szolgáló tanfolyamok megszervezéséről és lebonyolításáról,
c) előmozdítja az  ágazati, szakmai alapképzés rendszerességét, kezdeményezheti az  ágazati képzéseket
a kormányzati igazgatási szervek területi szervei vezetőinél, a szakmai irányító miniszternél,
d) közreműködik a  helyi önkormányzatok, valamint a  nemzetiségi önkormányzatok tisztségviselőinek,
képviselőinek képzésében,
e) elemzi a  képzés, továbbképzés színvonalát és eredményességét, kezdeményezi az  érintett szerveknél
a szükséges intézkedéseket,
f ) összehangolja és az  erre biztosított költségvetési kereteknek megfelelően megszervezi a  közigazgatási
ügyintézéshez szükséges informatikai ismeretek oktatását, továbbképzését, érvényesíti a vizsgarendszerben
az informatikai követelményeket.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal összehangolja a  közigazgatási szervek által az  ügyfelek számára nyújtott
elektronikus ügyintézést támogató képzéseket, továbbképzéseket, biztosítja azok megfelelő nyilvánosságát,
terjeszti az elektronikus ügyintézés módszereit.
30. A fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatal egyéb feladatai
46. § (1) A  Kormány – ha törvény vagy nemzetközi szerződés másképpen nem rendelkezik – a  külföldi hatósági határozat
végrehajtására irányuló megkereséssel kapcsolatban intézkedésre jogosult szervként a járási hivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány a  kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41.  § (3a)  bekezdése alapján kisajátítási hatóságként
a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) Az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 47/B.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(4) A megyei kormányhivatal látja el
a) átruházott feladatként a  kifizető ügynökségi feladatok tekintetében a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési
támogatásokkal összefüggő területi kezelésű kérelemkezelési, helyszíni ellenőrzési, megyei ügyfélszolgálati
feladatokat, valamint
b) közbenső szervezetként a Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes
szervezetek kijelöléséről szóló kormányrendeletben a megyei kormányhivatalra átruházott feladatokat.
(5) A  megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatala látja el a  kölcsönös megfeleltetéssel összefüggő
ellenőrzési feladatokat.
(6) A  Kormány a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékének
vezetésével és a  Névjegyzéken szereplő jelnyelvi tolmácsok továbbképzésével összefüggő feladatok ellátására
Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(7) A  Kormány az  előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX. törvény 6.  §-ában meghatározott előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási
hatósági és szolgáltatási feladatok ellátására a Pest Megyei Kormányhivatalt jelöli ki.
(8) A  Kormány a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI.  törvény szerinti integrált ügyintézési és tájékoztatási pont személyes ügyfélszolgálati, tájékoztatási
tevékenységével összefüggő feladatok ellátására Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(9) A Kormány a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti ügyekben
eljáró szervként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(10) A  Kormány a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I.  28.)
Korm.  rendeletben és a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben meghatározott irányító
hatóságok egyes szakértőt igénylő feladatainak átmeneti ellátására – indokolt esetben – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokat jelölheti ki összeférhetetlenségi szempont figyelembevételével.
(11) A  (4)  bekezdésben meghatározott feladatokat Csongrád megye tekintetében a  Csongrád Megyei Kormányhivatal
Hódmezővásárhelyi Járási Hivatala látja el. Ha jogszabály e  feladatok tekintetében megyei kormányhivatalt említ,
azon a Csongrád Megyei Kormányhivatal Hódmezővásárhelyi Járási Hivatalát is érteni kell.
31. A kormányablak 47. § (1) A kormányhivatal a járási hivatalokban integrált ügyfélszolgálatot (kormányablak) működtet.
 (2) A kormányablak a  jogszabályban meghatározott hatáskörét a  járási hivatal szerveként, annak nevében gyakorolja.
Ahol e rendelet a kormányablak hatáskörét említi, azon a járási hivatal hatáskörét kell érteni.
 (3) Integrált ügyfélszolgálatnak kell tekinteni a  kormányhivatalok által működtetett mobilizált kormányablak
ügyfélszolgálatot is.
 (4) A kormányhivatalok gondoskodnak a a) kormányablakok ügyfélfogadási rendjében bekövetkezett változások, az ügyfélfogadás szünetelésének,
b) mobilizált kormányablak ügyfélszolgálatok ügyfélfogadásának
a w ww.kormanyhivatal.hu honlapon történő közzétételéről.
32. A kormányablak eljárásának szabályai 48. § (1) A  kormányablak az  5.  mellékletben meghatározott ügyekben kizárólagos hatáskörben vagy az  ügyre vonatkozó
jogszabályban meghatározott, az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság helyett jár el.
Az 5. mellékletben meghatározott ügyekben azonnali ügyintézésre van lehetőség.
(2) Az  5.  mellékletben meghatározott ügy akkor tekinthető azonnal intézhetőnek, amikor az  ügyfél az  azonnali
elintézéshez szükséges valamennyi jogszabályi feltétel fennállását a  kérelem benyújtásakor igazolja, vagy azok
– szükség esetén automatikus információátadás útján – azonnal a kormányablak rendelkezésére állnak.
49. § A kormányablak a  6.  mellékletben meghatározott ügyekben kizárólagos hatáskörben vagy az  ügyre vonatkozó
jogszabályban meghatározott, az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság helyett jár el,
az eljárásra meghatározott ügyintézési határidőn belül.
50. § (1) A  kormányablaknál továbbítás céljából előterjesztett kérelmet a  kormányablak haladéktalanul, de legkésőbb
a  benyújtást követő munkanapon továbbítja ügyintézés céljából az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósághoz.
(2) Az  ügyfél az  (1)  bekezdés szerinti kérelemhez kapcsolódó hiányosságok pótlását – ideértve az  eljárásra
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság által kiadott hiánypótlási felhívás teljesítését is – a  hatáskörrel
rendelkező illetékes hatóságnál és a  kormányablaknál is teljesítheti. A  hiányosságok pótlása során az  ügyfél
köteles feltüntetni az  ügyben eljáró hatóság megnevezését, valamint az  ügyszámot. Ha az  ügyfél a  hiányosságok
pótlását a  kormányablaknál teljesíti, a  kormányablak azt a  teljesítést követően haladéktalanul, de legkésőbb egy
munkanapon belül továbbítja az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz.
(3) Ha a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság hívta fel hiánypótlásra az ügyfelet, a hiánypótlásra nyitva álló
határidő megtartottnak tekintendő, ha az ügyfél a hiánypótlást határidőben a kormányablaknál teljesíti.
(4) A kormányablaknál továbbítás céljából előterjesztett kérelmek esetén – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően
nem rendelkezik – az ügyfél a közigazgatási hatósági eljárásért fizetendő illetéket vagy igazgatási szolgáltatási díjat
a kormányablaknál is megfizetheti.
51. § (1) A  kormányablak az  5. és 6.  melléklet szerinti ügyekben a  48. és 49.  §-ban meghatározottak mellett az  ügyfél
kérésére részletes tájékoztatást nyújt az  eljárás menetéről, az  adott eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és
kötelezettségekről, valamint szükség esetén segítséget nyújt az ügyfélnek a beadvány kitöltésében.
(2) A tudástárban meghatározott ügyekben a kormányablak az ügyfél kérésére részletes tájékoztatást nyújt az eljárás
menetéről, az adott eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és kötelezettségekről.
52. § A kormányablak hatósági szolgáltatásként – ahol ennek technikai feltételei adottak – a  7.  mellékletben
meghatározott szolgáltatásokat biztosítja.
53. § (1) A kormányablak hivatalból jár el a 8. mellékletben meghatározott ügytípusok és intézkedések kapcsán.
 (2) A  kormányablak a  9.  mellékletben meghatározott ügyekben az  ügyfél kérésére részletes tájékoztatást nyújt
az ügyfél által kezdeményezett egyedi eljárás nyilvántartásból megismerhető ügyintézési állapotáról.
54. § (1) A kormányablak a 48–53. §-ban meghatározott feladatainak ellátása érdekében az ügyfél elektronikus nyilatkozatát
úgy is fogadhatja, hogy az  ügyfél szóban előterjesztett nyilatkozatát elektronikus úton rögzíti, majd azt az  ügyfél
az elektronikus dokumentumhitelesítés szabályai szerint hitelesíti.
(2) A kormányablak a 48–53. §-ban meghatározott feladatainak ellátása érdekében jogosult az ügyfél által benyújtott
papíralapú iratokról hiteles elektronikus másolat készítésére, az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások
általános szabályairól szóló törvény és annak végrehajtási rendeleteinek rendelkezései szerint.
(3) A  kormányablaknál továbbítás céljából előterjesztett kérelmet és mellékleteit – a  kérelmet az  erre a  célra
rendszeresített formanyomtatványon – egy példányban kell benyújtani. A  kormányablak által hitelesített
másolatként továbbított iratot a hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság az eljárásához köteles elfogadni akkor is,
ha kormányrendelet az  irat eredeti példányban történő benyújtásáról rendelkezik. Jogszabály úgy is rendelkezhet,
hogy a kormányablak az irat eredeti példányát is továbbítja a hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz.
(4) Ha a  (2)  bekezdés alapján a  kormányablak az  ügyfél vagy más személy jognyilatkozatát tartalmazó közokiratnak
minősülő iratokról vagy a  kormányhivatal iratkezelési szabályzatában e  rendelkezés szerinti eljárás alkalmazására
kijelölt iratról készít hiteles elektronikus másolatot, a másolat eredeti papíralapú iratát visszaadja az ügyfélnek vagy
a képviseletében eljáró személynek.
(5) Az  5. és 6.  melléklet szerinti ügykörökben a  papíralapú iratok tárolásáról, illetve az  50.  § szerinti kérelmek
tekintetében azon papíralapú iratok tárolásáról, amelyekről az  eljáró hatósághoz kizárólag a  hiteles elektronikus
másolat került továbbításra, az a kormányhivatal gondoskodik, amelyhez tartozó kormányablakban keletkezett vagy
átvételre került az irat. A tárolás piaci szolgáltatás igénybevételével is biztosítható.
(6) A  kormányhivatal iratkezelési szabályzatában a  (3)  bekezdés szerinti eljárás alkalmazhatóságát csak az  irathoz
kapcsolódó eljárás tekintetében illetékes szakmai irányító miniszter egyetértésével írhatja elő.
(7) Ha a (2) bekezdés alapján a kormányablak a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó iratról készít hiteles elektronikus
másolatot, a kormányhivatal köteles gondoskodni a papíralapú irat egy eredeti példányának megőrzéséről és annak
a megkereső hatóság vagy más szerv részére történő bemutatásáról.
(8) A  kormányablak a  48–53.  §-ban meghatározott feladatainak ellátása érdekében a  kormányablakok technikai
feltételeit meghatározó miniszteri rendeletben megfogalmazott követelmények és feltételek szerint az informatikai
üzemeltetési és szolgáltatói feladatok ellátását az  e-közigazgatásért felelős miniszter biztosítja, és ezen feladatok
ellátása érdekében bevonja a  fővárosi és megyei kormányhivatalokat és a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt.-t.
55. § (1) A  telefonon történő tájékoztatás elsődlegesen az  országos telefonos ügyfélszolgálat útján történik.
A kormányablaknál a személyes kiszolgálás elsőbbséget élvez a telefonos tájékoztatással szemben.
(2) A  kormányablak a  telefonos kapcsolatnál az  ügyfelet nem azonosítja, így telefonon keresztül ügyintézést vagy
személyes adatok kezelését érintő tájékoztatást nem nyújt.
56. § A kormányablak az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény szerint
az állam által kötelezően nyújtott azonosítási szolgáltatás, valamint a rendelkezési nyilvántartás ügyfél-regisztrációs
eljárás szerveként jár el.
57. § A kormányablak illetékfizetéssel járó eljárása esetén az  illetéknek az  eljárás megindítását megelőzően történő
megfizetésénél az átutalásban a következő adatokat kell szerepeltetni:
a) a kérelemben szereplő ügyfél neve, több ügyfél esetén egyikük neve, függetlenül attól, ki a befizető személy,
b) időpontfoglaláshoz kapott regisztrációs szám, amennyiben rendelkezésre áll,
c) regisztrációs szám hiányában az ügyfél által választott 8 számjegyű, eltérő számjegyekből álló, a beadványon
is feltüntetett azonosító szám. 33. A települési ügysegédek
58. § (1) A  járási hivatalok települési ügysegédei (a  továbbiakban: ügysegéd) – kormányrendeletben meghatározott
feladataik mellett – közreműködnek az e §-ban foglaltak szerint a kormányablak feladatai ellátásában.
(2) Az ügysegéd ügyfélfogadást a w ww.kormanyhivatal.hu honlapon, a kormányzati telefonos ügyfélszolgálattól lekérdezhető,
illetve a helyben szokásos módon közzétett helyszínen és időpontban biztosít az ügyfelek számára.
(3) Az  ügysegéd az  51.  § szerinti ügyfél-tájékoztatás, valamint a  7. és 9.  mellékletben felsorolt ügykörök, illetve
szolgáltatások közül a  (2)  bekezdés szerinti tájékoztatásban közzétett ügyintézési, illetve kapcsolódó
szolgáltatásokat biztosítja. A szolgáltatás kiterjed a kormányhivatalok irányításáért felelős miniszter által utasításban
meghatározott ügykörökre.
(4) Az  ügysegéd a  járási hivatal vezetőjének döntése alapján egyes ügykörök intézését előzetes időpontfoglaláshoz
kötheti. Az  erre vonatkozó információkat az  ügyintézéssel kapcsolatos (2)  bekezdés szerinti tájékoztatásnak
tartalmaznia kell.
34. Tudástár 59. § (1) A  miniszter az  e  §-ban meghatározottak szerint gondoskodik az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló
451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet szerinti tudástár (a  továbbiakban: tudástár) kormányhivatalokra vonatkozó
tudásanyagának kezeléséről.
(2) A tudástár kormányhivatalokra vonatkozó tartalmának feltöltéséért az ügykör tekintetében szabályozásra feladat- és
hatáskörrel rendelkező miniszter (a  továbbiakban: szakminiszter) felelős. Ennek keretében a  szakminiszter köteles
gondoskodni
a) a  tudástár tartalmának feltöltéséről, az  új és módosult ügykörökhöz kapcsolódó kiegészítéséről,
módosításáról, a tartalom naprakészen tartásáról, valamint
b) a  hatályon kívül helyezett jogszabályon alapuló ügykörökhöz kapcsolódó tudástártartalommal
összefüggésben a hatályon kívül helyezés bejegyzéséről.
 (3) Ha egy ügykör tekintetében több szakminiszter érintett, az  ügykörhöz kapcsolódóan a  tudástár tartalmának
hatályosítását a szabályozási területért első helyen felelős szakminiszter köteles elvégezni.
 (4) A  tudástárban új ügykör bejegyzés véglegesítésére, a  tudástárban lévő ügykörök tartalmának végleges
módosítására, illetve törlésére a miniszter formai és tartalmi ellenőrzését követően kerülhet sor.
 (5) A tudástár szakmai tartalmát, az ügykör jogszabályoknak megfelelő elintézhetőségét nem befolyásoló, de a tudástár
alkalmazását megnehezítő elírás, hiányosság észlelése esetén a  hibát a  miniszter – a  szakminiszter egyidejű
értesítése mellett – kijavítja.
(6) A tudástár szakmai tartalmát közvetlenül érintő, az ügykör elintézhetőségét közvetlenül befolyásoló hiba észlelése
esetén a  miniszter a  szakminiszterhez fordul, aki köteles a  tartalmi hiba kijavításáról a  megkeresés kézhezvételét
követő három munkanapon belül gondoskodni. A tartalmi hiba kijavítására kizárólag a szakminiszter egyetértésével
kerülhet sor. Ha a  tartalmi hiba kijavításának módjáról vagy annak szükségességéről vita van a  miniszter és
a szakminiszter között, a felek kötelesek egyeztetés keretében megkísérelni a vita rendezését.
35. Eljárási szabályok 60. § (1) A  fővárosi kormányhivatal kormánymegbízottja gyakorolja a  39–43.  §-ban meghatározott jogköröket, ha
az  államigazgatási szerv székhelye Budapest, és illetékessége a  főváros mellett valamely megyére vagy további
megyékre is kiterjed. E  jogkörökben tett intézkedésről a  fővárosi kormányhivatal tájékoztatja az  érintett
kormányhivatalokat.
(2) Ha a  fővárosi és megyei kormányhivatal nem az  államigazgatási szerv területi szervének székhelye szerinti
megyében, de annak illetékességi területén működik, feladatainak ellátása érdekében a  kormányzati igazgatási
szerv területi szerve tekintetében gyakorolhatja a  39.  § a) és c)  pontjában, valamint a  Kit. 42.  § (2)  bekezdésében
meghatározott jogokat. E jogkörében tett intézkedéséről tájékoztatja az érintett szerv székhelye szerinti fővárosi és
megyei kormányhivatalt.
61. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  44.  §-ban meghatározott szervek ellenőrzése és a  40.  § (1)  bekezdés
a)–d)  pontjában meghatározott feladatainak teljesítése során feltárt vagy más módon tudomására jutott
jogszabálysértés esetén
a) felügyeleti eljárást kezdeményez, vagy felügyeleti eljárás keretében megteszi a szükséges intézkedéseket,
b) felhívja az ügyben ellenőrzésre jogosult más szerv figyelmét a tapasztalt jogszabálysértésre,
c) megkeresi intézkedés végett a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervet,
d) jogszabálysértés esetén intézkedést kezdeményez a munkáltatói jogkör gyakorlójánál,
e) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  megkeresett szerv köteles a  fővárosi és megyei kormányhivatal
megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a  hivatalt
– a megkereséstől számított 30 napon belül – tájékoztatni.
62. § (1) A  kormányhivatal – amennyiben törvény másképp nem rendelkezik – jogosult mind a  hatósági, mind
a működéséhez kapcsolódó egyéb ügyviteli eljárást elektronikusan lefolytatni.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak érdekében a  kormányhivatal jogosult a  részére benyújtott papíralapú iratokról
a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról
szóló jogszabály rendelkezései szerint hiteles elektronikus másolat készítésére, valamint jogosult határozatait
és egyéb jognyilatkozatait elektronikus formában meghozni, és arról az  érintettet – amennyiben a  papíralapú
irat szükséges – a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó
szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezései szerint készített hiteles elektronikus másolattal értesíteni.
(3) A  kormányhivatal – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – más szervekkel elsősorban elektronikus
úton, az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény elektronikus
kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával tartja a  kapcsolatot, kivéve, ha
a  dokumentumnak vagy az  azokról készített hiteles elektronikus másolatnak az  elektronikus úton történő
továbbítása nem lehetséges.
(4) A  kormányhivatal feladatai elvégzéséhez az  Ákr. hatálya alá nem tartozó eljárások esetében is igénybe veheti
az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló kormányrendelet rendelkezései szerinti szolgáltatásokat, ezek
joghatása ez esetben megegyezik a hatósági eljárásokban kiváltott joghatással.
36. Záró rendelkezések 63. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 5. melléklet 54–59. pontja 2019. július 1-jén lép hatályba.
64. § Hatályát veszti
a) a kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló
66/2015. (III. 30.) Korm. rendelet,
c) az állami tisztviselők képesítési előírásairól szóló 315/2016. (X. 20.) Korm. rendelet,
d) az állami tisztviselők képzéséről és továbbképzéséről szóló 321/2016. (X. 27.) Korm. rendelet,
e) a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény egyes átmeneti rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 16/2019. (II. 13.) Korm. rendelet 7/C. §-a.
65. § (1) Az igazságügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos egyes feladat- és hatáskörökről szóló 362/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet
2. alcíme a következő 14/A. §-sal egészül ki:
„14/A. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a járási hivatalok pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási,
áldozatsegítési feladatokat ellátó kormánytisztviselőinek belépési igazolványához szükséges adatok körét
az 1. melléklet tartalmazza.”
(2) Az igazságügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos egyes feladat- és hatáskörökről szóló 362/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet
a 10. melléklet szerinti 1. melléklettel egészül ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök