text:
20/2003. (II. 28.) FVM rendelete a húskészítmények és egyes egyéb állati eredetű termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
A rendelet tárgya 1. § (1) E rendelet szabályozza a tartósító kezelés után közfogyasztásra vagy más élelmiszerek előállítására szánt húskészítmények és állati eredetű egyéb termékek, valamint a
húsalapú készételek előállítására és forgalomba hozatalára
vonatkozó élelmiszer-higiéniai feltételeket, továbbá meghatározza a csekély mennyiségű hús- vagy húskészítmény
tartalmú egyéb élelmiszert tartalmazó termékek előállításának élelmiszer-higiéniai feltételeit.
 (2) E rendelet szabályozása nem terjed ki a húskészítmények és állati eredetű egyéb termékek kiskereskedelemben, vagy a fogyasztók közvetlen kiszolgálására szolgáló
helyiségekben végzett előállítására és tárolására.
 (3) A létesítmények engedélyezésének általános feltételeit, a létesítmények helyiségeire, berendezési tárgyaira és
a munkaeszközeire vonatkozó higiéniai követelményeket,
valamint a létesítményekben, a hústermékek előállításában, kezelésében, szállításában foglalkoztatott személyzetre vonatkozó személyi higiéniai feltételeket külön jogszabály határozza meg.
Fogalommeghatározások 2. § 1. Húskészítmény: emberi táplálkozás céljára szolgáló
olyan hústermék, amelyet meghatározott húsipari nyersanyagokból, egyéb jelleg és íz kialakító anyagok felhasználásával, meghatározott technológiával készítenek, és ame
lyet olyan kezelésnek vetettek alá, amely után a termék
közepén áthaladó metszéslapon a nyers hús jelleg már nem
ismerhető fel. Nem minősül húskészítménynek a kizárólag
hűtő-, vagy fagyasztókezelésnek alávetett hús, továbbá a
vagdalt és darált hús, a 100 grammnál kisebb tömegű hús
és az előkészített hús, amelyekre külön szabályozások
vonatkoznak.
2. Állati eredetű egyéb termékek:
a) húskivonatok,
b) kiolvasztott állati zsírok, amelyeket a zsírszövetek
ből vagy csontból nyertek, és fogyasztásra szánnak,
c) tepertő: fehérjetartalmú szilárd termék, amelyet a
zsírszövet kiolvasztása során a zsír és a víz részleges kivonásával, leválasztásával nyertek,
d) húspor, bőrkepor, sózott vagy szárított vér, sózott
vagy szárított vérplazma,
e) tisztított gyomor, hólyag és bél, amelyeket sóztak
vagy szárítottak, vagy hőkezeltek.
3. Húsalapú készételek: főzött, sütött vagy előfőzött,
félig sütött és hűtéssel tartósított, konyhai előkészítésnek
megfelelő, egyedi (elsődleges) csomagolással ellátott hústermék.
4. Csekély mennyiségű hús- vagy húskészítmény tartalmú
egyéb élelmiszert tartalmazó termékek: olyan termékek,
amelyek más élelmiszert tartalmaznak, és azokhoz nem
több, mint 10% friss húst vagy húskészítményt adnak hozzá
a fogyasztásra kész végtermék tömegéhez viszonyítva, és
amelyet az előállító utasításának megfelelően készítenek
el forgalmazásra. Ilyen termékek azok is, amelyekből más
élelmiszer készül, és bennük a húskészítmények aránya
nem több, mint 10%, és amelyeket az előállítás során dehidratáltak vagy sűrítettek.
5. Hús: a vágott, melegvérű állat minden, emberi fogyasztásra alkalmas része; illetőleg a vagdalt, darált és
előkészített (fűszerezett) húsok előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai követelményeiről
szóló 77/2002. (VIII. 23.) FVM—ESZCSM együttes rendelet 2. § 2—3. pontjában meghatározott hús.
6. Nyersanyag: minden állati eredetű termék, amelyet
alapanyagként a húskészítmények és az állati eredetű
egyéb termékek előállításához vagy a húsalapú készételekhez felhasználnak.
7. Tartósító kezelés: olyan kémiai vagy fizikai eljárás
(hőkezelés, füstölés, sózás, marinírozás, pácolás vagy szárítás), amely a hús, illetve a húskészítmény (más élelmiszerekkel együtt is) eltarthatóságának meghosszabbítására
szolgál, illetve ezeknek a különböző eljárásoknak a kombinációja.
8. Hőkezelés: száraz vagy nedves hő alkalmazása.
9. Pácolás: a só szétoszlatása az egész termékben.
10. Marinírozás: a pácolásnak az a formája, amikor a
sóval egyidejűleg egyéb ízesítő anyagokat is alkalmaznak,
például ecet, étolaj, fűszerek (bors, hagyma, majoránna
stb.).
11. Érlelés: sózott nyers hús tartósítása erre alkalmas
klimatikus körülmények között, a nedvességtartalom lassú
és lépésről lépésre véghez vitt csökkentése, természetes
erjesztő folyamat létrejötte, illetve enzimatikus folyamatok kiváltása céljából úgy, hogy az összefüggő fokozatos
változások a készítmény tipikus érzékszervi jellemzőinek
kialakulását eredményezik, és biztosítják az eltarthatóságát és fogyaszthatóságát normál környezeti hőmérséklet
mellett.
12. Tétel: a húskészítmények azon mennyisége, amelyet
egy kísérő kereskedelmi okmánnyal vagy egy fogyaszthatósági bizonyítvánnyal látnak el.
13. Egyedi (elsődleges) csomagolás: az e rendeletben
meghatározott termékek védelmére szolgáló elsődleges
csomagolási folyamat, a termékkel közvetlenül érintkező
csomagolóanyag vagy tartály (a továbbiakban: csomagoló
edény, pl. konzervdoboz) felhasználásával.
14. Gyűjtőcsomagolás: az e rendeletben meghatározott
termékek második csomagolásban, tartályban való elhelyezése, illetve maga a csomagolás vagy a tartály.
15. Élelmiszer-csomagolás: az a tevékenység, amelynek
során az élelmiszert a fogyasztó távollétében meghatározott mennyiségben, úgy helyezik csomagolóanyagba, hogy
annak felnyitása vagy megsértése nélkül a tartalom nem
változtatható meg.
16. Légmentesen zárt tartály (konzervdoboz): olyan tartály, amely a tartalmát a hőkezelés alatt és után is a mikroorganizmusok behatolása ellen védi, és nem ereszti át a
levegőt.
17. Konzerv, félkonzerv: a Magyar É lelmiszerkönyv
meghatározásának megfelelően.
18. Létesítmény: az 1—3. pontokban felsorolt termékek
előállítására, tárolására, átcsomagolására szolgáló üzem,
vagy több ilyet magában foglaló egység, amelyek működése
engedélyhez vagy jóváhagyáshoz kötött.
a) Engedélyezett létesítmény: olyan létesítmény, amely az
e rendeletben és külön jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelel, s ennek alapján a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) állatorvosi EU-ellenőrzési számmal ellátva nyilvántartásba veszi.
b) Jóváhagyott létesítmény: olyan, csak belföldre forgalmazó létesítmény, amely az e rendeletben és külön jogszabályban foglalt feltételeknek megfelel, és ennek alapján az
illetékes megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás (a továbbiakban: állomás) belföldi jóváhagyási számmal ellátva nyilvántartásba vesz. Jóváhagyott
létesítmény külön engedély alapján 2003. november 30-ig
a nem európai uniós követelményeket érvényesítő országokba exportálhat.
c) Derogációs létesítmény: olyan jóváhagyott létesítmény, amely legkésőbb 2006. december 31-ig kapacitási
korlátozás nélkül termelhet, illetve forgalmazhat belföldre, feltéve hogy a hatóság által elfogadott fejlesztési ütemtervvel rendelkezik. A derogációs létesítmények felsorolását a friss hús előállításának és forgalomba hozatalának
élelmiszer-higiéniai feltételeiről szóló 100/2002. (XI. 5.)
FVM rendelet II. számú melléklete tartalmazza.
19. Belföld: a Magyar Köztársaság területe.
20. Á tcsomagoló központ: olyan engedélyezett vagy
jóváhagyott tárolóhely vagy raktár, ahol az értékesítésre
kerülő termékeket összegyűjtik, átcsomagolják, vagy újracsomagolják — az egyedi csomagolást nem érintően.
21. Kereskedelmi forgalmazás: az e rendeletben meghatározott termékeknek a viszonteladókhoz vagy az élelmiszer-fogyasztókhoz való eljuttatását szolgáló szállítási, tárolási, előcsomagolási, kiszolgálási, értékesítési műveletek
összessége, vagy ezek részműveletei, kivéve a kiskereskedelmi értékesítést.
A húskészítmények, hústermékek forgalomba hozatalának
általános feltételei 3. §
(1) Forgalomba hozni csak olyan húskészítményt és hústerméket szabad, melyeket e rendelet és külön jogszabály
szerinti feltételeknek megfelelő létesítményben állítottak
elő, vagy tároltak. A létesítményeknek meg kell felelniük
az e rendeletben és a külön jogszabályokban előírt általános és különös higiéniai követelményeknek.
(2) Importhúsként és import-húskészítményként csak
olyan termékek hozhatók forgalomba, amelyek behozatalát engedélyezték, amelyeket az előírásoknak megfelelően
megvizsgáltak, továbbá amelyek megfelelnek az e rendeletben foglalt követelményeknek. Ezen követelményeknek a
csekély mennyiségű hús- vagy húskészítmény tartalmú
egyéb élelmiszert tartalmazó termékek esetében is fenn
kell állniuk.
(3) A húskészítmény, hústermék alapanyaga csak olyan
hús lehet, amelyet a hatósági állatorvos fogyasztásra alkalmasnak minősített és előírás szerint megjelölt, annak tárolása, szállítása során betartották az ezen és más jogszabályban előírtakat, továbbá amely a feldolgozás megkezdésekor is kifogástalan állapotú.
(4) Az előkészített húsból vagy más hústermékekből
előállított húskészítményeknek meg kell felelniük az előkészített húsra vagy egyéb húsokra vonatkozó követelményeknek.
(5) Ha a vagdalt, darált húst és előkészített húst nem
e rendelet hatálya alá tartozó üzem feldolgozó helyiségében állították elő, akkor annak e tevékenységre is engedélyezett, vagy jóváhagyott üzemből kell származnia, és a
szállításnak is a külön előírásoknak megfelelően kell történnie. Az ilyen terméket a feldolgozó üzembe érkezés
időpontjától a felhasználásig a külön előírások betartásával kell tárolni.
(6) A 2. § 5. pontjában meghatározott húson kívül állati
eredetű terméket csak akkor szabad húskészítményekben
felhasználni, ha e termékek megfelelnek az Európai Közösség által előírt jogszabályi követelményeknek.
(7) Haltermékeket is fel lehet használni húskészítmények előállításához, ha ezek a termékek megfelelnek a
külön előírásoknak.
4. § (1) A légmentesen lezárt dobozokban hőkezelt termékeket és a húsalapú készételeket az e rendelet szerinti
előírások betartásával kell készíteni.
(2) A húskészítmény vagy hústermék előállítására nem
használhatók fel az alábbi, fogyasztásra nem alkalmas részek: a nemi szervek (kivéve a heréket), a gége, a légcső, a
garat, a szemek és a szemhéjak, a fülkivágás (kivéve a külső
hallójáratokat), a szaruképletek. Baromfi esetében: a fej
(kivéve a tarajt, a füleket és a lebernyeget), a nyelőcső, a
begy, a belek és a nemi szervek (kivéve a heréket).
5. § (1) Engedélyezett létesítményből származó termék
jóváhagyott létesítményben történt tárolása vagy feldolgozása után csak belföldön hozható forgalomba.
(2) Derogációs vagy jóváhagyott létesítményből származó termék engedélyezett létesítménybe semmilyen célból nem kerülhet.
(3) A csak belföldi forgalomba hozatalra engedélyezett
húsból előállított húskészítmény más országba nem szállítható.
A termékek csomagolása 6. § (1) A termékek csomagolásán feltüntetett adatoknak és
jelöléseknek meg kell felelniük az e rendeletben és a külön
jogszabályokban előírt rendelkezéseknek.
(2) A termékek egyedi (elsődleges) csomagolása, gyűjtőcsomagolása vagy átcsomagolása kizárólag az e rendelet
szerinti feltételeknek megfelelő létesítményben, illetve átcsomagoló központban történhet.
(3) Az egyedi (elsődleges) csomagolást és gyűjtőcsomagolást a megfelelő higiéniai feltételek teljesítésével kell
elvégezni az erre a célra szolgáló helyiségekben. Mindkét
csomagolásnak meg kell felelnie minden higiéniai követelménynek, és elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy hatékony
védelmet nyújtson a húskészítményeknek.
(4) A csomagolóanyagokat nem lehet újra felhasználni,
kivéve bizonyos edényfajtákat, mint például a cserép-,
üveg- vagy műanyag edényeket, ha azokat alaposan megtisztítják és fertőtlenítik.
A termékek jelölése 7. § (1) A fogyasztónak közvetlenül eladásra kerülő hústermékek csomagolásán, a fogyasztó tájékoztatására szolgáló
jelölésen jól láthatóan fel kell tüntetni az alábbiakat:
a) az állatfaj megnevezését, amelyből a hús származik,
ha az alkotóelemek felsorolásából az nem derül ki egyértelműen,
b) a felhasznált fűszereket, adalékanyagokat,
c) azonosító adatokat, tételszámot, amelyek biztosítják
a termék származásának és azon mennyiségének nyomon
követését, amelyet hasonló technológiai körülmények között állítottak elő és azonos kockázatot jelenthetnek,
d) a nem közvetlenül fogyasztónak szánt csomagoláson
a gyártás időpontját,
e) a külön jogszabályokban előírt további információkat. (2) A létesítmény üzemeltetőjének fel kell tüntetnie a
szobahőmérsékletnél alacsonyabb tárolási hőmérsékletet
igénylő húskészítmények csomagolásán azok szállítási és
tárolási hőmérsékletét, és minden húskészítményre vonatkozóan a fogyaszthatóság, illetve minőség-megőrzés időtartamának lejártát.
8. § (1) A létesítmény üzemeltetőjének a fogyasztók tájékoztatására szolgáló jelölésen túl a húskészítményt belföldi
fogyaszthatósági megjelöléssel, vagy — exportra engedélyezett üzem esetén — az exportra szánt húskészítményt
exportra feljogosító fogyaszthatósági megjelöléssel kell ellátnia.
(2) A jóváhagyott vagy derogációs létesítményekből
származó húskészítményt a külön jogszabályoknak megfelelő kerek alakú belföldi címkével, fogyaszthatósági jelöléssel kell ellátni.
(3) A fogyaszthatósági megjelölést a létesítményben
vagy az átcsomagoló központban a gyártás alatt, illetve
közvetlenül a gyártás után kell elvégezni. A megjelölésnek
jól láthatónak, olvashatónak, letörölhetetlennek kell
lennie.
9. § (1) A fogyaszthatósági megjelölés elhelyezése történhet
nyomtatással, vagy kis lemezen, vagy címkén. A lemeznek
erős anyagból kell készülnie, és le nem vehetőnek kell
lennie.
(2) A csomagolatlan terméket csak az ahhoz rögzített kis
lemezzel szabad megjelölni. Az egyedi (elsődleges) csoma
golással ellátott terméket mindhárom módon meg lehet
jelölni.
(3) Ha a húskészítményt az egyedi (elsődleges) csomagoláson kívül ismételten egyedileg csomagolják, elegendő
a fogyaszthatósági jelet a külső csomagoláson elhelyezni.
A húskészítmény gyűjtőcsomagolása esetén a megjelölést
a gyűjtőcsomagoláson is el kell helyezni.
(4) A címkével történő megjelölés esetén a címkét úgy
kell elhelyezni, hogy az a csomagolás felnyitásakor megsérüljön. A jelölés sértetlenségét csak akkor lehet elfogadni,
ha a jelölés a csomagolás kinyitásakor tönkremegy.
(5) A légmentesen zárt tartályokban (konzervdoboz)
lévő termék esetén a megjelölést letörölhetetlenül, vagy a
fedélen, vagy a paláston kell elhelyezni.
(6) Ha a húskészítmény más állati eredetű élelmiszert
(pl. halászati terméket, tejterméket vagy tojásterméket) is
tartalmaz, akkor is csak egy fogyaszthatósági jelet kell
alkalmazni.
(7) A megjelölés nyomtatását, illetve újranyomtatását a
hatósági állatorvos engedélyezi.
10. § (1) Ha a terméket feldolgozás vagy egyedi (elsődleges)
csomagolás céljából egy másik létesítménybe rakodólapon
szállítják, a fogyaszthatósági megjelölést csak akkor nem
kell feltüntetni, ha a szállítmány külső felületén, jól látható
helyen fel van tüntetve az azokat feladó létesítmény által
alkalmazott fogyaszthatósági jel, valamint a rendeltetési
létesítmény egyértelmű megnevezése.
(2) Az előállító köteles nyilvántartást vezetni a kiszállított húskészítmény mennyiségéről, típusáról és a címzett
nevéről, címéről és ezt a nyilvántartást a 17. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott ideig köteles megőrizni.
(3) A fogadó létesítmény köteles nyilvántartást vezetni
az átvett húskészítmény mennyiségéről, típusáról és származási helyéről, és ezt a nyilvántartást a 17. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott ideig köteles megőrizni.
(4) Az előállító létesítmény üzemeltetőjének a további
feldolgozás, vagy egyedi (elsődleges) csomagolás nélkül
közvetlen értékesítésre szánt, nagy kiszerelésben lévő húskészítményeket megfelelő fogyaszthatósági jelöléssel kell
ellátni.
(5) A létesítményből közvetlenül kiskereskedő részére
ömlesztve értékesített csomagolatlan vagy egyedi (elsődleges) csomagolással ellátott húskészítményeket abban az
esetben nem szükséges fogyaszthatósági megjelöléssel ellátni, ha a terméket tartalmazó tartályon feltüntették a
fogyaszthatósági jelet.
11. § (1) Az engedélyezett létesítmény esetében a fogyaszthatósági megjelölésnek ovális formátumú mezőben a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a felső részén nagy betűkkel az ország nevének rövidítése a következő módon: HU,
b) középen a létesítmény állatorvosi EU-ellenőrzési
száma, c) az alsó részen az Európai Unió nevének rövidítése,
nyomtatott nagybetűkkel, a következő módon: EGK.
(2) Az Európai Unióhoz történő csatlakozásig a jelenleg
használatos bélyegzőket kell alkalmazni.
(3) Az engedélyezett és a jóváhagyott létesítmény fogyaszthatósági megjelölésére vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg.
A termékek tárolása 12. § (1) A húskészítményeket az erre a célra szolgáló helyiségekben kell tárolni az e rendelet és a külön jogszabályok
előírásainak megfelelően.
(2) Azok a húskészítmények, amelyek hűtést vagy fagyasztást igényelnek, csak engedélyezett vagy jóváhagyott
hűtőházban, hűtőraktárban tárolhatók. Azok a húskészítmények, amelyek hűtést és fagyasztást nem igényelnek,
olyan létesítményben tárolhatók, amely kialakítása megfelel a higiéniai követelményeknek.
(3) Azokat a húskészítményeket, amelyeken meghatározott tárolási hőmérsékletet tüntetnek fel, a feltüntetett
hőmérsékletnek megfelelő hőfokon kell tárolni.
A termékek szállítása 13. § (1) A húskészítményt úgy kell szállításra előkészíteni,
hogy az a szállítás során minden káros hatástól, szennyeződéstől védve legyen. Ennek érdekében figyelembe kell venni a szállítás időtartamát, a használt szállítóeszközt és az
időjárási körülményeket.
(2) A nyersanyagot a vágóhídról más létesítménybe megfelelő higiéniai körülmények között kell szállítani; és ha
szükséges, le kell hűteni. A szállítójármű belső felületének
könnyen moshatónak, tisztíthatónak fertőtleníthetőnek,
és hézagmentesnek kell lennie.
(3) A húskészítményeket olyan kialakítású és felszereltségű szállítóeszközzel kell szállítani, amely biztosítja a
szállítás során az előírt hőmérséklet megtartását.
14. § (1) A hústerméket a külön jogszabályban előírt hússzállítási igazolvánnyal, illetve a feladó létesítmény által kiállított egyéb okmánnyal kell szállítani. A kísérőokmányokon fel kell tüntetni a létesítményt engedélyező hatóság
nevét és az általa kiadott engedély számát. Az okmányokból
a termék származásának megállapíthatónak kell lennie.
 (2) A bizonyítvány formai és tartalmi követelményeit
külön jogszabály határozza meg. Exportszállítás esetén a
bizonyítványt a rendeltetési ország hivatalos nyelvén is ki
kell állítani, és annak egybefüggő lapokból kell állnia.
A bizonyítványon fel kell tüntetni a létesítmény állatorvosi
EU-ellenőrzési számát.
(3) Az okmányokat a címzettnek legalább egy évig úgy
kell megőriznie, hogy azt az illetékes hatóság kérésére
bemutathassa. A számítógépen tárolt adatokat a hatóság
kérésére ki kell nyomtatni.
 (4) Állategészségügyi, járványvédelmi korlátozás alá eső
régióból származó hús felhasználásával előállított termék
esetén az erre a célra engedélyezett állategészségügyi és
fogyaszthatósági bizonyítványt kell kiállítani. Ilyen bizonyítványt kell kiállítani akkor is, ha a húst harmadik országon keresztül leplombált, lepecsételt tranzitforgalomban
szállítják.
(5) Az okmányok kiállításával kapcsolatos eljárás részletes szabályait és a hatósági állatorvosok azonosítását
szolgáló nyilvántartási kódszámokat, valamint alkalmazásukat külön jogszabály határozza meg.
A termékek kezelése 15. § (1) A húskészítményeket ionizáló sugárzásnak alávetni
tilos. Ez a rendelkezés nem érinti az orvosi célú ionizálásra
vonatkozó előírásokat.
(2) A húskészítményeket hőkezeléssel, sózással, pácolással, marinírozással vagy szárítással kell előállítani, amelyekhez füstölés vagy érlelés kapcsolódhat szükség szerint
különleges mikroklimatikus körülmények között. A pácoláshoz csak engedélyezett adalékanyagot, élelmiszert és
fűszert szabad felhasználni.
A termelés ellenőrzése 16. § (1) Az élelmiszer-előállító köteles ellenőrizni a termelés
egész folyamatát, amelynek hatékonyságát a hatósági állatorvos felülvizsgálja.
(2) A létesítmény üzemeltetője belső ellenőrzés keretében folyamatosan — a termék előállításának minden szakaszában — ellenőrzi az e rendeletben foglalt előírások
betartását.
17. § (1) A külön jogszabály szerinti Veszély Elemzés, Kritikus Szabályozási Pontok rendszert (a továbbiakban:
HACCP rendszert) kell kidolgozni és működtetni a következők szerint:
a) a rendszer kidolgozása és működtetése során meg
kell határozni, és azonosítani kell a kritikus pontokat;
b) ki kell dolgozni a kritikus pontok megfigyelési és
ellenőrzési módszereit;
c) olyan mintákat kell vételezni, amelyeket hatóság
által jóváhagyott laboratóriumban vizsgálnak, a tisztítás és
fertőtlenítés hatékony elvégzésének felülvizsgálata, valamint az e rendeletben foglalt követelmények betartásának
ellenőrzése céljából;
d) írásos feljegyzéseket kell vezetni az előzőekkel kapcsolatban, és azokat a hatósági állatorvosnak kell bemutatni; a különböző ellenőrzések és vizsgálatok eredményeit
legalább 2 évig meg kell őrizni, kivéve a rövidebb fogyaszthatósági idejű vagy a mikrobiológiai, illetve más okból
gyorsan romló termékeket, amelyeknél ez az idő a határidőt követő 6 hónapra csökkenthető;
e) biztosítani kell a fogyaszthatósági jelölés, különösen
a fogyaszthatósági jelet viselő címkék ellenőrzött felhasználását;
f) ha a laboratóriumi vizsgálatok eredményeként egészségügyi veszélyeztetés vélelmezhető, értesíteni kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot;
g) az ember egészségét érintő közvetlen veszély esetén
a technológiai szempontból hasonló feltételek mellett előállított és feltehetően ugyanilyen veszélyt jelentő termékeket ki kell vonni a forgalomból; a forgalomból kivont
terméket a hatósággal meg kell vizsgáltatni, és ellenőrzés
alatt kell tartani mindaddig, amíg azt megsemmisítik, vagy
nem emberi fogyasztási célra felhasználják, vagy azt hatósági engedély alapján a fogyasztásra való alkalmassá tétel
céljából újra feldolgozzák.
(2) A HACCP rendszer kidolgozása során a kritikus
pontok azonosítását és a kritikus pontok megfigyelési és
ellenőrzési módszereinek kidolgozását a létesítmény vezetője az illetékes hatósági állatorvos felügyeletével készíti
el, és annak alkalmazását és működtetését a hatósági állatorvos ellenőrzi.
(3) A létesítmény üzemeltetője köteles gondoskodni
arról, hogy az élelmiszer-előállítás folyamatában dolgozó
személyek a külön jogszabály szerinti, a higiéniai követelmények betartására irányuló oktatóprogramnak megfelelő
képzésben részesüljenek.
A létesítmények nyilvántartásba vétele 18. § (1) A minisztérium az engedélyezett létesítményt állatorvosi EU-ellenőrzési számmal látja el, és nyilvántartásba
veszi.
(2) Az engedélyezett létesítményt akkor is egy állatorvosi EU-ellenőrzési számmal kell ellátni, ha a létesítmény egy
területen vagy telephelyen belül működik, de ott többféle
tevékenységet (vágás, darabolás, hűtő-fagyasztó tárolás)
végeznek, és akkor is, ha több állatfaj húsát használják
alapanyagként.
(3) A (2) bekezdés szerinti létesítményeknél a személyzet rendelkezésére álló helyiségek, berendezések, eszközök, továbbá minden olyan helyiség, ahol nem áll fenn a
nyersanyag vagy a csomagolatlan termékek szennyeződésének, fertőzésének veszélye, közösek lehetnek.
(4) A jóváhagyott létesítményt az illetékes állomás jóváhagyási számmal látja el és nyilvántartásba veszi.
A létesítmények hatósági ellenőrzése 19. § (1) A létesítmény az állomás felügyelete alatt áll, az
élelmiszer-higiéniai ellenőrzését a hatósági állatorvos végzi. A hatósági állatorvos állandó vagy időszakos jelenlétét
adott létesítményben az állomás határozza meg a létesítmény nagysága, az előállított termék típusa, fajtája, valamint a kockázatok és veszélyek mértéke és értékelési rendszere függvényében.
(2) A hatósági állatorvos ellenőrzi:
a) a helyiségek, a berendezések, a munkaeszközök tisz
taságát és a személyzetre vonatkozó higiéniai előírások
betartását,
b) a létesítmény által végzett ellenőrzések hatékonyságát, nevezetesen a mintavételeket és azok vizsgálati eredményeit,
c) az állati eredetű egyéb termékek mikrobiológiai és
higiéniai állapotát,
d) a hústermékek tartósítókezelésének hatékonyságát,
e) a légmentesen zárt tartályokat szúrópróbaszerű min
tavétellel,
f) a hústermékek megfelelő fogyaszthatósági jelölését, és a fogyasztásra alkalmasnak nyilvánított termékek azonosítását,
g) a tárolási és szállítási feltételeket.
 (3) A hatósági állatorvos az e rendelet követelményeinek betartása szempontjából jelentős minden ellenőrzést
elvégez, és a laboratóriumi vizsgálatok céljára mintát vesz.
20. § (1) A hatósági állatorvos ellenőrzi a hústermékekhez
felhasznált hús származását, fogyaszthatóságát, valamint
azt, hogy milyen egyéb élelmiszert, adalékanyagot vagy
fűszert használtak fel. Meg kell vizsgálnia, hogy ezt a gyártó
által meghatározott gyártási előírások szerint, és a külön
jogszabályokkal összhangban állították-e elő. Különösen
azt kell ellenőriznie, hogy a termék összetétele valóban
megfelel-e a címkén feltüntetett tájékoztatásnak és az
egyéb jelöléseknek.
(2) A hatósági állatorvos rendszeresen elemzi és értékeli
az üzem belső ellenőrzésének eredményeit. Ennek alapján
szükség szerint további mikrobiológiai vizsgálatot végeztethet a termelés minden szakaszára vagy a termékre vonatkozóan.
(3) A hatósági állatorvos a létesítmény bármely részébe
és bármikor beléphet. Ha kétség merül fel a hús származását illetően, lehetővé kell tenni a nyilvántartásokba és más
szükséges okmányokba való betekintést a hús és az élelmiszer-nyersanyagok eredetének nyomon követése érdekében.
21. § (1) Az ellenőrzés eredményét, illetve a vizsgálatok megállapításait írásba kell foglalni. Szükség esetén a létesítmény üzemeltetőjét fel kell hívni a megállapított hiányosságok megszüntetéséhez, illetve a higiéniai körülmények
javításához szükséges intézkedések megtételére.
(2) Ha a létesítmény higiéniai állapota nem felel meg az
e rendeletben meghatározott követelményeknek, vagy a
vizsgálatok elvégzéséhez szükséges feltételeket nem biztosítják, a hatósági állatorvos a berendezések vagy helyiségek
használatának korlátozása, a termelés ütemének csökkentése vagy annak ideiglenes felfüggesztése iránt intézkedik.
(3) A hiányosságok ismétlődése esetén szigorítani kell
az ellenőrzéseket, és ha szükséges, az állomás a fogyaszthatósági jellel ellátott címkék további felhasználását megtiltja.
(4) Ha a hiányosságok megszüntetésére irányuló intéz kedéseket nem teszik meg, vagy azok nem vezetnek eredményre, az állomás ideiglenesen felfüggeszti az engedélyt
a tevékenység egy részére vagy egy terméktípus előállítására vonatkozóan.
(5) Ha a létesítmény üzemeltetője határidőn belül nem
küszöböli ki a hiányosságokat, az állomás az engedélyt a
tevékenység egy részére vagy a létesítmény egészére vonatkozóan visszavonja.
A húskészítmény, húst tartalmazó teljes konzerv,
húsos félkonzerv vizsgálatra történő előkészítése
és hatósági állatorvosi vizsgálata 22. § (1) A húskészítményt, valamint a húst tartalmazó teljes
konzervet, húsos félkonzervet a hatósági állatorvosi vizsgálatra eredeti állapotukban (sütés vagy főzés nélkül fogyasztható termékek) vagy forgalomba hozott formájukban és szükség szerint főtt vagy sült állapotban kell előkészíteni.
(2) A termék érzékszervi vizsgálata során az alakot és a
színt megszemléléssel kell vizsgálni. A tartályba nem zárt
terméknél a felületen (burokkal védett terméknél a burok
alatt) és a friss metszéslapon kell a vizsgálatot elvégezni.
A tartályba zárt élelmiszernél a tartály alakváltozását (deformáltság, bombásodás) és a termék külső elváltozását a
tartály felnyitásával nyert felületen és a tartály belsejében
kell megvizsgálni, valamint a teljes tartalom kiürítése után
a tartály belső felszínét is (szín, épség, kimaródások stb.)
ellenőrizni kell.
(3) Az érzékszervi vizsgálat során vizsgálni kell még a
készítmény szagát és ízét szobahőmérsékleten, valamint
főzőpróba (sütőpróba) szükségessége esetén felmelegítés
után is. Tapintással, bemetszéssel, szeleteléssel, széttöréssel vagy kiöntéssel az állomány (állag) tulajdonságait kell
vizsgálni.
(4) Az érzékszervi vizsgálatokat a kötelezően előírt vizsgálatokkal, indokolt esetben pedig laboratóriumi vizsgálattal is ki kell egészíteni.
23. § (1) A húskészítményt, ha az húst eredeti, nyers állapotban tartalmaz és az általános hazai fogyasztói szokások
szerint ilyen formában is fogyasztják (nyers füstölt kolbász,
lángolt kolbász, füstölt szárazkolbász, szalámi stb.) forgalomba hozatal előtt gyártási tételenként szalmonellák, valamint Staphylococcus aureus előfordulását is vizsgálni
kell.
(2) A húst tartalmazó teljes konzervet a termelés helyén
gyártási tételenként, az előírt módon, hatósági ellenőrzés
mellett végrehajtott üzemi tartóssági próbának kell alávetni.
(3) A fogyasztásra való alkalmasságot az üzem higiéniai
ellenőrzését végző hatósági állatorvos a tartóssági próba
eredményén kívül a termeléshigiéniai viszonyok, továbbá
az üzem által rendszeresen vezetett és a hatósági állatorvos
rendelkezésére bocsátott egyéb termeléshigiéniai adatok
(pl. hőkezelési paraméterek, tartályzárás ellenőrzése, vízklórozás mértéke, a kémiai összetételre és az adalékanyagokra történő ellenőrzés, vízaktivitási és redoxpotenciálértékek) figyelembevétele alapján dönti el.
(4) Kétes esetben az üzemi tartóssági próba alá vetett
elemi minták tíz százalékát (de gyártási tételenként legalább öt mintaelemet) mikrobiológiailag is meg kell vizsgálni, és a gyártási tételt a külön jogszabályban meghatározott módon kell elbírálni.
24. § (1) A húsos félkonzervet — általában tartóssági próba
végzése nélkül — lehetőleg a termelés helyén, a termeléshigiéniai adatok figyelembevételével, szükség szerint kell
mikrobiológiai vizsgálatnak alávetni. A félkonzervet valamely kórokozó vagy romlást okozó mikroba előfordulásának gyanúja esetében három-öt napig 30 ˚C hőmérsékleten tartóssági próbának is alá kell vetni. A mintát
mikrobiológiai szempontból a külön jogszabályban előírt
módon kell minősíteni.
(2) A külön jogszabályokban meghatározottak szerint
kell vizsgálni a húskészítmény, húst tartalmazó teljes konzerv, húsos félkonzerv egészségre ártalmas vegyianyagmaradék tartalmát, és ennek megfelelően kell elbírálni
fogyaszthatóságát.
A húskészítmény, a húst tartalmazó teljes konzerv,
a húsos félkonzerv elbírálása fogyaszthatóság
szempontjából 25. § Fogyasztásra alkalmatlan a húskészítmény, konzerv, félkonzerv, ha
a) színén, szagán, ízén vagy állományán undort keltő
elváltozás észlelhető;
b) tartályának alakváltozása gázképződésre utal; c) kórokozó mikrobát vagy általa termelt méreganyagot (toxint) tartalmaz;
d) a feltételesen kórokozó mikrobák száma — a mintavétel jellegétől függően — eléri vagy meghaladja a külön
jogszabályban meghatározott értéket, vagy ha ezek mérgező anyagcsere-termékei egészségügyi veszélyt jelenthetnek;
e) a tartós élelmiszer mikrobás szennyezettsége tételminősítés esetén meghaladja az egészségügyi jogszabályban meghatározott értéket;
f) az egészségre ártalmas vegyianyag-maradék tartalom
és más idegenanyag mennyisége meghaladja a külön jogszabályban meghatározott mértéket;
g) a konzerv, félkonzerv tartálya átereszt, illetve bombásodott;
h) a származási helye nem állapítható meg. 26. §
(1) A 23. § (1) bekezdésében meghatározott nyers füstölthús-készítményt a szalmonellákra és Staphylococcus
aureus-ra irányuló laboratóriumi vizsgálat tartamára le
kell foglalni.
(2) Ha a vizsgálat eredménye szalmonellára pozitív, a
füstölthús-készítményt tovább kell érlelni. Az érlelési idő
lejártával meg kell győződni újabb, legfeljebb két alkalommal elvégezhető laboratóriumi vizsgálattal a szalmonella
mentességéről.
(3) Ha a szalmonellára pozitív húskészítmény hőkezelhető, a hőkezelést hatósági ellenőrzéssel úgy kell végezni,
hogy a termék magjában a hőmérséklet a 75 ˚C-ot legalább
húsz percen keresztül elérje. Ebben az esetben a kezelés
hatékonyságát laboratóriumi módszerrel kell ellenőrizni.
(4) Szalmonellát tartalmazó nyers füstölthús-készítmény minden esetben fogyasztásra alkalmatlan, ha azt nem
a (2)—(3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kezelték.
(5) Az e § és a külön jogszabály alapján a Staphylococcus
aureus miatt kifogásolt húskészítmény fogyasztásra alkalmatlan.
(6) Fogyasztásra alkalmas a húskészítmény, a konzerv, a
félkonzerv, ha nem esik a 25—26. §-ok elbírálása alá.
A légmentesen lezárt dobozokban lévő hőkezelt teljes-,
vagy félkonzerv termékekre vonatkozó különleges feltételek
27. § (1) A légmentesen lezárt dobozban lévő hőkezelt teljes-,
vagy félkonzerv termékeket gyártó létesítménynek biztosítania kell, hogy a légmentesen lezárt dobozról a nedvesség
gyorsan elpárologjon és ahhoz a teljes megszáradásig kézzel ne nyúljanak.
(2) Azokat a dobozokat, amelyekben gáz keletkezett,
feltétlenül további vizsgálatnak kell alávetni, a hőkezelő
berendezés hőmérőit pedig kalibrálni kell.
(3) A sérült vagy gyártási hibás dobozt nem szabad felhasználni. Az ép dobozokat közvetlenül a töltés előtt, a
mosóberendezés segítségével ki kell tisztítani. Vízzel történő tisztításhoz csak folyóvizet szabad felhasználni.
(4) Szükség esetén a dobozt mosás után és töltés előtt
megfelelő ideig szárítani kell, valamint azokat zárás után,
de hőkezelés előtt a zsír eltávolítására alkalmas forró,
ivóvíz minőségű vízzel, a külön jogszabálynak megfelelő
berendezés segítségével el kell mosni. Hőkezelés után a
dobozt ivóvíz minőségű vízzel kell lehűteni.
(5) A dobozt úgy kell kezelni, hogy a hőkezelés előtt és
után minden sérülést, szennyeződést el lehessen kerülni.
28. § (1) A légmentesen lezárt dobozban forgalmazott húskészítményt előállító létesítmény üzemeltetőjének mintavétel útján ellenőriznie kell a (2)—(5) bekezdésekben, valamint a 29. §-ban foglaltak megvalósulását.
(2) Azoknál a termékeknél, amelyeket normál környezeti hőmérsékleten tárolnak, olyan eljárást kell alkalmazni, amely képes elpusztítani vagy hatástalanítani a kórokozó csírákat és azok spóráit. A gyártási paraméterekről
(a hőkezelés időtartamáról és mértékéről, a dobozok méretéről stb.) nyilvántartást kell vezetni.
(3) A hőkezelő-berendezést olyan szerkezettel kell ellátni, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a
dobozok átestek-e a megfelelő hőkezelésen.
(4) Az üres dobozoknak meg kell felelniük a gyártási
szabványnak.
(5) A napi termékmennyiséget — előre meghatározott
gyakorisággal — vizsgálni kell záráshatékonyság szempontjából. E célból a lezárt dobozok merőleges keresztmetszetének és varratainak vizsgálatához a létesítménynek
megfelelő berendezéssel kell rendelkezni.
29. § (1) A sterilizált készítménynek hőkezelésen kell átesnie,
amelynek eredményességét a következő két vizsgálati
módszerrel kell ellenőrizni:
a) inkubácikós vizsgálattal, a sterilizált készítménynek
legalább hét napon keresztül 37 ˚C-on tartásával, vagy
azoknak legalább 35 ˚C-on tartásával, illetőleg az állomás
által az előbbiekkel egyenértékűnek elismert, bármely más
időtartam-hőmérséklet kombinációval;
b) mikrobiológiai vizsgálattal, amelynek során vizsgálni kell a dobozokat és azok tartalmát; ezt a vizsgálatot
bármely engedélyezett laboratóriumban — a létesítmény
saját laboratóriumában is — el lehet végezni.
(2) A légmentesen lezárt dobozba csomagolt pasztőrözött termékeknek meg kell felelniük az illetékes hatóság
által meghatározott követelményeknek, valamint a felhasznált hűtővíz maradék klórtartalmának megfelelő
mennyiségűnek kell lennie.
30. § (1) A doboz korróziójának megelőzése, vízlágyítás,
fertőtlenítés céljából a hőkezelő berendezés vizéhez vízlágyító és fertőtlenítő anyagokat lehet hozzáadni. Ezeknek
az anyagoknak a felhasználását az Országos Élelmezés és
Táplálkozástudományi Intézet előzetesen engedélyezi,
és a létesítmény üzemeltetője köteles a felhasznált anyagokról jegyzéket vezetni.
(2) Az állomás engedélyezheti visszaforgatott víz felhasználását a hőkezelt dobozok hűtésére. A visszaforgatott
vizet a szennyeződés elkerülése érdekében tisztítani és
klórozni kell. A visszaforgatott víznek meg kell felelnie az
ivóvízre előírt követelményeknek.
(3) A visszaforgatott vizet zárt rendszerben kell keringetni, hogy azt ne lehessen más célra felhasználni. Ahol az
nem jelent szennyeződési veszélyt, a dobozok hűtésére
felhasznált vizet és a hőkezelő berendezésekből származó
vizet fel lehet használni a padozat takarításához.
A húsalapú készételekre vonatkozó különleges
feltételek 31. §
(1) A készételhez felhasznált húskészítményt, vagy a) a lehető leghamarabb össze kell keverni a többi
összetevővel és legfeljebb két óra lehet az az időtartam,
amely alatt a termék hőmérséklete 10 ˚C és 60 ˚C között
van, vagy
b) először le kell hűteni 10 ˚C-ra vagy ennél alacsonyabb hőmérsékletre, és csak utána szabad összekeverni a
többi összetevővel.
(2) Más módszerek alkalmazását az állomás engedélyezheti. Az engedélyről a minisztérium tájékoztatja az
Európai Közösség Bizottságát.
32. § (1) A húskészítményt és a készételt főzés után két órán
belül 10 ˚C-ra, és amint lehet, a tárolási hőmérsékletre kell
lehűteni. Az állomás felmentést adhat a kétórás időtartam
betartása alól, ha ez az alkalmazott technológia miatt indokolt és a végtermék az egészségre ártalmatlan.
(2) A készételt — ha az szükséges — közvetlenül a
lehűtés után le kell fagyasztani, vagy gyorsfagyasztásnak
kell alávetni.
(3) A készételt az e rendeletnek és a külön jogszabályi
előírásoknak megfelelően kell címkézni. Az összetevők
listájának tartalmaznia kell — ezen rendeletnek megfelelően — azon állatfajok megnevezését is, amelyekből a hús
származik.
(4) A készétel csomagolásának külső felületén — a külön
rendelkezéseknek megfelelően — jól olvashatóan fel kell
tüntetni a gyártás időpontját is.
(5) Az üzemeltető által elvégzett ellenőrzések eredményeit a termék eltarthatóságának időtartamáig meg kell
őrizni.
Az állati eredetű egyéb termékek előállítására vonatkozó
általános higiéniai előírások
33. § Állati eredetű egyéb terméket csak az e rendeletnek és
a külön jogszabálynak megfelelő létesítményben, és az előállításra vonatkozó általános és különös szabályok betartásával lehet előállítani.
A kiolvasztott állati zsír előállítására vonatkozó
higiéniai előírások
34. § (1) A friss zsír csak olyan állatból származhat, amelyek
a levágást megelőző élőállat-vizsgálat, valamint a húsvizsgálat során fogyasztásra alkalmasnak minősültek.
(2) Nyersanyagként csak olyan zsírszövet vagy csont
használható fel, amelyet a higiéniai követelmények betartásával nyertek ki, nem, vagy csak kismértékben tartalmaz vért és egyéb szennyeződést, nem mutat romlásra
utaló jeleket, emberi fogyasztásra alkalmas.
35. § (1) Kiolvasztott állati zsír készítéséhez kizárólag vágóhídon, daraboló vagy húsfeldolgozó üzemben összegyűjtött zsírszövet vagy csont használható fel. A nyersanyagokat kiolvasztásig higiénikus körülmények között és legfeljebb 7 ˚C-os maghőmérsékleten szabad tárolni és szállítani.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a nyersanyagok nem
hűtött állapotban is tárolhatók és szállíthatók, ha a kinyerésük napját követő 12 órán belül kiolvasztják.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően azok a nyersanyagok,
amelyeket olyan kiskereskedelmi egységekben gyűjtöttek
össze, amelyekben kizárólag a végső fogyasztó közvetlen
ellátására végeznek hús vagy baromfihús tárolást, darabolást, felhasználhatók olvasztott állati zsír készítéséhez, azzal a feltétellel, hogy megfelelő higiéniai állapotban vannak és a csomagolásuk is sértetlen.
(4) Ha a nyersanyagokat naponta gyűjtik össze, akkor az
(1)—(2) bekezdés szerinti hőmérsékleti követelményeket
be kell tartani. Ha a nyersanyagok gyűjtését nem naponta
végzik, azokat kinyerést követően azonnal le kell hűteni.
36. § (1) A nyersanyagok begyűjtésére és szállítására használt
szállítójárművek rakterének, valamint a konténerek belső
felületének simának, könnyen moshatónak, tisztíthatónak
és fertőtleníthetőnek kell lennie, valamint a járműveket
megfelelően be kell fedni.
(2) Olvasztás előtt a nyersanyagokat meg kell vizsgálni,
hogy nem tartalmaznak-e emberi fogyasztásra alkalmatlan
részeket vagy idegen anyagot; ha ilyet tartalmaznak, azokat
el kell távolítani.
37. § (1) A nyersanyagokat melegítéssel, sajtolással vagy más
alkalmas módszerrel kell kiolvasztani, ami után a zsírt
leöntéssel, centrifugálással, szűréssel vagy más megfelelő
módszerrel le kell választani. Oldószer használata tilos.
(2) A kiolvasztott állati zsír fiziko-kémiai minőségének
javítása cáljából finomítható ugyanabban vagy másik létesítményben, ha a finomítandó zsír megfelel a mellékletben
foglalt követelményeknek.
(3) Ha az emberi fogyasztásra szánt tepertőt 70 ˚C-on
vagy az alatti hőmérsékleten olvasztották, azt legfeljebb
24 órán keresztül lehet fagyasztás nélkül, de 7 ˚C-nál alacsonyabb hőmérsékleten tárolni, vagy pedig a tepertőt legalább —18 ˚C-ra lefagyasztva kell tárolni.
(4) Ha az emberi fogyasztásra szánt tepertőt 70 ˚C felett
olvasztották és a nedvességtartalom elérte vagy meghaladta a 10%-ot (m/m), azt legfeljebb 48 órán keresztül 7 ˚C-nál
alacsonyabb hőmérsékleten kell tárolni — vagy ezzel
egyenlő biztosítékot nyújtó idő-hőmérsékleti viszonyszám
mellett —, vagy legalább —18 ˚C-ra lefagyasztva kell tárolni.
(5) Ha az emberi fogyasztásra szánt tepertőt 70 ˚C felett
olvasztották és a nedvességtartalom nem érte el a 10%-ot
(m/m), ebben az esetben nincs különleges előírás a tárolási
hőmérsékletre és az időtartamra.
A gyomor, húgyhólyag és bél feldolgozására vonatkozó
különleges feltételek
38. § A nyersanyag csak olyan állatból származhat, amely a
levágást megelőző élőállat-vizsgálat, valamint a húsvizsgálat során emberi fogyasztásra alkalmasnak minősült.
Bélkészítmény vizsgálata és elbírálása húsipari
burkolóanyagként való felhasználása szempontjából
39. § (1) A bélkészítmény húsipari alkalmasságát elsősorban
érzékszervi vizsgálat (szín, szag, állomány, állag és egyéb
külső tulajdonságok vizsgálata) útján kell eldönteni. Az
érzékszervi vizsgálatot tisztított és kikészített beleknél általában főzési próbával, vitás esetekben még laboratóriumi
vizsgálattal (elsősorban a rothadást, fülledést, avasodást és
savanyú erjedést felderítő próbával, szükség szerint mikrobiológiai, szövettani vizsgálattal) is ki kell egészíteni.
(2) Húsipari burkolóanyagként való felhasználásra
alkalmatlan a bélkészítmény, ha
a) a falában bármely betegségtől eredő szövetpusztulás
(fekély, tályog) vagy nem parazitás eredetű szövetszaporulat (gyulladásos növedék, daganat stb.) állapítható meg,
b) a falában nagyszámú parazitás eredetű csomó található,
c) a tárolás során megromlott (rothadt, fülledt, savanyúan erjedt, megavasodott, szagelváltozással is járó erős
penészesedést mutat),
d) a bél mélyebb rétegeire is kiterjedő vörösfoltosság,
vagy rozsdásodás állapítható meg,
e) rovarokkal, vagy ezek fejlődési alakjaival (ún. kukacosodás), bármilyen eredetű ürülékkel, takarmánymaradékkal, egyéb szennyező anyagokkal nagymértékben
szennyezett,
f) rágcsálók vagy rovarok által nagymértékben megrágott vagy más módon károsított,
g) kórokozó mikrobával fertőzött,
h) meg nem engedett tartósítószerrel kezelték,
i) egészségre ártalmas vegyi anyaggal és más idegen
anyaggal mérgezett, vagy a külön jogszabályban előírt határértéket meghaladó mennyiségben tartalmaz bármilyen
vegyi szennyező anyagot vagy szermaradékot, továbbá vegyi anyagtól idegen szagú.
40. § Húsipari burkolóanyagként való felhasználásra az elváltozott részek eltávolítása után alkalmas a bélkészítmény,
ha azon csak a következő elváltozások valamelyike állapítható meg:
a) kisebb bélrészletre korlátozódó, jól eltávolítható parazitás eredetű csomók,
b) felületes, lepedékszerű vörösödés vagy kisebb foltokban jelentkező rozsdásodás,
c) jól eltávolítható penészfoltosság,
d) körülírt bélszakaszokra korlátozódó, fagyás miatti
törékenység,
e) a felsorolt szennyeződések és egyéb károsodások ki
sebb mértékű előfordulása. A csekély mennyiségű hús- vagy húskészítmény-tartalmú
egyéb élelmiszert tartalmazó termékek előállításának
élelmiszer-higiéniai feltételei 41. § (1) A friss hús és hústermék arányát a fogyasztásra kész
végtermék tömegére vonatkoztatva kell megadni.
(2) A készétel esetében ezek az arányok arra a késztermékre vonatkoznak, amelyet az előállító használati utasításának megfelelően készítenek el fogyasztásra.
(3) Az adott termékek fajtáját és összetételét figyelembe
véve bizonyos termékek előállítására alkalmazhatók olyan
kivételek, amelyek az üzemek jóváhagyásának egyes feltételeit, az ellenőrzési rendelkezéseket, valamint a fogyaszthatósági jelölést és a fogyaszthatósági igazolást érinthetik.
42. § (1) Az e rendelet előírásai az üzem csak azon részlegeit
érinthetik, amelyekbe a friss húst vagy húskészítményeket
szállítják, amelyekben ezeket tárolják, kezelik és olyan
húskészítményekhez vagy termékekhez adják hozzá, amelyek más élelmiszert tartalmaznak és azok hús- vagy húskészítmény-tartalma csekély, továbbá amelyekben ezeket a
termékeket feldolgozzák és tárolják.
(2) Az e fejezetben foglaltaknak megfelelő termékeket
előállító engedélyezett vagy jóváhagyott üzemeknek, vagy
ezen üzemek részeinek állatorvosi EU-ellenőrzési, jóváhagyási száma elé 8-as számot és egy kötőjelet kell írni.
(3) Azon engedélyezett vagy jóváhagyott, húskészítményt előállító üzemeknek, amelyek csekély mennyiségű
hús vagy húskészítmény tartalmú egyéb élelmiszert tartalmazó termékeket is előállítanak, állatorvosi EU-ellenőrzési, jóváhagyási száma elé — kiegészítésként — 8-as számot és egy kötőjelet kell írni.
43. § (1) A 41—42. §-ok előírásainak megfelelő, engedélyezett üzemeket a minisztérium, a jóváhagyott üzemeket
pedig az illetékes állomás a 44. §-ban foglaltak szerint
állatorvosi EU-ellenőrzési szám kijelölése mellett nyilvántartásba veszi és listát, jegyzéket vezet az engedélyezett
létesítményekről.
(2) A csekély mennyiségű hús- vagy húskészítmény-tartalmú egyéb élelmiszert tartalmazó termékekkel kapcsolatban az illetékes állomásnak kell döntenie az ellenőrzés
elvégzésének módjáról és végrehajtásáról. Erre vonatkozóan figyelembe kell venni azt az időtartamot, amíg a friss
hús, vagy húskészítmények és az e fejezet hatálya alá tartozó termékek az üzembe beszállításra, tárolásra, kezelésre,
valamint előállításra kerülnek. Ennek érdekében az üzemeltető tudatja az illetékes hatósági állatorvossal a fenti
időpontokat és időszakokat.
(3) A felügyelet csak az e rendeletben, illetve az e fejezetben foglaltaknak megfelelően engedélyezett vagy jóváhagyott üzemrészekre irányul.
(4) A csekély mennyiségű hús- vagy húskészítménytartalmú egyéb élelmiszert tartalmazó termékeket előállító üzemek esetében, ezen termékek forgalomba hozatalához fogyaszthatósági bizonyítvány nem szükséges, ha a
fogyaszthatósági jelölést úgy egészítik ki, hogy az üzem
állategészségügyi EU-ellenőrzési, jóváhagyási száma elé
8-as számot és egy kötőjelet írnak.
Záró rendelkezések 44. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 31. § (2) bekezdése a Magyar Köztársaságnak az
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján
lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a 41/1997.
(V. 28.) FM rendelettel kiadott Állategészségügyi Szabályzat 690. §-a, a 723—727. §-a és a 737—738. §-a és a hozzájuk tartozó alcímek hatályukat vesztik.
(4) Ez a jogszabály a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1990. december 16-án aláírt és az
1994. évi I. törvénnyel kihirdetett Európai Megállapodás
jogközelítésére vonatkozó rendelkezéseivel összhangban
az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 77/99/EGK irányelve a húskészítmények és
egyes más állati eredetű termékek előállítása és Közösségen belüli forgalomba hozatala egészségügyi kérdéseinek
szabályozásáról, és azt módosító 92/5/EGK; 92/45/EGK;
92/116/EGK; 92/118/EGK; 95/68/EK; 97/76/EK irányelv,
b) a Tanács 83/201/EGK irányelve a csekély mennyiségű hús- vagy húskészítmény-tartalmú egyéb élelmiszert
tartalmazó termékekről, valamint a 77/99/EGK irányelv
rendelkezései alóli kivételekről.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
220/2011. (IX. 20.) KE határozata nagyköveti szintű diplomáciai kapcsolatok létesítéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére nagyköveti szintű
diplomáciai kapcsolatok létesítéséről határozok a Dél-szudáni Köztársasággal.
Budapest, 2011. szeptember 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
108/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy az  országgyűlés törvényt alkosson, arról, hogy a  trafiktörvény a  hazai tulajdonú
kiskereskedelmi üzletek megsemmisítése érdekében született azért, hogy több ezer hazai tulajdonú kiskereskedelmi bolt,
és ezek beszállítói menjenek tönkre, amelynek eredményeképpen ezen tönkrement boltok vevői kénytelenek legyenek
máshol vásárolni, például a multinacionális áruházláncokban?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés köteles az  eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága
és bonyolult megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben
használt fogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az akár a választópolgárok,
akár a jogalkotó számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye nyerjen jogszabályi formát. Nem állapítható meg azonban belőle,
hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a  jogalkotó milyen tartalmú jogszabály megalkotására
lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
56/2013. (VI. 29.) VM rendelete a Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2013. igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. beruházás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbiakban: számviteli törvény) 3. § (4) bekezdés
7. pontjában meghatározott tevékenység;
 2. civil szervezet: az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. § 6. pontja szerinti civil szervezet;
 3. egyház: a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény mellékletében felsorolt magyarországi egyházak,
vallásfelekezetek és vallási közösségek;
4. fejlesztés: a beruházás és a felújítás, valamint immateriális javak beszerzése;
 5. felújítás: a számviteli törvény 3. § (4) bekezdés 8. pontjában meghatározott tevékenység;
 6. gazdaság: a  termőföld, az  állatállomány, továbbá a  mezőgazdasági termelő tevékenységhez kapcsolódó
kvóták, vagyoni értékű jogok, gépek, eszközök és készletek összessége;
 7. hátrányos helyzetű kistérség: a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm.
rendelet 2. mellékletében felsorolt kistérségek;
 8. helyi önkormányzatok társulása: Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény
alapján létrejött önkormányzati társulás;
 9. helyi termelői piac: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvényben meghatározott piac;
10. készlet: a számviteli törvény 28. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott eszközök;
11. kis értékű eszköz: a számviteli törvény 80. § (2) bekezdése szerint számított tárgyi eszköz;
12. külterületi földút: a  helyi önkormányzat tulajdonában lévő, szám nélküli, csak helyrajzi számmal ellátott,
szilárd burkolattal nem rendelkező külterületi út;
13. leghátrányosabb helyzetű kistérség: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm.
rendelet 2. mellékletében felsorolt kistérségek;
14. megújuló energiaforrás: a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 3.  § 45.  pontja szerinti
energiaforrás;
15. megyei tanyafelmérés: tanyás térségben a tanyás külterületek átfogó, az adott megyére kiterjedő felmérése,
amely magába foglalja a  korábbi felmérések, a  tanyavilágot érintő addigi intézkedések bemutatását,
valamint a  tanyákkal kapcsolatos helyzetfeltárást a  tanyai gazdálkodás feltételeinek és a  tanyai
életkörülmények feltérképezésével;
16. mezőgazdasági tevékenység: a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet I.  melléklete szerinti – az  adózás rendjéről szóló törvény 2003. évi XCII. törvény 16.  §
(3) bekezdés d) pontja alapján az állami adóhatósághoz bejelentett – 01.1, 01.2, 01.3, 01.4, 01.5, 01.6 és 01.7
alágazatba tartozó tevékenység;
17. mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel: a  mezőgazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó
gazdaságából kikerült termékek értékesítéséből, a  gazdálkodó által nyújtott szolgáltatásból származó
bevételeknek, valamint az  egységes területalapú támogatás, a  költségek fedezetére és a  fejlesztési célra
folyósított támogatás bevételként figyelembe vett része és az  egyéb mezőgazdasági jogcímen folyósított
támogatások együttes összege;
18. mobil eszköz: olyan eszköz, amely eredetileg felállított helyéről bármikor elmozdítható, leszerelhető és más
helyen eredeti állapotban, működőképesen újra üzembe helyezhető;
19. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti
vállalkozás;
20. önkormányzati konzorcium: együttes pályázat benyújtása céljából az  önkormányzatok által alapított –
a pályázati eljárás teljes szakaszában egyetemleges felelősségű – közösség;
21. összes bevétel: a számviteli törvény 72–75. §-a, és 77. §-a, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény VI. fejezet 16. § (1)–(4), a 17. § (1)–(2) bekezdése, valamint a 2. számú melléklet I. fejezet 1., 2., 4.,
5., 6., 9., 10. pontjai, valamint az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 9. számú melléklet 14. pontja szerint meghatározott
bevételek;
22. saját forrás: a pályázó által a támogatott fejlesztéshez biztosított pénzbeli önrész, amelybe az államháztartás
alrendszereiből pályázati úton nyújtott támogatás nem számít be, kivéve a támogatást igénylő költségvetési
szervnek vagy irányító szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget;
23. számviteli bizonylat: a számviteli törvény 166. §-ában foglaltaknak megfelelően előállított bizonylatok;
24. tanya: az a külterületi lakott ingatlan, amely az ingatlan-nyilvántartásban tanya jogi jellegként, művelés alól
kivett területként, külön alrészleten kivett területként van nyilvántartva, vagy megfelel a termőföldről szóló
1994. évi LV. törvény 3. § b) pontjában meghatározott fogalomnak;
25. tanyagazdaság: állandóan lakott külterületi fekvésű mezőgazdasági birtok, amelynek részei a  lakó- és
gazdasági épületekkel beépített tanyatelek és az  ahhoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó (más
helyrajzi számú földrészleten található), a  település közigazgatási területén lévő, vagy – a  közigazgatási
egységtől függetlenül – a  tanya 30 km-es körzetén belül található művelt termőföldterületek, valamint
gazdálkodási funkcióit kiegészíthetik a termékfeldolgozás és a vendégfogadás létesítményei;
26. tanyai piacszövetkezet: azon szövetkezet, amely alapszabályában rögzítésre került, hogy főtevékenységként
tanyasi termékek előállításával, felvásárlásával, feldolgozásával, értékesítésével, vagy továbbértékesítésével
foglalkozik;
27. tanyai termék: a tanyagazdaságban előállított mezőgazdasági termék;
28. tanya-tó: a  tanyagazdaság területéhez kapcsolódó, a  helyi adottságokhoz alkalmazkodó minimum 100 m2,
maximum 5000 m2 alapterületű, multifunkcionális jellegű, elsődlegesen önellátó haltermelő létesítmény;
29. tanyás település: Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun
Szolnok megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye összes települése, továbbá Pest megye Ceglédi, Dabasi,
Gyáli, Monori, Nagykátai, Nagykőrösi, Ráckevei, Szigetszentmiklósi, Vecsési járásának települései;
30. tanyás térség: Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun-Szolnok
megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye összes járása, továbbá Pest megye Ceglédi, Dabasi, Gyáli, Monori,
Nagykátai, Nagykőrösi, Ráckevei, Szigetszentmiklósi, Vecsési járása;
31. tájfajta: a  regionális, környezeti, helyi ökológiai feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és
génerózió által veszélyeztetett növényfajok honos fajtái; a  szántóföldi növényfajok esetében a  tájfajták
állami elismeréséről, valamint vetőmagvaik előállítási és forgalmazási feltételeiről szóló miniszteri rendelet,
a  zöldségnövény fajok esetében a  zöldségnövény fajok tájfajtáinak és házikerti fajtáinak elismeréséről,
valamint vetőmagvaik előállítási és forgalomba hozatali feltételeiről szóló miniszteri rendelet és
a  gyümölcsnövény fajok esetében a  gyümölcs tájfajták állami elismeréséről, valamint szaporítóanyagaik
előállítási és forgalomba hozatali feltételeiről szóló miniszteri rendelet által meghatározott fajok;
32. tárgyi eszköz: a számviteli törvény 26. § (1) bekezdésében meghatározott eszközök;
33. társadalmi, gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott település: a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból
elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések
jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendeletben meghatározott település;
34. védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajta: a  védett őshonos mezőgazdasági állatfajták és
a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének megállapításáról   szóló 4/2007. (I. 18.) FVM–KvVM
együttes rendelet 1. és 2. számú mellékletében szereplő mezőgazdasági állatfajták.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás pályázati eljárás keretében igényelhető, vissza nem térítendő támogatás.
 (2) Támogatás vehető igénybe
a) a  tanyák, valamint az  alföldi tanyás térségek megőrzését és fejlesztését célzó települési és térségi
fejlesztésekhez (a továbbiakban: 1. célterület),
b) a  tanyák és az  alföldi tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a  tanyagazdaságok fejlesztéséhez
(a továbbiakban: 2. célterület),
c) a  tanyák és az  alföldi tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a  tanyával rendelkező,
mezőgazdasági tevékenységet igazoltan nem folytató tanyán élő lakosok számára gazdaság indításához
(a továbbiakban: 3. célterület), valamint
d) a  tanyák, valamint az  alföldi tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a  villany nélküli tanyák
lakóépületének alapvető villamosenergia-ellátását biztosító egyéni fejlesztésekhez (a  továbbiakban:
4. célterület).
(3) Az 1. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai termékek piacra jutásának elősegítése az alábbi alcélok szerint:
aa) tanyai termékek város-vidék együttműködés keretében történő piacra juttatása,
ab) tanyai termékek értékesítését biztosító önkormányzati fenntartású helyi termelői piacok létesítése,
fejlesztése,
ac) tanyai termékek értékesítését biztosító önkormányzati boltok létesítése, fejlesztése,
ad) tanyai termékek feltárása,
ae) tanyai termékek védjegy- és minőségtanúsítási rendszerének bevezetése, fejlesztése,
af ) tanyagazdaságokat összefogó, a termékeik piacra jutását segítő, a termékeik magasabb hozzáadott
értékét biztosító vertikális integrációk, önkormányzati tulajdonú helyi, kisléptékű feldolgozó
kapacitások létrehozása, fejlesztése,
ag) tanyagazdák számára nyújtott, a  piacra jutást, a  termelést és helyi feldolgozást, a  közvetlen
értékesítést segítő szolgáltatások biztosítása;
b) tanyai termékek piacra jutásának elősegítése fővárosi piacokon és tanyás térség megyei jogú városának
piacain az alábbi alcélok szerint:
ba) tanyai termékek város–vidék együttműködés keretében történő piacra juttatása,
bb) tanyai termékek értékesítését biztosító önkormányzati fenntartású helyi termelői piacok létesítése,
fejlesztése,
bc) tanyai termékek értékesítését biztosító önkormányzati boltok létesítése, fejlesztése,
bd) tanyai termékek feltárása,
be) tanyai termékek védjegy- és minőségtanúsítási rendszerének bevezetése, fejlesztése;
c) tanyás térség külterületi földútjainak karbantartását, rendszeres felújítását biztosító vontatott munkagépek,
eszközök beszerzése;
d) villany nélküli tanyák villamosenergia-ellátását biztosító önkormányzati fejlesztések;
e) tanyagondnoki szolgálatok fejlesztése az alábbi alcélok szerint:
ea) a tanyagondnoki szolgálatok tevékenységének fejlesztése,
eb) tanyagondnokokat összefogó civil szervezetek fejlesztése,
ec) mobil egészségügyi szűrővizsgálatok végzésének szervezése tanyai lakosok számára; valamint
f ) megyei tanyafelmérések elvégzése.
 (4) A 2. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítása,
b) gazdálkodási célú épületek felújítása, építése,
c) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztése, beszerzése,
d) karám, kerítés létesítése, felújítása,
e) szaporító anyag vásárlása, beszerzése,
f ) állatállomány kialakítása, bővítése,
g) tanyai termékek feldolgozását biztosító feldolgozó kapacitások létesítése, fejlesztése,
h) tanyagazdaságok energetikai megújítása,
i) egészséges ivóvíz beszerzéséhez szükséges létesítmények beruházása,
j) környezetkímélő, egyedi szennyvíz-kezelés és elhelyezése,
k) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzése, telepítése, valamint
l) tanya-tó kialakítása.
 (5) A 3. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítása,
b) gazdálkodási célú épületek felújítása, építése,
c) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztése, beszerzése,
d) karám, kerítés létesítése, felújítása,
e) szaporító anyag vásárlása, beszerzése,
f ) állatállomány kialakítása, bővítése,
g) tanyai termékek feldolgozását biztosító feldolgozó kapacitások létesítése, fejlesztése,
h) tanyagazdaságok energetikai megújítása,
i) egészséges ivóvíz beszerzéséhez szükséges létesítmények beruházása,
j) környezetkímélő, egyedi szennyvíz-kezelés és elhelyezése,
k) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzése, telepítése, valamint
l) tanya-tó kialakítása. (6) A 4. célterület keretében a villany nélküli tanyák lakóépületének alapvető villamosenergia-ellátását biztosító egyéni
fejlesztésre igényelhető támogatás.
(7) A  (3)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott célokra nyújtott támogatás a  Szerződés 87. és 88.  cikkének
a  de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: általános de minimis rendelet) szerinti csekély összegű támogatásnak minősül.
(8) A  (4) és (5)  bekezdésben meghatározott célokra nyújtott támogatás az  EK-Szerződés 87. és 88.  cikkének
a  mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: mezőgazdasági de minimis rendelet)
szerinti csekély összegű támogatásnak minősül.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Pályázat benyújtására jogosultak:
a) a  2.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén tanyás települések
önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai, önkormányzatai által alapított, a  tanyás településeken
székhellyel rendelkező gazdasági társaságok, a  tanyás településeken székhellyel rendelkező és ott működő
civil szervezetek, a tanyás településeken székhellyel rendelkező tanyai piacszövetkezetek, valamint a Magyar
Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara tanyás térségekben működő megyei szervezetei,
valamint az általuk alapított gazdasági társaságok,
b) a  2.  § (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén fővárosi kerületek
önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai, és önkormányzatai által alapított gazdasági társaságok, illetve
a  tanyás térségekbe tartozó megyei jogú városok helyi önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai és
önkormányzatai által alapított, a tanyás településeken székhellyel rendelkező gazdasági társaságok,
c) a  2.  § (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a  tanyás települések
önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai, valamint tanyás térségek helyi önkormányzati társulásai,
d) a  2.  § (3)  bekezdés d)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a  tanyás települések
önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai és tanyás térségek helyi önkormányzati társulásai,
e) a  2.  § (3)  bekezdés e)  pont ea), valamint ec)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén
a tanyás települések önkormányzatai és tanyás települések helyi önkormányzati társulásai, egyházak, tanyás
térségekben működő önálló jogi személyiséggel rendelkező egyházi szervek, tanyás térségekben működő
civil szervezetek,
f ) a  2.  § (3)  bekezdés e)  pont eb)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a  tanyás
térségekben működő tanyagondnoki feladatokat ellátó civil szervezetek,
g) a 2. § (3) bekezdés f ) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a tanyás térségekben az adott
megyében székhellyel, vagy telephellyel rendelkező agrár- és vidékfejlesztési felsőoktatási intézmények,
mezőgazdasági és vidékfejlesztési intézetek, valamint kutatóintézetek.
(2) A  2.  § (4)  bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására
az a mezőgazdasági tevékenységet végző őstermelő, egyéni vállalkozó vagy családi gazdálkodó jogosult, aki tanyás
települések valamelyikén
a) e rendelet hatálybalépését megelőző időponttól kezdve életvitelszerűen – az ingatlan-nyilvántartás szerint –
a  saját, vagy a  házastársa, vagy testvére, vagy valamely egyenes ági leszármazottja, vagy egyenes ági
felmenője, vagy a családi gazdaság valamely tagjának tulajdonában lévő tanyán, mint lakóhelyén él,
b) a tanyagazdaságban igazoltan mezőgazdasági tevékenységet folytat, és
c) a  2010., 2011. és 2012. évi összes bevétele átlagának legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből
származott és a 2010., 2011. és 2012. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem
haladta meg a nettó nyolcmillió forintot.
(3) A 2. § (5) bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az a tanyán élő
magánszemély, őstermelő jogosult, aki tanyás települések valamelyikén
a) e rendelet hatálybalépését megelőző időponttól kezdve életvitelszerűen – az ingatlan-nyilvántartás szerint –
a  saját, vagy a  házastársa, vagy testvére, vagy valamely egyenes ági leszármazottja, vagy egyenes ági
felmenője, vagy a családi gazdaság valamely tagjának tulajdonában lévő tanyán, mint lakóhelyén él, és
b) a  2010., 2011. és 2012. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem haladta meg
a bruttó hatszázezer forintot.
(4) A 2. § (6) bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az a tanyán élő
lakos jogosult, aki tanyás települések valamelyikén
a) e  rendelet hatálybalépését megelőző időponttól kezdve életvitelszerűen – az  ingatlan-nyilvántartás szerint
– a  saját, vagy a  házastársa, vagy testvére, vagy valamely egyenes ági leszármazottja, vagy egyenes ági
felmenője tulajdonában lévő tanyán, mint lakóhelyén él, és
b) az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetett tanyai lakóépület villamosenergia-ellátással nem rendelkezik.
 (5) A  támogatás igénybevételének előfeltétele, hogy a  pályázó legkésőbb a  pályázat benyújtásáig a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Tv.) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének
eleget tegyen, vagy igazolja, hogy kérelmezte nyilvántartásba vételét a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe.
4. § (1) Támogatás igénybevételére az a 3. § szerinti pályázó jogosult,
a) aki a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve, ha az adóhatóság
számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a  vonatkozó döntés hitelesített
másolatával igazolja – vagy adók módjára behajtandó köztartozással,
b) akinek a  pályázat benyújtásakor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele miatt jogerős
döntéssel megállapított köztartozása,
c) aki a  pályázat benyújtásakor nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, természetes
személy esetén nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, vagy a  helyi
önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló törvény hatálya alá tartozó pályázó esetén nem áll
adósságrendezési eljárás alatt,
d) aki a  támogatás tárgyának, a  támogatás összegének, a  fejlesztés megvalósítási helyének, és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához hozzájárul,
e) aki az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvény alapján pályázatában
feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint adatainak monitoring tevékenységhez történő felhasználásához
hozzájárul, és
f ) az a)–e) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
 (2) A  2.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott célra irányuló támogatásigénylés esetén a  támogatás
igénybevételének további feltétele, hogy a pályázó
a) a pályázat benyújtásának időpontjában nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
b) a pályázat benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben nem használta
fel az általános de minimis rendeletben meghatározott 200 000 euró összegű támogatási keretét, és
c) a  pályázat benyújtását megelőző kettő és a  folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi,
az általános de minimis rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összegéről,
a  támogatóról, a  támogatási, vagy egyéb szerződés számáról és a  támogatástartalomról szóló határozat
számáról, valamint az a)–b) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
(3) A  2.  § (4)  bekezdésben meghatározott célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a  támogatás
igénybevételének további feltétele, hogy a pályázó
a) a  pályázat benyújtását megelőző kettő és a  folyamatban lévő pénzügyi évben nem használta fel
a mezőgazdasági de minimis rendeletben meghatározott 7500 euró összegű támogatási keretét,
b) a pályázat benyújtásának időpontjában nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
c) a  2010., 2011. és 2012. évi összes bevétele átlagának legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből
származott és a 2010., 2011. és 2012. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem
haladta meg a nettó nyolcmillió forintot, és
d) a b)–c) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
 (4) A  2.  § (5)  bekezdésben meghatározott célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a  támogatás
igénybevételének további feltétele, hogy a pályázó
a) a  pályázat benyújtását megelőző kettő és a  folyamatban lévő pénzügyi évben nem használta fel
a mezőgazdasági de minimis rendeletben meghatározott 7500 euró összegű támogatási keretét,
b) a  2010., 2011. és 2012. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem haladta meg
a bruttó hatszázezer forintot,
c) a  tanyagazdaság fenntartását a  fejlesztés befejezésének a  hatósági szerződésben foglalt időpontjától
számítva legalább 3 évig vállalja, és
d) a b)–c) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
(5) A  2.  § (6)  bekezdésben meghatározott célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a  támogatás
igénybevételének további feltétele, hogy a pályázó lakóépülete villamosenergia-ellátással ne rendelkezzen, és erről
a pályázatában nyilatkozzon.
5. § A 4. §-ban foglalt feltételek teljesítése esetén sem jogosult támogatás igénybevételére az a pályázó, aki a pályázat
benyújtását és a  pályázat kiírását megelőző három naptári éven belül az  államháztartás valamely alrendszeréből
támogatásban részesült és az  elnyert támogatásról szóló szerződés rendelkezéseit, feltételeit megszegte,
a szerződésben foglalt kötelezettségét nem teljesítette, kivéve a vis maior esetét.
4. A támogatás forrása és mértéke 6. § (1) A támogatás forrása a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
5. Tanyafejlesztési Program jogcímcsoport céljaihoz rendelt, a pályázati felhívásban meghatározott keretösszeg.
(2) A 2. § (3) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a 2. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott célokra igénybe vehető
támogatás összegét a pályázati felhívás kihirdetése hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által
közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
(3) A  célterületeken belül az  egyes célokra igénybe vehető támogatás legmagasabb összegét a  pályázati felhívások
tartalmazzák.
(4) Az igényelhető támogatás mértéke
a) az  1. célterület esetében az  összes jogosult (elszámolható) költség – a  támogatási keret lekötésének
mértékétől, vagy a  pályázó által az  előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától, vagy pedig
a pályázatban el nem számolható költségelemek szerepeltetésétől függően – legfeljebb 90%-a,
b) a  2. célterület és a  3. célterület esetén az  összes jogosult (elszámolható) költség – a  támogatási keret
lekötésének mértékétől, vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától, vagy pedig
a  pályázatban el nem számolható költségelemek szerepeltetésétől függően – a  pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét betöltött pályázó esetében legfeljebb 75%-a, a  pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét be nem töltött pályázó esetében legfeljebb 90%-a,
c) a 4. célterület esetében az összes jogosult (elszámolható) költség legfeljebb 100%-a.
 (5) A  támogatás csak abban az  esetben igényelhető az  általános forgalmi adó (a  továbbiakban: ÁFA) összegét
is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a  pályázónak a  támogatásból megvalósított cél kapcsán ÁFA
visszaigénylési joga nincs.
5. A pályázat benyújtása 7. § (1) Az  egyes célterületekre vonatkozóan külön pályázati felhívás és pályázati adatlap készül, amelyeket
az  agrárpolitikáért és agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően
a  miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) a  kormányzati portálon és a  Nemzeti
Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet (a  továbbiakban: NAKVI) a  saját honlapján – e  rendelet
hatálybalépését követő tíz naptári napon belül – tesz közzé.
(2) A pályázatokat az elektronikus felületen kitöltött pályázati adatlapon – a pályázati felhívásban megadott határidőig
és módon, az abban előírt tartalommal és mellékletekkel – a NAKVI részére egy eredeti és két másolati példányban
kell benyújtani.
(3) Az egyes célterületeken belül egy pályázó egy célra kizárólag egy pályázatot nyújthat be.
 (4) A  NAKVI a  formai vagy tartalmi szempontból hiányosan benyújtott pályázatok tekintetében, a  pályázatok
beérkezését követő tizenöt naptári napon belül, egy alkalommal, tíz naptári napos határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólítja fel a pályázót.
6. A pályázat elbírálása 8. § (1) A  miniszter a  pályázatokra vonatkozó döntés előkészítése érdekében véleményező szervként szakértőkből álló
Bíráló Bizottságot állít fel. A Bíráló Bizottság tagjait a miniszter kéri fel, és működési rendjét a miniszter állapítja meg.
(2) A pályázatok értékelése
a) a 2. § (3) bekezdés a), c), d), e), f ) pontja esetében az 1. mellékletben,
b) a 2. § (3) bekezdés b) pontja esetében a 2. mellékletben,
c) a 2. § (4) bekezdés esetében a 3. mellékletben,
d) a 2. § (5) bekezdés esetében a 4. mellékletben,
e) a 2. § (6) bekezdés esetében az 5. mellékletben
meghatározott pontozási rendszer szerint történik. Az  értékelést a  NAKVI végzi, amely az  értékelésről tájékoztatja
a Bíráló Bizottságot.
(3) A NAKVI a 4. § (3) bekezdés a) pontjában, valamint a 4. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel ellenőrzéséhez
szükséges adatok beszerzése érdekében a  pályázatok beérkezését követő tizenöt naptári napon belül az  MVH
részére továbbítja a pályázó alábbi adatait:
a) pályázó neve, születési neve,
b) pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) pályázó ügyfél-azonosítója.
(4) Az  MVH – a  pályázó hozzájárulása alapján – a  pályázó szabad mezőgazdasági de minimis támogatási keretéről
– a (3) bekezdés szerinti adatok kézhezvételétől számított öt naptári napon belül – tájékoztatja a NAKVI-t.
(5) A  Bíráló Bizottság – a  NAKVI (2)  bekezdés szerinti értékelése alapján – a  pályázatok között rangsort állít fel, és
támogatási javaslatot tesz a miniszter részére.
(6) A  támogatásra vonatkozó döntést a  Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a  miniszter hozza meg, és
döntéséről értesíti a NAKVI-t.
(7) A  pályázatokat a  benyújtási határidő utolsó napját követő hatvan naptári napon belül kell elbírálni. A  támogatási
döntés az  igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás megítélésére is vonatkozhat. Az  igényeltnél alacsonyabb
mértékű támogatás megítélése esetén – pályázati céltól függően – a  pályázónak lehetősége van a  pályázati
tartalmat az igényelt és az odaítélt támogatás különbségének összegével csökkenteni.
(8) A támogatási döntésről – annak meghozatalát követő tíz naptári napon belül – a NAKVI írásban értesíti a pályázót.
 (9) A  nyertes pályázók névsorát, az  elnyert támogatás összegét és jogcímének megnevezését a  minisztérium
a  kormányzati portálon, a  NAKVI a  saját honlapján a  döntést követő tíz naptári napon belül közzéteszi, és ezzel
egyidejűleg értesítést küld az MVH részére az alábbi adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve,
b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
f ) a  nyertes pályázó részére támogatási célonként megítélt támogatás forintban és euróban meghatározott
összege. 9. § (1) A  nyertes pályázóval a  miniszter – a  támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő harminc naptári
napon belül – hatósági szerződést köt, amelyben meghatározza a támogatás igénybevételének és felhasználásának
részletes feltételeit. A  szerződéskötésre vonatkozó határidő a  nyertes pályázó kérelme alapján egy alkalommal,
legfeljebb harminc naptári nappal meghosszabbítható.
(2) A  nyertes pályázó a  pályázatban foglalt megvalósításra vonatkozó tartalmat a  hatósági szerződés megkötését
követően – a NAKVI felé történő bejelentési kötelezettsége mellett – legfeljebb egy alkalommal, a miniszter előzetes
jóváhagyásával módosíthatja. A módosításra vonatkozó bejelentést az azt kiváltó ok felmerülését követő tíz naptári
napon belül, de legfeljebb a fejlesztés teljes megvalósulását megelőző harmincadik napig lehet bejelenteni.
(3) A pályázati felhívásban előírt feltételeket és a pályázatnak a támogatási döntés alapján elfogadott részét a hatósági
szerződésben foglaltak szerinti megvalósítási határidőn belül, de legkésőbb 2014. április 30-ig kell teljesíteni.
7. Támogatási előleg 10. § (1) A megítélt támogatás legfeljebb 25%-os mértékéig – a szerződésben rögzített feltételek szerint – támogatási előleg
nyújtható.
(2) Az  elnyert támogatás előleg feletti része csak az  előleggel történő teljes, elfogadott elszámolás és a  fejlesztés
megvalósulását követően benyújtott elszámolás elfogadása után folyósítható.
(3) A nyertes pályázónak az előleggel való elszámolást, annak teljes felhasználását követő harminc naptári napon belül
kell benyújtania a NAKVI-hoz.
(4) A  hárommillió forintot meghaladó támogatás esetén a  pályázónak az  előleget a  számlára történő megérkezését
követő harminc naptári napon belül fel kell használnia. Az  elszámoláshoz mellékelni kell a  támogatásra jogosult
saját nevére szóló számviteli bizonylatainak és az  azokhoz kapcsolódó mellékleteknek egy, az  eredetivel
mindenben megegyező másolati példányát, valamint az  azokhoz kapcsolódó, a  pályázati felhívásokban közzétett
számlaösszesítő nyomtatványt. Az  elszámoláshoz szükséges eredeti számviteli bizonylatokat a  támogatási
intenzitás figyelembevételével a  nyertes pályázónak záradékolnia kell, amelynek tartalmaznia kell a  szerződés
számát, valamint külön a  támogatási előleg terhére és külön a  támogatási előlegen túl fennmaradó támogatás
terhére elszámolt összeget. Az  előleggel történő elszámolás elmulasztása esetén – egyszeri hiánypótlási felhívást
követően – az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(5) Amennyiben a  nyertes pályázó a  támogatási előleg felhasználásával egyidejűleg a  teljes támogatási tartalmat
megvalósította, akkor lehetősége van a  támogatási előleggel történő elszámolás során a  teljes támogatási
összeggel is egyidejűleg elszámolni.
(6) Előlegfizetés esetén a  NAKVI előlegfizetési utasítást küld – a  megkötött hatósági szerződés NAKVI-hoz történő
hiánytalan megérkezését követő nyolc naptári napon belül – az  MVH és a  minisztérium részére az  alábbi
adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve,
b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
d) nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  nyertes pályázó részére támogatási célonként összesen megállapított támogatás forintban és euróban
meghatározott összege, valamint
h) a megállapított támogatásból támogatási célonként kifizetendő előleg forintban és euróban meghatározott
összege.
 (7) Az  MVH a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  Tv. 60.  §-ában foglaltakra is figyelemmel – a  kifizetési utasítás
kézhezvételétől számított tizenöt naptári napon belül, de legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő tizenöt
naptári napon belül gondoskodik az  előleg – nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerbe bejelentett fizetési számlaszámára történő – átutalásáról.
8. A támogatás elszámolása és kifizetése 11. § (1) A támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek:
a) a támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak és a pályázat
összeállításakor a  pályázó azokat, mint költségelemeket szerepeltette a  pályázati adatlapján, valamint azok
összhangban vannak a számviteli törvénnyel;
b) a  nyertes pályázónál ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek teljesülése számviteli
bizonylattal igazolható és ellenőrizhető;
c) a  fejlesztés előkészítésében és megvalósításában résztvevők, kizárólag a  fejlesztés előkészítési és
megvalósítási feladatait ellátók munkájához kapcsolódó személyi jellegű költségek (munkabér és annak
járulékai, utazási költségek), valamint az  ezen munka során igénybevett anyagi jellegű ráfordítások és
anyagköltségek, amelyek a  munkaidejükben – munka- vagy megbízási szerződéssel, munkaköri leírással,
munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt módon
– keletkeztek;
d) a támogatási döntés 8. § (9) bekezdése szerinti közzétételének napjától a fejlesztés befejezésének a hatósági
szerződésben foglalt időpontjáig keletkeztek; valamint
e) a  2.  § (4) és (5)  bekezdésben meghatározott célok esetében felmerülő, az  állattartó építmények építésügyi
hatósági engedélyezési eljárásában az  ezen építmények környezetre gyakorolt hatásának szakhatósági
vizsgálata során a  környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a  vízügyi hatósági eljárások igazgatási
szolgáltatási díjairól szóló 33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet 1.  melléklet VI. táblázatában foglaltak szerinti
igazgatási díjként felmerültek.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja alól kivételt képez – a megítélt támogatási összeg legfeljebb 10%-a erejéig – a fejlesztés
előkészítésében résztvevők, kizárólag a  fejlesztés előkészítési feladatait ellátók munkájához kapcsolódó személyi
jellegű költségek (munkabér és annak járulékai, utazási költségek), valamint az  ezen munka során igénybevett
anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek a munkaidejükben – munka- vagy megbízási szerződéssel,
munkaköri leírással, munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt
módon – a pályázatnak a NAKVI részére történő postára adásának időpontjáig keletkeztek.
12. § (1) A támogatásra jogosultnak a pénzügyi és szakmai elszámolást legkésőbb a  fejlesztésnek a hatósági szerződésben
foglalt befejezési időpontját követő tizenöt naptári napon belül kell benyújtania a  NAKVI-hoz. Az  elszámoláshoz
mellékelni kell a  nyertes pályázó saját nevére szóló számviteli bizonylatainak és az  azokhoz kapcsolódó
mellékleteknek egy, az eredetivel mindenben megegyező másolati példányát, az azokhoz kapcsolódó, a pályázati
felhívásokban közzétett számlaösszesítő nyomtatványt és a  pályázati felhívásokban közzétett szakmai beszámoló
nyomtatványt. Az  elszámoláshoz szükséges eredeti számlákat a  nyertes pályázónak záradékolnia kell, amelynek
tartalmaznia kell a  szerződés számát, valamint külön a  támogatási előleg terhére és külön a  támogatási előlegen
túl fennmaradó támogatás terhére elszámolt összeget. Az  elszámolás elmulasztása esetén – egyszeri hiánypótlási
felhívást követően – az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Ha a  nyertes pályázónak a  támogatásból megvalósított fejlesztés kapcsán ÁFA visszaigénylési joga nincs, akkor
a támogatás alapjának kiszámítása a bruttó költségek alapján történik.
(3) A NAKVI a jogosultságot a nyertes pályázó által benyújtott számlák, bizonylatok és dokumentumok alapján ellenőrzi
és dönt a kifizetésről, vagy, ha a nyertes pályázó a részére teljesített előleggel történő elszámolási kötelezettségének
– a hiánypótlási felhívás ellenére – nem tett eleget, dönt az intézkedésben való jogosulatlan részvételről.
(4) Jogosultság megállapítása esetén a  NAKVI a  hatósági szerződésre hivatkozva – a  döntéshozatalt követő nyolc
naptári napon belül – kifizetési utasítást küld az MVH és a minisztérium részére az alábbi adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve,
b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  nyertes pályázó részére támogatási célonként kifizetendő támogatás az  előlegként folyósított támogatás
összege, valamint
h) az összesen megállapított támogatás forintban és euróban meghatározott összege.
(5) A  2.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén a  hatósági
szerződésbe bele kell foglalni a támogatás összegéről és annak általános de minimis jellegéről szóló tájékoztatást.
A hatósági szerződésben utalni kell az általános de minimis rendeletnek a 2. § (7) bekezdésben feltüntetett címére,
az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a  támogatás összegét
támogatástartalomban (euróban) kifejezve.
(6) A  2.  § (4) és (5)  bekezdésében meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén a  hatósági szerződésbe
bele kell foglalni a  támogatás összegéről és annak mezőgazdasági de minimis jellegéről szóló tájékoztatást.
A hatósági szerződésben utalni kell a mezőgazdasági de minimis rendelet 2. § (8) bekezdésében feltüntetett címére,
az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határoznia a  támogatás összegét
támogatástartalomban (euróban) kifejezve.
(7) Az  MVH a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  Tv. 60.  §-ában foglaltakra is figyelemmel – a  kifizetési utasítás
kézhezvételétől számított tizenöt naptári napon belül, de legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő tizenöt
naptári napon belül gondoskodik a támogatásnak a nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerbe bejelentett fizetési számlaszámára történő átutalásáról.
9. A támogatás nyilvántartása és ellenőrzése 13. § A 2.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén e  rendelet
vonatkozásában az általános de minimis rendelet 3. cikk 3. pontja szerinti nyilvántartást az MVH vezeti.
14. § (1) Az  e  rendelet szerinti intézkedésekkel összefüggő ellenőrzések lefolytatásáról a  NAKVI gondoskodik. A  NAKVI
a támogatott pályázatok 5%-át 2014. december 31-ig a megvalósulás helyszínén köteles ellenőrizni.
(2) A  NAKVI az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén – a  visszafizetés elrendeléséről szóló
határozat alapján – tájékoztatja az MVH-t az alábbi adattartalom megküldésével:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
d) nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
e) a jogosulatlan igénybevételről szóló határozat iktatószáma és kelte,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  nyertes pályázótól támogatási célonként visszakövetelendő támogatás forintban és euróban
meghatározott összege,
h) a Tv 69. § (5) bekezdésének megfelelően számított kamat forintban meghatározott összege.
10. Záró rendelkezés 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1540/2019. (IX. 25.) Korm. határozata a 2020–2022. évekre vonatkozó oltóanyag-beszerzésekről.
A Kormány
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a gümőkór (tuberkulózis), a  torokgyík (diphtheria),
a  szamárköhögés (pertussis), a  merevgörcs (tetanus), a  járványos gyermekbénulás (poliomyelitis anterior acuta),
a  Haemophilus influenzae B okozta invazív betegség, a  pneumococcus okozta betegségek, a  kanyaró (morbilli),
a  rózsahimlő (rubeola), a  mumpsz (parotitis epidemica), a  bárányhimlő (varicella), a  Hepatitis B okozta fertőző
májgyulladás, valamint a  Humán papillomavírus okozta megbetegedések elleni oltóanyagok 2020–2022.  évekre
szükséges mennyiségének közbeszerzési eljárás keretében történő beszerzéséről az alábbiak szerint:
a) BCG oltóanyag újszülöttek oltására,
b) 2, 3, 4 és 18 hónapos korban szükséges, torokgyík, merevgörcs, szamárköhögés, járványos gyermekbénulás
és Haemophilus influenzae B baktérium elleni védőoltásokhoz 5 komponensű oltóanyag,
c) 13 és 16 hónapos korban esedékes, bárányhimlő elleni védőoltásokhoz oltóanyag,
d) 6 éves korban szükséges, torokgyík, merevgörcs, szamárköhögés és járványos gyermekbénulás elleni
emlékeztetőoltáshoz 4 komponensű oltóanyag,
e) 11 éves korban szükséges, torokgyík, merevgörcs és szamárköhögés elleni emlékeztetőoltáshoz szükséges
oltóanyag,
f ) 15 hónapos és 11 éves korban szükséges, kombinált, kanyaró, mumpsz és rózsahimlő elleni oltóanyag,
g) a serdülők védőoltásához szükséges, Hepatitis B elleni oltóanyag,
h) pneumococcus elleni oltóanyag a 2, 4 és 12 hónapos korban szükséges védőoltásokhoz,
i) Humán papillomavírus elleni oltóanyag a 12 éves leányok oltására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. szeptember 30. a közbeszerzési pályázat kiírására
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak az  1.  pont szerinti
közbeszerzés, továbbá az  1.  pontban nem említett, a  fertőző betegségek és a  járványok megelőzése érdekében
szükséges járványügyi intézkedésekről szóló miniszteri rendelet szerinti további védőoltások beszerzése
fedezetének 2020–2022 közötti rendelkezésre állásának biztosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: a 2020.  év tekintetében a  2020.  évi központi költségvetés végrehajtásakor,
a felmerülés ütemében
a 2021–2022. évek tekintetében az adott év központi költségvetésének tervezése során
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztérium fejezet, 16. Nemzeti Népegészségügyi Központ
cím kiadási előirányzat terhére –  az  1. és a  2.  ponttal összefüggő feladatok megvalósítása céljából  – vállalható
kötelezettségeknek a 2020–2022. évekre vonatkozó felső korlátját az alábbiak szerint állapítja meg:
a) a 2020. évben 13 001 000 000 forint,
b) a 2021. évben 13 001 000 000 forint,
c) a 2022. évben 13 001 000 000 forint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök