text:
2003. XXXVI. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről Budapesten, 2002. október 28-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormánya
és az Üzbég Köztársaság Kormánya között Budapesten,
2002. október 28-án aláírt, a beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről szóló Megállapodást e törvénnyel
kihirdeti. (A Megállapodás megerősítéséről szóló jegyzékváltás 2003. március 3-án megtörtént, és a Megállapodás
2003. március 3-án hatályba lépett.)
2. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű
szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. június 2-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég
Köztársaság Kormánya között a beruházások
ösztönzéséről és kölcsönös védelméről A Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya (a továbbiakban ,,Szerződő Felek’’),
attól az óhajtól vezetve, hogy a gazdasági együttműködést mindkét Szerződő Fél javára erősítsék,
azzal a szándékkal, hogy kedvező feltételeket teremtsenek és tartsanak fenn az egyik Szerződő Fél beruházóinak
beruházásaihoz a másik Szerződő Fél területén, és
annak tudatában, hogy a beruházásoknak a jelen Megállapodással összhangban történő előmozdítása és kölcsönös védelme ösztönzi az üzleti kezdeményezéseket ezen
a területen,
megállapodtak a következőkben: 1. Cikk Meghatározások A Megállapodás alkalmazásában:
1. A ,,beruházás’’ kifejezés magában foglal mindenfajta
olyan vagyoni értéket, illetve vagyoni értékhez fűződő jogot, melyet az egyik Szerződő Fél valamely beruházója
gazdasági tevékenységgel összefüggésben fektetett be a
másik Szerződő Fél területén, ez utóbbi törvényeivel és
jogszabályaival összhangban, és különösen — de nem kizárólag — a következőket jelenti:
a) az ingó és ingatlan tulajdont, valamint minden egyéb
dologi jogot, mint például a jelzálogot, zálogot, a zálogjogot és hasonló jogokat;
b) a részvényeket, üzletrészeket és vállalati kötvényeket, illetve a társasági érdekeltség egyéb formáit;
c) olyan pénzköveteléseket vagy gazdasági értékkel
bíró teljesítés nyújtására vonatkozó követeléseket,
amelyek beruházáshoz kapcsolódnak;
d) a szellemi és ipari tulajdonhoz fűződő jogokat, ideértve a beruházáshoz kapcsolódó szerzői jogokat, védjegyeket, szabadalmakat, ipari mintákat, technológiákat,
know-how-t, kereskedelmi titkokat, kereskedelmi neveket
és goodwill-t;
e) minden jogszabály vagy szerződés által biztosított
jogot és jogszabályon alapuló mindenfajta engedélyt és
jóváhagyást, beleértve a természeti erőforrások kutatására,
kitermelésére, művelésére vagy kiaknázására vonatkozó
koncessziókat.
A vagyoni érték beruházási formájának későbbi megváltozása nem érinti annak beruházás jellegét, feltételezve,
hogy ez a változás annak a Szerződő Félnek a törvényeivel
és egyéb jogszabályaival összhangban áll, amelynek területén a beruházást eszközölték.
2. A ,,beruházó’’ kifejezés minden olyan természetes
vagy jogi személyt jelent, aki a másik Szerződő Fél területén beruházást eszközöl.
a) A ,,természetes személy’’ kifejezés minden olyan természetes személyt jelent, aki bármelyik Szerződő Fél állampolgára annak jogszabályai értelmében.
b) A ,,jogi személy’’ kifejezés jelenti bármely Szerződő
Fél tekintetében azt a jogalanyt, amely a törvényeivel összhangban jött létre, illetve került bejegyzésre, továbbá törvényei jogi személynek ismerik el. A Magyar Köztársaság
tekintetében a kifejezés kiterjed az olyan személyi egyesü
lésekre is, amelyek jogi személyiséggel nem rendelkeznek,
de törvényei szerint társaságnak tekintendők.
3. A ,,hozam’’ kifejezés a beruházásból származó eredményt jelenti és magában foglalja — különösen, de nem
kizárólagosan — a nyereséget, kamatot, tőkenyereséget,
osztalékot, jogdíjakat vagy egyéb díjakat.
4. A ,,terület’’ kifejezés jelenti:
a) a Magyar Köztársaság tekintetében földrajzi érte
lemben használva, a Magyar Köztársaság területét;
b) az Üzbég Köztársaság tekintetében azt a területet,
amely fölött az Üzbég Köztársaság a nemzetközi joggal
összhangban felségjogokat vagy joghatóságot gyakorol.
5. A ,,szabadon átváltható pénznem’’ kifejezés azt a
pénznemet jelenti, amelyet széles körben használnak fizetésre nemzetközi üzleti tranzakciók során és széles körben
forgalmaznak a vezető nemzetközi devizapiacokon,
amennyiben ez nem ellentétes egyik Szerződő Fél jogszabályaival sem.
2. Cikk A beruházások ösztönzése és védelme 1. Mindkét Szerződő Fél ösztönzi a másik Szerződő Fél
beruházóit, és kedvező körülményeket teremt számukra
annak érdekében, hogy területén beruházásokat eszközöljenek, továbbá törvényeivel és jogszabályaival összhangban lehetővé teszi az ilyen beruházások létrehozását.
2. Bármelyik Szerződő Fél beruházói által eszközölt
beruházások és azok hozamai a másik Szerződő Fél területén mindenkor igazságos és méltányos bánásmódban részesülnek, továbbá teljes körű védelmet és biztonságot
élveznek.
3. Cikk Nemzeti és legnagyobb kedvezményes elbánás 1. Mindkét Szerződő Fél a területén a másik Szerződő
Fél beruházóinak a beruházásait és hozamait olyan bánásmódban részesíti, amely igazságos és méltányos, és nem
kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói beruházásainak és
hozamainak, illetve bármely harmadik állam beruházói
beruházásainak és hozamainak biztosított bánásmód közül
a kedvezőbb.
2. Mindkét Szerződő Fél a területén a másik Szerződő
Fél beruházóit olyan bánásmódban részesíti a beruházásaik irányítása, fenntartása, használata, élvezete vagy a
velük való rendelkezés tekintetében, amely igazságos és
méltányos, és nem kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói
vagy bármelyik harmadik állam beruházói számára biztosított bánásmód közül a kedvezőbb.
3. E Cikk 1. és 2. bekezdésének rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy az egyik Szerződő Felet arra kötelezik, hogy kiterjessze a másik Szerződő Fél beruházóira
bármilyen olyan bánásmódnak, preferenciának vagy kiváltságnak az előnyeit, amelyet az előbbi Szerződő Fél a következők alapján nyújthat:
a) hogy tagja vagy tagjává válik valamely vámuniónak,
szabadkereskedelmi övezetnek vagy pénzügyi uniónak,
vagy részese, vagy részesévé válik az ilyen uniók, intézmények létrehozásához vezető hasonló nemzetközi megállapodásnak, vagy a regionális együttműködés más formáinak;
b) bármely nemzetközi megállapodás vagy megegyezés,
amely egészben vagy nagyrészt az adózással kapcsolatos;
c) hogy tagja vagy tagjává válik valamely többoldalú
nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásnak.
4. Cikk Kártalanítás veszteségekért 1. Ha bármelyik Szerződő Fél beruházóinak a beruházásai háború, fegyveres összeütközés, országos szükségállapot, felkelés, lázadás, zavargás vagy egyéb hasonló esemény miatt a másik Szerződő Fél területén veszteséget
szenvednek, az utóbbi Szerződő Fél a helyreállítás, kártalanítás, kárpótlás vagy egyéb rendezés tekintetében olyan
bánásmódban részesíti azokat, amely nem kedvezőtlenebb,
mint az utóbbi Szerződő Fél által a saját beruházóinak vagy
bármelyik harmadik állam beruházóinak biztosított bánásmód közül a kedvezőbb.
2. Nem érintve a jelen Cikk 1. bekezdésében foglaltakat, az egyik Szerződő Fél azon beruházói számára, akik a
hivatkozott bekezdésben foglalt események kapcsán a másik Szerződő Fél területén veszteségeket szenvednek abból
kifolyólag, hogy
a) tulajdonukat a másik Szerződő Fél erői, illetve hatóságai igénybe vették,
b) tulajdonukat a másik Szerződő Fél erői, illetve hatóságai megsemmisítették, és erre nem harci cselekmények
folytán vagy a helyzet szükségszerűsége miatt került sor,
a másik Szerződő Félnek igazságos és megfelelő kártalanítást kell nyújtania az igénybevétel időszaka alatt elszenvedett vagy a tulajdon megsemmisülése következtében előállt veszteségeiért.
A kárpótlásnak kereskedelmileg indokolt mértékű kamatot kell tartalmaznia a kifizetés napjáig terjedő időszakra.
3. Az e Cikk alapján felmerülő kifizetéseket szabadon
átváltható pénznemben szabadon átutalható formában,
késedelem nélkül kell teljesíteni.
5. Cikk Kisajátítás 1. Egyik Szerződő Fél beruházóinak beruházásait sem
államosíthatják, sajátíthatják ki vagy vethetik olyan intézkedések alá a másik Szerződő Fél területén, melyek hatása
megegyezik az államosítással vagy kisajátítással (a továbbiakban ,,kisajátítás’’), kivéve, ha az közérdekből történik.
A kisajátítást hátrányos megkülönböztetésektől mentesen,
megfelelő törvényes eljárás keretében kell végrehajtani, és
egyidejűleg rendelkezni kell az azonnali, megfelelő és tényleges kártalanítás megfizetéséről. A kártalanításnak egyenértékűnek kell lennie a beruházásnak a kisajátítást, illetve
a közelgő kisajátítás közismertté válását közvetlenül megelőző időpontban érvényes piaci értékével, a kisajátítás
napjától kezdődően a fizetés napjáig terjedő időszakra
vonatkozóan kereskedelmileg indokolt mértékű kamatokat is kell tartalmaznia, késedelem nélkül teljesítendőnek,
továbbá ténylegesen hozzáférhetőnek és szabadon átváltható pénznemben szabadon átutalhatónak kell lennie.
2. Az érintett beruházónak joga van a kisajátító Szerződő Fél bírói vagy egyéb független hatósága által az ügyét,
és beruházásának az e Cikkben rögzített elvekkel összhangban történő értékelését azonnal felülvizsgáltatni.
3. A jelen Cikk 1. bekezdésének rendelkezései megfelelően alkalmazandók, amikor valamelyik Szerződő Fél egy
olyan társaság vagyonát sajátítja ki, amely ezen Állam területének bármely részén az érvényes jogszabályok alapján
jött létre, illetve került bejegyzésre, és amelyben a másik
Szerződő Fél beruházói üzletrészekkel bírnak. A kártalanítás a társaságnak fizetendő és helyi pénznemben is kifizethető.
4. Ezen Cikk rendelkezései a beruházás hozamaira is
vonatkoznak.
6. Cikk Átutalások 1. A Szerződő Felek lehetővé teszik a beruházásokkal
és hozamokkal kapcsolatos kifizetések szabad átutalhatóságát. Az átutalásoknak szabadon átváltható pénznemben
kell történniük, összhangban annak a Szerződő Félnek
törvényeivel és jogszabályaival, ahol a beruházást létrehozták, bármely korlátozás és indokolatlan késedelem nélkül.
Az ilyen átutalások különösen — de nem kizárólag — a
következőket foglalják magukban:
a) a tőkét és a beruházás fenntartására vagy növelésére
fordított pótlólagos összegeket;
b) a nyereséget, kamatot, osztalékot és az egyéb folyó
bevételt;
c) a hitelek visszafizetésére szolgáló összegeket;
d) a jogdíjakat vagy egyéb díjakat;
e) a beruházás részleges vagy teljes eladásából vagy fel
számolásából befolyó összegeket;
f) a beruházáshoz kapcsolódóan külföldről alkalmazott
természetes személyeknek azt a bérét vagy egyéb keresetét,
amely azon Szerződő Fél törvényeinek és jogszabályainak
hatálya alá tartozik, ahol a beruházást létrehozták.
2. Az átutalásokat a beruházó pénzügyi kötelezettségeinek a Szerződő Feleknél érvényben levő törvények és jogszabályok szerinti rendezése után kell teljesíteni.
3. A jelen Megállapodás tekintetében árfolyamoknak
— eltérő megegyezés hiányában — az átutalást lebonyolító
hitelintézet által, a beruházást befogadó Szerződő Fél törvényeivel összhangban általánosan alkalmazott és közzétett árfolyamok tekintendők. Amennyiben ilyen árfolyam
nem létezik — eltérő megegyezés hiányában — a hivatalos
árfolyamot kell alkalmazni.
7. Cikk Jogátruházás 1. Amennyiben az egyik Szerződő Fél vagy annak kijelölt ügynöksége a másik Szerződő Fél területén megvalósult beruházására vonatkozóan nyújtott garancia alapján
saját beruházóinak kifizetést teljesít, az utóbbi Szerződő
Fél elismeri:
a) a beruházó bármilyen jogának vagy követelésének
átszállását az előbbi Szerződő Félre vagy annak kijelölt
ügynökségére az annak országában érvényes valamely jogszabály vagy jogügylet útján, valamint,
b) hogy az előbbi Szerződő Fél vagy annak kijelölt ügynöksége a jogutódlás címén jogosult a beruházó jogainak
gyakorlására és követeléseinek érvényesítésére, és átvállalja a beruházással kapcsolatos kötelezettségeket.
2. Az átruházott jogok és követelések nem haladhatják
meg a beruházó eredeti jogait és követeléseit.
8. Cikk Az egyik Szerződő Fél és a másik Szerződő Fél
beruházója közötti beruházási viták rendezése
1. Az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik Szerződő Fél közötti, az utóbbi Szerződő Fél területén lévő beruházással kapcsolatos vitákat a vitában álló feleknek tárgyalások útján kell egymás közt rendezniük.
2. Ha az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik
Szerződő Fél közötti vita az ilyen tárgyalásokra vonatkozó
igény írásbeli benyújtása utáni hat hónapon belül nem
rendezhető ily módon, az érintett beruházónak jogában áll
az ügyet beterjeszteni:
a) annak a Szerződő Félnek az illetékes bíróságához,
amelyben a beruházás megvalósult; vagy
b) az Államok és más államok természetes és jogi
személyei közötti beruházási viták rendezéséről szóló,
Washingtonban, 1965. március 18-án kelt Egyezmény
vonatkozó rendelkezései szerint a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központjához (ICSID), amennyiben mindkét Állam részesévé vált az Egyezménynek; vagy
c) olyan nemzetközi választott bíróhoz, illetve olyan
nemzetközi ad hoc választott bírósághoz, amely az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) Választott Bírósági Szabályai szerint
jött létre. A vitában lévő felek írásban megállapodhatnak
ezen Szabályok módosításában.
3. A döntés végleges és kötelező érvényű a vitában
résztvevő mindkét fél számára és azt az érintett Szerződő
Félnek a jogszabályaival összhangban kell végrehajtani.
9. Cikk A Szerződő Felek közötti viták rendezése
1. A Szerződő Felek között jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerült vitákat lehetőség szerint konzultációk, illetve tárgyalások
útján kell rendezni.
2. Ha a vita ily módon hat hónapon belül nem rendezhető, azt bármelyik Szerződő Fél kérésére a jelen Cikk
rendelkezései szerinti, háromtagú választott bíróság elé
kell terjeszteni.
3. A választott bíróságot minden egyes esetben a következő módon kell megalakítani. A választott bírósági eljárás
iránti kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül mindkét Szerződő Fél kijelöli a bíróság egy-egy tagját.
Ezen két tagnak azután egy harmadik állam állampolgárát
kell kiválasztania, akit a bíróság elnökévé (a továbbiakban
,,elnök’’) kell kijelölni. A bíróság elnökét a két másik tag
kijelölésének időpontjától számított három hónapon belül
ki kell jelölni.
4. Amennyiben a jelen Cikk 3. bekezdésében meghatározott határidőkön belül a szükséges kijelölések nem történtek meg, úgy a Nemzetközi Bíróság elnökét lehet felkérni a kijelölések megtételére. Ha a Nemzetközi Bíróság
elnöke valamelyik Szerződő Fél állampolgára, vagy valamilyen más ok akadályozza az említett tisztség ellátásában, az
alelnököt kell felkérni a szükséges kijelölések megtételére.
Ha az alelnök valamelyik Szerződő Fél állampolgára, vagy
ő is akadályoztatva van az említett tisztség ellátásában, a
Nemzetközi Bíróságnak azt a rangidős tagját kell felkérni
a kijelölések megtételére, aki egyik Szerződő Félnek sem
állampolgára.
5. A választott bíróság döntését szavazattöbbséggel
hozza. 6. A választott bíróság döntését a törvények, ezen Megállapodás rendelkezései, valamint a nemzetközi jog általánosan elfogadott elvei és szabályai alapján hozza.
7. A Szerződő Felek egyéb rendelkezéseit figyelembe
véve a bíróság eljárási szabályait maga határozza meg.
8. Mindkét Szerződő Fél maga viseli az általa választott
bírónak, valamint a bírósági eljárásban való képviseletének a költségeit. Az elnök költségeit és a fennmaradó
költségeket a Szerződő Felek egyenlő arányban viselik. A
bíróság eltérő rendelkezést is hozhat a költségek tekintetében.
9. A bíróság döntései véglegesek és kötelezőek mindkét
Szerződő Fél számára.
10. Cikk Egyéb szabályok és különleges kötelezettségek
alkalmazása
1. Amennyiben valamely ügyre egyaránt vonatkoznak a
jelen Megállapodás és valamely olyan más nemzetközi
egyezmény rendelkezései, melynek mindkét Szerződő Fél
részese, úgy ezen Megállapodás rendelkezései nem akadályozhatják meg sem a Szerződő Feleket, sem a másik Szerződő Fél területén beruházással bíró beruházóikat abban,
hogy az ügyükre nézve kedvezőbb szabályozás előnyeit
élvezzék.
2. Amennyiben az egyik Szerződő Fél törvényei és jogszabályai vagy más szerződéseinek különleges rendelkezései a másik Szerződő Fél beruházói számára kedvezőbb
bánásmódot biztosítanak, mint a jelen Megállapodás, úgy
a kedvezőbbet kell alkalmazni.
11. Cikk A Megállapodás alkalmazhatósága A Megállapodást az egyik Szerződő Fél területén, annak
törvényeivel és jogszabályaival összhangban a másik Szerződő Fél beruházói által a Megállapodás hatálybalépése
előtt vagy azt követően megvalósított beruházásokra kell
alkalmazni, de nem alkalmazható olyan beruházással kapcsolatos jogvitára vagy követelésre, amely a hatálybalépése
előtt merült fel, vagy amelyet a hatálybalépés előtt rendeztek.
12. Cikk Hatálybalépés, időbeli hatály, megszűnés
és módosítások
1. A Szerződő Felek értesítik egymást arról, hogy a
jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos követelményeiknek eleget tettek. A jelen Megállapodás a második értesítés keltének napján lép hatályba.
2. A jelen Megállapodás tízéves időtartamra marad
hatályban, majd azt követően hatálya mindaddig meghosszabbodik, amíg valamely Szerződő Fél a kezdeti vagy
bármely további tízéves időtartam lejárta előtt egy évvel
írásban nem tájékoztatja a másik Szerződő Felet a felmondásra vonatkozó szándékáról.
3. A jelen Megállapodás megszűnése előtti időszakban
megvalósított beruházások tekintetében a Megállapodás
rendelkezései a megszűnést követő további tíz évig érvényben maradnak.
4. Jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti írásbeli
megegyezéssel módosítható. Bármely módosítás a Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi, és a hatálybalépéséhez szükséges eljárás megegyezik a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárással.
Ennek hiteléül az arra kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak a Megállapodást aláírták.
Készült két eredeti példányban, Budapesten, 2002. október hó 28. napján, magyar, üzbég és angol nyelven. Mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli eltérések
esetén az angol szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság Az Üzbég Köztársaság
Kormánya Kormánya
nevében nevében’’
3. § Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba, a
Megállapodás rendelkezéseit azonban 2003. március 3-tól
kell alkalmazni.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1250/2019. (IV. 30.) Korm. határozata a Kvassay HÉV-híd felújításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Kvassay HÉV-híd felújítása (a továbbiakban: Beruházás) a 2020. év nyári időszakában időszerű
és szükséges, tovább nem halasztható;
 2. egyetért azzal, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter a  MÁV-HÉV Helyiérdekű Vasút
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV-HÉV Zrt.) útján gondoskodjon a  Kvassay HÉV-híd
felújítására vonatkozó tervek elkészítéséről és a felújítás megvalósításáról;
3. egyetért azzal, hogy a  2.  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében szükséges tervezési, kivitelezési
munkálatokhoz és feladatokhoz kapcsolódó feltételes közbeszerzési eljárásokat a  MÁV-HÉV Zrt. ajánlatkérőként
lefolytassa;
4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a 3. pont szerinti feltételes közbeszerzési
eljárás eredményeként beérkező ajánlatok ismeretében nyújtson be előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításához szükséges költségvetési forrás biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2020. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2167/2007. (IX. 20.) Korm. határozata a központi költségvetési fejezetek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2006. előirányzat-maradványainak kezeléséről (kivonatos közlés).
A Kormány megtárgyalta és elfogadta a központi költségvetési fejezetek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2006. évi előirányzat-maradványainak kezeléséről szóló előterjesztést, és – az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 93. §-ának (10) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – jóváhagyja az előirányzat-maradványok
átcsoportosítását a melléklet szerinti részletezésben.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1262/2014. (IV. 22.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló egyes projektek régészeti költségeinek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0017 azonosító számú, „338. sz. főút, Nyíregyháza, nyugati elkerülő út
(M3 autópálya és 36. sz. főút között)” című,
b) a KÖZOP-3.4.0-09-2009-0030 azonosító számú, „M4 gyorsforgalmi út Berettyóújfalu-Nagykereki (román
országhatár) közötti szakasz előkészítése” című,
c) a KÖZOP-1.5.0-09-11-2011-0002 azonosító számú, „M30 autópálya (3. sz. főút korrekciója) országhatár között”
című, valamint
d) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0040 azonosító számú, „8. sz. főút Márkó-Herend közötti szakasz 115 kN-os
burkolat-megerősítési, korszerűsítési, valamint kapcsolódó létesítmények kivitelezési feladatai” című
beruházásokkal (a továbbiakban: projektek) összefüggő, a régészeti feltáráshoz kapcsolódó költségigények összegei
meghaladják a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/E. § (1) bekezdésében meghatározott
összeget,
2. hozzájárul, hogy a beruházó Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság a projektekkel
összefüggésben a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló
393/2012.  (XII.  20.) Korm. rendelet 37.  § (1)  bekezdése alapján a  régészeti feltáráshoz kapcsolódó többletigények
megfizetését önként vállalja,
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti, a  projektekkel összefüggő, a  régészeti feltáráshoz kapcsolódó
költségigények fedezetét a  projektek költségvetéseinek a  Közlekedés Operatív Program forrásaiból, a  projektek
Előkészítési Támogatási Szerződés „Építés előkészítés, régészet” sorai biztosítsák.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2018. (VII. 19.) HM utasítása a honvédelmi miniszter által alapított Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj, a Lippai Balázs esélyegyenlőségi ösztöndíj és a honvédelmi tárca gondoskodási körébe tartozó árvák tanulmányi ösztöndíja pályáztatásának és odaítélésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a  Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § A  honvédelmi tárca a  honvédelmi nevelés érdekében évente Béri Balogh Ádám középiskolai, az  esélyegyenlőség
támogatása érdekében Lippai Balázs esélyegyenlőségi, továbbá az  elhunyt honvédek és nyugállományú katonák
árváinak (a továbbiakban: az MH gondoskodási körébe tartozó árvák) támogatását célzó ösztöndíjakat ítél oda.
2. Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj 3. § (1) A  Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíjra kizárólag magyarországi középiskolák nappali tagozatos, magyar
állampolgársággal rendelkező azon tanulói pályázhatnak, akik az ösztöndíjpályázat kiírásának félévében részt vesznek
a) a „Katonai alapismeretek” tantárgy tanulásában vagy
b) honvéd kadét ágazati szakképzésben.
(2) Az ösztöndíj elnyerésére minden naptári év szeptember 15-ig pályázat kerül közzétételre a 17. § szerint.
 (3) Az ösztöndíjat évente a 4,50 tanulmányi átlagot elérő, példás magaviseletű, testnevelésből legalább „jó” érdemjegyet
elért tanulók nyerhetik el, legfeljebb a tanév (10 hónap) időtartamára.
4. § A pályázat elbírálásakor előnyt jelent, ha
a) a szülő
aa) honvédelmi szervezet állományában hivatásos vagy szerződéses katonaként teljesít szolgálatot,
továbbá kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői, közalkalmazotti vagy munkavállalói
jogviszonyban kerül foglalkoztatásra vagy
ab) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2. § 30. pontja szerinti nyugállományú katona
vagy
b) a  pályázó az  oktatási intézmény vezetője által hitelesített, illetve igazolt, honvédelemhez kötődő diákköri
tevékenységben vesz részt.
5. § (1) Az  ösztöndíj havi mértéke a  tárgyévi központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott, honvédelmi
illetményalap 33%-a.
(2) Az ösztöndíj a második tanulmányi félévre csak azoknak a nyertes pályázóknak folyósítható, akik legkésőbb február
15-ig megküldik a HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály (a továbbiakban: HM TKKF) részére az oktatási
intézmény által kiállított hivatalos igazolást a 3. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásáról.
6. § Egy tanévben legfeljebb 100 fő részesíthető az ösztöndíjban, az alábbi megoszlás szerint:
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontjában szereplők esetében 60 fő,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontjában szereplők esetében 40 fő.
3. Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíj 7. § (1) A Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíjat azok a hátrányos helyzetű vagy magukat roma származásúnak
valló, nappali tagozaton közép-, illetve felsőfokú tanulmányokat folytató hallgatók nyerhetik el, akik magyar
állampolgárok, megfelelnek a  kiírt pályázati feltételeknek, a  katonai alapismeretek szabadon választott érettségi
tantárgyat tanulják vagy a honvéd kadét ágazati szakképzésben tanulnak, illetve felvették a honvédelmi ismeretek
tantárgyat.
(2) Az ösztöndíj elnyerésére minden naptári év szeptember 15-ig pályázat kerül közzétételre a 17. § szerint.
 (3) Az évente meghirdetésre kerülő ösztöndíjra legfeljebb egy tanév (10 hónap) időtartamra a 3,00 feletti tanulmányi
eredményt elérő, legalább jó magaviseletű tanulók, illetve fegyelmi felelősségre vonásban nem részesült hallgatók
pályázhatnak.
(4) Az ösztöndíj a második tanulmányi félévre csak azoknak a nyertes pályázóknak folyósítható, akik legkésőbb február
15-ig a HM TKKF részére megküldik az oktatási intézmény által kiállított hivatalos igazolást az (1) és (3) bekezdésben
meghatározott feltételek fennállásáról.
8. § (1) Az  ösztöndíj havi mértéke a  tárgyévi központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott honvédelmi
illetményalap 25%-a.
(2) Egy tanévben legfeljebb 15 fő részesíthető az ösztöndíjban.
4. Az MH gondoskodási körébe tartozó árvák támogatására létrehozott ösztöndíj
9. § Az  MH gondoskodási körébe tartozó árvák támogatására létrehozott ösztöndíjban az  a  személy részesülhet, aki
az MH gondoskodási körébe tartozik, a társadalombiztosítási rendszer keretében megállapított árvaellátásra jogosult,
nappali iskolarendszerű szakképzésben vesz részt vagy nappali tagozaton általános, közép-, illetve felsőfokú
tanulmányokat folytat, a 10. § szerinti feltételek teljesülése esetén.
10. § Az ösztöndíjat évente a legalább 3,00 tanulmányi átlagot elérő, az MH gondoskodási körébe tartozó árva nyerheti el.
11. § (1) Az ösztöndíj iránti pályázat az árvaellátásra való jogosultság megállapításától kezdve bármikor benyújtható a Honvéd
Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) részére.
(2) A  pályázónak a  pályázathoz mellékelnie kell az  illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv árvaellátásra való
jogosultság megállapításáról hozott határozatának másolatát.
12. § A beérkezett pályázatokat a 9–10. § szerinti feltételek fennállása esetén elfogadottnak kell tekinteni. A pályázatok
elbírálási határideje a beérkezési határidőtől számított 30 nap.
13. § Az  ösztöndíj havi mértéke a  tárgyévi központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott honvédelmi
illetményalap 35%-a, melynek folyósítása a tanév időszakában – a tanulmányi szüneteket is beleértve – történik.
14. § (1) Az  ösztöndíj a  soron következő tanévben csak azoknak az  árváknak folyósítható, akik legkésőbb az  adott félév
megkezdését követő 30 napon belül a HVK SZCSF részére megküldik az oktatási intézmény által kiállított hivatalos
igazolást
a) az előző tanulmányi félév tanulmányi teljesítményét igazoló okmány fénymásolatát, továbbá
b) az adott tanulmányi félévre vonatkozó iskolalátogatási vagy hallgatói jogviszony fennállásáról.
(2) A HVK SZCSF minden év augusztus 15-ig tájékoztatja a jogosultakat az igazolásbenyújtási kötelezettségükről.
15. § Az  MH gondoskodási körébe tartozó árvák támogatására létrehozott ösztöndíjban részesülő külföldön nappali
iskolarendszerű szakképzésben részt vevő vagy nappali tagozaton általános, közép-, illetve felsőfokú tanulmányokat
folytató személy tekintetében a 10. §-ban, a 14. § (1) bekezdésében és a 3. melléklet 2. pontjában foglaltak a külföldi
oktatási rendszer sajátosságaira figyelemmel megfelelően alkalmazandók.
16. § Az ösztöndíjjal kapcsolatos ügyintézési feladatokat a HVK SZCSF látja el.
5. A Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíjra és a Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíjra
vonatkozó pályázatok kiírására, elbírálására vonatkozó szabályok
17. § (1) Az  ösztöndíjakra vonatkozó pályázatot a  HM TKKF írja ki a  miniszter erre vonatkozó előzetes döntése alapján.
A pályázatok közzététele a HM honlapján történik.
(2) Az ösztöndíjakra a pályázó a megelőző félévben elért tanulmányi eredménye és az egyéb feltételek fennállása alapján
nyújthat be pályázatot.
(3) A pályázatot a pályázati kiírásban meghatározott határidőig és módon kell a megadott szervezet részére megküldeni.
 (4) A  pályázati kiírás tartalmazza a  jelentkezés feltételeit, az  1–3.  melléklet szerinti pályázati adatlapokat, a  pályázat
benyújtásának határidejét és módját, a  megküldendő dokumentumokat és igazolásokat, az  adható ösztöndíj
mértékét, az ösztöndíjjal támogatott időszakot, valamint az egyéb feltételeket.
(5) A pályázati kiírásban szereplő igazolásokat a pályázó szerzi be az oktatási intézménytől.
18. § Az ösztöndíjakkal kapcsolatos ügyintézési feladatokat a HM TKKF végzi.
19. § (1) A pályázatok elbírálását és az ösztöndíjak odaítélését a miniszter által jóváhagyott bizottság végzi.
 (2) A bizottság elnöke a HM TKKF főosztályvezetője.
(3) A bizottság tagjai:
a) a Honvéd Vezérkar képviseletében 1 fő,
b) a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály személyi állományából 1 fő és
c) a HM Védelemgazdasági Hivatal személyi állományából 1 fő.
20. § (1) A bizottság ügyrendjét saját maga állapítja meg.
 (2) A bizottság elnöke tanácskozási, míg a tagok szavazati joggal vesznek részt a bizottság ülésein.
 (3) A bizottság munkájában a bizottság elnökének felkérése alapján külső szakértő is részt vehet.
21. § (1) A pályázat eredménytelen, ha egyetlen érvényes pályázat sem érkezik. Eredménytelen pályázat esetében a miniszter
újabb pályázat kiírásáról dönthet.
(2) Ha a  miniszter újabb pályázat kiírásáról dönt, a  döntésről a  HM TKKF tájékoztatását követő 30 napon belül újabb
pályázatot kell kiírni.
6. A Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíjra, a Lippai Balázs esélyegyenlőségi ösztöndíjra
és a honvédelmi tárca gondoskodási körébe tartozó árvák tanulmányi ösztöndíjára vonatkozó
közös szabályok
22. § Az  ösztöndíjak tervezését, elszámolását és kifizetését, valamint a  pályázatot elnyert személyek – ösztöndíjának
kifizetéséhez szükséges – adatainak a  HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben történő rögzítését
a  HVK SZCSF, illetve a  HM Védelemgazdasági Hivatal HM I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó
Referatúra végzi.
23. § (1) Az ösztöndíjak havonta, utólag kerülnek utalásra a tanulók, illetve hallgatók saját nevére, ennek hiányában a törvényes
képviselőjük nevére szóló bankszámlára. Az ösztöndíjak folyósítása a pénzbeli juttatások folyósításának szabályairól
szóló 82/2013. (XII. 21.) HM utasítás alapján történik. Tört hónap esetén az ösztöndíjat a teljes havi mérték összegében
kell kifizetni.
(2) Az  ösztöndíj folyósításának kezdő napja a  pályázatok vagy az  5.  § (2)  bekezdése, a  7.  § (4)  bekezdése, valamint
a 14. § (1) bekezdése szerinti igazolások határidőre történő benyújtása esetén az adott tanulmányi félév kezdő napja,
ha a jogosultság már akkor is fennállt, egyéb esetben a pályázat elbírálását követő hónap első napja.
24. § Ha a  pályázó egyidejűleg több honvédségi ösztöndíjat is elnyer, részére a  magasabb összegű ösztöndíj kerül
megállapításra.
7. Záró rendelkezések 25. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy az 5. § (1) bekezdését, a 8. § (1) bekezdését,
valamint a 13. §-t 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.
26. § Az utasítás hatálybalépése nem érinti a honvédelmi miniszter által alapított Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj,
a  Lippai Balázs esélyegyenlőségi ösztöndíj és a  honvédelmi tárca gondoskodási körébe tartozó árvák tanulmányi
ösztöndíja pályáztatásának és odaítélésének rendjéről szóló 10/2017. (III. 24.) HM utasítás alapján a  2017/2018-as
tanévre elnyert, valamint a 2018. január 1-jét megelőzően már folyósított ösztöndíjakat.
27. § Hatályát veszti a  honvédelmi miniszter által alapított Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj, a  Lippai Balázs
esélyegyenlőségi ösztöndíj és a  honvédelmi tárca gondoskodási körébe tartozó árvák tanulmányi ösztöndíja
pályáztatásának és odaítélésének rendjéről szóló 10/2017. (III. 24.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
30/2010. (IV. 20.) ME határozata miniszterelnöki határozat visszavonásáról.
A főiskolai rektor megbízatása megszűnéséről szóló 72/2009. (IX. 10.) ME határozatot visszavonom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök