text:
1293/2015. (V. 5.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5. azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása – kiemelt projektek” című) konstrukció újranyitásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évi akcióterv 3. prioritásán rendelkezésre álló szabad keret
KÖZOP-3.5. azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása – kiemelt projektek” című konstrukció (a továbbiakban:
konstrukció) céljára irányuló felhasználásával, valamint a konstrukció keretén belül a KÖZOP-3.5.0-09-11 azonosító
számú, „Kerékpárút-hálózat fejlesztése” című kiemelt projekt felhívás ismételt meghirdetésével,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  konstrukció újranyitásához szükséges intézkedések
megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1658/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a Balatonvilágos község Veszprém megyétől Somogy megyéhez történő megyeváltásával összefüggő jogalkotási feladatokról.
A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy készítsék elő a jogalkotási hatáskörükbe, valamint
jogszabály-előkészítési feladatkörükbe tartozó jogszabályok módosítását Balatonvilágos község Veszprém megyétől
Somogy megyéhez történő megyeváltásával összefüggésben. Felelős: belügyminiszter emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter külügyminiszter nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2009. (III. 15.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Alkéri István dandártábornokot 2009. március
15-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2009. március 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2006. XVIII. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovinai Köztársaság Kormánya között személyeknek az államhatáron történő átadásáról és átvételéről szóló, Budapesten, 1996. április 21-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Bosznia-Hercegovinai Köztársaság Kormánya között
személyeknek az államhatáron történő átadásáról és átvételéről szóló, Budapesten, 1996. április 21-én aláírt Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2006. február 6-i ülésnapján fogadta el. A
törvény szövege a Magyar Közlöny 2006. február 16-án megjelent 17. számában fellelhető.
A törvényt az Országgyűlés a 2006. február 6-i ülésnapján fogadta el.
2. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovinai Köztársaság Kormánya
között személyeknek az államhatáron történő
átadásáról és átvételéről A Magyar Köztársaság Kormánya, valamint a BoszniaHercegovinai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban:
Szerződő Felek)
– attól az óhajtól vezérelve, hogy az illegális migrációt
az európai erőfeszítések szellemében kezeljék,
– arra törekedve, hogy a jogellenesen tartózkodó személyek átvételét a szolidaritás együttműködés szellemében és kölcsönösség alapján szabályozzák,
– kölcsönösen elfogadva, hogy ezen Egyezmény nem
szolgálhat alapul a jogellenesen tartózkodó személyek tömeges átszállítására,
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk Saját állampolgárok átvétele
(1) Mindegyik Szerződő Fél a másik Szerződő Fél megkeresésére különleges formalitások nélkül visszafogad a
megkereső Szerződő Fél állama területéről minden jogellenesen ott tartózkodó személyt, akiről bizonyítást nyert
vagy valószínűsíthető, hogy a megkeresett Szerződő Fél
állampolgára. Ha utólag megállapítást nyer, hogy az átvett
személy az átvétel időpontjában nem volt a megkeresett
Szerződő Fél állampolgára, úgy őt a megkereső Szerződő
Félnek vissza kell venni.
(2) Amennyiben az állampolgárság csak valószínűsített,
a megkeresett Szerződő Fél elutasíthatja az átvételt akkor,
ha hét munkanapon belül kétséget kizáróan megállapítja és
a megkereső Szerződő Felet erről értesíti, hogy az érintett
személy a rendelkezésre álló adatok ellenére ezen Szerződő Fél állampolgárságával nem rendelkezik. Ebben az
esetben a megkeresett Szerződő Fél válasza a kötelező.
2. cikk Ápolást igénylő személy átvétele A megkereső Szerződő Fél az 1. cikk szerinti olyan személy tervezett hazaszállítását, akinek egészségi állapotára
vagy életkorára tekintettel gondozásra van szüksége, bejelenti a megkeresett Szerződő Félnek. A megkeresett Szerződő Fél hét napon belül közli, hogy az átvételre mikor és
hol kerül sor.
3. cikk Harmadik állam állampolgárainak átvétele (1) Ezen Egyezmény 1. és 2. cikkének rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni azon harmadik állam állampolgárára, aki a megkeresett Szerződő Fél államának területén állandó tartózkodási engedéllyel rendelkezik, illetőleg aki ott menekült státuszt kapott.
(2) A megkereső Szerződő Fél visszaveszi az (1) bekezdésben meghatározott személyt, ha utólag kiderül, hogy az
a megkeresett Szerződő Fél állama területéről történő kiutazása időpontjában nem rendelkezett tartózkodási engedéllyel vagy menekült státusszal.
4. cikk Átszállítás (1) Mindegyik Szerződő Fél átveszi a másik Szerződő
Fél megkeresésére a harmadik állam állampolgárát hatósági ellenőrzéssel történő átszállításra (a továbbiakban: átszállítás), ha a továbbutazást a tranzitországokban és az átvételt a célországban a megkereső Szerződő Fél biztosította. Ebben az esetben a megkeresett Szerződő Fél tranzitvízumára nincs szükség.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy átszállítását nem kérelmezik, illetőleg azt elutasítják, ha indokoltan feltételezhető, hogy a célországban vagy az esetleges
tranzitországokban embertelen bánásmód, halálbüntetés
fenyegeti, élete, testi épsége vagy szabadsága, nemzeti,
vallási, faji hovatartozása, politikai meggyőződése miatt
veszélyben van.
(3) Az átszállítás ezenkívül nem kérelmezhető, illetőleg
az elutasítható, ha a személyt a megkeresett Szerződő Fél
államában, a célországban, illetve a tranzitországok valamelyikében büntetőeljárás indítása vagy büntetés végrehajtása fenyegeti, kivéve a tiltott határátlépésért történő felelősségre vonás esetét.
(4) Az átszállítás iránti kérelmet a Magyar Köztársaság
Belügyminisztériuma, valamint a Bosznia-Hercegovinai
Köztársaság Igazságügyi és Közigazgatási Minisztériuma
között közvetlen úton, írásban terjesztik elő és intézik. A
kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az átszállítandó személy személyazonosító adatait,
b) nyilatkozatot arról, hogy az (1) bekezdés szerinti fel
tételek adottak és nem ismertek a (2) és (3) bekezdésben
meghatározott elutasítási okok,
c) az átadásra javasolt időpontot és határátkelőhelyet. (5) A Szerződő Felek illetékes hatóságai közvetlenül állapodnak meg egymással az átadás végleges időpontjában
és az átszállítás módjában.
(6) Ha a megkeresett Szerződő Fél a kérelmet a szükséges feltételek hiánya miatt elutasítja, akkor a másik Szerződő Fél írásban közli az elutasítást megalapozó indokokat.
(7) Az átszállításra átvett személy visszaadható a megkereső Szerződő Félnek, ha az (1) bekezdésben meghatározott valamely feltétel hiánya vagy a (2) és (3) bekezdés
szerinti valamely tény utólag válik ismertté. Ennek közlését követően a megkereső Szerződő Fél köteles visszavenni az átszállításra előzőleg átadott személyt.
5. cikk Költségviselés (1) Ezen Egyezmény 1–3. cikke szerint átadásra kerülő
személyek szállításával kapcsolatos költségeket a megkeresett Szerződő Fél államhatáráig a megkereső Szerződő
Fél viseli.
(2) Ezen Egyezmény 4. cikke szerinti személyek átszállítási költségeit és az esetleges visszaadás költségeit is a
megkereső Szerződő Fél viseli.
6. cikk Adatvédelem A személyekre vonatkozó adatok védelmére mindegyik
Szerződő Fél érvényes jogi előírásainak figyelembevételével a következő feltételek érvényesek:
1. a fogadó Fél az adatokat csak az átadó Fél által megadott célra és az általa közölt feltételekkel használja fel;
2. az átadó Fél kérésére a fogadó Fél tájékoztatást nyújt
az átadott adatok felhasználásáról és az ezáltal elért eredményekről;
3. a személyekre vonatkozó adatokat kizárólag az
együttműködő hatóságoknak szabad átadni. Az adatok továbbadása más hatóságoknak csak a Felek egyetértése
alapján, az átadó Fél előzetes engedélyével történhet;
4. az átadó Fél felelős az átadandó adatok helyességéért. Ha bebizonyosodik, hogy helytelen adatok is átadásra
kerültek, úgy arról a fogadó Felet haladéktalanul értesíteni
kell;
5. a jogosult személy számára, kérésére, felvilágosítást
kell adni a személyéről meglévő adatokról és azok tervezett felhasználásáról. Ez a felvilágosítási kötelezettség
nem áll fenn, ha a Felek belső jogszabályai ezt lehetővé teszik. A személyi adatokról történő felvilágosítás adásánál
annak a Félnek a nemzeti joga az irányadó, amely az adatokat átadja;
6. az átadó Fél az átadáskor közli a saját jogrendjében
érvényes adattörlési határidőket. Ezektől függetlenül a közölt személyre vonatkozó adatokat a szükségesség megszűnésekor törölni kell;
7. mindkét Fél köteles a személyre szóló adatok átadásáról, átvételéről és törléséről nyilvántartást vezetni;
8. a Felek kötelesek az átadott, személyre szóló adatokat hatásosan védeni az illetéktelen hozzáférés, változtatás
és nyilvánosságra hozatal ellen.
7. cikk Az Egyezmény végrehajtása A Magyar Köztársaság belügyminisztere, valamint a
Bosznia-Hercegovinai Köztársaság igazságügyi és közigazgatási minisztere ezen Egyezmény végrehajtására
megállapodást kötnek, amelyben meghatározzák:
a) az illetékes szerveket, valamint az átadással-átvétellel kapcsolatos eljárás és kölcsönös tájékoztatás módját,
b) az átadáshoz és az átvételhez szükséges okmányokat
és adatokat,
c) ezen Egyezmény 5. cikke (2) bekezdése szerinti
költségtérítés módját és szabályait.
8. cikk Érintetlenségi záradék A Szerződő Felek fennálló két- és többoldalú nemzetközi jogi kötelezettségei, különösen az emberi jogok, a
menekültjog és a kiadatás területén, érintetlenül maradnak.
9. cikk Együttműködési alapelv Mindkét Szerződő Fél kötelezettséget vállal az Egyezmény alkalmazásából keletkező problémák egyetértésben
történő megoldására.
10. cikk Felfüggesztés Ezen Egyezmény 4. cikkének alkalmazását bármelyik
Szerződő Fél közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból egészben vagy részben átmenetileg felfüggesztheti. A felfüggesztés bevezetéséről és visszavonásáról a másik Szerződő Felet diplomáciai úton, írásban haladéktalanul tájékoztatni kell.
11. cikk Hatálybalépés, felmondás (1) Ezen Egyezmény az azt követő harmincadik napon
lép hatályba, amikor a Szerződő Felek diplomáciai úton,
írásban kölcsönösen tájékoztatták egymást arról, hogy a
hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírásoknak eleget
tettek.
(2) Ezen Egyezmény határozatlan ideig marad hatályban, amennyiben a Szerződő Felek egyike diplomáciai
úton, írásban nem mondja fel. Ebben az esetben ezen
Egyezmény a felmondás kézhezvételét követő harmincadik napon hatályát veszti.
Készült Budapesten, 1996. április 21. napján, két eredeti példányban, magyar, bosnyák és angol nyelven, mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az
angol nyelvű szöveg a meghatározó.
Aláírások” 3. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 1–2. §-a az Egyezmény 11. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve e törvény 1–2. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a belügyminiszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
113/2007. (V. 24.) Korm. rendelete a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. I. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a szabad mozgás és tartózkodás jogával
rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról
szóló 2007. évi I. törvény (a továbbiakban: Tv.) 86. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) EGT-állampolgár: a Tv. 1. § (1) bekezdés a) pontjá
ban meghatározott személy;
b) EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Euró
pai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az
Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam
között létrejött nemzetközi szerződés alapján a szabad
mozgás és tartózkodás joga tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez;
c) schengeni állam: a Tv. 2. § e) pontjában meghatározott állam;
d) háztartás: az EGT-állampolgárral vagy magyar állampolgárral egy lakásban együtt élő, ott bejelentett lakóhellyel
vagy tartózkodási hellyel rendelkező személyek közössége.
Eljáró hatóságok 2. § A Tv.-ben szabályozott közigazgatási hatósági eljárások során a következő hatóságok járnak el:
a) az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter; b) a külpolitikáért felelős miniszter;
c) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (a továb
biakban: Hivatal);
d) a Hivatal területi szerve (a továbbiakban: regionális
igazgatóság);
e) a vízumkiadásra feljogosított magyar konzuli tisztvi
selő (a továbbiakban: konzuli tisztviselő);
f) a Határőrség.
A beutazás, valamint a három hónapot
meg nem haladó tartózkodás joga
3. § A Tv. 3. § (1)–(4) bekezdése szerinti feltételek fennállását a Magyar Köztársaság területére történő beléptetést
megelőzően a Határőrség ellenőrzi.
A harmadik ország állampolgárságával rendelkező
családtag számára kiadott vízum
4. § A Tv. 4. § (1) bekezdése szerinti vízum (a továbbiakban: vízum) kiadása
a) a külpolitikáért felelős miniszter,
b) a konzuli tisztviselő,
c) a Hivatal
(a továbbiakban együtt: vízumkiadó hatóság) hatáskörébe
tartozik. 5. §
A vízum iránti kérelmet – a 6–7. §-ban meghatározott
kivétellel – a konzuli tisztviselő bírálja el.
6. § A külpolitikáért felelős miniszter bírálja el – külön jogszabály szerint – a diplomáciai vagy nemzetközi jogon alapuló más kiváltságot és mentességet élvező személyek
családtagjainak vízumkérelmeit.
7. § (1) A vízum kivételes esetben kiadható a Magyar Köztársaság közúti, légi, valamint vízi határátkelőhelyén
(a továbbiakban: határátkelőhely) is, feltéve, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag
megfelel a Tv. 4. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek, és
valószínűsíti, hogy nem volt abban a helyzetben, hogy előzetesen vízumot igényelhessen.
(2) A határátkelőhelyen előterjesztett vízum iránti kérelmet a Határőrség köteles elektronikus úton haladéktalanul döntésre felterjeszteni a Hivatalhoz.
(3) A Hivatal a kérelemről a kézhezvételt követően
azonnal, de legkésőbb három órán belül határoz, és döntését – a Határőrség útján – elektronikus úton közli a kérelmezővel.
(4) A vízummal kapcsolatos ügyintézés folyamatossága
érdekében a Hivatal állandó ügyeleti szolgálatot szervez.
(5) A kérelemnek helyt adó döntés esetén a vízumot a
Határőrség állítja ki a kérelmező részére.
8. § (1) A vízum iránti kérelmet – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – bármely magyar konzuli tisztviselőnél vagy a
Magyar Köztársaság nevében vízum kiadása iránti kérelem átvételére feljogosított más állam külképviseletén
vagy az ilyen kérelem átvételére felhatalmazott egyéb helyen kell benyújtani.
(2) A vízumkérelmet a 7. §-ban meghatározott esetben a
határátkelőhelyen kell benyújtani.
9. § (1) A vízum iránti kérelmet az e rendelet 3. melléklete
szerinti formanyomtatványon kell előterjeszteni.
(2) A vízum iránti kérelem az utazás tervezett időpontját
legfeljebb három hónappal megelőzően terjeszthető elő.
(3) A vízum iránti kérelem előterjesztésekor a kérelmezőnek be kell mutatnia érvényes úti okmányát. Az úti okmánynak – a 13. §-ban foglalt kivétellel – legalább egy, a
vízum beillesztésére szolgáló szabad lapot kell tartalmaznia.
(4) A vízum iránti kérelemhez mellékelni kell a tartózkodás célját igazoló okiratokat.
(5) A vízumkiadó hatóság a tartózkodás teljes időtartamára, valamint a vissza- vagy továbbutazáshoz szükséges
anyagi fedezet meglétét vélelmezi.
10. § A vízum iránti kérelem benyújtásakor a vízumkiadó hatóság, illetve – a 7. § alkalmazásában – a Határőrség illetékes szerve a vízumkérelmező úti okmányába bejegyzi a vízum kérelmezésének tényét, helyét és idejét, a kért vízum
kódját, valamint a vízumkérelmet átvevő hatóság nevét.
11. § A konzuli tisztviselő a vízum iránti kérelemről a kézhezvételtől számított 15 napon belül dönt.
12. § A vízumot az e rendelet 2. mellékletének 1. pontja szerinti formában és adattartalommal kell kiállítani.
13. § (1) Ha a vízumkötelezett harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag úti okmányát a Magyar Köztársaság nem ismeri el, a vízumot az e rendelet 2. mellékletének
2. pontja szerinti formában és adattartalommal, vízum beillesztésére szolgáló űrlapon (a továbbiakban: külön lap) kell
kiadni, feltéve, hogy a kérelmező eleget tesz a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló 2006. március 15-i 562/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikk (1) bekezdés c) és
e) pontjában foglalt feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandók abban az esetben is, ha a vízumkötelezett harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag
Magyar Köztársaság által elismert úti okmányában nincs a
vízum beillesztésére szolgáló szabad oldal.
14. § (1) A külpolitikáért felelős miniszter, valamint a konzuli tisztviselő a vízum iránti kérelemről a Nemzetbiztonsági
Hivatal véleményét kérheti.
(2) A Nemzetbiztonsági Hivatal köteles a megkeresésnek tíz napon belül eleget tenni.
15. § A vízum érvénytelen, ha
a) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná
vált;
b) hamis adatot tartalmaz vagy meghamisították;
c) a jogosultja a szabad mozgás és tartózkodás jogát
igazoló okmányt kapott;
d) jogosultja magyar állampolgárságot szerzett vagy
olyan ország állampolgárságát szerezte meg, amely ország
állampolgárainak – közvetlenül alkalmazandó európai közösségi jogi aktus vagy nemzetközi szerződés alapján – a
Magyar Köztársaság területére történő beutazásához nincs
szüksége vízumra;
e) jogosultja meghalt. 16. § (1) Az a vízumkiadó hatóság, amely eljárása során a vízum érvénytelenségére okot adó körülményről tudomást
szerez, a vízumot visszavonja, és a 15. § a) pontjában meghatározott esetben gondoskodik a vízum pótlásáról.
(2) A más schengeni állam által kiadott vízum visszavonásáról haladéktalanul értesíteni kell a vízumot kiadó
schengeni államot.
17. § (1) A központi vízumhatóság Tv.-ben meghatározott
feladatát a Hivatal látja el.
(2) A Hivatal megkeresi az egyeztetést kérő schengeni
államok központi hatóságait, nyilatkozzanak arra nézve,
hogy a vízum kiadásához hozzájárulnak-e.
(3) Ha a megkeresett központi hatóságok bármelyike részéről nemleges válasz érkezik, a Hivatal legfeljebb korlátozott területi érvényességű vízum kiadásához járulhat
hozzá.
(4) Ha a megkeresett központi hatóságtól a megkeresés
részére történt továbbításától számított hét napon vagy a
meghosszabbított határidőn belül nem érkezik válasz, a
hozzájárulást megadottnak kell tekinteni.
(5) A megkeresett központi hatóság a válaszadás határidejét meghosszabbíthatja. A Hivatal erről tájékoztatja a
konzuli tisztviselőt vagy a vízum iránti kérelem tekintetében eljáró más szervet.
18. § (1) Ha valamely schengeni állam központi hatóságának
a vízum iránti kérelemre vonatkozó döntés meghozatala
előtt – a Tv. 86. § (6) bekezdése alapján kiadott miniszteri
rendelet szerint – a Hivatallal egyeztetnie kell, a Hivatal
legkésőbb a megkeresés részére történt továbbításától számított hét napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy a vízum kiadásához hozzájárul-e.
(2) Ha az ügy különösen bonyolult jellege szükségessé
teszi, a Hivatal a megkereső schengeni állam központi hatóságától a válaszadási határidő meghosszabbítását kérheti. A határidő meghosszabbítása iránti kérelmet indokolni
kell.
(3) A központi vízumhatóság az egyeztetés során történő válaszadás előtt köteles a vízumkérelemről a Nemzetbiztonsági Hivatal véleményét kérni.
(4) A Nemzetbiztonsági Hivatal köteles a központi vízumhatóság megkeresésének hét napon belül eleget tenni.
A három hónapot meghaladó tartózkodás
feltételeinek igazolása 19. §
(1) Az EGT-állampolgár a Tv.-ben meghatározott feltételeket a tartózkodás jogcímének megfelelően okirattal
vagy más irattal igazolhatja.
(2) A Tv. alkalmazásában az eljáró hatóság a kérelmező
által benyújtott, külföldön kiállított közokiratot bizonyító
erejű okiratként a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 52. § (2) bekezdésében foglalt feltételek hiányában is
elfogadhatja.
20. § (1) Ha a tartózkodás célja keresőtevékenység folytatása, azt a kérelmező különösen a következő módon igazolhatja:
a) munkavégzésre irányuló jogviszony keletkezését
igazoló okirattal; b) érvényes szerződéssel vagy cégmásolattal, cégkivonattal, illetve cégbizonyítvánnyal, amely igazolja, hogy
gazdasági társaság, szövetkezet vagy egyéb – jövedelemszerzési céllal létrejött – jogi személy tulajdonosaként,
ügyvezetőjeként, vezetői, képviseleti vagy felügyeleti
szerve tagjaként végzi tevékenységét;
c) érvényes vállalkozói igazolvánnyal vagy azzal
egyenértékű – más tagállam hatósága által kiállított – vállalkozási tevékenység folytatására jogosító engedéllyel;
d) munkát kereső személy esetén olyan dokumentumokkal, amelyek alátámasztják, hogy munkát keres, és a
keresőtevékenység megkezdése valószínű, vagy
e) egyéb hitelt érdemlő módon. (2) Azon EGT-állampolgárok esetében, akiket a Magyar Köztársaság más elbánásban részesít, mint amit a
munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról
szóló, 1968. október 25-i 1612/68/EGK tanácsi rendelet
1–6. cikke előír, a munkavállalási engedély csatolása is
szükséges.
21. § (1) Elegendő forrással rendelkezik a kérelmező, ha a
háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem eléri a mindenkori öregségi nyugdíjminimumot.
(2) Ha a kérelmező háztartásában az egy főre jutó havi
jövedelem nem éri el a mindenkori öregségi nyugdíjminimumot, az eljáró hatóság a kérelmező jövedelmi, vagyoni
helyzetének vizsgálata után megállapítja, hogy a kérelmező elegendő forrással rendelkezik-e önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet a Magyar Köztársaság szociális ellátórendszerére.
(3) Ha a tartózkodás célja tanulmányok folytatása, az eljáró hatóság az elegendő forrás meglétét a (2) bekezdésben
foglalt vizsgálat lefolytatása nélkül megállapítja, ha a kérelmező nyilatkozik arról, hogy elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet a Magyar Köztársaság szociális ellátórendszerére.
(4) A (2) bekezdésben foglalt vizsgálat során különösen
az alábbi szempontokat kell figyelembe venni:
a) az egy háztartásban jövedelemmel vagy vagyonnal
rendelkezők száma;
b) az egy háztartásban eltartottak száma;
c) a kérelmező a saját és családtagjai lakhatását szolgáló
ingatlan tulajdonosa, haszonélvezője vagy használója-e. (5) A kérelmező az elegendő forrás meglétét különösen
a megélhetését biztosító vagyonával vagy olyan jövedelmével igazolhatja, amely
a) EGT-állam társadalombiztosítása vagy egyéb szociális
ellátórendszere alapján jár;
b) tagdíjfizetésen vagy rendszeres befizetésen alapuló
részesedésből vagy ellátásból származik;
c) EGT-államban vezetett névre szóló betét vagy betétszerződés vagy más banki, illetve befektetési eszköz,
EGT-állam hitelintézete által vállalt bankgarancia vagy
EGT-állam székhelyén működő jogi személy által vállalt
készfizető kezesség alapján garantált;
d) tartásdíj esetén az erről szóló közokiraton alapul.
(6) Nem lehet az (5) bekezdésben meghatározott vagyonnak tekinteni különösen
a) a szokásos életszükségleti és berendezési tárgyakat;
b) az EGT-állampolgár olyan ingatlanát, amely saját és
az általa eltartottak lakhatását szolgálja;
c) a mozgáskorlátozott személy gépjárművét, és
d) azokat a vagyontárgyakat, amelyek az EGT-állam
polgár jövedelmének megszerzéséhez szükségesek. (7) A havi jövedelem kiszámításakor
a) rendszeres jövedelem esetén a tartózkodás bejelen
tését megelőző három hónap,
b) nem rendszeres jövedelem esetén a tartózkodás beje
lentését megelőző tizenkét hónap alatt kapott összeg egy
havi átlagát kell együttesen figyelembe venni.
(8) E rendelet alkalmazásában jövedelemnek, illetve vagyonnak minősül a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés a), illetve
b) pontjában meghatározott jövedelem, illetve vagyon.
22. § A Tv. hatálya alá tartozó személy jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, ha a magyarországi tartózkodás teljes időtartamára
a) részére a magyar biztosítottakkal azonos feltételek
mellett nyújtott szolgáltatások finanszírozása közvetlenül alkalmazandó európai közösségi jogi aktus, nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján rendezett; ennek hiányában
b) külön törvényben meghatározottak szerint jogosult
az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére.
23. § Ha a tartózkodás célja tanulmányok folytatása, azt a kérelmező különösen
a) a közoktatásról vagy a felsőoktatásról szóló törvény
hatálya alá tartozó oktatási intézmény felvételi igazolásával,
b) tanulói vagy hallgatói jogviszonyt igazoló okirattal,
vagy
c) egyéb hitelt érdemlő módon
igazolhatja. 24. §
(1) A családtag családtagi jogállását a családi kapcsolat
fennállását igazoló okirattal, így különösen
a) születési anyakönyvi kivonattal,
b) házassági anyakönyvi kivonattal,
c) örökbefogadásról szóló okirattal, vagy
d) egyéb hitelt érdemlő módon
igazolhatja. (2) Ahol e rendelet anyakönyvet említ, azon a külföldi
hatóság által kiállított, ezzel egyenértékű okiratot is érteni
kell.
25. § (1) A (2) bekezdésben foglalt kivétellel az EGT-állampolgár és a magyar állampolgár külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon (a továbbiakban: eltartási
nyilatkozat) nyilatkozik arról, hogy a családtag eltartására
kötelezettséget vállal.
(2) Eltartási nyilatkozat tételére nincs szükség, ha az
EGT-állampolgár vagy a magyar állampolgár keresőtevékenységet folytat.
(3) Az eltartási nyilatkozatot az EGT-állampolgár családtag tartózkodásának bejelentésekor, illetve a harmadik
ország állampolgárságával rendelkező családtag tartózkodási kártya kiállítására irányuló kérelmével egyidejűleg
csatolni kell.
26. § (1) Az EGT-állampolgár családtagjának – kivéve, ha az
EGT-állampolgár regisztrációs igazolással vagy állandó
tartózkodási kártyával rendelkezik – igazolnia kell, hogy
az az EGT-állampolgár, akit kísér, vagy akihez csatlakozik, teljesíti a Tv. 6. § (1) bekezdés a), b) vagy c) pontjában
meghatározott feltételeket.
(2) A magyar állampolgár családtagjának igazolnia kell,
hogy ő maga vagy az a magyar állampolgár, akinek jogán
kíván a Magyar Köztársaság területén tartózkodni, megfelel a Tv. 7. §-ában meghatározott feltételeknek.
27. § (1) Aki a Tv. 8. § (1) bekezdése alapján kéri a tartózkodás engedélyezését,
a) okirattal köteles igazolni, hogy tartási vagy életjáradéki szerződés, illetve külön törvényben meghatározott
tartási kötelezettség vagy a 25. § (1) bekezdése szerinti eltartási nyilatkozat alapján magyar állampolgár eltartottja,
illetőleg jogszabály vagy szerződés alapján az EGT-állampolgár a tartására köteles;
b) a kezelőorvos által kiállított igazolással köteles igazolni, hogy súlyos egészségügyi okból az EGT-állampolgár, illetve a magyar állampolgár személyes ápolására szorul;
c) arra hivatkozva, hogy – abban az országban ahonnan
érkeznek – az EGT-állampolgárral legalább egy évig egy
háztartásban élt, köteles ezt okirattal – különösen az erről
kiállított hatósági bizonyítvánnyal – igazolni.
(2) A regionális igazgatóság a személyi adat- és lakcímnyilvántartásból adatot igényel arra vonatkozóan, hogy a
kérelmezőnek legalább egy éve a magyar állampolgár lakóhelyével vagy a tartózkodási helyével azonos-e a lakóhelye vagy a tartózkodási helye.
28. § (1) A keresőtevékenység megszűnésére vonatkozó – különösen a munkáltató bejelentéséből származó – adat felmerülése esetén az EGT-állampolgár a lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóság felhívására köteles a tartózkodás feltételeinek fennállását igazolni.
(2) Ha az EGT-állampolgár a Tv. 6. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti tartózkodási jogát a Tv. 9. §-a alapján
tartja meg, a tartózkodás feltételeinek fennállását az alábbiakkal igazolhatja:
a) a keresőképtelenséget az orvosszakértői szerv szakvéleményével, illetve az orvosszakértői szerv szakvéleményére alapozott egyéb olyan okirattal, amelyből a munkaképesség-változás mértéke megállapítható;
b) az álláskeresővé vált EGT-állampolgár az álláskeresési támogatás folyósítását a regionális igazgatóság felhívására a munkaügyi központ erre vonatkozó igazolásával;
c) a szakképzésben részt vevő EGT-állampolgár a
beiratkozást és a képzés várható időtartamát az erről
kiállított igazolással.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott igazolásnak tartalmaznia kell az álláskeresési támogatás folyósítása lejártának várható időpontját.
29. § (1) A harmadik ország állampolgárságával rendelkező
házastárs a Tv. 11. § (2) bekezdése alapján családtagként
fennmaradó tartózkodási jogát az alábbiakkal igazolhatja:
a) a házasság legalább kétéves fennállását házassági
anyakönyvi kivonattal;
b) a szülői felügyeleti jogot az azt megalapozó bírósági
döntéssel vagy okiratba foglalt megállapodással;
c) a rendkívüli méltánylást érdemlő körülményt annak
hitelt érdemlő bizonyításával;
d) a kiskorú gyermek láthatásának jogát az azt megalapozó bírósági döntéssel vagy okiratba foglalt megállapodással.
(2) A regionális igazgatóság a Tv. 75. § (1) bekezdés a)
vagy b) pontja alapján vezetett résznyilvántartásból ellenőrzi, hogy a volt házastárs legalább egy évig a Magyar
Köztársaság területén tartózkodott az EGT-állampolgár
vagy a magyar állampolgár családtagjaként.
(3) Ha a harmadik ország állampolgárságával rendelkező házastárs a Tv. 11. § (2) bekezdése alapján családtagként fennmaradó tartózkodási jogát a volt házastársa által a
sérelmére elkövetett szándékos bűncselekményre alapítja,
erre nézve a regionális igazgatóság a Tv. 82. § (1) bekezdés b) pontja alapján adatot igényel a bűntettesek nyilvántartásából.
(4) Ha a harmadik ország állampolgárságával rendelkező házastárs a Tv. 11. § (2) bekezdése alapján családtagként fennmaradó tartózkodási jogát a házasságkötés előtt
fennálló letelepedett jogállására alapítja, azt a regionális
igazgatóság a letelepedett jogállással rendelkezők nyilvántartásában ellenőrzi.
30. § (1) Ha az EGT-állampolgár gyermekének a Tv. 12. §-a
alapján marad fenn a tartózkodási joga, a gyermek vagy
törvényes képviselője köteles minden tanulmányi félévben az oktatási intézmény által kiállított igazolással a tanulmányok folytatását, valamint a tanulmányok befejezésének várható időpontját igazolni.
(2) Az igazolást a gyermek vagy törvényes képviselője
köteles legkésőbb az adott tanulmányi félév első napját
követő harmincadik napon a gyermek regisztrációs igazolását vagy tartózkodási kártyáját kiállító regionális igazgatóságnál bemutatni.
31. § (1) A Tv. 13. § (1) bekezdése, valamint 15. § (1) bekezdése alkalmazásában az eljáró hatóság a regisztrációs igazolást, illetve a tartózkodási kártyát kiállító regionális
igazgatóság.
(2) Ha az EGT-állampolgár vagy családtag tartózkodása
veszélyezteti a Magyar Köztársaság nemzetbiztonságát, a
Nemzetbiztonsági Hivatal kezdeményezi a regionális
igazgatóságnál a Tv. 15. § (1) bekezdésében meghatározott határozat meghozatalát.
32. § Az állandó tartózkodási kártya kiadása iránti kérelem
benyújtásakor az EGT-állampolgár vagy a családtag a kérelem benyújtását megelőző, megszakítás nélküli és jogszerű tartózkodását a 19–30. §-ban meghatározott módon
köteles igazolni.
33. § (1) A Tv. 16. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt feltétel
igazolására a születési anyakönyvi kivonat szolgál.
(2) A regionális igazgatóság a Tv. 16. § (2) bekezdése
alkalmazásában – az életközösség Tv.-ben meghatározott
feltételeknek megfelelő fennállásának ellenőrzése céljából – a személyi adat- és lakcímnyilvántartásból adatot
igényel a magyar állampolgár és családtagja lakóhelyéről
vagy tartózkodási helyéről.
(3) A magyar állampolgár házastársa házassági anyakönyvi kivonattal igazolja, hogy a házasságot a kérelem
benyújtását megelőzően legalább két éve megkötötték.
34. § (1) A Tv. 18. § (1) bekezdése alkalmazásában az állandó
tartózkodás joga az alábbi módon igazolható:
a) az öregségi vagy korengedményes nyugdíj folyósítását megállapító határozattal, valamint az azt igazoló okirattal vagy más irattal, hogy a nyugellátás iránti igény bejelentését megelőző tizenkét hónapban a Magyar Köztársaság területén folytatott keresőtevékenységet;
b) a balesettel vagy egészségkárosodással összefüggő
és gyógykezelést igénylő állapot az orvosszakértői szerv
szakvéleményével, illetve az orvosszakértői szerv szakvéleményére alapozott egyéb olyan okirattal, melyből a munkaképesség-változás mértéke megállapítható;
c) a munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés eredményeként bekövetkezett keresőképtelenség a
baleseti rokkantsági nyugdíj folyósítását megállapító határozattal;
d) a valamely EGT-állam területén folytatott keresőtevékenység az azt igazoló okirattal vagy más irattal.
(2) A Tv. 18. § (3) bekezdése alkalmazásában az állandó
tartózkodás joga
a) az öregségi vagy korengedményes nyugdíj folyósítását megállapító határozattal, vagy
b) a balesettel vagy egészségkárosodással összefüggő
és gyógykezelést igénylő állapotról az orvosszakértői
szerv által kiállított szakvéleménnyel, illetve az orvosszakértői szerv szakvéleményére alapozott – a munkaképesség-változás mértékét megállapító – egyéb okirattal
igazolható.
(3) A Tv. 18. § (5) bekezdése alkalmazásában az állandó
tartózkodás joga az EGT-állampolgár halálának körülményeit megállapító munkabaleseti jegyzőkönyvvel igazolható.
35. § (1) Indokolatlan terhet jelent a Magyar Köztársaság
szociális ellátórendszerére az az EGT-állampolgár vagy
családtag, aki hat hónapnál hosszabb ideig részesül a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi
III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 32/B. § (1) bekezdés a)
vagy b) pontja alapján időskorúak járadékában vagy az
Szt. 37/A–37/H. §-ai alapján rendszeres szociális segélyben. (2) Az indokolatlan teher megállapításánál az eljáró hatóság figyelembe veszi az EGT-állampolgár vagy a családtag egyéb személyes körülményeit is, így különösen az ellátás igénylését megelőzően a Magyar Köztársaság területén való tartózkodás időtartamát, az ellátás folyósításának
időtartamát, valamint az anyagi nehézség átmeneti vagy
tartós jellegét.
Az EGT-állampolgár három hónapot meghaladó
tartózkodásának bejelentése és a bejelentést igazoló okmány
36. § (1) Az EGT-állampolgár a három hónapot meghaladó
tartózkodását a jövőbeni lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál jelenti be.
(2) A bejelentéskor az érvényes úti okmányt vagy személyazonosító igazolványt be kell mutatni. Csatolni kell a
tartózkodási feltételek fennállását igazoló – e rendeletben
meghatározott – okiratokat vagy más iratokat.
(3) A regisztrációs igazolás – érvényes úti okmánnyal
vagy személyi igazolvánnyal – határozatlan ideig érvényes.
A harmadik ország állampolgárságával rendelkező
családtag három hónapot meghaladó tartózkodási
jogát igazoló okmány 37. § (1) A harmadik ország állampolgárságával rendelkező
családtag a tartózkodási kártya kiállítása iránti kérelmét a
jövőbeni lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál nyújtja be.
(2) A kérelem benyújtásakor az érvényes úti okmányt
és – a 13. §-ban meghatározott esetben – a külön lapot be
kell mutatni, valamint csatolni kell az e rendeletben meghatározott, a családi kapcsolat és a tartózkodási jog egyéb
feltételeinek fennállását igazoló okiratokat vagy más iratokat.
(3) Ha a tartózkodási kártyát nem ötéves érvényességgel
állították ki, a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag kérelmezheti a tartózkodási kártya meghosszabbítását.
(4) A meghosszabbítás iránti kérelmet legkésőbb a tartózkodási kártya érvényességi idejének lejártát megelőző
harmincadik napon kell benyújtani a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag lakóhelye szerint
illetékes regionális igazgatóságnál.
(5) A meghosszabbításra irányuló eljárásban a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a külön
lap bemutatása nem szükséges.
Az EGT-állampolgár és a családtag állandó
tartózkodási jogát igazoló okmány
38. § (1) Az EGT-állampolgár és a családtag az állandó tartózkodási kártya kiállítása iránti kérelmét a lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál nyújthatja be.
(2) A kérelem benyújtásakor az érvényes úti okmányt
vagy személyazonosító igazolványt be kell mutatni, illetve
csatolni kell a megszakítás nélküli és jogszerű tartózkodást
igazoló, e rendeletben meghatározott okiratokat vagy más
iratokat.
(3) A regionális igazgatóság az állandó tartózkodási
kártya kiállítására irányuló eljárása során ellenőrzi a tartózkodás jogszerűségét, tartamát és folyamatosságát.
(4) Az állandó tartózkodási kártyát a lakóhely szerint
illetékes regionális igazgatóság tízévente a feltételek vizsgálata nélkül megújítja.
A tartózkodási jogot igazoló okmányokra vonatkozó
közös rendelkezések
39. § (1) A tartózkodási jogot igazoló okmány érvénytelen,
ha az EGT-állampolgár vagy a családtag a Magyar Köztársaság területén tartózkodási jogának gyakorlásával felhagyott, továbbá, ha a tartózkodási jog, illetve az állandó tartózkodási jog megszűnt.
(2) A tartózkodási jogot igazoló okmány akkor is érvénytelen, ha
a) – a lakcím kivételével – az okmányban foglalt adatok megváltoztak;
b) az okmány érvényességi ideje lejárt;
c) az okmány megrongálódott, és a benne foglalt ada
tok igazolására alkalmatlanná vált;
d) hamis adatokat tartalmaz vagy meghamisították;
e) tulajdonosa meghalt;
f) az érintett magyar állampolgárságot szerzett.
(3) Érvénytelen a regisztrációs igazolás és a tartózkodási kártya, ha jogosultja részére állandó tartózkodási jogot
igazoló okmány kerül kiállításra.
(4) Az okmányt kiállító hatóság az érvénytelen tartózkodási jogot igazoló okmányt visszavonja. A visszavonásról az érvénytelenséget megállapító határozatban rendelkezik.
(5) Az okmányt visszavonó regionális igazgatóság gondoskodik az okmány érvénytelenítéséről, valamint a
visszavonás tényének, okának és időpontjának a Tv. 75. §
(1) bekezdésében meghatározott megfelelő résznyilvántartásba történő bejegyzéséről, továbbá a (2) bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott esetekben az új okmány kiadásáról.
40. § A külpolitikáért felelős miniszter bírálja el – külön jogszabály szerint – a diplomáciai vagy nemzetközi jogon alapuló más kiváltságot és mentességet élvező személyek
családtagjainak tartózkodási jogot igazoló okmány iránt
kérelmeit.
Bejelentési kötelezettségek 41. § A Tv. 27. § (2) bekezdésében meghatározott értesítést a
regionális igazgatóság közvetlenül, elektronikus úton teljesíti.
42. § (1) A regionális igazgatóság az úti okmányának, személyazonosító igazolványának, illetve tartózkodási jogát
igazoló okmányának eltulajdonítását, megsemmisülését,
illetőleg elvesztését bejelentő EGT-állampolgárnak vagy
családtagnak – az állampolgárság valószínűsítése esetén – díjmentesen igazolást állít ki a bejelentés tényéről.
(2) Ha az EGT-állampolgár vagy családtag az úti okmányának, illetve személyazonosító igazolványának eltűnése
miatt a rendőrségnél feljelentést tesz, a rendőrség az úti
okmány, illetve személyazonosító igazolvány eltűnésének
tényéről haladéktalanul értesíti az illetékes regionális igazgatóságot.
(3) Ha az elveszettnek, megsemmisültnek hitt okmányt
tulajdonosa megtalálja, és részére új úti okmányt vagy tartózkodási jogot igazoló okmányt még nem adtak ki, a tartózkodási jogot ideiglenes igazoló igazolást a kiállító hatóságnak le kell adnia.
(4) Ha az elveszettnek, megsemmisültnek hitt okmányt
tulajdonosa megtalálja, de idő közben részére új okmányt
adtak ki, a megtalált okmányt a kiállító hatóságnak le kell
adnia.
(5) Az a hatóság, amely talált úti okmányt vagy személyazonosító igazolványt átvett, köteles azt a Hivatalnak
megküldeni.
(6) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott úti okmányokról, személyazonosító igazolványokról, valamint
tartózkodási jogot igazoló okmányokról, továbbá a
Tv.-ben meghatározott eljárások során kiadható, kitöltetlen tartózkodási jogot igazoló okmányokról külön nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza az úti okmány, személyazonosító igazolvány, valamint tartózkodási jogot igazoló okmány típusát, azonosító adatait, számát,
sorozatszámát és érvényességi idejét.
(7) Ha a Tv.-ben meghatározott eljárások során kiadható, kitöltetlen tartózkodási jogot igazoló okmány holléte
ismeretlen, a Hivatal az okmány körözését rendeli el.
43. § A családtag a tartózkodási jogcímnek a Tv. 10. és
11. §-ban foglalt okból bekövetkezett változását köteles az
annak alapjául szolgáló tény bekövetkeztétől számított
harminc napon belül a lakóhelye szerint illetékes regionális igazgatóságnál az okiratok egyidejű csatolásával bejelenteni.
A tartózkodás közegészségügyi szabályai 44. § (1) Az EGT-állampolgár a tartózkodás bejelentésekor,
illetve a harmadik ország állampolgárságával rendelkező
családtag a tartózkodási kártya kiadása iránti kérelem benyújtásakor köteles nyilatkozni arról, hogy külön jogszabályban meghatározott közegészséget veszélyeztető betegségben szenved-e, fertőzőképes, illetve kórokozó hordozó állapotban van-e, illetve ezekre tekintettel részesül-e
kötelező és rendszeres ellátásban.
(2) Ha az EGT-állampolgár vagy a családtag nyilatkozata szerint az (1) bekezdés szerinti egészségügyi állapot
fennáll, a regionális igazgatóság értesíti az egészségügyi
államigazgatási szervnek az EGT-állampolgár vagy a családtag lakóhelye szerint illetékes kistérségi (fővárosi kerületi) intézetét (a továbbiakban: Intézet).
(3) Az Intézet az EGT-állampolgárt vagy a családtagot
kötelezheti arra, hogy a szükséges orvosi vizsgálatoknak
alávesse magát.
(4) Amennyiben az Intézet megállapítja, hogy az
EGT-állampolgár vagy a családtag közegészséget veszélyeztető betegségben szenved, és a gondozásba vételére,
illetve gyógykezelésére irányadó magatartási szabályokat,
hatósági rendelkezéseket vagy jogszabályokat megsérti,
az Intézet
a) megteszi a szükséges járványügyi intézkedéseket,
vagy b) a Tv. 40. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel – egyidejűleg javaslatot téve a beutazási és tartózkodási
tilalom időtartamára – az EGT-állampolgár vagy a családtag kiutasítását kezdeményezi.
A visszairányítás és a kiutasítás elrendelésére, illetve
végrehajtására vonatkozó tilalom
45. § (1) Az eljáró hatóságnak az EGT-állampolgár vagy a
családtag visszairányítására vonatkozó hatósági intézkedés, az idegenrendészeti kiutasítás elrendelése és végrehajtása, illetve a bírósági határozattal elrendelt kiutasítás
végrehajtása előtt vizsgálnia kell a Tv. 34. § (1) bekezdésében foglalt tilalom fennállását. Ennek során az eljáró hatóság a menekültügyi hatóságtól véleményt kér, amely a
megkeresést soron kívül teljesíti.
(2) Nem kell vizsgálni a Tv. 34. § (1) bekezdésében foglalt tilalom fennállását, ha a visszairányítás vagy a kiutasítás EGT-állam területére történik.
(3) Ha az EGT-állampolgár, illetve a családtag származási országa vagy az az ország, amely őt visszafogadni köteles, nem felel meg a biztonságos származási vagy a biztonságos harmadik országokra vonatkozó követelményeknek, az (1) bekezdésben foglalt kényszerintézkedések nem
rendelhetők el, illetve nem hajthatók végre.
(4) A visszaküldési tilalom vizsgálata az EGT-állampolgárral, illetve a családtaggal szemben elrendelt kitoloncolási őrizet végrehajtását, illetve a kijelölt helyen való
tartózkodás kötelezettségét nem érinti.
(5) Az eljáró hatóság az idegenrendészeti eljárást, illetve a határozat végrehajtását felfüggeszti, és az illetékes regionális igazgatóságnál kezdeményezi a humanitárius tartózkodási engedély kiállítását, ha eljárásában megállapítja
a Tv. 34. § (1) bekezdésében foglalt tilalom fennállását.
(6) A Tv. 34. § (1) bekezdése szerinti tilalom fennállását
nem alapozhatja meg az a körülmény, hogy az EGT-állampolgár vagy a családtag részére a származási államának külképviselete nem állítja ki a hazatérésre szolgáló úti okmányt.
(7) A regionális igazgatóság a visszaküldés akadályának fennállását folyamatosan, de a központi idegenrendészeti nyilvántartó szerv megkeresése alapján legalább
évente felülvizsgálja. A visszaküldés akadályának megszűnése esetén az eljáró hatóság az EGT-állampolgárral
vagy a családtaggal szemben a felfüggesztett idegenrendészeti eljárást lefolytatja.
A beléptetés megtagadása és a visszairányítás 46. §
(1) A visszairányításról rendelkező határozatnak tartalmaznia kell a visszaküldési tilalom vizsgálatának eredmé
nyét, annak az országnak a megjelölését, ahová a visszairányítás történik, valamint a visszairányítás biztosítása érdekében alkalmazott intézkedéseket.
(2) A Tv. 37. § (2) bekezdésében foglalt határidőt a beléptetés megtagadásának időpontjától kell számítani.
(3) Ha a Határőrség az EGT-állampolgárt vagy családtagot a Tv. 37. § (2) bekezdése alapján a határterület vagy a
repülőtér meghatározott részén való tartózkodásra kötelezi, részére a repülőtéri tranzitterületen vagy a határterületen e célra kialakított helyiségében
a) elhelyezést,
b) napi háromszori étkezést, valamint
c) személyi felszerelést
köteles biztosítani. (4) A Tv. 37. § (4) bekezdésében meghatározott esetben
a Határőrség az érintett EGT-állampolgárt vagy a családtagot a határátlépés helye szerint illetékes regionális igazgatósághoz állítja elő.
A beutazási és tartózkodási tilalom
és az idegenrendészeti kiutasítás
47. § (1) A beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló
EGT-állampolgár vagy családtag részére kivételes méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő hatóság – a tilalom
fenntartása mellett – engedélyezheti a Magyarországra
történő egyszeri, három hónapot meg nem haladó időtartamú beutazást.
(2) A beutazási engedély iránti kérelmet a konzuli tisztviselőnél kell előterjeszteni.
48. § (1) A Tv. 38. § (1) bekezdés szerinti önálló beutazási és
tartózkodási tilalom elrendelésének szükségességéről a
külpolitikáért felelős miniszter tájékoztatja a Hivatalt.
(2) Az önálló beutazási és tartózkodási tilalom, valamint az idegenrendészeti kiutasítás elrendelésére a regionális igazgatóság jogosult.
(3) Idegenrendészeti kiutasítás a Tv. 40. § (1) bekezdése
alapján kizárólag a közegészségügyi hatóság kezdeményezésére rendelhető el.
(4) Az idegenrendészeti kiutasítás végrehajtását követő
harminc napon belül a személyi azonosítót és a lakcímet
igazoló hatósági igazolványt a személy- és lakcímnyilvántartás központi szervének kell megküldeni.
49. § (1) Az idegenrendészeti kiutasítást elrendelő határozatnak tartalmaznia kell a végrehajtás időpontját, valamint
azt az államot, ahová a kitoloncolás történik.
(2) A kiutasító határozatban fel kell tüntetni a Tv. 34. §
(1) bekezdésében foglalt tilalom vizsgálatának eredményét.
50. § A Tv. 42. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kiutasítási akadály felmerülése esetén a regionális igazgatóság a kísérő nélküli kiskorú elhelyezése érdekében megkeresi az eljárás lefolytatására illetékes gyámhatóságot.
51. § A beutazási és tartózkodási tilalom időtartamát években
kell meghatározni.
A kiutasítás végrehajtása 52. § (1) A jogerős bírósági ítélettel elrendelt kiutasítás végrehajtását a kiutasítást elrendelő bíróság székhelye szerint
illetékes regionális igazgatóság határozattal rendeli el. A
határozat tartalmazza az ország elhagyásának határidejét,
a határátlépés helyét, az EGT-állampolgár vagy a családtag arcképmásának és ujjnyomatának rögzítésére való kötelezést, valamint a kitoloncolásról való rendelkezést.
(2) A büntetés-végrehajtási intézet a szabadságvesztés-büntetést töltő EGT-állampolgár vagy családtag kiutasításának végrehajtásához szükséges feltételek biztosítása
érdekében a várható szabadulást hat hónappal megelőzően
értesíti a büntetés-végrehajtási intézet székhelye szerint
illetékes regionális igazgatóságot.
Kitoloncolás 53. § (1) A kitoloncolás feltételeinek megteremtésére a Határőrség intézkedik.
(2) A kitoloncolást a Határőrség foganatosítja. 54. §
(1) A kitoloncolást a Magyar Köztársaság államhatáráig, ha a kitoloncolt személy kíséret nélküli utazása a
repülés biztonságára veszélyt jelentene, vagy azt nemzetközi szerződés (visszafogadási egyezmény) kötelezően előírja, az EGT-állampolgár, illetve családtag
származási államáig vagy más visszafogadásra köteles
államig kell elrendelni.
(2) Az érintettet a kitoloncolás módjáról, körülményeiről (a továbbiakban: végrehajtás), továbbá a végrehajtási
kifogás benyújtásának lehetőségéről az anyanyelvén vagy
az általa értett más nyelven tájékoztatni kell. A tájékoztatásnak ki kell terjednie
a) a végrehajtás időpontjára, amelyet légi úton történő
toloncolás esetén a végrehajtás megkezdését megelőzően
legalább harminchat órával kell közölni,
b) a célállomás megjelölésére,
c) arra, hogy a végrehajtás milyen járművön, továbbá
arra, hogy kísérettel történik. (3) Külön jogszabályban meghatározott esetben pszichológus vagy szakorvos közreműködését kell igénybe
venni, ha a kitoloncolással járó megterhelést az érintett
mentális vagy egészségi állapota következtében átmenetileg nem vagy csak különleges feltételek mellett képes elviselni.
(4) A kitoloncolás végrehajtását csak az idegenrendészeti kiutasítást elrendelő vagy a jogerős bírósági ítélettel
elrendelt kiutasítás végrehajtását elrendelő határozat birtokában, az abban foglaltak szerint lehet megkezdeni.
(5) A végrehajtás megkezdésekor és befejezésekor meg
kell állapítani, hogy az EGT-állampolgáron, illetve a családtagon vannak-e látható külsérelmi nyomok, és azok dokumentálásáról gondoskodni kell.
55. § (1) Az érintett a végrehajtás módja ellen végrehajtási kifogással élhet, amelyet a végrehajtás befejezését követő
nyolc napon belül írásban, postai úton kell előterjeszteni.
(2) A végrehajtást foganatosító szervnek a kifogás tárgyában hozott végzése ellen fellebbezésnek van helye,
amelyet a közléstől számított nyolc napon belül a kifogást
elbíráló szervnél lehet előterjeszteni.
(3) A felettes szerv a fellebbezésről annak beérkezésétől
számított tizenöt napon belül dönt.
56. § (1) A célországba történő beutazást meghiúsultnak kell
tekintetni, és a kitoloncolás végrehajtását félbe kell szakítani, ha
a) a légi jármű parancsnoka megtagadja a toloncolt
EGT-állampolgár, illetve családtag felvételét a légi járműre;
b) a toloncolt EGT-állampolgáron, illetve családtagon
nem dokumentált külsérelmi nyomok vannak, vagy ha az
EGT-állampolgár, illetve a családtag olyan fokú ellenállást tanúsít, amelyet törvényes eszközökkel és az EGT-állampolgár, illetve a családtag életének, testi épségének,
egészségének károsítása vagy veszélyeztetése nélkül nem
lehet elhárítani.
(2) A kitoloncolás a kitoloncolt sürgős orvosi beavatkozást igénylő állapota miatt nem hajtható végre, ha a végrehajtás során a toloncolt EGT-állampolgár, illetve családtag egészségi vagy pszichés állapotában olyan változás következik be, amely miatt a kitoloncolás csak a toloncolt
életének, testi épségének veszélyeztetésével lenne végrehajtható.
(3) A félbeszakított kitoloncolást tovább kell folytatni,
ha a Tv. 50. § (5) bekezdésben meghatározott okok elhárultak.
(4) A végrehajtást határozattal meg kell szüntetni, ha
nyilvánvaló, hogy a toloncolást nem lehet végrehajtani. A
határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye. A végrehajtási
akadály megszűnésekor a kitoloncolást ismételten el kell
rendelni.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetben a Tv. 37. §
(2) bekezdésében foglaltak alkalmazásával kell eljárni, és
az EGT-állampolgárt, illetve a családtagot – a további intézkedésig – légi úton történő kitoloncolás esetén a repülőtér, vízi úton, vasúton vagy közúton történő kitoloncolás
esetén a határterület kijelölt részén kell elhelyezni.
(6) A (2) bekezdés szerinti egészségi vagy pszichés állapotváltozást szakorvos, illetve pszichológus állapítja meg.
(7) A kitoloncolás végrehajtásának módját és körülményeit külön jogszabály állapítja meg.
A kitoloncolási őrizet 57. § (1) Az őrizetbe vételt elrendelő határozatnak tartalmaznia kell az őrizet kezdő és befejező időpontját, a végrehajtás helyét, valamint az ideiglenes intézkedést vagy azt,
hogy ideiglenes intézkedésnek nincs helye.
(2) Az őrizet időtartamát – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – órákban kell számítani.
(3) Ha a helyi bíróság az őrizetet meghosszabbítja, azt
napokban kell számítani. Az őrizet tartamába minden
megkezdett nap beszámít.
58. § Az EGT-állampolgár vagy családtag által szóban vagy
írásban előterjesztett kifogást
a) a Tv. 58. § (2)–(3) bekezdésében foglalt kötelezettség elmulasztása esetén az őrizetet elrendelő regionális
igazgatóság,
b) a Tv. 58. § (1) bekezdésében, illetve a Tv. 59. §-ában
foglalt kötelezettségek elmulasztása esetén az őrizetet foganatosító szerv
haladéktalanul továbbítja a kitoloncolási őrizet helye szerint illetékes helyi bíróságnak.
59. § (1) Az őrizetet elrendelő regionális igazgatóság az őrizet időtartamát az eljárás lefolytatásához szükséges legrövidebb időtartamban határozza meg.
(2) Az őrizetet elrendelő hatóságnak az őrizet meghosszabbítására irányuló indítványa tartalmazza az
EGT-állampolgár, illetve a családtag kiutaztatására tett intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást is. Az indítványt az
EGT-állampolgár, illetve a családtag jogi képviselőjének
is meg kell küldeni.
(3) Ha az őrizet időtartamát a bíróság meghosszabbította, de az elrendelés oka már nem áll fenn, az őrizetet elrendelő hatóság az őrizetet a bíróság egyidejű értesítése mellett megszünteti.
Az őrizet végrehajtására szolgáló intézmény
létesítésének feltételei 60. §
(1) Őrzött szállás olyan épületben vagy épületrészben
létesíthető, ahol
a) az őrizetben lévő személyek elhelyezésére szolgáló
helyiségekben személyenként legalább 15 m3 légtér és
5 m2 mozgástér,
b) az étkezés, a szabadidő eltöltésére és a látogatók fogadására alkalmas külön közösségi helyiségek,
c) az engedélyezett férőhelyek számának megfelelő
számú, nemenként elkülönített, hideg-meleg folyóvízzel
ellátott mosdó és zuhanyozó, valamint WC helyiség,
d) háziorvosi minimum feltételeknek megfelelő orvosi
rendelő, e) orvosi vizsgálat céljára szolgáló helyiség és egészségügyi elkülönítő helyiség,
f) szabadlevegőn való tartózkodásra alkalmas terület,
g) az országos településrendezési és építési követelmé
nyek és a hatósági előírások szerinti megvilágítás,
h) az intézmény szünetmentes áramellátása,
i) látogatók fogadására szolgáló külön helyiség,
j) telefonhasználati lehetőség,
k) az őrizetben lévő személyek és a személyzet elhelye
zésére szolgáló helyiségekben, az orvosi szobában, a látogatók fogadására szolgáló helyiségekben, az élelmezést el
látó helyiségekben, valamint a közösségi célú helyiségekben ablak és természetes szellőzés
biztosítható.
(2) Őrzött szállás rendőrségi fogda vagy büntetés-végrehajtási intézet területén nem létesíthető.
(3) Az őrizetben lévő férfiakat és nőket külön épületrészben kell elhelyezni.
Az őrizetben lévők egészségügyi ellátása 61. § (1) Ha az őrizetbe vett EGT-állampolgár vagy családtag
nem áll biztosítási jogviszonyban, betegsége esetén térítésmentesen jogosult az egészségügyről szóló 1997. évi
CLIV. törvény 142. § (2) bekezdésében és (3) bekezdés
e) és i) pontjaiban meghatározott ellátásokra.
(2) Az elhelyezett EGT-állampolgár vagy családtag jogosult a külön jogszabályban meghatározott kötelező védőoltásra.
62. § (1) Az EGT-állampolgár vagy a családtag háziorvosi ellátása az őrzött szálláson történik.
(2) Az egészségügyi szakellátást a területi ellátási kötelezettséggel működő egészségügyi szolgáltatónál lehet
igénybe venni.
(3) A külön jogszabályban meghatározott gyógyszerrendelésre jogosító bélyegzővel rendelkező orvos által kiállított vény alapján kiadott gyógyászati segédeszköz,
gyógyszer teljes árát az őrzött szállást fenntartó hatóság
megtéríti.
63. § (1) Az őrzött szállást fenntartó hatóság a 61. § hatálya
alá nem tartozó egészségbiztosítási szolgáltatások díját az
ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónak megtéríti, ha
annak megfizetését nemzetközi egyezményben a Magyar
Köztársaság nem vállalta.
(2) Az egészségbiztosítási szolgáltatások ellátási igazolvánnyal vehetőek igénybe. A megtérítésre a 25/1998.
(II. 18.) Korm. rendelet 13. § (5)–(6) bekezdései az irányadóak.
64. § (1) Az őrizet végrehajtási helyének kijelölése ellen külön jogorvoslatnak nincs helye.
(2) Az őrizet végrehajtásának részletes szabályait külön
jogszabály állapítja meg.
Arcképmás és ujjnyomat rögzítése 65. § A Tv. 60. § (1) bekezdése alapján az arcképmás és ujjnyomat adatokat a regionális igazgatóság rögzíti.
66. § (1) A kiutasítás végrehajtása során törekedni kell arra,
hogy az a kiutasítottnak a lehető legkevesebb költséget
okozza.
(2) A Tv. 62. §-ában meghatározott megtérítési kötelezettséget a kiutasítást végrehajtó hatóság végzésben rendeli el. A kötelezettséget az elrendeléstől számított három
hónapon belül kell teljesíteni. A teljesítési határidő eredménytelen eltelte esetén a közigazgatási végrehajtás szabályait kell alkalmazni.
A személykörözés elrendelése 67. § Körözés elrendelésére
a) a Tv. 63. § (1) bekezdés a) pontja alapján az őrizetet
elrendelő,
b) a Tv. 63. § (1) bekezdés b) pontja alapján a kijelölt
helyen való tartózkodást elrendelő
hatóság jogosult. 68. §
A Tv. 64. § (2) bekezdésében meghatározott értesítést
és úti okmányt az EGT-állampolgárral vagy a családtaggal
szembeni büntetőeljárási kényszerintézkedés végrehajtási
helye szerint illetékes regionális igazgatóságnak kell megküldeni, amely intézkedik
a) a külföldre utazási tilalom nyilvántartásba történő
bejegyzése, illetve törlése,
b) az úti okmány visszatartása, illetve visszaadása
érdekében.
Felelősségi szabályok 69. § (1) A Tv. 65. §-ában foglaltak során a Határőrség a fuvarozót terhelő közrendvédelmi bírságot határozattal álla
pítja meg, továbbá a visszaszállítási, illetve a költségviselési kötelezettség teljesítését határozatban rendeli el,
amely azonnal végrehajtható.
(2) Ha a fuvarozó a Tv. 37. § (2) bekezdésében foglalt
határidőn belül nem tesz eleget visszaszállítási kötelezettségének, a Határőrség megelőlegezi a költségeket,
és más fuvarozó gondoskodik a visszairányítás végrehajtásáról.
(3) Ha a fuvarozó a megelőlegezett költségek viselésére
vonatkozó kötelezettségét nem teljesíti, a Határőrség a
költségek megtérítését a polgári jog szabályai szerint követelheti.
(4) A fuvarozót nem terheli visszaszállítási kötelezettség, ha a szállított harmadik ország állampolgárságával
rendelkező családtag menekültkénti elismerését kéri, illetve ha ideiglenes vagy kiegészítő védelmet kér.
70. § (1) A Tv. 65. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzési kötelezettségét nem teljesítő fuvarozót személyenként legalább
3000, legfeljebb 5000 euróig terjedő, forintban meghatározott közrendvédelmi bírsággal kell sújtani.
(2) A bírságot a Határőrségnek a Magyar Köztársaság
területére történő belépés megkísérlésének helye szerint
illetékes szerve állapítja meg.
71. § (1) A Tv. 66. §-a szerinti közrendvédelmi bírság mértéke legalább 3000, legfeljebb 5000 euró, amelyet forintban
kell meghatározni. A bírság többszörös jogsértés esetén – minden olyan útra vonatkozóan, amellyel kapcsolatban az utasok adatait nem vagy helytelenül közölték – halmozottan is kiszabható.
(2) A bírságot az adatszolgáltatási kötelezettségét megszegő légi fuvarozóval szemben a Határőrségnek a Magyar Köztársaság területére történő belépés helye szerint
illetékes szerve állapítja meg.
72. § (1) A regionális igazgatóság a Tv. 67. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségét elmulasztó munkáltatót
foglalkoztatottanként ötszázezer forintig terjedő közrendvédelmi bírsággal sújthatja.
(2) A bírság kiszabására a regionális igazgatóságnak
az (1) bekezdésben meghatározott cselekményről való
tudomásszerzésétől számított egy éven túl nincs lehetősége. 73. §
(1) A 70–72. §-ban meghatározott bírság összegét az
eset összes körülményére – így különösen a jogsértés ismételt jellegére – tekintettel kell meghatározni.
(2) A 70–72. §-ban meghatározott bírság behajtásával
kapcsolatos hatósági eljárás során a közigazgatási végrehajtás szabályait kell alkalmazni.
(3) A 70–71. §-ok szerinti bírságot kiszabó határozat elleni fellebbezést másodfokon a Hivatal, a 72. § szerinti bírságot kiszabó határozat elleni fellebbezést a Határőrség
központi szerve bírálja el.
Adatkezelés 74. § A központi idegenrendészeti nyilvántartás adatkezelő
szerve a Hivatal (a továbbiakban: központi adatkezelő
szerv).
75. § A regionális igazgatóság a Tv. 76. §-ában meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
76. § (1) A regionális igazgatóság a Tv. 78. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv
részére továbbítja.
(2) A Tv. 60. § (1) bekezdése alapján rögzített arcképmás és ujjnyomat adatok tekintetében az adatfeldolgozó az
idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
rendeletében meghatározott szerv.
77. § A regionális igazgatóság
a) a nyomozó hatóság vagy igazságszolgáltatási
szerv tájékoztatása alapján a Tv. 79. § (1) bekezdés
a)–b) pontjaiban,
b) a Rendőrség tájékoztatása alapján a Tv. 79. § (1) bekezdés a) és c)–e) pontjaiban
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
78. § A regionális igazgatóság a Tv. 80. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokat a központi adatkezelő szerv részére továbbítja.
Hatálybalépés 79. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2007. július 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet
a) 16. § (2) bekezdése,
b) 17. és 18. §-a
a Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok teljes
körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban
meghatározott napon lép hatályba.
(3) A Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok
teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon e rendelet
a) 9. § (1) bekezdésében a „3. melléklete” szövegrész
helyébe az „1. melléklete” szöveg,
b) 13. §-ában a „c) és e) pontjában” szövegrész helyébe
a „c)–e) pontjaiban” szöveg
lép.
(4) A Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok
teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon e rendelet 3. melléklete hatályát
veszti.
Jogharmonizációs záradék 80. § (1) E rendelet a Tv.-vel együtt az Unió polgárainak és
családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad
mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az
1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a
64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a
73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK,
a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet 70. §-a a fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó kötelezettségéről
szóló, 2004. április 29-i 2004/82/EK tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
163/2018. (IV. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a cégcsoport magyarországi tevékenységének kiépítése mellett a  magyar műszaki felsőoktatás fejlesztését,
a vízdiplomácia törekvéseit, valamint hazánk sportéletét is támogató tevékenysége elismeréseként
Niels Due Jensen, a  Poul Due Jensen Foundation elnöke, a  Grundfos Csoport volt vezérigazgatója, a  Grundfos
Holding és a Grundfos Management volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1312/2018. (VII. 10.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  világörökség védelmével összefüggésben az  államot megillető elővásárlási jog gyakorlásának céljára
4 000 000 000  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség
igazgatása cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 4. A  vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 6. Európai Uniós
pályázatokhoz forrás biztosítása jogcímcsoport terhére az  1.  melléklet szerint azzal, hogy az  átcsoportosított
előirányzat kizárólag a  fenti cél szerinti kötelezettségvállalás fedezetéül szolgálhat, annak terhére más célból
kötelezettség nem vállalható.
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1376/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a Magyarországi Református Egyház Zsinatának a „Bentlakásos programok az SDG-ben” tárgyú beszerzése közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése
alapján a  Magyarországi Református Egyház Zsinata „Bentlakásos programok az  SDG-ben” tárgyú beszerzése
körében a  helyszín és az  ellátás biztosítására vonatkozó projektelemek tekintetében felmentést ad a  Kbt. 5.  §
(3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
90/2016. (VIII. 31.) ME határozata a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter előterjesztésére
dr. Takács Tibort a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ főigazgatójává
– 2016. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2018. (IX. 11.) ITM rendelete a műszaki-biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítésről és gyakorlatról, valamint az ilyen munkakörben foglalkoztatottak időszakos továbbképzésével kapcsolatos szabályokról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (2) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 15.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. felsőfokú szakképzettség: műszaki felsőoktatási intézményben szerzett szakképzettség,
2. középfokú szakképesítés: az Országos Képzési Jegyzék 51–55-ös szintkódú szakképesítési szintnek megfelelő
képesítés,
3. PB-gáz forgalmazás: a  PB-gáz palackokba és tartályokba való töltését követően a  PB-gáz fogyasztónak
történő értékesítése vagy a PB-gáz kiskereskedőnek történő értékesítésre bocsátása,
4. szakirányú felsőfokú szakképzettség: az  okleveles bánya- és geotechnikai mérnöki, az  okleveles olaj- és
gázmérnöki, az  okleveles olaj- vagy gázipari szakmérnöki, a  földgázellátási szakmérnöki, az  okleveles
gázszolgáltatói szak-üzemmérnöki, az  okleveles gépészmérnöki, gépész üzemmérnöki, az  okleveles
vegyészmérnöki, a  vegyész üzemmérnöki, az  okleveles villamosmérnöki és a  villamos üzemmérnöki
végzettség,
5. szakirányú alapfokú szakképesítés: az Országos Képzési Jegyzék 31–35 szintkódú szakképesítésnek megfelelő
műszaki szakirányú képesítés,
6. szakirányú középfokú szakképesítés: a  gépésztechnikusi, a  gáz- és olajipari technikusi, az  épületgépész
technikusi, a villamos (erős- vagy gyengeáramú) technikusi és a vegyipari technikusi képesítés és az előbbi
szakirány szerinti szakközépiskolai érettségi bizonyítvánnyal szerzett szakképesítés,
7. szakmai képesítés: a  szakirányú felsőfokú, illetve az  Országos Képzési Jegyzék szerinti felsőfokú
szakképzettség – beleértve az  akkreditált felsőfokú szakképzettséget is –, a  szakirányú középfokú
szakképesítés, valamint a szakirányú alapfokú szakképesítés.
2. § (1) Az  1.  mellékletben meghatározott műszaki-biztonsági szempontból jelentős munkakört csak az  1.  mellékletben
megjelölt szakképzettséggel és gyakorlati idővel rendelkező személy töltheti be. A 2. mellékletben meghatározott
műszaki-biztonsági szempontból jelentős munkakört csak a  2.  mellékletben megjelölt szakképzettséggel és
gyakorlati idővel rendelkező személy töltheti be.
(2) A  továbbképzés képzési programjának jóváhagyása iránti kérelmet az  1.  mellékletben szereplő munkakörök
esetében a  Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat, a  2.  mellékletben szereplő munkakörök esetében a  műszaki
biztonsági feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala bírálja el.
3. § (1) Szakmai gyakorlatként a  szakmai képesítésnek megfelelő gázipari szakterületen eltöltött idő vehető figyelembe.
A különböző munkavégzések során megszerzett gyakorlati időket együttesen kell figyelembe venni.
(2) A szakmai gyakorlati idő a munkáltató által kiállított igazolással igazolható, amelynek tartalmaznia kell:
a) az igazolást kérő személy
aa) nevét,
ab) születési helyét,
ac) születési idejét,
ad) anyja nevét,
ae) lakcímét és
af ) által betöltött munkakör és a végzett tevékenység megnevezését;
b) a munkakörben töltött idő naptári időtartamát és
c) a munkáltató vagy foglalkoztató
ca) megnevezését,
cb) címét és
cc) cégszerű aláírását.
(3) Ha a  munkáltató vagy foglalkoztató jogutód nélkül szűnt meg, a  szakmai gyakorlati idő igazolására
a  munkáltatóval vagy foglalkoztatóval kötött olyan megállapodás is alkalmas, amely hitelt érdemlően tanúsítja
a  gázipari szakterületen szerzett gyakorlati időt, és amely tartalmazza a  (2)  bekezdés a)  pont aa)–ag)  alpontjában
meghatározott természetes személyazonosító adatokat.
4. § A 2. § szerinti műszaki-biztonsági szempontból jelentős munkakört betöltő személy köteles az adott munkakörhöz
előírt gyakorisággal továbbképzésen részt venni, és az ott megszerzett ismereteiből vizsgát tenni. Az eredményes
vizsgáról kiállított igazolásban fel kell tüntetni a következő továbbképzés esedékességét.
5. § A  továbbképzési programot a  3.  mellékletben meghatározott alapkövetelmények figyelembevételével készíti el
a továbbképzés szervezője. A hatósági jellegű képzésen oktató az lehet, aki szakirányú felsőfokú szakképzettséggel
és a képzés célja szerinti szakterületen legalább öt év gyakorlattal rendelkezik.
6. § (1) Továbbképzés csak a  2.  § (2)  bekezdésben meghatározott hatóság (a továbbiakban: a  hatósági jellegű képzés
felügyeletét ellátó hatóság) által a  (3)  bekezdésben meghatározottak szerint kiadott engedélye alapján tartható.
A  hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság a  képzési program jóváhagyását tartalmazó engedélye
a megadásának napjától számított három évig hatályos.
(2) Amennyiben a  hatósági jóváhagyás időbeli hatálya letelt, és a  továbbképzés szervezője a  korábbi hatósági
jóváhagyás időbeli hatálya alatt elmulasztotta a  7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettségét, a  továbbképzés
szervezője a  hatósági jóváhagyás iránti kérelmet nem nyújthatja be a  korábbi hatósági jóváhagyás időbeli
hatályának leteltét követő egy évig.
(3) Kötelező szakmai továbbképzést az  a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti
felnőttképzési tevékenység végzésére szóló engedéllyel rendelkező szervezet tarthat, amely rendelkezik
a) jogosultsággal a  nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló 27/2012. (VIII. 27.) NGM rendeletnek e  rendelet hatálybalépésekor hatályban
lévő 1.  mellékletében felsorolt „Gépészet” szakmacsoportba vagy a  nemzeti fejlesztési miniszter ágazatába
tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 35/2016. (VIII. 31.) NFM rendeletnek
e rendelet hatálybalépésekor hatályban lévő 1. mellékletében felsorolt „Gépészet” szakmacsoportba tartozó
szakképesítések bármelyikének megszerzését biztosító képzés szervezésére,
b) a szakterületnek megfelelő képzési programmal és
c) a képzési programnak megfelelő, naprakész tananyaggal.
(4) A hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság
a) meghatározza és a hivatalos honlapján közzéteszi a képzési program elkészítésének alapját képező részletes
szakmai követelményeket, valamint a  részletes vizsgakövetelményeket, továbbá a 7. § (9) bekezdés szerinti
továbbképzési igazolás tartalmát,
b) elbírálja a képzési program jóváhagyása iránti kérelmeket,
c) ellenőrzi a  továbbképzést szervezők működését, ideértve a  (3)  bekezdés c)  pontja szerinti tananyag célra
való alkalmasságának, tartalmának, jogszabályoknak való megfelelésének, valamint a tanulmányi szabályzat
megfelelőségének ellenőrzését is.
7. § (1) A  továbbképzés szervezője köteles a  továbbképzés kezdőnapját, tartamát és helyszínét a  hatósági jellegű képzés
felügyeletét ellátó hatóság részére a  kezdőnapot megelőzően legalább 8 nappal írásban vagy elektronikusan
bejelenteni. A továbbképzés csak a bejelentést követően kezdhető meg.
(2) A  vizsga részletes szabályait a  továbbképzés szervezője vizsgaszabályzatban rögzíti, és gondoskodik a  vizsga
lebonyolítását meghatározó módszertani útmutató elkészítéséről, a  vizsgakérdések összeállításáról, valamint azok
bejelentéséről a képzés felügyeletét ellátó hatóságnak.
(3) A hatósági jellegű képzés vizsgáján vizsgáztató az lehet, aki szakirányú felsőfokú szakképzettséggel és a képzés célja
szerinti szakterületen legalább 5 év gyakorlattal rendelkezik.
(4) A  vizsgát háromtagú vizsgabizottság bírálja el. A  vizsgabizottságot a  továbbképzés szervezője kéri fel.
A  vizsgabizottságot a  vizsgabizottság tagjai által a  maguk közül megválasztott elnök vezeti. A  vizsgabizottság
tagja nem lehet az a személy, aki a továbbképzésen oktatóként közreműködött. A vizsga során a vizsgabizottságot
kérdezőtanár és írásbelivizsga-felügyelő segíti, akiket a továbbképzés szervezője bíz meg.
(5) Az írásbeli vizsga egy gyakorlati problémával kapcsolatos kérdés megválaszolásából áll.
 (6) A szóbeli vizsga a szakmai feladatok témaköréhez kapcsolódó tételsorokból húzott szóbeli vizsgakérdésekből áll.
 (7) A vizsgán megfelelt vagy nem megfelelt minősítés adható.
 (8) A  képzés és a  vizsga eredményes teljesítését követően a  továbbképzés szervezője a  hatósági jellegű képzés
felügyeletét ellátó hatóság által jóváhagyott minta szerint készíti elő a kiállítandó továbbképzési igazolást.
 (9) A  továbbképzés szervezője köteles az  általa lefolytatott képzésen kiadott igazolásokat másolatban megküldeni
a hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság részére a kiállítás időpontját követő tizenöt napon belül.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
9. § Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett továbbképzési tevékenység szervezésére vonatkozó
jogosultság az  e  rendelet szerinti jóváhagyási eljárás lefolytatása nélkül gyakorolható a  jogosultságot igazoló
dokumentumban meghatározott időtartamig, vagy határozatlan időre szóló jogosultságot megállapító döntés
esetében az e rendelet hatálybalépését követő egy évig hatályos.
10. § Hatályát veszti a  földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges
szakmai képesítésről és gyakorlatról szóló 12/2004. (II. 13.) GKM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
45/2014. (XII. 23.) ORFK utasítása a Hívásfogadó Központ munkavállalóinak Ruházati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerven belül
működő Hívásfogadó Központ munkaviszony keretében foglalkoztatott műszak- és csoportvezetői (supervisori), valamint 112-es
hívásfogadói (operátori) állományának formaruházattal történő természetbeni ellátásának és cseréjének, valamint a viselési időn
belüli pótlásának és elszámolásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság Ügyeleti Főosztály Hívásfogadó Központ
(a  továbbiakban: HIK) munkaviszony keretében foglalkoztatott műszak- és csoportvezetői (supervisori),
valamint 112-es hívásfogadói (operátori) állományára (a továbbiakban együtt: jogosult);
b) az Országos Rendőr-főkapitányság Humánigazgatási Szolgálatára;
c) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra (a továbbiakban: Központi GEI).
2. Részletes rendelkezések 2. A jogosult részére a Mellékletben meghatározott, megfelelő méretű ruházati cikkeket (a továbbiakban: formaruházat)
a Központi GEI – a HIK vezetője által kijelölt személy (a továbbiakban: kijelölt ügyintéző) útján – térítésmentesen,
visszaszolgáltatási kötelezettséggel, jegyzék alapján biztosítja.
3. A kijelölt ügyintézőt a HIK vezetője írásban jelöli ki, és erről a Központi GEI Vagyongazdálkodási Szolgálat vezetőjét
írásban értesíti.
4. A kijelölt ügyintéző a  formaruházatot átadás-átvételi jegyzőkönyvvel adja át a  jogosult részére, aki aláírásával
igazolja az átvétel tényét és időpontját. A jogosultak részére kiadott és visszavett formaruházati termékekről a kijelölt
ügyintéző naprakész nyilvántartást vezet.
5. A formaruházat egyes darabjainak eszmei viselési idejét a  Melléklet tartalmazza. A  formaruházat viselési idejének
számítása a tényleges ellátás napjától veszi kezdetét.
6. A formaruházattal történő ellátást a Központi GEI a tényleges szükséglet alapján évente tervezi.
7. Amennyiben a Központi GEI a jogosultság megszűnése miatt leadott formaruházatot – az egészségügyi szempontokra
is figyelemmel, így különösen megfelelő tisztítás és fertőtlenítés után – rendeltetésszerű használatra alkalmasnak
minősíti, azt a személyi állomány ellátására, a viselési idő arányos csökkentésével fel kell használni.
8. A jogosult formaruházatának – a viselési időn túli elhasználódása miatt történő – cseréjét a Központi GEI a saját raktári
készlete terhére térítésmentesen biztosítja.
9. Az ellátás helyzetéről, a kijelölt ügyintéző részére átadott formaruházatokról a Központi GEI naprakész nyilvántartást
vezet.
10. A jogosulttal szemben kárigény érvényesíthető, ha a jogosult
a) a jogosultsága megszűnésekor a le nem járt viselési idejű formaruházattal nem tud elszámolni;
b) csere iránti igénye – a jogosult hibájából – a viselési idő lejárta előtt merül fel.
11. A kárigény alapja a formaruházati cikk beszerzési árának a fennmaradó viselési időre számított arányos része.
12. Mellőzni kell a  kárigény érvényesítését, ha a  formaruházat viselési idő lejártát megelőző cseréjére méltányolható
okból van szükség.
13. A jogosulttal szemben a munkaszerződésében foglalt – a formaruházat beszerzési értékére tekintettel meghatározott
összeg megfizettetésében megnyilvánuló – hátrányos jogkövetkezmény alkalmazásának van helye, ha a  jogosult
a lejárt viselési idejű formaruházattal nem tud elszámolni.
14. A formaruházattal kapcsolatban a jogosult munkaszerződésében meg kell határozni:
a) a formaruházati ellátásra való jogosultságát;
b) a jogosultság megszűnésének eseteit;
c) azt, hogy a  formaruházat csak munkaidőben viselhető, egyéb esetekben a  viselése – a  munkába járást
kivéve – tilos;
d) azt, hogy a lejárt viselési idejű formaruházatot a jogosultság megszűnésekor, illetve csere esetén le kell adni,
ennek elmulasztása esetén vele szemben – a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 56. §-a alapján –
a munkáltató hátrányos jogkövetkezményként a formaruházat beszerzési értékére tekintettel meghatározott
összeg megfizetésére kötelezheti;
e) azt, hogy a  le nem járt viselési idejű formaruházatot a  jogosultság megszűnésekor le kell adni és ennek
elmulasztása esetén, valamint ha a csere iránti igénye – a jogosult hibájából – a viselési idő lejárta előtt merül
fel, a munkáltató kártérítésre kötelezheti.
3. Záró rendelkezések 15. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
16. A formaruházatot a jogosultak részére 2015. január 1-jétől kell biztosítani.
17. A HIK vezetője a kijelölt ügyintézőt – első alkalommal – az utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül jelöli ki.
18. A jogosultak munkaszerződéseit – a 14. pontban foglaltaknak való megfelelés céljából – az utasítás hatálybalépését
követő 30 napon belül módosítani kell.
19. Az utasítás 17. és 19. pontja a hatálybalépést követő 16. napon hatályát veszti.
20. Az utasítás 18. és 20. pontja a hatálybalépést követő 31. napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány