text:
221/2008. (VIII. 30.) Korm. rendelete a parlagfű elleni közérdekű védekezés végrehajtásának, valamint az állami, illetve a közérdekű védekezés költségei megállapításának és igénylésének részletes szabályairól.
A Kormány az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (1) bekezdés f) és
g) pontjában, valamint az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket
rendeli:
A parlagfű elleni közérdekű védekezés végrehajtásának
szabályai 1. §
(1) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről
szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Tv.) 17. §
(4) bekezdésében előírt parlagfű elleni védekezés elmulasztása esetén
a) külterületen a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerve (a továbbiakban: MgSzH),
b) belterületen – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a települési (fővárosban kerületi) önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző)
rendeli el a közérdekű védekezést.
(2) Ha belterületi ingatlan esetében a települési (fővárosban kerületi) önkormányzat nem tesz eleget Tv. 17. §
(4) bekezdésében előírt parlagfű elleni védekezési kötelezettségének, az MgSzH rendeli el a közérdekű védekezést.
2. § (1) A közérdekű védekezés elrendelésére jogosult hatóság a közérdekű védekezés elvégzésével általa minden év
május 31. napjáig kiválasztott gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
(2) A közérdekű védekezést célirányosan, költségtakarékosan, hatékonyan és a lehető legkisebb környezeti
károsodással járó eljárással kell elvégezni.
(3) A közérdekű védekezés költségei magukban foglalják az ingatlanügyi hatóságnál felmerült valamennyi költséget.
3. § (1) Helyszíni ellenőrzést – a Tv. 17. § (4) bekezdésében
foglaltak betartásának ellenőrzése érdekében – hivatalból
vagy bejelentés alapján külterületen az ingatlanügyi ható
ság, belterületen a jegyző végzi. Az ingatlanügyi hatóság
a helyszíni ellenőrzést hivatalból a 4. §-ban meghatározott
területeken folytatja le.
(2) A helyszíni ellenőrzés során – amennyiben bizonyítást nyer, hogy a földhasználó nem tett eleget a Tv. 17. §
(4) bekezdésében foglalt kötelezettségének – külterületen
a fertőzött területet főbb töréspontjainak koordinátái meghatározásával, belterületen a helyrajzi szám alapján be kell
azonosítani. Az ingatlanügyi hatóság az azonosító adatokat, a terület helyrajzi számát, a földhasználó adatait és
a rendelkezésére álló bizonyítási eszközöket további intézkedésre megküldi a közérdekű védekezés elrendelésére
jogosult hatóságnak. Amennyiben az ingatlanügyi hatóság
a növényvédelmi tevékenységről szóló külön jogszabályban meghatározott más allergén gyomnövény jelenlétét
észleli, arról szintén tájékoztatja a közérdekű védekezés
elrendelésére jogosult hatóságot.
(3) Amennyiben az (1) bekezdésben foglaltakon kívül a
közérdekű védekezés elrendelésére jogosult hatóság észleli a Tv. 17. § (4) bekezdésében foglalt kötelezettség megszegését, megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a közérdekű védekezés elrendeléséhez szükséges adatok beszerzése
érdekében.
(4) A (3) bekezdés szerinti megkeresésben a közérdekű
védekezés elrendelésére jogosult hatóság az ingatlanügyi
hatóságnak megküldi külterület esetén a parlagfűvel fertőzött terület főbb töréspontjainak koordinátáit, belterület
esetén a helyrajzi számot.
(5) Az (1) bekezdésében foglalt helyszíni ellenőrzés
során az ingatlanügyi hatóság az 1. számú melléklet szerinti jegyzőkönyvet veszi fel.
(6) A Tv. 50. § (7) bekezdésében foglalt felületi borítottságot négyzetméterenként kell számítani. Az agronómiailag indokolt tőszám viszonyítási mértékegysége darab/folyóméter. A felületi borítottságot és a kultúrnövény tőszámát a 2. számú mellékletben foglaltak alapján kell megállapítani.
(7) A parlagfű elleni közérdekű védekezést elrendelő
határozatban a (2) bekezdés szerinti töréspontokkal, valamint a helyrajzi számmal meg kell határozni azt a területet,
amelyre a hatósági védekezés kiterjed.
(8) A határozatot meg kell küldeni a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalnak.
4. § (1) Az ingatlanügyi hatóság a 3. § (1) bekezdése szerint
hivatalból helyszíni ellenőrzést
a) a (2) bekezdésében meghatározott parlagfű-veszélyeztetett területeken, b) a tevékenységével összefüggésben szerzett információi alapján parlagfűvel fertőzött területeken
végez.
(2) Parlagfű-veszélyeztetett területnek (a továbbiakban:
veszélyeztetett terület) azon külterületi fekvésű területek
minősülnek, amelyeken az űrfelvételek távérzékeléses kiértékelése és a korábbi helyszíni ellenőrzések tapasztalatai
alapján a tárgyévi parlagfű-fertőzöttség valószínűsíthető.
(3) A veszélyeztetett területeket a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) megfigyelő rendszerben azonosítja, és azokról veszélyeztetettségi térképet
készít.
(4) A FÖMI a korábbi év adatai alapján készített veszélyeztetettségi térképet minden év június 15-ig elektronikus
úton megküldi ingatlanügyi hatóságnak. A FÖMI minden
év június 30-tól a vegetációs időszak végéig a veszélyeztetettségi térképet – a tárgyévi helyszíni ellenőrzési adatok
és űrfelvételek távérzékeléses kiértékelése alapján – kéthetente frissíti.
(5) A FÖMI azon területeket, amelyekre az előző évben
közérdekű védekezést hajtottak végre, illetve rendeltek el,
térinformatikai rendszerben ábrázolja, és tájékoztató
jelleggel, megyei, valamint településhatáros bontásban,
elektronikus formában a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium)
honlapjáról elérhető módon közzéteszi.
(6) A (3)–(5) bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében az ingatlanügyi hatóság a helyszíni ellenőrzéssel, illetve az MgSzH az elvégzett közérdekű védekezéssel érintett
területek adatait folyamatosan, de legkésőbb az ellenőrzés
lefolytatását, illetve a közérdekű védekezés elvégzését
követő 5 napon belül megküldi a FÖMI-nek.
Az állami, illetve a közérdekű védekezés költségei
megállapításának és igénylésének szabályai
5. § (1) A Tv. 49. §-a szerinti állami védekezés végrehajtásának fedezetét a költségvetési törvényben a Minisztérium
előirányzatából kell biztosítani.
(2) A Tv. 50. §-a szerinti közérdekű védekezés végrehajtásának fedezetét a költségvetési törvényben a Minisztérium meghatározott előirányzatából kell biztosítani.
(3) A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja
(a továbbiakban: MgSzH Központ) végzi a rendelkezésére
bocsátott célkerettel kapcsolatos pénzügyi műveletek
lebonyolítását, e feladatának ellátásával kapcsolatos költségeit az előirányzat terhére számolja el.
(4) Az előirányzatban rendelkezésre álló pénzeszközökről, továbbá azok felhasználásáról az MgSzH Központ
rendszeresen, de legalább negyedévente, illetve a lebonyolítással kapcsolatos problémák felmerülése esetén értesíti
a Minisztériumot.
6. § A FÖMI a parlagfű elleni közérdekű védekezés végrehajtásának részletes szabályairól szóló külön jogszabályban meghatározott feladata ellátásával kapcsolatos költségeit – a Minisztérium előzetes jóváhagyása alapján – az
előirányzatból kell biztosítani. A FÖMI az elvégzett feladatokról és felhasznált forrásokról a tárgyév december
31. napjáig szakmai beszámolót és tételes pénzügyi elszámolást nyújt be a Minisztériumnak.
7. § (1) A közérdekű védekezéssel kapcsolatos költségek
előlegezését a közérdekű védekezést elrendelő hatóság a
védekezést elrendelő határozat meghozatala után igényelheti az MgSzH Központtól. Amennyiben a földhasználó
a közérdekű védekezés elrendelését követően tesz eleget
védekezési kötelezettségének, az okafogyottá vált kiszállással felmerült költségeket lehet érvényesíteni.
(2) Az MgSzH Központ a közérdekű védekezéssel kapcsolatos költségeket a hozzá érkezett igény szerint a közérdekű védekezést elrendelő hatóság részére az előirányzat
terhére megelőlegezi, az igénylés beérkezését követő 5 napon belül.
8. § (1) A Tv. 50. §-ában foglalt eljárás esetén a közérdekű
védekezést elrendelő hatóság a földhivatal költségeit az
általa megküldött költségelszámolás alapján annak beérkezésétől számított 30 napon belül megtéríti.
(2) A közérdekű védekezést elrendelő hatóság a földhasználó által részére befizetett, illetve az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által behajtott és részére továbbított összeget – annak beérkezésétől számított 8 napon
belül – az MgSzH Központon keresztül visszatéríti az előirányzatba.
9. § (1) Ez a rendelet 2008. szeptember 1-jén lép hatályba
azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépését követően
indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a növényvédelmi tevékenységről szóló 5/2001.
(I. 16.) FVM rendelet 4/A–4/D. §-ai és az azokat megelőző
alcím, valamint 3. és 5. számú melléklete,
b) a növényvédelmi közérdekű védekezés költségei
megállapításának és igénylésének részletes szabályairól
szóló 160/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2013. (IV. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva H. K. (a továbbiakban: beadványozó) által a Felelős Társadalomért Közhasznú Alapítvány képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezések tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányainak hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó a Felelős Társadalomért Közhasznú Alapítvány képviseletében, mint az Alapítvány kuratóriumának
tagja 2013. március 12-én alapítványi fejléces levél kíséretével 12 aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be
az Országos Választási Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íveken a következő kérdések szerepeltek:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  önkormányzati, országgyűlési képviselők, valamint az  európai parlamenti képviselők
választásának és választhatóságának feltétele legyen a magyarországi bejelentett állandó lakcím?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  listás (lajstromos) választás alapján megválasztott országgyűlési képviselők elveszítsék
mandátumukat abban az  esetben, ha már nem a  pártlistáról megszerzett mandátumuknak megfelelően megalakult
országgyűlési képviselőcsoport vagy a listás mandátumunkat kijelölő párt tagjai?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  fedezet alapú hitelszerződésekben a  fedezet elkobzását, kisajátítását követően a  hitelező
a fedezeten felül további követelésekkel ne élhessen?”
„Egyetért-e Ön a személyes csőd bevezetésével, mely a fizetésképtelen személyek esetében az adós és a hitelező független
segítővel próbálják az adósságokat átütemezni és a fizetőképességet helyreállítani?”
„Egyetért-e Ön a Magyar Hitelminősítő Hivatal létrehozásával, mely központilag tárolja és értékeli az ismétlődő tranzakciók
és szerződések gazdasági és fizetési adatait?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy kizárólag nemzetbiztonsági okokból titkosíthasson anyagot vagy információt az országgyűlés
és a kormány?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden közpénzből – részben vagy egészben – finanszírozott pénzügyi művelet nyilvános
legyen, naprakészen és időrendben legyen feltüntetve az interneten egy könnyen átlátható és hozzáférhető módon?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a már telepített internet-infrastruktúrával rendelkező helyszíneken, valamint a mobil internettel
rendelkező felhasználóknál a  szolgáltató és az  üzemeltető ingyenes internetes hozzáférést garantáljon a  kormányzati,
az önkormányzati és a közhasznú oldalakhoz?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az általános iskolákban kötelező legyen a diákok gépírás-oktatása?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az állami és önkormányzati fenntartású középiskolákban kötelező legyen a diákok általános,
az életvitelhez szükséges pénzügyi készségeinek fejlesztése?”
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  állami és önkormányzati fenntartású iskolák megfélemlítést megelőző és megszüntető
programot vezessenek be?”
„Egyetért-e Ön, a Magyar Társadalmi Kamara létrehozásával, melyben kamaraszerűen tömörülnének a civil, a non-profit
és a közhasznú szervezetek?”
Az Nsztv. az aláírásgyűjtő ív benyújtására jogosultak körét nem szabályozza, így azt mind magánszemélyek, mind
szervezetek benyújthatják. Ugyanakkor a Bizottság rögzíti, hogy a Ve. 3. § d) pontjában foglalt alapelvet, a jóhiszemű
és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét a  népszavazás kezdeményezésére vonatkozó eljárás folyamán is
érvényesíteni kell.
Előzőekből következően a Bizottság álláspontja, hogy kezdeményező csak olyan személy lehet, aki magánszemélyként
vagy az adott szervezet képviselőjeként jogosult eljárni. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 29. §
(3) bekezdése szerint a jogi személy – mint a 74/A. § (1) bekezdése szerinti alapítvány is – nevében aláírásra a jogi
személy képviselője jogosult. A képviseleti jogosultságot az illetékes törvényszék nyilvántartása tartalmazza.
Előzőekre tekintettel, a  képviseleti jog ellenőrzése céljából az  Országos Választási Bizottság beszerezte a  Fővárosi
Törvényszéktől a  Felelős Társadalomért Közhasznú Alapítvány nyilvántartási adatairól szóló kivonatot. A  kivonat
szerint az Alapítvány képviseletére Srej Ádám jogosult.
Az Országos Választási Bizottság fentiek alapján megállapítja, hogy beadványozó nem jogosult az  Alapítvány
képviseletére, és beadványához sem csatolt olyan, a képviseletre jogosulttól származó okiratot, mely feljogosította
volna, hogy az Alapítvány nevében aláírásgyűjtő ívek mintapéldányait nyújthatott volna be országos népszavazás
kezdeményezése céljából.
Az Országos Választási Bizottság megjegyzi, hogy beadványozó eljárása azért sem jóhiszemű, mert 2011. március
24-én is hasonló módon járt el, és akkor a  Bizottság már felhívta figyelmét, hogy nem jogosult kezdeményezés
benyújtására.
Az Országos Választási Bizottság előzőekre tekintettel megállapítja, hogy nevezett a kezdeményezés és az aláírásgyűjtő
ívek benyújtására nem volt jogosult, így megsértette a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás Ve. 3. § d) pontjában
foglalt alapelvet, ezért az Nsztv. 10. § e) pontja alapján az aláírásgyűjtő ívek hitelesítését megtagadta.
II. A határozat a Ve. 3. § d) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § e) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
7/2016. (X. 13.) MEKH rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön díjak meghatározásának keretszabályairól.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (5)  bekezdés 1. és 2., valamint 9.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E  rendeletet kell alkalmazni a  2017. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó négyéves árszabályozási ciklusban
(a továbbiakban: árszabályozási ciklus)
a) a villamosenergia-rendszer használatáért fizetendő díjak (a továbbiakban: rendszerhasználati díjak),
b) a közcélú hálózathoz történő csatlakozásért fizetendő díj (a továbbiakban: csatlakozási díj), és
c) az elosztó által a felhasználó vagy engedélyes igénye alapján, illetve a felhasználó szerződésszegése esetén
végzett külön szolgáltatások külön díjainak (a továbbiakban: külön díjak)
(a továbbiakban együtt: díjak) megállapítása során.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. ideiglenes csatlakozást kérő: az  a  leendő rendszerhasználó, aki határozott idejű, legfeljebb 12 hónapos
időtartamra vonatkozó hálózathasználati szerződést kíván kötni;
2. indokolt költség: jogszabálynak vagy engedélynek megfelelően az  engedélyköteles tevékenység folyamatos
és biztonságos ellátásához, és a  villamosenergia-ipari vállalkozás mint gazdasági szervezet működéséhez
– hatékony gazdálkodás mellett – ténylegesen szükséges költség, beleértve a tőkeköltséget is.
3. A díjak meghatározásának közös alapelvei 3. § (1) A  díjak egymással és az  áralkalmazási feltételeikkel összehangoltan – a  legkisebb költség elvének és a  hálózati
engedélyesek indokolt költségeinek figyelembevételével – kerülnek megállapításra.
(2) A díjak mértékének szintje és arányai tekintetében figyelemmel kell lenni az előző árszabályozási ciklusban, illetve
az adott árszabályozási ciklus előző éveiben hatályos díjmegállapításokra is, és a díjak évenkénti megállapítása során
– törekedve a díjmegállapítás folyamatosságára és kiegyenlítettségére – lehetőség szerint kerülni kell az egyik évről
másikra történő nagyarányú változtatásokat.
(3) A díjak megállapítása során törekedni kell arra, hogy a hálózati engedélyesek
a) ösztönözve legyenek gazdálkodásuk hatékonyságának növelésére,
b) érdekeltté váljanak a  szolgáltatásminőséggel kapcsolatban a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) elnöke által a villamosenergia-ellátás minimális minőségi követelményeiről
és elvárt színvonaláról kiadott határozatokban előírt szolgáltatásminőségi követelmények teljesítésében,
c) az ellátásbiztonság növelése érdekében ösztönzést kapjanak a  fenntartható működéshez szükséges
hálózatfejlesztések végrehajtására,
d) ne legyenek ellenérdekeltek a fogyasztók energiahatékonysági intézkedéseinek támogatásában,
e) kockázatai ne lépjék túl az adott gazdasági viszonyok közötti ésszerű mértéket,
f ) kellő előrelátással tudják meghozni gazdasági és üzletpolitikai döntéseiket, és
g) ösztönözve legyenek az okos hálózatok fejlesztésére.
II. FEJEZET
A RENDSZERHASZNÁLATI DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KERETSZABÁLYAI 4. A rendszerhasználati díjak megállapításának alapelvei
4. § (1) Az átviteli díj – figyelembe véve az átviteli rendszerirányító más forrásból származó bevételeit is – fedezetet nyújt:
a) az átviteli rendszerirányítói engedélyes tevékenység indokolt működési költségére,
b) az átviteli rendszerirányítói engedélyes tevékenységet szolgáló eszközök indokolt értékcsökkenésére és
tőkeköltségére,
c) az átviteli hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének
indokolt költségére,
d) a rendszerszintű szolgáltatások biztosításához szükséges résztevékenységeknek a  nemzetgazdasági szintű
legkisebb költség elvének megfelelő indokolt költségére,
e) az átviteli rendszerirányítónak a  nemzetközi piacintegrációs kötelezettségei teljesítéséhez tartozó indokolt
költségére, és
f ) az átviteli rendszerirányítónak jogszabályban, európai uniós jogi aktusban vagy villamosenergia-ellátási
szabályzatban meghatározott egyéb kötelezettségei teljesítéséhez tartozó indokolt költségére.
 (2) Az  átviteli díj és a  kapcsolódó áralkalmazási feltételek megállapítása során a  Hivatal figyelembe veszi az  azonos
feszültségszintre csatlakozó rendszerhasználók megkülönböztetésmentes kezelését, továbbá az  elosztók közötti
kiegyenlítő fizetések technikai lebonyolításának szükségességét.
(3) Az átviteli díj Ft/kWh mértékegységben megállapított díj.
5. § (1) Az elosztási díj – figyelembe véve az elosztók más forrásból származó bevételeit is – fedezetet nyújt:
a) az elosztók engedélyesi tevékenységének indokolt működési költségére,
b) az elosztók engedélyesi tevékenységét szolgáló eszközök indokolt értékcsökkenésére és tőkeköltségére,
c) az elosztó hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének
indokolt költségére, és
d) a profiltól való eltérés kiegyenlítésének indokolt költségére.
(2) Az elosztási díj elemei és mértékegységei:
a) elosztói alapdíj, Ft/csatlakozási pont/év,
b) elosztói teljesítménydíj, Ft/kW/év,
c) elosztói forgalmi díj, Ft/kWh,
d) elosztói meddő energia díj, Ft/kVArh,
e) elosztói veszteség díj, Ft/kWh, és
f ) elosztói menetrend kiegyensúlyozási díj, Ft/kWh.
(3) Az  elosztási díjelemeket feszültségszintenként, az  indokolt költségekből kiindulva, a  feszültségszintenkénti
költségarányok, a mérési körülmények és az ösztönzési szempontok figyelembevételével kell megállapítani.
6. § A közvilágítási elosztási díj Ft/kWh mértékegységben megállapított díj.
5. Az árszabályozási ciklus első évében hatályos rendszerhasználati díjak megállapítása
7. § (1) Az  árszabályozási ciklus első évében hatályos rendszerhasználati díjak (a továbbiakban: induló rendszerhasználati
díjak) megállapítása során a Hivatal először az egyes hálózati engedélyesek indokolt költségeit határozza meg.
(2) A költségek indokoltságát jogcím és mérték szerint a Hivatal a következő csoportosításban vizsgálja:
a) működési költségek,
b) eszközök értékcsökkenési leírása,
c) tőkeköltség,
d) hálózati veszteség,
e) egyedi költségek és egyedi bevételek.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti működési költségeket a Hivatal a 2015. év kimutatásaiból kiindulva vizsgálja, ennek
során figyelembe veszi
a) a 2015. évet megelőző évek és a  2015. év folyamatait, elsősorban a  változékonyságnak kitett
költségelemeknél a  rendelkezésre álló adatok körére, minőségére és időbeli összemérhetőségére is
tekintettel,
b) a működési költségeket befolyásoló jogszabályok esetleges módosulását,
c) az egyes hálózati engedélyesek működési hatékonysága közötti különbségeket, és
d) a Hivatal elnöke által a villamosenergia-ellátás minimális minőségi követelményeiről és elvárt színvonaláról
kiadott határozatokban előírt szolgáltatásminőségi követelményeknek való megfelelést.
 (4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti eszközök értékcsökkenési leírását és a  (2) bekezdés c) pontja szerinti tőkeköltség
meghatározásához szükséges szabályozási eszközértéket a  Hivatal a  hálózati eszközök esetében a  bruttó
újraelőállítási értékek, a hasznos élettartamok és az amortizált újraelőállítási értékek, az egyéb eszközök esetében
a  könyv szerinti értékek figyelembevételével határozza meg. Ennek során a  csatlakozási díjakból finanszírozott
eszközök (ideértve az  egyéb térítésmentes forrásból finanszírozott vagy eszközátvételből származó eszközöket is)
értékét és értékcsökkenését figyelmen kívül kell hagyni.
(5) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti tőkeköltség hozamtényezőjét a  Hivatal a  közgazdasági alapelveknek megfelelő
módon számított súlyozott átlagos adózás előtti tőkeköltség (WACC) alapján határozza meg, és a  hozamtényezőt
a szabályozási eszközértékre vetíti.
(6) A  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti hálózati veszteség indokolt költségét a  Hivatal a  hálózati veszteség indokolt
mennyisége és a  piaci villamos energia árak alapján számszerűsített indokolt fajlagos beszerzési költség
szorzataként határozza meg.
(7) A (2) bekezdés e) pontja szerinti egyedi tételek vizsgálata során – a 3. § (2) bekezdéssel összhangban – a következő
célkitűzések is figyelembevételre kerülnek:
a) a hálózati engedélyes által nem befolyásolható, egyértelműen meghatározható, de változékony
költségelemek megfelelő nagyságú fedezetet kapjanak, és
b) a nem a  hatósági árból származó bevételek oly módon legyenek számításba véve, hogy ne jelentsenek
indokolatlan többletfinanszírozást a hálózati engedélyes számára. 8. § Az induló rendszerhasználati díjakat a 2015. év mennyiségi adataira alapozva kell meghatározni.
9. § Az  induló rendszerhasználati díjak meghatározását megelőző eszköz- és költség-felülvizsgálat és az  indokolt
költségek meghatározása során alkalmazott módszerek leírását a  Hivatal által a  Hivatal honlapján közzétett,
a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) 143.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti
módszertani útmutató tartalmazza.
6. Az árszabályozási ciklus további éveire vonatkozó rendszerhasználati díjak megállapítása
10. § (1) Az árszabályozási ciklus további éveire vonatkozó rendszerhasználati díjakat a Hivatal a díjmegállapítást közvetlenül
megelőző év rendszerhasználati díjaiból és a  rendszerhasználati díjak alapjául szolgáló indokolt költségekből
kiindulva határozza meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti rendszerhasználati díjakat a  mennyiségi változásokból adódó kockázatok csökkentése
érdekében az  ármegállapítással érintett évet (tárgyév) két évvel megelőző év tényleges mennyiségi adataira
alapozva kell meghatározni.
(3) Az  árszabályozási ciklus további éveire vonatkozó ármegállapítás rendszerét, az  indokolt költségek adott évi
aktualizált értékének meghatározására alkalmazott módszerek leírását a  Hivatal által a  honlapján közzétett,
a VET 143. § (3) bekezdés b) pontja szerinti módszertani útmutató tartalmazza.
III. FEJEZET
A CSATLAKOZÁSI DÍJ MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KERETSZABÁLYAI 11. § (1) A  csatlakozási díj megállapítása során – a  3.  § (2)  bekezdéssel összhangban – a  következő szempontok és
célkitűzések is figyelembevételre kerülnek:
a) a csatlakozási igények kielégítéséhez szükséges fejlesztések indokolt átlagos ráfordításai,
b) a csatlakozási díjak megfizetése révén szerzett jogosultság nagysága,
c) a rendszerhasználók egyes csoportjainak eltérő teherbíró képessége,
d) a villamos energia rendszer jobb kihasználásának elősegítése, és
e) a hálózati engedélyeseket indokolatlan fejlesztésekre kényszerítő túlzott rendszerhasználói igények
korlátozása.
 (2) A csatlakozási díjat a) az erőmű (kivéve a háztartási méretű kiserőművet),
b) a nagyfeszültségű hálózatra csatlakozó felhasználó, vagy
c) az ideiglenes csatlakozást kérő
esetében a  Hivatal elsősorban a  csatlakozás és a  teljesítményigény kielégítése érdekében szükséges beruházások
figyelembevételével állapítja meg.
(3) A  középfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók esetében a  VET szerint tételesen megállapítandó
csatlakozási díj elemei:
a) a csatlakozási alapdíj és
b) a közcélú vezeték díja.
(4) A  kisfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók esetében a  VET szerint tételesen megállapítandó
csatlakozási díj elemei:
a) a csatlakozási alapdíj,
b) a közcélú vezeték díja és
c) a csatlakozóvezeték díja.
(5) A csatlakozási alapdíj megállapítása során a Hivatal az érintett elosztók következő ráfordításait veszi figyelembe:
a) a felhasználók csatlakoztatásával összefüggő, általános jellegű ráfordítások, és
b) a meglévő közcélú elosztó hálózat nem nyomvonalas létesítményeinek fejlesztésével – ideértve
a transzformációs kapacitások növelését is – összefüggő ráfordítások.
 (6) A  közcélú vezeték díját és a  csatlakozóvezeték-díjat a  Hivatal a  felhasználók közcélú hálózathoz való csatlakoztatásához
szükséges nyomvonalas létesítmények létesítésével kapcsolatos beruházások figyelembevételével állapítja meg.
 (7) A (3) és (4) bekezdés szerinti díjelemeket a Hivatal országosan egységesen állapítja meg.
 (8) A csatlakozási díjak mértéke az árszabályozási cikluson belül módosítható.
IV. FEJEZET
A KÜLÖN DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSAINAK KERETSZABÁLYAI 12. § (1) Az  elosztó által a  felhasználó vagy az  engedélyes igénye alapján, valamint a  felhasználó szerződésszegése esetén
végezhető külön szolgáltatások a  fogyasztásmérő-berendezéssel kapcsolatos szolgáltatás, a  villamosenergiaellátásból való kikapcsolás, a  kikapcsolás utáni visszakapcsolás, a  rendkívüli leolvasás, a  feszültségmentesítés és
a  feszültség alá helyezés, a  csatlakozási terv felülvizsgálata, valamint a  szerződéses jogviszonnyal kapcsolatban
a  villamos energia rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön díjak alkalmazási szabályairól szóló
rendeletben meghatározott egyéb külön szolgáltatások.
(2) A  külön díj ellenében végzett szolgáltatások díjait a  Hivatal tételesen vagy a  kiszámítására vonatkozó módszer
előírásával határozza meg.
(3) A külön díjak megállapítása során – a 3. § (2) bekezdéssel összhangban – a következő célkitűzések is figyelembevételre
kerülnek:
a) az elosztókkal szemben felmerülő, túlzott rendszerhasználói igények korlátozása, és
b) az egyedi rendszerhasználói igények kielégítésének máshogy nem fedezett költségeivel arányos bevétel
biztosítása.
 (4) A külön díjakat a Hivatal országosan egységesen állapítja meg.
 (5) A külön díjak mértéke az árszabályozási cikluson belül módosítható.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez  a  rendelet a  villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a  2003/54/EK irányelv hatályon
kívül  helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
(3) Ez  a  rendelet a  villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati
hozzáférési feltételekről és az  1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i,
714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
1172/2015. (III. 24.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
1. A  Kormány megállapítja a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét
az 1. melléklet szerint.
2. A Kormány
a) hozzájárul aa) a 3.2.15 azonosító számú, „Hagyományőrzés az országosan kiemelt térségekben” című,
ab) a 4.1.2.E-15 azonosító számú, „Sport a felsőoktatásban (képzések fejlesztése)” című, és
ac) a 6.1.7 azonosító számú, „Közösségek kohéziójának erősítése összhangban az egészséges életmód
elterjesztésével” című
 pályázati felhívás (a továbbiakban együtt: pályázati felhívások) meghirdetéséhez,
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a pályázati felhívások meghirdetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. A Kormány visszavonja
a) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról szóló
1013/2011. (I. 19.) Korm. határozatot,
b) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének és a  Társadalmi
Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló 1276/2011.
(VIII. 10.) Korm. határozatot,
c) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének és a  Társadalmi
Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló 1277/2011.
(VIII. 10.) Korm. határozatot,
d) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évi akcióterve 3. és 5. prioritásai keretében történő
forrásátcsoportosításról szóló 1282/2012. (VIII. 6.) Korm. határozatot,
e) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 2–6. prioritásának
a megállapításáról szóló 1469/2012. (X. 26.) Korm. határozatot,
f ) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 1. prioritásának
megállapításáról, valamint egyes pályázati felhívások jóváhagyásáról szóló 1016/2013. (I. 18.)
Korm. határozatot,
g) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3–6. prioritásának
módosításáról és a  kormányzati stratégiai célokhoz illeszkedő konstrukciók indításáról szóló 1242/2013.
(IV. 30.) Korm. határozatot,
h) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 6. prioritásának módosításáról
szóló 1328/2013. (VI. 12.) Korm. határozatot,
i) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3–6. prioritásának és
Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. és 3. prioritásának
módosításáról szóló 1736/2013. (X. 11.) Korm. határozat 1. pont a) alpontját, 2–4. pontját és 1. mellékletét,
j) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának módosításáról
szóló 1048/2014. (II. 7.) Korm. határozatot,
k) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 2. prioritásának módosításáról
szóló 1254/2014. (IV. 18.) Korm. határozatot,
l) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3–6. prioritásának és
a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának
módosításáról, valamint a  TÁMOP 4.1.3-11/1-2011-0001 azonosító számú, „Felsőoktatási szolgáltatások
rendszerszintű fejlesztése, 2. ütem” című projekt támogatásának növeléséről szóló 1451/2014. (VII. 31.)
Korm. határozat 1. pont a) alpontját és 1. mellékletét,
m) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3–6. és 8. prioritásának
módosításáról szóló 1499/2014. (IX. 4.) Korm. határozat 1. pontját, 1. és 2. mellékletét, valamint
n) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program és a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013.
évekre szóló akcióterve módosításáról szóló 1865/2014. (XII. 30.) Korm. határozat 1.  pont a)  alpontját és
1. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1096/2011. (IV. 15.) Korm. határozata az egyes termékekre vonatkozó részletes ökotervezési követelményeket meghatározó végrehajtási rendeletek alkalmazásának ellenőrzéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány – tekintettel arra, hogy az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezési kötelezettségeinek előírásáról,
valamint forgalomba hozatalának és megfelelőségértékelésének általános feltételeiről szóló 65/2011. (IV. 15.) Korm. rendelet,
valamint az egyes termékekre vonatkozó részletes ökotervezési követelményeket meghatározó végrehajtási rendeletek
alkalmazásának ellenőrzése állami feladat – felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi
minisztert, hogy vizsgálják meg a szabályozás költségvetési hatásait, és a szabályozásban foglalt feladatok ellátásához szükséges
források biztosításáról készítsenek előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2011. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1440/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a Magyarország és az Argentin Köztársaság között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és az  Argentin Köztársaság között az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2015. (VII. 21.) MNB rendelete a „Szilvay Kornél” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Szilvay Kornél születésének 125. évfordulója alkalmából – „Szilvay Kornél” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. július 24. 2. § (1) A négyzet alakú emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 14 gramm, mérete
28,43 mm × 28,43 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a Szilvay Kornél által szabadalmaztatott egyetemes oltógép ábrázolása
látható. Az  emlékérme szélén, fent, jobb oldalon, egymás alatti két sorban a  „2000” értékjelzés és a  „FORINT”
felirat, lent a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A  bal oldalon az  emlékérme szélén, a  peremmel párhuzamosan,
az oltógép ábrázolása felett a „2015” verési évszám, alatta a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben, kerettel körbevéve Szilvay Kornél portréja látható, a bal alsó sarokban
Bitó Balázs tervezőművész mesterjegyével. Az  emlékérme szélén, a  kereten kívül, fent a „SZILVAY KORNÉL”, a  jobb
oldalon, a  peremmel párhuzamosan az  „A SZÁRAZOLTÁS ATYJA”, lent, jobbra rendezve az  „1890 – 1957”, a  bal
oldalon, a  peremmel párhuzamosan a „TŰZOLTÓPARANCSNOK” felirat olvasható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, amelyből 6000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2015. július 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2015/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a KEOP-5.4.0/09-2010-0003 azonosító számú („Timpanon Kft. Kazincbarcika, Távvezetéki korszerűsítés a városi hőfogadó és a TP3 akna között” című) projekttel összefüggésben a biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Barcika Szolg Vagyonkezelő és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság önkormányzati többségi befolyás
alatt álló gazdasági társaság,
b) az a)  pontban meghatározott kedvezményezett a  KEOP-5.4.0/09-2010-0003 azonosító számú, „Timpanon
Kft. Kazincbarcika, Távvezetéki korszerűsítés a  városi hőfogadó és a  TP3 akna között” című projektre
(a továbbiakban: projekt) megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  2007–2013
programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése
szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  projekt tekintetében a  2.  pont szerinti mentesítés
érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2056/2013. (XII. 31.) Korm. határozata a Magyarország német megszállásának emléket állító, Budapest V. kerületben felállításra kerülő emlékmű megvalósításával összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. társadalompolitikai szempontból fontos célnak tartja, hogy Magyarország német megszállásának 70. évfordulójára,
2014. március 19. napjára megvalósuljon a megszállásnak emléket állító emlékmű;
 2. az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos feladatkörébe utalja az  emlékmű
megvalósítására irányuló beruházás előkészítését és a beruházás megvalósításának irányítását;
 3. egyetért azzal, hogy az emlékmű Budapest V. kerület 24747/1 és 24747/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon,
természetben a  Budapest V. kerület Szabadság téren kerüljön felállításra, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkárt, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával,
az  emlékmű Szabadság téren történő elhelyezése érdekében kössön megállapodást az  ingatlan tulajdonosával,
Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzatával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
4. úgy dönt, hogy az  emlékmű megvalósítására irányuló beruházást a  Miniszterelnökség valósítsa meg, és felhívja
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  beruházás határidőre történő megvalósításához szükséges
intézkedéseket tegye meg azzal, hogy a  beruházással kapcsolatban biztosítani szükséges az  egyes kiemelt
jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1743/2013. (X. 16.)
Korm. határozat 3. pontjában foglaltak érvényesülését;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. március 19.
5. felkéri Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzatát, hogy az  emlékmű Budapest V. kerület
Szabadság téren történő elhelyezése érdekében a szükséges önkormányzati döntéseket hozza meg.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
170/2010. (V. 12.) Korm. rendelete a nem állami, nem helyi önkormányzati közoktatási intézményfenntartókat megillető kiegészítő támogatás igénylésének, megállapításának, folyósításának, elszámolásának, ellenőrzésének rendjéről.
A Kormány a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (3) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendeletben foglaltakat kell alkalmazni, ha
a) a közoktatási intézmény fenntartója az oktatásért felelős miniszterrel (a továb biak ban: miniszter) – a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továb biak ban: Kt.) 81. § (8) bekezdés szerint – kötött közoktatási megállapodás
alapján kiegészítő támogatásra,
b) az országos kisebbségi önkormányzat a miniszterrel – a Kt. 81. § (10) bekezdés szerint – kötött közoktatási
megállapodás alapján kiegészítő támogatásra,
c) az egyházi jogi személy a Kt. 81. § (11) bekezdés szerint tett egyoldalú nyilatkozat alapján egyházi kiegészítő
támogatásra,
d) az egyházi jogi személy a miniszterrel – a Kt. 81. § (12) bekezdés szerint – kötött közoktatási megállapodás alapján
egyházi kiegészítő támogatásra,
e) az egyházi jogi személy a helyi önkormányzattal – a Kt. 81. § (13)–(15) bekezdés szerint – kötött közoktatási
megállapodás alapján kiegészítő támogatásra,
f) az országos kisebbségi önkormányzat a miniszterrel – a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi
LXXVII. törvény (a továb biak ban: Nekt.) 47. § (6) bekezdés a) pont szerint – kötött közoktatási megállapodás
alapján, kisebbségi fenntartói kiegészítő támogatásra,
g) az országos kisebbségi önkormányzat a helyi önkormányzattal – a Nekt. 47. § (6) bekezdés b) pont szerint – kötött
közoktatási megállapodás alapján, kisebbségi fenntartói kiegészítő támogatásra (a továb biak ban az a)–g) pont
alatti támogatások együtt: kiegészítő támogatás, a kiegészítő támogatásra jogosultak együtt: kiegészítő
támogatásra jogosult)
válik jogosulttá.
(2) Kiegészítő támogatás az után a közoktatási intézménybe járó gyermek, tanuló után igényelhető, akit a Magyar
Köztársaság költségvetéséről szóló törvény ben, a Nekt.-ben, a Kt.-ben és az egyházak hitéleti és közcélú
tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény ben meghatározott feltételek
figye lembe véte lével, a közoktatási megállapodásban, vagy az egyoldalú nyilatkozatban rögzített feltételek alapján
figye lembe lehet venni.
2. § (1) A kiegészítő támogatásra jogosult az igénylést
a) március 12-éig a február 1-jei tényleges létszám, valamint
b) szeptember 30-áig a szeptember 15-ei tényleges létszám
alapján nyújthatja be a miniszterhez.
(2) A kiegészítő támogatásra jogosult az igénylést a miniszter által rendszeresített és közzétett igénylőlapon nyújtja be.
Az igénylési határidő elmulasztása jogvesztő. Az igénylőlapot a teljes bizonyító erejű magánokiratra vonatkozó
rendelkezések szerint kell kiállítani. Az igénylőlapon fel kell tüntetni:
a) a kiegészítő támogatásra jogosult, valamint amennyiben ettől eltér, a közoktatási intézményfenntartó nevét és
címét,
b) a közoktatási intézmény nevét, OM azonosítóját, székhelyének, valamennyi feladatellátási helyének címét, külön
megjelölve az előző igénylés benyújtása óta létesített új feladatellátási helyet,
c) azoknak a gyermekeknek, tanulóknak jogcím szerinti bontásban megadott létszámát, akik után a kiegészítő
támogatást igénylik, a tanulókat az oktatás munkarendje szerint csoportosítva,
d) óvoda, általános iskola esetén külön azoknak a gyermekeknek, tanulóknak a létszámát, akiknek a lakóhelye, ennek
hiányában a tartózkodási helye a közoktatási intézmény székhelyén, feladatellátási helyén található, ezen belül
feladatellátási helyenként külön-külön megadva a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók
létszámát,
e) intézményenként, feladatellátási helyenként a helyi önkormányzatoktól, helyi önkormányzati társulásoktól
a működéshez és a felújításhoz bármilyen formában kapott támogatás jogcímét és összegét.
(3) Ha a kiegészítő támogatásra jogosult első alkalommal nyújtja be az igénylését, az igényléshez csatolnia kell:
a) a közoktatási intézmény elhelyezését szolgáló ingatlan helyrajzi számát, az ingatlanhasználat jogát biztosító
megállapodás másolatát, a közoktatási intézmény korábbi fenntartójának megnevezését és a fenntartói jog
átadásával kapcsolatos megállapodás másolatát,
b) a kiegészítő támogatásra jogosult nevében nyilatkozattételre meghatalmazott személy aláírási címpéldányát,
a kiegészítő támogatásra jogosult adószámát, a kiegészítő támogatással érintett valamennyi intézmény
adószámát,
c) annak a pénzforgalmi számlaszámnak hiteles igazolását, amelyre a folyósítás történik, továbbá a kiegészítő
támogatásra jogosult valamennyi pénzforgalmi számlájára vonatkozó, a pénzforgalmi szolgáltató által
ellenjegyzett, beszedési megbízás teljesítésére szóló felhatalmazást,
d) az 1. § (1) bekezdés e) és g) pontjában meghatározott esetben a helyi önkormányzattal kötött közoktatási
megállapodás másolatát,
e) a kiegészítő támogatásra jogosult, valamint közoktatási intézménye hozzájárulását ahhoz, hogy – amíg e rendelet
alapján kiegészítő támogatásban részesül – a miniszter az adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozással kapcsolatban
adatot kérjen a hatáskörrel és ille té kességgel rendelkező hatóságoktól.
(4) Új feladatellátási hely esetén a (3) bekezdés a) pontja szerinti az ingatlanhasználat jogát biztosító megállapodás
másolatát csatolni kell az igényléshez. Ha a (3) bekezdés alapján megküldött iratok alapjául szolgáló adatok
megváltoznak, a változást tizenkét munkanapon belül be kell jelenteni a miniszternek.
3. § (1) A miniszter az igénylés benyújtását köve tően beszerzi
a) a kiegészítő támogatásra jogosult és intézményei tekintetében az adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozással
kapcsolatos adatokat,
b) a főjegyző nyilatkozatát arról, hogy a közoktatási intézmény szerepel-e a fővárosi, megyei fejlesztési tervben,
c) az elhelyezés célját szolgáló ingatlan tulajdoni lapját.
(2) Ha a kiegészítő támogatásra jogosult a miniszterrel kötött közoktatási megállapodás vagy egyoldalú nyilatkozat
alapján vált jogosulttá kiegészítő hozzájárulásra, a miniszter az igénylés benyújtását köve tően beszerzi a kötelező
felvételi feladatokban való közreműködésre kötött megállapodást attól a helyi önkormányzattól, amelynek területén
az óvoda, az általános iskola székhelye, feladatellátási helye található.
4. § A miniszter a Kt. 1. számú melléklet Második részében meghatározott létszámszámítási szabályok és a Magyar
Köztársaság költségvetéséről szóló törvény ben meghatározott feltételek figye lembe véte lével tárgyévre a tárgyévet
megelőző év szeptember 15-ei létszámadata alapján január hónapra, a tárgyév februári 1-jei létszámadata alapján
február–augusztus hónapokra, a tárgyév szeptemberi 15-ei létszámadata alapján tárgyév szeptember–december
hónapokra határozatban állapítja meg a kiegészítő támogatást.
5. § A miniszter megküldi az Oktatási Hivatal (a továb biak ban: OH) részére azoknak a kiegészítő támogatásra
jogosultaknak és intézményeiknek a jegyzékét, amelyek részére kiegészítő támogatást folyósít. Az OH – a közoktatás
információs rendszere alapján – értesíti a minisztert, ha a kiegészítő támogatásra jogosult, vagy az általa fenntartott
intézmény adatai megváltoznak, vagy a kiegészítő támogatásra jogosult, vagy az általa fenntartott intézmény
megszűnik.
6. § (1) A kiegészítő támogatást a miniszter havi ütemezésben, a tárgyhó tizedik napjáig folyósítja a kiegészítő támogatásra
jogosultnak.
(2) A kiegészítő támogatás megállapításáig szeptember–november és február–április hónapokra – az előző időszak
utolsó érvényes létszámadata alapján – a miniszter előleget folyósít.
(3) A kiegészítő támogatás és a folyósított előleg közötti korrekcióra a tárgyév december és május hónapjában kerül sor.
7. § (1) A kiegészítő támogatásra jogosult a tárgyévi kiegészítő támogatásról a tárgyévet követő év április 15-ig – a tárgyévet
megelőző év és a tárgyév szeptember 15-ei, valamint a tárgyév február 1-jei tényleges létszáma alapján – a miniszter
által rendszeresített és közzétett elszámoló lapon köteles elszámolni. Az elszámoló lapot a teljes bizonyító erejű
magánokiratra vonatkozó rendelkezések szerint kell kiállítani. Az elszámoló lapon fel kell tüntetni a 2. §
(2) bekezdésben meghatározott adatokat.
(2) Az elszámolás egyenlegét a miniszter a jegyzőnek, a főjegyzőnek, a társulási tanács elnökének –a Kt. 118. § (10) szerinti
– adatszolgáltatása és a Magyar Államkincstár (a továb biak ban: Kincstár) – a 10. §-ban meghatározott –
adatszolgáltatása szerint figye lembe vehető gyermek-, tanulólétszám alapján határozatban állapítja meg.
(3) A kiegészítő támogatásra jogosult kiegészítő támogatásra való jogosultsága megszűnésével egyidejűleg köteles
elszámolni az igénybe vett kiegészítő támogatásról.
(4) Amennyiben a kiegészítő támogatásra jogosult elszámolási kötelezettségének felhívás ellenére sem tesz eleget,
a miniszter határozatban kötelezi az el nem számolt időszakban igénybe vett kiegészítő támogatás teljes összegének
visszafizetésére.
8. § (1) A kiegészítő támogatásra jogosult a megállapított visszafizetési kötelezettségét a határozat jogerőre emelkedésétől
számított tizenöt munkanapon belül köteles teljesíteni. A megállapított többlettámogatás kiutalása a határozat
jogerőre emelkedését követő huszonkét munkanapon belül történik. Az ezer forint alatti visszafizetési kötelezettséget
nem kell teljesíteni, továbbá az ezer forint alatti többlettámogatási igényt a miniszter nem utalja át.
(2) A visszafizetési határidő lejárta előtt benyújtott írásbeli kérelem alapján a miniszter legfeljebb tizenkét havi
részletfizetést engedélyezhet az igénybevételi kamat megfizetésének kivételével. Amennyiben a kiegészítő
támogatásra jogosult a részletfizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a visszafizetési kötelezettség egy összegben,
a késedelmi pótlék visszamenőleges felszámításával azonnal esedékessé válik. A részletfizetési kérelem elbírálása
során azt kell mérlegelni, hogy a visszafizetési kötelezettség teljesítése mellett biztosított-e a nevelési-oktatási
intézmény működtetése, továbbá nem kerül-e veszélybe a közterhek megfizetésének kötelezettsége.
(3) A kiegészítő támogatásra jogosult a jogtalanul igénybe vett kiegészítő támogatás után igénybevételi kamatot fizet,
feltéve, hogy a jogtalanul igénybe vett kiegészítő támogatás összege legalább három százalékkal meghaladja
a kiegészítő támogatásra jogosultat ténylegesen megillető összeget.
(4) Az igénybevételi kamat mértéke az átlagos jegybanki alapkamat kétszerese. E rendelkezések alkalmazásában
az átlagos jegybanki alapkamat, amennyiben az igénybevétel évében történik a kiegészítő támogatásra jogosult
visszafizetési kötelezettségének megállapítása, a megelőző év átlagos jegybanki alapkamata; amennyiben
az igénybevétel évét köve tően történik a kiegészítő támogatásra jogosult visszafizetési kötelezettségének
megállapítása, az igénybevétel évének átlagos jegybanki alapkamata.
(5) Ha a kiegészítő támogatásra jogosult visszafizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, az összeg után
a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napjáig további késedelmi kamatot fizet. A késedelmi kamat mértéke
a napi jegybanki alapkamat kétszerese.
9. § Ha a kiegészítő támogatásra jogosult az e rendeletben előírt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz
eleget, a miniszter a finanszírozását mindaddig felfüggeszti, amíg kötelezettségét nem teljesíti.
10. § A Kincstár a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolásának feldolgozása után a kiegészítő támogatásra
jogosultak jóváhagyott létszámadatairól, jogcím és oktatás munkarendje szerinti bontásban, a felsőoktatási
intézmény gyakorló intézményében oktatottak létszámát külön feltüntetve a tárgyévet követő év március 20-áig
adatot szolgáltat a miniszternek.
11. § Az OH a költségvetési támogatások igénybevételével kapcsolatos ellenőrzése során ellenőrzi a kiegészítő támogatás
igénylésével, elszámolásával és felhasználásával kapcsolatos rendelkezések megtartását, továbbá a helyi
önkormányzati feladatellátásban való közreműködést.
12. § Ha a kiegészítő támogatásra való jogosultság alapja az 1. § (1) bekezdés e) vagy g) pontja alapján kötött közoktatási
megállapodás, a miniszter határozatban dönt az érintett helyi önkormányzat fizetési kötelezettségéről
a) a Kt. 81. § (13)–(14) bekezdésben és a Nekt. 47. § (6) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben – ha
a közoktatási megállapodásból más nem következik – valamennyi gyermek, tanuló tekintetében,
b) a Kt. 81. § (15) bekezdésben meghatározott esetben a feladatellátási helyen lakóhellyel, ennek hiányában
tartózkodási hellyel rendelkezők tekintetében. 13. § E rendelet 2010. szeptember 1-jén lép hatályba.
14. § Az Óvodai nevelés országos alapprogramjának kiadásáról szóló 137/1996. (VIII. 28.) Korm. rendelet Melléklet
IV. AZ ÓVODAI ÉLET MEGSZERVEZÉSÉNEK ELVEI cím Az óvodai élet megszervezése alcím 3. pont utolsó bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„A teljes óvodai életet magában foglaló foglalkozások mindegyikét óvodapedagógus tartja.”
15. § (1) Hatályát veszti a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet
17/A. §-a.
(2) A 14. §, valamint e § e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
96/2016. (IX. 15.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
Ádámné dr. Major Andreát,
dr. Alvarez Gil Rafael Pedrot,
Bethlenfalvyné dr. Streitmann Ágnest,
dr. Borbás Lajost,
dr. Dudás Pétert,
dr. Farkas Szilvesztert,
dr. Fehér Juditot,
dr. Fleit Ernőt,
dr. Frankó Tamást,
dr. Hegedűs Mihályt,
Heverdle Péterné dr. Köncse Krisztát,
dr. Jármai Erzsébet Máriát,
dr. Kovács Gusztávot,
dr. Köves Gabriellát,
dr. Lelkes Zoltánt,
dr. Manz Adelheid Borbálát,
dr. Mátrai Ildikót,
dr. Molnár Edinát,
dr. Molnár Mónika Arankát,
dr. Nagy Bélát,
dr. Nagy Gézát,
dr. Pásztor Attilát,
dr. Petőcz Andrást,
dr. Propszt Esztert,
dr. Sárkány Péter Tibort,
Semeginé dr. Tariszka Évát,
dr. Somodi Ildikót,
dr. Szepessy Béla Istvánt,
dr. Tamás Enikő Annát,
dr. Tompa Tamást,
dr. Tóth Gergelyt,
Tóthné dr. Lőkös Klárát,
dr. Ujj Andrást és
Varga Szabolcsot
– 2016. szeptember 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2008. (HK 15.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében
lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és a selejtezési
jogkörök gyakorlásáról az alábbi utasítást adom ki:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen felügyelete, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre a
munkaköri jegyzékükben rendszeresített és a központi
gazdálkodás keretében biztosított anyagok vonatkozásában, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek).
(2) A Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal (a
továbbiakban: MK KFH) és a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MK KBH) az
anyagok selejtezése során – a jelen utasítás előírásaira való
tekintettel – a vonatkozó jogszabályok és a selejtezési szabályzatuk alapján saját hatáskörben járnak el.
Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
a) hadfelszerelési anyagok (a továbbiakban: anyagok):
az MH tevékenységéhez szükséges anyagok, technikai
eszközök és felszerelési tárgyak összessége. Ide tartoznak
a személyi állományhoz, a haditechnikai eszközökhöz
kapcsolódó hadinormás anyagok, valamint a személyi állomány ellátásához, munkavégzéséhez, illetve a technikai
kiszolgáláshoz szükséges egyéb anyagok, eszközök is;
b) haditechnikai eszközök: az anyagok (hadfelszerelési
anyagok) részét képező, az MH katonai szervezeteinek állománytábláiban szükségletként előírt olyan katonai rendeltetésű eszközök, amelyek a katonai műveletek közvetlen végrehajtásához és azok támogatásához, kiszolgálásához szükségesek;
c) összetett anyag: minden olyan anyag, amely önálló
egységként, vagy készletként kettő, vagy több – külön jogszabályban meghatározott – anyagnem anyagát képező berendezéssel, tartozékkal rendelkezik;
d) logisztikai szakanyag: a logisztikai gazdálkodás körébe tartozó anyagok összessége.
A selejtezés alapelvei 3. § A honvédelmi szervezetek használatában levő anyagot
ki kell selejtezni:
a) ha az anyag rendeltetésének megfelelő használatra alkalmatlan;
b) ha az anyagot már nem lehet javítani, illetve a szavatossági, vagy felhasználhatósági ideje lejárt;
c) ha az anyag értékcsökkenése, értékvesztése oly mértékű, hogy a további alkalmazása túl nagy ráfordítást követelne (az anyag mindenkori bruttó bekerülési értékének
75%-át meghaladja), kivéve, ha az anyag alkalmazása elengedhetetlen és a pótlása nem biztosított;
d) ha az anyag a Magyar Szabvány, vagy más hatósági
előírás megváltozása következtében felhasználásra alkalmatlanná válik, és ha azt nem lehet az új előírások szerint
átalakítani, illetve a megfelelőséget biztosítani.
A SELEJTEZÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ
HATÁSKÖRÖK ÉS JOGKÖRÖK A logisztikai gazdálkodás körébe tartozó anyagok
selejtezése
4. § (1) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka selejtezi a HM Fejlesztési
és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgató egyetértésével – a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) helyettes javaslatát figyelembe véve – a HM HVKF jóváhagyásával az „MH állománytábláiban alkalmazandó hadfelszerelések lajstroma”-ban (a továbbiakban: lajstrom) Kiemelt technikai eszközjellel (K), és Meghatározó technikai eszközjellel (M)
ellátott anyagokat.
(2) Az információvédelmi anyagokra vonatkozó selejtezési javaslatot a HM Informatikai és Információvédelmi
Főosztály (a továbbiakban: HM IIF) készíti el és terjeszti
fel a HM HVKF helyettes részére.
(3) Az MH ÖHP parancsnoka selejtezi a HM FLÜ vezérigazgató egyetértésével az összetett anyagokat, kivéve
az (1) bekezdés hatálya alá tartozó anyagokat.
(4) Az MH ÖHP parancsnok logisztikai helyettes (a továbbiakban: MH ÖHP parancsnok helyettes) selejtezi a
HM FLÜ Anyagi-Technikai és Közlekedési Igazgatóság
igazgatója egyetértésével:
a) a lajstromban felsorolt anyagokat, kivéve az (1) és
(2) bekezdés hatálya alá tartozó anyagokat;
b) az egyéni lövészfegyvereket, lőszereket, pirotechnikai anyagokat, aknákat, robbanóanyagokat és gyújtószereket;
c) az érintett központi ellátó szervezet hatáskörébe le
nem adott egyéb anyagokat;
d) a mérgező és sugárzó anyagokat (a továbbiakban: veszélyes anyagokat).
(5) A központi ellátó szervezet parancsnoka selejtezi az
MH ÖHP parancsnok helyettes szakmai irányítása mellett
a lajstromban nem szereplő anyagokat, kivéve azokat,
amelyeket az MH ÖHP parancsnok helyettes a saját hatáskörében tartott meg.
(6) A HM FLÜ vezérigazgató selejtezi a HM FLÜ vagyoni nyilvántartásában lévő:
a) a nemzetközi vagyoni körben beszerzett, valamint a
K+F és a NATO Biztonsági Beruházási Program Nemzeti
Adminisztrációs Keret (NAK) terhére beszerzett anyagokat;
b) az elnyert pályázati forrásból beszerzett anyagokat. (7) A honvédelmi szervezet parancsnoka (vezetője) selejtezi:
a) a szervezet vagyoni nyilvántartásában lévő központi
ellátású, nem csereköteles anyagokat a központi ellátó
szervezet parancsnokának selejtezési hatáskörébe vont
anyagok, valamint a veszélyes anyagok kivételével;
b) a csapat költségvetési előirányzat terhére beszerzett,
nem csereköteles anyagokat.
(8) Az MH ÖHP parancsnok helyettes a selejtezési jogkörét részben, vagy egészben átruházhatja az anyagnem
szerint illetékes logisztikai, haditechnikai, hadtáp-, illetve
repülőmérnök műszaki főnöke részére.
(9) Az MH ÖHP parancsnok egyes kiemelt anyagok tekintetében intézkedhet a (7) bekezdés szerint tervezett selejtezés időpontjának előzetes felterjesztésére, egyeztetésére.
Az infrastrukturális gazdálkodás körébe tartozó
anyagok selejtezése 5. §
(1) Az MH ÖHP parancsnoka selejtezi a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) vezérigazgató és a HM FLÜ vezérigazgató egyetértésével az összetett anyagokat.
(2) A HM IÜ vezérigazgató selejtezi teljes körűen a
honvédelmi szervezet elhelyezési szakanyagnem felelősi
körébe tartozó anyagokat – ideértve a Szolgáltatási Szerződés keretében biztosított berendezést kiegészítő anyagokat is – kivéve az (1) bekezdés hatálya alá tartozó anyagokat.
Az egészségügyi gazdálkodás körébe tartozó anyagok
selejtezése 6. §
(1) Az MH ÖHP parancsnoka selejtezi a HM FLÜ vezérigazgató és az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ parancsnok (MH egészségügyi főnök) (a továbbiakban: MH HEK parancsnok) egyetértésével – a HM
HVKF helyettes javaslatát figyelembe véve – a HM
HVKF jóváhagyásával a lajstromban K és M eszközjellel
ellátott egészségügyi anyagokat.
(2) Az MH ÖHP parancsnoka selejtezi a HM FLÜ vezérigazgató és az MH HEK parancsnok és egyetértésével
az összetett anyagokat, kivéve az (1) bekezdés hatálya alá
tartozó anyagokat.
(3) Az MH HEK parancsnok selejtezi (1) és (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó anyagokat.
A SELEJTEZÉS SZABÁLYAI Összetett anyagok selejtezése 7. §
Összetett anyagokból pótlás nélkül:
a) logisztikai szakanyagot csak az MH ÖHP parancsnok
helyettes egyetértésével;
b) elhelyezési szakanyagot csak a HM IÜ vezérigazgató
egyetértésével;
c) egészségügyi szakanyagot csak az MH HEK parancs
nok egyetértésével
lehet kiselejtezni. A selejtezés előkészítése, végrehajtása
8. § Az MH ÖHP parancsnok helyettes által kijelölt anyagokról a leadó honvédelmi szervezetnek „Műszaki Állapot
Jegyzőkönyv”-et kell készíteni.
9. § (1) A honvédelmi szervezetnél lévő, selejtezésre javasolt anyagokat az anyagnem szerinti szakanyag raktárba le
kell adni.
(2) A központi selejtezésű, illetve csereköteles anyagokat be kell szállítani a központi ellátó szervezet raktárába.
A gazdaságosság figyelembevételével a selejtezésre jogosult a selejtezés helyszínét meghatározhatja.
(3) A selejtezésre váró anyagokat a használható anyagoktól elkülönítve kell tárolni.
10. § A selejtezést évente legalább egyszer, a leltározást megelőzően kell végrehajtani.
11. § (1) A selejtezés előkészítésére és végrehajtására – a selejtezésre tervezett anyagokat jól ismerő személyekből
álló – bizottságot kell kijelölni. A bizottságot a selejtezésre
jogosult honvédelmi szervezet parancsnoka (vezetője) parancsban jelöli ki.
(2) A bizottság feladata:
a) megvizsgálja, hogy a selejtezésre javasolt anyag javí
tása az elhasználtsági foka alapján már nem lehetséges,
vagy nem gazdaságos, valamint a selejtté válás nem szándékos rongálás, vagy gondatlan kezelés miatt következett be;
b) szándékos rongálás, vagy gondatlan kezelés megállapítása esetén meggyőződik arról, hogy a káreljárás lefolytatása megtörtént-e a felelős személyek ellen. Ennek elmulasztása esetén a bizottság köteles javaslatot tenni a káreljárás lefolytatására;
c) ellenőrzi a selejtezésre szánt eszközök mennyiségét;
d) átvizsgálja a teljességi jegyzék alapján megállapított
hiányokat igazoló okmányokat, szükség esetén javaslatot
tesz a káreljárás lefolytatására;
e) az MH ÖHP parancsnok helyettes által meghatározott
eszközök esetében ellenőrzi a csatolt műszaki állapot jegyzőkönyvet, illetve annak adatait;
f) amennyiben a selejtezésre váró anyag értékcsoportja
nem felel meg az okmányokban rögzített értékcsoportnak,
„Kategorizálási jegyzőkönyv”-et kell készíteni;
g) kitölti a „Selejtezési kimutatás”-t, amelyen javaslatot
tesz a kimutatáson szereplő anyagok további sorsára, csatolja hozzá a selejtezéssel összefüggő okmányokat és felterjeszti a selejtezésre jogosult részére.
(3) A selejtezésre kijelölt bizottság a jóváhagyott selejtezési kimutatás alapján szervezi és ellenőrzi:
a) a selejtezés végrehajtását;
b) a selejt anyag bontását;
c) a kiszerelt és használható anyagok bevételezését;
d) a hulladék anyagok megjelölését, csonkítását, anyag
fajtánkénti szétválogatását és nyilvántartásba vételét;
e) a környezetszennyező, sugárzó, mérgező, és kábító
szert tartalmazó anyagok, valamint a kábító hatású más készítmények megfelelő szintű elkülönítését, tárolását, átadását tárolásra, vagy megsemmisítésre.
(4) A bizottság az általa tett megállapításokért fegyelmi
és kártérítési felelősséggel tartozik, amelyet a hatályos
jogszabályok szerint kell megállapítani.
12. § Amennyiben a rendeltetésszerű használatra alkalmatlan
anyag selejtezése nem a honvédelmi szervezet parancsnoka (vezetője) hatáskörébe tartozik, a „Selejtezési kimutatás”-t a szükséges okmányokkal fel kell terjeszteni a selejtezésre jogosult részére és kérni kell az anyag selejtezését.
13. § (1) A selejtezésre jogosult a felterjesztett okmányok
alapján a gazdaságosság figyelembevételével:
a) a selejtezésre javasolt anyagok kiselejtezését előzetes
megtekintéssel, vagy anélkül jóváhagyhatja;
b) a selejtezésre javasolt anyagokat beszállíttathatja a
központi ellátó szervezet raktárába;
c) a selejtezést az általa kirendelt bizottság útján a helyszínen végrehajtathatja.
(2) A selejtezésre jogosult köteles intézkedni a kiselejtezett anyag további felhasználásáról, figyelemmel az
egyes eszközök tekintetében az állam- és szolgálati titok
betartására, megőrzésére.
14. § A selejt és hulladék anyagok kezelésére, tárolására,
hasznosítására, értékesítésére, ártalmatlanítására, megsemmisítésére külön rendelkezések irányadók.
15. § A selejtezések okmányolását a számviteli bizonylati
rendre vonatkozó utasításokban előírtak szerint kell végrehajtani.
16. § A kiselejtezett anyag nyilvántartásból történő kivezetésének okmánya a selejtezésre jogosult által jóváhagyott, a
selejtezést végrehajtó bizottság által aláírt, a szükséges okmányokkal alátámasztott selejtezési kimutatás.
17. § (1) A károkozás kapcsán selejtté vált anyagokat a káreljárás befejezéséig sérült állapotban meg kell tartani, bontást, értékesítést csak a vizsgálat lezárása után lehet végrehajtani.
(2) Káresemény kapcsán selejtté vált anyag selejtezését
a lefolytatandó káreljárás nem hátráltathatja. Ebben az
esetben a nyilvántartást „Szemletanúsítvány” kiadásával
kell módosítani.
Záró rendelkezések 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az anyagi-technikai tárgyi eszközök és készletek selejtezéséről és a selejtezési jogkörök szabályozásáról szóló
140/1993. (HK 23.) MH anyagi-technikai főcsoportfőnöki
intézkedés;
b) a katonai szervezetek által selejtíthető fegyverzettechnikai eszközökről és anyagokról szóló 18/1995.
(HK 19.) számú MH fegyverzettechnikai szolgálatfőnöki
intézkedés,
c) a kiképzéstechnikai eszközök és készletek selejtítéséről és a selejtítési jogkörökről szóló 144/1996. (HK 21.)
MH szárazföldi főcsoportfőnöki intézkedés;
d) a páncélos- és gépjárműtechnikai eszközök és készletek selejtezéséről és a selejtezési jogkörök szabályozásáról, valamint a kiselejtezett eszközök és készletek értékesítéséről szóló 17/1994. (HK 21.) MH páncélos- és gépjárműtechnikai szolgálatfőnöki intézkedés.
19. § Jelen utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül:
a) az MH ÖHP parancsnok anyagnemenként részlete
sen szabályozza az MH ÖHP parancsnok helyettes, a központi ellátó szervezet parancsnoka és a honvédelmi szervezet parancsnoka által selejtezhető eszközök körét, valamint a különböző anyagnemek speciális selejtezési szabályait;
b) a HM IIF főosztályvezető részletesen meghatározza a
rejtjelző és TEMPEST besorolású informatikai szakanyagok, az információvédelmi eszközök és a minősített elektronikus információt tároló adathordozók speciális kezelési, selejtezési, tárolási és megsemmisítési szabályait;
c) a HM IÜ vezérigazgató részletesen meghatározza az elhelyezési szakanyagok selejtezésének speciális szabályait;
d) az MH HEK parancsnok részletesen meghatározza az
egészségügyi szakanyagok selejtezésének speciális szabályait;
e) az MK KBH és az MK KFH a selejtezési szabályzatát
jóváhagyásra felterjeszti a honvédelemért felelős miniszter részére.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1611/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalással terhelt, de pénzügyileg 2012. június 30-ig nem teljesült, valamint a meghiúsult, továbbá a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § és
153. §-ában kapott felhatalmazás alapján engedélyezi a 2011. évi kötelezettségvállalással terhelt, de 2012. június 30-ig
pénzügyileg nem teljesült kötelezettségvállalással terhelt, illetve meghiúsult, valamint a kötelezettségvállalással nem
terhelt előirányzat-maradványok további intézkedésig fel nem használható összegéből az 1. melléklet szerinti
felhasználást és az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1377/2015. (VI. 9.) Korm. határozata a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program keretében megvalósuló infrastruktúra-fejlesztésekkel összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program (a  továbbiakban: Program) keretében
felújításra kerülő ingatlanok vonatkozásában egységes vagyonkezelési rendszert kell kialakítani, amely keretében
az érintett ingatlanok felújítás céljából a Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK) vagyonkezelésébe, majd
a  felújítást követően – a  vonatkozó jogszabályi feltételek teljesülése esetén – a  Magyar Természetjáró Szövetség
(a továbbiakban: MTSZ) hasznosításába kerülnek;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az NSK útján, az MTSZ-szel együttműködve készítsen részletes műszaki
beruházási programot a  Program I. ütemében érintett ingatlanok tekintetében, és ennek keretében mérje fel
az érintett ingatlanok műszaki állapotát és az abból fakadó fejlesztések ütemezett forrásigényét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet útján, az  érintett tulajdonosi
joggyakorló szervezetek együttműködése keretében dolgozzák ki az  1.  pont szerinti egységes vagyonkezelési
rendszer feltételeit;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. július 31.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az érintett európai uniós operatív programok éves fejlesztési kereteinek
felülvizsgálatakor, illetve tervezésekor a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon a  Program
I. üteme – 2.  pont szerint felmért forrásigényének – megvalósításához a  2015. és 2016. évben szükséges fedezet
rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Program I. ütemének végrehajtásához, illetve az érintett operatív programok
2015–2016. évi tervezéséhez igazodva
 5. egyetért azzal, hogy a  Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program keretében megvalósuló infrastruktúra
fejlesztésekről, valamint a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról szóló 1220/2014. (IV. 8.) Korm. határozat 4.  pontjában átcsoportosított 150,0 millió forint
2015. december 31-ig kerüljön felhasználásra és elszámolásra;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
6. visszavonja
a) a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Programmal kapcsolatos intézkedésekről szóló 1904/2013. (XII. 5.)
Korm. határozatot,
b) a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program keretében megvalósuló infrastruktúra-fejlesztésekről,
valamint a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról
szóló 1220/2014. (IV. 8.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2014. (X. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. október 1. napjától 2015. március
31. napjáig terjedő időtartamra dr. Guller Zoltánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Nemzeti Táboroztatási Koncepció kialakítása, valamint az Erzsébet-program fejlesztési
irányainak meghatározása, melynek érdekében
a) gondoskodik a Nemzeti Táboroztatási Koncepció bevezetéséhez szükséges hatástanulmányok elkészítéséről;
b) közreműködik a  Nemzeti Táboroztatási Koncepció, valamint az  Erzsébet-program jogszabályi hátterének
kidolgozásában és összehangolásában;
c) javaslatot tesz a  Nemzeti Táboroztatási Koncepció és az  Erzsébet-program keretein belül gazdaságosan és
hatékonyan működtethető ingatlanportfólió kialakítására, fejlesztésére;
d) részt vesz a Nemzeti Táboroztatási Koncepcióra és az Erzsébet-programra vonatkozó, finanszírozási javaslatok
kidolgozásában, koordinálja az ezen feladatok teljesítéséhez szükséges egyeztetéseket;
e) európai uniós források bevonását kezdeményezi a Nemzeti Táboroztatási Koncepció és az Erzsébet-program
hatékony működésének fejlesztése érdekében;
f ) az  Erzsébet-program nemzetközi megismertetése érdekében együttműködik a  szociális, szociálturisztikai,
valamint a gyermek- és ifjúságvédelmi célú nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a köznevelésért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
24/2010. (V. 13.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 185/2007. (VII. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatályba lépéséről.
A 185/2007. (VII. 18.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2007. július 18-i, 95. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról
 szóló megállapodás 11. cikk c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatályba lépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton átadott jegyzékben tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek
a Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső törvényi elő írásaiknak. A jelen Megállapodás a fent említett
jegyzékek közül az utóbbi kézhezvételének napján lép hatályba.”
Az első jegyzék dátuma: 2010. március 23.
A későbbi jegyzék kézhezvételének dátuma: 2010. április 28.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. április 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 185/2007. (VII. 18.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 185/2007. (VII. 18.) Korm.
rendelet 2. és 3. §-ai 2010. április 28-án-án, azaz kettőezer-tíz, április huszonnyolcadikán hatályba léptek.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
36/2017. (IX. 8.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti, szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozására irányuló Alapmegállapodás kihirdetéséről szóló 2017. LXXXIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi LXXXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. június 26-i 98. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és az Egészségügyi Világszervezet közötti, szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozására irányuló
Alapmegállapodás VI. Cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az  Alapmegállapodás határozatlan időre szól és harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy a  Kormány
és  a  Szervezet kölcsönösen értesítették egymást a  kötelezettségvállalást engedélyező belső eljárásaik sikeres
lezárásáról.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött értesítés
kézhezvételének napja: 2017. augusztus 29.
Az Alapmegállapodás hatálybalépésének napja: 2017. szeptember 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2017. évi LXXXIV. törvény 4.  § (3)  bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet közötti, szakmai tanácsadási együttműködési
kapcsolatok létrehozására irányuló Alapmegállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi LXXXIV. törvény 2. és 3.  §-a
2017. szeptember 28-án, azaz kettőezer-tizenhét szeptember huszonnyolcadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1206/2014. (IV. 1.) Korm. határozata Tatabánya és Esztergom térségének kiemelt járműipari központtá nyilvánításáról.
A Kormány – Tatabánya és Esztergom térségének és járműiparának hosszú távú fejlődése és versenyképességének növelése
érdekében –
 1. Tatabánya és Esztergom térségét kiemelt járműipari központtá nyilvánítja, és ezzel összefüggésben felhívja
a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
szakpolitikai hatáskörükben eljárva Tatabánya megyei jogú város, valamint Esztergom város térségében a gépipar és
elektronikai ipar fejlesztéséhez kapcsolódó intézkedéseket prioritásként kezelve lássák el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  következő európai uniós
programozási időszak (2014–2020.) tervezésekor, a  járműipar stratégiai jelentőségének érdekében, biztosítsák
az  1.  pont szerinti kiemelt járműipari központok fejlődéséhez szükséges feltételek koherens illeszkedését
a fejlesztéspolitikába.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2123/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a hazai orvostechnológiai ipar fejlesztéséről.
A Kormány a  Magyarországon 100 éve ipari termelést folytató, 2018-ban centenáriumát ünneplő, jelentős hazai innovációs
potenciállal bíró orvostechnológiai ipar fejlesztése érdekében felhívja
 1. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  hazai közfinanszírozott egészségügyi ellátórendszer orvostechnológiai
eszközszükségletét a 2018–2020. időszakra vonatkozóan mérje fel;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. május 1.
2. a nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával az  1.  pont szerinti felmérés
keretében az orvostechnológiai eszközök kínálati bázisának feltérképezése érdekében mérje fel azokat az innovatív,
hazai gyártóbázison fejlesztés alatt álló vagy már előállított orvostechnológiai termékeket, amelyek piacra vihetők
mind a hazai ellátó rendszerben, mind exportképes termékként;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. május 1.
3. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával a 2017/745 és a 2017/746 európai
parlamenti és tanácsi rendeletekben meghatározott termékazonosító és nyomon követési rendszer működtetése
érdekében készítsen ütemtervet és a bevezetéshez szükséges forrásokat mérje fel;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. október 31.
4. a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő
Részvénytársaság és a  szakmai szervezetek bevonásával vizsgálja meg azokat az  ágazatspecifikus eszközöket,
amelyek segítségével a hazai orvostechnológiai ágazat versenyképes termékeinek külföldi piacra történő eljuttatása
elősegíthető;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2018. május 1.
5. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával az  orvostechnológiai ipar
várható munkaerő-szükségletét figyelembe véve dolgozzon ki cselekvési tervet a  vonatkozó mérnökképzés és
szakképzés hiányterületeinek fejlesztésére, különös tekintettel a duális képzésre;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. október 31.
6. a katasztrófák elleni védekezésért való felelősségi körében eljáró belügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági
miniszter és az  emberi erőforrások minisztere bevonásával határozza meg a  szükségleteknek megfelelő
orvostechnológiai innovatív hazai fejlesztéssel és gyártással megvalósítható mobil biolabor rendszerigényeket, és
határozza meg az ehhez szükséges költségek és források nagyságát a meglévő keretek között;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. április 30.
7. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával vizsgálja meg az  ágazati
szereplők együttműködésének megerősítésével az  orvostechnológiai ipar fejlődése számára fontos inkubációs
feladatok várható költségeit, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter pedig tegyen javaslatot a  megvalósítás
módjára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. február 20.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1364/2015. (VI. 3.) Korm. határozata a KEOP-7.12.0/15-2015-0001 azonosító számú („Az ivóvízminőség-javító projektek műszaki-gazdasági előkészítéséhez szükséges szakmai háttér dokumentáció és adatállomány elkészítése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-7.12.0/15-2015-0001 azonosító számú, „Az ivóvízminőség-javító projektek műszaki-gazdasági
előkészítéséhez szükséges szakmai háttér dokumentáció és adatállomány elkészítése” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul a projekt támogatói okiratának kibocsátásához az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1272/2010. (XII. 8.) Korm. határozata az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. 2010. tőkejuttatásáról.
1. A Kormány – az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. biztonságos működése és a Magyar Fejlesztési Bankról szóló 2001. évi
XX. törvényben foglaltak meg valósítása érdekében – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 20 000 millió forint melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
A 20 milliárd Ft tőkejuttatásból 12 430 millió Ft a jegyzett tőkét növeli, 7 570 millió Ft pedig tőketartalékba kerül.
A tőkejuttatás egy összegben utalandó az MFB számlájára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: legkésőbb december 20.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2011. (III. 25.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál kormánytisztviselői jogviszony létesítését megelőző pszichikai alkalmassági vizsgálatok rendjéről.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82. § f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § e) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A munkaköri követelmények érvényre juttatása érdekében a kormánytisztviselői állomány pszichikai alkalmasságát
– jelen rendelet 3. mellékletében meghatározott, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál adathozzáférés szempontjából
védett munkakörök esetében – a kormánytisztviselői jogviszony létesítését megelőzően vizsgálni és minősíteni kell.
(2) A pszichikai alkalmasságot személyiségtesztek, teljesítmény- és képességtesztek, műszeres vizsgálatok, kompetencia
alapú vizsgáló eljárások és az exploráció komplex értékelése alapján, valamint – ha a vizsgált személy pszichés állapota
indokolja – kiegészítő vizsgálatok elvégzésével a vizsgálatot végző pszichológus minősíti.
(3) A pszichológiai szakterület szakirányító szerve a szakmai és módszertani előírások figyelembevételével biztosítja
az egységes szakmai elvek, módszerek és kritériumok érvényre juttatását. A pszichológiai kritériumokat és kizáró
okokat az 1. melléklet tartalmazza.
(4) A pszichikai alkalmassági vizsgálati tevékenységet a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális
Intézete (a továbbiakban: KEK) pszichológusai végzik, akik e tevékenységükben – jogszabály rendelkezésében és
szakmai előírásban foglaltak kivételével – nem korlátozhatók és nem befolyásolhatók.
(5) Az első fokú pszichikai alkalmasságvizsgálatok végzésére az illetékes alapellátó pszichológus, a II. fokú pszichikai
alkalmasságvizsgálatok végzésére a KEK kijelölt szervezeti egységének (a továbbiakban kijelölt szervezeti egység)
vezetője által erre kijelölt szakirányító pszichológus jogosult.
(6) A vizsgálatot végző pszichológus nem lehet a vizsgált személy Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója.
2. A pszichikai alkalmassági vizsgálat rendje 2. § (1) A felvételi pszichikai munkaköri alkalmassági vizsgálatok általános célja:
a) elősegíteni, hogy a legnagyobb valószínűséggel alkalmas személyek kapjanak kormánytisztviselői kinevezést
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal egyes munkaköreibe;
b) annak elbírálása, hogy a vizsgált személy megfelel-e az adott munkakörben, beosztásban és munkahelyen
végzett tevékenység pszichológiai alkalmassági követelményeinek, valamint alkalmas-e a munkaköri
követelményekből adódó fokozott megterheléssel és igénybevétellel járó tevékenységek elvégzésére.
3. § (1) A felvételi pszichikai alkalmassági vizsgálat lefolytatását az illetékes személyügyi szerv vezetője írásban kezdeményezi
a kijelölt szervezeti egység vezetőjénél.
(2) Az alkalmassági vizsgálatot kérő szerv személyügyi szakterülete gondoskodik arról, hogy a vizsgálatra küldött
személlyel kapcsolatos minden előzményi adat a vizsgálatot végző pszichológus rendelkezésére álljon.
(3) A felvételi pszichikai alkalmassági vizsgálat konkrét időpontját a kijelölt szervezeti egység vezetője jelöli ki azzal, hogy
a vizsgálatot az erre irányuló kezdeményezés kijelölt szervezeti egységhez történt megérkezésétől számított 30 napon
belül be kell fejezni.
(4) A pszichikai alkalmassági vizsgálaton való részvételre senkit sem lehet kötelezni. A hivatalból kezdeményezett
pszichikai alkalmassági vizsgálatokat az önkéntesség biztosítása mellett kell, illetve lehet elvégezni.
(5) A vizsgálatot végző a vizsgálat megkezdése előtt ellenőrzi a vizsgálatra rendelt személy személyazonosságát, aláíratja vele
a vizsgálatba beleegyező – 4. melléklet szerinti – nyilatkozatot, valamint tájékoztatja a vizsgálat céljáról, menetéről, várható
időtartamáról.
(6) A vizsgált személy a pszichikai alkalmassági vizsgálat megkezdése előtt minden esetben írásban nyilatkozik arról, hogy
a) beleegyezését adja a pszichikai alkalmassági vizsgálat elvégzéséhez,
b) vállalja, hogy a vizsgálat során együttműködik a vizsgálatot végző pszichológussal és pszichológiai asszisztenssel,
illetve az ő utasításaik alapján jár el,
c) hozzájárul ahhoz, hogy a vizsgálat során keletkező személyes és különleges adatait a vonatkozó törvények alapján
a kijelölt szervezeti egység kezelje,
d) hozzájárul, hogy a vizsgálat eredményeként készült alkalmassági minősítést a munkáltatói jogkört gyakorló
vezető megismerje.
(7) A vizsgált személyt a pszichikai alkalmassági vizsgálat megkezdése előtt írásban – a 4. melléklet szerinti
nyomtatványon – tájékoztatni kell
a) arról, hogy a pszichikai alkalmassági vizsgálatot végző személyt és az alkalmasság tárgyában döntést hozó
személyeket szakmai titoktartási kötelezettség terheli;
b) a keletkezett vizsgálati dokumentáció tárolására, kezelésére vonatkozó előírásokról;
c) arról, hogy a pszichikai alkalmassági vizsgálat eredményét követően a 4. § (1) bekezdése szerint elkészült
szöveges értékelés személyi anyagához nem csatolható és a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 34/A. §-a szerinti minősítéséhez nem használható fel;
d) arról, hogy a pszichikai alkalmassági vizsgálat eredményét követően a 4. § (1) bekezdése szerint elkészült
szöveges értékelésről másolatot kérhet.
(8) Ha a pszichikai alkalmassági vizsgálat során a vizsgálatot végző pszichológus olyan rendellenességre utaló jelet
tapasztal, amely az 1. § (2) bekezdésben meghatározott vizsgálatok segítségével nem tisztázható, akkor további
kiegészítő vizsgálatot, illetve vizsgálatokat kell végezni. Pszichiátriai megbetegedés gyanúja esetén további
vizsgálatokat kizárólag pszichiáter szakorvos végezhet.
(9) A pszichikai alkalmassági vizsgálat lezárultával a pszichológus részletesen tájékoztatja a vizsgált személyt
az eredményről, és a meghozott minősítésről, továbbá a „Pszichikai követelményeknek nem felelt meg” minősítés
esetén a jogorvoslati lehetőségről.
(10) Aki a számára előírt pszichikai alkalmassági vizsgálaton nem vett részt, a vizsgálatba nem egyezik bele, vagy
az alkalmassági vizsgálatot véleményező pszichológus döntése alapján a megjelölt munkakörre „Pszichikai
követelményeknek nem felelt meg”, kormánytisztviselői állományba nem vehető fel.
3. Az alkalmasság minősítése 4. § (1) A pszichikai alkalmassági vizsgálat eredményéről a vizsgálatot végző pszichológus szöveges értékelést készít.
A szöveges értékelés alapján a vizsgált személy alkalmasságáról szóló döntést a vizsgálatot végző pszichológus hozza
meg, aki a döntés szakmai megalapozottságáért személyében felelős.
(2) A vizsgált személy alkalmasságáról szóló döntést (alkalmassági minősítés) a pszichikai alkalmassági vizsgálat
elvégzését követő három munkanapon belül írásba kell foglalni.
(3) A felvételi pszichikai alkalmassági vizsgálat során adható minősítések:
a) „Pszichikailag alkalmas” (PAS),
b) „Pszichikai követelményeknek nem felelt meg” (PNMF).
(4) A minősítést a 2. melléklet szerinti formanyomtatványra kell rávezetni.
(5) A kijelölt szervezeti egység az alkalmassági minősítést írásban közli az illetékes munkáltatói jogkört gyakorló
vezetővel. 5. § (1) A felvételi pszichikai alkalmassági vizsgálaton kiadott jogerős minősítés 1 évig érvényes. Ha ezen időtartam alatt nem
történik meg a „PAS” minősítést szerzett személy felvétele, ismételten le kell folytatni a teljes felvételi pszichikai
alkalmassági vizsgálatot.
(2) Az a személy, aki a felvételi pszichikai alkalmassági vizsgálat során „Pszichikai követelményeknek nem felelt meg”
minősítést szerzett, legkorábban a jogerős minősítés időpontjától számított 1 év elteltével vehet részt ismét a felvételi
pszichikai alkalmassági vizsgálaton.
4. Jogorvoslati lehetőség 6. § (1) Ha a vizsgált személy az első fokú alkalmassági minősítéssel nem ért egyet, akkor a minősítés kézhezvételétől
számított tizenöt naptári napon belül a kijelölt szervezeti egység vezetőjéhez írásban előterjesztett kérelem útján
kezdeményezheti annak felülvizsgálatát.
(2) A kijelölt szervezeti egység vezetője által kijelölt szakirányító pszichológus a kérelem beérkezésétől számított
30 naptári napon belül másodfokon megvizsgálja az érintett személy pszichikai alkalmasságát.
(3) A másodfokú pszichikai alkalmassági vizsgálat elvégzésében és a minősítés meghozatalában nem vehet részt
az a pszichológus, aki a kifogásolt alkalmassági minősítést megalapozó vizsgálatot elvégezte.
(4) A másodfokú vizsgálatot követően jogorvoslati lehetőség nincs.
5. A pszichikai alkalmassági vizsgálat során keletkezett dokumentációval kapcsolatos nyilvántartás
és adatvédelem
7. § (1) Az egészségügyi és személyazonosító adatok kezelése és feldolgozása során biztosítani kell az adatok biztonságát
véletlen vagy szándékos megsemmisítéssel, megsemmisüléssel, megváltoztatással, károsodással, nyilvánosságra
kerüléssel szemben, továbbá, hogy azokhoz illetéktelen személy ne férjen hozzá.
(2) A kijelölt szervezeti egységnél keletkezett vizsgálati dokumentációt bizalmasan kell kezelni, az csak a kijelölt szervezeti
egység területén, zárt lemezszekrényben tárolható, személyi anyaghoz nem csatolható, a Ktv. 34/A. § szerinti
minősítéshez nem használható fel, és arról másolat kizárólag a vizsgált személy kérésére, annak részére készíthető.
(3) A kijelölt szervezeti egység adatai más nyilvántartásokkal nem kapcsolhatók össze, a kijelölt szervezeti egységnél
a lefolytatott pszichikai alkalmassági vizsgálatok során keletkező dokumentáció elektronikus elkészítése és tárolása
céljából üzemeltetett informatikai eszközök hálózatra nem csatlakoztathatók.
(4) A pszichikai alkalmassági vizsgálatot végző személyt és az alkalmasság tárgyában döntést hozó személyeket szakmai
titoktartási kötelezettség terheli. A titoktartási kötelezettség kiterjed a betekintésre jogosultakra, valamint mindazon
személyekre, akik bármilyen formában az adatok birtokába jutnak.
(5) A pszichikai alkalmassági vizsgálat során keletkezett adatok belső szervhez, szervezeti egységhez, egyéb
intézményhez nem továbbíthatók, kivéve, ha ezt törvény elrendeli.
8. § (1) Amennyiben az alkalmassági minősítés 6. § szerinti felülvizsgálatát az arra jogosult nem kezdeményezte, a pszichikai
alkalmassági vizsgálat során keletkezett dokumentációt a kijelölt szervezeti egység az alkalmassági minősítés
közlésének napjától számított tizenötödik napon megsemmisíti.
(2) Amennyiben az arra jogosult az alkalmassági minősítés felülvizsgálatát kezdeményezte, a kijelölt szervezeti egység
a pszichikai alkalmassági vizsgálat során keletkezett dokumentációt a felülvizsgálat eredményének közlése napjáig
őrzi meg, majd azt haladéktalanul megsemmisíti.
9. § (1) A megsemmisítést megelőzően a kijelölt szervezeti egység a megsemmisítendő iratokról tételes jegyzőkönyvet készít.
A jegyzőkönyv tartalmazza
a) az irat sorszámát, keletkezésének időpontját;
b) a vizsgált személy nevét;
c) a pszichikai alkalmassági vizsgálatot kezdeményező szerv, szervezeti egység megjelölését;
d) a megsemmisítés időpontját;
e) a megsemmisítést végző pszichológus aláírását.
(2) Az iratanyagot a Nemzeti Adó- és Vámhivatal belső adatvédelmi felelősének jelenlétében a kijelölt szervezeti
egységnél, bezúzással kell megsemmisíteni. A megsemmisítést követően a belső adatvédelmi felelős a jegyzőkönyvet
aláírásával hitelesíti.
(3) Az elektronikusan elkészített és tárolt dokumentációt a 8. § szerinti határidőn belül a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
mindenkor hatályos Informatikai Biztonsági Szabályzatában foglaltak szerint kell megsemmisíteni. A megsemmisítést
megelőzően az (1) bekezdés a) pontja szerint jegyzőkönyvet kell készíteni.
6. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnál a közszolgálati jogviszony létesítését megelőző pszichikai alkalmassági
vizsgálatokról szóló 29/2008. (XI. 7.) PM rendelet hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter