type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
43/2003. (III. 31.) Korm. rendelete az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. III. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi
III. törvény (a továbbiakban: Tv.) 13. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az Állambiztonsági
Szolgálatok Történeti Levéltára (a továbbiakban: Levéltár) illetékességi körébe tartozó iratok egyesítéséhez szükséges szabályozási, szervezési és költségvetési feltételek
megteremtése érdekében a következőket rendeli el:
Az iratok felülvizsgálata 1. § (1) A Tv. hatálya alá tartozó irat (irategyüttes) és nyilvántartás (a továbbiakban együtt: irat) minősítésének felülvizsgálatakor, ha az irat adattartalma a Tv. 2. §-a (3) bekezdésének d)—h) pontjaiban meghatározott körbe tartozik, a felülvizsgálatot végző iratkezelő szerv vezetője a
döntés meghozatala előtt jogosult az irat tárgya szerint
illetékes miniszter vagy más, az államtitokról és a szolgálati
titokról szóló 1995. évi LXV. törvény (a továbbiakban:
Ttv.) alapján minősítési jogkört gyakorló személy állásfoglalását kérni a tekintetben, hogy az adat minősítésének
megszüntetése sérti vagy veszélyezteti-e a Magyar Köztársaságnak a Ttv. 3. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
érdekeit.
(2) A minősítési jogkör gyakorlója 15 napon belül köteles álláspontjáról tájékoztatni a hozzá megkereséssel forduló iratkezelő szerv vezetőjét.
2. § A Tv. 12. §-ának (2) bekezdése alapján a minősítő azon
minősített iratok tekintetében is elvégzi a felülvizsgálati
eljárást, amelyek az egyes fontos, valamint közbizalmi és
közvélemény-formáló tisztségeket betöltő személyek
ellenőrzéséről és a Történeti Hivatalról szóló 1994. évi
XXIII. törvény alapján a Történeti Hivatal kezelésébe kerültek. Az ily módon felülvizsgált iratokról nem kell a 3. §
(2) bekezdésében és a 6. §-ban meghatározott jegyzékeket
elkészíteni.
Az iratátadás felügyelete 3. § (1) Az iratok Levéltár részére történő átadását a Tv.
12. §-ának (1) bekezdése alapján megalakult iratátadást
felügyelő bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ellenőrzi.
(2) A Tv. 12. §-ának (2) bekezdése alapján az iratok
minősítésének felülvizsgálatát folytató iratkezelő szervek
a Tv. 12. §-ának (4) bekezdésében meghatározott azon iratok
jegyzékét, amelyek minősítését a minősítő fenntartotta, a
Levéltár részére történő átadással egyidejűleg a Bizottságnak is megküldik. Az iratjegyzékben feltüntetendő adatok körét az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az iratkezelő szerv köteles biztosítani, hogy a Bizottság a jegyzékben feltüntetett iratokba betekinthessen.
(4) A Bizottság az irat minősítése fenntartásának indokairól szóbeli tájékoztatást kérhet az iratkezelő szerv illetékes munkatársától.
4. § (1) A Bizottság, amennyiben az irat minősítésének fenntartását a Tv. 2. §-ának (2) és (3) bekezdésében meghatározott adattartalmú irat tekintetében nem tartja indokoltnak, ezt írásban jelzi az iratkezelő szerv vezetőjének.
(2) Ha a Bizottság írásbeli jelzése a megtekintett iratban
szereplő minősített adatot is tartalmaz, azon fel kell tüntetni a megtekintett irat minősítését és minősítőjét.
(3) Az iratkezelő szerv vezetője a Bizottság jelzése alapján a hivatkozott irat minősítését újból felülvizsgálja és a
felülvizsgálat eredményéről a Bizottságot tájékoztatja. Ha
az iratkezelő szerv vezetője a Bizottság jelzése ellenére
fenntartja az adat minősítését, arról tájékoztatni köteles az
illetékes minisztert.
5. § (1) A Bizottság az iratkezelő szervnél végzett ellenőrzésről jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyv tartalmazza
az ellenőrzés helyét, idejét, az ellenőrzött iratkezelő szerv
megnevezését, a megtekintett iratok azonosításához szükséges adatokat, illetve az ellenőrzés során észlelteket.
Amennyiben az ellenőrzés alapján a Bizottság jelzéssel élt,
ezt a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. A jegyzőkönyvet a
Bizottság tagjai és az iratkezelő szerv jelen lévő munkatársa írják alá.
(2) A jegyzőkönyv két példányban készül. Az egyik példányt az iratkezelő szervnek át kell adni. A minősített
adatot tartalmazó jegyzőkönyv elkészítésénél a Ttv. rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
Az iratok átadása a Levéltárnak 6. § A Levéltár részére átadásra kerülő iratokról az iratkezelő szerv jegyzéket készít. Az iratjegyzékben feltüntetendő adatok körét a 2. számú melléklet tartalmazza.
7. § (1) Az iratátadásról a Levéltárat az iratkezelő szerv az
átadás napját legalább 8 nappal megelőzően írásban tájékoztatja, egyúttal megküldi az átadásra kerülő iratok jegyzékét.
(2) Az iratok Levéltárba történő biztonságos szállításáról az iratkezelő szerv gondoskodik.
8. § (1) A Levéltár részére átadásra kerülő iratokról készült
jegyzék egy példányát a Bizottságnak is meg kell küldeni,
egyidejűleg tájékoztatni kell az átadás helyéről és időpontjáról.
(2) A Bizottság az iratok átadásánál jelen lehet.
A külön jegyzék tartalma, ellenőrzése és jóváhagyása 9. §
(1) Az iratkezelő nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója a Tv. 12. §-ának (5) bekezdése alapján összeállított
külön jegyzéket az abban feltüntetett iratok keletkezési
ideje szerint a Tv. 12. §-ának (6)—(8) bekezdéseiben meghatározott határidőig köteles a Legfelsőbb Bíróság kijelölt
bírájának átadni.
(2) A külön jegyzékben feltüntetendő adatok körét a
3. számú melléklet tartalmazza.
10. § A Legfelsőbb Bíróság kijelölt bírája a külön jegyzék
jóváhagyására irányuló eljárása során szóban vagy írásban
tájékoztatást kérhet az iratkezelő szerv illetékes munkatár
sától az egyes iratok külön jegyzékbe történő felvételének
indokairól. Amennyiben az a kijelölt bíró döntéséhez szükséges — írásbeli megkeresése alapján — az iratkezelő nemzetbiztonsági szolgálat köteles biztosítani részére az érintett iratokba és az iratokra vonatkozó nyilvántartási adatokba történő betekintést.
11. § (1) A Legfelsőbb Bíróság kijelölt bírája a külön jegyzék
jóváhagyásáról jegyzőkönyvet készít, és azt jóváhagyási
záradékkal látja el.
(2) Azon irat tekintetében, amelynek a külön jegyzékbe
történő felvételét — a Tv. 12. §-ának (5) bekezdésében
meghatározott ok hiányában — a Legfelsőbb Bíróság kijelölt bírája nem hagyja jóvá, a Tv. hatálya alá tartozó egyéb
iratokra vonatkozó szabályok szerint kell eljárni.
Az iratátadást felügyelő bizottság működése 12. § (1) A Bizottság a Tv. 12. §-ának (1) bekezdésében meghatározott feladata ellátása és iratbetekintési jogosultsága
gyakorlása során testületként jár el, döntéseit tagjainak
többségi szavazatával hozza.
(2) A Bizottság tagjai az általuk megismert adatok kezelése során a Tv., a Ttv. és a köziratokról, a közlevéltárakról
és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi
LXVI. törvény előírásainak betartásával kötelesek eljárni.
13. § A Bizottság tagjai az iratátadás felügyelete során az
iratkezelő szervek objektumaiba az iratkezelő szerv működési rendjének betartásával, munkaidőben beléphetnek.
14. § Az iratkezelő szervek kötelesek biztosítani a Bizottság
tagjai számára a Tv. 12. §-ának (1) bekezdésében meghatározott feladata ellátásához szükséges feltételeket.
15. § (1) A Bizottság tagja a Tv.-ben meghatározott feladatai
ellátásáért havonta a mindenkori köztisztviselői illetményalap tízszeres összegének megfelelő tiszteletdíjra, továbbá
a feladat ellátásával felmerülő költségek fedezetére havonta
25 000 Ft költségátalányra jogosult.
(2) A Bizottság elhelyezéséről és működésének egyéb
feltételeiről a Miniszterelnöki Hivatal gondoskodik.
16. § A Bizottságnál a működése során keletkezett dokumentumokat az iratok átadásáról készített jelentéssel együtt
kell kezelni, és azokat a jelentés elkészítését követő
30. napig át kell adni az Országgyűlés irattárának.
Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet 2003. április 1-jén lép hatályba. Ezzel
egyidejűleg hatályát veszti
a) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-ának 2. pontjában
az ,,a XXXIV. fejezetnél a Történeti Hivatal elnöke’’
szövegrész;
b) a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal felügyeletéről,
feladat- és hatásköréről szóló 61/1999. (IV. 21.) Korm.
rendelet 2. §-ának (3) bekezdésében az ,, , a Történeti
Hivatal’’ szövegrész.
(2) A központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerének kialakításáról, valamint a Miniszterelnökség
Központi Üdülési és Oktatási Főigazgatósága létrehozásáról és feladatairól szóló 129/1999. (VIII. 24.) Korm. rendelet mellékletében a ,,Történeti Hivatal’’ helyébe az
,,Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára’’ lép.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1007/2004. (II. 12.) Korm. határozata az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvételről és az ehhez kapcsolódó kormányzati koordinációról.
I. Az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében történő
magyar részvétel általános szabályai
1. Az Európai Unió döntéshozatali eljárásában képviselendő magyar hivatalos álláspont (a továbbiakban: tárgyalási álláspont) kialakítására irányuló eljárásra a kormányzati döntés-előkészítés általános szabályait az e határozatban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. Ez a határozat az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter feladat- és hatáskörére, valamint az Integrációs Kabinetre vonatkozó szabályok figyelembevételével alkalmazandó.
3. Az Európai Unió döntéshozatali eljárásában képviselendő tárgyalási álláspont kialakításának fórumai: az
Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság szakértői
csoportjai (a továbbiakban: szakértői csoport), az Európai
Koordinációs Tárcaközi Bizottság, a közigazgatási államtitkári értekezlet, az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter (a továbbiakban:
tárca nélküli miniszter) által külön jogszabályban foglaltak
szerint lefolytatott tárcaközi vagy miniszteri szintű egyeztetés, az Integrációs Kabinet és a Kormány.
4. A Külügyminisztérium Integrációs és Külgazdasági
Államtitkársága (a továbbiakban: KÜM-IKÁT) az Európai Unió intézményeitől beérkező iratokat (a továbbiakban: uniós tervezetek) a tárgyalási álláspont kialakítása
céljából elektronikus formában a szakértői csoportokhoz
továbbítja. Az uniós tervezeteket egyidejűleg elektronikusan megküldi a tárca nélküli miniszter hivatala, a Miniszterelnöki Hivatal, az Igazságügyi Minisztérium és a Pénzügyminisztérium részére is.
5. E határozat rendelkezéseit az Európai Bizottság
mellett tagállami részvétellel működő bizottságokban képviselendő álláspont kialakítására és képviseletére is megfelelően alkalmazni kell.
II. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság 6. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság
(a továbbiakban: EKTB) feladata — a kül- és biztonságpolitikai kérdések kivételével — a kormányzati integrációs
politika, valamint az európai uniós tagságból fakadó feladatok előkészítése, koordinálása, végrehajtása és ellenőrzése, továbbá az uniós döntéshozatalban képviselendő tárgyalási álláspontok előkészítése, kidolgozása és — jogszabály vagy kormányhatározat eltérő rendelkezése hiányában — annak meghatározása. A kül- és biztonságpolitikai
kérdésekkel kapcsolatos politika alakításáért a külügyminiszter felel. Az erre irányuló tevékenységéről a külügyminiszter képviselője tájékoztatja az EKTB-t.
7. A politikai, gazdasági, költségvetési vagy társadalmi
jelentőségénél fogva a magyar érdekek szempontjából kiemelkedő jelentőségű vagy a kormányzat általános integrációs politikája szempontjából meghatározó fontosságú kérdéseket (a továbbiakban: stratégiai kérdések) — a 31. pontban
foglaltak szerint — az Integrációs Kabinet, illetve szükség szerint a Kormány elé kell terjeszteni.
8. Az EKTB elnöke a tárca nélküli miniszter, helyettes
vezetője a KÜM-IKÁT vezetője. Az EKTB tagjai a közigazgatási államtitkári értekezleten képviselettel rendelkező minisztériumok (országos hatáskörű szervek) és a tárca
nélküli miniszterek hivatalai integrációs kérdésekért felelős egy-egy vezető köztisztviselője (a továbbiakban:
EKTB-tag).
9. Az EKTB üléseinek állandó meghívottja a miniszterelnök kabinetfőnökének, a Miniszterelnöki Hivatal általános politikai államtitkárának, valamint a koalíciós egyeztetésért felelős államtitkárának képviselője. A feladatkörét érintő napirendi pontok esetében az EKTB ülésének
tagja az országos hatáskörű szerv vezetője, a kormánybiztos, valamint a Magyar Nemzeti Bank alelnöke.
Az EKTB ülésére az EKTB elnöke más személyt is meghívhat.
10. Az EKTB-tagot a miniszter vagy az országos hatáskörű szerv vezetője jelöli ki. Az EKTB-tag gondoskodik a
minisztérium (országos hatáskörű szerv) európai integrációs feladatainak egységes képviseletéről, összehangolja
a minisztérium első helyi felelősségével működő szakértői
csoportok munkáját, továbbá képviseli a minisztériumot
(országos hatáskörű szervet) az EKTB-ben. Az EKTB
tagot felhatalmazással rendelkező köztisztviselő helyettesítheti.
11. Az EKTB hetente legalább egyszer egyeztető ülést
tart, amelynek elsődleges feladata az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) üléseit előkészítő Állandó
Képviselők Bizottsága (a továbbiakban: COREPER) és az
egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok ülésén képviselendő tárgyalási álláspontok meghatározása. Az EKTB
a COREPER és az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok ülésén szereplő minden napirendi ponthoz tárgyalási álláspontot, illetőleg — a 7. pont szerinti stratégiai kérdésekben — tárgyalási álláspont-javaslatot határoz meg.
Az álláspont-javaslat elfogadására — a 31. pontban foglaltak megfelelő alkalmazásával — kormány-előterjesztést
kell benyújtani. A tárgyalási álláspont tervezetének elkészítésért — a miniszteriális felelősség figyelembevételével — a szakértői csoport, beterjesztéséért a szakértői
csoport vezetője és az első helyi felelős minisztérium
EKTB-tagja a felelős. Az EKTB ülésének összehívását a
Kormány és az EKTB bármely tagja is kezdeményezheti.
12. Az EKTB a Tanács ülése előtt előkészítő ülést tart.
A Tanács különböző formációinak előkészítéséért a
miniszterek az 1. számú mellékletben foglalt felelősségi
rendnek megfelelően, és a jelen határozat rendelkezéseinek megtartásával felelnek. A Tanács ülésén képviselendő
álláspontot az első helyi felelős minisztérium EKTB-tagja
az EKTB elé terjeszti.
13. Az Európai Tanács üléseinek előkészítéséről a külügyminiszter az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszterrel együttműködésben
gondoskodik.
14. Az EKTB titkársági feladatainak ellátásáról — így
különösen az ülésanyagok összeállításáról és a résztvevőknek történő megküldéséről, a szakértői csoportok nyilvántartásáról — a KÜM-IKÁT gondoskodik. Az EKTB
Titkársága a tárgyalási álláspontok tervezeteit a Magyar
Köztársaság Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének (a továbbiakban: Állandó Képviselet) megküldi.
15. Az EKTB ülését — az EKTB elnökének irányításával — az EKTB Titkársága hívja össze és szervezi.
Az EKTB ülésének napirendjét — az EKTB-tagjai javaslatainak figyelembevételével és az EKTB elnökének jóváhagyásával — az EKTB Titkársága határozza meg, igazodva
az Európai Unió döntéshozatali rendjéhez, valamint az
Európai Tanács, a Tanács és egyéb előkészítő testületeinek
munkatervéhez.
16. Az EKTB üléseiről emlékeztető készül. A vitás kérdések tekintetében az emlékeztető — szükség szerint —
tartalmazza a kisebbségi véleményt. Az emlékeztető elkészítéséről és az érintettek részére történő megküldéséről
— az ülést követő két munkanapon belül — az EKTB
Titkársága gondoskodik.
17. Az EKTB működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
III. A szakértői csoport 18. A Kormány a kormányzati integrációs politika,
valamint az európai uniós tagságból fakadó feladatok előkészítésére, a közösségi politikák alakulásának követésére
és a szükséges kormányzati intézkedések koordinálására
szakértői csoportokat hoz létre. A szakértői csoportok
listáját a határozat 2. számú melléklete tartalmazza.
19. A szakértői csoport tagjai a téma szerint első helyi
felelős és társfelelős minisztérium, illetve országos hatáskörű szerv, továbbá a Külügyminisztérium, az Igazságügyi
Minisztérium és a Pénzügyminisztérium (horizontális tárcák), valamint az Állandó Képviselet (illetékes) köztisztviselői. A tárca nélküli miniszter hivatalának és a Miniszterelnöki Hivatal képviselői jogosultak részt venni a szakértői csoportban. A szakértői csoport vezetője engedélyezheti más érdekelt államigazgatási szerv képviselőinek részvételét a szakértői csoport munkájában. Vita esetén a részvétel kérdésében az EKTB dönt.
20. A szakértői csoport vezetőjét az első helyi felelős
miniszter vagy országos hatáskörű szerv vezetője jelöli ki,
és gondoskodik a szakértői csoport működéséhez szükséges munkafeltételek biztosításáról. A szakértői csoport
vezetőjének feladata a szakértői csoport munkájának irányítása és összehangolása, a tanácsi munkacsoportokban
részt vevő szakértői csoporttag kijelölése, a tárgyalási álláspontok egyeztetése, a tárgyalási álláspontra vonatkozó
egyeztetett javaslat kialakítása, valamint — az első helyi
felelős minisztérium EKTB-tagjával együttműködve —
az egyeztetett tárgyalási álláspont tervezetek EKTB napirendre vételének kezdeményezése és benyújtása.
21. A szakértői csoport tagjai között szakmai kérdésekben a feladatmegosztás a kormányzati feladat- és hatáskörmegosztás általános rendjéhez igazodik. Ehhez igazodva a
szakértői csoport tagja felel a tárgyalási álláspont alapjavaslatának kidolgozásáért minden tanácsi formációban
képviselendő tárgyalási álláspont kialakítása esetén.
A szakértői csoport szükség esetén szakértői alcsoportot
hozhat létre. A szakértői csoport működésére vonatkozó
részletes szabályokat az EKTB ügyrendje határozza meg.
22. A közösségi vívmányok hazai jogrendszerbe való
átültetése érdekében szükséges intézkedéseket a felelős
minisztérium az illetékes szakértői csoporttal egyeztetve
készíti elő.
23. Az egyéb tanácsi előkészítő-bizottságok ülésén képviselendő tárgyalási álláspont kialakítása érdekében az első helyi felelős minisztérium — jelen határozat rendelkezéseinek megtartásával — tárcaközi egyeztetést folytathat,
melynek eredményéről tájékoztatja az EKTB-t. A 27. pont
alá tartozó kérdések esetében a tárgyalási álláspontokat
jóváhagyásra az EKTB elé terjeszti.
IV. A tárgyalási álláspont kialakítása 24. Az Európai Unió döntéshozatali eljárásában képviselendő tárgyalási álláspont tervezetét véleménynyilvánítás céljából, határidő megjelölésével a szakértői csoport
vezetője a szakértői csoport tagjainak megküldi. Határidőn belüli válasz hiánya az egyetértés kifejezését jelenti.
25. A tárgyalási álláspont tervezetének tartalmaznia
kell a pontosan megfogalmazott álláspontot és annak rövid
indoklását, továbbá a jogszabály várható költségvetési hatásait és — ha a tárgyalási álláspont meghatározásához
szükséges — a társadalmi, gazdasági hatásainak, valamint
az abból következő jogalkotási, intézményfejlesztési feladatoknak a bemutatását. A tárgyalási álláspont tervezet
angol nyelven tartalmazza a felszólalási javaslatot és annak
indokolását. Azokat a vitás kérdéseket, amelyekben nem
alakult ki egyetértés — az eltérő vélemények ismertetésével — döntéshozatalra alkalmas módon be kell mutatni az
álláspont tervezetben.
26. A tanácsi munkacsoportokban képviselendő tárgyalási
álláspontot a szakértői csoport szintjén kell meghatározni,
kivéve a következő pontban meghatározott eseteket.
27. Az EKTB ülésére be kell nyújtani a tárgyalási álláspont tervezetet, ha
a) a tanácsi munkacsoportokban képviselendő tárgyalási álláspont tekintetében a szakértői csoportban az egyeztetések ellenére véleményeltérés maradt fenn,
b) a kérdés a Tanács, a COREPER vagy a Tanácsot
előkészítő egyéb bizottság soron következő ülésének napirendjén szerepel,
c) az álláspont meghatározása a Kormány hatáskörébe
tartozó ügyben szükséges,
d) a c) pontban foglalt esetkörön kívül stratégiai jelentőségű tárgyalási álláspontra vonatkozó, az Integrációs
Kabinet vagy szükség esetén a Kormány döntését igénylő
kérdést érint.
28. Napirendre csak az e határozatban foglalt követelmények — ideértve a határozat 1. pontja folytán alkalmazandó általános ügyrendi és jogalkotási előírásokat is —
megtartásával benyújtott tárgyalási álláspont tervezete
tűzhető.
29. A szakértői csoport egyhangú javaslata esetén az
EKTB a tárgyalási álláspont tervezetek elfogadásáról vita
nélkül is határozhat.
30. A Tanács üléseit előkészítő speciális bizottságokban képviselendő álláspont kialakítására — ha az EKTB
soros ülésén ez nem lehetséges — az EKTB elnökének
egyetértésével, az EKTB Titkárságának egyidejű írásbeli
tájékoztatása mellett kerül sor.
31. A 7. pontban meghatározott — az uniós tagság
stratégiai kérdéseiről szóló, a tárgyalási álláspontnak az
EKTB-ben való megtárgyalását követően készítendő —
előterjesztést az illetékes szakminiszter, a külügyminiszter
és a tárca nélküli miniszter közösen nyújtja be. Az előterjesztéshez csatolni kell az EKTB vonatkozó ülésének jegyzőkönyvét. Az Integrációs Kabinet, illetőleg a Kormány
részére benyújtott előterjesztést előzetesen a közigazgatási
államtitkári értekezlet is megtárgyalja.
V. A tárgyalási álláspont képviselete
és az információáramlás
32. A tárgyalási álláspontok képviseletéről az érintett
miniszterek, az általuk kijelölt személyek és az Állandó
Képviselet — az EKTB-vel együttműködve, e határozat
rendelkezései szerint — gondoskodnak.
33. Az EKTB Titkársága gondoskodik az EKTB, az
Integrációs Kabinet vagy a Kormány által jóváhagyott tárgyalási álláspontnak az Állandó Képviselet részére történő
továbbításáról, valamint azok nyilvántartásáról. A kül- és
biztonságpolitikai kérdésekben a tárgyalási álláspontot a
Külügyminisztérium politikai igazgatója (a továbbiakban:
politikai igazgató) — az Állandó Képviselet vezetőjének
egyidejű tájékoztatása mellett — továbbítja az Állandó
Képviselet Kül- és Biztonságpolitikai Hivatalához.
34. Az EKTB — annak Titkársága útján — rendszeresen tájékoztatja tevékenységéről a közigazgatási államtitkári értekezletet. Az EKTB üléséről készített emlékeztetőt
a közigazgatási államtitkári értekezlet soron következő
ülésére tájékoztatóként be kell terjeszteni. A tájékoztató a
Kormány tagjai részére megküldésre kerül.
35. A tanácsi munkacsoportokban a szakértői csoport
vezetője által kijelölt tag képviseli a tárgyalási álláspontot.
A résztvevő szakértői csoporttag a tanácsi munkacsoport
ülését követő egy munkanapon belül jelentésben köteles
tájékoztatni a szakértői csoport vezetőjét és tagjait, az első
helyi felelős minisztérium EKTB-tagját, valamint az
EKTB Titkárságát.
36. A COREPER-ben és a Tanács egyéb előkészítő
bizottságaiban a tárgyalási álláspontot képviselő köztisztviselő egy munkanapon belül jelentésben köteles tájékoztatni az EKTB Titkárságát. A jelentések szétosztásáról az
EKTB Titkársága gondoskodik.
37. A Kormány tagjai a Tanács üléseiről az ülést követő
két munkanapon belül jelentést készítenek a Kormány
részére, amelyet eljuttatnak az EKTB Titkárságára is.
A jelentésben tájékoztatást kell adni a tanácsülés döntéseiből adódó feladatokról is.
VI. A Magyar Köztársaság Európai Unió mellett működő
Állandó Képviselete szervezeti szabályainak alapelvei
38. Az Állandó Képviselet ellátja és segíti a Magyar
Köztársaság Kormányának képviseletét az Európai Unió
szerveinél.
39. Az Állandó Képviselet folyamatos és állandó szakmai kapcsolatot tart a kormányzati szervekkel, részt vesz
az Európai Unió intézményeiben képviselendő tárgyalási
álláspontok tervezeteinek kialakításában, és gondoskodik
a magyar részvétel elősegítéséről.
40. Az Állandó Képviselet vezetője elősegíti a Kormánynak az Európai Unió intézményeiben való képviseletét. Képviseli a Kormányt a COREPER II munkájában,
részt vesz az Európai Unió Tanácsának ülésein, illetőleg az
illetékes miniszter vagy államtitkár távolléte esetén képviseli a Kormányt.
41. Az Állandó Képviselet vezetőjének általános ügyekért felelős szakmai helyettese képviseli a Kormányt a
COREPER I munkájában, részt vesz az Európai Unió
Tanácsának a COREPER I által előkészített ülésein.
42. A Kormányt a Politikai és Biztonsági Bizottság ülésein a Kül- és Biztonságpolitikai Hivatal nagyköveti rangú
vezetője képviseli, aki egyben az Állandó Képviselet vezetőjének kül- és biztonságpolitikai kérdésekért felelős szakmai helyettese.
43. Az Állandó Képviselet szakdiplomatái az állandó
képviselő, illetve általános ügyekért felelős szakmai helyettesének vagy kül- és biztonságpolitikai kérdésekért felelős
szakmai helyettesének (a továbbiakban: az Állandó Képviselet illetékes vezetői) irányítása alatt végzik munkájukat.
44. Az Európai Unió döntéshozatali eljárásához kapcsolódó utasításokat — kivéve a 45. pontban meghatározott esetekben — a kormányzati szervek a KÜM-IKÁT-on
keresztül továbbítják az Állandó Képviselet illetékes szakdiplomatájának. A kül- és biztonságpolitikai kérdések ese
tében az utasításokat a politikai igazgató továbbítja az
Állandó Képviselet Kül- és Biztonságpolitikai Hivatalának vezetőjéhez.
45. Az Európai Unió döntéshozatali eljárásához nem
kapcsolódó egyéb utasításokat és a tanácsi munkacsoportokban képviselendő tárgyalási álláspontokra vonatkozó
utasításokat a kormányzati szervek a KÜM-IKÁT vezetőjének, — illetve kül- és biztonságpolitikai kérdésekben a
politikai igazgatónak — és az Állandó Képviselet illetékes
vezetőjének egyidejű tájékoztatása mellett továbbítják
a szakdiplomatának. A szakdiplomata az Állandó Képviselet illetékes vezetőjének és a KÜM-IKÁT vezetőjének
— illetve kül- és biztonságpolitikai kérdésekben a politikai
igazgatónak — egyidejű tájékoztatásával jelent a kiküldő
minisztériumnak vagy illetékességgel rendelkező szaktárcának.
46. Az Állandó Képviselet illetékes vezetője vagy a
KÜM-IKÁT vezetője — az illetékes szaktárca egyidejű
tájékoztatása és egyeztetés kezdeményezése mellett —
a szakdiplomatáknak adott utasítás végrehajtását indokolt
esetben felfüggesztheti.
47. Az Állandó Képviselet diplomatái az EKTB szakértői csoportok tagjai, a tárcaközi egyeztetés szabályait
rájuk is megfelelően alkalmazni kell. Az Állandó Képviselet diplomatái a szakértői csoport vezetőjének kijelölése
alapján képviselik a kormányzati álláspontot a tanácsi
munkacsoportokban és arról e határozat rendelkezéseinek
alkalmazásával jelentést tesznek.
48. Az Állandó Képviselet szervezeti és működési rendjének részletes szabályait — e határozat rendelkezéseinek
figyelembevételével, az EKTB javaslata alapján — a külügyminiszter állapítja meg.
VII. Záró rendelkezések 49. Az EKTB kijelöli az általa tárgyalt napirendi pontok közül azokat, amelyek esetében kommunikációs tervet
kell készíteni és végrehajtani. A kommunikációs tervet a
Kormányzati Kommunikációs Központ készíti el az EKTB
elnöke és az EKTB illetékes szakértői csoport vezetőjének
szakmai irányítása mellett. Az EKTB által tárgyalt kérdésekhez kapcsolódó kommunikációs tervet az EKTB hagyja
jóvá. Ennek részletes szabályait az EKTB ügyrendje határozza meg.
50. A Kormány ügyrendjéről szóló 1088/1994. (IX. 20.)
Korm. határozat (a továbbiakban: H.) 4. pontjának első
mondatában a ,,törvényalkotási programjavaslata’’ szövegrész helyébe a ,,törvényalkotási programja’’, harmadik
mondatában a ,,törvényalkotási programjavaslatról’’ szövegrész helyébe a ,,törvényalkotási programról’’ szövegrész
lép, egyidejűleg a 4. pont a következő rendelkezéssel egészül ki:
,,A munkaterv és a törvényalkotási program elkészítése
során figyelembe kell venni az európai uniós tagságból
fakadó jogalkotási kötelezettségek ütemezését.’’
51. A H. 9. pontja a következő rendelkezéssel egészül ki:
,,Az európai uniós tagságból fakadó jogalkotási kötele
zettségekkel kapcsolatos előterjesztések előkészítését úgy
kell ütemezni, hogy azok a kötelezettség teljesítésére meghatározott határidőn belül elfogadásra kerüljenek.’’
52. A H. 10. pontjának második mondata helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,Ha a jogszabály vagy a nemzetközi szerződés a Magyar
Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai
között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás vagy az Európai Közösségek jogszabályának, valamint egyéb közösségi
vívmányainak tárgykörét érinti, az előterjesztésben tájékoztatást kell adni arról is, hogy a javasolt szabályozás
milyen mértékben tesz eleget az Európai Unió jogszabályaihoz való közelítés követelményének, illetőleg az összeegyeztethető-e az Európai Unió jogszabályaival.’’
53. A H. 18. pontja a következő mondattal egészül ki:
,,Minden, az Európai Unió jogszabályaihoz történő kö
zelítéssel kapcsolatos és a közösségi vívmányok tárgykörét
érintő előterjesztést meg kell küldeni véleményezésre az
igazságügy-miniszternek, a külügyminiszternek, az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli
miniszternek, valamint a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszternek.’’
54. A H. 50. pontjának második mondata helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,Az államtitkári értekezleten a Központi Statisztikai
Hivatal elnöke, a Miniszterelnöki Hivatal kijelölt helyettes
államtitkára(i) és koalíciós együttműködésért felelős politikai államtitkárainak egy-egy megbízottja, továbbá a Külügyminisztérium Integrációs és Külgazdasági Államtitkárságának vezetője állandó meghívottként vesz részt.’’
55. Ez a határozat 2004. március 1-jén lép hatályba;
egyidejűleg az európai integrációval összefüggő kormányzati feladatok felelősségi és koordinálási rendjéről szóló
1093/1994. (X. 7.) Korm. határozat 3. pontja, valamint az
azt módosító 1006/1998. (I. 23.) Korm. határozat, továbbá
az 1120/1999. (XII. 7.) Korm. határozat 1. és 2. pontja a
hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
459/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a Közszolgálati Döntőbizottságról.
A Kormány
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 9. pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.)
1.  § a)–c)  pontjában meghatározott államigazgatási szervekre, valamint a  kormányzati szolgálati jogviszonyban
állókra, az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény alapján állami szolgálati jogviszonyban állókra, továbbá
a Közszolgálati Döntőbizottságra (a továbbiakban: Döntőbizottság) terjed ki.
II. A Döntőbizottság szervezete, jogállása 2. § (1) A  Döntőbizottság független testület, döntőbizottsági taggá történő kinevezés nem keletkeztet foglalkoztatási
jogviszonyt.
(2) A  Döntőbizottság legfeljebb tizenöt közszolgálati biztosból álló testület, amelynek – a  Kttv. 191.  § (1)  bekezdése
alapján – tagja az elnök és az elnökhelyettes.
(3) A Döntőbizottság tagjai megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni.
 (4) A  Döntőbizottság tagjának összeférhetetlenségére alkalmazni kell a  Kttv. 85.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontját.
Összeférhetetlenség esetén a  Kttv. 86.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni azzal, hogy a  munkáltatói
jogkör gyakorlójának a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert (a továbbiakban:
miniszter) kell tekinteni. Ha a  Döntőbizottság tagja az  összeférhetetlenséget a  felszólítás kézbesítésétől számított
harminc napon belül nem szünteti meg, döntőbizottsági tagsága megszűnik.
(5) Ha a  Döntőbizottság tagja nem kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy, a  (4)  bekezdésben foglaltak
mellett a Kttv. 39. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek is meg kell felelnie. A Kttv. 39. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feltételek teljesülését a  kinevezést követő harminc napon belül hatósági erkölcsi bizonyítvánnyal
szükséges igazolni a miniszter által vezetett minisztériumnál kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra irányadó
rendelkezések szerint. Ha határidőben az  érintett nem tesz eleget az  e  bekezdés szerinti kötelezettségének,
döntőbizottsági tagsága megszűnik.
(6) A  Döntőbizottság tagja megbízatásának időtartama alatt a  társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság
szempontjából kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott biztosítottnak, tiszteletdíja nem önálló
tevékenységből származó, járulékalapot képező jövedelemnek minősül.
(7) A  Döntőbizottság tagja köteles törvényben meghatározott vagyonnyilatkozatot tenni. A  vagyonnyilatkozat
kezelésére és őrzésére a  miniszter által vezetett minisztériumnál kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra
irányadó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(8) A Döntőbizottság működési szabályait az ügyrendje állapítja meg.
3. § (1) A Döntőbizottság elnökének feladatai:
a) soron kívül dönt a Kttv. 191. § (4) bekezdésében, valamint a 8. § (1) bekezdésében meghatározott kizáró ok
fennállásának kérdésében;
b) képviseli a Döntőbizottságot;
c) jóváhagyja az ügyrendet;
d) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását;
e) kijelöli az eljáró tanács tagjait és a véleményt kiadmányozó közszolgálati biztost;
f ) összehangolja a Döntőbizottság tevékenységét, közreműködik az egységes joggyakorlat biztosításában;
g) összehívja a Döntőbizottság üléseit;
h) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket jogszabály és a Döntőbizottság ügyrendje számára meghatároz.
(2) A Döntőbizottság elnökét távolléte esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti.
4. § A Döntőbizottság tagjai havonta tiszteletdíjra jogosultak, amelyet a miniszter állapít meg. A tiszteletdíj mértéke nem
haladhatja meg az illetményalap tizenötszörösét.
5. § (1) A  Döntőbizottság tagjainak megbízatása felmentéssel szűnik meg. A  felmentést nem kell megindokolni.
A felmentési idő harminc nap.
(2) A  Döntőbizottság tagját erre irányuló kérelme esetén kötelező felmenteni, a  felmentési idő harminc nap. A  felek
eltérő felmentési időtartamban is megállapodhatnak.
III. Elvi Döntőbizottsági Határozat, Döntőbizottsági Állásfoglalás 6. § (1) Ha az  eljáró tanács elvi kérdésekre is kiterjedő határozatot hozott, arról az  eljáró tanács elnöke tájékoztatja
a  Döntőbizottság elnökét, aki indokolt esetben dönthet a  határozat Elvi Döntőbizottsági Határozatként történő
közzétételéről a Döntőbizottság honlapján.
(2) Vitás jogalkalmazási kérdés esetén – a  jogorvoslati gyakorlat egységességének biztosítása érdekében –
a  Döntőbizottság elnöke teljes ülést hív össze. Az  ülésen a  közszolgálati biztosok kétharmados többséggel
a  Döntőbizottság gyakorlatának elemzését követően Döntőbizottsági Állásfoglalást hozhatnak. Az  erre vonatkozó
részletszabályokat a Döntőbizottság ügyrendje állapítja meg.
IV. A Titkárság 7. § A Döntőbizottság ügyviteli és döntéselőkészítési feladatait – a Döntőbizottság iránymutatása mellett – a Titkárság
látja el, amely a  miniszter által vezetett minisztérium szervezetében működik. A  Titkárságon foglalkoztatottak
a minisztériummal állnak kormányzati szolgálati jogviszonyban.
V. A Döntőbizottság eljárása, határozata 8. § (1) A  közszolgálati panasz (a továbbiakban: panasz) előkészítésében, elbírálásában, valamint a  véleményezési
eljárásban nem vehet részt
a) az, aki a panaszos vagy véleménykérő által sérelmezett intézkedés meghozatalában részt vett,
b) a panaszos vagy véleménykérő hozzátartozója,
c) az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható el.
(2) A  közszolgálati biztos független, a  jogszabályok alapján meggyőződésének megfelelően dönt, a  jogorvoslati
tevékenységével összefüggésben nem befolyásolható és nem utasítható.
(3) A közszolgálati biztos köteles
a) a rábízott ügyekben folyamatosan, lelkiismeretesen eljárni,
b) minden ügyben befolyástól mentesen és részrehajlás nélkül eljárni, a döntés befolyásolására irányuló minden
kísérletet elhárítani, és arról a Döntőbizottság elnökét haladéktalanul tájékoztatni,
c) az eljárása során az eljárásban részt vevő féllel szemben tisztességes és pártatlan magatartást tanúsítani,
d) a  tisztségéhez méltó, kifogástalan magatartást tanúsítani és tartózkodni minden olyan megnyilvánulástól,
amely a Döntőbizottság eljárásába vetett bizalmat vagy a Döntőbizottság tekintélyét csorbítaná,
e) a Döntőbizottság elnökének haladéktalanul bejelenteni, ha vele szemben az (1) bekezdés szerinti kizáró ok áll
fenn. 9. § (1) A Döntőbizottság eljárása a panasz kézhezvételével indul. A panaszt papíralapú vagy elektronikus dokumentumban
– az  igényt alátámasztó okiratokkal együtt – kell benyújtani. Papíralapú előterjesztés esetén a  panaszt és
mellékleteit három példányban kell előterjeszteni. A  panasz szóban is előterjeszthető a  Titkárságon, amelyről
a Titkárság jegyzőkönyvet vesz fel. A panaszban meg kell jelölni
a) a panaszos és képviselője nevét, lakcímét, székhelyét, elérhetőségét (telefonszám, e-mail-cím),
b) a munkáltató nevét és székhelyét,
c) a sérelmesnek tartott munkáltatói intézkedést,
d) az érvényesíteni kívánt jogot és az annak alapjául szolgáló tényeket, bizonyítékokat, valamint
e) a Döntőbizottság döntésére irányuló határozott kérelmet és ennek indokait.
(2) A Döntőbizottsághoz beérkezett panaszt a Titkárság nyilvántartásba veszi. A panaszt a titkárságvezető által kijelölt
kormánytisztviselő vizsgálja meg.
(3) A kijelölt kormánytisztviselő vizsgálja a panasz befogadhatóságát. E vizsgálatnak ki kell terjednie a Döntőbizottság
hatáskörének ellenőrzésére és arra, hogy a  panasz megfelel-e a  jogszabályi követelményeknek. Ha szükséges,
a Titkárság megfelelő határidő tűzésével hiánypótlásra szólíthatja fel a panaszost.
(4) Ha a  (3)  bekezdésben meghatározott vizsgálat alapján a  panasz nem fogadható be, a  titkárságvezető javaslatot
tesz a Döntőbizottság elnökének az eljárás megszüntetésére. Az eljárás megszüntetéséről a Döntőbizottság elnöke
határozatot hoz, amelyet a Titkárság megküld a panaszosnak és a munkáltatónak. Az eljárást megszüntető határozat
munkáltatói példányához csatolni kell a panasz másolatát.
10. § (1) A  befogadható panaszt a  titkárságvezető terjeszti fel a  Döntőbizottság elnökéhez. A  Döntőbizottság elnöke
a  Kttv. 190.  § (11)  bekezdése szerint jelöli ki az  eljáró tanács tagjait, köztük a  tanács elnökét és előadó tagját.
A  Döntőbizottság elnöke a  kijelölésről tájékoztatja a  titkárságvezetőt, egyúttal felkéri a  döntés-előkészítésre.
A Titkárság a kijelölésről szóló döntést megküldi az érintett tanácstagok részére.
(2) Az  eljáró tanács kijelölését követően a  titkárságvezető értesíti a  munkáltatót a  Döntőbizottság eljárásának
megindításáról, megküldi számára a  panaszt, és felhívja nyilatkozatának előterjesztésére, amely az  eljárás
megszüntetésére irányul vagy érdemi védekezést tartalmaz.
(3) A panasszal kapcsolatban – az eljáró tanács tagjainak egyetértése mellett – a Titkárság
a) iratokat, adatokat kérhet be a panaszostól, a munkáltatótól,
b) a  Kttv. 177.  § (2)  bekezdése szerinti célból a  közszolgálati alapnyilvántartás adatkörével összefüggésben
– az eljáró tanács által meghatározott – bizonyítékokat szerezhet be,
c) az (5) bekezdésben meghatározottakhoz képest a panasz kivizsgálásához szükséges további cselekményeket
végezhet, így különösen nyilatkozattételre hívhat fel.
 (4) A  Kttv. 190.  § (9)  bekezdése szerinti eljárási határidő (a továbbiakban: eljárási határidő) meghosszabbításáról
– a  titkárságvezető javaslatára – az  eljáró tanács elnöke dönt. Az  eljáró tanács elnökének döntését a  Titkárság
megküldi a panaszosnak és a munkáltatónak.
(5) Az eljáró tanács
a) személyesen meghallgathatja a panaszost, illetve a munkáltatót,
b) a felek indítványára tanúkat hallgathat meg, valamint
c) a felek indítványára – a szakértői díj megelőlegezését követően – szakértőt rendelhet ki.
Az a) pont szerinti meghallgatásra a titkárságvezető is javaslatot tehet. A személyes meghallgatás a felek együttes
jelenlétében történik. Az  a) és b)  pont szerinti meghallgatáson az  eljáró tanács elnöke engedélyezheti a  felek
és képviselőik részére, hogy a  meghallgatotthoz kérdéseket intézzenek. A  meghallgatás nem nyilvános, arról
jegyzőkönyvet kell felvenni. A tanúmeghallgatásról mindkét felet értesíteni kell.
(6) Az  eljáró tanács az  eljárás bármely szakaszában megkísérelheti, hogy a  panaszos és a  munkáltató a  jogvitát vagy
a vitás kérdések egy részét egyezséggel rendezze. Ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, azt az eljáró tanács
jóváhagyja, ellenkező esetben a jóváhagyást megtagadja, és az eljárást folytatja.
(7) A (3) bekezdés szerinti nyilatkozatok, adatok és egyéb bizonyítékok beszerzéséről a titkárságvezető – az előadó tag
útján – tájékoztatja az  eljáró tanácsot. Az  eljáró tanács tagja további bizonyítást javasolhat, vagy az  eljáró tanács
a rendelkezésre álló adatok alapján határozatot hozhat.
11. § (1) A  Döntőbizottság határozata nem terjedhet túl a  panaszon. A  határozat rendelkező részét az  eljáró tanács
a határozathozatal napján foglalja írásba, amit a tagok kézjegyükkel ellátnak.
(2) A Döntőbizottság a következő határozatokat hozhatja:
a) a panasznak egészben vagy részben helyt ad,
b) a panaszt elutasítja,
c) a felek közötti egyezséget jóváhagyja, vagy
d) az eljárást megszünteti.
(3) A Döntőbizottság az eljárást megszünteti, ha
a) a panaszos követelésének érvényesítése bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik,
b) a panaszos követelése idő előtti,
c) a panaszos elmulasztotta a Kttv. 190. § (2) bekezdése szerinti igényérvényesítési határidőt,
d) a panaszos a hiánypótlási felhívásnak nem tett eleget, és emiatt a panasz nem bírálható el,
e) a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt az eljárás már folyamatban van,
vagy annak tárgyában a Döntőbizottság már határozatot hozott,
f ) a panaszos a panaszt visszavonta,
g) a panaszos elhalálozott, vagy
h) a munkáltató jogutód nélkül megszűnt.
(4) A határozatnak tartalmaznia kell
a) a Döntőbizottság megjelölését és az ügyszámot,
b) a panaszos és képviselője nevét, lakcímét, székhelyét,
c) a munkáltató és képviselője nevét, székhelyét,
d) a panasz tárgyának megjelölését, a sérelmezett munkáltatói intézkedést,
e) a határozat rendelkező részét és indokolását,
f ) a határozathozatal helyét és idejét, valamint
g) az  eljáró tanács összetételét, tagjainak aláírását és a  Döntőbizottság bélyegzőlenyomatát. Az  aláírásban
akadályozott tanácstag helyett az eljáró tanács elnöke ír alá.
(5) A  határozat rendelkező részének tartalmaznia kell a  Döntőbizottság döntését, továbbá a  jogorvoslat lehetőségét,
benyújtásának helyét és az arra rendelkezésre álló határidőt.
(6) A határozat indokolásának tartalmaznia kell
a) a felek álláspontját és kérelmét,
b) a Döntőbizottság által megállapított tényállást és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokat,
c) azokat a körülményeket, amelyeken a bizonyítékok mérlegelése alapul,
d) azon okokra történő utalást, amelyek miatt a Döntőbizottság valamely tényt nem talált bizonyítottnak, vagy
amelyek miatt a felajánlott bizonyítást mellőzte,
e) a jogvita elbírálása szempontjából jelentőséggel bíró jogszabályokat, valamint
f ) az eljárási költség viselésére vonatkozó indokokat a Kttv. 190. § (13) bekezdésével összhangban.
(7) Az  indokolással ellátott határozatot – annak meghozatalától számított – nyolc napon belül írásba kell foglalni,
amelyet az írásba foglalást követő öt napon belül a Titkárság megküld a panaszos és a munkáltató részére.
12. § A panasz benyújtására nyitva álló igényérvényesítési határidő elmulasztása esetén, az  elmulasztott határidő
utolsó napjától számított tizenöt napon belül igazolási kérelem terjeszthető elő, amellyel egyidejűleg pótolni kell
az elmulasztott cselekményt. Ha a mulasztás ténye később jutott a panaszos tudomására, vagy az akadály később
szűnt meg, az  igazolási kérelem előterjesztésének határideje a tudomásszerzéssel vagy az akadály megszűnésével
veszi kezdetét. Az  igazolási kérelemben elő kell adni a  mulasztás okát és a  mulasztás vétlenségét valószínűsítő
körülményeket.
13. § Ha az  ügy eldöntése olyan előzetes kérdés elbírálásától függ, amely tárgyban az  eljárás más szerv hatáskörébe
tartozik, a Döntőbizottság saját eljárását – a más szervnél folytatott eljárás jogerős befejezéséig – felfüggesztheti.
Az  eljárás felfüggesztésével minden határidő megszakad, a  felfüggesztés megszűnésekor – az  eljárási határidő
kivételével – a  határidő számítása újrakezdődik. Az  eljárás felfüggesztéséről – a  titkárságvezető javaslata
alapján – az  eljáró tanács elnöke dönt. A  felfüggesztésről szóló döntést a  Titkárság küldi meg a  panaszosnak és
a munkáltatónak.
14. § Ha az  eljárás során a  munkáltató jogutódlással megszűnik – a  jogutód eljárásba történő bevonásáig vagy
belépéséig – az  eljárás félbeszakad. Az  eljárás félbeszakadását az  eljáró tanács elnöke állapítja meg. Az  eljárás
félbeszakadásával minden határidő megszakad, a félbeszakadás megszűnésekor – az eljárási határidő kivételével –
a határidő számítása újrakezdődik. A félbeszakadásról szóló döntést a Titkárság megküldi a panaszosnak, aki köteles
bejelenteni az  új munkáltatóját a  döntés kézbesítésétől számított tizenöt napon belül. E  bejelentést követően
a Döntőbizottság az eljárást a jogutód munkáltatóval szemben folytatja le.
15. § A panaszos, illetve a munkáltató helyett azok képviselője, meghatalmazottja is eljárhat. A panaszost meghatalmazás
útján képviselheti a hozzátartozója, jogi képviselője, érdekképviseleti szerv.
16. § A Döntőbizottság az  eljárása során a  Titkárság útján gondoskodik arról, hogy a  panaszos, illetve a  munkáltató
minden, az  eljárás során felvetődött tényt, iratot, nyilatkozatot megismerhessen, és azokkal kapcsolatban
álláspontját kifejthesse.
17. § A panaszos a panaszt a Döntőbizottság határozatának meghozataláig módosíthatja, visszavonhatja.
18. § (1) Ha a  Döntőbizottság a  panaszt részben vagy egészben alaposnak tartja, a  munkáltatót részben vagy egészben
kötelezheti a  panaszos szükséges és igazolt költségei (a továbbiakban: eljárási költség) megtérítésére. E  rendelet
alkalmazásában eljárási költség mindaz a  költség, ami a  panaszos részéről a  célszerű és jóhiszemű eljárással
összefüggésben felmerült, különösen: a szakértői díj, a tanú megjelenésével összefüggő költség.
(2) A panaszos – az (1) bekezdés szerinti esetekben – igényelheti, hogy a Döntőbizottság kötelezze a munkáltatót
a) az ügyvéd munkadíjának és készkiadásainak címén az  ő és képviselője között létrejött ügyvédi megbízási
szerződésben kikötött megbízási díj, valamint
b) a képviselője részére költségtérítésként megfizetett indokolt készkiadások együttes összegének
megfizetésére.
(3) Az ügyvédi munkadíj összegét az eljáró tanács indokolt esetben mérsékelheti, ha az nem áll arányban a ténylegesen
elvégzett ügyvédi tevékenységgel.
(4) A  Titkárság a  felhívásra megjelent kormánytisztviselő, állami tisztviselő, valamint a  tanú részére és kérelmére
– a munkából kiesett idő igazolására – igazolást állít ki a megjelenés napjáról és időtartamáról.
19. § A Döntőbizottság határozatának kiegészítését a  panaszos, illetve a  munkáltató a  határozat közlésétől számított
tizenöt napon belül kérheti, ha a  Döntőbizottság a  panasz valamely részéről nem döntött. A  kiegészítés iránt
előterjesztett kérelemnek a  határozat elleni keresetlevél benyújtására halasztó hatálya nincs, a  Titkárság
a keresetlevél továbbításakor a kiegészítés iránti kérelemről köteles a bíróságot tájékoztatni.
20. § (1) A  Döntőbizottság a  határozat kijavítását – hivatalból, illetve a  panaszos vagy a  munkáltató kérelmére – bármikor
elrendelheti
a) névcsere vagy hibás névírás,
b) szám- vagy számítási hiba, továbbá
c) az a) és b) pontba nem tartozó más elírás
esetén.
(2) A  kijavítás iránt előterjesztett kérelemnek a  határozat elleni keresetlevél benyújtására halasztó hatálya
nincs, a  Titkárság a  keresetlevél továbbításakor a  kijavítás iránti kérelemről köteles a  bíróságot tájékoztatni.
Ha a Döntőbizottság a keresetlevél továbbítása után javítja ki a határozatot, az arra irányuló kérelmet és a kijavítás
tárgyában hozott határozatot megküldi a bíróság részére.
21. § A Döntőbizottság határozata végleges, ha a panaszos, illetve a munkáltató a határozat közlésétől számított harminc
napon belül nem terjeszt elő keresetet.
22. § (1) A  Döntőbizottsághoz beérkezett véleménykérő ügyiratot a  Titkárság nyilvántartásba veszi. A  titkárságvezető
kijelöli a  Titkárság kormánytisztviselőjét a  véleménykérő ügyirat befogadhatóságának vizsgálatára. E  vizsgálat
során a Titkárság a véleménykérőtől felvilágosítást, iratokat kérhet, továbbá felhívhatja őt a véleménykérő ügyirat
kiegészítésére. A kérelem befogadhatóságának vizsgálata során megfelelően alkalmazni kell a 9. § (3) bekezdését.
(2) Ha a véleménykérő ügyirat nem befogadható, a titkárságvezető javaslatot tesz annak elutasítására a Döntőbizottság
elnöke számára. A Döntőbizottság elnökének a véleménykérő ügyirat elutasításáról szóló döntését a Titkárság küldi
meg a véleménykérő részére.
(3) Ha a  véleménykérő ügyirat befogadható, a  titkárságvezető azt felterjeszti a  Döntőbizottság elnökéhez, aki kijelöli
a véleményt kiadmányozó közszolgálati biztost.
(4) A befogadást és a közszolgálati biztos kijelölését követően a Titkárság a véleménykérőtől további adatokat, iratokat
kérhet be, őt nyilatkozattételre hívhatja fel.
(5) A közszolgálati biztos az ügyirat tárgyában véleményt ad ki, amelyet a Titkárság küld meg a véleménykérő részére.
A kiadott vélemény nem terjedhet túl a véleménykérő ügyiratban foglaltakon.
VI. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
24. § E rendeletet a hatálybalépése napján folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
25. § Hatályát veszti a Kormánytisztviselői Döntőbizottságról szóló 168/2012. (VII. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1750/2013. (X. 24.) Korm. határozata a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges létesítmény-fejlesztéshez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges
létesítmény-fejlesztés 2013–2016. közötti I. ütemére (a továbbiakban: Program) kidolgozott koncepcióval;
 2. egyetért azzal, hogy a Program építtetője a Nemzeti Sportközpontok központi költségvetési szerv legyen;
 3. egyetért azzal, hogy a  Program egyes létesítményeinek tervezési munkálatait a  Nemzeti Sportközpontok
alkalmazásban álló tervezők, szakemberek végezzék el, egyúttal felhívja az emberi erőforrások miniszterét a Nemzeti
Sportközpontok közalkalmazotti létszámának 25 státusszal történő bővítésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 4. egyetért azzal, hogy a  Program a  Budapest XIII. kerület 25879 helyrajzi számú ingatlanon, és az  infrastrukturális
fejlesztések tekintetében annak környezetében valósuljon meg;
5. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy kezdjen egyeztetéseket a  Budapest XIII. kerület 25879 helyrajzi számú
ingatlan tulajdonosával, valamint Budapest Főváros Önkormányzatával a  beruházás helyszínének rendelkezésre
bocsátása és a megvalósításhoz szükséges teendők meghatározása tekintetében;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. november 30.
 6. egyetért azzal, hogy a Program megvalósítására 2013–2016. között összesen nettó 14 174,2 millió forint összegben
kerüljön sor, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  kiemelt
sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős
kormánybiztos bevonásával – gondoskodjon a  források ütemezett rendelkezésre állásáról az  egyes költségvetési
években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve a 2015. és 2016. évi központi költségvetés tervezésével összhangban
7. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Sportközpontokra a  2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához
szükséges további intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.) Korm. határozat 6.  pontjában foglaltak ne
vonatkozzanak a 6. pontban biztosított előirányzat tekintetében;
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Miniszterelnökség, a  Nemzetgazdasági Minisztérium, valamint
a  Szervező Bizottság képviselőinek közreműködésével vizsgálja meg a  FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró,
Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésének költségvetési hatásait, valamint a források biztosítását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 9. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy készítsen előterjesztést a FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó
és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges létesítmény-fejlesztés 2017–2021. közötti II. üteméhez
kapcsolódó feladatokról, a beruházás ütemezéséről, a beruházási források évenkénti megbontásával.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (IV. 30.) KIFÜ utasítása a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. A Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökségről szóló 268/2010. (XII. 3.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörömnél fogva a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: KIFÜ) Szervezeti és
Működési Szabályzatát a jelen utasítás 1. mellékleteként kiadom.
2. Az utasítás hatálya a KIFÜ valamennyi szervezeti egységére és foglalkoztatottjára kiterjed.
3. Az utasításban foglaltakat a KIFÜ érintett személyi állományával ismertetni kell.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a KIFÜ Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2011. (II. 21.) KIFÜ utasítás.
Szíjártó Zoltán s. k.,
 elnök


text:
1241/2016. (V. 13.) Korm. határozata a TIOP-2.2.8.A-15/1 azonosító számú („Infrastrukturális fejlesztések megvalósítása” című) konstrukció keretében egyes projektek támogatásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat (a továbbiakban: projektek),
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1034/2013. (II. 1.) Korm. határozata a 2014–2020-as programozási időszakban az Európai Területi Együttműködési Programok intézményrendszerével és tervezésével kapcsolatos felelősségi rend, feladatok és tárgyalási mandátum kialakításáról.
A Kormány 1. felhívja – az Európai Unió 2014–2020. közötti költségvetési időszakában az európai területi együttműködés keretében
megvalósuló – a) határon átnyúló programok tekintetében a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt,
b) transznacionális programok tekintetében a nemzetgazdasági minisztert, c) interregionális programok tekintetében a nemzetgazdasági minisztert és a belügyminisztert
az egyes programok intézményrendszerének kialakítására, valamint a tárgyalási mandátum képviseletére,
2. az Európai Unió 2014–2020. közötti költségvetési időszakára való sikeres felkészülés érdekében, az európai területi
együttműködési programok tekintetében felhívja a) a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert, a közigazgatási és igazságügyi miniszter,
valamint a Széchenyi Programirodát a határon átnyúló programok,
b) a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert a transznacionális programok,
c) a nemzetgazdasági minisztert és a Széchenyi Programirodát az INTERACT Program,
d) a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert az INTERREG VC Program,
e) a nemzetgazdasági minisztert az ESPON 2020 Program,
f) a belügyminisztert az URBACT Program nemzetközi tervezési munkacsoportjában való részvételre, valamint az elkészült operatív programok Kormány elé
történő beterjesztésére, Felelős: az a)–f) pontban megjelölt miniszterek és a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos, a nemzetközi tervezési munkacsoportok működéséig, valamint az operatív
programok Kormány általi elfogadásáig 3. az Európai Unió 2014–2020. közötti költségvetési időszakára való sikeres felkészülés érdekében, az európai területi
együttműködési programok tekintetében felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert az európai területi
együttműködési programok tervezésével és intézményrendszerével kapcsolatos általános koordinációs feladatok
ellátására, és az érintett miniszterek tervezési munkába történő bevonására,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos az operatív programok Kormány általi elfogadásáig
4. az Európai Unió 2014–2020. közötti költségvetési időszakára való sikeres felkészülés érdekében a határ menti
és a transznacionális programok tekintetében felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kezdeményezze
a 2014–2020. közötti programok előkészítéséhez szükséges pénzügyi források biztosítását a 2007–2013. közötti
programok nemzetközi, illetve hazai kerete terhére. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök