text:
326/2013. (VIII. 30.) Korm. rendelete a pedagógusok előmeneteli rendszeréről és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvény köznevelési intézményekben történő végrehajtásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a nemzeti köznevelésről
szóló 2011.  évi CXC.  törvény 94.  § (4)  bekezdés g) és v)  pontjában, valamint a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi
XXXIII.  törvény 85.  § (2)  bekezdésében és 85.  § (3)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
I. FeJezet
A rendeLet hAtÁLyA 1. § (1) A  rendelet hatálya – ha e  rendelet másképp nem rendelkezik – fenntartótól függetlenül kiterjed a  nemzeti
köznevelésről szóló 2011.  évi CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 7.  § (1)  bekezdésében meghatározott
köznevelési intézményekben közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban (a  továbbiakban együtt:
foglalkoztatási jogviszony) foglalkoztatottakra, azok munkáltatójára, valamint a  minősítő vizsga és a  minősítési
eljárás megszervezésében és lefolytatásában részt vevőkre függetlenül attól, hogy a köznevelési intézmény önálló
intézményként vagy másik intézmény szervezetéhez tartozva, szervezetileg összevonva működik.
(2) A rendelet IV. fejezetének hatálya csak a közalkalmazottakra terjed ki.
 (3) E  rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a  Baross Imre Artistaképző Szakközépiskola és Szakiskola pedagógus
munkakörben foglalkoztatott dolgozóira is.
 (4) Az  Európai Iskolák Statútumáról szóló, Luxemburgban, 1994. június 21-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről
szóló 322/2004. (XII. 6.) Korm. rendelet alapján az  Európai Iskolában pedagógus-munkakörben foglalkoztatott
munkavállalókra a külföldi munkavégzésük időtartama alatt e rendelet besorolási szabályait nem kell alkalmazni.
II. FeJezet
A pedAgógusoK eLőmeneteLI és ILLetményrendszere 1. A köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak fokozatokba történő
besorolásához szükséges követelmények
2. § (1) A köznevelési intézményben a munkakör betöltéséhez előírt végzettséggel és szakképzettséggel, valamint két évnél
kevesebb szakmai gyakorlattal rendelkező pedagógus-munkakörben foglalkoztatottat (a továbbiakban: pedagógus)
Gyakornok fokozatba (a továbbiakban: gyakornok) kell besorolni. A gyakornok számára a foglalkoztatási jogviszony
létesítésekor gyakornoki idő kikötése kötelező.
(2) Gyakornoki időként a  foglalkoztatási jogviszony létesítésének időpontjától számított kétéves időszakot kell
a kinevezésben, illetve a munkaszerződésben rögzíteni. A gyakornok
a) a gyakornoki idő lejártának hónapjában, vagy
b) ha a gyakornoki idő nem a tanítási év közben jár le, a tanítási év utolsó hónapjában
tesz minősítő vizsgát.
(3) A minősítő vizsgán megfelelt minősítést kapott gyakornokot a Pedagógus I. fokozatba kell besorolni.
 (4) A  gyakornoki idő a  vizsga napját követő nappal kezdődően két évvel meghosszabbodik, ha a  minősítő vizsgán
a  gyakornok „nem felelt meg” minősítést kapott. A  gyakornoki idő egyéb esetben nem hosszabbítható meg.
A gyakornok a két évvel meghosszabbított gyakornoki idő lejártának hónapjában, vagy amennyiben a gyakornoki
idő nem a tanítási év közben jár le, a tanítási év utolsó hónapjában megismételt minősítő vizsgát tesz. A minősítő
vizsgán „megfelelt” vagy „nem felelt meg” minősítés adható.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerinti megismételt minősítő vizsgán a  pedagógus „nem felelt meg” minősítést kapott, és
pedagógus-munkakörre újabb foglalkoztatási jogviszonyt létesít, az  (1)–(5)  bekezdésben, valamint az  Nkt.
64. § (8) bekezdésében foglaltakat ismételten alkalmazni kell.
(6) A  munkáltatónak a  jogviszony létesítésekor a  kinevezési okmányban, munkaszerződésben elő kell írnia azt
az időpontot, ameddig a gyakornok minősítő vizsgát köteles tenni.
(7) A minősítő vizsga részei:
a) amennyiben a munkakör részét képezi foglalkozás, tanóra megtartása, a jelölt legalább két szakórájának vagy
foglalkozásának látogatása és elemzése, valamint
b) a gyakornok portfóliójának áttekintése, értékelése (portfólióvédés).
(8) A minősítő vizsga értékelésének részei:
a) portfólióvédés,
b) amennyiben a  munkakör részét képezi foglalkozás, tanóra megtartása, a  meglátogatott szakóra vagy
foglalkozás értékelése,
c) az országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés során a  látogatott foglalkozásokkal összefüggő, a  pedagógusra
vonatkozó megállapítások értékelése, valamint
d) az intézményi önértékelés pedagógusra vonatkozó megállapításainak értékelése.
(9) A portfólióvédés alkalmával az értékelt pedagógus bemutatja önértékelését, továbbá számot ad a munkaköréhez
kapcsolódó pedagógiai, szakmai felkészültségéről, valamint a  pedagógust foglalkoztató intézmény pedagógiai
programjával összefüggő kérdésekről.
(10) A minősítő vizsga során a három tagból álló minősítő bizottság (a továbbiakban: minősítő bizottság)
a) a  gyakornok által feltöltött portfólió alapján áttekinti és értékeli a  pedagógus szakmai tevékenységét,
eredményeit, valamint az  intézményi önértékelés gyakornokra vonatkozó részeit, ennek során
–  az  1.  mellékletben foglaltak szerint – kiemelten figyelembe veszi a  8.  § (3)  bekezdésében meghatározott
pedagóguskompetenciákat és tevékenységeket,
b) értékeli a meglátogatott foglalkozást és a portfólióvédést, valamint
c) elkészíti az  összegző értékelést, amelyet feltölt az  Oktatási Hivatal (a  továbbiakban: OH) által kialakított és
üzemeltetett informatikai támogató rendszerbe.
 (11) A Pedagógus I. fokozatba lépéshez a gyakornoknak az értékelés során legalább hatvan százalékot kell elérnie.
3. § (1) Ha a  Pedagógus I. fokozatba besorolt pedagógus besorolását követően legalább hat év szakmai gyakorlatot
szerzett, saját kezdeményezésére minősítési eljárásban vehet részt. Ha a  pedagógus a  Pedagógus I. fokozatba
történő besorolástól számítva kilenc év szakmai gyakorlatot szerzett, a  minősítési eljárást le kell folytatni.
A minősítési eljárásban való kötelező részvételt – az e rendeletben meghatározottak szerint – a munkáltató írja elő
a Pedagógus I. fokozatba lépést követően a kinevezés, munkaszerződés módosításában.
(2) A minősítési eljárás eredményeként a minősítő bizottság a következő döntéseket hozhatja:
a) „Megfelelt” vagy
b) „Újabb minősítés szükséges”.
(3) A  minősítési eljárás legfeljebb egy alkalommal megismételhető, amennyiben a  minősítési eljárás a  (2)  bekezdés
b)  pontjában foglalt eredménnyel zárult. A  minősítési eljárás megismétlésére legkorábban – a  sikertelen
minősítési eljárástól számított – két év szakmai gyakorlat megszerzése után kerülhet sor. A megismételt minősítési
eljárás lefolytatására legkésőbb a  Pedagógus I. fokozat megszerzésétől számított tizenegy év szakmai gyakorlat
megszerzéséig kerülhet sor.
(4) A megismételt minősítési eljárás eredményeként a következő döntések hozhatók:
a) „Megfelelt” vagy
b) „Nem felelt meg”.
(5) Ha a  (3)  bekezdés szerinti megismételt minősítési eljárást nem teljesítő pedagógus pedagógus-munkakörre
újabb foglalkoztatási jogviszonyt létesít, a  foglalkoztatási jogviszony létesítésétől számított két év elteltével újabb
minősítési eljárásban kell részt vennie. Az  újabb minősítési eljárás során a  (4)  bekezdést, illetve – a  döntéstől
függően – az Nkt. 64. § (8) bekezdését kell alkalmazni.
(6) A  Pedagógus II. fokozat elérésére jelentkező pedagógus a  jelentkezéssel egyidejűleg feltölti a  portfólióját az  OH
által kialakított és üzemeltetett informatikai támogató rendszerbe. A  pedagógus módosíthatja portfólióját, ha
a jelentkezés és a portfólióvédés között több mint hat hónap telik el.
(7) Amennyiben a munkakör részét képezi foglalkozás, tanóra megtartása, a minősítő bizottság a pedagógus legalább
kettő foglalkozását meglátogatja, amelyet szakmai megbeszélés követ. A  portfólióvédés alkalmával a  pedagógus
bemutatja saját önértékelését, és válaszol a bizottság tagjainak kérdéseire.
(8) A minősítési eljárás során a minősítő bizottság
a) áttekinti és értékeli a  pedagógus által feltöltött portfóliót, az  intézményi önértékelés pedagógusra
vonatkozó részeit, valamint az  országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés során a  látogatott foglalkozásokra
vonatkozó megállapításokat és az  országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés összegző értékelését, ennek
során az 1. mellékletben foglaltak szerint kiemelten figyelembe veszi a 8. § (3) bekezdésében meghatározott
pedagóguskompetenciákat és tevékenységeket,
b) értékeli a meglátogatott foglalkozást és a portfólióvédést, valamint
c) elkészíti az összegző értékelést, amelyet feltölt az OH által kialakított és üzemeltetett informatikai támogató
rendszerbe.
 (9) A  minősítési eljárás eredményeként a  pedagógus „Megfelelt” minősítést kap, ha az  értékelés alapján legalább
hetvenöt százalékot ért el.
 (10) A „Megfelelt” minősítés alapján a pedagógust a Pedagógus II. fokozatba be kell sorolni.
4. § (1) A Pedagógus II. fokozatba besorolt pedagógus
a) a pedagógus-szakvizsga és
b) a Pedagógus II. fokozatba történt besorolását követően hat év szakmai gyakorlat
megszerzése után a Mesterpedagógus fokozatba lépéshez szükséges minősítési eljárásban vehet részt.
(2) A  Mesterpedagógus fokozatba lépéshez szükséges minősítési eljárás eredményeként a  következő döntések
hozhatók:
a) „Mesterpedagógus fokozatba lép” vagy
b) „Pedagógus II. fokozatban marad”.
(3) A  minősítési eljárás befejezésétől számított további két év szakmai gyakorlat megszerzése után a  minősítési
eljárás megismételhető, ha a  Mesterpedagógus fokozatba lépéshez szükséges minősítési eljárás a  (2)  bekezdés
b) pontjában foglalt eredménnyel zárult. E rendelkezést alkalmazni kell akkor is, ha a megismételt minősítési eljárás
sikertelen volt.
(4) Azt a  Pedagógus II. fokozatba besorolt pedagógust, aki a  minősítési eljárás eredményeként ”Mesterpedagógus
fokozatba lép” minősítést kapott, Mesterpedagógus fokozatba kell besorolni.
(5) Az  a  Mesterpedagógus fokozatba besorolt pedagógus, aki az  országos pedagógiai-szakmai ellenőrzésben,
a  pedagógusok minősítő vizsgáján vagy minősítési eljárásában szakértőként vesz részt vagy szaktanácsadói
feladatokat lát el, munkaidő-kedvezményben részesül. A  neveléssel-oktatással lekötött munkaideje nem lehet
több heti tizennyolc óránál – óvodapedagógus esetén huszonöt óránál –, továbbá tanítási hetenként legalább
egy tanítási napra a munkahelyén történő munkavégzés alól mentesíteni kell annak érdekében, hogy a szakértői,
szaktanácsadói feladatok ellátásában részt tudjon venni.
(6) Az a Mesterpedagógus fokozatba besorolt pedagógus, aki az (5) bekezdésben meghatározott feladatok ellátásában
nem vesz részt, a kötött munkaidőnek neveléssel-oktatással le nem kötött részében heti két órában
a) ellátja a pedagógusjelölt, gyakornok szakmai segítését,
b) részt vesz a  közneveléssel összefüggő szakmai, tartalmi-tantervi, pedagógiai-módszertani fejlesztésekben,
kutatásokban, intézményi dokumentumok, belső képzések szervezésében és megtartásában, valamint
c) részt vesz a  tanulóknak a  tanév rendjéről szóló miniszteri rendeletben szereplő vagy az  oktatásért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium által meghirdetett és finanszírozott országos
vagy nemzetközi tanulmányi, szakmai, művészeti és sportversenyre történő felkészítésében.
(7) Az  (5)  bekezdés szerinti munkaidő-kedvezményben részesülő pedagógus évente legfeljebb huszonöt alkalommal
bízható meg szakértői, szaktanácsadói feladatok ellátásával.
(8) A  szakértői, szaktanácsadói feladatokat ellátó pedagógus költségtérítésben részesül, melynek mértéke
alkalmanként tízezer forint. A nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot ellátó intézményben szakértői, szaktanácsadói
feladatot ellátó pedagógus számlával igazolt, jogos költségeinek megtérítésére tarthat igényt.
5. § (1) Az  a  legalább Pedagógus II. fokozatba besorolt – a  munkakör ellátásához szükséges végzettséghez és
szakképzettséghez kapcsolódó szakterületen szerzett tudományos fokozattal, valamint doktori cselekmény alapján
szerzett doktori címmel rendelkező – pedagógus, aki rendszeres szakmai publikációs tevékenységet folytat,
valamint legalább két minősítési eljárásban sikeresen részt vett, a  Pedagógus II. fokozatba történt besorolását
követően hat év szakmai gyakorlat megszerzése után kezdeményezheti a Kutatótanár fokozatba történő átsorolását
a  munkáltatónál. A  munkáltató a  kérelmet továbbítja a  megyei, fővárosi kormányhivatalnak (a  továbbiakban:
kormányhivatal), amely megvizsgálja, hogy a  pedagógus megfelel-e a  Kutatótanár fokozatba történő besorolás
feltételeinek, valamint szükség szerint megszervezi a minősítési eljárást. A munkáltató a kormányhivatal igazolása
alapján átsorolja a pedagógust.
(2) A 4. § (5), valamint (7) és (8) bekezdésében foglaltakat a Kutatótanár fokozatba besorolt pedagógusra is alkalmazni
kell, amennyiben az  országos pedagógiai-szakmai ellenőrzésben, vagy a  pedagógusok minősítő vizsgáján vagy
minősítési eljárásában szakértőként vesz részt vagy szaktanácsadói feladatokat lát el.
(3) Kutatótanár fokozatba az összes köznevelési intézményben pedagógus munkakörben foglalkoztatottak legfeljebb
egy százaléka sorolható be.
2. A gyakornoki idő és a mentor 6. § (1) Az  intézményvezető kijelöli a  szakmai vezetőt (a  továbbiakban: mentor), aki segíti a  gyakornokot a  köznevelési
intézményi szervezetbe történő beilleszkedésben és a  pedagógiai-módszertani feladatok gyakorlati
megvalósításában. A mentor legalább félévente írásban értékeli a gyakornok tevékenységét, és az értékelést átadja
az intézményvezetőnek és a gyakornoknak.
(2) A  mentor támogatja a  gyakornokot az  általa ellátott pedagógus-munkakörrel kapcsolatos tevékenységében,
e körben segíti
a) az iskola helyi tantervében és pedagógiai programjában, az  óvoda, a  kollégium pedagógiai programjában
a munkaköri feladataira vonatkozó előírások értelmezésében és szakszerű alkalmazásában,
b) a tanítási (foglalkozási) órák felépítésének, az alkalmazott pedagógiai módszereknek, tanításhoz alkalmazott
segédleteknek, tankönyveknek, taneszközöknek (foglalkozási eszközöknek) a célszerű megválasztásában,
c) a tanítási (foglalkozási) órák előkészítésével, megtervezésével és eredményes megtartásával kapcsolatos
írásbeli teendők ellátásában, valamint
d) a minősítő vizsgára való felkészülésében.
(3) A  mentor szükség szerint, de negyedévenként legalább egy, legfeljebb négy alkalommal látogatja a  gyakornok
tanítási (foglalkozási) óráját, és ezt követően óramegbeszélést tart, továbbá, amennyiben a  gyakornok igényli,
hetente konzultációs lehetőséget biztosít számára.
3. A minősítő vizsga és a minősítési eljárás lefolytatása
7. § (1) A  minősítő vizsga és a  minősítési eljárás minősítő bizottság előtt folyik. A  minősítő bizottság elnöke
a  kormányhivatal által delegált, Mesterpedagógus fokozatba sorolt, az  Országos szakértői névjegyzéken
pedagógiai-szakmai ellenőrzés (tanfelügyelet) vagy pedagógusminősítés szakterületen szereplő köznevelési
szakértő, aki a külön jogszabályban foglaltak szerinti felkészítésben vett részt.
(2) A minősítő bizottság tagjai:
a) minősítő vizsga esetében
aa) a  pedagógusképző felsőoktatási intézmény Tanárképzési Központjának javaslatára az  intézmény
oktatója vagy gyakorlóiskolájának, gyakorlóóvodájának, gyakorlókollégiumának legalább
Pedagógus II. fokozatba sorolt alkalmazottja, aki a  külön jogszabályban foglaltak szerinti
felkészítésben vett részt,
ab) a  pedagógust alkalmazó köznevelési intézmény vezetője vagy az  általa megbízott pedagógusszakvizsgával rendelkező magasabb vezetői, vezetői megbízással rendelkező alkalmazott,
b) minősítési eljárás esetében
ba) a kormányhivatal által delegált, az Országos szakértői névjegyzéken pedagógiai-szakmai ellenőrzés
(tanfelügyelet) és pedagógusminősítés szakterületen szereplő köznevelési szakértő, aki a  külön
jogszabályban foglaltak szerinti felkészítésben vett részt vagy pedagógusképző felsőoktatási
intézmény oktatója vagy gyakorlóiskolájának, gyakorlóóvodájának, gyakorlókollégiumának
legalább Pedagógus II. fokozatba sorolt alkalmazottja, aki a  külön jogszabályban foglaltak szerinti
felkészítésben részt vett,
bb) a  pedagógust alkalmazó köznevelési intézmény vezetője vagy az  általa megbízott pedagógusszakvizsgával rendelkező alkalmazott, az intézményvezető minősítési eljárása esetében a fenntartó
képviselője, valamint
c) Kutatótanár fokozatba történő besorolásra irányuló minősítési eljárás esetében a  b)  pontban foglaltakon
kívül a Magyar Tudományos Akadémia delegáltja.
(3) Egyházi intézményben a  minősítő vizsga és a  minősítési eljárás során a  felsőoktatási intézmény által delegált
köznevelési szakértőt a  bevett egyházi intézményfenntartó kéri fel. A  köznevelési szakértőt a  bevett egyházi
intézményfenntartó által fenntartott pedagógiai-szakmai szolgáltató intézmény jelöli ki, ha az  egyházi fenntartó
a  miniszterrel köznevelési szerződést kötött az  általa fenntartott pedagógiai-szakmai szolgáltató intézményre
vonatkozóan.
(4) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti felsőoktatási intézményt, gyakorlóintézményt a  kormányhivatal a  köznevelési
intézménytől való földrajzi távolság figyelembevételével jelöli ki.
(5) Csak magasabb fokozatba tartozó, azonos munkakörben dolgozó pedagógus vehet rész az alacsonyabb fokozatba
besorolt pedagógus minősítési eljárásában.
(6) A  tanár minősítési eljárása esetén a  minősítő bizottság egyik tagjának szakképzettsége azonos kell, hogy legyen
az  értékelt tanárnak a  minősítés tanévében legnagyobb óraszámban tanított tantárgya tanítására jogosító
szakképzettségével.
8. § (1) A portfólió egy olyan dokumentumgyűjtemény, amely alapján végigkísérhető a pedagóguskompetenciák fejlődése,
a pedagógus szakmai útja, tevékenysége, nehézségei és sikerei egyrészt a tények tükrében, másrészt a pedagógus
reflexiói, értelmezése alapján. A portfólió tartalmazza:
a) a szakmai önéletrajzot,
b) a nevelő-oktató munka dokumentumait, különösen legalább tíz tanóra, foglalkozás kidolgozott és utólagos
reflexiókkal ellátott óratervét,
c) a pedagógiai szakmai és egyéb tevékenységek bemutatását, dokumentumait,
d) önálló alkotói, művészeti tevékenységek bemutatását, dokumentumait,
e) a pedagógust foglalkoztató intézmény intézményi környezetének rövid bemutatását, valamint
f ) a szakmai életút értékelését.
(2) A  minősítési eljárás során a  pedagógus értékelésének elemei, az  értékelés szempontjai
a pedagóguskompetenciákhoz kapcsolódnak, indikátorok meghatározásával.
(3) A köznevelési intézményben alkalmazott pedagógus értékelésének elemei, a pedagóguskompetenciák:
a) szakmai feladatok, szaktudományos, szaktárgyi, tantervi tudás,
b) pedagógiai folyamatok, tevékenységek tervezése és a megvalósításukhoz kapcsolódó önreflexiók,
c) a tanulás támogatása,
d) a tanuló személyiségének fejlesztése, az  egyéni bánásmód érvényesülése, a  hátrányos helyzetű, sajátos
nevelési igényű vagy beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek, tanuló többi
gyermekkel, tanulóval együtt történő sikeres neveléséhez, oktatásához szükséges megfelelő módszertani
felkészültség,
e) a tanulói csoportok, közösségek alakulásának segítése, fejlesztése, esélyteremtés, nyitottság a  különböző
társadalmi-kulturális sokféleségre, integrációs tevékenység, osztályfőnöki tevékenység,
f ) pedagógiai folyamatok és a tanulók személyiségfejlődésének folyamatos értékelése, elemzése,
g) kommunikáció és szakmai együttműködés, problémamegoldás, valamint
h) elkötelezettség és szakmai felelősségvállalás a szakmai fejlődésért.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti pedagógus értékelési elemeket, pedagóguskompetenciákat a  pedagógiai szakszolgálati
intézményben és a pedagógiai-szakmai szolgáltató intézményben pedagógus-munkakörben, pedagógiai szakértő,
pedagógiai előadó munkakörben foglalkoztatottak vonatkozásában azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy csak
a  munkakörük ellátásával összefüggésben értelmezhető pedagógus értékelési elemek, pedagóguskompetenciák
kerülnek figyelembevételre.
(5) A  minősítő vizsga és minősítési eljárás során használt kérdőívek, értékelőlapok, megfigyelési, önértékelési
szempontok, feldolgozási segédletek és szempontsorok (a  továbbiakban együtt: pedagógusértékelési eszközök)
egységesek és nyilvánosak.
(6) A portfólió részletes követelményeit, a tartalmi elemekhez elvárt dokumentumok listáját az OH dolgozza ki, és teszi
közzé az OH honlapján. A pedagógusértékelési eszközöket az OH dolgozza ki, és a miniszter hagyja jóvá.
9. § (1) A Mesterpedagógus vagy Kutatótanár fokozat elérésére jelentkező pedagógus a  jelentkezéssel egyidejűleg feltölti
a portfólióját az OH által kialakított és üzemeltetett informatikai támogató rendszerbe. A pedagógus módosíthatja
portfólióját, ha a jelentkezés és a portfólióvédés között több mint hat hónap telik el.
(2) A  portfólióvédés alkalmával az  értékelt pedagógus bemutatja saját önértékelését, és válaszol a  bizottság
tagjainak kérdéseire. Amennyiben a  munkakör részét képezi foglalkozás, tanóra megtartása, a  minősítő bizottság
a pedagógus legalább egy foglalkozását meglátogatja, amelyet szakmai megbeszélés követ.
(3) A Mesterpedagógus és Kutatótanár fokozat eléréséhez szükséges minősítési eljárás során a minősítő bizottság
a) áttekinti a  pedagógus által feltöltött portfóliót, az  intézményi önértékelés pedagógusra vonatkozó
részeit, valamint az  országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés során látogatott foglalkozások tapasztalatait
és az  országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés összegző értékelését, amelynek során felhasználja
a  kapott információkat, és az  1.  mellékletben foglaltak szerint kiemelten figyelembe veszi a  4.  §
(5) és (6)  bekezdésében felsorolt tevékenységeket, intézményvezető, intézményegység-vezető és
vezetőpedagógus esetében a vezetői tevékenységet, valamint
b) értékeli a  portfólióvédést, és elkészíti az  összegző értékelést, amelyet feltölt az  OH által kialakított és
üzemeltetett informatikai támogató rendszerbe.
(4) A minősítési eljárás eredménye akkor „Megfelelt”, ha a pedagógus az értékelés során legalább nyolcvanöt százalékot
ér el.
(5) A minősítő vizsga és a minősítési eljárás szempontjainak való megfelelést a minősítő bizottság tagjai egyenként és
összességükben az 1. mellékletben meghatározott súlyozási szabályok alapján, egymástól függetlenül értékelik.
(6) A  kormányhivatal az  OH által meghatározott formai és tartalmi előírások alapján minden év június 30-áig
beszámolót küld az  OH-nak a  pedagógus minősítő vizsgák és minősítési eljárások tapasztalatairól. Ez  alapján
az OH minden év július 31-éig jelentést készít a miniszter részére, amelyben javaslatot tehet a pedagógusértékelési
eszközök módosítására.
4. A minősítő vizsgára és a minősítési eljárásra történő jelentkezés, a minősítő vizsga
és a minősítési eljárás, a minősítő bizottságok munkájának szervezése, a minősítés díja
10. § (1) A miniszter minden év február utolsó napjáig közzéteszi a következő naptári évre vonatkozó minősítési keretszámot
és a minősítési tervbe történő felvétel különös feltételeit.
(2) A  miniszter a  minősítési keretszámot a  pedagógus minősítő vizsgák és a  minősítési eljárások lebonyolításához
az adott évben rendelkezésre álló személyi és tárgyi feltételek, valamint a központi költségvetési keret biztosította
lehetőségek figyelembevételével határozza meg.
(3) A  pedagógus a  munkáltató véleményének kikérése után – figyelembe véve az  (1)  bekezdésben meghatározott
feltételeket – az adott év március 31-éig kezdeményezi a minősítését a kormányhivatalnál, megjelölve a minősítés
során az  elérni kívánt fokozatot. A  beérkezett kérelmeket a  kormányhivatal április 10-éig továbbítja az  OH-nak.
A gyakornok jelentkezéséről az intézményvezető gondoskodik a 2. § (2) bekezdésében meghatározott határidőkre
figyelemmel.
(4) A miniszter az OH javaslata alapján elkészített minősítési tervben minden év április 30-áig dönt a következő évben
minősítő vizsgán, minősítési eljárásban részt vevő pedagógusokról. A  miniszter a  pedagógust és munkáltatóját
a döntés meghozatalát követően, legkésőbb május 31-éig értesíti.
(5) A  minősítési tervbe fel kell venni azt a  gyakornokot, aki minősítő vizsgára jelentkezett, valamint – az  Nkt.
97.  §  (19)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – azt a  pedagógust, akinek a  minősítési eljárásban e  rendelet
szerint kötelező a  részvétele. A  kötelező minősítésben részt vevők felvételét követően fennmaradó, illetve
az  időközben –  a  foglalkoztatási jogviszonyuk megszűnésére vagy szünetelésére tekintettel – kiesett jelentkezők
miatt felszabaduló minősítési keretszám elosztása megyénként és munkakörönként arányosan, a  jelentkezők
szakmai gyakorlatának és a különös feltételeknek történő megfelelés figyelembevételével folyamatosan történik.
(6) Abban az  esetben, ha a  köznevelési intézmény fenntartója valamely megyében vagy a  fővárosban az  országos
átlagos intézményi és pedagógus eloszlástól eltérően az  országos átlagot meghaladó mértékben tart fenn
köznevelési intézményt, az  (5)  bekezdés alkalmazása során erre a  tényre a  köznevelési intézményében
foglalkoztatott pedagógusok minősítési eljárásba történő bevonása során figyelemmel kell lenni.
(7) A minősítési tervben szereplő pedagógusok minősítésére a jelentkezést követő naptári évben kerül sor.
 (8) A  munkáltató, illetve a  tagintézmény köteles a  jelentkező minősítési vizsgán, minősítő eljárásban való részvételét
biztosítani. A minősítési vizsgán, illetve eljárásban való részvétel idejét munkaidőként kell figyelembe venni.
11. § (1) A kormányhivatal az érintett fenntartóval együttműködve, a minősítés szervezését támogató informatikai rendszer
segítségével kiválasztja a minősítő bizottság tagjait.
(2) A minősítő bizottság tagjait – az  intézményvezető kivételével – a kormányhivatal július 31-éig kéri fel a következő
évben lefolytatásra kerülő minősítési eljárásra.
(3) A minősítő vizsga és a minősítési eljárás módszerei:
a) a portfólió előzetes vizsgálata,
b) a  pedagógus által tartott foglalkozás látogatása, értékelése, megbeszélése,
c) az országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés során látogatott foglalkozások tapasztalatainak megismerése,
d) az országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés összegző értékelésének elemzése,
e) az intézményi önértékelés adott pedagógusra vonatkozó elemeinek megismerése,
f ) az információk értékelése, felkészülés a védés lebonyolítására, valamint
g) a portfólióvédés lebonyolítása.
12. § (1) A  minősítő vizsga és a  minősítési eljárás – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  gyakornok, illetve pedagógus
számára díjtalan. A díjat az állam viseli.
(2) A megismételt minősítő vizsga, a megismételt, továbbá a nem kötelező minősítési eljárás díja a kötelező legkisebb
alapbér (minimálbér) hetven százaléka, amelyet az  eljárás kezdeményezőjének a  vizsgát, a  minősítési eljárást
szervező intézmény Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára kell befizetnie a  vizsgaszervező, a  minősítési
eljárást szervező által kiállított számla alapján.
5. A szakmai gyakorlati idő számítása, az átsorolás időpontja
13. § (1) A magasabb fokozatba történő előrelépéshez szükséges szakmai gyakorlat
a) pedagógus-munkakörben,
b) pedagógiai szakértő, pedagógiai előadó munkakörben közalkalmazotti jogviszonyban vagy
munkaviszonyban,
c) óraadói megbízásra szóló polgári jogi jogviszony keretében,
d) az Európai Iskolákban pedagógus-munkakörben munkaviszonyban,
e) pedagógus-képzést folytató felsőoktatási intézményben folytatott oktatói tevékenységgel, vagy
f ) a  miniszter igazolása alapján közszolgálati jogviszony keretében köznevelés országos irányításával
összefüggő munkakörben
eltöltött szakmai tevékenységgel szerezhető meg. (2) A  szakmai gyakorlat időtartamába nem számít be a  foglalkoztatási jogviszony esetén a  fizetés nélküli szabadság
harminc napot meghaladó időtartama, továbbá a  jogviszonyban pedagógus-munkakörben eltöltött idő, ha
a pedagógus foglalkoztatása nem érte el a munkakörre megállapított heti neveléssel-oktatással lekötött munkaidő
huszonöt százalékát.
(3) A magasabb fokozatba történő besorolásra a sikeres minősítő vizsgát vagy minősítést követő év első napjával kerül
sor.
14. § (1) Ha a pedagógus-munkakörre létesített foglalkoztatási jogviszony esetén a fizetés nélküli szabadság a harminc napos
időtartamot meghaladja, a  minősítési eljárás a  harminc napot meghaladó fizetés nélküli szabadság megszűnését
követően kezdeményezhető.
(2) Ha a  pedagógus-munkakörre létesített foglalkoztatási jogviszony megszűnik, a  minősítési eljárás a  pedagógusmunkakörre létesített újabb foglalkoztatási jogviszony létesítését követően csak a  pedagógus-munkakörre
létesített foglalkoztatási jogviszony megszűnése és ismételt létesítése között eltelt idő, de legfeljebb két év után
kezdeményezhető.
(3) A  legalább hat év nem pedagógus-munkakörben szerzett szakmai gyakorlattal rendelkező és pedagógusmunkakörre foglalkoztatási jogviszonyt létesítő személy mentesül az  előmeneteli rendszer gyakornoki szakasza
követelményeinek teljesítése alól, és Pedagógus I. fokozatba kerül besorolásra.
15. § Az 1–14. §-ban foglaltakat alkalmazni kell
a) a pedagógiai-szakmai szolgáltatást nyújtó intézményben pedagógiai szakértő, pedagógiai előadó, valamint
b) a gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvény hatálya alá tartozó intézményben
pedagógus-munkakörben
foglalkoztatott tekintetében is azzal az  eltéréssel, hogy a  besorolás szerinti fokozat megnevezése igazodik
a munkakör megnevezéséhez.
6. A pedagógusok illetménypótléka megállapításának részletes szabályai 16. § (1) A  magasabb vezetői megbízás megszűnését megelőzően legalább tíz évig intézményvezetői megbízással
rendelkező pedagógus „címzetes igazgatói” címben és pótlékban részesül, amennyiben intézményvezetői
megbízásának lejártát vagy megszűnését követően továbbra is a  korábban általa vezetett intézményben marad.
A pótlék mértéke a volt intézményvezető korábbi vezetői pótlékának huszonöt százaléka.
(2) Osztályfőnöki pótlékra jogosult az  a  pedagógus, aki iskolában osztályfőnöki feladatokat, kollégiumban, alapfokú
művészeti iskolában önálló tanulócsoport-vezetői feladatot lát el.
(3) A munkaközösség-vezetői (tanszakvezetői, tagozatvezetői, szakosztályvezetői) pótlékra az a pedagógus jogosult, aki
intézményi munkaközösség-vezetői (tanszakvezetői, tagozatvezetői, szakosztályvezetői) vagy intézmények közötti
munkaközösség-vezetői (tanszakvezetői, tagozatvezetői, szakosztályvezetői) feladatot lát el.
(4) A tagintézmény-vezető, intézményegység-vezető az intézményvezető-helyettesi pótlék
a) felső határa alapján megállapított pótlékra jogosult, ha a  tagintézmény, intézményegység gyermek-,
tanulólétszáma meghaladja a hétszázötven főt,
b) az  illetményalap harminc százalékának megfelelő pótlékra jogosult, ha a  tagintézmény, intézményegység
gyermek-, tanulólétszáma meghaladja a kettőszázötven főt, de legfeljebb hétszázötven fő,
c) alsó határa alapján megállapított pótlékra jogosult, ha a  tagintézmény, intézményegység gyermek-,
tanulólétszáma legfeljebb kettőszázötven fő.
 (5) A tagintézményvezető-helyettes és az intézményegységvezető-helyettes az intézményvezető-helyettesi pótlék alsó
határa alapján megállapított pótlékra jogosult.
 (6) Nemzetiségi pótlékra az a pedagógus jogosult, aki nemzetiségi nyelvű óvodában, iskolában, kollégiumban állandó
jelleggel, neveléssel-oktatással lekötött munkaidejének legalább ötven százalékában nemzetiségi anyanyelven
nevelő, oktató munkát végez. E pótlékra jogosult az a pedagógus is, aki óvodában, iskolában siket vagy nagyothalló
gyermekek, tanulók nevelésénél, oktatásánál a  jelnyelvet is alkalmazza, feltéve, hogy rendelkezik a  szakértő
jeltolmács vagy fordító jeltolmács szakképzettséggel.
(7) Gyógypedagógiai pótlékra az  a  pedagógus jogosult, aki sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók óvodai
nevelését, iskolai nevelés-oktatását, kollégiumi nevelését vagy fejlesztő nevelés-oktatását a  szakértői bizottság
szakvéleményében foglaltak szerint végzi, feltéve, ha kizárólag sajátos nevelési igényű gyermekekkel, tanulókkal
foglalkozik, vagy ha az  általa felkészített sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók aránya az  intézményben
a nevelési év, tanév első napján eléri a harminchárom százalékot.
(8) A  nehéz körülmények között végzett munkáért járó pótlékra az  a  pedagógus jogosult, aki olyan köznevelési
intézményben dolgozik, amely a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve
az  országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló
kormányrendelettel kiadott jegyzékben a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott
települések között szereplő községben található.
(9) A  pedagógus számára jogszabályban meghatározottak szerint az  (1)–(8)  bekezdésben meghatározott pótlékokon
felül további pótlék is megállapítható.
7. A pedagógusok munkaidejének beosztása 17. § (1) A pedagógus számára a kötött munkaidőnek neveléssel-oktatással le nem kötött részében
 1. foglalkozások, tanítási órák előkészítése,
 2. a gyermekek, tanulók teljesítményének értékelése,
 3. az intézmény kulturális és sportéletének, versenyeknek, a szabadidő hasznos eltöltésének megszervezése,
 4. a tanulók nevelési-oktatási intézményen belüli önszerveződésének segítésével összefüggő feladatok
végrehajtása,
 5. előre tervezett beosztás szerint vagy alkalomszerűen gyermekek, tanulók – tanórai és egyéb foglalkozásnak
nem minősülő – felügyelete,
 6. a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésével kapcsolatos feladatok végrehajtása,
 7. a gyermek- és ifjúságvédelemmel összefüggő feladatok végrehajtása,
 8. eseti helyettesítés,
 9. a pedagógiai tevékenységhez kapcsolódó ügyviteli tevékenység,
10. az intézményi dokumentumok készítése, vezetése,
11. a szülőkkel történő kapcsolattartás, szülői értekezlet, fogadóóra megtartása,
12. osztályfőnöki munkával összefüggő tevékenység,
13. pedagógusjelölt, gyakornok szakmai segítése, mentorálása,
14. a nevelőtestület, a szakmai munkaközösség munkájában történő részvétel,
15. munkaközösség-vezetés,
16. az intézményfejlesztési feladatokban való közreműködés,
17. környezeti neveléssel összefüggő feladatok ellátása,
18. iskolai szertár fejlesztése, karbantartása,
19. hangszerkarbantartás megszervezése,
20. különböző feladatellátási helyekre történő alkalmazás esetében a köznevelési intézmény telephelyei közötti
utazás, valamint
21. a pedagógiai program célrendszerének megfelelő, az  éves munkatervben rögzített, tanórai vagy egyéb
foglalkozásnak nem minősülő feladat ellátása
rendelhető el. (2) Egyéb foglalkozás a tantárgyfelosztásban tervezhető, rendszeres nem tanórai foglalkozás, amely
a) szakkör, érdeklődési kör, önképzőkör,
b) sportkör, tömegsport foglalkozás,
c) egyéni vagy csoportos felzárkóztató, fejlesztő foglalkozás,
d) egyéni vagy csoportos tehetségfejlesztő foglalkozás,
e) napközi,
f ) tanulószoba,
g) tanulást, iskolai felkészülést segítő foglalkozás,
h) pályaválasztást segítő foglalkozás,
i) közösségi szolgálattal kapcsolatos foglalkozás,
j) diákönkormányzati foglalkozás,
k) felzárkóztató, tehetség-kibontakoztató, speciális ismereteket adó egyéni vagy csoportos, közösségi
fejlesztést megvalósító csoportos, a  szabadidő eltöltését szolgáló csoportos, a  tanulókkal való törődést és
gondoskodást biztosító egyéni, a  kollégiumi közösségek működésével összefüggő csoportos kollégiumi,
valamint szakkollégiumi foglalkozás,
l) tanulmányi szakmai, kulturális verseny, házi bajnokság, iskolák közötti verseny, bajnokság, valamint
m) az iskola pedagógiai programjában rögzített, a  tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy
csoportfoglalkozás
lehet. (3) A  pedagógus a  kötött munkaidőben köteles a  nevelési-oktatási intézményben, pedagógiai szakszolgálati
intézményben tartózkodni, kivéve, ha kizárólag az intézményen kívül ellátható feladatot lát el. A kollektív szerződés,
ennek hiányában a  munkáltató határozza meg, hogy melyek azok a  feladatok, amelyeket a  pedagógusnak
a nevelési-oktatási intézményben, pedagógiai szakszolgálat intézményében, és melyek azok a feladatok, amelyeket
az intézményen kívül lehet teljesítenie.
(4) A neveléssel-oktatással lekötött munkaidejét meghaladóan a pedagógusnak további tanórai és egyéb foglalkozás
megtartása akkor rendelhető el, ha
a) a munkakör nincs betöltve, a pályázati eljárás idejére,
b) a munkakör nincs betöltve, és az  álláshelyre kiírt nyilvános pályázat sikertelen volt, feltéve, hogy
a munkaközvetítési eljárás sikertelen maradt, és a pedagógusok állandó helyettesítési rendszerében sem áll
rendelkezésre megfelelő szakember vagy
c) a betöltött munkakör feladatainak ellátása betegség, baleset vagy egyéb ok miatt váratlanul lehetetlenné
vált.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározottak alapján az  egy pedagógusnak elrendelhető tanórai és egyéb foglalkozások
száma egy tanítási napon a kettő, egy tanítási héten a hat órát nem haladhatja meg. A neveléssel-oktatással lekötött
munkaidő felső határa felett eseti helyettesítés a  (4) bekezdésben foglaltak alapján rendelhető el, egy pedagógus
számára tanítási évenként legfeljebb harminc tanítási napra.
(6) Azokban a kollégiumokban, amelyekben a pedagógiai felügyelői munkakör nem került bevezetésre, a pedagógus
neveléssel-oktatással lekötött munkaideje heti harminc, gyakorló kollégiumban és fogyatékos tanulók
kollégiumában heti huszonhat óra, amely teljesíthető az  iskolai vagy kollégiumi foglalkozáson részt nem vevő
tanulók – étkezési, alvási és a heti pihenőnapon, munkaszüneti napon teljesített ügyeleti időn kívüli – folyamatos
pedagógiai felügyeletének ellátásával is. Ebben az  esetben a  kollégiumi pedagóguslétszám meghatározásánál
figyelembe kell venni a  tanulók nemenként és épületenként megadott létszámát, a  kollégiumi foglalkozási időn
kívül nemenként és épületenként átlagosan 100, legfeljebb 120 fős tanulói csoporthoz egy pedagógussal számolva.
(7) Az  intézményvezető az  órarend és a  munkatervben meghatározott feladatok alapján az  intézményben
foglalkoztatott pedagógusok vonatkozásában munkaidő-nyilvántartást vezet, és a munkavégzést havonta igazolja.
(8) Az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott iskola intézményvezetője az  iskolai tantárgyfelosztást
a területileg illetékes tankerület vezetőjével egyeztetve készíti el.
18. § A szakszervezetek tisztségviselőit, továbbá a  Közalkalmazotti Tanács tagjait és elnökét megillető munkaidőkedvezményt a  pedagógus kötött munkaidejének terhére kell kiadni oly módon, hogy a  munkaidő-kedvezmény
nyolcvan százaléka a neveléssel-oktatással lekötött munkaidőre, húsz százaléka a neveléssel-oktatással lekötött idő
felső határa feletti kötött munkaidőre essen.
19. § (1) A köznevelési intézmény munkatervében – az intézményi feladatokkal összhangban – meg kell tervezni
a) középiskola esetén a  középszintű és az  emelt szintű érettségi vizsga és a  szakmai vizsga vizsgáztató
bizottságainak munkájában részt vevő, továbbá a  pedagógusok minősítésében és az  országos-pedagógiai
szakmai ellenőrzésben, a szaktanácsadói feladatokban közreműködő,
b) szakiskola esetén a szakmai vizsga vizsgáztató bizottságainak munkájában részt vevő,
c) a pedagógusok minősítésében és az országos-pedagógiai szakmai ellenőrzésben közreműködő
pedagógusok várható munkaidő-beosztását oly módon, hogy az érintettek részt tudjanak venni a felsorolt feladatok
végrehajtásában.
(2) A középszintű és emelt szintű érettségi vizsga és a szakmai vizsga napjait, továbbá a minősítésben és az országospedagógiai szakmai ellenőrzésben történő részvétel napjait a  munkatervben a  közreműködő pedagógusok
tekintetében tanítás nélküli munkanapként kell megtervezni.
(3) A  munkáltató a  munkatervben meghatározott feladatok elosztása során az  egyenlő bánásmód követelményét
köteles megtartani. Ennek érdekében a tanítás elrendelésénél, és az egyéb feladatok szétosztásánál biztosítani kell
az arányos és egyenletes feladatelosztást a nevelőtestület tagjai között.
8. Az alkotói szabadság igénybevételének részletes szabályai 20. § (1) Az  alkotói szabadság a  kormányhivatal által kijelölt köznevelési szakértőnek a  pedagógus szakmai munkatervére
vonatkozó javaslatára, a munkáltató engedélye alapján vehető igénybe.
(2) Az  Nkt. 65.  § (6)  bekezdésében foglalt tíz év számításánál a  pedagógus-, pedagógiai szakértő, pedagógiai
előadó munkakörben eltöltött időt lehet figyelembe venni. A  minősítő bizottság ellenőrzi a  munkatervben
megfogalmazottak teljesítését.
(3) A fizetés nélküli alkotói szabadság tartamába az  igénybevétel évében járó alap- és pótszabadság nem számítható
be.
(4) Az alkotói szabadság idején a pedagógus legfeljebb a fizetés nélküli szabadságot megelőző utolsó havi illetménye
pótlékok nélkül számított összegének mértékéig állami ösztöndíjat kaphat.
III. FeJezet
A KözneVeLésI IntézményeK VezetőI 9. Magasabb vezetői és vezetői megbízások köre
21. § A köznevelési intézményben – az intézmény gazdálkodási jogosítványaitól függetlenül –
a) magasabb vezetői megbízásnak minősül:
aa) a  miniszter, az  országos, területi nemzetiségi önkormányzat közgyűlése, a  települési nemzetiségi
önkormányzat, a  települési önkormányzat képviselő-testülete, a  fenntartó vezetője vagy
megbízottja által adott intézményvezetői megbízás,
ab) a tagintézményvezetői megbízás,
ac) az intézményegység-vezetői megbízás,
ad) az intézményvezető-helyettesi megbízás,
ae) az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény kivételével
a gazdasági, az ügyviteli, a műszaki, a személyzeti intézményvezető-helyettesi megbízás,
b) vezetői megbízásnak minősül:
ba) a tagintézményvezető-helyettesi megbízás,
bb) az intézményegységvezető-helyettesi megbízás,
bc) a gazdasági, az ügyviteli, a műszaki, a személyzeti vezetői megbízás.
10. Az intézményvezetői pályázati eljárás lebonyolításának részletes szabályai, a pályáztató feladatai
22. § (1) A  21.  §-ban rögzített magasabb vezetői, vezetői megbízást – a  (2)  bekezdésben meghatározottak
figyelembevételével – az év során bármikor, öt évre kell adni. A határozott idő lejártát követően a közalkalmazott
– az  Nkt. 67.  § (7)  bekezdésében foglalt kivétellel – az  e  §-ban meghatározott eljárás lefolytatásával ismételten
megbízható magasabb vezetői, vezetői feladat ellátásával.
(2) Ha a  nevelési-oktatási intézményben az  intézményvezetői megbízás utolsó napja nem a  július 1-jétől
augusztus 15-ig terjedő időszakra esik, a  megbízás lejártának időpontját akkor is erre az  időszakra kell adni, ha
az  (1)  bekezdésben meghatározottak alapján a  határidő egyébként ennél az  időpontnál legfeljebb hat hónappal
korábban vagy később járna le.
(3) Az Nkt. 67. § (7) bekezdésében foglaltak szerinti nyilvános pályázat kiírása nélküli magasabb vezetői megbízás akkor
adható, ha azzal a nevelőtestület legalább kétharmada egyetért.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott esetben a  fenntartói írásbeli kezdeményezés nevelőtestületnek történő
átadásától számított legalább tizenöt napot kell biztosítani a nevelőtestületi egyetértő nyilatkozat megadására.
(5) Az intézményvezetői pályázati eljárás előkészítésével összefüggő feladatokat – ide nem értve a pályázati feltételek
meghatározását – az  állami intézményfenntartó központ vezetője, a  köznevelési intézményt fenntartó települési
önkormányzat jegyzője, más fenntartó esetén a  megbízási jogkör gyakorlójának megbízottja (a  továbbiakban:
pályáztató) látja el.
(6) Az  intézményvezetői magasabb vezetői megbízásra irányuló pályázati felhívást – a  közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 20/A. § (4) bekezdésében meghatározottakon túl – a miniszter
által vezetett minisztérium hivatalos lapjában is közzé kell, egyéb magasabb vezetői, vezetői megbízás esetén közzé
lehet tenni. A  pályázat benyújtásának határidejét ezekben az  esetekben is a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
internetes oldalán történő közzétételtől kell számítani.
(7) A pályázati felhívásnak a Kjt. 20/A. § (3) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmaznia kell:
a) a munkahely megjelölését,
b) a magasabb vezetői beosztásra történő megbízás időtartamát,
c) a megbízás kezdő napját és megszűnésének időpontját, valamint
d) a beosztáshoz kapcsolódó juttatásokat.
23. § (1) A  pályázati eljárásban biztosítani kell, hogy a  pályázat iránt érdeklődők a  pályázatok elkészítéséhez szükséges
tájékoztatást megkapják, és az intézményt megismerhessék.
(2) A  pályázatnak tartalmaznia kell a  pályázó szakmai önéletrajzát, a  vezetési programját, továbbá a  pályázati
felhívásban megfogalmazott feltételeknek történő megfelelés hitelt érdemlő igazolását, valamint a  pályázó
nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul személyes adatainak a pályázattal kapcsolatos kezeléshez, továbbításához.
(3) A pályáztató a pályázattal kapcsolatos vélemények kialakításához – a pályázatnak a nevelőtestület (szakalkalmazotti
értekezlet) részére történő átadás napját követő első munkanaptól számítva – legalább harminc napot köteles
biztosítani (a továbbiakban: véleményezési határidő).
(4) A nevelőtestület (szakalkalmazotti értekezlet) az Nkt. 70. § (2) bekezdés j) pontja alapján a véleményezési határidőn
belül alakíthatja ki szakmai véleményét a  vezetési programról. A  pályázati eljárásban lehetővé kell tenni, hogy
a  nevelőtestület (szakalkalmazotti értekezlet) mellett a  vezetési programról véleményt nyilváníthasson a  Nemzeti
Pedagógus Kar illetékes területi szerve.
(5) A  pályáztató a  pályázattal együtt megküldi a  megbízási jogkör gyakorlójának a  kialakított véleményeket, vagy
tájékoztatja a megbízási jogkör gyakorlóját, ha a jogosultak nem éltek a véleményezési jogukkal.
(6) Az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény esetében az  illetékes tankerületi
igazgató a  pályázattal együtt megküldi az  állami intézményfenntartó központ vezetőjének a  kialakított
véleményeket, vagy tájékoztatja, ha a jogosultak nem éltek a véleményezési jogukkal.
(7) Az  állami intézményfenntartó központ vezetője az  eljárás jogszerűségéről szóló nyilatkozatát, és – több pályázó
esetén – a pályázatok rangsoráról kialakított indokolt javaslatát megküldi a miniszternek.
(8) A pályázatot a véleményezési határidő lejártát követő harminc, ha az elbírálásra váró pályázatok száma a huszonötöt
eléri, hatvan napon belül el kell bírálni. Ha a  megbízási jogkört közgyűlés vagy képviselő-testület gyakorolja,
a pályázatokat a közgyűlés, képviselő-testület részére a véleményezési határidő lejártát követő harmincadik, illetve
hatvanadik napot követő első testületi ülésre be kell nyújtani.
24. § (1) Ha az  intézményvezetői feladatok ellátására kiírt pályázat nem vezetett eredményre, mert nem volt pályázó, vagy
egyik pályázó sem kapott megbízást, vagy ha az intézményvezetői feladatok ellátására szóló megbízás a megbízás
határidejének lejárta előtt megszűnt, a  köznevelési intézmény vezetésével kapcsolatos feladatok ellátására
–  nyilvános pályázat kiírása nélkül – vezetői beosztás ellátására szóló megbízás adható megfelelő feltételekkel
rendelkező személynek. A köznevelési intézmény vezetésével kapcsolatos feladatok újabb nyilvános pályázat kiírása
nélkül, e bekezdésben foglaltak szerint, legfeljebb egy évig láthatók el, a 22. § (2) bekezdésében meghatározottak
figyelembevételével. E  rendelkezések alkalmazásában megfelelő feltétel az  intézményvezetői megbízáshoz
szükséges feltétel.
(2) Új köznevelési intézmény vagy szervezeti és szakmai tekintetben önálló intézményegység, tagintézmény
kialakításakor nyilvános pályázat kiírása nélkül, szervezési feladatok ellátására szóló vezetői megbízás adható.
A megbízás legfeljebb a tevékenység megkezdését követő évre szólhat a 22. § (2) bekezdésében meghatározottak
alkalmazásával.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben szabályozott vezetői megbízást a  miniszter, az  országos, területi nemzetiségi
önkormányzat közgyűlése, a  települési nemzetiségi önkormányzat, a  települési önkormányzat képviselő-testülete,
illetve a  fenntartó vezetője vagy megbízottja adja. A  vezetői megbízáshoz be kell szerezni a  helyi nemzetiségi
önkormányzat egyetértését, ha a köznevelési intézmény a nemzetiségi nevelés-oktatásban részt vevő intézmény.
25. § (1) Az intézményvezetői megbízásnál a szakmai gyakorlatba beszámít
a) a tanügy-irányítási munkakörben,
b) a pedagógiai szakszolgálatban és a pedagógiai-szakmai szolgáltatás ellátását nyújtó munkakörben,
c) szakiskolában és szakközépiskolában a  nem iskolai gyakorlati képzésben szakoktatói vagy gyakorlati
oktatásvezetői munkakörben,
d) művészeti szakiskolában és szakközépiskolában, valamint alapfokú művészeti iskolában a  képzés
szakirányának megfelelő művészeti pályán
eltöltött idő is, ha a  pályázó rendelkezik legalább három év – a  29.  § (3)  bekezdésében meghatározott – szakmai
gyakorlattal.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szakmai gyakorlat időtartamába foglalkoztatási jogviszony esetén nem számít be
a  fizetés nélküli szabadság harminc napot meghaladó időtartama, továbbá a  jogviszony azon időtartama, amikor
a foglalkoztatás nem érte el a teljes munkaidő huszonöt százalékát.
26. § (1) A  nevelési-oktatási intézményben – függetlenül attól, hogy szervezetileg önálló intézményként vagy
intézményegységként, illetve tagintézményként működik – biztosítani kell, hogy az alatt az időszak alatt, amelyben
a gyermekek, tanulók az  intézményben tartózkodnak, a vezetői feladatok ellátása ne maradjon ellátatlanul, ennek
érdekében:
a) a nevelési-oktatási intézmény vezetője és helyettesei közül legalább egyiküknek, vagy
b) ha a nevelési-oktatási intézményben a vezetői megbízással rendelkezők létszáma, illetve a vezetők betegsége
vagy más okból való távolléte nem teszi lehetővé a vezetői feladatok a) pont szerinti ellátását, a köznevelési
intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározott helyettesítési rendben kijelölt
közalkalmazottnak
a nevelési-oktatási intézményben kell tartózkodnia, aki ekként felel a  nevelési-oktatási intézmény biztonságos
működéséért.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti közalkalmazott, munkavállaló felelőssége, intézkedési jogköre – a  szervezeti
és működési szabályzat eltérő rendelkezésének vagy a  munkáltató eltérő írásbeli intézkedésének hiányában –
az  intézmény működésével, a  gyermekek, tanulók biztonságának megóvásával összefüggő, azonnali döntést
igénylő ügyekre terjed ki.
(3) Az  önálló költségvetéssel nem rendelkező intézmény fenntartója, valamint működtetője intézményenként
megtervezi és az  érintett intézmény vezetőjének elektronikus úton megtekinthetővé teszi azt az  összeget, amely
adott költségvetési évben az  intézmény feladatainak az  ellátásához rendelkezésre áll, valamint meghatározza azt
az összeget, amely felett az intézmény vezetőjét közvetlen rendelkezési jog illeti meg.
27. § A 26. § (1) és (2) bekezdése kivételével a 10. alcímet az egyházi és a magánintézményekben nem kell alkalmazni,
amennyiben a munkáltató mellőzi a pályázatot.
IV. FeJezet
A KJt. egyes rendeLKezéseIneK VégrehAJtÁsA A KözneVeLésI IntézményeKben
11. A pályázat és a próbaidő kikötésének mellőzése
28. § (1) Intézményvezetői megbízás esetén az Nkt. 67. § (7) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásakor nem kell
pályázatot kiírni.
(2) Mellőzhető a pályázat kiírása a köznevelési intézményekben a nem az alapfeladat ellátására irányuló munkakörök
esetében. Az  alapfeladat ellátására irányuló munkakör az  Nkt. 4.  § 1.  pontjában meghatározott alapfeladat
ellátásához kapcsolódó, az  Nkt. 3.  mellékletében rögzített pedagógus-munkakör, a  pedagógiai szakértő,
a pedagógiai előadó munkakör.
(3) Mellőzhető a pályázat kiírása abban az esetben, ha a munkakört olyan személlyel kívánják betölteni, akit határozott
időre szóló közalkalmazotti jogviszonyban legalább tíz hónapot foglalkoztattak, feltéve, hogy a korábbi jogviszony
megszűnése és az új jogviszony keletkezése között legfeljebb 183 nap telt el.
(4) A  megüresedett álláshelyekre a  pályázatot a  megüresedéstől számított harminc napon belül ki kell írni, ha
a pályázati kiírás nem mellőzhető.
29. § (1) Ha a közalkalmazotti jogviszonyt pedagógus-munkakörre létesítik, nem köthető ki próbaidő annak, akinek
a) az  oklevélszerzését (záróvizsgát) követő egy éven belüli alkalmazására abban a  köznevelési intézményben
kerül sor, amelyben pedagógusképzést folytató felsőoktatási intézmény hallgatójaként az óvodai gyakorlati
foglalkozását, illetve pedagógiai gyakorlatát részben vagy egészben teljesítette, vagy
b) határozatlan idejű kinevezésére abban az  intézményben kerül sor, amelyben a  kinevezése előtt már
határozott időre foglalkoztatták és az  előző közalkalmazotti jogviszonya megszűnésétől számítva 183 nap
még nem telt el,
feltéve, hogy az a)–b) pontok szerinti foglalkoztatás ideje elérte a négy hónapot.
 (2) Nem köthető ki próbaidő annak a részére sem, aki
a) pedagógus-munkakörben eltöltött legalább öt év szakmai gyakorlattal rendelkezik, feltéve, hogy
pedagógus-munkakörre szóló kinevezése mellett magasabb vezetői megbízást kap, vagy
b) a  pedagógiai intézet alaptevékenysége szerinti munkakörben legalább tíz év szakmai gyakorlattal
rendelkezik, feltéve, hogy kinevezésével egyidejűleg magasabb vezetői megbízást kap.
(3) Próbaidő kikötése szempontjából szakmai gyakorlatként
a) óvodában óvodapedagógus-munkakörben,
b) más nevelési-oktatási intézményben pedagógus-munkakörben, valamint
c) felsőfokú oktatási intézményben oktatói munkakörben
eltöltött időt kell figyelembe venni.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti szakmai gyakorlat időtartamába nem számít be a  13.  § (1)  bekezdése szerint a  szakmai
gyakorlatba be nem számítható időtartam.
12. A nevelő-oktató munkát végzők pótszabadságára való jogosultsága és a szabadság kiadásának
szabályai
30. § (1) Nevelési-oktatási intézményben az  Nkt. 3.  mellékletében felsorolt pedagógus, óvoda- és iskolapszichológus,
valamint a  pedagógiai asszisztens, szabadidő-szervező, gyermek- és ifjúságvédelmi felügyelő, gyógypedagógiai
asszisztens, pszichopedagógus munkakörben foglalkoztatottak jogosultak az  nevelő és oktató munkát végzőket
megillető pótszabadságra.
(2) A  pedagógust a  tárgyévi pótszabadsága idejéből kötelező munkavégzésre – legfeljebb tizenöt munkanapra –
a következő esetekben lehet igénybe venni:
a) továbbképzés, foglalkoztatást elősegítő képzés,
b) a nevelési-oktatási intézmény működési körébe tartozó nevelés, oktatás,
c) ha a  pedagógus szabadságát részben vagy egészben a  szorgalmi időben, óvodapedagógus esetében
– a június 1-jétől augusztus 31-éig tartó időszak kivételével – a nevelési évben adják ki.
 (3) A  pedagógus számára az  iskolában az  őszi, a  téli és a  tavaszi szünet munkanapjai tanítás nélküli munkanapok,
amelyek idejére a köznevelési intézményben ellátandó feladat is elrendelhető.
 (4) A  pedagógus szabadságát – a  tizenhat évesnél fiatalabb gyermek után járó pótszabadság kivételével –
elsősorban a  nyári szünetben, óvodákban a  július 1-jétől augusztus 31-éig tartó időszakban kell kiadni, annak
figyelembevételével, hogy a  gyermekek óvodai nevelését a  teljes óvodai nevelési évben biztosítani kell.
Ha a  szabadság a  nyári szünetben nem adható ki, akkor azt az  őszi, a  téli vagy a  tavaszi szünetben, a  szünet
munkanapjait meghaladó szabadságnapokat pedig a  szorgalmi időben, illetve a  nevelési év többi részében kell
kiadni.
13. A köznevelési intézményben nem pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak besorolására
vonatkozó szabályok
31. § (1) A  köznevelési intézményben nem pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak esetében az  egyes fizetési
osztályokba tartozó munkaköröket a 2. melléklet határozza meg.
(2) Műszaki vezető munkakörbe kell besorolni az  iskolai tanműhely, tangazdaság, tanüzem, tanerdő vezetését ellátó
közalkalmazottat.
(3) Ügyintéző munkakörbe kell besorolni az  érdemi döntés-előkészítő feladatot ellátó közalkalmazottat és a  szakmai
döntés-előkészítést végző közalkalmazottat.
(4) Gazdasági dolgozó munkakörbe kell besorolni a köznevelési intézmény alaptevékenységéhez kapcsolódó érdemi,
gazdasági, műszaki, tervezési, számviteli, belső ellenőrzési feladatot ellátó közalkalmazottat.
(5) Műszaki dolgozó munkakörbe kell besorolni a szakképesítéshez kötött feladatot ellátó közalkalmazottat.
 (6) Ügyviteli dolgozó munkakörbe kell besorolni az adminisztratív jellegű munkakörben dolgozó közalkalmazottat.
 (7) Kisegítő dolgozó munkakörbe kell besorolni a köznevelési intézmény működtetésével összefüggő, kisegítő jellegű
feladatot ellátó közalkalmazottat. 32. § (1) Ha jogszabály nem határozza meg a  munkakör ellátásához szükséges iskolai végzettséget, szakképesítést,
szakképzettséget, és nincs olyan szakképesítés, amely a  munkakör betöltésére jogosít, a  munkakör ellátásához
legalább olyan iskolai végzettségre, képesítésre van szükség, amelyet a Kjt. 61. § (1) bekezdése a fizetési osztályba
soroláshoz előír. Ha e rendelet a munkakörre több fizetési osztályt állapít meg, a közalkalmazottat a  legmagasabb
iskolai végzettsége, képesítése alapján kell besorolni a munkakörre megállapított osztályok közül.
(2) Ha jogszabály nem határozza meg a  munkakör ellátásához szükséges iskolai végzettséget, szakképesítést,
szakképzettséget, és van olyan szakképesítés, amelyik a munkakör ellátására képesít, és
a) a közalkalmazott nem rendelkezik azzal, az (1) bekezdésben foglaltak szerint,
b) a  közalkalmazott rendelkezik azzal, a  szakképesítése alapján vagy ha az  kedvezőbb, az  (1)  bekezdésben
foglaltak szerint
kell besorolni. (3) Az e §-ban foglaltakat a 2. mellékletben felsorolt valamennyi munkakörben alkalmazni kell.
 (4) Ha e rendelet a munkakörre több fizetési osztályt állapít meg, és
a) külön jogszabály intézménytípusonként meghatározza a  munkakör ellátásához szükséges iskolai
végzettséget, szakképesítést, szakképzettséget, a  közalkalmazottat arra a  köznevelési intézménytípusra
vonatkozó rendelkezések szerint kell besorolni, amelyikkel közalkalmazotti jogviszonyban áll, vagy
b) külön jogszabály alapján a  munkakör több iskolai végzettséggel, képesítéssel ellátható, a  közalkalmazottat
a munkakör ellátásához szükséges legmagasabb iskolai végzettsége, képesítése alapján kell besorolni.
(5) Gyógypedagógiai pótlékra jogosult a nevelési-oktatási intézményben nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő
munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott is, feltéve, hogy kizárólag sajátos nevelési igényű gyermekekkel,
tanulókkal foglalkozik, vagy, ha a sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók aránya az intézményben a nevelési év,
tanév első napján eléri a harminchárom százalékot.
(6) A  nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörökben foglalkoztatott közalkalmazottnak a  következő
illetménypótlékok adhatók:
a) felzárkóztatási pótlék annak, aki beilleszkedési, magatartási, tanulási zavarral küzdő gyermekekkel, tanulókkal
foglalkozik, valamint
b) különlegesen nehéz körülmények között végzett munka utáni pótlék annak, aki különlegesen nehéz
körülmények között dolgozik. 14. A rendkívüli munkavégzés, az ügyelet és a készenlét köznevelési intézményekben történő
elrendelésének szabályai
33. § (1) A  munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény (a  továbbiakban: Mt.) 110.  § (2)  bekezdésében
meghatározottakon túl ügyelet és készenlét rendelhető el
a) a tanulók éjszakai felügyeletének megszervezéséhez a kollégiumban, vagy
b) a  pedagógiai, nevelési programban meghatározott tanulmányi kirándulás vagy más, nem az  óvodában,
iskolában, kollégiumban szervezett program megvalósításához.
 (2) Az  ügyeletért és a  készenlétért a  munkavégzésre való rendelkezésre állás és a  rendkívüli munka díjazását is
magában foglaló átalánydíjazás illeti meg a közalkalmazottat.
 (3) Ha a  pedagógus, feltéve, hogy a  munkaidő-beosztásból más nem következik – a  pedagógiai programban
meghatározottak szerint tanulmányi kiránduláson vagy más, a  pedagógiai, nevelési programban meghatározott,
nem az  iskolában, kollégiumban, óvodában szervezett programon vesz részt, munkanapon tizennégy órától
másnap reggel hat óráig, heti pihenőnapon és munkaszüneti napon nulla órától huszonnégy óráig tartó
időszakban ügyeletet teljesít. Az  ügyelet idejéből huszonkettő órától másnap reggel hat óráig tartó időszakból
a  ténylegesen munkavégzéssel töltött időt (a  továbbiakban: mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyelet),
a  reggel hat órától huszonkettő óráig tartó időszaknak pedig a  teljes időtartamát (a  továbbiakban: nem mérhető
időtartamú munkavégzéssel járó ügyelet) – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – be kell számítani a rendkívüli
munkavégzés idejébe. E  rendelkezésektől a  kollektív szerződés, ennek hiányában a  munkáltató a  közalkalmazott
javára eltérhet.
(4) Ha a  kollégiumban foglalkoztatott pedagógus nem tart foglalkozást – és a  munkaidő-beosztásából más nem
következik – a heti pihenőnapon és munkaszüneti napon a reggel hat órától huszonkét óráig tartó időszakban nem
mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyeletet, továbbá bármely nap a  huszonkét órától másnap reggel hat
óráig tartó időszakban mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyeletet teljesít. E  rendelkezésektől a  kollektív
szerződés, ennek hiányában a munkáltató a közalkalmazott javára eltérhet.
(5) Készenlét esetén az  átalánydíj mértéke az  óradíj húsz százaléka, heti pihenőnapon és munkaszüneti napon
harminc százaléka. A  mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyelet esetén az  átalánydíj mértéke az  óradíj
ötven százaléka, heti pihenőnapon, illetve munkaszüneti napon hatvan százaléka. A  nem mérhető időtartamú
munkavégzéssel járó ügyelet esetén az  átalánydíj mértéke az  óradíj hatvan százaléka, heti pihenőnapon és
munkaszüneti napon, ha a  közalkalmazott kap másik pihenőnapot, az  óradíj száz százaléka, ha nem kap másik
pihenőnapot, az óradíj százötven százaléka.
(6) Ha a készenlétet, ügyeletet pedagógus-munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott látja el, az óradíj számításakor
azt a  pedagógus-munkakört kell figyelembe venni, amelyben a  közalkalmazott a  rendes munkaidejében
a  neveléssel-oktatással lekötött munkaidejét teljesíti, több, eltérő óraszámú munkakörben történő foglalkoztatás
esetén az egyes munkakörök kötelező óráinak az átlagát. Ha az ügyeletet, készenlétet – részben vagy egészben –
nem pedagógus-munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott látja el, az  óradíját harminc órával számolva kell
meghatározni. E  rendelkezésektől a  közalkalmazott javára a  kollektív szerződés, kollektív szerződés hiányában
a munkáltató eltérhet.
(7) Nem illeti meg a közalkalmazottat az ügyelet után pihenőidő, ha az ügyeletet kollégiumban, illetve a pedagógiai,
nevelési programban előírt tanulmányi kiránduláson vagy más, nem az  óvodában, iskolában, kollégiumban
szervezett programon teljesíti, továbbá, ha az ügyelet alatt nem kellett munkát végezni.
(8) Az  e  §-ban meghatározott óradíj egy órára eső összege a  pedagógus illetményének a  következőkben
meghatározott osztószámmal megállapított hányada. Az  osztószámot az  érintett beosztott pedagógus
munkakörére előírt neveléssel-oktatással lekötött munkaidő alsó mértékének 4,33-mal történő szorzata adja.
V. FeJezet
zÁró rendeLKezéseK 15. Hatályba léptető rendelkezés
34. § Ez a rendelet 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
16. Vegyes és átmeneti rendelkezések 35. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben
a) alkalmazott vezetők kötelező létszámát a 3. melléklet,
b) foglalkoztatott nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő alkalmazottak körét és finanszírozott létszámát
a 4. melléklet
határozza meg. (2) A nevelési-oktatási intézményben a pedagógus álláshelyek számításának alapja
a) a gyermekek, tanulók finanszírozott heti foglalkoztatási időkerete,
b) az átlag csoport- és osztálylétszám, valamint
c) a neveléssel-oktatással lekötött munkaidő alsó határa.
(3) A  köznevelési intézmény közalkalmazottjának, munkavállalójának a  fizetési kategóriák – a  Kjt. előmeneteli
és illetményrendszere hatálya alá tartozók esetében a  fizetési fokozatok – közötti várakozási idejét egy évvel
csökkenteni kell, ha törvénnyel alapított kitüntetést vagy díjat, vagy miniszter által alapított díjat kapott.
(4) A  pedagógus-szakvizsgával egyenértékű a  munkakör ellátásához szükséges végzettséghez és szakképzettséghez
kapcsolódó szakterületen szerzett tudományos fokozat, valamint a doktori cselekmény alapján szerzett doktori cím.
A  pedagógus-szakvizsgával egyenértékű továbbá a  klinikai és a  pedagógiai szakpszichológusi, a  fogyatékosság
típusának megfelelő szakorvosi, a  gyermekgyógyász, a  gyermek neurológus, a  pszichiáter szakorvos és a  szociális
szakvizsga.
(5) Az  iskolapszichológus kötelező létszámát az  iskola tanulólétszáma alapján kell meghatározni oly módon, hogy
500 tanulónként egy, a teljes munkaidő ötven százalékában foglalkoztatott iskolapszichológust kell alkalmazni.
(6) Ha külön jogszabályban meghatározottak szerint az  iskolai könyvtár működtetése kötelező, a  könyvtáros tanár
(tanító) létszámának megállapításánál minden, az  ötödik–tizenkettedik évfolyamon a  helyi tantervben szereplő
könyvtári órát, továbbá a könyvtár nyitva tartásának idejét is figyelembe lehet venni.
(7) A köznevelési intézményben a közalkalmazotti jogviszony létesítésekor nem kell alkalmazni a Kjt. 20. § (2) bekezdés
c) pontját.
36. § (1) A gyakornokra, a gyakornoki időre és a minősítő vizsgára vonatkozó rendelkezéseket az e rendelet hatálybalépését
követően létesített foglalkoztatási jogviszonyok esetében kell alkalmazni. Az  e  rendelet hatálybalépése előtt
létesített közalkalmazotti jogviszonyok esetében a Kjt.-nek és a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
végrehajtásáról a  közoktatási intézményekben című 138/1992. (X. 8.) Korm. rendeletnek (a  továbbiakban:
Kjt.  vhr.) a  gyakornokra és a  gyakornoki időre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, azzal, hogy amennyiben
a közalkalmazott a Kjt. és a Kjt. vhr. gyakornokra és gyakornoki időre vonatkozó rendelkezései alapján „megfelelt”
minősítést kap, a  Pedagógus I. fokozatba kell besorolni. Az  Mt. hatálya alá tartozó pedagógust két év szakmai
gyakorlat megszerzése után a Pedagógus I. fokozatba kell besorolni.
(2) A  2013. szeptember 1-jén Pedagógus I. fokozatba besorolt, több mint nyolc év szakmai gyakorlattal rendelkező
pedagógus minősítési eljárása során 2013. szeptember 1. és 2018. június 30. között a  3.  § (1)  bekezdésében
meghatározott, a minősítési eljárásra történő jelentkezéshez szükséges szakmai gyakorlat időtartamára vonatkozó
szabályt nem kell alkalmazni. A 2013. szeptember 1-jén Pedagógus I. fokozatba besorolt, több mint nyolc év szakmai
gyakorlattal rendelkező pedagógus először 2014-ben kezdeményezheti a minősítési eljárást.
(3) A  pedagógus-szakvizsgával és tizennégy év szakmai gyakorlattal rendelkező pedagógus 2014. április 30-áig
kérelmezheti a  Pedagógus II. fokozatba 2015. január 1-jével történő besorolását. A  kérelem alapján a  besorolás
további feltétele, hogy a  pedagógus 2014. április 30-áig feltöltse portfólióját a  miniszter által kijelölt, az  OH által
kialakított és üzemeltetett informatikai támogató rendszerbe. A Pedagógus II. fokozatba be kell sorolni azt, akinek
a portfóliója tartalmazza a 8. §-ban foglaltakat. Az eljárást az OH szervezi.
(4) A 2015. január 1-jén ideiglenesen Pedagógus II. fokozatba besorolt pedagógus legkésőbb 2018. december 31-éig
a 3. § szerinti minősítési eljárásban köteles részt venni. Ha erre a megjelölt időpontig nem kerül sor, a Pedagógus
II. fokozatba való ideiglenes besorolását elveszti, és 2019. január 1-jétől újra Pedagógus I. fokozatba kell besorolni.
(5) A  miniszter a  pedagógus-előmeneteli rendszer országos bevezetése érdekében pályázati felhívást tesz közzé
a Mesterpedagógus fokozatba történő besorolás céljából. A pályázati eljárást az OH bonyolítja le.
(6) Az (5) bekezdés szerinti pályázaton az a pedagógus vehet részt, aki
a) rendelkezik legalább tizenöt év szakmai gyakorlattal és pedagógus-szakvizsgával,
b) szerepel az  Országos szakértői névjegyzéken, vagy az  Országos érettségi vizsgaelnöki névjegyzéken vagy
a szaktanácsadói névjegyzéken,
c) vállalja, hogy részt vesz az  OH által szervezett szakértői vagy az  Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet által
szervezett szaktanácsadói továbbképzésen, valamint
d) vállalja, hogy külön díjazás nélkül, a  központi költségvetés által biztosított költségtérítés terhére a  4.  §
(5), valamint (7) és (8) bekezdésében foglalt rendelkezések megfelelő alkalmazásával részt vesz a szakértői,
szaktanácsadói feladatok ellátásában.
(7) Az  (5)  bekezdés szerinti felhívás alapján Mesterpedagógus fokozatba besorolt pedagógus besorolását azonnali
hatállyal vissza kell vonni, amennyiben nem tesz eleget a  (6)  bekezdés c) és d)  pontjában meghatározott
feladatoknak. A  besorolás visszavonását követően a  pedagógust a  Mesterpedagógus fokozatba való besorolást
megelőző fokozatba és a  fizetési kategória megállapításához figyelembe vehető jogviszonyának megfelelő
kategóriába kell besorolni.
(8) A 2015. december 31-éig Pedagógus I. vagy Pedagógus II. fokozatba besorolt pedagógus is részt vehet az országos
pedagógiai-szakmai ellenőrzésben, a  pedagógusok minősítő vizsgáján vagy minősítési eljárásában szakértőként
vagy a  szaktanácsadói feladatok ellátásában, feltéve, hogy az  (5)  bekezdés a)–d)  pontjában foglalt feltételeknek
megfelel. A  szakértői feladatokat az  e  bekezdés alapján ellátó pedagógusra is alkalmazni kell a  4.  § (5), valamint
(7) és (8) bekezdésében foglaltakat.
(9) Az e rendelet hatálybalépésekor gyakorlati oktatásvezetői, gyakorlati oktatásvezető-helyettesi vezetői megbízással
rendelkező közalkalmazott intézményvezető-helyettesi, intézményegység-vezetői, intézményegységvezetőhelyettesi, tagintézmény-vezetői, tagintézményvezető-helyettesi megbízást kaphat, amennyiben a 3. mellékletben
foglalt feltételek alapján ilyen megbízás az intézményben adható.
37. § Az Új Széchenyi Terv Társadalmi Megújulás Operatív Program Pedagógusképzés támogatása kiemelt projekt
(TÁMOP-3.1.5/12) keretében próbaminősítő vizsgán, próbaminősítési eljárásban sikeresen részt vett pedagógusok
az  OH által kiadott tanúsítványt kapnak, amely alapján leghamarabb 2015. január 1-jén az  annak megfelelő
fokozatba kerülnek besorolásra.
38. § (1) 2014. szeptember 1. és 2015. augusztus 31. között az  illetményalap a  teljes munkaidőre megállapított kötelező
legkisebb alapbér (minimálbér) havi összegének
a) 118,9 százaléka középfokú végzettség esetén,
b) 163,3 százaléka alapfokozat esetén,
c) 179,6 százaléka mesterfokozat esetén.
(2) 2015. szeptember 1. és 2016. augusztus 31. között az  illetményalap a  teljes munkaidőre megállapított kötelező
legkisebb alapbér (minimálbér) havi összegének
a) 119,3 százaléka középfokú végzettség esetén,
b) 168,9 százaléka alapfokozat esetén,
c) 186,4 százaléka mesterfokozat esetén.
(3) 2016. szeptember 1. és 2017. augusztus 31. között az  illetményalap a  teljes munkaidőre megállapított kötelező
legkisebb alapbér (minimálbér) havi összegének
a) 119,6 százaléka középfokú végzettség esetén,
b) 174,5 százaléka alapfokozat esetén,
c) 193,2 százaléka mesterfokozat esetén.
39. § Az Nkt.-nak és e  rendeletnek a  közalkalmazottak, munkavállalók illetményének, munkabérének meghatározására
vonatkozó rendelkezéseit 2013. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
17. Hatályon kívül helyező rendelkezés 40. § Hatályát veszti a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben
című 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
91/2017. (III. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Telegdy Gergely
Bélát 2017. március 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2018. (XI. 30.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Holló József Ferenc nyá. altábornagyot a kegyeleti
diplomáciáért, a  hadisírgondozásért, a  hősi temetési hely feletti rendelkezési és hozzájárulási joghoz, valamint
a jubileumi centenáriumi katonai emlékmegőrzéshez kapcsolódó feladatokért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2018. november 19-étől 2018. december 31-éig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
2. § A miniszteri biztos – a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) parlamenti államtitkárának a hadisírgondozással
kapcsolatos ágazaton belüli feladatmegosztásról és az  első világháborúban életüket vesztett magyar katonák
hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenységről szóló
66/2016.	(XII.	22.)	HM	utasításban	meghatározott	jogköreit	nem	érintően	–
a) koordinálja a  HM kegyeleti diplomáciával kapcsolatos feladatait, a  kétoldalú kormányközi hadisírgondozó
egyezményekben meghatározott feladatok végrehajtását,
b) irányítja a különböző történelmi korokban elhunyt magyar katonák és más nemzetek katonái hazánkban és
külföldön fellelhető hadisírjainak gondozásával és kutatásával kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli a hadisírok gondozásával kapcsolatos adatbázisok feltöltését, szakszerű alkalmazását,
d) szakmailag felügyeli a  további hadisírgondozó egyezmények, együttműködési megállapodások
megkötésének előkészítését,
e) irányítja és felügyeli a külföldi hadszíntereken, hadifogolytáborokban és azok környékén eltemetett magyar
katonák felkutatását,
f ) összehangolja a  katonai kegyelet, emlék- és hagyományőrzés területén a  civil szervezetekkel, egyházakkal,
önkormányzatokkal és egyéb intézményekkel közösen folytatott tevékenységet,
g) együttműködik a  centenáriumi feladatokra kijelölt szervezetekkel a  Magyarországon és külföldön található
hősi temetők és sírok, emlékhelyek számbavétele, gondozása, méltó állapotba hozása területén,
h) előkészíti és segíti a vonatkozó jogszabályokban a miniszter hősi temetőkkel és temetési helyekkel összefüggő
kiemelt jogainak gyakorlását, és részt vesz e  tevékenységek végrehajtásához kötődő ellenőrzési feladatok
ellátásában, együttműködik a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottsággal,
i) az  a)–h)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben előkészíti a  szükséges kormányzati döntéseket,
intézkedéseket, és ellátja a miniszter által meghatározott további feladatokat.
3. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a minisztert.
 (2) A  miniszteri biztos az  (1)  bekezdés szerinti kapcsolatfelvételről és az  általa tett intézkedésekről tájékoztatja a  HM
parlamenti államtitkárát, a HM közigazgatási államtitkárát, valamint a Honvéd Vezérkar főnökét.
4. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatainak ellátása érdekében a HM önálló szervezeti egységeivel (a továbbiakban:
HM szerv) és valamennyi érintett honvédségi szervezettel közvetlen – a  parlamenti államtitkár alárendeltségébe
tartozó HM szervek vonatkozásában a parlamenti államtitkár útján történő – kapcsolattartásra, egyeztetésre, adat és
egyéb információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A  miniszteri biztos az  (1)  bekezdéstől eltérően az  adatbázisok magánszemélyek által is közvetlenül igényelhető
tartalmának vagy iratoknak bekérése esetén a  parlamenti államtitkár alárendeltségébe tartozó HM szervek
vonatkozásában a parlamenti államtitkár egyidejű tájékoztatása mellett jogosult.
(3) A  miniszteri biztos a  HM Nemzetközi Együttműködési Főosztályán keresztül együttműködik a  külföldön fellelhető
katonai sírok és emlékhelyek feltárása, gondozása, nyilvántartása kapcsán a  külföldre akkreditált magyar katonai
attasékkal.
(4) A miniszteri biztos a több HM szerv feladatkörét érintő ügyben egyeztető értekezletet hívhat össze.
5. § A miniszteri	biztos	a Ksztv.	38. §	(6) bekezdésében	meghatározott	díjazásra	és	juttatásokra	jogosult.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységének ellátását – a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel – a Miniszteri Kabinetben
önálló szervezeti egységként működő, a miniszteri biztos által közvetlenül irányított titkárság segíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti titkárság személyi állománya
a) munkavégzését, szolgálatteljesítését közvetlenül a miniszteri biztos irányítja, és
b) részére egyéb feladat kizárólag a miniszteri biztos engedélyével adható.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti titkárságra a  Ksztv. 38.  § (8)  bekezdésére figyelemmel a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről,	valamint	a különleges	jogrendben	bevezethető	intézkedésekről	szóló	2011.	évi	CXIII.	törvény	46/A. §-át
megfelelően alkalmazni kell.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti
a)	 a miniszteri	biztos	kinevezéséről	szóló	4/2018.	(II.	6.)	HM	utasítás	és
b) a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2018. (V. 31.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
84/2017. (III. 14.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Simicza Mária Magdolnát 2017. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2017. (HK 9.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség doktrinális, szabványosítási és terminológiai tevékenységéről szóló 54/2015.
(X.21.) HM utasítás 3. § (3) bekezdés a) pontjára a
következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. STANAG 2298 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT 1) – NATO WEAPONS INTELLIGENCE
TEAM (WIT) CAPABILITIES – ACIEDP-02 EDITION
B / NATO hadszíntéri helyszínelő csoport képességek
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Kiképzési és Oktatási
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKOCSF),
b) témakezelő: a HVK KIKOCSF,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre, HVK KIKOCSF intézkedéssel, eredeti angol
nyelven, teljes terjedelemben.
4. STANAG 2536 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT 1) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR
PETROLEUM – AJP-4.7 EDITION A / Szövetséges összhaderőnemi üzemanyag doktrína című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: a HVK Logisztikai Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK LOGCSF),
b) témakezelő: a HVK LOGCSF, c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre, HVK LOGCSF intézkedéssel, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
5. STANAG 3970 ASP (EDITION 5)
(RATIFICATION DRAFT 1) – CONTENT AND
FORMAT OF FLIGHT INFORMATION
PUBLICATION (FLIP) TERMINAL HIGH/LOW
INSTRUMENT APPROACH PROCEDURES,
INSTRUMENT DEPARTURE PROCEDURES, AND
AERODROME DIAGRAMS/LAYOUTS / A repüléstájékoztató kiadvány körzeti műszeres megközelítési eljárás
térképeinek, műszeres indulási eljárás térképeinek és repülőtér diagramjának adattartalma, formátuma című NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HM Állami Légügyi Főosztály,
b) témakezelő: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– MH Légi Vezetési és Irányítási Központ,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre, Honvéd Vezérkar főnök helyettes (a továbbiakban:
HVKFH) szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes
terjedelemben.
6. STANAG 6507 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT 1) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR
IMAGERY INTELLIGENCE (IMINT) – AJP 2.6.
EDTION A, / Szövetségi összhaderőnemi képi információ
előállítás doktrína című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül, jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a KNBSZ,
b) témakezelő: a KNBSZ és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél, valamint a légierőnél kerüljön bevezetésre, HVKFH szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
7. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes