text:
44/2009. (IV. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezések tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a pénzbeli
és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 2007. január 1.
és december 31. napja között hatályos 12. számú melléklete alkotmányellenes volt.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a pénzbeli
és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 2007. január 1.
és december 31. napja között hatályos 12. számú melléklete a Zala Megyei Bíróság előtt 7.K.20.390/2008. szám alatt
folyamatban lévő perben nem alkalmazható.
3. Az Alkotmánybíróság a szociális igazgatásról és
szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50/A. §
(7)–(9) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló, valamint ezen rendelkezéseknek a Zala Megyei Bíróság előtt 7.K.20.390/2008.
szám, illetve a Somogy Megyei Bíróság előtt
5.K.20.416/2008. szám alatt folyamatban levő perekben
történő alkalmazási tilalmának kimondására irányuló bírói
kezdeményezéseket elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A Zala Megyei Bíróság az előtte 7.K.20.390/2008.
szám alatt folyamatban lévő perben a tárgyalás felfüggesztése mellett indítványozta az Alkotmánybíróságnál annak
megállapítását, hogy a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban:
Szoctv.) 50/A. § (7)–(9) bekezdései, illetve a pénzbeli és
természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól
szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.) – 2007. január 1. és december 31. napja között hatályos – 12. számú melléklete alkotmányellenesek. Kérte annak kimondását is, hogy a hivatkozott jogszabályhelyek
a bíróság előtt folyamatban lévő perben nem alkalmazhatóak.
A bírói kezdeményezés szerint a felperes közgyógyellátás megállapítása iránti kérelmet nyújtott be a helyi önkormányzathoz mint elsőfokú szociális hatósághoz, amely
a felperes gyógyszerkeretét a Területi Egészségbiztosítási
Pénztár (a továbbiakban: TEP) szakhatósági állásfoglalása
alapján 6000 Ft havi egyéni és 6000 Ft évi eseti keretben
határozta meg. A felperes – arra hivatkozással, hogy havi
rendszeres gyógyszerköltsége ennél magasabb – megfellebbezte a határozatot. Fellebbezését a Nyugat-dunántúli
Regionális Közigazgatási Hivatal azért utasította el, mert
az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban:
OEP) mint másodfokú szakhatóság az elsőfokú szakhatósági állásfoglalást jóváhagyta. A közigazgatási hivatal határozata szerint a gyógyszerkeret meghatározásánál nincs
mód a szakhatósági állásfoglalásban meghatározott
összegtől való eltérésre. Az érintett a másodfokú határozat
bírósági felülvizsgálata iránt keresetet nyújtott be. Az eljárásban a bíróság ideiglenes intézkedésként a felperes egyéni havi gyógyszerkeretének összegét 12 000 Ft-ra emelte,
és ezt követően az Alkotmánybírósághoz fordult. Az indítványozó bíró szerint a Szoctv. 50/A. § (7)–(9) bekezdései
sértik az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdését és közvetve
a 70/D. § (1) bekezdését is. Meglátása szerint a törvény
meglehetősen alacsony összegben maximálja a gyógyszerkeretet, ami oda vezet, hogy a létminimumnál alacsonyabb
összegből élők betegségének kezelése nincs biztosítva: ha
ugyanis e személyek gyógyszerköltsége a törvényi gyógyszerkeretet meghaladja, akkor a szükséges gyógyszerek
teljes körű megvásárlása megélhetésüket veszélyezteti. A
bíró elismeri, hogy a ,,szociális normák az ország mindenkori teljesítőképességének függvényében hozhatók meg”,
de úgy véli, hogy „egy alkotmányos minimális ellátási
szint” biztosítása az állam kötelessége.
Az R. 37. § (1) bekezdése szerint a TEP a 12. számú
melléklet szerinti szakhatósági állásfoglalásban nyilatkozik az elismert havi rendszeres gyógyító ellátás térítési
díjáról, külön megjelölve a gyógyszerek térítési díját. Az
indítványozó bíró szerint ez a szakhatósági állásfoglalást
magában foglaló – 2007-ben hatályos – blanketta sérti
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 45. § (1) bekezdését, valamint 72. § (1) bekezdés ed) alpontját, és így az Alkotmány 35. § (2) bekezdését. A szakhatósági állásfoglalás blanketta ugyanis semmiféle indokolást nem tartalmaz, ami szakhatósági önkényre,
másrészt oda vezethet, hogy a szociális hatóság a szakhatósági állásfoglalás indokát – melyet határozatába kellene
foglalnia – nem tudja megismerni, és így határozatát nem
tudja a Ket. előírásai szerint megindokolni. Ez azt eredményezi, hogy sem az ügyfél, sem a határozatot felülvizsgáló
bíróság számára nem derülnek ki a határozatból annak indokai.
2. A Somogy Megyei Bíróság az előtte
5.K.20.416/2008. szám alatt folyamatban lévő perben
a tárgyalás felfüggesztése mellett szintén annak megállapítását indítványozta, hogy a Szoctv. 50/A. § (7)–(9) bekezdései sértik az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdését és ezzel összefüggésben a 70/D. § (1) bekezdését. Emellett a bíróság előtt folyamatban lévő perben alkalmazási tilalom
kimondását is kérte.
A bírói kezdeményezés szerint a felperes közgyógyellátás megállapítása iránti kérelmet nyújtott be az első fokú
szociális hatósághoz, amely a felperes gyógyszerkeretét
a TEP szakhatósági állásfoglalása alapján 6900 Ft havi
egyéni és 6000 Ft évi eseti keretben határozta meg. A felperes fellebbezését – miután az Országos Egészségbiztosítási Pénztár mint másodfokú szakhatóság az elsőfokú
szakhatósági állásfoglalást helybenhagyta – a Dél-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala elutasította. Az érintett a másodfokú határozat bírósági felülvizsgálata iránt keresetet nyújtott be, melyben
a határozat megváltoztatását és a havi gyógyszerkeret felemelését kérte. A perben kirendelt igazságügyi szakértő
szakvéleménye szerint a felperes legkisebb havi gyógyszerköltsége 13 969 Ft, míg szakmailag elfogadható legmagasabb költsége 20 176 Ft. A bíróság ideiglenes intézkedésként a felperes egyéni havi gyógyszerkeretének
összegét 12 000 Ft-ra emelte, majd ezt követően az Alkotmánybírósághoz fordult. Indokai megegyeznek az előző
indítványozó bíró érveivel.
3. Az Alkotmánybíróság az ügyeket – tárgyi összefüggésükre tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat
(ABH 2003, 2065.) 28. § (1) bekezdésének megfelelően
egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„35. § (2) (...) A Kormány rendelete és határozata tör
vénnyel nem lehet ellentétes. (...)”
„70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek
joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül be
következett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.”
2. A Szoctv. támadott rendelkezései:
„50/A. § (7) A szakhatósági állásfoglalásban külön meg
kell jelölni az egyéni gyógyszerkeret alapjául szolgáló
gyógyszer térítési díjának – ideértve a külön jogszabály
szerint kiemelt, indikációhoz kötött támogatásban részesített gyógyszerért dobozonként fizetendő díjat – összegét
(a továbbiakban: gyógyszerköltség). A gyógyszerköltség
meghatározásánál a kérelmező krónikus betegségéhez igazodó, egyhavi mennyiségre számolva legalacsonyabb
költségű, külön jogszabályban meghatározott szakmai
szabályok szerint elsőként választandó, legalacsonyabb
napi terápiás költséggel alkalmazott készítményeket kell
alapul venni. A gyógyszerköltség megállapítása során legfeljebb havi 6000 forintig vehetők figyelembe a nem csak
szakorvos által, illetve nem csak szakorvosi javaslatra rendelhető gyógyszerek. Ha a kérelmező havi gyógyszerköltsége a 6000 forintot meghaladja, a 6000 forint feletti
összeg a szakhatósági állásfoglalásban a csak szakorvos
által, illetve csak szakorvosi javaslat alapján rendelhető
gyógyszerek figyelembevételével, az egészségbiztosítási
szerv vezetőjének döntése alapján állapítható meg.
(8) Az egyéni gyógyszerkeret összege a jogosult egyéni
havi rendszeres gyógyszerköltsége, de 2006. évben legfeljebb havi 12 000 Ft lehet. A 2006. évet követően az egyéni
gyógyszerkeret legmagasabb havi összegét az éves központi költségvetésről szóló törvény határozza meg.
Amennyiben az egyéni rendszeres gyógyszerköltség
a havi 1000 Ft-ot nem éri el, egyéni gyógyszerkeret nem
kerül megállapításra.
(9) Az eseti keret éves összege 2006. évben 6000 Ft. A
2006. évet követően az eseti keret összegét az éves központi költségvetésről szóló törvény határozza meg.
Amennyiben a közgyógyellátásra jogosult személy részére
egyéni gyógyszerkeret nem kerül megállapításra, a gyógyszerkeret megegyezik az eseti kerettel.”
3. A Ket érintett rendelkezései:
„45. § (1) A szakhatóság hozzájárulását, a hozzájárulása
megtagadását, az egyedi szakhatósági előírást vagy feltételt (a továbbiakban együtt: szakhatósági állásfoglalás),
valamint ezek indokolását az ügyben érdemi döntésre jogosult hatóság – a közreműködő szakhatóság megnevezésével – határozatába foglalja.”
„72. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell
(...)
e) az indokolásban
(...)
ed) a szakhatósági állásfoglalás indokolását, (...)”
4. Az R. támadott 12. számú mellékletének 2007. január 1. és december 31. között hatályos szövege:
„12. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez
Szakhatósági állásfoglalás
a rendszeres gyógyító ellátás költségéről A közgyógyellátást kérelmező személyi adatai
Neve: ................................................................................................................................................................................. Születési neve: .................................................................................................................................................................. Anyja neve: .......................................................................................................................................................................
Születési hely, év, hó, nap: ................................................................................................................................................ Lakóhely: ..........................................................................................................................................................................
Tartózkodási hely: ............................................................................................................................................................. Társadalombiztosítási Azonosító Jele: .............................................................................................................................. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50/A. § (6)–(7) bekezdésében biztosított
jogkörben eljárva, szakhatóságként fent nevezett személy
közgyógyellátás iránti kérelmének elbírálásához gyógyszerköltségének felülvizsgálatához benyújtott háziorvosi igazolás figyelembevételével a rendszeres gyógyító ellátások költségét az alábbiak szerint állapítom meg:
Megnevezés
Elismert költség (Ft) Összes gyógyító ellátás költsége [Szt. 49. § (2) bek.
a)–c) pont]
Gyógyszerköltség [Szt. 49. § (2) bek. a) pont]
Dátum: ................................................. P. H. ..........................................................
aláírás Ellenjegyezte: ...........................................................
területi egészségbiztosítási szerv vezetője
6000 Ft-ot meghaladó gyógyszerköltség esetén” III. Az indítványok az alábbiak szerint részben megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság először a Szoctv. 50/A. §
(7)–(9) bekezdéseire vonatkozó indítványokat vizsgálta
meg. Az indítványozó bírók szerint e rendelkezések sértik
az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdését és a 70/D. § (1) bekezdését.
Az Alkotmánybíróság áttekintette a közgyógyellátásra
vonatkozó általános szabályokat, és a következőket állapította meg. A közgyógyellátás a szociálisan rászorult személy részére az egészségi állapota megőrzéséhez és helyreállításához kapcsolódó kiadásainak csökkentése érdekében biztosított hozzájárulás [Szoctv. 49. § (1) bekezdés]. A
normatív, illetve méltányossági alapon megállapítható jogosultság keretében a Szoctv. 49. §-a alapján az érintett térítésmentesen jogosult a társadalombiztosítási támogatásba befogadott gyógyszerekre gyógyszerkerete erejéig;
egyes, külön jogszabályban meghatározott gyógyászati segédeszközökre; illetve bizonyos gyógyászati ellátásokra.
A gyógyszerkeret a rendszeres gyógyszerszükséglet támogatását szolgáló egyéni gyógyszerkeretből és az akut megbetegedésből eredő gyógyszerszükséglet támogatását
szolgáló eseti keretből tevődik össze. Az egyéni havi
gyógyszerkeret összegét – amely az indítványozó bíró hivatkozásával ellentétben maximálisan nem 6000, hanem
12 000 Ft lehet – a Szoctv. 50/A. §-a szerint a háziorvos
igazolása alapján az egészségbiztosítási szerv állapítja
meg, amely az általa elismert gyógyító ellátási szükséglet
alapján szakhatósági állásfoglalást ad a jegyzőnek. Mindazonáltal, ha a kérelmező havi gyógyszerköltsége
a 6000 Ft-ot meghaladja, az e feletti összeg a csak szakorvos által, illetve csak szakorvosi javaslat alapján rendelhető gyógyszerek figyelembevételével, az egészségbiztosítási szerv vezetőjének döntése alapján állapítható meg. Az
eseti keret éves összege 6000 Ft.
A bírói kezdeményezések szerint a havi gyógyszerkeretet túlságosan alacsony összegben határozta meg a jogalkotó, megsértve a létminimum alatt élők szociális biztonsághoz és legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez
való jogát.
Az Alkotmánybíróság jelen ügyben is hangsúlyozza,
hogy „[a]z Alkotmány 70/D. §-ában foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog biztosítása
olyan alkotmányos állami feladatot jelent, amelyet az állam központi szervei és a helyi önkormányzati – továbbá
egyéb – szervek rendszere révén valósít meg. Ennek keretében az állam – egyebek között – egészségügyi intézményhálózat működtetésére és az orvosi ellátás megszervezésére köteles. Az egészségügyi intézményhálózat és az
orvosi ellátás körében az Alkotmánybíróság csak elvon
tan, általános ismérvekkel csak egészen szélső esetekre
korlátozottan határozhatja meg az állami kötelezettség kritikus nagyságát, vagyis azt a szükséges minimumot,
amelynek hiánya már alkotmányellenességhez vezet.
Ilyennek volna minősíthető például, ha az ország egyes területein az egészségügyi intézményrendszer és az orvosi
ellátás teljesen hiányozna. Az ilyen szélső eseteken túl
azonban az Alkotmány 70/D. §-ban meghatározott állami
kötelezettségnek nincs alkotmányos mércéje. A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog tehát
önmagában alanyi jogként értelmezhetetlen, az az Alkotmány 70/D. § (2) bekezdésében foglalt állami kötelezettségként fogalmazódik meg, amely magában foglalja azt
a kötelezettséget, hogy a törvényhozó a testi és lelki egészség bizonyos területein alanyi jogokat határozzon meg.”
[54/1996. (XI. 30.) AB határozat, ABH 1996, 173,
186–187.].
Az Alkotmánybíróság a szociális biztonsághoz való
jog [Alkotmány 70/E. §] kérdésével már több határozatában foglalkozott, és kimondta, hogy a rászorulókról való
gondoskodás nem a szociális jogok tekintetében fennálló alanyi jog, hanem állami feladat. Az államnak az Alkotmányból levezethető kötelezettsége az intézményi
háttér biztosítása, a társadalombiztosítás és a szociális
támogatások rendszerének megszervezése és működtetése [32/1991. (VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146,
163.]. A 42/2000. (XI. 8.) AB határozat rendelkező részében a korábbi gyakorlatra alapítva a következő megállapítások szerepelnek: „Az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése szerinti szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó megélhetési
minimum állami biztosítását tartalmazza. A megélhetési
minimum garantálásából konkrétan meghatározott részjogok (...), mint alkotmányos alapjogok nem vezethetők
le. E tekintetben az állam kötelezettsége és ebből következően a felelőssége nem állapítható meg.
Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdése alapján az állam
a polgárok megélhetéshez szükséges ellátásra való jogának realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani
és működtetni. A megélhetési minimumot biztosító szociális ellátások rendszerének kialakításakor alapvető alkotmányi követelmény az emberi élet és méltóság védelme.
Ennek megfelelően az állam köteles az emberi lét alapvető
feltételeiről (...) gondoskodni.” (ABH 2000, 329.)
A 676/E/2000. AB határozat a következőképpen összegezte az Alkotmánybíróság gyakorlatát. „Az Alkotmánybíróság – az Alkotmány rendelkezéseit értelmező hatáskörében eljárva – mondta ki: »[a]z alkotmányossági mérce
ezzel – az emberi méltósághoz való jog bevonása folytán – a 70/E. § (1) bekezdésének elvontságából (szociális
ellátórendszer fenntartása a megélhetéshez szükséges ellá
tás biztosítására) a minőség tekintetében is konkréttá vált:
a szociális intézményrendszer keretében nyújtandó ellátásnak olyan minimumot kell nyújtania, hogy az biztosítsa
az emberi méltósághoz való jog megvalósulását.«
[42/2000. (XI. 8.) AB határozat, ABH 2000, 329, 334.] Az
Alkotmány 70/E. §-ában meghatározott szociális biztonsághoz való jog tehát – az emberi méltósághoz való jog
megvalósulásának alkotmányos követelménye által meghatározottan – jelenti az emberi státus, az emberi létfeltételek mindazon összetevőit (segélyezési, ellátási, gondozási
formákat), amelyeket az állam a törvényalkotás útján biztosítani köteles. Ennek megfelelően a jogalkotó számára
a törvények szabályozásának elfogadása során az a kötelezettség fakad, hogy a betegségük, rokkantságuk miatt erre
rászorulók részére a megélhetéshez szükséges ellátást
a szociális intézmények rendszerével biztosítsa. A törvényhozónak az ellátási formákat gazdasági, intézményi,
egészségügyi és más szempontokra figyelemmel, az emberi méltósághoz való jog sérelme nélkül kell kialakítania.
Az államnak a polgárok szociális biztonsága tekintetében
fennálló kötelezettségeit, a szociális gondoskodás, az ellátás jogintézményeit és mértékét az Alkotmány nem határozza meg. »Az alkotmányi előírások megvalósítása – számos feltételtől függően – változó és folyamatos törvényhozási, jogalkalmazási, önkormányzati és társadalmi
feladat.« (1588/B/1991. AB határozat, ABH 1994, 510,
511.)
E szabadságot azonban korlátozhatja a társadalom mindenkori helyzete, s végső soron határait megszabják az Alkotmány rendelkezései. A jogalkotó tehát a gazdaság helyzetére, az ellátó rendszerek teherbírására tekintettel alakíthatja a szociális ellátások körét, mindaddig, amíg valamely az Alkotmányban rögzített elv (pl. a diszkrimináció
tilalmának elve) nem sérül. Az Alkotmánynak tehát a 17. §
és a 70/E. §-ai általános jelleggel nevesítik az államnak
a polgárok szociális biztonsága tekintetében fennálló kötelezettségeit (szociális ellátórendszer fenntartása), de nem
jelentenek alanyi jogot egy bizonyos meghatározott jövedelem megszerzéséhez, vagy életszínvonal fenntartásához. Az Alkotmány a szociális ellátó rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat nem határozza meg. Az egyes ellátások feltételeit, mértékét, és
ennek megfelelően – az esetenként eltérő – rászorultság és
megélhetéshez szükséges ellátás tartalmát a külön törvények határozzák meg (pl. a szociális igazgatásról és
szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló
1997. évi XXXI. törvény). A szociális biztonság megvalósulása érdekében alkotott jogszabályok és egyéb jogi
eszközök határozzák meg tehát, hogy a szociális gondoskodást megvalósító szolgáltatásokból, juttatásokból stb.,
mely feltételek megléte esetén, mely személyi kör része
sülhet. Ezen keresztül konkretizálódik az Alkotmány 17. §
és a 70/E. §-aiban általánosan előírt állami kötelezettség.
Az Alkotmánybíróság a fentiekre figyelemmel hangsúlyozza, hogy a jogszabály, illetve a jogalkotó szabadon határozhatja meg a rászorultaknak járó ellátás feltételeit és
mértékét is, mindaddig amíg ezek a feltételek más alkotmányos rendelkezéseket nem sértenek.” (ABH 2005, 926,
929.).
Az Alkotmánybíróság osztja az indítványozó bírók álláspontját abban a vonatkozásban, hogy a létminimum
alatt élő közgyógyellátásra jogosultak számára adott
esetben nehézséget jelenthet, ha az állam csupán meghatározott mértékig vállalja át az érintettek gyógyszerköltségének megfizetését. Nem hagyható ugyanakkor figyelmen kívül egyrészt az, hogy a gyógyszerkeret a társadalombiztosítási támogatásba befogadott (általános társadalombiztosítási támogatással már eleve rendelkező)
gyógyszerekre vonatkozik, tehát ilyen értelemben a közgyógyellátottak – rászorultságuk miatt – a gyógyszerellátás tekintetében további, többlet támogatást kapnak.
Ezen túlmenően pedig az is fontos körülmény, hogy az
Alkotmányból levezethető, az emberi méltósághoz való
jog megvalósulásához elengedhetetlen megélhetési minimum biztosításának a kötelezettsége a szociális ellátások összessége által nyújtandó megélhetési minimumra
vonatkozik (32/1998. AB határozat, ABH 1998, 251,
254.). A jelenleg hatályos szabályozás szerint a közgyógyellátásban részesülők számos más szociális rászorultságtól függő pénzbeli és természetbeni ellátást is
igénybe vehetnek (pl. lakásfenntartási támogatás, energiafelhasználási támogatás, átmeneti segély, adósságkezelési szolgáltatás, mozgáskorlátozotti kedvezmények,
fogyatékossági támogatás, gyermekvédelmi támogatások stb.). Az Alkotmánybíróság egy korábbi határozatában úgy ítélte meg, hogy „[b]ár az Alkotmány 17. §-a tartalmazza az alkotmányossági szempontból is fontos rászorultsági elvet, de önmagában ez az elv sem teremti
meg annak kényszerítő voltát, hogy a hadigondozotti ellátásnak ki kell terjednie a teljeskörű ingyenes gyógyszerellátásra” (1191/B/2005. AB határozat, ABH 2008.
május, 781, 783.). Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a ,,térítésmentes gyógyszerhez jutás joga” az Alkotmány 17. §-a mellett sem az Alkotmány 70/D. §-ából,
sem pedig 70/E. §-ából nem vezethető le.
A közgyógyellátottak a gyógyszerellátás tekintetében
a hatályos jogszabályi környezetben különös állami gondoskodásban részesülnek. Annak megítélésére, hogy
a jogalkotó által a gyógyszerkeret felső határaként meghatározott konkrét összeg megfelelőnek, elegendőnek tekinthető-e, az Alkotmánybíróságnak jelen esetben – még nem
lévén beavatkozást igénylő „szélső esetről” szó – nincs lehetősége. Az igénybe vehető gyógyszerkeret összegszerű
megállapítása a mindenkori lehetőségek mérlegelésével
a jogalkotó feladata, a mérték meghatározása nem alkotmányossági kérdés.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az Alkotmány
70/D. §-ára és 70/E. §-ára alapított, a Szoctv. 50/A. §
(7)–(9) bekezdéseivel kapcsolatban előterjesztett bírói
kezdeményezéseket elutasította.
Mivel a Szoctv. támadott rendelkezései alkotmányellenességét állító kezdeményezéseket az Alkotmánybíróság
nem találta megalapozottnak, ezért az alkalmazási tilalom
kimondására irányuló kérelmeket is elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően az R. 12. számú
mellékletével kapcsolatos azon kérelmet vizsgálta meg,
mely szerint ellentétes a Ket.-tel – és így sérti az Alkotmány 35. § (2) bekezdését – az, hogy a melléklet alapján az
egészségbiztosítási pénztár által adott szakhatósági állásfoglalást nem kell megindokolni.
2.1. Az Alkotmánybíróság megjegyzi mindenekelőtt
a következőket. Az indítványozó bíró az R. 12. számú melléklete 2007. január 1. és december 31. napja között hatályos szövege alkotmányellenességének megállapítását
kérte.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára csak a konkrét normakontroll két esetében – az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján
benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján – van mód, mivel
ezekben az esetekben alkalmazási tilalom kimondására
van lehetőség (335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.).
Tekintve, hogy az indítvány bírói kezdeményezés, az Alkotmánybíróság a vizsgálatot az R.-nek az ügy bírósági elbírálása során hatályos rendelkezései tekintetében folytatta le.
2.2. Az R. 35. §-a úgy rendelkezik, hogy a közgyógyellátásra való jogosultság megállapítása iránti kérelemhez
csatolni kell a havi rendszeres gyógyító ellátási szükségletekről a 10. számú melléklet alapján kiállított háziorvosi
igazolást. Az igazoláson meg kell jelölni a külön jogszabályban meghatározottak szerint csak szakorvos által rendelhető (SZ jelzésű), és az első ízben csak szakorvos által
rendelhető (J jelzésű) gyógyszereket. Ezt követően a TEP
megvizsgálja az igazolás szakmai megalapozottságát
(adott esetben adategyeztetés céljából megkeresi a háziorvost), és a 12. számú melléklet szerinti szakhatósági állásfoglalásban nyilatkozik az elismert havi rendszeres gyógyító ellátás térítési díjáról, külön megjelölve a gyógyszerek térítési díját. Mindezek alapján kétségtelen, hogy
a szakhatósági állásfoglalás a benyújtott háziorvosi igazolás figyelembevételével, annak alapján kerül kialakításra.
Ezt a tényt az R. 12. számú mellékletében található blanketta is rögzíti. Ugyanakkor az említett nyomtatvány szerint a szakhatósági állásfoglalás a közgyógyellátást kérelmező személyi adatain kívül kizárólag az elismert rendszeres gyógyító ellátási költség összegének beírására szolgáló táblázatot tartalmaz. A nyomtatvány alapján tehát
a szakhatóság sem a háziorvosi igazolásban foglaltak elfogadása, sem annak részleges vagy akár teljes körű elutasítása esetében nem köteles döntése indokainak a feltüntetésére.
A Ket. 44. §-a alapján, amennyiben jogszabály elrendeli, hogy a határozat meghozatala előtt szakhatóság állásfoglalását kell beszerezni, akkor az ügyben érdemi döntésre jogosult hatóság döntésének meghozatalánál kötve van
a szakhatóság állásfoglalásához. A szakhatóság hozzájárulását, a hozzájárulás megtagadását, illetve az egyedi
szakhatósági előírást vagy feltételt, valamint ezek indokolását az ügyben érdemi döntésre jogosult hatóság – a közreműködő szakhatóság megnevezésével – határozatába
foglalja [Ket. 45. § (1) bekezdés]. E rendelkezésekből
– illetve a Ket. 72. § (1) bekezdéséből, mely szerint a határozat indokolásának tartalmaznia kell a szakhatósági állásfoglalás indokolását – egyértelműen következik
a szakhatósági állásfoglalás érdemi indokolásának a kötelezettsége.
Az Alkotmánybíróság a 21/1997. (III. 26.) AB határozatban kifejtette, hogy „[a] közigazgatásra az a feladat hárul, hogy nagy tömegű ügyet nem csupán törvényesen, de
rövid idő alatt bíráljon el. Ez csak akként lehetséges, ha
a közigazgatási szervek széles körben élnek azokkal a törvényi felhatalmazásokkal, amelyek az eljárás egyszerűsítését és meggyorsítását lehetővé teszik (pl. távbeszélőn
történő idézés, vagy a köztudomású tények bizonyításának
mellőzése). (...) Az egyszerűsített döntéshozatal egyik válfaja, amikor a tömegesen előforduló, azonos típusú ügyekben a közigazgatási szerv e célra rendszeresített nyomtatványűrlapon vagy számítógép segítségével akként bocsátja ki az érdemi döntést, hogy az előre megfogalmazott szövegbe csak az adott ügy egyedi sajátosságainak megfelelő
kiegészítő szövegrészeket írja bele. (...) Az Alkotmánybíróság azonban nyomatékosan rámutat: sem az Áe.-ben,
sem a különös eljárási szabályokban foglalt, az úgynevezett egyszerűsített határozatra vonatkozó rendelkezések
alkalmazása nem csorbíthatja az ügyfélnek az Alkotmány
57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogát. (...) a hatóság – amennyiben nem tartja teljesíthetőnek
az ügyfél kérelmét, vagy nem fogadja el az ügyfél jogi érvelését – erre köteles döntésében külön kitérni, mind ténybelileg, mind jogilag alátámasztva elutasító döntését. Ha
ugyanis nem ezt teszi, hanem – gyakorlatilag figyelmen kí
vül hagyva az ügyfél beadványát – a fizetési meghagyás
ilyenkor is csupán a szokványos típusszöveget tartalmazza, az ügyfélnek formálisan megvan ugyan a jogorvoslathoz való joga, ám annak hatékony gyakorlása nehézségekbe ütközik. Az ügyfél ugyanis nem tudhatja, hogy pusztán
adminisztratív mulasztásról van szó (azaz a közigazgatási
szerv figyelmét elkerülte az ügyfél beadványa, ezért a hozott döntés valójában nem is érdemi elutasítás), illetőleg
érdemi véleménykülönbség van az ügyfél és az eljáró közigazgatási szerv között, s az utóbbi esetben melyek azok
a tényállási elemek vagy jogi érvek, amelyek a hatóság
szerint nem teszik lehetővé az ügyfélre kedvező döntés
meghozatalát.” (ABH 2001, 103, 105–106.) Mindezekre
figyelemmel az Alkotmánybíróság hivatkozott határozatának rendelkező részében – az egyszerűsített határozati formát alkalmazó közigazgatási szervekre kiterjedő érvénnyel – alkotmányos követelményt állapított meg, kimondta, hogy „az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdésén és
57. §-ának (5) bekezdésén alapuló alkotmányos követelmény, hogy amennyiben a közigazgatási szerv az ügyfél
kérelmét elutasítja, vagy az ügyfél jogi érvelését nem fogadja el, a hozott döntés akkor is tüntesse fel az elutasítás
indokait, ha a határozatot nyomtatványűrlapon (pl. fizetési
meghagyás kibocsátásával) adták ki.”
A korábbi ügy és a jelen ügy között az Alkotmánybíróság annyiban lát különbséget, hogy a korábban vizsgált
jogszabályi rendelkezés bár megállapította az egyszerűsített határozat tartalmi elemeit, nem zárta ki a hatóság esetleges elutasító döntése indokainak a feltüntetését. A korábbi ügyben ezért alkotmányellenességet nem állapított
meg az Alkotmánybíróság, elegendőnek tartotta, hogy határozata rendelkező részében alkotmányos követelményt
fogalmazzon meg az elutasító döntés indokolására vonatkozóan. Jelen esetben ugyanakkor a támadott szabályozás
egy olyan blankettát tartalmaz, amely egyértelműen kizárja egy adott hatósági döntés (konkrétan a TEP szakhatósági állásfoglalásának) indokolását. Így pedig közvetve azt
is, hogy a szociális hatóság a gyógyszerkeret megállapítására vonatkozó döntését indokolni tudja. Ennek megfelelően a másodfokú szakhatóságnak nincs lehetősége érdemben felülbírálni az állásfoglalás megalapozottságát,
a bíróság pedig a másodfokú szociális hatóság szakhatósági állásfoglalásra alapított döntésének érdemi felülvizsgálatát nem tudja elvégezni.
A Ket. 13–14. §-ait tekintve megállapítható, hogy a közgyógyellátási kérelem elbírálása terén a szakhatóság közreműködésére vonatkozóan a Ket. idézett, a szakhatóság
állásfoglalás-indokolási kötelezettségére vonatkozó általános rendelkezéseitől való eltérésre nincs lehetőség. Tekintettel arra, hogy az R. 2007. január 1. és december 31.
napja között hatályos 12. számú melléklete a Ket.-ben foglaltakba – tehát magasabb szintű jogszabályba – ütköző
rendelkezést tartalmazott, megállapítható, hogy az sértette
az Alkotmány 35. § (2) bekezdését.
Az Abtv. 43. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányellenes jogszabályt az Alkotmánybíróság határozatának
a hivatalos lapban való közzététele napjától nem lehet alkalmazni. Az Abtv. 43. § (2) bekezdése úgy rendelkezik,
hogy az alkotmányellenessé nyilvánítás és megsemmisítés
nem érinti a határozat közzététele előtt létrejött jogviszonyokat. Az Abtv. 43. § (4) bekezdése viszont lehetővé teszi, hogy az Alkotmánybíróság eltérően dönthessen az
alkotmányellenes jogszabály hatályon kívül helyezése
vagy konkrét esetben történő alkalmazhatósága kérdésében. Ebben az ügyben folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett az eljáró bíró kezdeményezte az alkotmányellenesség megállapítását. Az Alkotmánybíróság
a magasabb szintű jogszabályba ütközés miatt alkotmányellenesnek ítélt rendelkezést, mivel azt időközben módosították, nem semmisíthette meg. Mindazonáltal megállapítható volt, hogy a felperes gyógyszerkeretét megállapító
hatósági határozat jogszerűségének megítélését a szakhatósági állásfoglalás indokolásának hiánya lehetetlenné teszi az érintett bíróság számára. Ezért az Alkotmánybíróság – a jogbiztonság követelményére, valamint az indítványozó különösen fontos, méltányolható érdekére figyelemmel – az alkalmazási tilalom tekintetében helyt adott
a bírói kezdeményezésnek, és az Abtv. 43. § (4) bekezdése
alapján úgy rendelkezett, hogy a konkrét ügyben – a Zala
Megyei Bíróság előtt 7.K.20.390/2008. szám alatt folyamatban lévő perben – kizárja az R. 2007. január 1. és december 31. napja között hatályos 12. számú mellékletének
alkalmazhatóságát.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az
Alkotmánybíróság az alkotmányellenesség megállapítására tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
120/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Medgyes Péter
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság damaszkuszi
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. június 9.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
369/2017. (IX. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csoma Sándor
Ákost 2017. szeptember 15. napjától 2020. szeptember 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1190/2016. (IV. 12.) Korm. határozata a 2014–2020-as programozási időszak keretében, a Nagyhódos–Nagypalád közúti határátkelőhely kiemelt beruházás megvalósításához szükséges költségvetési források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Nagyhódos–Nagypalád (Velyka
Palad) közúti határátkelőhely kiemelt beruházás megvalósításához a  2016. évben szükséges 41,4 millió Ft
forrás biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat csoport, 6. Beruházások
kiemelt előirányzat javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1386/2015. (VI. 12.) Korm. határozata Magyarország Taskenti, Addisz-Abebai, Manilai, Wellingtoni, Accrai és Luandai Nagykövetségének megnyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a) Taskent székhellyel, 2015. október 1-jével magyar nagykövetség nyíljon Üzbegisztánban, és az üzbegisztáni
nagykövetség konzuli kerülete Üzbegisztán egész területére terjedjen ki;
b) Addisz-Abeba székhellyel, 2015. október 1-jével magyar nagykövetség újranyíljon Etiópiában;
c) Manila székhellyel 2016. március 1-jével a magyar nagykövetség újranyíljon a Fülöp-szigeteken, és a manilai
nagykövetség konzuli kerülete a Fülöp-szigetek egész területére terjedjen ki;
d) Wellington székhellyel 2016. március 1-jével a  magyar nagykövetség nyíljon Új-Zélandon, és az  új-zélandi
nagykövetség konzuli kerülete Új-Zéland és a csendes-óceáni szigetvilág egész területére terjedjen ki;
e) Accra székehellyel 2016. március 1-jével a  magyar nagykövetség újranyíljon a  Ghánai Köztársaságban, és
az accrai nagykövetség konzuli kerülete a Ghánai Köztársaság egész területére terjedjen ki;
f ) Luanda székhellyel 2016. március 1-jével a magyar nagykövetség újranyíljon az Angolai Köztársaságban, és
a luandai nagykövetség konzuli kerülete az Angolai Köztársaság egész területére terjedjen ki (a továbbiakban
együtt: külképviseletek);
2. tudomásul veszi, hogy
a) Magyarország Jakartai Nagykövetségének konzuli kerülete a  Manilai Nagykövetség megnyitásával
a Fülöp-szigetek területével;
b) Magyarország Canberrai Nagykövetségének konzuli kerülete a  Wellingtoni Nagykövetség megnyitásával
Új-Zéland területével és a csendes-óceáni szigetvilág;
c) Magyarország Nairobi Nagykövetségének konzuli kerülete az  Addisz-Abebai Nagykövetség megnyitásával
az Etióp Szövetségi Demokratikus Köztársaság területével;
d) Magyarország Abujai Nagykövetségének konzuli kerülete az  Accrai Nagykövetség megnyitásával a  Ghánai
Köztársaság területével;
e) Magyarország Pretoriai Nagykövetségének konzuli kerülete a  Luandai Nagykövetség megnyitásával
az Angolai Köztársaság területével csökken;
 3. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert a  külképviseletek nyitásához szükséges diplomáciai lépések
megtételére és az érintett országok külügyminisztériumainak tájékoztatására, – ideértve a konzuli kerületek 2. pont
szerinti csökkenéséről szóló tájékoztatást is – továbbá megbízza a  külképviseletek megnyitásával összefüggő
feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. tudomásul veszi, hogy az  1. a) és b)  pontban jelzett külképviseletek megnyitásával, illetve újranyitásával
kapcsolatosan a  kiküldötti és a  helyi alkalmazotti létszám, továbbá az  egyszeri beruházási és működési kiadások
a Külgazdasági és Külügyminisztérium 2015. évi költségvetésében nem kerültek megtervezésre, ezért erre többlet
költségvetési előirányzat biztosítása szükséges a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet számára;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külképviseletek nyitásához szükséges 675,4 millió forint fedezetet
biztosítsa a Külgazdasági és Külügyminisztérium számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1. a) és b)  pontokban
jelzett külképviseletek működésével kapcsolatos 911,1 millió forint kiadás 2016. évtől a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet költségvetésében beépülő jelleggel kerüljön tervezésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. január 1.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1. c)–f )  pontokban
jelzett külképviseletek 2016. évi működésével kapcsolatos kiadások fedezetére 2960,2 millió forint összeg a
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet 2016. évi költségvetésében kerüljön biztosításra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. január 1.
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy 2017. évtől kezdődően az
1. c)–f )  pontokban jelzett külképviseletek éves működésével kapcsolatos kiadások fedezetére 2152,7 millió forint
összeg a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet költségvetésében 2017. évtől beépülő jelleggel kerüljön
biztosításra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. évi költségvetés tervezésekor
9. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert a külképviseletek nyitásához kapcsolódó
feladatok teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm.
határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1043/2017. (II. 3.) Korm. határozata a Rendőrség hivatásos állományának 3000 fős létszámfejlesztéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Rendőrség hivatásos állományának 3000  fős
létszámfejlesztésével kapcsolatos többletkiadásokhoz szükséges forrásnak a  központi költségvetés
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség címen történő rendelkezésre állásáról
a) a 2017. évben egyszeri jelleggel legfeljebb 55 843,2 millió forint,
b) a 2018. évben egyszeri jelleggel legfeljebb 41 067,1 millió forint,
c) a 2019. évben
ca) egyszeri jelleggel legfeljebb 394,2 millió forint,
cb) beépülő jelleggel legfeljebb 14 687,5 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
Határidő: az a), b) és ca) pontok tekintetében a felmerülés ütemében,
a cb) pont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  létszámfejlesztéshez kapcsolódóan gondoskodjon az  Egységes
Digitális Rádiótávközlő Rendszer (EDR) fejlesztésével és üzemeltetésével kapcsolatos többletkiadásokhoz szükséges
forrásnak a központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati
célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoporton történő rendelkezésre
állásáról
a) a 2017. évben egyszeri jelleggel legfeljebb 834,8 millió forint,
b) a 2018. évben egyszeri jelleggel legfeljebb 141,1 millió forint,
c) a 2019. évben beépülő jelleggel legfeljebb 261,4 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: az a) és b) pont tekintetében a felmerülés ütemében, a c) pont tekintetében a 2019. évi központi
költségvetés tervezése során
3. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontja
alapján legfeljebb 92 183,9 millió forint keretösszeg erejéig intézkedjen a  feladatok ellátása érdekében szükséges
kötelezettségvállalások megtételére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a Rendőrség hivatásos állományának 3000 fővel történő bővítésével kapcsolatos beszerzések
lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Íjgyártó István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
moszkvai nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak az  Üzbég Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1361/2011. (XI. 8.) Korm. határozata az új típusú megye koncepciójáról.
1. A Kormány
a) felhívja az érintett minisztereket, hogy olyan szabályozást dolgozzanak ki, amely alapján a fejlesztéspolitika
területi szintjén jelentkező feladatokat a megyei önkormányzatok lássák el;
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy az a) pontban foglaltak megvalósítása érdekében készítsék elő és
terjesszék a Kormány elé a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény megújítását
tartalmazó törvény-tervezetet, igazodva az új típusú megyei önkormányzatok által ellátandó feladatokhoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2011. december 20.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1374/2011. (XI. 8.) Korm. határozata Magyarország II. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről 2016-ig, kitekintéssel 2020-ra.
1. A Kormány – az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
(a továbbiakban: irányelv) végrehajtása keretében –
a) elfogadja a Kormány részére bemutatott, Magyarország II. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervét
(a továbbiakban: Cselekvési Terv);
b) jóváhagyja, hogy 2008–2016 közötti időszak alatt összesen 9% energia-megtakarítás elérésére kell törekedni
a végfelhasználásban, valamint a rendelkezésre álló források hatékony felhasználásával a lehető legnagyobb
megtakarítás elérése a cél a végső energia-felhasználásban;
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Cselekvési Tervet az irányelv 14. cikk (2) bekezdésének
megfelelően küldje meg az Európai Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az országos primerenergia-prognózis kidolgozása érdekében
ágazati, fogyasztócsoportonkénti, legfontosabb energia-felhasználási célonkénti és főbb energiahordozók
szerinti bontásban, paraméterezhető modellezésen alapuló számítási metodikát dolgozzon ki;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 30.
e) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Cselekvési Terv intézkedéseinek nyomon követése érdekében
készítsen intézkedési tervet;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 30.
f) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az épületek energiatakarékos módon történő építése, illetve
felújítása érdekében dolgozzon ki Épületenergetikai Stratégiát;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. július 31.
g) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az ipar és a szolgáltatások energiahatékonyság-javítási
lehetőségeivel összefüggésben készítsen reprezentatív mintavételen alapuló felmérést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 30.
h) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az épületenergetikai statisztikai adatbázis létrehozására készítsen
reprezentatív mintavételen alapuló felmérést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 30.
i) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a középületek energiafogyasztásával összefüggő adatbázis
létrehozására készítsen reprezentatív mintavételen alapuló felmérést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31.
j) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert – annak érdekében, hogy megbízható információk legyenek a közlekedési
szektor energia-megtakarítási lehetőségeiről, ezek költség/hasznon viszonyairól –, hogy Közlekedési
Energiahatékonyság-javítási Cselekvési Tervet dolgozzon ki.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31.
2. Hatályát veszti a Magyarország Módosított Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről szóló 1076/2010. (III. 31.)
Korm. határozat.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
151/2006. (IX. 11.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Hajnal István dandártábornokot 2006. szeptember 9-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2006. augusztus 23. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
125/2013. (XII. 17.) VM rendelete a Fővárosi Állat- és Növénykert természetvédelmi terület országos jelentőségű védett természeti területté történő nyilvánításáról.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Budapest Főváros Közgyűlésének a  Budapest helyi jelentőségű természeti értékeinek védelméről szóló 32/1999.
(VII. 22.) önkormányzati rendeletében helyi jelentőségű védett természeti területté nyilvánított, a  Budapest helyi
jelentőségű védett természeti területeiről szóló 25/2013. (IV. 18.) Főv. Kgy. rendeletben 2013. december 31-ig tartó
hatállyal fenntartott védettségű Budapesti Állat- és Növénykert természetvédelmi terület elnevezésű, Budapest XIV.
kerületében, a 29732/9 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 10,76 hektár kiterjedésű területet országos
jelentőségű védett természeti területté nyilvánítom.
2. § Az  országos jelentőségű védett természeti területté történő nyilvánítás célja az  ország legnagyobb állatkerti
gyűjteményének védelme és fejlesztése, a  zöldfelületi elemként is jelentős, védett növényfajoknak is otthont adó
gyűjteményes kert megőrzése, a természetismereti oktatás, környezeti nevelés és élményszerű bemutatás helyszínének
biztosítása, valamint a területen található kert- és településtörténeti értékek és műemlékek megőrzése, fenntartása.
3. § A terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
265/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Snellenperger Judit
Ildikót 2014. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1854/2015. (XI. 24.) Korm. határozata az 1848–1947 között hivatalban lévő miniszterelnökök sírjainak felújításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
az  1848–1947  között hivatalban lévő miniszterelnökök sírjainak (sírjel, sírbolt, egyéb síremlék) felújítása
céljából gondoskodjanak a  központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet, Nemzeti Örökség Intézete címben
150,0 millió forint többletforrás biztosításáról a 2016. évi központi költségvetés terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. január 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
13/2004. (IV. 24.) IHM rendelete a hírközlési hatóság postai szolgáltatással és postai közvetítői tevékenységgel kapcsolatos piacfelügyeleti, minőségfelügyeleti és ellenőrzési tevékenységéről.
A postáról szóló 2003. évi CI. törvény (a továbbiakban:
Pt.) 53. §-a (2) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság területén
a) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
hírközlési hatóság);
b) a postai szolgáltatást nyújtó természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra és egyéb szervezetre (a továbbiakban: postai szolgáltató);
c) a postai közvetítő tevékenységet végző természetes
és jogi személyre, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra és egyéb szervezetre (a továbbiakban: postai közvetítő); valamint
d) a hírközlési hatóság e rendelet szerinti eljárásaiban
igénybevevőként résztvevőre.
2. § (1) A hírközlési hatóság a postai piac zavartalan és
eredményes működése, a postai szolgáltatást ellátók, a
postai közvetítő tevékenységet végzők és az igénybevevők
érdekeinek érvényesülése, védelme céljából, valamint a
tisztességes és hatékony piaci verseny fenntartásának
elősegítése érdekében, hatósági jogkörében, hatósági
felügyeleti ellenőrzés keretében piacfelügyeleti tevékenységet végez.
(2) A hírközlési hatóság e tevékenysége során más jogszabályban erre feljogosított szervezet, illetve személy közreműködését is igénybe veheti.
3. § A hírközlési hatóság piacfelügyeleti tevékenysége során
figyelemmel kíséri a postai piac működését, az arra vonatkozó jogszabályok megtartását, ezen belül vizsgálja különösen
a) a postai szolgáltatási és egyéb hatósági engedélyekben, határozatokban foglaltak teljesítését;
b) a postai szolgáltatók általános szerződési feltételeiben rögzítettek megfelelő alkalmazását, érvényesülését;
c) a postai szolgáltatók és a postai közvetítő tevékenységet ellátók bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesülését;
d) a jogszabályban rögzített, valamint a szolgáltató által
vállalt, az általános szerződési feltételeiben nyilvánosságra
hozott szolgáltatás-minőségi követelmények teljesülését;
e) a fenntartott postai szolgáltatásokra külön jogszabályban meghatározott árak előírásoknak megfelelő alkalmazását és az egyetemes postai szolgáltatásokra külön jogszabályban meghatározott árképzési elvek érvényesülését;
f) az egyetemes postai szolgáltató azon kötelezettségének teljesülését, amely szerint az egyetemes postai szolgáltatási hálózatához az engedélyes postai szolgáltató számára hozzáférést biztosít, továbbá — ennek igénybevétele
esetén — a hálózati hozzáférési szerződés meglétét és annak a Pt. 36. §-ának (3) bekezdésében meghatározott tartalmi elemeit;
g) a postai szolgáltatások ellátásával kapcsolatos panaszokat; h) a postai berendezések forgalomba hozatalát, üzemeltetését;
i) a fenntartott postai szolgáltatások végzéséhez fűződő
kizárólagos jogosultság érvényesülését;
j) a postai jogszabályokban meghatározott egyéb kötelezettségek teljesülését;
k) az egyetemes postai szolgáltatások végzéséhez fűződő jogosultság érvényesülését;
l) a számviteli nyilvántartások elkülönített vezetésére
vonatkozó kötelezettségek teljesítését.
4. § (1) A hírközlési hatóság piacfelügyeleti tevékenységét
piacfelügyeleti és ellenőrzési terv alapján végzi.
(2) A hírközlési hatóság az előző év ellenőrzési tapasztalatainak figyelembevételével, a tárgyévet megelőző év
december 1-jéig elkészíti az éves piacfelügyeleti tervét,
amelyet a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) jóváhagy és ezt követően 15 napon belül
a hírközlési hatóság közzétesz az internetes honlapján.
(3) A hírközlési hatóság a jóváhagyott piacfelügyeleti
tervet tájékoztatásul megküldi a piacfelügyeleti tevékenység koordinálását ellátó Piacfelügyeleti Tanácsnak.
(4) A terv, az első félév tapasztalatai alapján, a félév
végén felülvizsgálható és szükség esetén, a Tanács jóváhagyásával módosítható. A módosított piacfelügyeleti tervet
a hírközlési hatóság a jóváhagyásától számított 15 napon
belül internetes oldalán közzéteszi.
(5) A hírközlési hatóság a tárgyévet követő év január 31.
napjáig beszámolót készít a Tanács részére a piacfelügyeleti tervben foglaltak teljesítéséről és a piacfelügyeleti tevékenység eredményéről, amelyet a Tanács jóváhagyását
követő 15 napon belül közzétesz.
(6) A hírközlési hatóság a tárgyévet követő év január 31.
napjáig tájékoztatja a Tanácsot a (4) bekezdésben meghatározott beszámoló alapján általa javasolt jogszabály-módosításokról.
(7) A hírközlési hatóság hivatalból vagy kérelemre a
piacfelügyeleti és ellenőrzési terven kívül is folytathat
piacfelügyeleti tevékenységet.
(8) A hírközlési hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés
eredménye alapján a jogszabálysértő postai szolgáltatóval
szemben határozatot hoz, intézkedik, vagy eljárást kezdeményez.
(9) A piacfelügyeleti ügyben eljáró köztisztviselő piacfelügyeleti ellenőrzési jogosultságát — a próbavásárlás
vagy próbaként történő szolgáltatás-igénybevétel esetének
kivételével — az ellenőrzés megkezdésekor szolgálati igazolvánnyal vagy megbízólevéllel igazolja.
5. § (1) A postai szolgáltatás igénybe vevője a hírközlési
hatóságtól piacfelügyeleti eljárás, illetve ellenőrzés megindítását kérheti, ha vitatja a panaszára a postai szolgáltató
nak vagy a postai közvetítőnek az üggyel összefüggő postai
tevékenységére vagy szolgáltatásának teljesítésére vonatkozó állásfoglalását (a panaszra adott választ), továbbá ha
a postai szolgáltató vagy a postai közvetítő a panaszára
határidőn belül nem válaszolt.
(2) A postai szolgáltató és a postai közvetítő az igénybe
vevői bejelentés kivizsgálásához szükséges, az ügyhöz kapcsolódó valamennyi előzetes információt, adatot köteles a
hírközlési hatóság rendelkezésére bocsátani.
(3) A hírközlési hatóság a panasz alapján hozott határozatában nyilatkozik a szolgáltatás megfelelőségéről.
Amennyiben az igénybevevő által kifogásolt postai szolgáltatás vagy postai közvetítő tevékenység nem felelt meg a
jogszabályban előírt vagy vállalt feltételeknek, a hírközlési
hatóság kötelezi a postai szolgáltatót, illetve a postai közvetítőt az eltérés megszüntetésére, és kötelezettséget állapít meg a postai szolgáltató vagy a postai közvetítő számára
a szolgáltatás minőségére vonatkozóan, és erről a bejelentőt tájékoztatja.
(4) A hírközlési hatóság az eljárás eredményéről tájékoztatja a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséget.
6. § Ha a hírközlési hatóság a postai szolgáltató minőségi
beszámolójából, a felügyeleti vizsgálatok során átadott
adatokból vagy a felügyeleti ellenőrzése során megállapítja, hogy a postai szolgáltatás minősége nem éri el a jogszabályban előírt, vagy azt meghaladóan vállalt minőségi követelményszintet, a Pt. 48. §-ában és az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 68. §-ában meghatározott szankciók alkalmazásán túl
a) további, a szolgáltatás minőségére vonatkozó adatokat kérhet be a szolgáltatótól;
b) kötelezheti a postai szolgáltatót arra, hogy a postai
szolgáltatás igénybe vevőit tájékoztassa a szolgáltatás minőségére vonatkozó valós értékekről;
c) rendszeres szolgáltatásminőségi vizsgálatokat és ellenőrzéseket írhat elő a postai szolgáltató számára;
d) rendszeres vagy eseti helyszíni ellenőrzést végezhet,
vagy végeztethet a postai szolgáltatónál.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet 2004. május 1. napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.) a közösségi postai szolgáltatások
belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatások minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról,
b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/39/EK irányelve (2002. június 10.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi
postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter


text:
241/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelete a kulturális és tudománydiplomáciai feladatok ellátásáról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 12.  § (1)  bekezdése tekintetében a  szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény 28.  § (1)  bekezdés
d) és h) pontjában,
a 12. § (2) bekezdése, valamint a 13. § (3) és (4) bekezdése tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
110. § 6. pontjában,
a 13.  § (5)  bekezdése tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  külgazdasági és külügyminiszter (a  továbbiakban: miniszter) a  magyarság jó hírének a  nemzetek közösségéhez
való eljuttatása, közös értékeink hazai és nemzetközi megismertetése, a  tudatos, értékorientált országkép-építés,
a külpolitikai érdekek, a határon inneni és túli magyarság kulturális értékeinek és kapcsolatainak ápolása, fejlesztése
körében, a  külképviseleti rendszer, különösen a  külképviselet részeként működő külföldi magyar kulturális intézet
vagy kulturális szolgálat (a továbbiakban együtt: külföldi magyar intézetek) útján a következő feladatokat látja el:
a) ismerteti és népszerűsíti a magyar és a magyarországi kultúra, oktatás és tudomány eredményeit, beleértve
a határon túli magyar kultúra, oktatás és tudomány képviseletét is,
b) figyelemmel kíséri az  országok kulturális, oktatási és tudományos életét, az  egyetemes magyar érdekekhez
és kultúrához való viszonyát, tapasztalatairól rendszeresen tájékoztatja a  Kormány feladat- és hatáskörrel
érintett tagjait és más hazai intézményeket,
c) kapcsolatokat épít ki és ápol külföldi kulturális, oktatási és tudományos intézményekkel, szervezetekkel,
személyiségekkel, segíti az ezek közötti közvetlen kapcsolatok megteremtését és bővítését,
d) segítséget nyújt a  magyarság jó hírének határon túli megalapozásához és fejlesztéséhez, kidolgozza
a magyar kultúra külföldi terjesztésére irányuló tevékenység fejlesztési irányelveit és programját,
e) közreműködik az  állam- és kormányközi kulturális, valamint oktatási és tudományos egyezmények
előkészítésében és végrehajtásának megszervezésében,
f ) az oktatásért és a kultúráért felelős miniszterrel együttműködésben ellátja a magyar nyelv, a határon inneni
és a határon túli magyar kultúra tanulmányozását és bemutatását külföldön,
g) közreműködik a határon túli magyarok és az anyaország közötti kulturális, oktatási kapcsolatok ápolásában,
elősegíti magyar nemzeti identitásuk megőrzését,
h) részt vesz a  magyarországi nemzetiségi oktatás és kultúra eredményeinek bemutatásában, az  ezt segítő
intézményi kapcsolatok ápolásában,
i) együttműködésre törekszik a  külföldön élő magyarokkal, szervezeteikkel, valamint a  hungarológiával és
a tudományos-technológiai kérdésekkel foglalkozó személyekkel,
j) közreműködik a Magyarország-kép formálásában külföldön, ezzel összefüggésben együttműködik a hazai és
a külföldi idegenforgalmi, kereskedelmi és kulturális szervezetekkel.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdésben meghatározott alaptevékenységhez kapcsolódóan oktatási és oktatásszervezési
feladatokat lát el, így különösen:
a) a külföldi és a határon túli állampolgárok számára magyar nyelvi, szaktárgyi előkészítő képzéseket nyújt,
b) szervezi a  magyar, mint idegen nyelv és ország-ismeret oktatását és vizsgáztatását a  Magyarországon
tartózkodó külföldiek számára,
c) támogatja a magyar, mint idegen nyelv oktatására való felkészülést,
d) magyar nyelvi és hungarológiai képzéseket és továbbképzéseket szervez,
e) a  Publishing Hungary Program keretében képviseli a  magyar kultúrát és irodalmat a  nemzetközi
könyvvásárokon,
f ) a magyar kultúra célzott megjelenése érdekében magyar kulturális évadokat szervez,
g) részt vesz a  hazai felsőoktatási intézmények magyar, mint idegen nyelvi, hungarológiai képzéseinek,
továbbá szakmai programjainak, továbbképzéseinek szervezésében, lebonyolításában; magyar nyelvi,
szakmódszertani és egyéb kiadványokat készít és ad ki,
h) kutatói és tehetséggondozó programok szervezésével támogatja a határon túli magyar nyelvű képzésben és
a magyarországi felsőoktatási képzésben részt vevő külhoni magyar hallgatókat,
i) kapcsolatot tart a  határon túli – részben vagy egészben – magyar oktatási, tudományos, művelődési és
kulturális szervezetekkel,
j) kétoldalú megállapodások alapján magyar lektorokat és vendégtanárokat küld ki a magyar nyelv oktatásával
foglalkozó külföldi oktatóhelyekre, szakmai támogatást nyújt felkészítésükhöz és munkavégzésükhöz,
k) ösztönzi a  magyarországi és külföldi hungarológiai kutatásokat, közreműködik a  kutatási eredmények
megismertetésében.
(3) A  miniszter a  határon túli magyar hallgatók magyarországi tanulmányainak elősegítése érdekében továbbképzési
központként segíti a határon túli pedagógus és tanártovábbképzést.
(4) A  miniszter az  oktatásért felelős miniszter jóváhagyásával közreműködik a  külföldi hallgatóknak a  Stipendium
Hungaricumról szóló 285/2013. (VII. 26.) Korm. rendelet alapján történő magyarországi előkészítő képzésében.
2. § (1) A Kormány a hungarológiai, magyarságismereti és magyar nyelvi képzések és kutatások támogatására, fejlesztésük
ösztönzésére, eredményeik minél szélesebb körű megismertetése, valamint a  kulturális diplomáciai célok
támogatása érdekében megalapítja a  Balassi Bálint-ösztöndíjprogramot (a  továbbiakban: ösztöndíjprogram).
Az ösztöndíj működtetéséért a miniszter felel.
(2) Az ösztöndíjprogram keretében
a) Márton Áron-ösztöndíj adományozható a  magyarságismereti, hungarológus, műfordító képzések és
kutatások támogatására, valamint határon túli magyar nyelvű előkészítő képzésben részt vevő külföldi
és határon túli állampolgárok, továbbá a  határon túli magyarok részére felajánlott képzési és kutatási
lehetőségek keretében ösztöndíjban részesülő külföldi és határon túli hallgatók, oktatók és kutatók részére;
b) Klebelsberg Kunó-ösztöndíj adományozható
ba) a magyar nyelv és kultúra külföldi írott és tárgyi emlékeinek tanulmányozását célzó feladatok,
bb) a  külföldi magyar intézetekben folyó kulturális diplomáciai és szakmai munka sikeres
megvalósításának,
bc) a bölcsészet- és társadalomtudományi szakemberek, kutatók, oktatók külföldi könyvtári, kézirattári,
múzeumi és levéltári kutatásainak, feltárási és forráskiadási munkáinak, valamint kulturális és
tudományos célú, külföldi szakmai tanulmányútjainak
támogatása érdekében azok számára, akik mesterképzésben vagy a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi
CCIV. törvény 112. § (7) bekezdése alapján azzal egyenértékű egyetemi képzésben szerzett oklevéllel rendelkeznek.
(3) Az  ösztöndíj fedezetét a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) költségvetésében
szereplő előirányzat biztosítja.
(4) Az ösztöndíjprogram (1) bekezdésben meghatározott működtetésének keretét a miniszter rendeletben szabályozza.
3. § (1) A  miniszter és a  kultúráért felelős miniszter a  kulturális diplomácia stratégiai irányainak meghatározása,
hatékonyságának növelése érdekében tizenegy tagú Miniszteri Konzultatív Testületet (a  továbbiakban: Testület)
működtet.
(2) A Testület társelnökei a miniszter és a kultúráért felelős miniszter, vagy az általuk kijelölt állami vezetők. A Testület
tagjait a miniszter és a kultúráért felelős miniszter közösen kéri fel.
(3) A  Testület javaslatot tesz a  miniszternek a  magyar kultúra külföldi terjesztésének irányaival, eszközrendszerének
fejlesztésével, hosszabb időszakra meghatározandó feladataival kapcsolatban.
(4) A Testület tagjai nem részesülnek testületi tevékenységükért külön díjazásban.
 (5) A Testület ülésére a Testület társelnökei a tagokon kívül szakértőként más személyt is meghívhatnak.
 (6) A Testület ügyrendjét saját maga állapítja meg.
4. § A minisztérium az  1.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontjában, valamint az  1.  § (3)  bekezdésében meghatározott feladatok
ellátásához a KKM Oktatási és Rekreációs Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: KKM Oktatási és Rekreációs
Kft.) szolgáltatásait veheti igénybe.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 12. § (1) bekezdése, valamint a 13. § (1) és (3) bekezdése 2016. augusztus 19-én lép hatályba.
 (3) Az 1–4. §, a 6. §, a 12. § (2) bekezdése, valamint a 13. § (2), (4) és (5) bekezdése 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
6. § Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) az ösztöndíjprogram működését, valamint
b) az ösztöndíj odaítélésének feltételeit, az ösztöndíj támogatási időtartamát, összegét, a pályázás és kiválasztás
eljárásrendjét. 7. § (1) A Kormány a Balassi Intézetet (a továbbiakban: Intézet) 2016. augusztus 31-ével jogutódlással megszünteti.
 (2) Az Intézet jogutódja 2016. szeptember 1-jétől az e rendeletben meghatározott kivétellel a minisztérium.
8. § (1) Az  1.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontjában, valamint az  1.  § (3)  bekezdésében meghatározott oktatási és ahhoz
kapcsolódó oktatás-szakmai feladatokat ellátó, az  Intézet által korábban foglalkoztatott munkavállalók
munkaviszonya – a  minisztériumba történő jogutódlás nélkül – 2016. szeptember 1-jétől a  KKM Oktatási és
Rekreációs Kft.-vel fennálló, azonos idejű és tartalmú munkaviszonnyá alakul és munkáltatójuk a  KKM Oktatási és
Rekreációs Kft.
(2) Az  Intézetnek a  Magyarországon tartózkodó külföldiek számára biztosított magyar, mint idegen nyelv és
ország-ismeret oktatásához kapcsolódó oktatói és oktatási feladatokat ellátó munkavállalói munkáltatója
2016. szeptember 1-jétől a KKM Oktatási és Rekreációs Kft. és munkaviszonyuk a KKM Oktatási és Rekreációs Kft.-vel
fennálló, azonos idejű és tartalmú munkaviszonnyá alakul át.
9. § (1) Az  Intézet határon túli magyar vonatkozású köz- és felsőoktatási támogatási és pályáztatási feladatai,
a  magyarországi felsőoktatási intézmények határon túli magyar hallgatói számára biztosított kollégiumi
elhelyezésével és szakkollégiumi képzésével, valamint az  ezzel kapcsolatos további szolgáltatások nyújtásával
kapcsolatos feladatai és az  e  feladatot ellátó személyi állománya tekintetében 2016. augusztus 19-étől az  Eötvös
Loránd Tudományegyetem (a továbbiakban: ELTE) a jogutód.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogutódlás tárgyát képezi az átvett feladatok ellátásával összefüggő valamennyi jogviszony,
így különösen
a) a vagyoni jogok és kötelezettségek,
b) az átvett feladatokhoz tartozó ingó és ingatlan eszközállomány,
c) a  feladatokat ellátó kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők, illetve munkavállalók feletti munkáltatói
jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint kormányzati szolgálati jogviszonyuk és
munkaviszonyuk.
(3) Az  átvett feladatokhoz kapcsolódó vagyoni jogok, ingó és ingatlan állomány ellenérték nélkül, szükség esetén
a vagyonkezelői jog megváltoztatásával kerül átadásra az (1) bekezdés szerinti jogosult részére.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott jogutódlással kapcsolatos feladatok rendezéséről, valamint az ehhez kapcsolódó
vagyon-, létszám- és forrásátcsoportosítások, továbbá a  hazai és európai uniós pályázatok, projektek és az  egyéb
kötelezettségvállalások tekintetében az Intézet és az ELTE 2016. augusztus 19-éig átadás-átvételi megállapodást köt.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti jogutódlással kapcsolatos jog és kötelezettség átszállás az  Intézettel szemben fennálló
követeléseket nem teszi lejárttá, és arra való hivatkozással szerződésszegési igényt vagy biztosíték nyújtására
vonatkozó igényt nem lehet érvényesíteni, az átszállás szerzői jogdíj fizetési igényt nem keletkeztet.
10. § (1) A  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a  továbbiakban: KEF) az  Intézet munkavégzéséhez szükséges tárgyi
eszközökhöz – ide nem értve az  informatikai-telekommunikációs eszközöket – kapcsolódó vagyonkezelői jogok
és kötelezettségek, valamint a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet 3. §
(1) bekezdése szerinti ellátási feladatok tekintetében az Intézet jogutódja 2016. szeptember 1-jétől.
(2) A  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a  továbbiakban: NISZ Zrt.) az  Intézet munkavégzéséhez
szükséges informatikai-telekommunikációs eszközökhöz kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek,
valamint a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.)
Korm. rendeletben foglalt ellátási feladatok tekintetében az Intézet jogutódja 2016. szeptember 1-jétől.
(3) Az  Intézet vagyonkezelésében álló ingatlan és ingó vagyon – kivéve a  minisztérium Külképviselet Igazgatása cím
részére átadásra kerülő gépjárműveket és ingatlanokat, továbbá a  9.  § (1)  bekezdése szerint átadásra kerülő ingó
és ingatlan eszközállományt – legkésőbb az Intézet megszűnését megelőző napon az (1) bekezdés esetében a KEF,
a (2) bekezdés esetében a NISZ Zrt. vagyonkezelésébe kerül.
11. § (1) Az  Intézet 2016. augusztus 19-e és 2016. augusztus 31-e között a  minisztérium jóváhagyásával vállalhat
kötelezettséget.
(2) 2016. szeptember 1-jétől a minisztérium gyakorolja és teljesíti az Intézet magánjogi jogait és kötelezettségeit.
 (3) A (2) bekezdés szerinti jogok és kötelezettségek átszállása az  Intézettel szemben fennálló követeléseket nem teszi
lejárttá, és arra való hivatkozással szerződésszegési igényt vagy biztosíték nyújtására vonatkozó igényt nem lehet
érvényesíteni.
(4) A  7.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogutódlással kapcsolatos feladatok rendezéséről, valamint az  ehhez
kapcsolódó vagyon-, létszám- és forrásátcsoportosításról, továbbá a hazai és európai uniós pályázatok, projektek és
az egyéb kötelezettségvállalások tekintetében az Intézet és a minisztérium átadás-átvételi megállapodást köt.
12. § (1) A  szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény pedagógusokat és oktatókat érintő
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 206/2003. (XII. 10.) Korm. rendelet
a) 2. § nyitó szövegében az „a Balassi Intézet” szövegrész helyébe az „az Eötvös Loránd Tudományegyetem”,
b) 12. § (2) bekezdésében a „Balassi Intézettől” szövegrész helyébe a „továbbképzési központtól”
szöveg lép.
(2) Az  oktatási igazolványokról szóló 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 362/2011. (XII. 30.)
Korm. rendelet] 13. § (1) bekezdés e) pontjában az „a Balassi Intézetben képzésben” szövegrész helyébe az „a Balassi
Bálint-ösztöndíjprogramban hallgatóként” szöveg lép.
13. § (1) Hatályát veszti a Balassi Intézet létrehozásáról szóló 309/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés d) pontja és
(3) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a Balassi Intézet létrehozásáról szóló 309/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
 (3) Hatályát veszti a 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 13. § (5) bekezdése.
(4) Hatályát veszti a  362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 19.  § (1)  bekezdésében a  „ , továbbá a  Balassi Intézetben
képzésben részt vevő személy” szövegrész.
(5) Hatályát veszti a Klebelsberg Kunó-ösztöndíjról szóló 15/2010. (XII. 14.) KIM rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
412/2019. (X. 1.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról és ismételt kinevezéséről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése,
valamint 38.  § (1)  bekezdés a)  pontja és (2)  bekezdése alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének
előterjesztésére – megállapítom, hogy dr. Kőhalmi Attila, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának
e megbízatása 2019. szeptember 30-ai hatállyal megszűnik, egyúttal 2019. október 1-jei hatállyal hat évig terjedő
időtartamra ismételten kinevezem a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává.
Budapest, 2019. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1687/2012. (XII. 29.) Korm. határozata az értesítési címek nyilvántartásával összefüggésben egyes eljárások felülvizsgálatáról.
A Kormány – figyelemmel a Magyary Program Egyszerűsítési Programjának elfogadásáról szóló 1304/2011. (IX. 2.)
Korm. határozatra – 1. felhívja a feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy vizsgálják meg a polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény szerinti értesítési címek nyilvántartása alkalmazásának
az ágazatukba tartozó hatósági és más eljárásokba való illeszthetőségét,
Felelős: feladat és hatáskörrel rendelkező miniszterek Határidő: 2013. február 1.
2. felhívja a feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az 1. pont szerinti felülvizsgálat eredményeképpen
a szükséges jogszabály-módosításokat készítsék elő. Felelős: feladat és hatáskörrel rendelkező miniszterek
Határidő: 2013. március 1. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
258/2013. (VII. 5.) Korm. rendelete a Magtárház Kikötő Kft. „f. a.”-nak a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a  Magtárház Kikötő Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” gazdasági társaságot (székhelye:
1012  Budapest, Várfok utca 7. I. em. 1.; cégjegyzékszáma: 01-09-938277) stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Magtárház Kikötő Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” gazdasági
társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a  Cstv. 65–67.  §-át kell
alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
292/2017. (VIII. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok dr. Abdallah Saleh Possi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Tanzániai Egyesült Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2017. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1605/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjával (a  továbbiakban: Program),
amely szerint:
a) egy multifunkcionális sportcsarnok épül a  Lantos Mihály Sporttelepnek helyt adó, Budapest XIV.  kerület
közigazgatási területén fekvő, 31267/91 helyrajzi számú ingatlanon,
b) felújításra kerül a  Budapest VIII. kerület közigazgatási területén fekvő, 38852/6 helyrajzi számú ingatlanon
elhelyezkedő Hidegkuti Nándor Stadion,
c) kapcsolódó infrastruktúra fejlesztések valósulnak meg a Budapest VIII. kerület közigazgatási területén fekvő,
38821/4/6 helyrajzi számú ingatlanon;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Program végrehajtásához,
az  1.  pont a)–c)  alpontja szerinti beruházások megvalósításának ütemezéséhez igazodva gondoskodjon
a 2015. évben 4237,5 millió forint, valamint a 2016. évben 852,5 millió forint forrás ütemezett rendelkezésre állásáról
az egyes költségvetési években.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2015. és 2016. évi központi költségvetés tervezésével összhangban
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1610/2014. (XI. 4.) Korm. határozata külképviseleti feladatok ellátása érdekében a Honvédelmi Minisztérium és a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Canberra belvárosában történő székelykapu-állításhoz, valamint a  Magyar Nemzeti Táncegyüttes törökországi
vendégszerepléséhez történő hozzájárulás biztosítása céljából 6,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím
javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: honvédelmi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1351/2014. (VI. 26.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak megépítéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  közlekedésért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közlekedésért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2015. (V. 11.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó
köznevelési intézményre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) Az utasítás előírásait
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti,
a  szakmai alapfeladatok ellátását elősegítő, nem haszonszerzés céljából és nem kötelezően végzett
tevékenységekre (a továbbiakban: kiegészítő tevékenység) és
b) a vállalkozási tevékenységekre
kell alkalmazni. (2) Rendszeresen végzett kiegészítő tevékenység különösen
a) az MH Egészségügyi Központ Országos Egészségbiztosítási Pénztár által nem finanszírozott ágykapacitása
kihasználását célzó tevékenység,
b) az MH Légijármű Javítóüzem műszaki eszközök karbantartására, kalibrálására, gyártására, javítására irányuló,
valamint biztonságtechnikai vizsgálati és szakmai tanácsadói tevékenységének szolgáltatásként történő
biztosítása,
c) az MH katonai szervezeteinél, a kiképzési-oktatási és regeneráló központokban (a továbbiakban: KORK) és
a Honvéd Kulturális Központban az MH igényjogosult állománya és a honvédelmi szervezetek által támogatott
civil szervezetek részére szervezett rendezvények élelmezési biztosítása,
d) a Honvéd Kulturális Központ kulturális, az MH Balatonkenesei Rekreációs Központ (a továbbiakban: MH BRK)
rekreációs és a KORK regeneráló pihentetési célú tevékenysége szabad kapacitásának kihasználása és az
azokhoz kapcsolódó vendéglátási tevékenységek,
e) az MH Anyagellátó Raktárbázis által üzemeltetett méretes szabóság méretes ruházat- és lábbeli-készítési
szabad kapacitásának kihasználása és
f ) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) által, speciális robbantásos eljárással végzett
fémhegesztési, valamint egyéb katonai szakértelmet és eszközöket igénylő tevékenységek.
3. § Kötelezően végzett tevékenységnek minősül a honvédelmi szervezet szakmai alapfeladata, valamint az a tevékenység,
amelynek elvégzésére a honvédelmi szervezetet jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy belső
rendelkezés kötelezi.
4. § (1) A honvédelmi szervezet
a) a rendszeresen végzett kiegészítő tevékenységét az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 13. § (2) bekezdés a) pontja szerinti gazdálkodási
szabályzatában vagy külön szabályzatában meghatározott rend és
b) vállalkozási tevékenységét a vállalkozási szabályzata
szerint végzi azzal a feltétellel, hogy a tevékenység teljesítéséből származó bevételeknek fedezniük kell a felmerülő
költségeket.
(2) A kiegészítő tevékenységet szabályozó – az (1) bekezdés a) pontja szerinti – szabályzatnak tartalmaznia kell legalább
a honvédelmi szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás
(a továbbiakban: Utasítás) 11. § (3) bekezdés b)–d), f ) és h) pontjában foglaltakat.
(3) A honvédelmi szervezetnek az alapító okirata szerinti mértékig engedélyezett vállalkozási tevékenysége megkezdése
előtt, de legkésőbb a szervezeti és működési szabályzata jóváhagyásáig össze kell állítania – az Utasítás 11. §
(3) bekezdése szerinti – vállalkozási szabályzatát.
(4) Vállalkozási tevékenység csak akkor végezhető, ha az nem veszélyezteti az alaptevékenység szakmai alapfeladatainak
végrehajtását. Az MH katonai szervezetei vállalkozási tevékenységet csak a Honvéd Vezérkar főnökének előzetes
engedélyével, az alapító okiratukban foglaltak szerint folytathatnak. Az engedély iránti kérelmet szolgálati úton és
a HM VGH szakmai záradékával ellátva kell felterjeszteni.
5. § (1) A kiegészítő és a vállalkozási tevékenység
a) az önköltség-számítási szabályzat elkészítésének szabályairól szóló HM utasításban, valamint a HM fejezet
egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 4/2012. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás mellékleteként
kiadott Honvédelmi Minisztérium Fejezet Egységes Számviteli Politikája XII. fejezetében meghatározottaknak
megfelelően összeállított önköltség-számítási szabályzat szerint kialakított árak alkalmazásával és
b) a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) előírásai alapján kötött szolgáltatási
szerződés alapján
végezhető.
 (2) Az önköltség-számítási szabályzat készítésére vonatkozó kötelezettséget illetően az államháztartás számviteléről
szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ászr.) 50. § (3) és (4) bekezdése alkalmazandó, továbbá
a jogszabályban rögzített értékesítési árat alkalmazó kiegészítő tevékenységek esetében sem kell önköltség-számítási
szabályzatot készíteni.
6. § (1) A kiegészítő és a vállalkozási tevékenységek bevételeit és kiadásait a honvédelmi szervezet költségvetési javaslatában
elkülönítve, teljes körűen meg kell tervezni, ide nem értve
a) a kiegészítő tevékenység esetében a 7. § szerinti fejezeti visszatérüléssel és a működési hozzájárulással és
b) a vállalkozási tevékenység esetében a 11. § (1) és (2) bekezdésével
kapcsolatosan elszámolandó kiadásokat.
(2) A kiegészítő tevékenység előirányzatainak (1) bekezdés szerinti elkülönített tervezését, továbbá elszámolását
a „KIEGTEV” projektkód, valamint a 02 kezdő számsorú forrás és az anyagnem szerinti jelölések alkalmazásával kell
biztosítani. A vállalkozási tevékenység tervezése során az (1) bekezdés szerinti elkülönítést a kormányzati funkciószám
alkalmazásával kell biztosítani.
2. A kiegészítő tevékenységek bevételeinek elszámolása és felhasználása
7. § (1) A kiegészítő tevékenységből származó bevételeknek a közterhek, így különösen az általános forgalmi adó
(a  továbbiakban: ÁFA) kiegyenlítését követően fennmaradó összegéből a tevékenység során felhasznált
csapatbeszerzésű készletek és szolgáltatások kiadásait intézményi saját bevételként kell visszapótolni, visszatéríteni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak eredményeképpen fennmaradó bevételből az MH BRK és a KORK-ok kivételével
a) a felhasznált központi, térítésmentes természetbeni ellátás keretében biztosított készletek visszapótlásának
kiadásait fejezeti visszatérülés címén,
b) az alkalmazott technikai eszközök értékcsökkenési leírásának összegét fejezeti visszatérülés címén,
c) a közüzemi szolgáltatások kiadásainak visszapótlását fejezeti visszatérülés címén és
d) a honvédelmi szervezetnél egyébként is felmerülő személyi kiadások és járulékai megtérülő, kiszámlázott
része 40%-ának visszapótlását működési hozzájárulásként,
központosított bevételként kell elszámolni és befizetni.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti értékcsökkenési leírás és c) pontja szerinti szolgáltatások fejezeti visszatérülésének
mértéke
a) közüzemi szolgáltatás igénybevétele esetén – amennyiben az közvetlenül nem mérhető – az ÁFA-val, valamint
a személyi kiadások és járulékai megtérülő összegével csökkentett bevétel 10%-a, vagy
b) közüzemi szolgáltatás igénybevétele nélkül az ÁFA-val, valamint a személyi kiadások és járulékai megtérülő
összegével csökkentett bevétel 5%-a.
 (4) A bevételek ÁFA-val és az (1)–(3) bekezdés szerint csökkentett összegét a honvédelmi szervezet – a 9. §-ban foglaltak
figyelembevételével – működési, beruházási és felújítási kiadásaira fordíthatja.
8. § A kiegészítő tevékenységből származó központosított bevétel elszámolását és befizetését, továbbá a terven felüli
bevételek előirányzat-módosítását az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasításban
meghatározott eljárásrend szerint kell végrehajtani.
9. § (1) A rendszeresen végzett kiegészítő tevékenység bevételének terhére felmerülő személyi kiadások és járulékai 7. §
(2) bekezdés d) pontja szerint csökkentett része a tevékenységben közvetlenül és közvetve részt vevők munkájának
elismerésére, jutalmazására, továbbá belföldi rendezvényekkel összefüggésben felmerülő reprezentációs kiadásokra
használható fel.
(2) A belföldi rendezvényekkel összefüggésben felmerülő reprezentációra felhasználható éves kiadások összege
legfeljebb – a belföldi reprezentációról szóló 83/2004. (HK 24.) HM utasítás 1. mellékletében foglaltak
figyelembevételével – a honvédelmi szervezet vezetője személyi reprezentációs keretének összegéig terjedhet.
(3) A honvédelmi szervezetek vezetőjét érintő, (1) bekezdés szerinti elismerés kifizetését a szolgálati elöljáró vagy
a hivatali felettes rendelheti el.
10. § A 9. § (1) bekezdése szerinti kifizetések a keretgazdálkodást nem érintő kifizetésnek minősülnek, elkülönítésük a 6. §
(2) bekezdése szerint történik.
3. A vállalkozási tevékenység bevételeinek felhasználása 11. § (1) A vállalkozási tevékenység végzéséhez igénybe vett eszközök értékcsökkenési leírását, valamint a vállalkozási
tevékenységhez igénybe vett közüzemi szolgáltatások költségeit a 7. § (3) bekezdése szerint kell megállapítani, és
a 8. § szerint kell megfizetni.
(2) A honvédelmi szervezet vállalkozási tevékenységét fenntartási hozzájárulás címén a HM költségvetési fejezet
központosított bevételeként befizetési kötelezettség terheli, melynek mértéke a „051 személyi juttatások”
nyilvántartási számlán a vállalkozási szakfeladatra együttesen elszámolt kiadások 5%-a. A fenntartási hozzájárulást a
tárgyévet követő évben folyó kiadásként kell elszámolni és befizetését a tárgyévet követő év január 20-ig az intézményi
bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás szerinti számlára – a közlemény rovatban fenntartási
hozzájárulás megjegyzéssel – kell teljesíteni. A befizetési kötelezettséggel kapcsolatos kiadást az érintett honvédelmi
szervezet intézményi költségvetésében, vállalkozási szakfeladaton számolja el.
(3) A honvédelmi szervezet az Ászr. rendelkezései szerint megállapított vállalkozási maradványából – az Áht. 46. §
(3) bekezdése szerint – a vállalkozási tevékenység eredménye utáni befizetési kötelezettségét a HM Fejezet befizetési
megnevezésű, 10023002-00370004-60000006 számú kincstári számlára történő átutalással teljesíti.
4. Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
13. § Az Utasítás 8. § a) pont ab) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ezen utasítás alapján a honvédelmi szervezetek alaptevékenységi körébe:)
„ab) a szakmai alapfeladatuk ellátását elősegítő, nem kötelezően és nem haszonszerzés céljából végzett tevékenység”
(tartozik;)
14. § Az Utasítás 10. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 8. § a) pont ab) alpontja szerinti alaptevékenység]
„b) gazdálkodási szabályait a honvédelmi szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő tevékenységek
szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló HM utasítás (a továbbiakban:
HM utasítás1) tartalmazza.”
15. § A Magyar Honvédség Egészségügyi Központ gazdálkodásának szabályairól szóló 20/2013. (III. 14.) HM utasítás 3. §
(1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az MH EK működésének és fejlesztésének forrásai:)
„d) az MH EK egyéb alaptevékenységéből – ideértve a honvédelmi szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását
elősegítő tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
HM  utasítás (a továbbiakban: Vállalkozási HM utasítás) szerinti kiegészítő tevékenységeket is – és vállalkozási
tevékenységéből származó bevételek;”
16. § A kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről, valamint a rekreációra és a regenerálódásra
vonatkozó részletes szabályokról szóló 48/2013. (VIII. 23.) HM utasítás 5. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A KORK-ok és az MH BRK alaptevékenységének – a regeneráló pihenés, a rekreációs szolgáltatások, a kondicionálókiképzési rendezvény és a katonai kiképzési és oktatási célú rendezvény – ellátásához szükséges működési és fejlesztési
kiadások fedezetét az elemi költségvetésben)
„b) az intézményi működési bevételek – ideértve a honvédelmi szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő
tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló HM utasítás
szerinti kiegészítő tevékenységből származó bevételeket is – és”
(terhére kell megtervezni.)
17. § Hatályát veszti a honvédelmi szervezetek alaptevékenysége ellátására rendelkezésre álló szabad kapacitás
kihasználását célzó tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről
szóló 11/2012. (II. 16.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1094/2014. (III. 3.) Korm. határozata Magyarország negyedik jelentése az Európa Tanács Nemzeti Kisebbségek Védelméről szóló Keretegyezménye végrehajtásáról.
1. A Kormány elfogadja Magyarországnak az Európa Tanács Nemzeti Kisebbségek Védelméről szóló Keretegyezménye
végrehajtásáról szóló negyedik időszaki jelentését (a továbbiakban: jelentés).
2. A Kormány felhatalmazza a  külügyminisztert vagy az  általa megbízott személyt, hogy a  jelentést – angol nyelvre
történő lefordíttatását követően – az Európa Tanács főtitkárának adja át.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1134/2013. (III. 14.) Korm. határozata az egyes 2013. hazai rendezésű sportesemények, valamint kiemelt sportszövetségek szakmai többletfeladatainak a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő támogatásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az egyes
2013. évi hazai rendezésű sportesemények, valamint kiemelt sportszövetségek szakmai többletfeladatainak
támogatására 760,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport,
valamint 6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok
támogatására jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása és 8. Fogyatékosok
sportjának támogatása jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére; Az átcsoportosítás tekintetében Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. december 20.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti támogatás biztosításáról és
a felhasználás ellenőrzéséről; Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
3. felkéri a Magyar Olimpiai Bizottságot, hogy a 2. pontban meghatározott feladatok végrehajtásában működjön közre;
4. tudomásul veszi, hogy a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő
előirányzat-átcsoportosításról szóló 1564/2012. (XII. 6.) Korm. határozatban a Magyar Vívó Szövetség részére
biztosított támogatás szakmai feladatok ellátására is felhasználható. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2015. (IV. 23.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös vízgyűjtőkön és a határvizeken történő együttműködésről szóló Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  közös vízgyűjtőkön és
a határvizeken történő együttműködésről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon résztvevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1598/2013. (VIII. 30.) Korm. határozata a higanyról szóló Minamata Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a higanyról szóló Minamata Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  vidékfejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a  külügyminisztert
az  Egyezmény szövegének végleges megállapítását követően az  Egyezmény kihirdetéséről szóló kormányelőterjesztés előkészítésére.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök