text:
68/2009. (XII. 21.) IRM rendelete a magyar–szlovák államhatáron a 2006–2009. években végrehajtott 8. határfelmérési és megjelölési munkákról szóló, Radaván, 2009. április 24-én aláírt zárójelentés és a határvonal részletes leírásának kiegészítője jóváhagyásáról.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16. § (6) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának f) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A magyar–szlovák államhatáron a 2006–2009. években végrehajtott 8. határfelmérési és megjelölési munkákról szóló
zárójelentést és a határvonal részletes leírásának kiegészítőjét e rendelettel jóváhagyom.
(2) A zárójelentést e rendelet 1. számú melléklete, a határvonal részletes leírásának kiegészítőjét a 2. számú melléklet
tartalmazza. 2. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1118/2013. (III. 8.) Korm. határozata.  az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) ösztöndíjas programjának 2012/2013. tanév II. fél megvalósítása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról A Kormány az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a 203/2007. (VII. 31.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek
Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép
és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató Központ felállításáról szóló megállapodásban
meghatározott FAO ösztöndíjas program 2012/2013. tanév II. félévi megvalósítása érdekében 82,2 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 1. Vidékfejlesztési Minisztérium
igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák cím
javára az 1. melléklet szerint. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2012. (VII. 26.) PSZÁF rendelete a hitelintézetek által forgalmazott számlatermékek meghatározott körére vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 5. § (1) bekezdése
szerinti hitelintézet, valamint az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepe (a továbbiakban:
fióktelep) (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) az e rendeletben foglaltak szerint adatszolgáltatást készít
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) számára az általuk forgalmazott
számlatermékekről (a továbbiakban: adatszolgáltatás), melyet az e rendeletben meghatározott határidőn belül,
a Felügyelet Elektronikus Rendszere hitelesített Adatok fogadásához (a továbbiakban: ERA) rendszerének
termékbejelentő felületén keresztül küld meg a Felügyelet részére.
(2) A rendelet vonatkozásában számlatermék a fogyasztók részére vezetett, forintban nyilvántartott bankszámla és
számlacsomag, valamint a kapcsolódó szolgáltatások. (3) A hitelintézet a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától
a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. (4) A fióktelep működése megkezdésének napjától tevékenysége befejezésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. 2. § (1) A felügyeleti jelentések formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
(2) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által
meghatározott elektronikus formában, közigazgatási felhasználásra alkalmas tanúsítványt alkalmazó, fokozott
biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva, az 1. mellékletben meghatározott tartalommal teljesíti.
(3) E rendelet alkalmazásában közigazgatási felhasználásra alkalmas az a tanúsítvány, amely megfelel az elektronikus
aláírás közigazgatási használatához kapcsolódó követelményekről és az elektronikus kapcsolattartás egyes
szabályairól szóló 78/2010. (III. 25.) Korm. rendeletben foglalt követelményeknek.
(4) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének módjáról a Felügyelet honlapján módszertani útmutatót tesz közzé.
(5) Az adatszolgáltatás akkor minősül teljesítettnek, ha a Felügyelet az ERA rendszeren keresztül, a feltöltött küldemény
jogosultsági, valamint az előre definiált ellenőrző szabályok teljesülésének és technikai ellenőrzésének eredménye
függvényében a „publikálásra vár”, az érkeztetési számot is tartalmazó automatikus üzenetben értesíti az
adatszolgáltatót. (6) Ha a Felügyelet megállapítja, hogy az adatszolgáltatás javítást igényel (így különösen téves adatközlés esetén),
a javított adatokat a felszólítás kézhezvételétől számítva 2 munkanapon belül a Felügyelet részére meg kell küldeni.
(7) Ha az adatszolgáltató önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott ellenőrzés folytán kiderül, hogy
a jelentett adatok korrekcióra szorulnak, akkor az adatszolgáltatónak javítást kell végrehajtania. A javított adatot
– a javítás pontos okának megjelölésével együtt – a feltárástól számított 2 munkanapon belül kell beküldeni.
3. § Az adatszolgáltató a) a termékekre vonatkozó eseti adatszolgáltatást valamennyi új termék bevezetéséről, a termékek adataiban
történő változásról, valamint a meglévő termék piacról történő kivezetéséről az érvényesség kezdőnapját
megelőző munkanapon 20 óráig, b) az ügyfelek ATM-használati szokásaira vonatkozó adatszolgáltatást negyedévente, a negyedévet követő
10. munkanapon 20 óráig, c) a fiókhálózat megyénkénti elérhetőségére vonatkozó adatszolgáltatást változás esetén, az érvényesség
kezdőnapját megelőző munkanapon 20 óráig, d) a beküldött adatok naprakészségére vonatkozó teljességi nyilatkozatot a tárgyhónapot követő 5. munkanapon
20 óráig köteles a Felügyelet részére megküldeni. 4. § (1) Ez a rendelet 2012. október 8-án lép hatályba.
(2) Az adatszolgáltatást első alkalommal 2012. október 8-án 20 óráig kell a Felügyelet részére megküldeni, kivéve
a teljességi nyilatkozatot, melyet első alkalommal 2012. november 9-én 20 óráig kell a Felügyelet részére megküldeni.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
25/2019. (VII. 1.) MNB rendelete a „Himnusz megzenésítése” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Himnusz megzenésítésének 175. évfordulója alkalmából – a „Himnusz megzenésítése”
megnevezéssel 20 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. július 2. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 77,76 gramm, átmérője 52,5 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  jobb oldali mezőben Kölcsey Ferenc félalakos portréjának ábrázolása látható. A  portré
ábrázolásától balra a Himnusz eredeti kéziratából származó szövegrészlet – az első versszak töredéke – olvasható,
alatta Kölcsey Ferenc aláírásával. Az  emlékérme felső szélén, félköriratban, jobbra a  „MAGYARORSZÁG” felirat,
balra a „20 000” értékjelzés és az „Ft” felirat, a félkörirat alatt, középen a „2019” verési évszám, a portré ábrázolásába
illesztve a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Erkel Ferenc félalakos portréjának ábrázolása látható, a  háttérben balra Erkel Ferenc
aláírásával, jobbra a  Himnusz szöveggel ellátott eredeti kottájának részletével. Az  emlékérme szélén, fent, balra
csúsztatott félköriratban az  „A HIMNUSZ MEGZENÉSÍTÉSE 1844” felirat olvasható, lent, a  portré ábrázolásába
illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 7000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2019. július 2-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1877/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaság adósságot keletkeztető ügyletéhez történő előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2017.  évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (I. 14.) HM–KüM–NGM együttes utasítása az Európai Védelmi Ügynökség működésében való magyar részvétellel összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés d) és g) pontjában,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet a 73. § h) pontjában, valamint a 116. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatköreinkben eljárva – figyelemmel
az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységében történő részvételről szóló 2205/2004. (VIII. 27.) Korm. határozatban foglaltakra –
a következő utasítást adjuk ki: Általános rendelkezések 1. § (1) A Tanácsnak az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról
és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. július 12-i 2011/411/KKBP határozata
alapján az Európai Védelmi Ügynökség (European Defence Agency, a továbbiakban: EDA) védelmi miniszteri és egyéb
összetételekben ülésező döntéshozó szervében, az Irányítóbizottságban (a továbbiakban: IB) kormánya nevében való
kötelezettségvállalásra felhatalmazott képviselő részvételét kell biztosítani. (2) Az EDA döntéshozatali eljárásában képviselendő magyar hivatalos álláspont (a továbbiakban: tárgyalási álláspont)
kialakítása a kormányzati döntés-előkészítés általános szabályai szerint, a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban:
HM), a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Külügyminisztérium jelen utasításba foglalt együttműködése keretében
valósul meg. 2. § Az együttműködés az IB különböző összetételű ülésein, ezen üléseket előkészítő bizottságokban, valamint a szakértői
szintű üléseken képviselendő tárgyalási álláspont kialakítására és képviseletére, illetve a programokban és
projektekben való magyar részvétel koordinálására terjed ki. A tárcák közötti, valamint a HM tárcaszintű
együttműködés koordinációjáért és politikai iránymutatásáért a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős
helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VPVTHÁT) felel. 3. § (1) Az IB ülések előkészítésében összekötő személyek vesznek részt. A magyar nemzeti részvétel általános
védelempolitikai iránymutatására és a szakmai összekötők EDA tevékenységének koordinálására egy központi
összekötőt, valamint egy központi összekötő helyettest kell kijelölni, akinek munkáját egy képességfejlesztési, egy
kutatás-technológiai, egy nemzeti hadfelszerelési igazgató (National Armaments Director, a továbbiakban: NAD)
összekötő, valamint egy brüsszeli összekötő segíti. (2) A hazai összekötőket a HM állományából kell kijelölni, míg a brüsszeli összekötő a HM által Magyarországnak az
Európai Unió melletti Állandó Képviseletére delegált képességfejlesztési ügyekkel foglalkozó védelempolitikai
szakdiplomata. (3) Az EDA-ban való megfelelő szintű magyar részvétel koordinációja érdekében a központi összekötő vezetésével
szükség szerinti rendszerességgel egyeztető megbeszélésre kerül sor, melyen az összekötőkön kívül az érintett tárcák
képviselői is részt vesznek. Ezekről a megbeszélésekről az érintett szervezetek vezetői feljegyzést kapnak.
4. § (1) Az IB ülések előkészítésében összekötő személyek feladata az EDA igazgatóságokhoz tartozó egy-egy szakterülettel
– képességfejlesztés, kutatás-technológia, hadfelszerelés, ipar-piac – kapcsolatos tevékenység figyelemmel kísérése,
elemzése és értékelése, a felügyelt kapcsolattartók, felelősök és szakértők munkájának koordinációja, a szükséges
szakmai döntés-előkészítés, az IB üléseken, valamint az azokat előkészítő bizottsági üléseken való részvétel, a
tárgyalási álláspont összeállítása, a jelentések elkészítése és összekötői körben való köröztetése.
(2) Az EDA szervezeti működéséhez igazodva ki kell jelölni:
a) a magyar nemzeti részvétel általános védelempolitikai iránymutatására és a szakmai összekötők EDA
tevékenységének koordinálására egy központi összekötőt és egy központi összekötő helyettest a HM Védelmi
Tervezési Főosztály állományából; b) egy képességfejlesztési összekötőt a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF)
állományából; c) egy NAD összekötőt a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) állományából;
d) egy kutatás-technológiai összekötőt a HM FHH állományából;
e) az EDA-ban és a tanácsi szerveknél folyó képességfejlesztési munka védelempolitikai szintű koordinálására egy
brüsszeli kapcsolattartót; (3) Az EDA pénzügyi vonatkozású ülésein a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal látja el a képviseletet.
Az Irányító Bizottsági és az Előkészítő Bizottsági ülésen való részvételre kijelölt személyek
5. § Az IB-k különböző összetételű ülésein a nemzeti álláspont képviseletét az alábbi személyek látják el:
a) miniszteri szintű ülés: a honvédelmi miniszter, vagy a HM VPVTHÁT, illetve az általa kijelölt személy;
b) képességfejlesztési igazgatói összetételű ülés: a HVK HTCSF vezetője, vagy a Honvéd Vezérkar főnök által kijelölt
személy; c) kutatás-technológiai igazgatói összetételű ülés: a HM FHH főigazgatója, vagy a HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) által kijelölt személy;
d) NAD összetételű ülés (a hadfelszerelés és ipar-piac szakterületek együtt): a HM VGHÁT, vagy az általa kijelölt
személy. 6. § Az IB-k különböző összetételű üléseit Előkészítő Bizottsági (a továbbiakban: EB) ülések előzik meg. Az EB-k különböző
összetételű ülésein a nemzeti álláspont képviseletét az alábbi személyek látják el:
a) miniszteri szintű ülés: a központi összekötő, helyettese, vagy a HM VPVTHÁT által kijelölt személy;
b) képességfejlesztési igazgatói összetételű ülés: a képességfejlesztési összekötő, vagy a Honvéd Vezérkar főnök
által kijelölt személy; c) kutatás-technológiai igazgatói összetételű ülés: a kutatás-technológiai összekötő, vagy a HM FHH főigazgató által
kijelölt személy; d) NAD összetételű ülés (a hadfelszerelés és ipar-piac szakterületek együtt): a NAD összekötő, vagy a HM VGHÁT által
kijelölt személy. A tárgyalási álláspont kialakítása és jóváhagyása
7. § Az Előkészítő Bizottsági ülésein képviselendő tárgyalási álláspont kialakításáért a megfelelő összekötők, jóváhagyásáért
az ülésezési rend alapján a következő személyek felelősek:
a) miniszteri szintű ülés: a HM VPVTHÁT, vagy az általa kijelölt személy;
b) képességfejlesztési igazgatói összetételű ülés: a HVK HTCSF vezetője, vagy a Honvéd Vezérkar főnök által kijelölt
személy; c) kutatás-technológiai igazgatói összetételű ülés: a HM FHH főigazgatója;
d) NAD összetételű ülés (a hadfelszerelés és ipar-piac szakterületek együtt): a HM VGHÁT, vagy az általa kijelölt
személy; e) az IB üléseihez közvetlenül nem kapcsolódó eseti ülés, vagy az egyedi ügyekben létrehozott speciális bizottságok
ülései: a HM VPVTHÁT, vagy az általa kijelölt személy.
8. § Az IB különböző összetételű ülésein képviselendő tárgyalási álláspont kialakításáért a megfelelő összekötők,
jóváhagyásért – az ülésezési rend alapján – a következő személyek felelősek:
a) miniszteri szintű ülés: a honvédelmi miniszter; b) képességfejlesztési igazgatói összetételű ülés: a Honvéd Vezérkar főnöke;
c) kutatás-technológiai igazgatói összetételű ülés: a HM VGHÁT;
d) NAD összetételű ülés (a hadfelszerelés és ipar-piac szakterületek együtt): a HM közigazgatási államtitkár.
9. § (1) Az EDA döntéshozatali eljárásában képviselendő tárgyalási álláspont kidolgozásába az összes érintett szervezetet be
kell vonni. Az elkészített tervezetet véleménynyilvánítás céljából, határidő megjelölésével, a 6. §-ban jelzett, annak
kialakításáért felelős személy a szervezeti egysége vezetőjének jóváhagyásával a társminisztériumok érintett
szervezeti egységeinek megküldi. (2) Az esetlegesen felmerülő kérdések tisztázása érdekében a kialakításért felelős személy szükség esetén bármely
érintett szervezet kérelmére, vagy saját kezdeményezésre egyeztető megbeszélést hívhat össze, amelyre levél, telefax
vagy elektronikus üzenet formájában meghívja az érintett szervezeteket.
10. § Bármilyen szintű ülésen részt vett képviselő 5 munkanapon belül gondoskodik az ülésről szóló jelentés elkészítéséről,
és valamennyi összekötő, valamint az érintett szervezetek és a társminisztériumok felé történő továbbításáról.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az Európai Védelmi Ügynökség működésében való magyar részvételről szóló 130/2006. (HK 24.)
HM–KüM–GKM együttes utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
72/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a bűncselekményért elítéltek jogerős ítéletét a bíróságok nyilvánosságra hozzák?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A népszavazási kezdeményezés tárgyát képező kérdés egyrészt megtévesztő, mert azt a  téves látszatot kelti,
mintha a  bíróság jelenleg nem hirdetné ki nyilvánosan a  tárgyaláson hozott határozatok rendelkező részét.
A  büntetőeljárásról szóló 1998.  évi XIX.  törvény (a  továbbiakban: Be.) 239.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint
a  bíróság a  tárgyaláson hozott határozat rendelkező részét teljes terjedelmében, indokolását pedig korlátozással
akkor is nyilvánosan hirdeti ki, ha a tárgyalásról a nyilvánosságot kizárta.
A kezdeményezés tárgyát képező kérdés továbbá nem egyértelmű azért sem, mert nem állapítható meg
egyértelműen, hogy beadványozó pontosan mely ítéletek nyilvánosságra hozatalát kívánja, azt csak
a  jövőre vonatkozóan kívánja bevezetni, vagy a  már meghozott ítéletekre is, ebben az  esetben pedig milyen
időintervallumra visszamenőleg.
Ezáltal a kezdeményezés sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján a kérdés megfogalmazása nem
felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a Be. 239. § (2) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1444/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a budapesti 4. számú metróvonal I. szakasz (Kelenföldi pályaudvar – Keleti pályaudvar) és kapcsolódó felszíni beruházásai című projekt befejezéséhez szükséges állami finanszírozás meghatározásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával gondoskodjon a  budapesti 4.  számú metróvonal I.  szakasz (Kelenföldi pályaudvar – Keleti
pályaudvar) és kapcsolódó felszíni beruházásai című projekt (a  továbbiakban: projekt) állami finanszírozásának
Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések fejezetben szereplő
Tömegközlekedési hálózat továbbfejlesztésének támogatása előirányzat terhére történő biztosítása során arról,
hogy
a) az megfeleljen a nemzeti fejlesztési miniszter által meghatározott ütemezésnek, és
b) az állami finanszírozás összege 2012. augusztus 1-től a projekt befejezéséig összességében nem haladhatja
meg az 56 000 000 000 forintot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt megvalósításához kapcsolódóan kötött
Támogatási Szerződés, Finanszírozási Szerződés és Finanszírozási Szerződés Kiegészítő Megállapodás módosításáról
és egységes szerkezetbe foglalásáról szóló szerződés módosításának 1. pont szerinti előkészítéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
3. visszavonja a budapesti 4. számú metróvonal I. szakasz (Kelenföldi pályaudvar – Keleti pályaudvar) és kapcsolódó
felszíni beruházásai című projekt befejezéséhez szükséges állami finanszírozás meghatározásáról szóló
1448/2012. (X.11.) Korm. határozat 1–3. és 7. pontját.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
136/2008. (HK 5.) MH HEK intézkedése a vizitdíj, kórházi napidíj, és részleges térítési díj megfizetéséről, valamint az elszámolási nyilatkozat szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a kötelező egészségbiztosítási ellátásról szóló 1997. évi LXXXIII. törvényre, valamint végrehajtására kiadott 217/1997. (XII. 1.) Korm.
rendeletre, továbbá a térítési díj ellenében igénybe vehető
egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló
284/1997. (XII. 23.) Korm. rendeletre, valamint a sürgős
szükség körébe tartozó egyes egészségügyi szolgáltatásokról szóló 52/2006. (XII. 28.) EüM rendeletre, továbbá a
Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére – a vizitdíj, kórházi napidíj és a
részleges térítési díj megfizetésének, valamint az elszámolási nyilatkozat szabályairól az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Repülőorvosi, Egészségvizsgáló és Kutató Intézetre és az MH dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Fogorvosi Rendelőre terjed ki.
2. A kötelező egészségbiztosítás keretében egészségügyi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál történő
egészségügyi ellátás igénybevétele vizitdíj, kórházi napidíj, illetve részleges térítési díj megfizetésével történik.
3. Vizitdíj megfizetésével igénybe vehető szolgáltatások: a) Fogászati alapellátás
b) Járóbeteg-szakellátás
c) Járóbeteg-szakellátás keretében nyújtott rehabilitá
ciós ellátás
A vizitdíj összege 300 Ft. 4. Alkalmanként 1000 Ft emelt összegű vizitdíjat kell fizetni:
a) Járóbeteg-szakellátás esetében, amennyiben azt a
biztosított személy más finanszírozott egészségügyi szolgáltatónál veszi igénybe, mint amelynél a beutaló orvos
azt kezdeményezte.
b) Járóbeteg-szakellátás esetében, ha a biztosított személy a beutalóval igénybe vehető ellátást beutaló nélkül
veszi igénybe.
c) Ügyeleti járóbeteg-ellátás esetén, amennyiben annak
igénybevételét nem indokolja a sürgős szükség (kivéve a
18 éven aluliak).
5. A vizitdíjat a szolgáltatás igénybevétele előtt kell befizetni.
6. Az egynapos sebészeti ellátás jelentés és finanszírozás szempontjából fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátásnak
minősül, ennek értelmében kórházi napidíjat kell utána
fizetni.
7. A kórházi napidíj összege 300 Ft/nap. 8. A kórházi napidíjat a gyógyintézetből történő elbocsátáskor kell beszedni.
9. Részleges térítési díj megfizetésével igénybe vehető
szolgáltatások:
a) Fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátás, ha azt a biztosított
beutaló nélkül veszi igénybe, kivéve a sürgős szükség
esetét.
b) Fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátásnak a beutalási
rendtől eltérő igénybevétele, kivéve a sürgős szükség
esetét.
c) A fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátás, amennyiben a
biztosított a finanszírozott egészségügyi szolgáltató munkarendje alapján beosztott orvos helyett másik orvost
igényel.
10. A részleges térítési díj mértéke annak az összegnek a
30%-a, ami az adott ellátásért az egészségbiztosító felé elszámolható, azzal, hogy a biztosított által fizetendő összeg
nem haladhatja meg a 100 000 Ft-ot.
11. Nem kell vizitdíjat, illetve kórházi napidíjat fizetni,
ha:
a) az ellátás kötelező járványügyi intézkedés részét
képezi,
b) az ellátás katasztrófa-egészségügyi ellátás részét
képezi, c) a biztosított népegészségügyi célú, célzott szűrővizsgálatot vesz igénybe,
d) az ellátás terhesgondozás, szülés, szülészeti ellátás és
gyermekágyas anya gondozásának részét képezi,
e) az ellátás sürgősségi vagy kötelező gyógykezelésnek
minősül,
f) az ellátás kórházi elhelyezésre, vagy a terhelt elmeállapotának pszichiátriai fekvőbeteg-gyógyintézetben történő megfigyelésére irányuló, bírói döntés miatt szükséges,
g) az ellátás igénybevétele során a biztosított elhalálozott,
h) az ellátást a biztosított a hajléktalanok ellátására létrehozott és finanszírozott háziorvos által kiállított beutaló
alapján veszi igénybe,
i) a biztosított a 18. életévét még nem töltötte be,
j) az ellátás a Magyar Honvédség tényleges állományú
tagjának, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, a rendvédelmi szervek (határőrség, rendőrség, vám- és pénzügyőrség, polgári védelem, büntetés végrehajtási szervezet,
állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság, polgári
nemzetbiztonsági szolgálat), az Országos Mentőszolgálat
és az irányítása alatt mentési feladatokat ellátó egyéb mentőszervezetek dolgozói a szolgálattal közvetlenül összefüggő intézkedés vagy eljárása során szerzett sérülés vagy
betegség esetén (beleértve a kontroll és kiegészítő vizsgálatokat is),
k) az ellátást igénybevevő biztosított térítésmentesen
legalább 30 alkalommal adott teljes vért, és ezt az Országos Vérellátó Szolgálat által kiállított dokumentummal
igazolja,
l) tüdőszűrő vizsgálat igénybevételére a fertőző betegségek és járványok megelőzése céljából kerül sor, függetlenül attól, hogy az kötelezően elrendelt-e,
m) az ellátást a 18 év feletti, nappali rendszerű alapfokú
vagy középfokú iskolai oktatásban részt vevő biztosított
az iskola- és ifjúságegészségügyi ellátás keretében veszi
igénybe,
n) a külön jogszabály által elrendelt orvosszakértői
vizsgálatra és szakvéleményezésre társadalombiztosítási
vagy szociális juttatásra, kedvezményre, illetve az egészségbiztosítás pénzbeli vagy baleseti ellátására való jogosultság megállapítása céljából kerül sor,
o) ha az ellátás nem az OEP terhére történik,
p) fogvatartott személyek ellátásakor.
12. Nem kell vizitdíjat fizetni a csatolt dokumentumban
felsorolt tartós orvosi kezelések esetében, amennyiben az
annak részét képezi, vagy azzal kapcsolatos. A mentesség
a betegség diagnózisa felállításának dokumentált időpontjától a biztosított gyógyulásáig, illetve a szakmailag indokolt kontrollvizsgálatok elvégzéséig tart.
13. Ha ugyanazon szolgáltatónál egy nap több járóbeteg-szakellátást vesz igénybe a biztosított személy, csak
egyszer kell vizitdíjat fizetnie.
14. Nem számít külön alkalomnak, ezért kezelésenként
nem kell vizitdíjat fizetni
a) injekciós, infúziós kúráért,
b) kötözésért,
c) gyógytorna kezelésért,
d) fizikoterápiás kezelésért amennyiben azt nem az or
vos végzi,
e) fürdőgyógyászati ellátás részét képező kezelésért.
15. Sürgősségi ellátást nyújtó munkahelyeken (ügyelet,
sürgősségi fogadóhelyen, sürgősségi osztályon, illetve soron kívüli ellátási igény esetében) a vizitdíjat és a kórházi
napidíjat az ellátás igénybevételét követően kell beszedni,
amennyiben a sürgős szükség nem állt fenn. Amennyiben
az orvosi vizsgálat olyan kórképet állapít meg, amely a
sürgős szükség kategóriájába tartozik, de a beteg már fizetett, a szolgáltatónak vizitdíj visszatérítési kötelezettsége
keletkezik.
16. Évente összesen 20 napnyi kórházi napidíj fizetése
után, amennyiben a biztosított a helyszínen igazolni tudja,
nem kell a továbbiakban fizetni.
17. Az egészségügyi szolgáltató jól látható helyre köteles kifüggeszteni a díjfizetési kötelezettségről szóló tájékoztatót, melynek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a fizetendő vizitdíj, illetve kórházi napidíj mértékét,
b) a fizetés lehetséges módjait, ideértve az általa elfo
gadásra kerülő vizitbérlet azonosításra alkalmas megnevezését, c) a fizetés helyét.
18. A vizitdíjat az adott napon először igénybevett ellátás kezdetéig meg kell fizetni, kivéve, ha sürgősségi ellátásról kiderül, hogy indokolatlanul kérték.
19. Az igénybe nem vett ellátásért fizetett vizitdíjat, illetve a törvényi mentesség ellenére beszedett vizitdíjat/napidíjat az egészségügyi szolgáltatónak a biztosított részére
vissza kell fizetni készpénzben a pénztárban.
20. A vizitdíjat minden alkalommal be kell fizetnie a
biztosítottnak. Amennyiben a biztosított külön a háziorvosi alapellátás (beleértve a fogászati alapellátás) és külön a
járóbeteg-szakellátás (beleértve a fogászati szakellátást)
területén 20-20 alkalommal nem emelt összegű vizitdíjat
fizetett a 21. alkalomtól a jogszabályi feltételek szerint
igényelheti azt vissza az illetékes jegyzőtől. (Ez a jog nem
érinti a szolgáltató jogosulatlanul beszedett vizitdíj visszatérítési kötelezettségét.)
21. Az egészségügyi szolgáltató szabályzatában határozza meg a vizitdíj és kórházi napidíj befizetésének módját.
22. A vizitdíj és kórházi napidíj fizetési kötelezettség
teljesíthető:
a) Készpénzzel.
b) Az egészségügyi szolgáltató döntése alapján
– vizitbérlettel,
– az erre a célra rendszeresített automata által kiadott vi
zitdíj, illetve kórházi napidíj befizetését igazoló bizonylattal, – az önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező
pénztárak által kiadott egészségpénztári kártyával,
– egyéb készpénz helyettesítő eszközzel. 23. Az egészségügyi szolgáltatónak biztosítania kell a
személyi és tárgyi feltételeket ahhoz, hogy a vizitdíj
a) készpénzben, b) a szolgáltató telephelyén illetve telephelyein,
c) az általa meghatározott pontokon, módon befizethe
tő, illetve beszedhető legyen. 24. A beszedett vizitdíjról, illetve kórházi napidíjról
nyugtát, illetve kérelemre számlát kell kiállítani, amelynek
tartalmaznia kell:
a) annak megjelölését, hogy az adott bizonylat számlának vagy nyugtának minősül,
b) az egészségügyi szolgáltató megnevezését, címét,
c) az egészségügyi szolgáltatást igénybevevő nevét és
tajszámát,
d) a megfizetett összeget,
e) a befizetés alábbi jogcímének megjelölését:
háziorvosi vizitdíj (ideértve a fogorvosi alapellátásért
fizetett vizitdíjat), vagy szakorvosi vizitdíj, vagy kórházi
napidíj,
f) fizetés módját,
g) a teljesítés időpontját,
h) a számla, illetve nyugta sorszámát.
25. Az egészségügyi szolgáltató mentesül külön bizonylatadási kötelezettsége alól, amennyiben a vizitdíj illetve napidíj befizetése automata igénybevételével történik, feltéve, ha az alkalmazott eszköz a jogszabályban
meghatározott feltételeknek megfelelő tartalmú bizonylat
két példányban történő kiállítását elvégzi.
26. A társadalombiztosítás által finanszírozott fogászati
alapellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató a biztosítottat
– magyar nyelven, közérthetően megfogalmazott – elszámolási nyilatkozatban tájékoztatja
a) a biztosított által igénybe vett ellátásról,
b) a biztosított által fizetendő vizitdíj összegéről,
c) az ellátásért fizetendő külön jogszabály szerinti térí
tési díjról, amennyiben az az ellátás igénybevételének feltétele.
27. A járóbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató a biztosítottat – magyar nyelven, közérthetően
megfogalmazott – elszámolási nyilatkozatban tájékoztatja
a) a biztosított által igénybe vett ellátásról (a külön jogszabályban meghatározott OENO-kóddal együtt),
b) az a) pont szerinti ellátásért az egészségbiztosítási finanszírozás keretében külön jogszabály alapján igényelhető legmagasabb finanszírozási összeg mértékéről,
c) a biztosított által fizetendő vizitdíj összegéről,
d) az ellátásért fizetendő külön jogszabály szerinti térí
tési díjról, amennyiben az az ellátás igénybevételének feltétele.
28. A biztosított az elszámolási nyilatkozat mindkét példányának aláírásával igazolja, hogy az abban megnevezett
ellátást igénybe vette. Az aláírt elszámolási nyilatkozat
egyik példányát a biztosítottnak át kell adni, másik példányát pedig az egészségügyi szolgáltató a biztosított egészségügyi dokumentációjának részeként megőrzi.
29. Ha a biztosított nem képes aláírni az elszámolási
nyilatkozatot, úgy azt helyette a képviseletére jogosult, az
egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 16. §-ának
(1)–(2) bekezdése szerinti személyek – az ott meghatározott sorrend alapján – jogosultak aláírni. Ha a biztosított
nem akarja aláírni a ténylegesen elvégzett tevékenységről
szóló elszámolási nyilatkozatot, annak pótlását a bíróságtól lehet kérni.
30. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, ezzel
egyidejűleg a 64/2007. (HK 3.) MH HEKET parancsnoki
intézkedést hatályon kívül helyezem.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
343/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Benkő
Levente Csongort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország tel-avivi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. április 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2009. (II. 13.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
336/2008. (XI. 14.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 336/2008. (XI. 14.) OVB határozatával megtagadta a magánszemély által benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel:
„Egyet ért-e Ön azzal, hogy az évi rendszeres nyugdíjemelések az alacsony és a magas összegű nyugdíjaknál, a
nyugdíjösszegek nagyságrendjétől függetlenül minden
nyugdíjas és rokkant nyugdíjas egy megállapított átlag,
azonos, egyforma nyugdíjösszeg emelés legyen?”
Az OVB megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Mind a jogalkotó, mind a választópolgárok számára megnehezíti a kérdés értelmezését, hogy az egyes mondatrészek egyeztetése
nem megfelelő. Emellett az „egy megállapított átlag, azonos, egyforma nyugdíjösszeg emelés” szövegrészből egy
eredményes népszavazás esetén nem derülne ki egyértelműen, a jogalkotónak milyen jogalkotási feladata van.
A kezdeményezést benyújtó a törvényben írt határidőn
belül kifogást nyújtott be az OVB határozata ellen. A kifogásban az átlag nyugdíjösszeg kiszámításának egyik lehetséges módját végzi el egy kb. átlagnyugdíjösszeg alapulvételével. Kéri az Alkotmánybíróságot a kezdeményezés
támogatására, bár megjegyzi: „az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése az OVB hatáskörébe tartozik, az
Alkotmánybíróságnak arra nincs hatásköre.”
Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörében jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az
Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el.
A kifogás benyújtója nem állította, hogy az OVB határozata jogszabálysértő, nem jelölt meg azzal kapcsolatban
jogsértést. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak tartalmaznia kell a kérelem alapjául szolgáló
okot. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését
és annak bizonyítékait. A 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABK
2008. június, 945.; 140/2008. (XI. 20.) AB végzés, MK
2008. 164. szám, 20314.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás
nem tekinthető érdemben elbírálhatónak, mivel az a törvényben előírt követelményeknek nem felel meg. Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő
kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve.
116. §-ában, 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1679/2017. (IX. 21.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2017. júniusi és júliusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletekről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök