text:
353/2012. (XII. 13.) Korm. rendelete az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatásokkal kapcsolatos egyes eljárási kérdésekről.
A Kormány a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 32. pontjában, a 26. § tekintetében a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának
különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 129. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a mezőgazdasági, a halászati, az erdészeti, a vadgazdálkodási, valamint a vidékfejlesztési állami
támogatásokra (a továbbiakban együtt: agrár- és vidékfejlesztési állami támogatás) és az azok folyósításával
kapcsolatos, valamint a kifizetéssel nem járó támogatási intézkedésekre, a támogatást nyújtó szervekre,
a támogatások kedvezményezettjeire és ezen támogatások Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) részére
történő bejelentésében közreműködő szervezetekre terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában: 1. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdése
szerinti támogatás és a csekély összegű (de minimis) támogatás;
2. bejelentés: az állami támogatás EUMSz 108. cikk (3) bekezdése szerinti bejelentése a Bizottság részére;
3. diszkont kamatláb: a különböző években folyósított állami támogatások, illetve a több év alatt megvalósított
projektek felmerült költségei jelenértékének kiszámításához használt kamatláb, amely egyenlő a referencia
alapkamatláb 100 bázisponttal növelt értékével; 4. egyedi támogatás: a közösségi eljárási rendelet 1. cikk e) pontjában meghatározott támogatás;
5. egyéni referencia kamatláb: különösen a kedvezményes kamatú és kamatmentes kölcsönök, továbbá a változó
kamatlábon alapuló kamattámogatások támogatástartalmának kiszámításához használt, a referencia
alapkamatlábból számított, a hitelkockázattól függően eltérő összehasonlító kamatláb;
6. egyszerűsített bejelentés: a végrehajtási rendelet 4. cikkében meghatározott eljárás;
7. elszámolható költségek: az egyes támogatási típusokra és kategóriákra vonatkozó közösségi jogszabályokban és
egyéb rendelkezések alapján az e címen meghatározott költségek;
8. erdészeti állami támogatás: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvényben
meghatározott célok teljesítése érdekében végzett tevékenységekre nyújtott állami támogatás;
9. halászati állami támogatás: a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999.
december 17-ei 104/2000/EK tanácsi rendelet 1. cikkében felsorolt tenger- vagy belvizekben halászott termékek,
illetve akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos tevékenységekre
nyújtott állami támogatás; 10. jogellenes támogatás: a közösségi eljárási rendelet 1. cikk f) pontjában meghatározott támogatás;
11. kedvezményezett: az a mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával, mezőgazdasági termékek
feldolgozásával és forgalmazásával, halgazdálkodással, erdőgazdálkodással, vadgazdálkodással foglalkozó, illetve vidékfejlesztési intézkedésben résztvevő vállalkozás, amely az EUMSz. 107. cikk (1) bekezdése szerinti
előnyben részesül vagy részesült; 12. közösségi eljárási rendelet: az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet;
13. létező támogatás: a közösségi eljárási rendelet 1. cikk b) pontjában meghatározott támogatás;
14. mezőgazdasági állami támogatás: az EUMSZ I. mellékletében szereplő mezőgazdasági termékek elsődleges
előállítására, a mezőgazdasági termékek feldolgozására vagy a mezőgazdasági termékek forgalmazására irányuló
tevékenységekre nyújtott állami támogatás; 15. mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Tv.) meghatározottak szerinti szerv; 16. mezőgazdasági termékek: az EK-Szerződés I. Mellékletében felsorolt termékek a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-termékek kivételével; a 4502, a 4503 és a 4504 KN-kód alá tartozó
termékek (parafatermékek); illetve az 1234/2007/EK tanácsi rendeletben említett, tejet és tejtermékeket utánzó
vagy helyettesítő termékek; 17. mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása: az EK-Szerződés I. Mellékletében felsorolt termékek a 104/2000/EK
tanácsi rendelet hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-termékek kivételével; a 4502, a 4503 és a 4504 KN-kód
alá tartozó termékek (parafatermékek); illetve az 1234/2007/EK tanácsi rendeletben említett, tejet és
tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek elsődleges előállítására irányuló tevékenység;
18. mezőgazdasági termékek feldolgozása: a mezőgazdasági termékeken végzett minden olyan művelet, amelynél
a művelet eredményeként létrejött termékek szintén mezőgazdasági termékeknek minősülnek, kivéve
a gazdaságon belüli olyan tevékenységeket, amelyekkel az állati vagy növényi mezőgazdasági termékeket
előkészítik az első alkalommal való értékesítésre; 19. mezőgazdasági termékek forgalmazása: a mezőgazdasági termékekre irányuló értékesítés, értékesítésre való
felkínálás, leszállítás vagy bármely más módon történő forgalmazás céljából való birtoklás vagy bemutatás, kivéve
az elsődleges mezőgazdasági termelő által a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak való első értékesítést és
bármely olyan tevékenységet, amely a mezőgazdasági termékeket ilyen első értékesítésre előkészíti; az
elsődleges mezőgazdasági termelő által a végső fogyasztónak való értékesítés akkor minősül mezőgazdasági
termékek forgalmazásának, ha ez a tevékenység külön erre a célra fenntartott helyiségben történik;
20. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet) 6. §-a szerinti vállalkozás;
21. referencia alapkamatláb: a Bizottság által az egyéves bankközi kínálati kamatláb alapján meghatározott mérték,
amely az egyéni referencia kamatláb, a diszkont kamatláb és a visszafizettetési kamatláb alapja;
22. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és az elszámolható költségek jelenértékének hányadosa százalékos
formában kifejezve; 23. támogatási program: a közösségi eljárási rendelet 1. cikk d) pontjában meghatározott támogatás;
24. támogatási kategória: az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogi aktusokban foglalt állami támogatási
jogalap; 25. támogatással való visszaélés: a közösségi eljárási rendelet 1. cikk g) pontjában megnevezett magatartás;
26. támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv: a támogatási program, az egyedi támogatást tartalmazó jogszabály,
közjogi szervezetszabályozó eszköz, illetve a pályázati felhívás elkészítéséért felelős szerv;
27. támogatást folyósító szerv: az állami támogatásnak a támogatás kedvezményezettjéhez történő eljuttatásának
pénzügyi lebonyolításában részt vevő szerv; 28. támogatást nyújtó szerv: a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv döntése alapján a támogatási
programot tartalmazó jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz, egyedi támogatást tartalmazó okirat vagy
határozat végrehajtásáért felelős szerv vagy személy; 29. támogatástartalom: a kedvezményezett számára akár több forrásból nyújtott állami támogatásnak
a 2. mellékletben meghatározott módszer alapján számított értéke;
30. új támogatás: a közösségi eljárási rendelet 1. cikk c) pontjában meghatározott támogatás;
31. vadgazdálkodási állami támogatás: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló
törvényben meghatározott célok teljesítése érdekében végzett tevékenységekre nyújtott állami támogatás;
32. végrehajtási rendelet: az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
szóló 659/1999/EK rendeletének végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet;
33. vidékfejlesztési állami támogatás: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 88. és 89. cikke szerinti
állami támogatás; 34. visszafizettetési kamatláb: a végrehajtási rendelet 9. cikkében foglaltak alapján megállapított, a jogellenesnek
minősített támogatás esetén alkalmazott, a támogatás kedvezményezettje által fizetendő kamat alapjául szolgáló
késedelmi kamatláb. II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK TERVEZETEINEK ÁLTALÁNOS TARTALMI KÖVETELMÉNYEI
3. § A támogatási program, az egyedi támogatás, valamint a bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó létező
támogatási programokból nyújtott támogatás tervezete (a továbbiakban együtt: támogatási tervezet) tartalmazza az
1. mellékletben meghatározott adattartalmat. 4. § (1) A támogatást nyújtó szerv az állami támogatás odaítélésekor tájékoztatja a kedvezményezettet a nyújtott támogatás
támogatástartalmáról. (2) A Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet [a továbbiakban: általános csekély összegű (de minimis) rendelet], az EK-Szerződés
87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet [a továbbiakban: a mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) rendelet] és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély
összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007.
július 24-i 875/2007/EK bizottsági rendelet [a továbbiakban: a halászati csekély összegű (de minimis) rendelet]
[a továbbiakban együtt: csekély összegű (de minimis) rendeletek] hatálya alá tartozó támogatások kivételével,
amennyiben a támogatási program, egyedi támogatás, pályázati felhívás, közjogi szervezetszabályozó eszköz alapján
több jogcímen nyújtható állami támogatást tartalmaz, amelyet több támogatást nyújtó szerv ítél oda, úgy
a támogatási program vagy az egyedi támogatás összesített támogatástartalmáról az állami támogatást elsőként
odaítélő szerv vezet nyilvántartást a vonatkozó támogatási összegekről és támogatási intenzitási mértékekről szóló
uniós jogi aktusokban foglaltak betartása érdekében. 5. § (1) Ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában igénybe vett összes állami támogatás – ideértve a csekély
összegű (de minimis) rendeletek alapján nyújtott támogatást is – nem haladhatja meg az állami támogatásokra
vonatkozó uniós szabályokban meghatározott mértékeket, összegeket. (2) Ha az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabály másként nem rendelkezik, nehéz helyzetben lévő vállalkozás
nem részesülhet állami támogatásban. III. FEJEZET
AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁST TARTALMAZÓ TERVEZETEKKEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
3. Az állami támogatások bejelentésére és vizsgálatára vonatkozó közös szabályok
6. § (1) E rendelet hatálya alá tartozó állami támogatások uniós szabályoknak való megfelelésének vizsgálatával és a Bizottság
részére történő bejelentésével kapcsolatos feladatokat az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
látja el. (2) A miniszter (1) bekezdés szerinti eljárása nem mentesíti a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet
a támogatási tervezet közigazgatási egyeztetési eljárás keretében történő egyeztetése alól, továbbá ezen
közigazgatási egyeztetésekre szánt előterjesztések részét kell, hogy képezze az 1. melléklet szerinti adattartalom.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok az alábbi ügyek intézésére terjednek ki:
a) a rendelet hatálya alá tartozó létező támogatásnak minősülő állami támogatások bejelentése, egyszerűsített
bejelentése, b) e rendelet hatálya alá tartozó új támogatások bejelentése, egyszerűsített bejelentése,
c) a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak
nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006.
december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: mezőgazdasági csoportmentességi rendelet),
a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó
kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i
736/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: halászati csoportmentességi rendelet), vagy a Szerződés 87. és
88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról
szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: általános csoportmentességi
rendelet) rendeletekben (a továbbiakban együtt: csoportmentességi rendeletek) foglaltak alapján a Bizottság
tájékoztatása, valamint d) a csekély összegű (de minimis) rendeletek hatálya alá tartozó agrár- és vidékfejlesztési állami támogatásokkal
kapcsolatos feladatok ellátása. (4) A támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv – az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon – papír alapú és
elektronikus formában a Bizottság részére történő bejelentést igénylő, a csoportmentességi rendeletek, illetve
a csekély összegű (de minimis) rendeletek hatálya alá tartozó támogatási tervezet egy példányának benyújtásával
előzetesen tájékoztatja a minisztert a tervezet alapján nyújtandó támogatásról.
(5) A támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv bármely támogatási feltétel módosítása esetén a (4) bekezdésben
meghatározottak szerint ismételten tájékoztatni köteles a minisztert. 7. § (1) Amennyiben szükséges, úgy a miniszter a támogatási tervezet vizsgálata során – a támogatás uniós jogszabályokkal
való összhangjának megítélése érdekében – az általa megadott formában, határidő tűzésével további információkat
kérhet a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervtől, amelyeket az köteles a megadott határidőben
rendelkezésre bocsátani. (2) A miniszter az általa teljesnek ítélt információk alapján a – támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv 6. §
(4) bekezdésében meghatározott tájékoztatása szerinti – támogatási tervezetet a tájékoztatás kézhezvételétől
számított harminc napon belül megvizsgálja. 8. § (1) Amennyiben a vizsgálat alapján megállapítást nyer, hogy a támogatási tervezet állami támogatást tartalmaz, úgy
a miniszter a 11. § (1)–(2) bekezdésében és a 12. §-ban, valamint a 13–16. §-ban foglaltak szerint jár el.
(2) Amennyiben a vizsgálat alapján a miniszter azt állapítja meg, hogy a részére bejelentett támogatási tervezet alapján
nyújtandó támogatás nem minősül állami támogatásnak, e tényről a tájékoztatás kézhezvételétől számított harminc
napon belül értesíti a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet.
(3) Ha a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv nem ért egyet a miniszter (2) bekezdés szerinti megállapításával,
a minisztertől írásban kérheti, hogy a támogatási tervezetet a miniszter a Bizottság részére jelentse be annak
érdekében, hogy a Bizottság állapítsa meg, hogy a támogatási tervezet alapján nyújtandó támogatás nem minősül
állami támogatásnak. (4) Amennyiben a miniszter vizsgálata alapján megállapítást nyer, hogy a támogatási tervezet az uniós szabályokkal nincs
összhangban, úgy a miniszter erről tájékoztatja a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet, és ebben az
esetben a miniszter jogosult a támogatás uniós szabályokkal való összhangjának megteremtése érdekében történő
javaslattételre. (5) Amennyiben a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv nem ért egyet a miniszter (4) bekezdésben tett
javaslatával, úgy a javaslat kézhezvételétől számított 15 napon belül írásban kérheti a minisztertől a támogatási
tervezet eredeti formában történő továbbítását a Bizottság részére.
(6) Amennyiben a miniszter tudomást szerez arról, hogy a támogatás a 6. § (4) bekezdésében meghatározott tájékoztatási
kötelezettség elmulasztása mellett kerül bevezetésre, a miniszter a támogatásról utólagos tájékoztatást kérhet
a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervtől a 6. § (1) bekezdés szerinti vizsgálat befejezéséig, továbbá
a támogatás működtetésének felfüggesztését kérheti a támogatást nyújtó szervtől. Ezzel egyidejűleg a 6. §
(4) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettség elmulasztásáról a miniszter tájékoztatja a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős minisztert. (7) Amennyiben a (6) bekezdés szerinti, bejelentési kötelezettség alá tartozó támogatás vonatkozásában a Bizottság
a közösségi eljárási rendelet alapján elrendeli a támogatás visszafizetését, a miniszter kezdeményezésére a támogatást
nyújtó szerv köteles a támogatás visszafizetését a visszafizettetési kamatláb alapján megnövelt összegben elrendelni.
(8) Horizontális, a nemzetgazdaság több ágazatára kiterjedő és e rendelet hatálya alá tartozó agrár- és vidékfejlesztési
állami támogatást is tartalmazó, 11. § (1) bekezdés c) pontja, valamint 13. § (1) bekezdése szerinti támogatási tervezet
Bizottság részére – elektronikus interaktív felületen (a továbbiakban: SANI rendszerben) kitöltött
formanyomtatványok alapján – történő bejelentésére jogosult szerv a miniszter és a fejlesztéspolitikáért felelős
miniszter előzetes egyeztetése alapján kerül kijelölésre. 9. § (1) A miniszter az állami támogatást tartalmazó támogatási tervezetekkel, valamint a 8. § (6) bekezdés szerinti
támogatásokkal kapcsolatosan elvégzett vizsgálat eredményéről írásban, valamint elektronikus úton értesíti
a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet. (2) Az állami támogatásról rendelkező jogszabály tervezetét kizárólag a miniszter (1) bekezdés szerinti értesítését
követően lehet állami, helyi önkormányzati vagy más szervezet számára véleményezés céljából rendelkezésre
bocsátani. (3) A Bizottság részére történő bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó állami támogatások esetében a támogatási
tervezet a) a közösségi eljárási rendelet 4. cikk (2) vagy (3) bekezdése, vagy 7. cikk (2)–(3) bekezdése szerinti bizottsági
határozat meghozataláig, b) ha a Bizottság a közösségi eljárási rendelet 7. cikk (4) bekezdése alapján feltételeket határoz meg, e feltételek
teljesüléséig, vagy c) a 15. § (2) bekezdése szerinti esetben a miniszter 15. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatásának kézhezvételéig
nem léphet hatályba. (4) A mezőgazdasági és a halászati csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó állami támogatások esetében
a támogatási tervezet nem léphet hatályba a támogatási programról, illetve egyedi támogatásról készült információs
összefoglaló adatlapnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéig.
(5) Nem kell a Bizottság részére bejelenteni a létező támogatási programból nyújtott támogatást, azonban a létező
támogatásokat érintő, a végrehajtási rendelet 4. cikk (2) bekezdése szerinti változtatások egyszerűsített bejelentést
vonnak maguk után, amelyet a miniszter részére történő 6. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatást követően
a végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő egyszerűsített bejelentési formanyomtatvány kitöltése után, annak
a Bizottság részére történő továbbításával a miniszter elvégez.
4. Jogellenesen nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatos szabályok 10. § (1) Amennyiben a támogatást nyújtó szerv saját hatáskörében eljárva, a miniszter vagy egyéb szerv tájékoztatása alapján
támogatással való visszaélést észlel, köteles intézkedéseket hozni a jogellenes magatartás megszüntetése,
a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizettetési kamatlábbal megnövelt összegben történő visszafizettetése,
vagy az egyéb szükséges intézkedések megtétele céljából. A megtett intézkedésekről a támogatást nyújtó szerv
köteles a miniszter részére írásban tájékoztatást nyújtani. (2) Ha a Bizottság elrendeli az állami támogatás felfüggesztését, az elrendelésről szóló dokumentum kézhezvételétől
számított tíz napon belül a miniszter felhívja a támogatást nyújtót a felfüggesztéshez szükséges intézkedés
megtételére. (3) Ha a Bizottság elrendeli az állami támogatás visszafizettetését, a miniszter felhívja a támogatást nyújtó szervet
a visszafizetés kamattal növelt mértékben történő elrendelésére. 5. A csekély összegű (de minimis) rendeletek és a csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó
támogatási tervezetekkel kapcsolatos eljárás 11 . § (1) A miniszter a támogatási tervezetet
a) a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatások esetében a mezőgazdasági
csoportmentességi rendelet 20. cikk (1) bekezdésében hivatkozott információkkal,
b) a halászati csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatások esetében a halászati csoportmentességi
rendelet 25. cikk (1) bekezdésében hivatkozott információkkal, c) az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatások esetében az általános
csoportmentességi rendelet 9. cikk (1) bekezdésében hivatkozott információkkal
az előírt határidőben továbbítja a Bizottság részére a SANI rendszerben kitöltött formanyomtatványokon keresztül.
(2) A Bizottság külön kérésére a miniszter a csekély összegű (de minimis) rendeletek hatálya alá tartozó agrár- és
vidékfejlesztési állami támogatások esetében – a csekély összegű (de minimis) rendeletek alkalmazásával kapcsolatos,
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által működtetett nyilvántartási rendszer alapján –
az MVH által összeállított információkat továbbítja a Bizottság részére.
(3) Az általános csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá tartozó agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások
kedvezményezettjei vonatkozásában a (2) bekezdésben meghatározott nyilvántartási rendszer működtetése céljából
a) az MVH évenként legalább egy alkalommal tájékoztatja a nem nyilvános agrár- és vidékfejlesztési állami
támogatási adatokról a Magyar Államkincstárt (a továbbiakban: Kincstár) az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: Ávr.) szabályozott módon az általános csekély
összegű (de minimis) rendelet végrehajtásához kapcsolódóan, b) a Kincstár az általa működtetett kincstári monitoring rendszer alapján adatot szolgáltat kedvezményezettenkénti
bontásban az Ávr.-ben szabályozott módon a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a) pontban
szabályozott adatszolgáltatásában szereplő – az általános csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá
tartozó agrár- és vidékfejlesztési állami támogatásban részesülő – kedvezményezettekről az MVH részére.
(4) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartási rendszer működésének céljából a támogatást nyújtó szerv a kedvezményezett
részére szóló, a (8) bekezdés szerinti értesítés adatait elektronikus formában köteles a csekély összegű (de minimis)
rendeletek hatálya alá tartozó agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások esetében az MVH részére is, valamint az
általános csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá tartozó agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások
esetében az Ávr.-ben szabályozott módon, külön a Kincstár részére is megküldeni.
(5) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartási rendszerben szereplő adatok, a (3) bekezdés b) pontja alapján és a támogatást
nyújtó szerv által szolgáltatott adatok, valamint a csekély összegű (de minimis) rendeletek által előírt,
kedvezményezettek által tett nyilatkozatok alapján – az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások
kedvezményezettjei vonatkozásában – az MVH, mint támogatást nyújtó szerv ellenőrzi, hogy egy kedvezményezettre
vonatkozóan bármely hároméves időszakot tekintve a) a csekély összegű (de minimis) támogatás jogcímeken a mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet
3. cikk (2) bekezdésében, a halászati csekély összegű (de minimis) rendelet 3. cikk (2) bekezdésében, valamint az
általános csekély összegű (de minimis) rendelet 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott összegek ne kerüljenek
túllépésre, továbbá b) a mezőgazdasági és a halászati csekély összegű (de minimis) támogatások halmozott összegei ne haladják meg
a vonatkozó bizottsági rendeletek mellékleteiben Magyarország számára meghatározott összegeket.
(6) A csoportmentességi rendeletek vagy a csekély összegű (de minimis) rendeletek hatálya alá tartozó támogatások
esetében a támogatást nyújtó szerv köteles biztosítani, hogy a vonatkozó bizottsági rendeletek átláthatóságra és
ellenőrzésre vonatkozó cikkeiben foglalt feltételek a támogatások nyilvántartásával kapcsolatban teljesüljenek. Ennek
érdekében a csekély összegű (de minimis) rendeletek hatálya alá tartozó támogatások esetében a támogatást nyújtó
szerv a támogatás megalapozása érdekében, annak odaítélése előtt megkeresi az MVH-t, amely a (2) bekezdés szerinti
nyilvántartása alapján a támogatást nyújtó szerv számára adatot szolgáltat.
(7) Amennyiben a támogatást nyújtó szerv az MVH által rendelkezésre bocsátott, (2) bekezdésben meghatározott
nyilvántartási rendszer szerinti adatok alapján észleli, hogy az adott kedvezményezett vonatkozásában
a (6) bekezdésben meghatározott feltételek a nyújtani tervezett agrár- és vidékfejlesztési állami támogatás
vonatkozásában nem teljesülnek, úgy a támogatást nyújtó szerv megtagadja a tervezett támogatás nyújtását.
(8) Amennyiben egy agrár- és vidékfejlesztési állami támogatás a csekély összegű (de minimis) rendeletek valamelyikének
hatálya alá tartozik, úgy a támogatást nyújtó szerv köteles az ilyen címen juttatott támogatás jogcíméről és
támogatástartalmáról a kedvezményezettet írásban értesíteni. 12. § (1) Ha a miniszter azt állapítja meg, hogy a bejelentett támogatási tervezet – megfelelő módosítással – a csekély összegű
(de minimis) rendeletek vagy a csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősülhet,
a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv tájékoztatása megtételétől számított harminc napon belül előzetes
véleményt ad ki, amelyben javaslatot tesz a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervnek a támogatási tervezet
módosítására. (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatnak megfelelően módosított támogatási tervezetet a támogatási tervezet
elkészítéséért felelős szerv az előzetes vélemény kézhezvételétől számított tizenöt napon belül megküldi
a miniszternek. Ezen határidőt követően a támogatási tervezettel kapcsolatos 6. § (4) bekezdése és 7. § szerinti
eljárások alkalmazandók. (3) Ha a támogatási tervezet alapján nyújtandó támogatás
a) a csekély összegű (de minimis) rendeletek vagy a csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó és
feltételeinek megfelelő támogatásnak minősül, akkor a miniszter a 11. § (1)–(2) bekezdése alapján,
b) nem tartozik a csekély összegű (de minimis) rendeletek, vagy a csoportmentességi rendeletek hatálya alá, de
megfelel valamely más támogatási kategória feltételeinek, akkor a miniszter a 13–16. § alapján, vagy
c) nem tartozik a csekély összegű (de minimis) rendeletek vagy a csoportmentességi rendeletek hatálya alá, és nem
felel meg valamely más támogatási kategória feltételeinek, akkor a miniszter a 14. § (3) bekezdés b) pontja, és
a 14. § (4)–(5) bekezdése alapján jár el.
6. Az Európai Bizottság részére történő bejelentést igénylő támogatási tervezetekkel kapcsolatos eljárás
13. § (1) A miniszter a 6. § (1) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálata alapján a Bizottságnak történő bejelentésre alkalmasnak
ítélt 6. § (3) bekezdés a) és b) pontja alá tartozó támogatási tervezetet és annak – a támogatási tervezet elkészítéséért
felelős szerv által miniszter kérésére készített – angol nyelvű összefoglalóját a SANI rendszerben kitöltött
formanyomtatványokon keresztül megküldi a Bizottságnak, és ezzel egyidejűleg bejelentési értesítőt ad ki, amelyet
megküld a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv számára.
(2) Amennyiben a Bizottság a bejelentett támogatásokkal kapcsolatban kiegészítő információkat kér, a miniszter, vagy
felkérésére a miniszter által megadott határidőre a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv köteles ezeket
összeállítani, és a kiegészítő információt a miniszter a végrehajtási rendelet 8. cikkében foglaltak figyelembevétele
mellett továbbítja a Bizottságnak. 14. § (1) Ha a miniszter azt állapítja meg, hogy a hozzá bejelentett támogatási tervezet nem egyeztethető össze az állami
támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal vagy kiegészítésre szorul és ezért a Bizottság felé hivatalos bejelentésre
nem alkalmas, akkor a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv 6. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatásának
kézhezvételétől számított harminc napon belül előzetes véleményt ad ki, amelyben javaslatot tesz a támogatási
tervezet elkészítéséért felelős szervnek az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal való összhang
megteremtésére. A támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv az előzetes vélemény kézhezvételétől számított
nyolc napon belül a miniszterrel a támogatási tervezetről egyeztetést kezdeményezhet.
(2) A támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv az (1) bekezdés szerinti javaslatnak megfelelően módosított
támogatási tervezetet az előzetes vélemény kézhezvételétől számított tizenöt napon belül megküldi a miniszternek.
Ezen határidőt követően a támogatási tervezettel kapcsolatos 6. § (4) bekezdése és 7. § szerinti eljárások
alkalmazandók. (3) Ha a miniszter a támogatási tervezetről megállapítja, hogy
a) az hivatalos bejelentésre alkalmas, akkor a részére megtett 6. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatás kézhezvételétől
számított harminc napon belül a 13. § (1) bekezdése szerint jár el,
b) az hivatalos bejelentésre továbbra is alkalmatlan, e tényről és arról, hogy a támogatási tervezetet a Bizottságnak
nem továbbítja, a részére megtett 6. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatás kézhezvételétől számított harminc
napon belül értesíti a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet.
(4) Ha a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv nem ért egyet a miniszter (3) bekezdés b) pontja szerinti
megállapításával, akkor a (3) bekezdés b) pontja szerinti értesítés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül
írásban a miniszterhez fordulhat, és kérheti a minisztertől a támogatási tervezetet eredeti formában történő
továbbítását a Kormány részére, amelynek Bizottság részére történő hivatalos bejelentéséről a Kormány egyedi
ügyben hozott, nem nyilvános határozatban dönt. 15. § (1) A Bizottság támogatási tervezettel kapcsolatos határozatáról a miniszter tizenöt napon belül értesíti a támogatást
nyújtó illetve a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet.
(2) Ha a Bizottság az állami támogatás engedélyezése tekintetében nem hoz határozatot a közösségi eljárási rendelet
4. cikkében meghatározott határidőn belül, akkor a miniszter a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv
kérésére a közösségi eljárási rendelet 4. cikk (6) bekezdése alapján előzetesen értesíti a Bizottságot.
(3) Ha a Bizottság a (2) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül nem hoz a támogatási
tervezettel kapcsolatos döntést, akkor a miniszter tájékoztatja a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szervet,
hogy az állami támogatás végrehajtható. 16. § (1) A miniszter jóváhagyás céljából a Bizottság részére bejelent bármely más állami támogatást, amely esetében állami
támogatásokra vonatkozó uniós szabály a Bizottság részére történő bejelentési kötelezettségről rendelkezik.
(2) A miniszter az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján tájékoztatja a Bizottságot bármely más állami
támogatásról, amely esetében állami támogatásokra vonatkozó uniós szabály a Bizottság részére történő tájékoztatási
kötelezettségről rendelkezik. IV. FEJEZET
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZDEMÉNYEZETT ELJÁRÁSOK
7. Általános együttműködési kötelezettség 17. § (1) A Bizottság megkeresésére a miniszter felhívja a támogatási tervezet elkészítéséért felelős, illetve a támogatást nyújtó
szervet adatszolgáltatásra és nyilatkozattételre. A támogatási tervezet elkészítéséért felelős, illetve támogatást nyújtó
szerv köteles a megkeresésben foglaltak szerinti adatszolgáltatásnak a miniszter által meghatározott határidőn belül
a miniszter részére eleget tenni. (2) Az agrár-vidékfejlesztési állami támogatásokkal kapcsolatos, a közösségi eljárási rendeletben meghatározott
tagállami feladatok végrehajtása érdekében a miniszter írásbeli megkeresésére a támogatási tervezet elkészítéséért
felelős, illetve a támogatást nyújtó szerv köteles a szükséges adatokat a miniszter rendelkezésére bocsátani.
(3) Az állami támogatás kedvezményezettje és az érdekelt fél köteles együttműködni a támogatást nyújtó szervvel,
a miniszterrel, valamint a Bizottsággal, ennek keretében adatszolgáltatásra és nyilatkozattételre is kötelezhető.
8. A létező támogatási programmal kapcsolatos eljárás 18. § (1) Ha a Bizottság a közösségi eljárási rendelet 17. cikk (2) bekezdése alapján létező támogatási programot kifogásol, vagy
a közösségi eljárási rendelet 18. cikke szerinti ajánlást készít, amelyben a közösségi eljárási rendelet 18. cikke szerinti
intézkedéseket javasol, a miniszter a Bizottság megkeresését, valamint a megkereséssel kapcsolatos álláspontját
a megkeresés kézhezvételétől számított nyolc napon belül megküldi a támogatási tervezet elkészítéséért felelős
szervnek azzal a felhívással, hogy a Bizottság kifogásaira és a miniszter álláspontjára a felhívás kézhezvételétől
számított nyolc napon belül érdemben nyilatkozzon. (2) Ha a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv a miniszter álláspontjával egyetért, a miniszter az álláspontot
a Bizottság által megadott határidőn belül megküldi a Bizottságnak.
(3) Ha a támogatási tervezet elkészítéséért felelős szerv a miniszter álláspontjával nem ért egyet, a miniszter
álláspontjának kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a Kormányhoz fordulhat. Ebben az esetben a miniszter
a közösségi eljárási rendelet 17. cikk (2) bekezdésének megfelelően kéri a Bizottságtól az eljárási határidő
meghosszabbítását. (4) A miniszter a Kormánynak a (3) bekezdés szerinti döntését a döntés meghozatalától számított öt napon belül
megküldi a Bizottságnak. 9. Az állami támogatás felfüggesztése, visszafizettetése
19. § (1) Ha a Bizottság elrendeli az állami támogatás felfüggesztését, az elrendelésről szóló dokumentum kézhezvételétől
számított tíz napon belül a miniszter felhívja a támogatást nyújtó szervet a felfüggesztéshez szükséges intézkedés
megtételére. (2) Ha a Bizottság elrendeli az állami támogatás visszafizettetését, a miniszter felhívja a támogatást nyújtó szervet
a visszafizetés kamattal növelt mértékben történő elrendelésére. V. FEJEZET
TÁMOGATÁSTARTALOM ÉS TÁMOGATÁSHALMOZÓDÁS
20. § Az e rendelet hatálya alá tartozó támogatási konstrukciók támogatástartalmának kiszámítását – az adott konstrukcióra
vonatkozó külön rendelkezés hiányában – a 2. melléklet szerint kell elvégezni. A támogatást nyújtó szervek az egyes
konstrukciókra vonatkozóan külön jogszabályokban előírt támogatási intenzitás betartása érdekében kötelesek
a konstrukció keretében a kedvezményezettet a részére nyújtott támogatástartalomról tájékoztatni, és
a kedvezményezettenkénti támogatástartalomról nyilvántartást vezetni. 21. § Ha létező támogatási program másként nem rendelkezik, akkor az állami támogatásokra vonatkozó uniós
szabályokban euróban meghatározott összegek forintra történő átszámításánál a támogatási döntés napját megelőző
hónap utolsó napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott
forint/euro devizaárfolyam alkalmazandó. 22. § (1) A 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 36. § (1) bekezdésében foglaltak alapján közzétett referencia alapkamatláb, diszkont
kamatláb és visszafizettetési kamatláb alkalmazandó az e rendelet szerinti eljárásokban.
(2) A 2. melléklet B) pontjában meghatározott támogatási formák támogatástartalmának számítására vonatkozóan
a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 36. § (2) bekezdésében foglaltak az irányadók.
VI. FEJEZET
JELENTÉSEK 23. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó támogatásokkal kapcsolatos, a közösségi eljárási rendelet 21. cikk (1) bekezdésében
foglaltak alapján készített éves jelentés elkészítéséhez a támogatást nyújtó szervek kötelesek a szükséges
információkat a miniszter által meghatározott határidőben és formában rendelkezésre bocsátani.
(2) A miniszter az éves jelentéstételi kötelezettségét a végrehajtási rendelet 5. cikkében meghatározott módon, és
a végrehajtási rendelet 6. cikk (1) bekezdésében jelzett határidő betartásával köteles teljesíteni a Bizottság részére.
(3) Ha állami támogatásokra vonatkozó uniós szabály – az (1) bekezdésben meghatározott éves jelentési kötelezettségen
túl – a Bizottság részére történő egyéb beszámolási kötelezettséget ír elő, akkor a támogatást nyújtó szerv
a beszámolót az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályban meghatározott adattartalommal és határidő
letelte előtt harminc nappal, elektronikus formában, míg egyedi bizottsági határozat esetében a bizottsági
határozatban megjelölt határidő letelte előtt harminc nappal megküldi a miniszter részére.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 26. §-a 2013. január 2-án lép hatályba.
10. Az Európai Unió jogának való megfelelés 25. § Ez a rendelet
a) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
1999. március 22-ei 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L83, 27.3.1999);
b) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet; c) a Tanács EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló
659/1999/EK rendeletének végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet;
d) a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak
nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló,
2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet; e) a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó
kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i
736/2008/EK bizottsági rendelet; f) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet;
g) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet;
h) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra
való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági
rendelet; i) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet; j) a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló (2008/C 14/02)
bizottsági közlemény végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 26. § A mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni jövedékiadó-visszatérítés feltételeiről és szabályairól szóló
341/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A jövedékiadó-visszatérítés feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő a gázolaj vásárlásáról vagy a gépi
bérmunka-szolgáltatás igénybevételéről saját nevére szóló, a bevallás benyújtását megelőző öt éven belül kiállított
számlával rendelkezzen. A mezőgazdasági termelő e feltétel teljesüléséről, valamint a megművelt termőföldterület,
erdő felújítási kötelezettséggel érintett erdő, halastóterület nettó vízfelülete nagyságáról, és ezen területek
használatáról az erre a célra a vámhatóság által rendszeresített adóbevallási nyomtatványon nyilatkozik. A gépi
bérmunka-szolgáltatás igénybevétele esetén a bérmunkát végző által kibocsátott számlán elkülönítetten kell
szerepelnie a tényleges üzemanyag-felhasználás mennyiségének és összegének.” 27. § Hatályát veszti az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről
szóló 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2010. (VII. 7.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése alapján a romák társadalmi integrációjáért fennálló felelősségi körömbe tartozó feladat- és hatáskörök eredményes
és maradéktalan ellátásának biztosítása érdekében, a következő utasítást adom ki:
1. A romák társadalmi integrációjának elősegítése érdekében a roma integrációs programokkal kapcsolatban felmerült
feladatok koordinálására, illetve azok végrehajtásának felügyeletére Farkas Flóriánt, roma támogatásokat felügyelő
miniszteri biztossá nevezem ki. 2. A miniszteri biztos a 3. pontban meghatározott tevékenységét hat hónap időtartamra, 2010. július 1-jével kezdődően
látja el. 3. A miniszteri biztos tevékenysége különösen az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) felülvizsgálja a 2002–2010 között a roma integrációs és más roma programokra fordított hazai és nemzetközi
támogatások felhasználásának szabályosságát, átláthatóságát, eredményességét, hatékonyságát; b) részt vesz a 2010. december 31-ig elinduló, romákat érintő programok bírálatában, értékelésében, monitoring
tevékenységében, kiválasztási szempontjainak meghatározásában; c) javaslatot dolgoz ki a 2011–2014-es időszakban megvalósítandó roma specifikus programok tartalmára,
módszerére, a támogatható tevékenységeire és szervezeti követelményeire a szabályosság, az átláthatóság és
a hatékonyság elveinek biztosítása érdekében; d) összegyűjti és feldolgozza, valamint a Kormány számára előterjeszti az önkormányzati, civil és gazdasági
szereplők romákat érintő javaslatait; e) kezdeményezi az ellenőrzésre jogosult szerveknél a cigány önkormányzatok működésének felülvizsgálatát;
f) közreműködik a romákat érintő támogatásokat nyújtó közalapítványok átalakításának kormányzati munkájában;
g) tevékenysége során együttműködik a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Társadalmi Felzárkózásért
Felelős Államtitkársággal; h) ajánlásokat, előterjesztéseket készít a hatáskörébe tartozó ügyekkel kapcsolatban.
4. A miniszteri biztos működését a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
Tevékenységéről folyamatos tájékoztatási, valamint a miniszter által meghatározottak szerinti módon és
gyakorisággal beszámolási kötelezettséggel tartozik. 5. A miniszteri biztos munkáját a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumon belül működő titkárság segíti.
6. Ez az utasítás a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
433/2009. (XI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. P. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben  való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. október 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy szüntessék meg közterületen, az egész országban a parkolási díjak szedését?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a közterület jelentős része önkormányzati tulajdonban van, a helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 79. §-ának (2) bekezdése alapján az
önkormányzat törzsvagyonának részét képezi. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz  való jogot. Az
Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének b) pontja alapján az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost
megillető jogokat a helyi képviselőtestület gyakorolja. Fentiekből következően az Alkotmány alapján önkormányzati
hatáskör az önkormányzat tulajdonában álló közterülettel  való rendelkezés.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, egy eredményes népszavazás olyan jogalkotási kötelezettséget
róna az Országgyűlésre, amely a közterületekhez kapcsolódó tulajdonosi jogokat korlátozná, elvonná az
önkormányzat Alkotmányban biztosított hatáskörét. Ezáltal lényegileg korlátozná az önkormányzatoknak az
Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott önálló szabályozáshoz és önálló igazgatáshoz  való
jogát és a b) pontjában meghatározott tulajdonost megillető jogait.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány
módosítását eredményezné. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB,
28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes
gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással,
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
A fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 13. § (1) bekezdésén, 24. § (3) bekezdésén, 44/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjain, az 1990. évi
LXV. törvény 79. §-ának (2) bekezdésén, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
53/2003. (IV. 11.) Korm. rendelete a környezetvédelmi termékdíj-mentesség, a termékdíj visszaigénylésének és átvállalásának, valamint a használt gumiabroncs behozatalának feltételeiről.
A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény (a továbbiakban: Kt.) 21. § (2)—(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
A termékdíj-mentesség általános szabályai 1. § (1) Termékdíj alóli mentességet (a továbbiakban: mentesség) a Kt. 2. § (1) bekezdése szerinti kötelezett, valamint
a Kt. 2. § (2) bekezdésében meghatározott másodlagos
kötelezett (a továbbiakban együtt: kötelezett) szerezhet az
e rendeletben foglalt feltételek teljesítése esetén.
(2) A mentességhez szükséges kötelező hasznosítási
arány mértékét és a mentesség meghatározásának módját
az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Mentességet szerezhet a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló
94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Cskr.)
6. § (3) bekezdésének hatálya alá tartozó kötelezett a termékdíj-fizetési kötelezettség alól. E mentesség a kötelezettet azonban nem mentesíti a bejelentkezési, nyilvántartási
és beszámolási kötelezettsége alól.
2. § (1) A mentesség megállapítása a kötelezett kérelmére
történik.
(2) A mentességre vonatkozó kérelmet — hasznosítást
koordináló szervezet kivételével — a 2. számú mellékletben
meghatározott tartalommal a tárgyévet megelőző év szeptember 30-áig, 2003. évre vonatkozóan e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül a tárgyév során lehet benyújtani a kötelezett székhelye (telephelye) szerint illetékes
környezetvédelmi felügyelőséghez (a továbbiakban: fel
ügyelőség). A hasznosítást koordináló szervezet kérelmét
e rendelet, illetve csomagolás esetén a Cskr. szerinti nyilvántartási kérelemmel együtt a Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőséghez (a továbbiakban: Főfelügyelőség) nyújtja be. Mentesség a mentességi kérelem
benyújtásának időpontjától adható.
(3) A kérelmet — a hasznosítást koordináló szervezet
kivételével — a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) hivatalos lapjában
közzétett formanyomtatványon kell benyújtani. A formanyomtatványt a felügyelőség, illetve a Főfelügyelőség a
kötelezett rendelkezésére bocsátja.
(4) A kérelem elbírálására legkésőbb a benyújtást követő negyedév végéig kerül sor. A hasznosítást koordináló
szervezetek kérelméről a Főfelügyelőség, a kérelem benyújtását követő 30 napon belül dönt.
(5) A felügyelőség, illetve a Főfelügyelőség a (3) bekezdés szerinti, nem megfelelően kitöltött formanyomtatványt hiánypótlásra a kötelezettnek 15 napon belül visszaküldi. Ilyen esetekben a hiánypótlás teljesítésének napját
kell a benyújtás napjának tekinteni.
(6) A felügyelőség a tartalmi és formai előírásoknak
megfelelő kérelmeket szakmai véleményével együtt 30 napon
belül megküldi a Főfelügyelőségnek.
3. § (1) A mentességre való jogosultságot — amennyiben
e rendelet másképp nem rendelkezik — a Főfelügyelőség
határozatban állapítja meg, melyben a kötelezett által teljesítendő hasznosítási arányt is meghatározza.
(2) Az 1. § (3) bekezdése szerinti mentességre való jogosultságot a felügyelőség határozatban állapítja meg.
(3) A kötelezett, import esetén a vámhatóság a termékdíj-fizetési kötelezettségből levonhatja a mentességi engedélyben meghatározott időponttól, de legfeljebb a mentességi kérelem benyújtásának időpontjától a mentesség időszakában a hasznosított termékdíjköteles termékből képződött hulladékmennyiségre jutó, e rendelet 1. számú melléklete szerint meghatározott termékdíj összegét.
4. § Mentességet nem lehet igénybe venni, a) ha a hulladékhasznosítás módja nem felel meg a
hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvényben
meghatározottnak;
b) azon hulladékmennyiség után, amely a gyűjtési vagy
hasznosítói rendszeres támogatásba beszámításra került.
5. § (1) A mentességet vissza kell vonni — figyelemmel a
24. § (7) bekezdésében foglaltakra — a mentességre vonatkozó jogszabályok vagy az engedélyben foglaltak lényeges
megsértése — a kötelezett érdekkörén kívül álló elháríthatatlan ok kivételével — esetén.
(2) Az engedély visszavonásától számított 45 napon belül az elsődleges kötelezett
a) bemutatja a felügyelőségnek
aa) a mentesség feltételeinek fennállását igazoló doku
mentumokat, vagy
ab) más hasznosítást koordináló szervezettel a mentes
ség teljes időszakára vállalt, elmaradt hasznosításra vonatkozó kötelezettség átvállalására vonatkozó szerződést;
vagy
b) befizeti a hasznosított mennyiség és az előírt hasznosítási arány alapján kiszámított mennyiség közötti különbözetre a mentesség visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének időpontjában érvényes jegybanki
alapkamat kétszeresével növelt mértékben mindazt a termékdíjat, amelyet korábban nem fizetett meg.
(3) A hasznosítást koordináló szervezet, mint másodlagos kötelezett mentességének visszavonása esetén a termékdíj-fizetési kötelezettség — az átvállalás esetének kivételével — az elsődleges kötelezettet terheli.
(4) A koordináló szervezet a mentességének visszavonását kimondó jogerős határozat kézhezvételétől számított
8 napon belül köteles az átvállalási szerződéseivel érintett
elsődleges kötelezetteket értesíteni a mentesség megszűnéséről.
6. § (1) A Főfelügyelőség a kiadott mentességi engedélyekről, valamint a visszavont mentességi engedélyekről tájékoztatót tesz közzé a Minisztérium hivatalos lapjában,
továbbá a határozatok másolatát megküldi:
a) a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságának, b) az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak,
c) a Környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti keze
lésű előirányzat (a továbbiakban: Kac.) kezelését végző
szervnek,
d) a felügyelőségnek. (2) A mentességi engedélyben foglalt hasznosítási kötelezettség teljesítését a Főfelügyelőség az illetékes felügyelőségek bevonásával ellenőrzi.
(3) Az ellenőrzés lehet helyszíni ellenőrzés is, amelynek
során a külön jogszabályban1 meghatározott nyilvántartá
sok bemutatása kötelező. A nyilvántartások bemutatásának megtagadása, illetve nem a külön jogszabálynak1 megfelelő vezetése esetén a mentességi engedély visszavonható, ezek ismétlődése esetén visszavonandó.
7. § (1) A hasznosítást koordináló szervezetek a termékdíj
mentesség elérése érdekében átvállalhatják a hasznosítási
kötelezettséget, valamint a Kt.-ben és külön jogszabályban
az ehhez kapcsolódó egyéb kötelezettségeket. A mentességen túl fennmaradó termékdíj-fizetési kötelezettséget,
amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik az elsődleges kötelezettnek kell teljesítenie.
(2) A külön jogszabályban1 meghatározott védjegyhasználati szerződés és e rendeletben foglalt mentesség esetén,
a kötelezettnek a mentességen túl fennmaradó termékdíjfizetési kötelezettségének a 75%-át kell megfizetnie.
A termékdíj visszaigénylés általános szabályai 8. § (1) A termékdíjat visszaigényelni a Kt. által meghatározott esetekben lehet.
(2) A termékdíj visszaigénylési kérelmet negyedévente
a tárgynegyedévet követő hó 20. napjáig, külön jogszabályban 1 meghatározott tartalommal kell benyújtani a felügyelőséghez.
(3) A visszaigénylési kérelem benyújtására a jogosultság
keletkezésétől számított egy év áll rendelkezésre.
(4) A kérelmek alapján a felügyelőség köteles ellenőrizni a visszaigénylés jogosultságát. A tartalmi szempontból
nem megfelelő kérelmeket a felügyelőségnek a beérkezéstől számított 15 napon belül hiánypótlásra vissza kell adnia. A visszaigénylés jogosultságát legkésőbb annak kézhezvételétől számított 45 napon belül a felügyelőség határozatban állapítja meg. A határozatot annak jogerőre
emelkedése után haladéktalanul megküldi a Kac. kezelését
végző szervnek.
(5) A Kac. kezelését végző szerv a határozat kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül a jogszerűen
visszaigényelt összeget átutalja. Amennyiben e kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget, úgy az átutalást a
visszaigényelt termékdíjnak a mindenkori jegybanki alapkamattal megnövelt mértékben köteles teljesíteni.
(6) Amennyiben a visszaigénylő a visszaigénylést megalapozó külön jogszabályban1 meghatározott, az adatok
ellenőrizhetősége érdekében szükséges nyilvántartások
vezetéséről nem gondoskodik, akkor az általa — megfelelő
nyilvántartásokkal nem alátámasztott — visszaigényelt és
kifizetett termékdíjat a mindenkori termékdíj kétszeresével növelt mértékben köteles megfizetni.
1 A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény végrehajtásáról
szóló 10/1995. (IX. 28.) KTM rendelet.
A termékdíjköteles termék gyártásához közvetlen
anyagként termékdíjköteles termék (alapanyag)
felhasználásával kapcsolatos visszaigénylés részletes
szabályai 9. § (1) Visszaigényelhető a termékdíj
a) a termékdíjköteles termék gyártásához közvetlen
anyagként termékdíjköteles termék (alapanyag) felhasználása, valamint
b) a nem termékdíjköteles gyógyszeripari és polisztirol
termékek, környezetbarát védjeggyel rendelkező növényvédő szer gyártásához fehérolaj felhasználása
esetén. (2) A visszaigénylés mértéke a gyártó vagy importáló
által az árban felszámított és a külön jogszabály1 szerint
kiállított számlán feltüntetett és megfizetett termékdíj,
vagy saját behozatal esetén a vámhatározatban megállapított és beszedett termékdíj.
A kenőolajokkal kapcsolatos visszaigénylés részletes
szabályai 10. §
(1) A kenőolajok után fizetett termékdíjnak a 3. számú
melléklet szerint meghatározott mértékét a kötelezett igényelheti vissza.
(2) A visszaigénylés alapja a tárgynegyedévben hasznosításra átadott, ha a kötelezett egyben hasznosító is, akkor
az általa hasznosításra átvett használt vagy hulladékká vált
kenőolaj mennyisége. Abban az esetben, ha a kötelezett
saját maga hasznosítja a saját célra felhasznált termékdíjköteles kenőolajból keletkezett használt vagy hulladékká
vált kenőolajat, a visszaigénylés alapja a hasznosított használt vagy hulladékká vált kenőolaj mennyisége.
(3) A negyedévente visszaigényelt termékdíj összegének
göngyölített nagysága nem haladhatja meg a tárgyévre
vonatkozó befizetések göngyölített nagyságát.
11. § A termékdíj nem igényelhető vissza azon kenőolajmennyiség után, amelyből keletkezett használt vagy hulladékká vált kenőolaj hasznosítására rendszeres támogatást állapítottak meg.
A hígítókkal és oldószerekkel kapcsolatos visszaigénylés
részletes szabályai
12. § (1) A Kt. 19/B. § (3) bekezdése alapján a szerves-vegyipari gyártó visszaigényelheti a megfizetett termékdíjat a
hígítók és oldószerek befizetett termékdíjának azon része
után, amely a technológiai folyamat végén nem jelenik meg
a termékben.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt szerves-vegyipari
gyártók a 4. számú mellékletben TEÁOR számokkal felsorolt szerves-vegyipari technológiák felelős üzemeltetője.
(3) A visszaigénylés alapja a tárgynegyedévben az (1) bekezdésben meghatározott feltételnek megfelelő hígítók és
oldószerek mennyisége.
13. § (1) Az oldószer keverékek esetében, ha a közvetlen
anyagként felhasznált termék után a termékdíj számlával
igazoltan megfizetésre került, akkor az oldószer keverék
előállító kötelezett a Kt. 5/B. § alapján visszaigényelheti a
közvetlen anyagként felhasznált termék után befizetett termékdíjat.
(2) Az oldószer keverékek esetében a termékdíjat, az
oldószer keverék összetevőire külön-külön, az azokra vonatkozó termékdíj figyelembevételével kell megállapítani,
és ezek összegét kell megfizetni.
(3) Külföldről behozott a Kt. 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti hígító és oldószer esetében a Nemzeti
Akkreditáló Testület által akkreditált vizsgáló laboratórium által kiállított a termékre vonatkozó minőségi bizonyítvánnyal kell igazolni — a (4) bekezdésben foglaltak
kivételével — a hígító és oldószer tartalmat és annak
összetételét. Az egy évnél nem korábban kiállított minőségi bizonyítványt termékfajtánként a vámkezelés során
kell bemutatni.
(4) Ha az importáló kötelezett tevékenységét az irányadó referenciaszabványok2 alapján végzi és Magyarországon hasonló referenciájú gyártókapacitással rendelkezik
akkor, a hígító és oldószer tartalmának és összetételének
megállapítása, a kötelezettnek a referenciaszabványaiban
meghatározott dokumentációja alapján kiállított és a vámkezelés során bemutatott nyilatkozata alapján történik.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott minőségi bizonyítvány hiányában a vámkezelés során a Kt. 7. számú mellékletében meghatározott a termék környezeti jellemzőitől függő korrekciós tényező (s) értéke mindig 1.
2 ISO 9000 és ISO 14000. A termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalása
14. § (1) A Kt. 2. § (2) bekezdése szerinti, termékdíj-fizetési
kötelezettség átvállalására vonatkozó szerződés — a hígítók
és oldószerek kivételével — akkor köthető, ha
a) az első vevő a termékdíjköteles terméket exportálja,
vagy
b) kenőolajok, reklámhordozó papírok és csomagolás
esetén bérgyártásra kerül sor, vagy
c) a kötelezett hasznosítást koordináló szervezeten keresztül termékdíj-mentességet szerez.
(2) A szerződés az adott év december 31-éig, hasznosítást koordináló szervezetek esetén következő év december
31-éig érvényes.
(3) A szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az elsődleges és a másodlagos kötelezett külön jog
szabály1 szerinti adatait,
b) a termék vámtarifaszámát, KT kódját (csomagolás
esetén csak a KT kódot) és az exportértékesítéssel, a bérgyártással, illetve hasznosítással érintett mennyiségét,
c) az átvállalás időszakának pontos meghatározását,
d) továbbá az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a
tervezett hasznosítás módját és technológiáját. (4) A termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalására
vonatkozó szerződés érvényességéhez a Kac. kezelését
végző szerv jóváhagyása szükséges.
(5) Működő kötelezett a (4) bekezdés szerinti szerződését a tárgyévet megelőző év november 30-áig nyújthatja
be, amelyet a Kac. kezelését végző szerv a tárgyévet megelőző év utolsó napjáig hagy jóvá.
(6) A (4) bekezdés szerinti szerződést a Kac. kezelését
végző szerv a (4) bekezdés szerinti szerződés tárgyévi benyújtását követő 30 napon belül hagyja jóvá,
a) ha a kötelezett az adott év január 1-je után alakult,
és a kérelem benyújtásakor kevesebb, mint egy éve működik,
b) ha a kötelezett e rendelet hatálybalépésével kerül
kötelezetti körbe,
c) a kötelezett és a hasznosítást koordináló szervezet
közötti, a termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalására
vonatkozó első szerződés esetén,
d) a hasznosítást koordináló szervezet termékdíj-mentességi engedélyének visszavonásából következően érvényét vesztett átvállalási szerződés esetén, az elsődleges
kötelezett más hasznosítást koordináló szervezettel kötött
első átvállalási szerződésekor.
(7) A Kac. kezelését végző szervhez a tárgyévet követő
év január 31-éig a másodlagos kötelezett másolatban benyújtja:
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben az exportot igazoló vámokmányokat,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a bérgyártást igazoló számlákat,
c) az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a termékdíjmentességet igazoló dokumentumokat.
(8) A kötelezett és az első vevő közötti, termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalására vonatkozó szerződésben
foglaltakat meghaladó exportált mennyiségre az átvállalási
szerződés nem érvényes.
(9) A kötelezett és az első vevő közötti, termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalására vonatkozó szerződésben
foglaltakat
a) el nem érő exportált mennyiségre, ha a kötelezett a
különbözetet belföldön termékdíjfizetés nélkül hozza forgalomba,
b) el nem érő hasznosítás esetén, a hasznosított
mennyiség és az előírt hasznosítási arány alapján kiszámított mennyiség közötti különbözetre
a termékdíjat a mindenkori jegybanki alapkamattal növelve kell befizetni a tárgyévet követő év február 28-áig.
Amennyiben az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben az
átvállalási szerződés év közben megszűnik, e rendelet 5. §
(1) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
15. § (1) A Kt. 2. § (2) bekezdése szerinti termékdíj-fizetési
kötelezettség számlán történő átvállalására abban az esetben van lehetőség, ha
a) a kötelezettnek termékértékesítést végző csomagolószert gyártó vagy forgalmazó (a továbbiakban: átvállaló)
a kötelezett számára értékesített csomagolási összetevők
anyagfajtáira e rendelet 14. § (1) bekezdés c) pontja szerint
mentesül a termékdíjfizetés alól,
b) a számlán tételesen feltüntetésre kerül a termékdíjköteles termék mennyisége, továbbá a következő szöveg:
,,a termékdíjfizetés alól mentes, mivel a hasznosítási díj
(cég neve:) .................................... hasznosítást koordináló
szervezetnek megfizetésre került’’.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott átvállalással az
átvállaló az értékesítésekor kiállított számlán feltüntetett
teljesítés napján elsődleges kötelezetté válik.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjaiban meghatározott feltételek megszegése esetén a kötelezettnek a termékdíjat a
mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével növelt
mértékben kell megfizetnie.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel
megszegése esetén az átvállalónak a termékdíjat a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével növelt mértékben
kell megfizetnie.
16. § (1) A reklámhordozó papír termékdíj-fizetési kötelezettségének átvállalása esetében a termékdíj-fizetési köte
lezettség a másodlagos kötelezett számára az elsődleges
kötelezett által kiállított számlán feltüntetett teljesítés
napján keletkezik.
(2) Reklámhordozó papír esetében a kötelezettől származó szerződéskötésre irányuló ajánlat akkor utasítható
vissza, amennyiben az jogszabályba ütközik.
A gumiabroncsok behozatali engedélyezésével
kapcsolatos szabályok 17. §
(1) Használt gumiabroncsot — a használt gépjármű
egyedi behozatala során, az arra felszerelt, illetve annak
tartozékát képző (1 darab pótkerék) gumiabroncsok kivételével — továbbforgalmazási vagy felújítási céllal, aktív
feldolgozásra, valamint passzív feldolgozás hulladékaként,
amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik a Főfelügyelőség engedélyével lehet Magyarországra
behozni. Az engedély iránti kérelmet az 5. számú mellékletben meghatározott módon tárgyév január 15-étől február 15-éig lehet benyújtani, melyet a Főfelügyelőség
bírál el. Február 15-e után kizárólag az a gazdálkodó szervezet nyújthat be kérelmet, amely ezen időpont után kezdi
meg a tevékenységét.
(2) A Főfelügyelőség által kiadott, az 5. számú mellékletben meghatározott használtgumiabroncs-behozatali engedély legfeljebb a tárgyév december 31-éig érvényes.
(3) Az (1) bekezdésben megadott engedély beszerzése
az egyéb engedélyek beszerzése alól nem mentesít.
18. § A Főfelügyelőség az általa kiadott használtgumiabroncs-behozatali engedély másolatát a jogerőre emelkedést követően haladéktalanul megküldi:
a) a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságának, b) az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak,
c) a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumnak,
d) a Kac. kezelését végző szervnek,
e) a felügyelőségnek.
19. § Használt (beleértve a felújított) gumiabroncsot — a
használt gépjármű egyedi behozatal során az arra felszerelt, illetve annak tartozékát képző (pótkerék) gumiabroncsok kivételével — belföldi forgalom számára történő vámkezelés előtt a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő szervezetek által, az abban meghatározott szabályok előírásai szerint minősíttetni kell.
20. § (1) A felújítási célra behozott használt gumiabroncs
6. számú mellékletben meghatározott mennyisége után
fizetendő termékdíj megállapításakor a Kt. 1. számú mellékletének 1. pontja szerinti, új gumiabroncsra vonatkozó
termékdíjtételt kell alkalmazni.
(2) A felújítási célra behozott használt gumiabroncs új
gumiabroncsként történő beszámítására az engedélyt a
5. számú mellékletben meghatározott tartalommal a
Főfelügyelőség adja ki. Az engedély iránti kérelmet a tárgyév január 15. napjától február 15-éig lehet benyújtani.
(3) A felújítási célra behozott használt gumiabroncs új
gumiabroncsként történő beszámítására vonatkozó engedély iránti kérelmet kizárólag a termékein az ENSZ Európai
Gazdasági Bizottság ,,E’’ minősítésének használatára feljogosított gazdálkodó szervezetek adhatnak be.
21. § (1) A Főfelügyelőség által kiadott, kedvezményes használtgumiabroncs-behozatali engedély legfeljebb a tárgyév
december 31-éig érvényes.
(2) A Főfelügyelőség az általa kiadott kedvezményes
behozatalra szóló engedély másolatát a jogerőre emelkedést követően haladéktalanul megküldi a 18. §-ban meghatározott szervek részére.
22. § A használt gumiabroncsot importáló köteles minden év
január 15-éig a Főfelügyelőség részére a külön jogszabályban 1 meghatározott elszámolást benyújtani az előző teljes
évi, általa vagy számára importált használt gumiabroncs
behozatalról. Ha az importáló elszámolási kötelezettségének nem tett eleget, kérelmét a Főfelügyelőség elutasítja.
23. § A belföldön begyűjtött használt gumiabroncs passzív
feldolgozás keretében történő külföldi újrafutózását követően az újrafutózott gumiabroncs behozatala esetén nem
kell termékdíjat fizetni.
Hasznosítást koordináló szervezetek nyilvántartásba
vételi szabályai 24. §
(1) A Kt. 5/A. § (5) bekezdésében meghatározott hasznosítást koordináló szervezeteket a Főfelügyelőség veszi
nyilvántartásba. A Főfelügyelőség a nyilvántartási kérel
met elutasítja, ha a kötelezett a hiánypótlásnak felhívás
ellenére nem tesz eleget, vagy a jogszabályi feltételeknek
nem felel meg.
(2) A nyilvántartásba vétel feltételeiként a Cskr. 8. §
(5)—(7) bekezdésében meghatározottakat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolni
kell — a csomagolás esetében is — a Cskr. 8. § (4) bekezdésében túlmenően:
a) a hasznosítást koordináló szervezet GLN3 számát;
b) a hasznosítást koordináló szervezeten keresztül
mentességben részesülő kötelezettek felsorolását, név,
székhely, adószám és GLN szám megadásával;
c) a vállalását megalapozó kapacitások bemutatása,
szerződött partnerek felsorolásával (név, székhely, adószám és GLN szám megadásával);
d) a tervezett teljesítés időarányos (negyedévenkénti) bemutatását; (4) A hasznosítást koordináló szervezet köteles a külön
jogszabályban 4 meghatározott beszámolási kötelezettségnek eleget tenni. Ezen kötelezettségének összesítve tehet
eleget, azonban a hasznosítást koordináló szervezeten keresztül mentességben részesülő kötelezettek felsorolását
név, székhely, adószám és GLN szám megadásával köteles
nyilvántartani.
(5) A Főfelügyelőség által vezetett nyilvántartás vezetéséhez a Cskr. 9. § (4) bekezdésében meghatározottakat
kell megfelelően alkalmazni.
(6) A kötelezett a nyilvántartásba vételt követően köteles a (2)—(3) bekezdésekben felsorolt adatokkal kapcsolatos minden változást a Főfelügyelőségnél a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül írásban — a változás tényét igazoló dokumentum csatolásával — bejelenteni.
(7) A Főfelügyelőség a hasznosítást koordináló szervezetet, amennyiben az nem teljesíti a mentességre és nyilvántartásba vételre vonatkozó rendelkezéseket hulladékgazdálkodási bírság megfizetésére kötelezi. A bírság megfizetésére kötelezéssel egyidejűleg — határidő kijelölésével — kötelezni kell a hasznosítást koordináló szervezetet
a jogszabályoknak megfelelő állapot teljesítésére.
Amennyiben a hasznosítást koordináló szervezet e kötelezésnek határidőre — legfeljebb a határozat kézhezvételétől számított 90 napra — nem tesz eleget, akkor a Főfelügyelőség visszavonja a mentességet és törli a nyilvántartásból.
3 GLN — Global Location Number — Globális (Hely) Szervezet
Azonosító szám —, melyet a nemzeti számozó szervezet (EAN Magyarország Kht.) ad ki.
4 A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény végrehajtásáról
szóló 10/1995. (IX. 28.) KTM rendelet, és csomagolás esetében ezen
túlmenően a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló 94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet.
Záró rendelkezések 25. § (1) A csomagolás termékdíja esetében a kötelezettnek
nem kell megfizetnie a termékdíjat a 2003. január 1-jét
követően forgalomba hozott csomagolóeszközök után,
amelyekre a termékdíj korábban számlával igazoltan megfizetésre került.
(2) A hulladékká vált termékdíjköteles termékből a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 4. számú mellékletében meghatározott R2, R3, R9 eljárásokkal
előállított termékdíjköteles termék után termékdíj-fizetési
kötelezettség nem keletkezik.
(3) A Kt. 3. §-ának (4) bekezdése, valamint 4. §-ának
(3) bekezdése szerinti termékdíj-fizetési kötelezettség teljesítése önbevallás útján, a külön jogszabályban1 meghatározott nyilvántartás alapján történik.
(4) A jogellenesen belföldön forgalomba hozott vagy
importált csomagolás esetén a termékdíjat a vámhatóság
vagy az adóhatóság 200 Ft/kg termékdíjtétel figyelembevételével állapítja meg.
(5) A környezetvédelmi termékdíjat kizárólag azon termékek után lehet visszaigényelni, amelyekre vonatkozóan
a termékdíj megfizetése számlával igazolható módon megtörtént.
(6) A hulladékgazdálkodási bírság kivetését a vállalt
vagy jogszabályban előírt hasznosítási kötelezettség elmaradása esetén 2004. január 1-jétől kell alkalmazni.
(7) Azon kötelezett, aki nem rendelkezik a rendeletben
meghatározott GLN számmal, az 2003. augusztus 1-jéig
köteles azt pótolni.
(8) A hígító és oldószer, továbbá a reklámhordozó papírok esetében az első termékdíj-fizetési kötelezettség e rendelet hatálybalépését követően forgalomba hozott, saját
célra felhasznált vagy importált termékdíjköteles termék
után e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg keletkezik.
26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti
a) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásához szükséges egyes intézkedésekről szóló 113/1995. (IX. 27.) Korm. rendelet,
b) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásához szükséges egyes intézkedésekről rendelkező 113/1995. (IX. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 288/1997. (XII. 29.) Korm. rendelet,
c) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásához szükséges egyes intézkedé
sekről rendelkező 113/1995. (IX. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 69/1999. (V. 21.) Korm. rendelet,
d) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásához szükséges egyes intézkedésekről rendelkező 113/1995. (IX. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 70/2000. (V. 19.) Korm. rendelet,
e) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásához szükséges egyes intézkedésekről rendelkező 113/1995. (IX. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 25/2001. (II. 14.) Korm. rendelet,
f) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásához szükséges egyes intézkedésekről rendelkező 113/1995. (IX. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 29/2002. Korm. rendelet.
(2) A rendelet hatálybalépése előtt kiadott mentességi
engedélyek — a hasznosítást koordináló szervezet számára, a külön jogszabály szerint kiadott engedélyének kivételével — 2003. június 30-tól érvényüket vesztik.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottak alapján érvényüket vesztő mentességi engedélyek jogosultjai az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő mentességi engedély iránti kérelmeiket 2003. április 30-ig adhatják be a felügyelőségekhez.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. XVII. törvény a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról.
Az Országgyűlés az új Polgári Törvénykönyv által bevezetett, a nagykorú személyek védelmét szolgáló jogintézmények, így
a gondnokság alá helyezéssel összefüggésben a gondnok önálló eljárásra való feljogosítása és a támogatott döntéshozatal
feltételeinek polgári nemperes eljárásban való megteremtése érdekében a következő törvényt alkotja:
1. § (1) Az e törvény ben szabályozott eljárásokra – ha e törvény másként nem rendelkezik – a Polgári Perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény I–XIV. fejezetének, valamint a XVIII. fejezetének rendelkezéseit a polgári nemperes eljárás
sajátosságaiból eredő eltérésekkel kell meg fele lően alkalmazni.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
(2) Az e törvény ben szabályozott eljárásokra a helyi bíróság rendelkezik hatáskörrel.
(3) Az e törvény ben szabályozott eljárásokban
a) felfüggesztésnek és szünetelésnek helye nincs,
b) a bíróság a kérelmezőt és a kérelmezettet személyesen meghallgatja,
c) a bíróság a kérelemről végzéssel dönt.
(4) A nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó nemperes eljárás
csak a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó más nemperes
eljárás iránti kérelemmel vagy keresettel kapcsolható össze azzal, hogy ha a nemperes eljárás peres eljárással kerül
összekapcsolásra, úgy – az adott nemperes eljárás speciális szabályainak megfelelő alkalmazása mellett – a peres
eljárás szabályai szerint jár el a bíróság.
A gondnok önálló eljárásra való feljogosítása iránti külön eljárás
2. § (1) Az eljárásra az a bíróság ille té kes, amelynek ille té kességi területén a gondnokolt lakik, vagy amelynek ille té kességi
területén a gondnokolt huzamos időn át tartózkodik.
(2) A korlátozottan cselekvőképes személy gondnokának önálló eljárásra való feljogosítására irányuló kérelemnek
tartalmaznia kell:
a) az eljáró bíróságot és azokat az adatokat, amelyekből a bíróság ille té kessége megállapítható,
b) a kérelmezők nevét, lakóhelyét vagy székhelyét,
c) ha a gondnok önálló eljárásra való feljogosítását a Polgári Törvénykönyv (a továb biak ban: Ptk.) 2:25. § b) pontja
alapján kérik, a gondnokolt mint kérelmezett nevét, lakóhelyét, tartózkodási helyét,
d) a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezést elrendelő bíróság nevét és az ítélet számát,
e) azoknak a korlátozás alá tartozó ügycsoportoknak vagy ügycsoportokon belüli egyes ügyeknek a megnevezését,
amelyben a gondnok önálló eljárásra, jognyilatkozat önálló megtételére való feljogosítását kérik,
f) a kérelem elő ter jesz tésének indokait.
(3) A gondnok és a gyámhatóság által közösen előterjesztett kérelemhez csatolni kell a fogyatékos személyekkel való
kommunikáció terén jártas szakember – kérelmet alátámasztó – véleményét.
(4) Ha a kérelem az ingatlannal való rendelkezést is érinti, a kérelemhez csatolni kell a gondnokolt ingatlanainak tulajdoni
lapját, valamint azon ingatlanok tulajdoni lapjait, melyekre a gondnokoltat érintő egyéb jog vagy tény van bejegyezve,
feljegyezve.
(5) A kérelemhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát, amelynek tartalmára a kérelmező bizonyítékként
hivatkozik, vagy amely a bíróság ille té kességének megállapításához, valamint a hivatalból figye lembe veendő
körülmények igazolásához szükséges, kivéve, ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni; erre
a kérelemben utalni kell.
(6) A bíróság a külön törvény szerinti, a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint
az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartásának adatait megtekinti, ezen adatok tekintetében hiánypótlás
elrendelésének nincs helye.
(7) A gondnok önálló eljárásra való feljogosítása iránti külön eljárásban a bíróság az általa szükségesnek tartott bizonyítást
hivatalból is elrendelheti.
3. § (1) Ha a korlátozottan cselekvőképes személy gondnokát önálló eljárásra jogosítja fel a bíróság, a határozatban
rendelkezni kell arról, hogy a feljogosítás a korlátozás alá tartozó mely ügycsoportokra, vagy az ügycsoporton belül
mely ügyekre és mely időtartamra vonatkozik. A feljogosítás legfeljebb 3 éves időtartamra adható meg. Ha
a gondnokoltnak ingatlana van, vagy ingatlanon haszonélvezeti joga áll fenn, továbbá, ha ingatlanra a gondnokoltat
érintő egyéb jog vagy tény van bejegyezve, feljegyezve, és a feljogosítás az ingatlannal való rendelkezésre is
vonatkozik, az első fokú bíróság hivatalból megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a feljogosítás tényének
az ingatlan-nyilvántartásba való feljegyzése iránt.
(2) A korlátozottan cselekvőképes személy gondnokát önálló eljárásra feljogosító jogerős végzést az első fokú bíróság
megküldi a gyámhatóságnak.
(3) A kérelmet elutasító végzés ellen a kérelmező, a gondnokot önálló eljárásra feljogosító végzés ellen a kérelmezett
fellebbezéssel élhet.
(4) A gondnok önálló eljárásra való feljogosítása időtartamának lejártát megelőzően a gyámhatóság a feljogosítás
felülvizsgálata iránti kérelmet köteles előterjeszteni. Ha a gondnok önálló eljárásra való feljogosítására a Ptk 2:25. §
a) pontja alapján került sor, a gondnokolt mint kérelmező a gondnokkal mint kérelmezettel szemben a feljogosítás
megszüntetése iránti kérelmet nyújthat be a feljogosítás időtartamának lejáratát megelőzően.
(5) A feljogosítás felülvizsgálata és a feljogosítás megszüntetése iránti eljárásban a bíróság a gondnok önálló eljárásra való
feljogosítása iránti eljárás szabályainak megfelelő alkalmazásával jár el azzal, hogy ha a feljogosítás megszüntetéséről
rendelkezik és a feljogosítás az ingatlan-nyilvántartásba az (1) bekezdés szerint feljegyzésre került, az első fokú bíróság
megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a feljogosítás törlése iránt.
A támogató kinevezése iránti eljárás 4. § (1) A támogatott döntéshozatalra vonatkozó szabályok szerint segítségre szoruló nagykorú személy a bíróságtól
támogató kinevezését kérheti. A támogató kinevezése iránti kérelmet a nagykorú személy együttélő házastársa és
élettársa, egyenesági rokona, valamint testvére (a továb biak ban együtt: hozzátartozó) is benyújthatja.
(2) Az eljárásra az a bíróság ille té kes, amelynek ille té kességi területén a segítségre szoruló lakik, vagy amelynek
ille té kességi területén a segítségre szoruló huzamos időn át tartózkodik.
5. § (1) A támogató kinevezése iránti kérelemben fel kell tüntetni:
a) az eljáró bíróságot és azokat az adatokat, amelyekből a bíróság ille té kessége megállapítható,
b) a segítségre szoruló – illetve ha a kérelmet a hozzátartozó nyújtotta be, a hozzátartozó – nevét, lakóhelyét,
tartózkodási helyét,
c) a kinevezni kért támogató nevét, lakóhelyét, kivéve, ha a kérelem hivatásos támogató kinevezésére irányul,
d) azokat az ügycsoportokat, amelyekben a kérelmező a támogató kinevezését kéri,
e) az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a segítségre szoruló a d) pontban meghatározott ügycsoportokban nem áll
cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt,
f) a kérelem elő ter jesz tésének indokait,
g) a megjelölt támogató, vagy – amennyiben nem áll rendelkezésre a Ptk. szerinti bizalmi viszony fennállását
tanúsító okirat vagy nyilatkozat – a hivatásos támogató kinevezésére irányuló határozott kérelmet.
(2) A kérelemhez csatolni kell
a) a Ptk. szerinti bizalmi viszony fennállását tanúsító okiratot vagy nyilatkozatot, kivéve, ha a kérelem hivatásos
támogató kinevezésére irányul,
b) azt az okiratot, illetve annak másolatát, amelynek tartalmára a kérelmező bizonyítékként hivatkozik, vagy amely
a bíróság ille té kességének megállapításához, valamint a hivatalból figye lembe veendő körülmények
igazolásához szükséges, kivéve, ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni; erre a kérelemben utalni
kell.
6. § (1) A bíróság a külön törvény szerinti, a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint
az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartásának adatait megtekinti, ezen adatok tekintetében hiánypótlás
elrendelésének nincs helye.
(2) A bíróság a támogatónak kinevezni kért személyt, továbbá – ha a kérelmet a hozzátartozó nyújtotta be – a segítségre
szorulót is személyesen meghallgatja. A bíróság a segítségre szorulót nyilatkoztatja, hogy a támogató kinevezésével
egyetért-e.
(3) Ha a kérelemben megjelölt személy a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján valószínűsíthetően nem nevezhető ki
támogatónak, vagy ha nem áll rendelkezésre a Ptk. szerinti bizalmi viszony fennállását tanúsító okirat vagy nyilatkozat,
a bíróság megkeresi a gyámhatóságot a hivatásos támogató személyére történő javaslattétel iránt.
(4) A támogató kinevezése iránti eljárásban a bíróság az általa szükségesnek tartott bizonyítást hivatalból is elrendelheti.
7. § (1) A bíróság a kérelmet elutasítja, ha a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján megállapítja, hogy
a) a kérelem szerint segítségre szoruló sem értelmi képessége, sem pszichés állapota, sem szenvedélybetegsége
miatt nem szorul támogató segítségére,
b) a kérelem szerint segítségre szoruló azon ügycsoportok tekintetében, amelyekre a támogató kinevezését kéri,
cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt áll,
c) a kérelemben megjelölt személy támogatónak nem nevezhető ki, és a kérelmező, illetve a segítségre szoruló
hivatásos támogató kinevezését ellenzi. (2) Ha a bíróság a segítségre szoruló számára támogatót nevez ki, a kinevezés hatálya a végzés jogerőre emelkedését
követő napon kezdődik.
(3) A hivatásos támogatót kinevező jogerős végzést az elsőfokú bíróság megküldi a gyámhatóságnak.
8. § A kérelmet elutasító végzés ellen a kérelmező, a támogatót kinevező végzés ellen a kérelmező és a kinevezett
támogató fellebbezéssel élhet. Ha a kérelmet a hozzátartozó nyújtotta be, a segítségre szoruló mind a kérelmet
elutasító, mind a támogatót kinevező végzés ellen fellebbezéssel élhet.
A támogató kinevezésének visszavonása iránti eljárás 9. § (1) A támogató kinevezésének visszavonása iránti kérelmet a támogatott a támogatóval mint kérelmezettel szemben,
a támogató a támogatottal mint kérelmezettel szemben terjesztheti elő.
(2) Az eljárásra az a bíróság ille té kes, amelynek ille té kességi területén a támogatott lakik, vagy amelynek ille té kességi
területén huzamos időn át tartózkodik.
10. § (1) A támogató kinevezésének visszavonása iránti kérelemben fel kell tüntetni:
a) az eljáró bíróságot és azokat az adatokat, amelyekből a bíróság ille té kessége megállapítható,
b) a kérelmező és a kérelmezett nevét, lakóhelyét,
c) a támogató kinevezését elrendelő bíróság nevét és a határozat számát,
d) a kérelem elő ter jesz tésének indokait.
(2) A kérelemhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát, amelynek tartalmára a kérelmező bizonyítékként
hivatkozik, vagy amely a bíróság ille té kességének megállapításához, valamint a hivatalból figye lembe veendő
körülmények igazolásához szükséges, kivéve, ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni; erre
a kérelemben utalni kell.
11. § (1) A bíróság a támogató kinevezését visszavonja, ha a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján megállapítja, hogy annak
a Ptk.-ban meghatározott feltételei fennállnak, ellenkező esetben a kérelmet elutasítja.
(2) A végzés ellen a kérelmező és a kérelmezett fellebbezéssel élhet.
12. § A támogató kinevezésének visszavonása iránti eljárásra egyebekben a 4–8. §-ok rendelkezései meg fele lően irányadók.
A hivatásos támogató felmentése iránti eljárás 13. § (1) A hivatásos támogató felmentése, illetve új támogató kinevezése iránti kérelmet
a) a támogatott a hivatásos támogatóval,
b) a hivatásos támogató a támogatottal,
c) a gyámhatóság a hivatásos támogatóval és a támogatottal,
mint kérelmezettel szemben terjesztheti elő.
(2) A kérelemben a 10. §-ban meghatározott adatokon kívül fel kell tüntetni az új támogató személyére vonatkozó
javaslatot.
(3) A bíróság a hivatásos támogatót felmenti, ha a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján annak a Ptk.-ban meghatározott
feltételei fennállnak, ellenkező esetben a kérelmet elutasítja. Ha a bíróság a hivatásos támogatót felmenti,
a támogatott egyetértése esetén új támogatót nevez ki.
(4) A végzés ellen a kérelmező és a kérelmezett fellebbezéssel élhet.
(5) A hivatásos támogató felmentése iránti eljárásra egyebekben a 4–8. §-ok rendelkezései meg fele lően irányadók.
Nyilvántartás 14. § (1) A gondnok önálló eljárásra való feljogosításáról, a feljogosítás felülvizsgálatáról, a feljogosítás megszüntetéséről,
a támogató kinevezéséről, illetve kinevezésének visszavonásáról, a hivatásos támogató felmentéséről szóló jogerős
végzés külön törvény ben meghatározott adatait, valamint azok változásait a helyi bíróság bevezeti a gondnokoltak és
gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartásába, illetve
törli onnan.
(2) A gondnokoltak és gondnokaik, támogatott személyek és támogatóik, valamint az elő ze tes jognyilatkozatok
nyilvántartását az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala kezeli.
15. § Ez a törvény 2010. május 1-jén lép hatályba.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1103/2019. (III. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya között a  beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1828/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KÖZOP–3.5.0-09-11-2013-0030 azonosító számú [„55. sz. főút Tataháza–Baja közötti (71+829–98+480 kmsz.) szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés és párhuzamos kerékpárút építése” című] projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0030 azonosító számú, „55. sz. főút Tataháza–Baja
közötti (71+829–98+480 kmsz.) szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés és párhuzamos
kerékpárút építése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök