text:
139/2009. (X. 22.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja az erdők természetességének, biológiai sokféleségének, egészségi állapotának javításához
kapcsolódó nem termelő beruházások támogatása a leromlott szerkezetű vagy idegenhonos fafajokból álló
erdőtársulások tájhonos, adott termőhelynek megfelelő természetes erdőtársulásokká történő átalakítása, valamint
a megfelelő elegyesség, illetve több szintes állományszerkezet kialakítása révén.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. agresszíven terjedő idegenhonos fa- és cserjefaj: fehér akác (Robinia pseudo-acacia), bálványfa (Ailanthus altissima),
amerikai (fehér) kőris (Fraxinus americana), amerikai (vörös) kőris (Fraxinus pennsylvanica), zöld juhar (Acer negundo),
gyalogakác (Amorpha fruticosa), keskenylevelű ezüstfa (Elaeagnus angustifolia), kései meggy (Padus serotina),
nyugati ostorfa (Celtis occidentalis), lepényfa (Gleditsia triacanthos), közönséges orgona (Syringa vulgaris), torzsás
ecetfa (Rhus typhina),
2. állománykiegészítés: a fafajösszetétel szempontjából hiányos, vagy egyes lényeges erdőszerkezeti elemeket nem
tartalmazó állományoknak ezen hiányosságok megszüntetésére alkalmas fafajokkal történő kiegészítése,
3. ápolás: az erdősítés megmaradása, fejlődése érdekében szükséges munkák,
4. első kivitel: az erdősítés, állománykiegészítés, telepítés első évi munkái a talaj-előkészítéstől a csemeteültetés vagy
magvetés befejezéséig,
5. erdőrészlet: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továb biak ban:
erdőtörvény) 16. § (6) bekezdésében ekként meghatározott fogalom,
6. erdőterület: az erdőtörvény 6. §-a szerinti, erdő által elfoglalt terület,
7. fafajcsere: olyan erdőművelési eljárás, amely során a meglévő, fafaj-összetételében nem megfelelő faállományt
tarvágás után az erdőgazdasági tájnak megfelelő faállományra cserélik,
8. fainjektálás: olyan környezetbarát, az élő fa elpusztítására, illetve a tuskó újrasarjadzásának megakadályozására
irányuló eljárás, amely során az erre a célra engedélyezett hatóanyag az élő szövetekbe fúrt lyukba helyezett zárt
kapszula formájában vagy injektoros fejsze használatával kerül bejuttatásra,
9. kötelezettségvállalási időszak: a jogerős támogatási határozat közlésétől a jogerős kifizetési határozat közléséig tartó
időszak, de legfeljebb a kifizetési kérelem benyújtási évét követő június 30-ig terjedő időszak,
10. közvetlenül határos erdőrészletek: olyan erdőrészletek, amelyek erdőrészlethatára közös, vagy azokat legfeljebb az
Országos Erdőállomány Adattár (a továb biak ban: Adattár) térképi adatállományában nyilvántartott vonalas
közlekedési létesítmény, vízfolyás, nyiladék választja el,
11. MePAR: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet  szerinti nyilvántartási
és azonosítási rendszer,
12. tájhonos állománytípus: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi
intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet (a továb biak ban:
EKV rendelet) 1. melléklete szerint az adott erdészeti tájban támogatható, tájhonos állománytípus,
13. tájhonos fafaj: az EKV rendelet 1. melléklete szerint az adott erdészeti tájban tájhonos fafaj,
14. erdőszerkezet-átalakítás (továb biak ban: szerkezetátalakítás): az erdőtörvény 55. §-ában meghatározott tevékenység,
15. támogatott terület: a jóváhagyó, illetve részben jóváhagyó támogatási határozat szerinti erdőrészlet vagy
erdőrészletek teljes területe, melyen a támogatott tevékenység meg valósul,
16. területhatár állandósítás: a faállománnyal borított terület esetében a terület megközelítését szolgáló úthoz
legközelebb eső határpont szabványosított, számozott erdészeti határkaróval, majd a határ további pontjainak – az
összelátást biztosítva a határon lévő fákon – az erdőrészletek határának jelzésére használt fehér színű festéssel történő
megjelölése, ha a terület határán a program ideje alatt jelölésre alkalmas fák nincsenek, a terület töréspontjain
szabványosított erdészeti határjelek elhelyezése,
17. vágásérett faállomány: az a faállomány, amelynek az Adattárban nyilvántartott vágásérettségi mutatója legfeljebb
10 év.
Támogatható tevékenység 3. § A szerkezetátalakítási célok meg valósítása érdekében normatív, területalapú, vissza nem térítendő támogatás
igényelhető az alábbi tevékenységek elvégzésére:
a) erdőállomány alatti erdősítéssel történő szerkezetátalakítás;
b) tarvágást követő szerkezetátalakítás
ba) fafajcserével,
bb) fafajcserével, tuskózással, gyökérfésüléssel,
bc) fafajcserével, fainjektálással vagy tuskókenéssel;
c) állománykiegészítéssel történő szerkezetátalakítás. A támogatás mértéke 4. § A támogatás mértéke
a) erdőállomány alatti erdősítéssel történő szerkezetátalakítás esetén 1400 eurónak megfelelő forintösszeg
hektáronként;
b) tarvágást követő szerkezetátalakítás ba) fafajcsere esetén 1019 eurónak megfelelő forintösszeg hektáronként,
bb) fafajcsere, tuskózás, gyökérfésülés esetén 1670 eurónak megfelelő forintösszeg hektáronként,
bc) fafajcsere, fainjektálás vagy tuskókenés esetén 2090 eurónak megfelelő forintösszeg hektáronként;
c) állománykiegészítéssel történő szerkezetátalakítás esetén 496 eurónak megfelelő forintösszeg hektáronként.
A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) A támogatásra az ügyfél akkor jogosult, ha a támogatási kérelem benyújtásakor a Mezőgazdasági Szakigazgatási
Hivatal (a továb biak ban: erdészeti hatóság) által az erdőtörvény alapján nyilvántartásba vett erdőgazdálkodó.
(2) A támogatási kérelem jóváhagyásának feltételei:
a) a támogatható terület legalább 1 hektár területű teljes erdőrészlet,
b) az ügyfél rendelkezik az adott területre vonatkozó, nevére szóló, az erdőtörvény 40. § (1) és (3) bekezdése szerinti
erdőterv határozattal, melyben a szerkezetátalakítást valamelyik tájhonos állománytípus létrehozása érdekében
tervezték meg,
c) az erdőgazdálkodói jogosultság az adott területre határozatlan időre, vagy legalább a támogatási kérelem
benyújtására nyitva álló időszak végétől számított további két évre vonatkozóan fennáll.
(3) Szerkezetátalakítási támogatásra az adott erdőrészlet vonatkozásában az ügyfél nem jogosult, ha
a) ott az adott művelet elvégzésére – hivatalból indított eljárás során kiadott – jogerős erdészeti hatósági határozat
kötelezi, vagy
b) az a KEOP-2008-3.1.2 Élőhelyvédelem, és -helyreállítás, vonalas létesítmények természetkárosító hatásának
mérséklése támogatási cél érdekében benyújtott pályázat alapján támogatott vagy előkészítést nyert terület.
(4) A 3. § a) pontja szerinti szerkezetátalakítás esetén az ügyfél azon erdőrészlet vonatkozásában jogosult támogatásra,
amelyben az Adattár adatai alapján
a) vágásérett faállomány található;
b) az átalakítandó faállomány vonatkozásában
ba) az erdőrészletben található tájhonos fafaj újulata nem éri el a 20%-ot, és
bb) az erdőtársulás főfafajai közül a bükk és a tölgy fafajok mag eredetű egyedeinek elegyaránya a felső
lombkoronaszintben nem éri el a 30%-ot, vagy
bc) az erdőtársulás főfafajai közül a bükk és a tölgy fafajok sarj eredetű egyedeinek elegyaránya a felső
lombkoronaszintben meghaladja az 50%-ot, vagy
bd) az idegenhonos fafajok elegyaránya a felső lombkoronaszintben meghaladja a 20%-ot, vagy
be) az idegenhonos fafajok elegyaránya a teljes állományban meghaladja az 50%-ot.
(5) A 3. § b) pontja szerinti szerkezetátalakítás esetén az ügyfél azon erdőrészlet vonatkozásában jogosult támogatásra,
amelyben az Adattár adatai szerint a szerkezetátalakítást megelőző tarvágást a támogatási kérelem benyújtásának
évében vagy az azt megelőző egy naptári évben, az erdészeti hatóság engedélyében foglaltakkal összhangban,
vágásérett faállományban hajtották végre.
(6) A 3. § c) pontja szerinti szerkezetátalakítás esetén az ügyfél azon erdőrészlet vonatkozásában jogosult támogatásra,
amelyben az Adattár adatai alapján a jelenlegi állomány
a) felső lombkoronaszintjének záródása
aa) erdős-sztyepp klímában legalább 30%-os, vagy
ab) erdős-sztyepp klíma kivételével legalább 60%-os;
b) fafajainak vonatkozásában
ba) jelen vannak a tájhonos fafajok, és
bb) az elegyfafajok elegyaránya legalább 10%-kal kevesebb, mint a tájhonos állománytípusnak az EKV rendelet
2. mellékletében meghatározott elegyaránya, vagy
bc) az idegenhonos fafajok elegyaránya nem haladja meg a 10%-ot;
c) kora meghaladja a 20 évet, de a véghasználatig még legalább 30 év van hátra.
(7) Ha a támogatási jogosultság megállapítása során az Adattárban szereplő adatok szolgálnak alapul, az Adattárnak a
támogatási kérelem benyújtási időszakának utolsó napja szerint aktuális adatait kell figye lembe venni.
A támogatott tevékenységekre vonatkozó részletes elő írások 6. § (1) A 3. § a)–b) pontja szerinti szerkezetátalakítás végrehajtása során az első kivitel elvégzésének időpontjától
a kötelezettségvállalási időszak végéig
a) az újulati szintben az EKV rendelet 2. mellékletében szereplő célállományoknál meghatározott elegyaránynak úgy
kell megfelelni, hogy a főfafajként meghatározott fafajok mellett az elegyfafajok legalább 10%-os elegyaránynak
meg fele lően legyenek jelen,
b) az életképes, a tervezett célállománynak megfelelő csemeték legalább az 1. mellékletben szereplő darabszámban
legyenek jelen.
(2) A 3. § a) pontja szerinti szerkezetátalakítás végrehajtása során a kötelezettségvállalási időszak alatt a véghasználatot
nem lehet elvégezni.
(3) A 3. § b) pont bb) alpontja szerinti szerkezetátalakításnál a vágásterület előkészítése során tuskóösszetolás nem
alkalmazható.
(4) A 3. § c) pontja szerinti szerkezetátalakítás első kivitelét úgy kell végrehajtani, hogy az első kivitel elvégzésének
időpontjától a kötelezettségvállalási időszak végéig a tájhonos állománytípusnak az EKV rendelet 2. mellékletében
meghatározott elegyfafajainak életképes csemetéi egyenletes eloszlásban – hektáronként összesen legalább
1000 db – legyenek jelen.
(5) Szaporítóanyag felhasználása során az erdészeti szaporítóanyagokról szóló 110/2003. (X. 21.) FVM rendelet szerinti,
igazolt származási bizonyítvánnyal rendelkező erdészeti szaporítóanyagot kell felhasználni. A szaporítóanyag
származását tanúsító származási bizonyítvány másolati példányát a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig az
erdészeti hatóság erdőrészlet elhelyezkedése szerint ille té kes szervéhez kell benyújtani, valamint az eredeti példányt
a jogerős kifizetési határozat közléséig megőrizni.
(6) A támogatott területek esetében támogatott erdőrészletenként a területhatár állandósítását el kell végezni, és
a jelöléseket a kötelezettségvállalási időszak alatt fenn kell tartani.
(7) A szerkezetátalakítási céllal vetett magból kikelt vagy ültetett csemeték szabad fejlődését a 3. melléklet szerinti
ápolással a kötelezettségvállalási időszak alatt folyamatosan biztosítani kell.
(8) A kifizetési kérelem benyújtását köve tően az 5. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott erdőterv határozatban
szereplő tájhonos állománytípust legalább 5 évig fenn kell tartani.
A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A támogatási kérelmet elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül
a) 2009. évben október 26. és november 20. között,
b) 2010-től a rendelkezésre álló forrás kimerüléséig minden év október 1. és október 31. között lehet benyújtani.
(2) A támogatási kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) ügyfél-azonosítási és kapcsolattartási információk,
b) erdőrészlet azonosító,
c) a 3. § szerinti szerkezetátalakítási tevékenység.
(3) Az ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(4) Egy támogatási kérelemben többféle szerkezetátalakítási tevékenység elvégzését és azokon belül több erdőrészletet
is meg lehet jelölni.
(5) Egy erdőrészletre csak egyféle szerkezetátalakítási tevékenységre vehető igénybe támogatás.
(6) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továb biak ban: Vhr.) 13. § (2) bekezdésétől eltérően
a támogatási kérelemhez nem kell mellékelni a blokktérképet.
(7) A Vhr. 6. § (5) bekezdésétől eltérően a támogatási kérelemhez nem kell mellékelni az őstermelői igazolvány hiteles
másolatát.
(8) A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak lejárta után a (2) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott
adatok vonatkozásában hiánypótlásra nincs lehetőség.
A támogatási kérelem elbírálása 8. § (1) A támogatási kérelmek bírálata az Adattárnak a benyújtás éve szerinti benyújtási időszak utolsó napjának állapota
alapján, erdőrészlet szinten, a 2. melléklet pontrendszere szerint, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
32. § (1) bekezdés c) pontja alapján elvégzett, a támogatási kérelemben szereplő támogatható területekre
vonatkozóan összeállított rangsorral történik. A rangsorolás után a támogatási kérelemről a rendelkezésre álló keret
alapján a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) dönt.
(2) Az 5. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott jogosultság megállapításáig az érintett erdőrészletek
vonatkozásában az MVH az eljárást felfüggeszti.
(3) Az 5. § (4) bekezdés b) pont ba) alpontjában meghatározott jogosultság megállapításához az erdészeti hatóság
helyszíni szemlét tarthat.
A támogatás folyósítása 9. § (1) Az ügyfél a szerkezetátalakítási tevékenységet a támogatási határozat közléséig csak saját felelősségére kezdheti meg.
(2) A kifizetési kérelmet a támogatott tevékenységek meg valósítása után, a támogatási határozat jogerőre emelkedését
köve tően legkésőbb a második kifizetési kérelem benyújtási időszak végéig lehet benyújtani.
(3) A kifizetési kérelmet erdőrészletenkénti bontásban, elektronikusan úton, az egységes kérelem részeként, május 15-ig
lehet benyújtani.
(4) A Vhr. 13. § (2) bekezdésétől eltérően a kifizetési kérelemhez nem kell mellékelni a blokktérképet.
(5) Az 5. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak a kifizetési kérelmek esetében is ellenőrzésre kerülnek.
(6) A kifizetési kérelmek vizsgálata az Adattárnak a kifizetési kérelem benyújtási évének június 9-ei állapota szerint
történik. Ellenőrzés 10. § (1) Az ellenőrzés a támogatási kérelemre, illetve a kifizetési kérelemre vonatkozóan a külön jogszabályokban
meghatározottak szerint
a) adminisztratív ellenőrzést,
b) helyszíni ellenőrzést
foglal magában.
(2) A jogosultsági feltételek, valamint az elő írások teljesítését az (1) bekezdésben foglaltak szerint az MVH évente
ellenőrzi. Az ellenőrzésbe az MVH külön megállapodás alapján az erdészeti hatóságot bevonhatja.
Vis maiorra vonatkozó szabályok 11. § (1) Az elháríthatatlan külső okokra (a továb biak ban: vis maior) vonatkozóan az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén
alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007.
(VI. 8.) FVM rendelet, a Vhr. és a (2)–(5) bekezdés szabályait kell alkalmazni.
(2) A vis maior bejelentést az erdészeti hatóságnak a vis maiorral érintett terület szerint ille té kes szervéhez kell benyújtani.
(3) Az erdészeti hatóság a vis maiorral érintett területen helyszíni szemlét tarthat.
(4) A vis maior bejelentésről az erdészeti hatóság véleményét figye lembe véve az MVH dönt.
(5) Ha a vis maior bekövetkezése előtt a támogatott tevékenység meg valósult, az ügyfél részére a vis maiorral érintett
erdőrészletre járó támogatási összeg kifizetésre kerül. Kötelezettségátadásra vonatkozó szabályok
12. § Kötelezettségátadásra az e rendelet alapján támogatott tevékenységek végrehajtásával érintett területek esetében
nincs lehetőség.
Jogkövetkezmények 13. § (1) Az egyes elő írásoknak való meg nem felelés esetén a meg nem felelés súlyossága, mértéke, valamint folytonossága
alapján az erdőrészletenként meghatározott jogkövetkezményeket a 4. melléklet tartalmazza.
(2) Ha a vállalt kötelezettségeknek való meg nem felelés esetén a támogatott erdőrészleten több kötelezettségszegés is
megállapításra kerül, akkor a súlyosabb szankciót kell alkalmazni.
(3) A szankciók sorrendjére vonatkozóan a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások,
valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 7-i 1975/2006/EK bizottsági rendelet
24. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. § (1) Az  EKV rendelet 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A támogatási kérelmet elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül
a) 2009. évben október 1. és november 20. között,
b) 2010-től a rendelkezésre álló forrás kimerüléséig minden év október 1. és október 31. között lehet benyújtani.”
(2) Az EKV rendelet 7. §-a a következő új (6) bekezdéssel egészül ki, ezzel egyidejűleg a (6)–(8) bekezdés számozása
(7)–(9) bekezdésre változik:
„(6) A Vhr. 6. § (5) bekezdésétől eltérően a támogatási kérelemhez nem kell mellékelni az őstermelői igazolvány hiteles
másolatát.”
(3) Az EKV rendelet 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § A támogatási kérelmek bírálata az Adattárnak a benyújtás éve szerinti benyújtási időszak utolsó napjának állapota
alapján, erdőrészlet szinten, a 3. melléklet pontrendszere szerint, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
32. § (1) bekezdés c) pontja alapján elvégzett, a támogatási kérelemben szereplő támogatható területekre
vonatkozóan összeállított rangsorral történik. A rangsorolás után a támogatási kérelemről a rendelkezésre álló keret
alapján a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Központja (a továb biak ban: MVH) dönt.”
(4) Az EKV rendelet 9. § (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kifizetési kérelmet elektronikus úton, az egységes kérelem részeként, május 15-ig lehet benyújtani.”
(5) Az EKV rendelet 3. mellékletének „Szakmai szempontok” részében
a) az „őshonosságának” szövegrész helyébe a „tájhonosságának”,
b) az „őshonos” szövegrészek helyébe a „tájhonos”
szöveg lép.
(6) Az (1)–(5) bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés az e rendelet
hatályba lépését követő második napon hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 16. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
 szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 49. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
24/2017. (VII. 13.) ORFK utasítása az úszólétesítmények használatáról, üzemben tartásáról, javításáról, karbantartásáról, továbbá a kapcsolódó személyi kötelmek meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az úszólétesítmények használatának, üzemben tartásának, javításának,
karbantartásának egységes elvek szerinti és szakszerű végrehajtása érdekében, továbbá az ezekhez kapcsolódó személyi kötelmek
meghatározására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR), az  úszólétesítményt üzemeltető megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban együtt: területi szerv);
c) az úszólétesítményt üzemeltető rendőrkapitányságokra és határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban
együtt: helyi szerv). 2. A KR parancsnoka a  KR Különleges Szolgálatok Igazgatósága Tűzszerész Szolgálat állományában lévő tűzszerész,
búvár, személyvédelmi, árvízi mentő, árvízi robbantási, bűnügyi operatív feladatok végrehajtására alkalmazott
vízijárművek esetében az utasítástól eltérő alkalmazási, végrehajtási feltételeket állapíthat meg.
3. Az utasítás alkalmazásában:
a) éves javítás: a  rendőri szervek által leadott éves javítási terv alapján, üzemeltetési időszakon kívül történik
a központi javítóműhelyben;
b) évközi javítás: a vízijármű üzemeltetési időszakában, nem a főrészek teljes meghibásodásának azonnali javítása,
mely az üzemeltető rendőri szerv számára kiemelten fontos;
c) kisjavítás: a vízijármű valamely fő részén egy-egy kisebb meghibásodás kijavítása, valamint a kisebb elektromos
javítások;
d) középjavítás: a vízijármű olyan mértékű javítása, ami a teljes nagyjavítás költségeinek 50%-át nem haladja meg;
e) központi javítóműhely: az  országos vízijármű kiszolgálói tevékenység érdekében a  vízijárművekhez és más
úszólétesítményhez kapcsolódó javításokkal, karbantartásokkal kapcsolatos feladatokat ellátó rendőrségi
szervezeti elem;
f ) műszaki feladatok ellátására kijelölt személy: az  úszólétesítményt üzemeltető rendőri szervek állományába
tartozó olyan személy, akit az  utasításban foglalt feladatok végrehajtása érdekében a  területi vagy a  helyi
rendőri szerv vezetője üzemeltetéssel, nyilvántartások vezetésével, okmányok kezelésével, valamint az ezekhez
kapcsolódó ellenőrzési feladatok ellátásával bízott meg;
g) nagyjavítás: a  vízijármű egy vagy több fődarabjának felújítása vagy esetleges cseréje, illetve a  hajótestnek
a teljes felújítása, fényezése;
h) vállalkozás: a  szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége körében eljáró egyéni vállalkozói
tevékenységet folytató személy vagy gazdasági társaság.
II. FEJEZET
A RENDŐRI SZERVEK FELADATA ÉS A SZEMÉLYI KÖTELMEK MEGHATÁROZÁSA
1. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság feladatai 4. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK RF):
a) felügyeli és ellenőrzi a vízijárművek rendeltetésszerű használatát, igénybevételét;
b) figyelemmel kíséri a  vízijárművek szabályszerű igénybevételéhez szükséges személyi és tárgyi feltételek
meglétét;
c) nyomon követi a Rendőrség úszólétesítménnyel való országos ellátottságát;
d) figyelemmel kíséri az úszólétesítmények adott vízirendészeti szolgálati feladatok ellátására való alkalmasságát;
e) az ORFK Gazdasági Főigazgatósággal (a továbbiakban: ORFK GF) egyeztetve javaslatot készít
az  úszólétesítmények szükség szerinti átcsoportosítására, rendkívüli esetben történő átszállítására,
igénybevételére;
f ) figyelemmel kíséri a  víziközlekedésre alkalmas járműpark korszerűsítési lehetőségeit, és indokolt esetben
az ORFK GF-fel való egyeztetést követően a modernizálásra javaslatot készít;
g) figyelemmel kíséri és véleményezi a  vízirendészeti szakmai feladatok ellátását, valamint a  vízi közlekedés
szabályait meghatározó jogszabályokat, normákat, kezdeményezi a kapcsolódó módosításokat.
2. Az ORFK GF feladatai 5. Az ORFK GF:
a) központilag felügyeli, ellenőrzi az úszólétesítmények üzemben tartását, javítását;
b) vezeti és évenként aktualizálja a Rendőrség úszólétesítmény-ellátottságával kapcsolatos nyilvántartást;
c) teljesíti a 4. pont e) és f ) alpontjában meghatározott egyeztetési kötelezettségeket, valamint az átcsoportosítást
végrehajtja;
d) figyelemmel kíséri a víziközlekedésre alkalmas járműpark korszerűsítési lehetőségeit, melyekről az ORFK RF-et
tájékoztatja;
e) összeállítja és jóváhagyásra előterjeszti a tárgykört érintő költségvetési terveket .
3. A területi szervek feladatai 6. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság az  úszólétesítmények üzembentartójaként azok használatával,
üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat végez, így különösen:
a) megszervezi, rendszeresen ellenőrzi az állományába tartozó úszólétesítmények rendeltetésszerű használatát,
igénybevételét;
b) biztosítja a helyi szervei részére az üzemanyaggal való ellátást;
c) a 106.  pontban foglaltakra figyelemmel elkészíti és felterjeszti az  úszólétesítmények javítási tervjavaslatát,
valamint a KR ütemezése és felkérése szerint közreműködik annak végrehajtásában;
d) a műszaki felülvizsgálatokra vonatkozóan tervet készít, és a végrehajtásról gondoskodik;
e) az éves üzemeltetési és évközi javítási, karbantartási költségeket tervezi és év közben biztosítja, a szükséges
javításokat végrehajtja. 7. A KR az  általa üzemben tartott úszólétesítmények vonatkozásában a  6.  pontban foglaltakat végrehajtja, továbbá
a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok úszólétesítményeihez kapcsolódó javításokkal, karbantartásokkal
összefüggő feladatai tekintetében központi javítóműhelyt, kihelyezett szakműhelyt, valamint mobil szervizcsoportot
működtet.
8. Az országos kiszolgálói tevékenységgel összefüggésben a  KR az  úszólétesítményekhez kapcsolódó javításokkal,
karbantartásokkal kapcsolatos feladatai tekintetében mint központi javítóműhely:
a) elvégzi az  üzemképesség és a  műszaki színvonal megtartása érdekében szükséges karbantartásokat,
javításokat;
b) az előírások alapján megszervezi az ellátási, gazdálkodási feladatokat;
c) bekéri a  javítási igényeket, felméri a  javító, karbantartó anyagszükség leteket, az  anyagi-műszaki
és a költségvetési terv javaslatot összeállítja, jóváhagyásáról gondoskodik;
d) műszaki és technikai szempontból véleményezi a  vízijárművek korszerűsítésére, új típusok beszerzésére
készítendő javaslatokat;
e) igényli, megrendeli, beszerzi, beszállítja a javításokhoz szükséges anyagokat, alkatrészeket;
f ) biztosítja a költségvetési lehetőségeinek függvényében az ellátás folyamatosságát, tartalékkész letet képez;
g) megszervezi az úszólétesítmények központi és egyéb módon történő javítását;
h) vezeti az  előírt nyilvántartásokat, munkalapokat, a  javítások során felhasznált anyagokkal, alkatrészekkel
elszámol;
i) a karbantartási utasítások figyelembevételével típusspecifikus üzemeltetési ajánlásokat és javaslatokat tesz;
j) a szolgálati célra műszaki szempontból már nem alkalmas vízijárművekről selejtezési javaslatot készít, amit
az ORFK RF és az ORFK GF részére megküld;
k) az úszólétesítmények, anya gok, alkatrészek selejtezésével kapcsolatos szakmai javaslatot tesz;
l) kárügyek esetén – felkérés alapján – szak véleményt ad;
m) az üzemeltetés szak szerűségét rendszeresen ellenőrzi, a  feltárt hiányosságok megszüntetéséhez szükséges
intézkedésekre javaslatot tesz;
n) a vízijárművek téli tárolásba helyezéséhez a műszaki feltételeket biztosítja, a szükséges javításokat elrendeli.
4. Az úszólétesítményt működtető helyi szerv feladatai 9. Az úszólétesítményt működtető helyi szerv:
a) megteremti az úszólétesítmények előírás szerinti üzemeltetéséhez, megfelelő műszaki színvonalon tartásához,
szabályszerű igénybevételéhez szükséges feltételeket;
b) rendszeresen, legalább negyedévente ellenőrzi az állományába tartozó úszólétesítmények rendeltetésszerű
használatát, igénybevételét;
c) elosztja és átcsoportosítja a szerven belül a vízijármű-állományt a szolgálati feladatoknak megfelelően;
d) előkészíti, felterjeszti a vízijárművek, úszóművek felújítási, nagyjavítási tervjavaslatát;
e) igényli a  vízijárművek napi üzemeltetéséhez, karbantartásához szükséges anyagokat, a  kiadott anyagokat
átveszi, nyilvántartja, biztonságosan tárolja, az anyagkiadást és elszámolást megszervezi;
f ) gondoskodik az úszólétesítmények biztonságos elhelyezéséről;
g) elegendő időt biztosít a vízijármű-vezetőknek arra, hogy az üzemeltetési, karbantartási teendőiket zavartalanul
elvégezhessék;
h) tervjavaslatot készít a vízijárművek műszaki felülvizsgálatára, és gondoskodik annak végrehajtásáról;
i) a műszaki színvonal, valamint az üzembiztonság fenntartása érdekében a műszaki felülvizsgálati tervjavaslat
alapján idejében elvégzi az úszólétesítményekhez kapcsolódó tervszerű megelőző karbantartási és a szükség
szerinti javítási munkálatokat;
j) részt vesz a vízijárművek kísérleti és próbaüzemeltetésében, és szakmai véleményt készít;
k) a bekövetkezett károkat és baleseteket kivizsgálja, véleményezi, nyilvántartja, valamint intézkedik a szükséges
eljárás(ok) megindítására és lefolytatására;
l) az előírt elszámolásokat elkészíti és felterjeszti a felettes szerv felé;
m) ütemezi a  vízijármű-vezetők szakmai, hajózási képzését, továbbképzését, ennek keretében a  képzés
végrehajtásáért felelős szerv felé jelzi az ezzel kapcsolatos igényeket;
n) a műszaki feladatok ellátására kijelölt személy útján rendszeresen ellenőrzi az  ellátottság helyzetét,
az úszólétesítmények általános állapotát és műszaki színvonalát;
o) megteszi a balesetvédelmi és tűzbiztonsági intézkedéseket, ellenőrzi azok betartását.
5. A vízirendészeti rendőrőrs feladatai 10. A vízirendészeti rendőrőrs:
a) megszervezi és ellenőrzi a  használatában lévő úszólétesítmények igénybevételének rendeltetésszerű
alkalmazását; b) a vízijárművek üzemeltetéséhez és karbantartásához szükséges anyagokat, eszközöket szakszerűen tárolja
és nyilvántartja, a felhasználásról elszámolást készít;
c) biztosítja a napi üzemanyaggal való ellátást, valamint elszámol a felhasznált üzemanyag-mennyiséggel;
d) bejegyzi a kiadott, illetve a vételezett üzemanyag, kenőanyag mennyiségét a vízijármű menetlevél tömbbe;
e) a menetlevél tömb, az  indítónapló pontos vezetését rendszeresen ellenőrzi, és az  észlelt hiányosságokat
megszünteti;
f ) elkészíti és felterjeszti az időszakos elszámolásokat;
g) megszervezi a vízijárművek napi karbantartását, megteremti az annak végrehajtásához szükséges feltételeket,
ellenőrzi a végrehajtását;
h) biztosítja a vízijárművek karbantartásához és technikai felülvizsgálatához szükséges időt;
i) rendszeresen ellenőrzi a nem üzemelő vízijárművek és más úszólétesítmények veszteglését, így gondoskodik
különösen az áramtalanítás, biztonságos kikötés, fenékvízszint ellenőrzéséről;
j) soron kívül jelenti a vízijármű-meghibásodásokat, illetve intézkedik a javítás érdekében;
k) soron kívül jelenti az  úszólétesítményt érintő balesetet vagy egyéb káreseményt, megteszi az  elsődleges
intézkedéseket;
l) megteszi a balesetvédelmi és tűzbiztonsági intézkedéseket, és ellenőrzi azok szabályainak megtartását.
6. A szolgálatparancsnok feladatai 11. A szolgálatparancsnok:
a) ellenőrzi az igénybevételt megelőzően, illetve szolgálat közben – szúrópróbaszerűen – a vízijármű vezetőjének
szolgálatra alkalmasságát;
b) a vízijármű dokumentált módon történő átadás-átvételét, a  menetokmányok meglétét és azok vezetését
szúrópróbaszerűen ellenőrzi;
c) jelentést tesz az  alárendelt állomány feladatainak végrehajtását akadályozó körülményekről – különösen
a vízijármű meghibásodásáról – a közvetlen elöljárója felé;
d) soron kívül jelenti a helyi rendőri szerv vezetőjének a szolgálati vízijármű részvételével bekövetkezett balesetet,
a szolgálat további ellátását befolyásoló káreseményt;
e) az eligazítás és a  beszámoltatás során hangsúlyt fektet az  alárendelt állomány vízijármű üzemeltetésére
vonatkozó kezelői feladataira. 7. A vízijármű parancsnokának kötelességei, feladatai
12. A vízijármű parancsnoka a járőrvezető, illetve az ezzel megbízott személy. A vízijármű parancsnoka az igénybevétel
ideje alatt a vízijármű vezetőjének elöljárója. Ennek megfelelően a vízijármű parancsnoka:
a) ellenőrzi az okmányok – különösen a vízijármű menetlevél tömb – meglétét és szabályszerű kitöltését, igazolja
a szolgálati út befejezése után az igénybevételt;
b) megakadályozza a vízijármű vezetésének a vezetésre nem jogosult személy részére történő átadását;
c) ellenőrzi az igénybevételt megelőzően, illetve menetközben a vízijármű-vezető szolgálatra alkalmasságát;
d) ismerteti és betartatja a vízijárművön való tartózkodásra, magatartásra vonatkozó előírásokat.
8. A vízijármű vezetőjének kötelességei, feladatai 13. A vízijármű vezetője elöljárója utasításának megfelelően köteles eljárni a jármű üzemeltetésével, igénybevételével,
karbantartásával kapcsolatosan. Ennek megfelelően a vízijármű vezetője:
a) műszakilag átvizsgálja a  vízijármű dokumentált módon történő átadás-átvétele során az  átvételre kerülő
járművet, az egyes tartozékokat, elvégzi a menetokmányok átadás-átvételét;
b) köteles megismerni a részére kiadott vízijármű szerkezeti, működési és vezetési sajátosságait;
c) részt vesz a szakmai ismereteinek bővítése érdekében előírt képzéseken, továbbképzéseken;
d) jelentést tesz a vízijármű esetleges meghibásodásáról a hiba kijavításának kezdeményezése érdekében;
e) vezeti a vízijármű menetlevél tömböt;
f ) elszámol a felhasznált üzemanyagokkal, kenőanyagokkal;
g) azonnal jelenti a bekövetkezett balesetet, káreseményt a vízijármű parancsnokának;
h) írásban jelentést tesz a baleset után azonnal vagy az egészségi állapotának megfelelően a lehető legrövidebb
időn belül – kivéve, ha kórházba szállították – a  baleset okának, helyének, a  szállított személyek nevének,
rendfokozatának és a vízijárművön keletkezett anyagi kárnak a megjelölésével;
i) karbantartja a vízijárművet, és a szolgálati út befejezése után szükséges mértékig feltölti a készleteket;
j) gondoskodik a vízijárművek szabályszerű kikötéséről.
III. FEJEZET
A VÍZIJÁRMŰVEKHEZ, ÚSZÓMŰVEKHEZ KAPCSOLÓDÓ OKMÁNYOK ÉS NYILVÁNTARTÁSOK, VALAMINT
AZOK VEZETÉSE
14. A rendőri szervek által üzemeltetett valamennyi vízijárművet vízijármű menetlevél tömbbel kell ellátni, melynek
kiadása, bevonása és elszámoltatása a műszaki feladatok ellátására kijelölt személy feladata.
15. A vízijármű menetlevél tömb a  vízijármű igénybevételének esetenkénti és összesített nyilvántartására, valamint
az  üzemeltetés során felhasznált üzem- és kenőanyagok, az  olajcserék, az  elvégzett karbantartások és javítások,
a műszaki szemlék, a teljesített üzemórák nyilvántartására, elszámolására szolgál.
16. A vízijármű menetlevél tömböt szükség szerint, de legalább a  költségvetési év végén cserélni kell. A  menetlevél
tömböt a felhasználást követően 8 évig kell megőrizni.
17. Minden vízijárművet üzemeltető szervnél vízijármű indítónaplót kell vezetni. A  vízijármű indítónapló vezetésének
részletszabályait az üzemeltető rendőri szerv vezetője vagy a műszaki feladatok ellátására kijelölt személy határozza
meg.
18. A hajóokmány érvényességi idejének figyelemmel kísérése, meghosszabbításának ügyintézése az  üzembentartó
költségvetése terhére az üzemeltető rendőri szerv feladata.
19. A vízijármű kiadásakor, a szolgálat közbeni átadásakor a vízijármű menetlevél tömb és a hajóokmány is átadás-átvétel
tárgyát képezi. A javítás időtartamára a vízijármű menetlevél tömböt, valamint a hajóokmányt a KR részére a járművel
együtt kell átadni.
20. A megsemmisült, elveszett, megrongálódott, e  fejezet szerinti okmányokról (a továbbiakban: okmány) a  helyi
szervnek jegyzőkönyvet kell felvennie, melyet e  szerv vezetőjének kell jóváhagynia. A  jegyzőkönyv tartalmazza
a  felelős személy nevét, beosztási helyét és azt, hogy az  okmány milyen körülmények között semmisült vagy
rongálódott meg, illetve veszett el.
21. Az okmányok pótlásáról – a  helyi szerv közreműködésével – az  üzembentartó területi szerv gondoskodik.
A hajóokmány pótlását a hajózási hatóságnál kell kezdeményezni.
22. Az okmányokat üzemeltetésen kívüli időszakban zárható szekrényben vagy fiókban, de a vízijármű-vezetők részére
hozzáférhető módon kell tárolni a járművet üzemeltető szervnél.
23. A nem szolgálati jellegű vízijármű-igénybevételeket és azok térítési díjait nyilvántartásba kell venni. Az engedélyező
iratokat a nyilvántartás mellékleteként, a pénzügyi előírások szerinti időtartamig kell kezelni.
24. A 23.  pont szerinti engedélyeknek időrendi sorrendben, közvetlenül az  engedélyezéskor be kell kerülniük
a nyilvántartásba, és abban az esetben is benne kell maradniuk, ha az igénybevételre nem került sor.
25. A nem szolgálati jellegű vízijármű-igénybevételek nyilvántartását a műszaki feladatok ellátására kijelölt személynek
évente legalább egy alkalommal ellenőriznie kell. Az  ellenőrzés alkalmával meg kell győződni a  térítési összeg
befizetésének megtörténtéről, illetve intézkedni kell az elmulasztott befizetések pótlása iránt.
26. A fentieken túl a  nem szolgálati jellegű vízijármű-igénybevételekre, valamint az  úszólétesítmények üzemanyagellátására a helyi szabályok az irányadók.
27. Az úszómű-bizonyítvány kezelésére az  e  fejezet szerinti, a  vízijárművekhez kapcsolódó okmányokra vonatkozó
előírásokat kell megfelelően alkalmazni.
IV. FEJEZET
VÍZIJÁRMŰ IGÉNYYBEVÉTELE, VEZETÉSE, KÖZÚTON VALÓ SZÁLLÍTÁSA
9. A szolgálati feladatok ellátására történő igénybevétel szabályai
28. Vízijárművet – kivéve a  10. alcímben foglaltakat – csak a  rendeltetésnek megfelelő célra, a  szolgálati feladatok
ellá tására, illetve az azzal kapcsolatos szállítási szükségletek ki elégítésére lehet igénybe venni.
29. Elemi csapás, árvíz, belvíz, valamint egyéb kárelhárítás során az általános igénybevételről és ellátásról külön vezetői
intézkedés rendelkezhet.
30. Szolgálati célra vízijárművet igénybe venni, vagy az  igénybe vételre utasítást adni csak abban az  esetben lehet,
ha  a  vízijármű műszakilag üzembiztos, továbbá ha az  előírt okmányokkal és felszerelésekkel ellátták, valamint
a vízijármű vezetőjére vonatkozó előírások is teljesülnek.
31. A Rendőrség tekintélyét veszélyeztető, sérült, eszté tikailag elhanyagolt vízijárművet – a  29.  pontban foglaltakat
kivéve – szolgálatba állítani nem lehet, az időszakos technikai szemlék során erre kiemelt figyelmet kell fordítani.
32. A vízijármű jogtalan igénybevételét az üzemeltető rendőri szerv vezetőjének minden esetben ki kell vizsgálnia.
10. A vízijármű egyéb célú igénybevételének szabályai 33. Vízijármű magáncélú, valamint térítés ellenében történő igénybevételét – elsősorban vízen végzendő munkák,
filmforgatás, biztosí tási feladatok érdekében – annak a  rendőri szervnek a  vezetője engedélyezheti, amelynek
vagyonkezelésében az adott jármű van.
34. A térítési összeg megállapítása a  felhasználási adatok – üzemórák – alapján a  vízijárművet biztosító területi szerv
vezetőjének fel adata. Az  egy üzemórára felszámítható térítési díjakat az  igénybe vevőnek a  vagyongazdával
megkötött szerződése tartalmazza. A térítendő összegről az igénybe vevőt írásban kell értesíteni.
11. A vízijármű vezetésének alapvető szabályai 35. Vízijárművet csak a Rendőrség állo mányába tartozó, a vízijármű vezetésére beosztott, a vízijármű vezetésére jogosító
érvényes engedéllyel rendelkező személy vezethet.
36. A vízijármű ve zetését – az erre vonatkozó vezetői utasítás hiányában – másnak átengedni nem lehet.
37. A vízijármű-vezetőnek indulás előtt meg kell győződnie a  jármű üzemképességéről, leterheltségéről,
az üzemanyagtartály feltöltöttségéről, a mentőfelszerelések és a szolgálattal összefüggő felszerelések meglétéről.
38. Indulás előtt a  vízijármű vezetésével megbízott személy köteles ellenőrizni az  okmányok szabályszerű kiállítását,
vezetését.
39. A vízijármű vezetésével megbízott személy anyagi és fegyelmi felelős séggel tartozik az átvett vízijármű állapotáért,
üzembiztonsá gáért. Szolgálatváltásnál az okmányokon túl a vízijármű, annak felszereléseivel együtt átadás-átvétel
tárgyát képezi.
12. A vízijárművekkel történő személy- és anyagszállítás szabályai
40. A vízijárművel a  Rendőrség állományába tartozó személyek szállíthatók. Egyéb személyeket szállítani csak a  helyi
szerv vezetőjének vagy a felettes szerv vezetőjének engedélyével lehet.
41. A vízijárművel legfeljebb a hajóokmányban engedélyezett számú személyt lehet szállítani.
42. A vízijárművel anyagot szállítani csak a helyi szerv vagy a felettes szerv vezetőjének engedélye alapján lehet.
43. A 40–42.  pont rendelkezései alól a  mentési feladatok végrehajtása, valamint a  29.  pontban foglaltak kivételt
képezhetnek.
44. A 40. és a 42. pont rendelkezései alól kivételt képez:
a) a Rendőrséggel közös szolgálatot, ellenőrzést ellátó hatóság, szervezet, testület tagjának és ezek felszereléseinek
szállítása;
b) a 63. pont szerint igénybe vett vállalkozás szerelőszemélyzetének és felszerelésének (pl. előzetes hibafelmérés,
menet közbeni ellenőrzés, árajánlat készítés, javítás utáni ellenőrzés, menetpróba céljából történő) szállítása;
c) a hajózással összefüggő, valamint a  víziközlekedési szabályok megszegésével elkövetett bűncselekmények
és  szabálysértések, a  víziközlekedési balesetek és vízbefulladások megelőzése érdekében végzett
ismeretterjesztő tevékenység céljából történő szállítás;
d) a büntető-, a szabálysértési és a közigazgatási hatósági eljárásokban érintett személyeknek és eszközöknek
az egyes eljárási cselekmények végrehajtásához szükséges szállítása.
45. Vízijármű közúton a rendeltetésének megfelelő műszaki állapotban lévő és biztonságos közúti közlekedésre alkalmas
szállítójárművel, valamint vontatójárművel és a hozzá kapcsolt utánfutóval szállítható.
46. A központi javítóműhelynek legalább 2 db, a  vízirendészeti rendőrkapitányságoknak legalább 2 db biztonságos
közúti szállításhoz megfelelő és a  szállítandó vízijárművek méretéhez, tömegéhez igazodó, vontató terepjáró
gépkocsival, valamint elegendő számú és teherbírású hajószállító utánfutóval kell rendelkeznie. E  gépkocsik
biztosítása nem járhat a rendőri szervnél használt egyéb gépkocsik számának csökkenésével.
47. A 46. pont szerinti terepjáró gépkocsikat használó rendőri szervek állományából gépkocsinként legalább 2 főt ki kell
képezni a vontató gépkocsik és a csatolt vontatmányok vezetésére, a megfelelő járműkategóriára érvényes vezetői
engedély megszerzésére.
V. FEJEZET
A VÍZIJÁRMŰVEK, ÚSZÓMŰVEK TÁROLÁSA, KARBANTARTÁSA, JAVÍTÁSA, BEJÁRATÁSA,
VALAMINT AZ ELLÁTÁSI SZABÁLYOK
13. A vízijárművek napi tárolása 48. A vízijárműveket szolgálati használaton kívüli időszakban biztonságosan kikötve, az  üzemeltetési előírásainak
megfelelően kell tárolni. A kikötőben a vízijárművek kikötésére merülésüknek megfelelő mélységű vízben kerülhet
sor, oly módon, hogy a hullámverés, vihar bennük kárt ne okozhasson.
49. A napi használat befejeztével:
a) a nyitott felépítményű vízijárművek kormányállását, műszertábláját, kezelőszerveit, utasterét, motorját stb.
–  a  kialakításuknak megfelelő lehetséges módon – ponyvával le kell takarni, valamint a  ponyvát úgy kell
rögzíteni, hogy azt az esetleges vihar ne téphesse le;
b) a zárt felépítményű vízijárművek kormányállását, műszertábláját, kezelőszerveit, utasterét – a kialakításuknak
megfelelő lehetséges módon – le kell függönyözni a nap károsító sugárzásának megelőzése céljából.
50. A vízijárművek kikötése és tárolása során megelőző biztonsági intézkedések megtételével gondoskodni kell arról,
hogy a járművet a használatukra nem jogosult személyek ne vehessék igénybe.
14. A vízijárművek, úszóművek téli tárolása 51. A rendőri szervek használatában levő vízijárművek téli tárolását a  rendőri szerv vezetője által erre a  célra kijelölt
helyen, lehetőleg száraz dokkban vagy fedett helyen, de mindenképpen zárt, őrzött telephelyen kell megoldani.
52. Az úszóművek, valamint a vízen tárolt vízijárművek téli tárolásánál különös gondot kell fordítani a  fagy- és jégkár
elhárítására, a  jégkárok ellen tágulási lékek kivágásával és szükség esetén folyamatos hó- és jégmentesítéssel kell
védelmet biztosítani.
53. A használatból kivont vízijárműveket is téliesíteni kell a típusnak megfelelő speciális előírások szerint.
54. A téli tárolással, elsősorban a  téli előkészítéssel és karbantartással kapcsolatos teendők elvégzése érdekében
a KR a területi, illetve helyi szerv vezetőjével egyeztetve minden évben – az aktuális időjárási viszonyokra figyelemmel,
az  üzemeltető igénybejelentése alapján – intézkedik a  vízijárművek kiemelésére, téliesítésére. Karbantartásra,
felújításra történő átadás során a 65. pontban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
15. A vízijármű karbantartása 55. Karbantartás alatt a  vízijármű tisztítását, konzerválását és mindazokat a  munkálatokat, technikai ellenőrző
vizsgálatokat kell érteni, melyek célja az üzemeltetés folyamán bekövetkező kopások, meghibásodások megelőzése,
csökkentése.
56. A vízijármű karbantartása az  indulás – szolgálat megkezdése – előtt, a  szolgálat befejezése után, valamint
a meghatározott üzemóra teljesítmények megtételét követően elvégzendő ellenőrzési feladatokra tagozódik.
57. A vízijármű vezetője az indulás – szolgálat megkezdése – előtt köteles ellenőrizni:
a) a vízijármű üzemképességét, a motor és minden kibillenthető (trimmelhető) hajtómű esetén a hajócsavar(ok)
állapotát;
b) a vízijármű üzemanyag- és kenőanyag-feltöltöttségét;
c) a megkülönböztető jelzést biztosító berendezések meglétét és működőképességét;
d) a vízijárművek terhelését;
e) a beszivárgott vagy lecsapódott víz (fenékvíz) kimerésének, kiszivattyúzásának végrehajtását;
f ) a vízijárműre előírt jelzések, a lobogók meglétét és ez utóbbi felvonását;
g) a vízijármű beépített rádiójának és navigációs berendezéseinek működőképességét, bekapcsolt állapotát;
h) a kötelező tartozékok meglétét.
58. A vízijármű vezetője a szolgálat befejezésekor, a beszámoltatás előtt köteles gondoskodni:
a) a vízijárműtest tisztításáról, mosásáról;
b) az üzemanyag és kenőanyag feltöltéséről;
c) a kibillenthető (trimmelhető) hajók esetén a  motor kiemeléséről, a  motorrögzítés és a  hajócsavar(ok)
ellenőrzéséről;
d) a folyadékszivárgás ellenőrzéséről mind a motornál, mind a testnél;
e) a hang- és fényjelző berendezések ellenőrzéséről;
f ) az üzemeltetés alatt vagy után észlelt hibák kijavítására történő intézkedés kezdeményezéséről;
g) a lobogók levonásáról;
h) a menetokmányok lezárásáról;
i) a biztonságos kikötésről és áramtalanításról.
59. A vízijárműtípusra meghatározott üzemóra utáni általános karbantartási, vízijármű-szerelő feladatok:
a) a hajótest, felépítményes hajó esetén a hajótesten túl a felépítmény, a motor és hajtómű teljes tisztítása;
b) a hajótest külső állapotának ellenőrzése (RIB típusú hajók esetében a hypalon vagy PVC tömlők szelepeinek,
üzemi nyomásának ellenőrzése), a  jelzések és nyilvántartási adatok, számok meglétének, állapotának
ellenőrzése;
c) a motorolajszint ellenőrzése, csere végrehajtása, az olajszűrő tisztítása, cseréje;
d) az üzemanyagszűrő, levegőszűrő, vízszűrő átvizsgálása, tisztítása vagy cseréje;
e) a hajótest fedélzetén a  rögzítő csavarok átvizsgálása, a  berendezések, szerelvények, a  korlátrögzítések
utánhúzása;
f ) a RIB hajók esetében a fedélzeti padló, a kormányállás rögzítés, a kapaszkodók, a kormányszerkezet, az ülések,
valamint a fedélzeti tárolók ajtajainak rögzítése;
g) a szelephézagok ellenőrzése;
h) a gyújtóberendezések, gyújtógyertyák átvizsgálása, tisztítása;
i) a hajtóművek és hajócsavarok átvizsgálása, hajtóműolajszint ellenőrzése, szükség esetén a cseréje;
j) az irányváltó és gázrudazatok ellenőrzése, kenése és beállítása;
k) az akkumulátor feszültségének ellenőrzése, csatlakozók tisztítása, a folyadékszint ellenőrzése, szükség esetén
utántöltése;
l) a generátor töltésének ellenőrzése, segédgépek működésének ellenőrzése;
m) az elektromos kábelek kötéseinek ellenőrzése;
n) a hang- és fényjelző, valamint a navigációs berendezések átvizsgálása, a szükséges javítások elvégzése;
o) a motor, hajtómű és egyéb rögzítő csavarok ellenőrzése és a szükséges utánhúzások elvégzése;
p) a folyadékszivárgások ellenőrzése és az előforduló tömítési hibák megszüntetése (víz, kenőanyag, üzemanyag);
q) a kormányberendezés, horgonygép, csörlőberendezések ellenőrzése, kenése;
r) a vízijárművön, motoron található összes kenési helyen a zsírozás, olajozás elvégzése.
60. Az 59. pont szerinti általános karbantartási feladatokon túl a technikai ellenőrző vizsgálatok alkalmával figyelembe
kell venni a gyártó, illetve a KR által esetlegesen kiadott típusra vonatkozó, különleges karbantartási előírásokban
foglaltakat.
16. A vízijármű javítása 61. A vízijárművek javítását elsősorban rendőrségi állományban levő szerelőkkel kell elvégeztetni. Az  éves, nagyés középjavítások elsősorban a központi javítóműhelyben történnek.
62. A kisjavítások és évközi javítások, valamint egyes középjavítások – az üzemeltetés során a sürgős üzemképességet
érintő javítások –, továbbá a folyamatosan előírt karbantartások a területi szerv vezetőjének engedélyével a jármű
szolgálati helyén vagy egyéb szakműhelyben is történhetnek a központi javítóműhellyel való egyeztetést követően,
melyet – megrendelés alapján – a KR szerelői állománya vagy a területi/helyi szerv kinevezett hajószerelői állománya
vagy az erre igénybe vett vállalkozás szerelőszemélyzete hajt végre. Az üzemeltető szervek által a vállalkozásoknál
vízijármű javítását megrendelni a területi szerv vezetőjének engedélyével lehet.
63. Amennyiben a javítást a helyszínen nem lehet végrehajtani, a vízijárművet a központi javítóműhelybe kell szállítani.
64. A vízijármű meghibásodását a  vízijármű-vezető a  vízijármű parancsnokának, illetve a  műszaki feladatok ellátására
kijelölt személynek soron kívül köteles jelenteni. A  vízijárművet javításra csak az  üzemeltető szerv vezetője vagy
az általa megbízott személy adhatja le.
65. Javításba adás előtt a vízijárművet meg kell tisztítani, és vízijármű javítását megrendelő – a Melléklet szerinti – lapot
kell készíteni, amin fel kell tüntetni mindazon hibákat, melyek javítását kérik. A  javításba adáskor a  vízijárművet
kötelező és kiegészítő felszerelései nélkül, a hajóokmánnyal és a vízijármű menetlevél tömbbel együtt kell leadni.
66. Helyszíni meghibásodást követő, azonnali szakműhelybe szállítás esetén a hajóokmány szerinti kötelező felszerelések
meglétét ellenőrizni kell, azokkal együtt kell a  járművet leadni, valamint a hajófelszereléseket a vízijármű javítását
megrendelő lapon kell feltüntetni. A jármű átadás-átvételét minden esetben aláírással kell dokumentálni.
67. A vízijármű beszállítása történhet vízi úton saját hajtóerővel vagy – üzemképtelenség esetén – vontatással, illetve
közúton gépjárművel.
68. A hajókat saját hajtóerővel történő beszállításkor üzemanyaggal úgy kell ellátni, hogy a  szerelés helyére történő
beérkezésig az elegendő legyen. A külső mobil üzemanyagtartállyal rendelkező külmotoros járműveket üzemanyag
nélkül kell leadni.
69. A KR-hez történő leadás esetén a javításra vonatkozó adatokat az üzemeltető szervnél és a KR-nél is nyilvántartásba
kell venni. A KR részéről az átvevő köteles a vízijárművet átvizsgálni, a vízijármű javítását megrendelő lapon jelentett,
valamint az egyéb észlelt hibákat és a szükséges javítási munkálatokat a munkalapon feltüntetni, a javítás elvégzésére
intézkedni.
70. A kijavított vízijárművet az üzemeltető rendőri szerv vezetője vagy az általa megbízott személy veheti át. A visszaadás
megtörténtét aláírással kell dokumentálni. A javítások szakszerű elvégzését a KR és az átvevő rendőri szerv részéről
kijelölt személyek közösen ellenőrzik, a vízijármű üzemképességéről a közös üzemeltetési próba alapján győződnek
meg.
71. A tervezett és az egyéb jelentkező javítások, karbantartások mellett a Rendőrségen kívüli más állami szerv felkérésére
a KR úszólétesítmény javítását elvégezheti, azonban a rendőri szervek által igényelt javítások mindenkor elsőbbséget
élveznek. Az  ilyen irányú megkeresés esetén a  központi javítóműhely javaslatot készít a  javítás elvégzésére
és ütemezésére.
17. A vízijármű bejáratása 72. A gyári új, motorral rendelkező vízijárművet használatbavétel előtt be kell járatni. Bejáratást kell végezni akkor is,
ha a vízijármű motorja gyári új vagy felújított.
73. Bármilyen, a 72. pontban meghatározottaktól eltérő beavatkozás után, annak minőségi ellenőrzése céljából próbautat
kell tenni.
74. A vízijárművet rendeltetésszerű szolgálati célra használatba venni csak a  próbaút, illetve a  bejáratás szakszerű
elvégzése és az észlelt hibák kijavítása után lehet.
75. A bejáratást a  központi javítóműhely állományából kijelölt személy végzi, ettől eltérő esetben olyan személy
végezheti, akinek az adott jármű vezetéséhez szükséges képesítése van, és legalább kétéves gyakorlati tapasztalattal
rendelkezik.
76. A bejáratást csak nappal, lehetőleg jó időjárási viszonyok között kell végezni az üzemeltető rendőri szerv vezetője
vagy a KR által meghatározott útvonalon.
77. A vízijárművön külön engedély nélkül személyeket vagy egyéb más terhet nem lehet szállítani.
78. A bejáratás időszakában a  vízijárművet fokozott figyelemmel és gondossággal kell használni. Minden új vagy
nagyjavításon átesett vízijárművet bejáratás után a típusra meghatározott üzemórán át csak kíméletes üzemeltetés
mellett szabad szolgálati célra igénybe venni.
79. A bejáratás során figyelemmel kell kísérni a vízijármű fontosabb szerkezeteinek és műszereinek működését, a motor
olajszintjét, a motorolaj minőségét. A motorból származó zörejek, a legkisebb rendellenesség vagy kopogás észlelése
esetén a motor működését azonnal meg kell szüntetni, és a hiba eredetét meg kell állapítani. Amennyiben a hibát
elhárítani nem lehet, vagy az olyan eredetű, hogy nem lehetséges a vízijárművet tovább üzemeltetni, intézkedni kell
a bevontatására.
80. Bejáratáskor a visszaérkezés után a nap folyamán bekövetkezett eseményeket, a vízijárművön észlelt hiányosságokat
jelenteni kell az üzemeltető rendőri szerv vagy a KR hatáskörrel rendelkező vezetőjének.
81. A vízijárművek bejáratását a konkrét gyártmányra és típusra vonatkozó gyártói előírásokban, kezelési és karbantartási
utasításokban foglaltaknak, valamint a  központi javítóműhely által meghatározott típusspecifikus előírásoknak
megfelelően kell elvégezni.
18. Ellátási szabályok 82. A vízijárművek éves vagy nagyjavításához szükséges anyag- és alkatrészellátást a  KR végzi a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok által jelzett éves szükséglet alapján.
83. Az évközi vagy kisjavításokhoz, a karbantartásokhoz, valamint a zökkenőmentes vízirendészeti szolgálatellátáshoz
szükséges anyag- és alkatrészbeszerzést – a központi javítóműhellyel való egyeztetést követően – az üzembentartó
területi szerv is végezheti, amennyiben a javítás önállóan is végrehajtható.
84. Az úszólétesítmények üzemanyagellátása az  üzembentartó rendőri szerv szerinti megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság feladata, míg a kenőanyaggal és megfelelő akkumulátorokkal való ellátásról a KR gondoskodik.
85. Új hajók első szolgálatba vételéhez a kötelező felszerelések biztosítását alapellátásként a központi javítóműhely végzi,
amennyiben a  hajó ezzel nem rendelkezik. Az  elhasználódott, elveszett eszközök pótlása az  üzembentartó szerv
feladata, a kikötőkötél és a lobogók kivételével, melyeket szintén a központi javítóműhely biztosít.
VI. FEJEZET
A VÍZIKÖZLEKEDÉSI SZOLGÁLATI BALESETEK ESETÉN VÉGREHAJTANDÓ FELADATOK
19. Balesetet követő egyes feladatok 86. Baleset megtörténtekor a vízijármű vezetőjének – akár okozója, akár részese volt a balesetnek – a vízijárművel meg
kell állni, és a lehetőségekhez képest ki kell kötni.
87. A balesetet követően a vízijárművön tartózkodó állománynak intézkednie kell a vízbeesettek mentésének azonnali
megkezdésére. A  megsérült személyeket szükség szerint elsősegélynyújtásban kell részesíteni, gondoskodni kell
kórházba történő szállításukról.
88. Gondoskodni szükséges az esetleges szemtanúk adatainak feljegyzéséről.
89. A vízijármű vezetőjének, illetve a vízijárművön tartózkodó állománynak – különösen vízbetörés, tűzeset, üzemzavar
esetén – mindent el kell követnie, hogy további kár ne keletkezzen.
90. Ha a  vízen a  baleset következtében forgalmi akadály keletkezett, gondoskodni kell arról, hogy a  közlekedő többi
vízijármű-vezetőnek kellő időben tudomása legyen az akadályról.
91. A vízijármű vezetője a balesetet azonnal vagy a halaszthatatlan intézkedések megtételét követő legrövidebb időn
belül – kivéve, ha kórházba szállították – az illetékes rendőri szerv vezetőjének vagy közvetlen vezetőjének köteles
írásban jelenteni.
VII. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VÍZIJÁRMŰVEK ÉS GÉPKOCSIK VÍZIRENDÉSZETI KIEGÉSZÍTŐ FELSZERELÉSEI
92. A Járőr- és Őrszolgálati Szabályzatról szóló ORFK utasításban meghatározott felszerelési tárgyakon kívül a jelentkező
feladatok függvényében a vízijárműben egyéb felszerelési tárgyakat is el lehet helyezni, ezek különösen:
a) kézi rádiókészülék és az ahhoz tartozó vízhatlan tok;
b) vízirendészeti tőrkés;
c) a vízijármű előírt kötelező felszerelésein kívül a személyzet minden tagjának önfelfújódó mentőmellény;
d) mentőheveder;
e) mentő dobózsák;
f ) jelzőbója;
g) legalább 10 méter hosszú és legalább 6 mm átmérőjű kötél;
h) a hajóindító kulcs tartójára elhelyezett bukóslussz karpánt, valamint az indítókulcs tartójára helyezhető vagy
a vészhelyzeti leállító berendezéshez csatlakoztatható tartalék bukóslussz kapcsolóvilla – amennyiben a nyitott
fedélzetű vagy külső kormányállásos hajót ilyennel ellátták;
i) a hajóindító kulcsra elhelyezett felúszó;
j) a szolgálati elöljáró által meghatározott, az adott feladat végrehajtását segítő felszerelés, eszköz, tárgy.
93. A vízirendészeti feladatokat ellátók által igénybe vett szolgálati gépjárművekben a  92.  pont szerinti felszerelési
tárgyak elhelyezhetők, valamint kötelezően el kell helyezni egy legalább 20 méter hosszú és legalább 12 mm átmérőjű,
felúszó képességgel rendelkező kötelet.
20. A hajózási tevékenység során alkalmazandó egyes felszerelések használata
94. A vízijármű vezetője köteles rendeltetésszerűen használni a  vízijármű motorjának beindításától annak leállításáig
a  vészhelyzeti leállító berendezéshez csatlakoztatott bukóslussz karpántot, amennyiben a  nyitott fedélzetű
vagy külső kormányállásos hajót ilyennel ellátták.
95. A vízijármű nyitott fedélzetén tartózkodó vagy oda kilépő valamennyi személy azokban az  esetekben, amikor
a vízbeesés és elmerülés veszélye fennáll, így különösen:
a) a vízen történő bármilyen munkavégzés során;
b) a vízből mentés végrehajtása közben;
c) a bejelentésre történő kivonulás ideje alatt;
d) a viharjelzés bármely fokozatának elrendelése esetén annak fennállásáig, valamint
e) éjjel és korlátozott látási viszonyok között
köteles mentőmellényt és – erre vonatkozó vezetői utasítás esetén – testhevedert is viselni.
96. Az önfelfújódó mentőmellényt önműködő üzemmódban kell használni.
21. A kommunikációs, kereső és helyzetmeghatározó technikai eszközök használata
97. A vízirendészeti szolgálat megkezdésekor a kézi rádiókészüléket, a kézi GPS navigációs és helymeghatározó eszközt,
valamint az egyéb kézi elektronikus eszközöket a vízijárműben rögzített tárolóegységbe vagy vízhatlan felúszó tokba
kell helyezni.
98. A vízijárműbe szerelt hajózási rádiót a vízijármű elindítását követően azonnal be kell kapcsolni, és a rádióhasználatra
vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kell használni.
99. A vízijárműbe szerelt és a kézi GPS navigációs és helymeghatározó eszköz, valamint a radarberendezések használata
az általános szabályok, a használati cél és a készülék használati útmutatója alapján történik.
100. Az alábbi események koordinátáit kötelező rögzíteni:
a) balesetek bekövetkezésének helye;
b) vízbefulladások, eltűnések és holttestfeltalálás helyszíne;
c) jogsértések bekövetkezésének helyszíne;
d) vízirendezvények és fürdőhelyek ellenőrzése során fontossá vált jelzések helye;
e) egyéb, az eligazítás során meghatározott és a vízijármű parancsnoka által szükségesnek vélt helyszínek.
101. Az éjjellátó berendezések használata a közvetlen vezető vagy annál magasabb beosztású elöljáró, illetve ügyeletes
külön utasítására történhet a  rendeltetésszerű használatra vonatkozó szabályok betartásával. Alkalmazására
elsősorban személykeresés, éjszaka történő hajózási tevékenység során, illetve szolgálati tevékenység támogatása
érdekében kerülhet sor.
VIII. FEJEZET
ELLENŐRZÉSI KÖTELMEK 102. Vízijármű üzemeltetése, igénybevétele kapcsán ellenőrizni kell, hogy
a) az igénybe vevő jogszerűen használja-e a vízijárművet;
b) a szállított személyek jogosultak-e a vízijárművön való tartózkodásra;
c) a vízijármű a szolgálati célra kijelölt útvonalon halad-e;
d) a vízijármű menetlevél tömb adatai megfelelnek-e a valóságnak;
e) a vízijármű vezetője rendelkezik-e az  előírt és érvényes járművezetésre jogosító okmánnyal, fogyasztott-e
szeszesitalt; f ) a vízijármű műszaki állapota, a biztonsági és jelzőberendezések üzembiztonsága megfelelő-e;
g) a vízijármű felszerelései megfelelnek-e az előírásoknak;
h) a vízijármű nincs-e túlterhelve;
i) a vízijármű állapota, karbantartása megfelelő-e;
j) megtartják-e a hajózási szabályzat egyéb vonatkozó szabályait.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 103. Ez az  utasítás a  közzétételét követő hónap első napján lép hatályba azzal, hogy a  III. Fejezet szerinti vízijármű
menetlevél tömböt és a vízijármű indítónaplót az utasítás hatálybalépését követő 90. naptól kell használni.
104. Az ORFK-Országos Balesetmegelőzési Bizottság az  éves rendezvényterve alapján – a  pénzügyi lehetőségek
függvényében – évente egy alkalommal vízirendészeti járőrversenyt hirdet, melynek keretében az  általános
és a vízirendészeti speciális szakmai ismeretek mellett az utasítás szerinti rendelkezések ismeretszintjét is felméri.
105. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok – a  109.  pontban meghatározott kivétellel – minden év január 1-jéig
felterjesztik a tervezhető javítások, valamint karbantartások tervét az ORFK GF és a KR részére.
106. A tervezhető javítások, karbantartások elvégzésére a KR a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságoktól kapott adatok
alapján éves javítási tervet készít, melyet az  ORFK GF és az  ORFK RF számára – a  109.  pontban meghatározott
kivétellel – minden év február 1-jéig megküld.
107. A vízijárművek, úszóművek, valamint a  szolgálati kikötők üzemeltetésének éves adatait – üzemóra, fogyasztás,
műszaki adatok stb. –, az  üzemképességük fokát, valamint esetleges selejtezésük indokait tartalmazó jelentést
az úszólétesítményekkel rendelkező megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője – a 109. pontban meghatározott
kivétellel – minden év január 15-ig felterjeszti az ORFK GF, az ORFK RF, valamint a KR részére.
108. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes – a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes és a KR Műszaki
és Üzemeltetési Igazgatóság igazgatójának bevonásával – az  utasítás hatálybalépésétől számított 60 napon belül
valamennyi vízijármű és úszómű egységes és egyedi nyilvántartása érdekében megvizsgálja annak lehetőségét, hogy
a  vízijárművek és úszóművek műszaki adatait, fedélzeti, gépészeti felszereléseit, a  szerszámkészleteket, valamint
a  javításukkal, átalakításukkal, üzemeltetésükkel kapcsolatos minden olyan eseményt, változást, amely a vízijármű
vagy az  úszómű állagára, értékére, használhatóságára, üzemeltetési költségeire kihatással van, egy országosan
alkalmazható egységes elektronikus rendszerben rögzítsék.
109. A 105–107. pontban foglalt feladatok első alkalommal történő végrehajtásának határideje az utasítás hatálybalépését
követő 60. nap.
110. A 108–110. pont az utasítás hatálybalépését követő 61. napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1478/2012. (XI. 6.) Korm. határozata.  a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról a FAO ösztöndíjas program 2012/2013. tanév I. fél megvalósítása érdekében A Kormány az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai
és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép- és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató
Központ felállításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 203/2007. (VII. 31.) Korm. rendelettel kihirdetett, az
Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és a Magyar Köztársaság Kormánya között a FAO
Európai és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép- és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös
Szolgáltató Központ létrehozásáról szóló megállapodásban meghatározott FAO ösztöndíjas program 2012/2013.
tanév I. félévi megvalósítása érdekében 61,2 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv.
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1337/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2012-0005 azonosító számú [„M30 gyorsforgalmi út (3. sz. főút korrekciója) Tornyosnémeti–országhatár közötti szakasz kivitelezése” című] kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. elfogadja az 1. melléklet szerinti KÖZOP-1.5.0-09-11-2012-0005 azonosító számú „M30 gyorsforgalmi út (3. sz. főút
korrekciója) Tornyosnémeti–országhatár közötti szakasz kivitelezése” című projekt kiemelt projektként történő
akciótervi nevesítését, és 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés
Operatív Program Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
498/2016. (XII. 28.) Korm. rendelete a közgyűjteményekben őrzött kulturális javak méltányosságból történő birtokba adásának rendjéről és a hasznosításukra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos szabályokról.
A Kormány
a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (1) bekezdés
n) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  állami vagy helyi önkormányzati fenntartású közgyűjteményekben őrzött kulturális javaknak (a  továbbiakban:
vagyontárgy) a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997.  évi
CXL. törvény 38/D.  §-a szerinti hasznosítása céljából történő birtokba adása (a  továbbiakban: hasznosítás)
a  kulturális örökség védelméért felelős miniszterhez (a  továbbiakban: miniszter) benyújtott írásbeli kérelemmel
(a továbbiakban: kérelem) kezdeményezhető.
(2) A  kérelmet az  a  természetes személy nyújthatja be, aki a  vagyontárgyat hasznosítani kívánja (a  továbbiakban:
Igénylő).
(3) A kérelem tartalmazza
a) a vagyontárgy – azonosításra alkalmas – megjelölését,
b) a hasznosítás kérelmezett időtartamát,
c) az Igénylő által relevánsnak tartott, különös méltánylást érdemlő körülményeket,
d) a kérelem mellékleteként az őrzési helyre vonatkozó elhelyezési dokumentációt (a továbbiakban: elhelyezési
dokumentáció).
 (4) Az elhelyezési dokumentáció tartalmazza a) az őrzési hely alaprajzát, műszaki adatait és a tűzvédelmi előírásokat,
b) a vagyontárgy számára biztosítandó állományvédelmi, vagyonbiztonsági feltételeket.
(5) Különös méltánylást érdemlő körülménynek minősül különösen, ha a  vagyontárgy a  XX. századi sorstragédiák
áldozatától, mint örökhagyótól, annak közeli hozzátartozójától, vagy megbízottjától a  XX. századi önkényuralmi
politikai rendszer jogtiprásával összefüggésben került a  közgyűjtemény őrizetébe és a  vagyontárgy állami
tulajdonba tartozása kétséget kizáróan megállapítható.
2. § (1) A  miniszter beszerzi a  vagyonkezelőtől, annak hiányában a  tulajdonosi joggyakorlótól (a  továbbiakban együtt:
birtokba adó) a  vagyontárgyra vonatkozó, leltári számmal ellátott jegyzéket, a  fizikai állapotot dokumentáló
szakleírást és képi ábrázolást.
(2) A  miniszter a  kérelmet, annak mellékletét, valamint az  (1)  bekezdésben meghatározott dokumentumokat – azok
rendelkezésre állásától számítva haladéktalanul – megküldi a  kultúráért felelős miniszternek előzetes vélemény
kikérése céljából.
(3) A  kultúráért felelős miniszter a  kérelem vonatkozásában kialakított előzetes véleményét 8 napon belül megküldi
a miniszter részére.
(4) A  miniszter a  kultúráért felelős miniszter előzetes véleményének megérkezését követő 8 napon belül megteszi
a hasznosításra vonatkozó javaslatát a birtokba adó felé.
(5) Ha a kultúráért felelős miniszter előzetes véleményét a (3) bekezdésben meghatározott határidőben nem küldi meg
a miniszternek, akkor a miniszter a rendelkezésére álló adatok alapján teszi meg javaslatát.
3. § (1) A  hasznosítási szerződés megkötése, módosítása, megszüntetése, alkalmazása és értelmezése tekintetében
az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvényben, valamint az  állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló
254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletben (a  továbbiakban: Vhr.) foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a  birtokba adó
a döntése meghozatalát megelőzően figyelembe veszi
a) az őrzés helyét,
b) az Igénylő által biztosítandó állományvédelmi, vagyonbiztonsági feltételeket,
c) a kultúráért felelős miniszter előzetes véleményét,
d) a miniszter javaslatát,
e) az Igénylő által megjelölt különös méltánylást érdemlő körülményt,valamint
f ) jogszabály által meghatározott, a vagyontárggyal kapcsolatos egyéb követelményeket.
(2) A  birtokba adó a  döntését a  miniszter javaslatának kézhezvételét követő 15 napon belül hozza meg, majd
döntéséről haladéktalanul írásban tájékoztatja a minisztert, a kultúráért felelős minisztert és az Igénylőt.
(3) A  szerződésmódosításhoz, ha az  a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott valamely szerződéses feltétel
megváltoztatására irányul, a  miniszter – kultúráért felelős miniszter előzetes véleményének kikérését követően
megadott – egyetértése szükséges.
4. § (1) A hasznosítási szerződés tartalmazza különösen
a) a vagyontárgy megjelölését, a hasznosításba adáskor fennálló fizikai állapot rögzítésével,
b) a  hasznosító természetes személy (a  továbbiakban: hasznosító) által előterjesztett kérelemre vonatkozó
birtokba adói döntésre történő hivatkozást,
c) a hasznosítás ellenértékét,
d) a vagyontárgy őrzési helyét,
e) ha a vagyontárgy a nyilvánosság számára bemutatásra kerül, akkor a bemutatás
ea) helyét,
eb) vagyonbiztonsági követelményeit,
ec) egyéb feltételeit,
f ) a hasznosítás időtartamát, g) a vagyontárgy állományvédelme és vagyonbiztonsága érdekében biztosítandó feltételeket,
h) a vagyontárgy fizikai állapotában bekövetkezett változás esetén követendő eljárást, valamint
i) a hasznosítási szerződésben foglaltak ellenőrzésének az eljárásrendjét.
(2) A hasznosítási szerződésben pénzügyi biztosíték kikötésének nincs helye.
5. § (1) A határozott időre szóló hasznosítási szerződés időtartama a hasznosító kérelme alapján hosszabbítható meg.
 (2) A  szerződés meghosszabbítását – annak lejáratát megelőzően legalább 90 nappal – a  miniszterhez benyújtott
írásbeli kérelmével kezdeményezheti a hasznosító.
 (3) A  hasznosítási szerződés meghosszabbítására irányuló ügyekben az  1–4.  § rendelkezései alkalmazandóak azzal,
hogy az 1. § (4) bekezdésében meghatározott elhelyezési dokumentációt – ha az őrzési hely nem változik – nem kell
ismételten benyújtani.
6. § (1) A hasznosítás időtartama alatt a hasznosító viseli a vagyontárgy állományvédelmét és vagyonbiztonságát szolgáló,
valamint a bekövetkezett károsodásából adódó, másra át nem hárítható kárveszélyt és költségeket.
(2) A vagyontárgy fizikai állapotában bekövetkezett változásról a hasznosító legkésőbb a tudomására jutástól számított
8 napon belül tájékoztatja a birtokba adót.
(3) A  hasznosítási szerződés tárgyával kapcsolatos tisztítási, konzerválási vagy restaurálási munkák elvégzéséhez
a birtokba adó előzetes egyetértése szükséges.
7. § (1) A  kultúráért felelős miniszter a  vagyontárgy fizikai állapotának felmérése céljából – a  Vhr.-ben meghatározottak
szerint – helyszíni ellenőrzést tarthat. A  hasznosító köteles az  ellenőrzést tűrni és az  ellenőrzés lefolytatása során
együttműködni.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti ellenőrzés eredményét (a  jegyzőkönyvben foglaltakat) kötelező megismertetni a birtokba
adóval. Ha az  ellenőrzés során megállapításra kerül, hogy a  hasznosító a  szerződésben foglalt kötelezettségét
megszegi, illetve nem teljesíti a hasznosítási szerződésben megjelölt valamely feltételt, a kultúráért felelős miniszter
ennek tényéről haladéktalanul értesíti a birtokba adót.
8. § (1) A hasznosítási szerződés megszűnik
a) ha a hasznosító meghal,
b) a  határozott időtartamú hasznosítási szerződős esetén, ha a  hasznosítás időtartama lejárt és a  szerződés
meghosszabbítására eddig az időpontig nem került sor,
c) ha a hasznosítási szerződés jogszabályt sért, és a szerződés tartalma módosítással nem helyrehozható vagy
az vagyongazdálkodási szempontból nem indokolt.
 (2) A hasznosítási szerződést a birtokba adó köteles felmondani, ha a hasznosító a szerződésben foglalt kötelezettségét
súlyosan megszegi, illetve nem teljesíti a hasznosítási szerződésben megjelölt valamely feltételt.
 (3) A hasznosítási szerződést a hasznosító, illetve a birtokba adó a másik szerződő félhez intézett írásbeli nyilatkozatával
15 napos határidővel indokolás nélkül felmondhatja. 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
169/2017. (HK 6.) HVKF parancsa az Észtországban, a visegrádi együttműködés keretében végrehajtásra kerülő „TRAINING BRIDGE 2017” feladat előkészítéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése és
46. § (6) bekezdése alapján – figyelemmel a honvédelmi
szervezetek 2017. évi feladatainak, valamint a 2018–2019. évi
tevékenysége fő irányainak meghatározásáról szóló
64/2016. (XII. 22.) HM utasításra – a következő
parancsot adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédelmi minisztériumi szervekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) feladatban érintett katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: érintett honvédségi
szervezetek) terjed ki.
2. Az alegység kihelyezése a honvédek jogállásáról
szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet
(a továbbiakban: HM rendelet) 1. § 10. pont o) alpontja,
a külföldi szolgálat alatti járandóságok a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.)
HM rendelet 5. § (1a.) alpontja alapján történik.
2. A „TRAINING BRIDGE 2017” feladat
alapadatai 3. Megnevezése: TRAINING BRIDGE 2017 (a továbbiakban: TRBE 17).
4. Végrehajtásának ideje, időtartama: 2017. július 1-től
szeptember 30-ig. (az át- és visszacsoportosítások nélkül).
5. Elrendelő: HVKF 6. Végrehajtásért felelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnok.
7. A TRBE 17 helyszíne: Észtország, Vöru település,
TAARA laktanya, NURSIPLAU gyakorlótér körzete.
8. A TRBE 17 tervezett létszáma: század erő, és nemzeti
támogató elem, amely nem haladhatja meg a 200 főt.
9. A TRBE 17 időrendje:
a) I. fázis: Felkészülés.
– I/a. alfázis:
= Ideje: 2017. május 15. – június 22.
= A kijelölt erők felkészítéseinek végrehajtása.
= A szükséges anyagi- technikai eszközök feladatra
történő felkészítése, anyagi készletek megalakí tása és az átcsoportosítás végrehajtásához való előkészítése.
– I/b. alfázis: átcsoportosítás:
= Ideje: 2017. június 23–30.
= A kijelölt erők és eszközök kombinált rendben tör
ténő átcsoportosításának végrehajtása Észtországba, a VÖRU-ban lévő TAARA bázislaktanyába.
b) II. fázis: Végrehajtás.
– Ideje: 2017. július 1. – szeptember 30.
– A Kiképzési Tervben foglaltaknak megfelelően fel
adat végrehajtás.
c) III. fázis: Visszacsoportosítás és eredeti állapot
visszaállítása.
– III/a. alfázis: visszacsoportosítás: = Ideje: 2017. október 1–8.
= A kijelölt erők és eszközök kombinált rendben tör
ténő visszacsoportosításának végrehajtása.
– III/b. alfázis: eredeti állapotok visszaállítása:
= Ideje: 2017. október 9–22.
= A feladat végrehajtásra ideiglenes átvett anyagi és
technikai eszközök visszaszámolása. Eredeti állapotok visszaállítása. 3. A TRBE 17 célja, célkitűzései
10. A TRBE 17 célja a századszintű harcászati kiképzés
(erdei, lakott területen vívott harc) keretében
a) a V4 felajánlás részeként a NATO megerősítő intézkedések keretében a szövetségi kötelezettséggel összefüggő együttműködés erősítése,
b) a kihelyezett kontingens szakasz és század szintű
összekovácsolásának végrehajtása, a magyar és az észt
együttműködés elmélyítése, a magyar század és az észt,
angol, amerikai kötelékek közötti együttműködés képességeinek (interoperabilitás) fejlesztése,
c) a műveleti területre történő át- és visszatelepüléssel
(kombinált szállítás) kapcsolatos feladatok gyakorlatban
történő végrehajtása,
d) a nemzeti támogatási feladatok gyakorlatban történő
végrehajtása, és
e) a fogadó nemzeti támogatás keretében biztosított
szolgáltatások igénybevételével járó együttműködési feladatok gyakorlatban történő végrehajtása.
4. A TRBE 17 megszervezésében érintett
katonai szervezetek feladatai
11. A HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK KIKOCSF):
a) hajtsa végre a század kiképzésének szakmai felügyeletét,
b) stratégiai szinten segítse és koordinálja a kiképzés
technikai megállapodásának véleményezését.
12. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF):
a) tervezze, szervezze, irányítsa és koordinálja a gyakorlat előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos stratégiai szintű logisztikai feladatokat,
b) nyújtson szakmai segítséget a kiképzés Szükségleti
Igények Listájának (a továbbiakban: SOR) elkészítésében,
c) vizsgálja felül a gyakorlat költségvetési tervét, felügyelje a jóváhagyott előirányzatok kiadását, felhasználását.
13. Az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság: (a továbbiakban: MH HFKP):
a) koordinálja, a HVK KIKOCSF egyidejű tájékoztatása mellett, a TRBE 17 előkészítésével és végrehajtásával
kapcsolatos stratégiai szintű feladatokat,
b) tartson folyamatos kapcsolatot a Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Hivatallal (a továbbiakban:
HM VGH) a feladat teljesítéséhez szükséges pénzügyi
erőforrások biztosítása érdekében,
c) terjesszen fel ügydarabot a HM VGH Főigazgató
részére a TRBE 17 költségének biztosítására.
14. Az MH ÖHP:
a) jelölje ki a század állományát,
b) dolgozza ki és jóváhagyásra terjessze fel a század ál
lománytábláját és felszerelési jegyzékét legkésőbb 2017.
május 19-ig,
c) a feladat végrehajtása érdekében intézkedjen egy koordináló és szemrevételező csoport kijelölésére és útba indítására Észtországba 2017. május 22. – június 22. között,
d) szakterületenként tanulmányozza és véleményezze
az észt partner által kidolgozott és megküldött Technikai
Megállapodást,
e) parancsban határozza meg alárendeltjei feladatait
a TRBE 17 előkészítésére, a felkészülésre, a kitelepülésre,
a végrehajtásra, a visszacsoportosításra vonatkozóan,
f) véglegesítse a SOR-t és a HVK LOGCSF csoportfőnök útján küldje meg az észt fél részére,
g) terjessze fel azokat a támogatási feladatokat, igényeket, amelyekhez a HVK, vagy a HM közigazgatási oldal
támogatása szükséges,
h) 2017. május 22-ig dolgozza ki, és jóváhagyás után tájékoztatásul küldje meg a HVK KIKOCSF és az MH
HFKP részére a TRBE 17 kiképzési tervét,
i) készüljön fel észt és más nemzetközi alegységekkel
való közös kiképzési feladatok végrehajtására,
j) vegyen részt a Technikai Megállapodás kidolgozásában, illetve a kiképzés végrehajtás elősegítése érdekében közvetlenül működjön együtt a Magyar Honvédség
Logisztikai Központtal (a továbbiakban: MH LK),
k) készítsen a kiképzésről költség tervet, melyet
a HVK LOGCSF és az MH HFKP útján jóváhagyásra terjesszen fel a HM VGH részére,
l) készítse el a kiképzésre történő átcsoportosítási tervet, valamint a központi szállítóeszközzel történő feladat
végrehajtása esetén készítse el a stratégiai szállítási – alágazati bontásban (légi, vasúti, közúti) – igényét és küldje
meg azt az MH LK részére a megrendelésre vonatkozó határidők szerint, de legkésőbb az állománytábla felterjesztését követően azonnal,
m) együttműködve a MH LK-val, terjessze fel a szükséges dokumentumokat a HM VGH részére a határátlépés,
a diplomáciai engedélyeztetés lefolytatása és a vámokmányok elkészítése érdekében.
15. Az MH LK:
a) az MH ÖHP-val együttműködve vegyen részt a meg
kötendő Technikai Megállapodás kidolgozásában,
b) az MH ÖHP által megküldött igények alapján bizto
sítsa a szükséges szállítóeszközöket, valamint intézkedjen
a közlekedési támogatási feladatok végrehajtására,
c) az MH ÖHP által elkészített állománytábla alapján
készítse el az át- és visszacsoportosítási tervet, valamint
dolgozzon be az MH ÖHP által elkészített költségtervbe.
16. Az MH Egészségügyi Központ:
a) az MH ÖHP-val együttműködve vegyen részt a Tech
nikai Megállapodás egészségügyi részének kidolgozásában, b) az MH ÖHP által leadott igények alapján biztosítsa
a szükséges egészségügyi szakanyagokat.
17. Magyarországon települő NATO Erőket Integráló
Elem (a továbbiakban: NFIU HUN):
a) Felkérem a NFIU HUN parancsnokát, hogy a parancsban meghatározott feladat sikeres végrehajtása érdekében, a „kulturális ismeretek, javasolt viselkedési forma
műveleti területen (CIMIC)” témakörben jártas előadót
a felkészülés időszakában külön igény alapján biztosítani
szíveskedjen.
18. Az MH Geoinformációs Szolgálat:
a) az MH ÖHP-val együttműködve vegyen részt a Tech
nikai Megállapodás geoinformációs részének kidolgozásában, b) az MH ÖHP által igényeltek alapján biztosítsa
a szükséges térképészeti és meteorológiai információt.
5. Látogatók, megfigyelők 19. A TRBE 17 során szakmai és látogató nap nem tervezett.
6. Tájékoztatási elvek 20. A gyakorlatokra vonatkozó tájékoztatás aktív. A politikai és katonai vezetők, valamint a HM/MH érintett
kommunikációs személyi állomány, folyamatosan tájékoztatnak a gyakorlatokkal kapcsolatos tudnivalókról.
7. A TRBE 17 tapasztalatainak feldolgozásával
kapcsolatos feladatok
21. Az MH HFKP:
a) tapasztalatfeldolgozó osztály a gyakorlaton résztvevő
katonai szervezetek által angol nyelven megküldött azonosított tapasztalatokat összesítse és
b) küldje meg a TRBE 17 észt fél által kijelölt tapasztalatfeldolgozó összekötő tisztnek.
22. A résztvevő katonai szervezetek:
a) a gyakorlatok tervezése, szervezése és végrehajtása
során gyűjtsék a megfigyeléseket és azonosítsák a tapasztalatokat, melyeket rögzítsenek az adott gyakorlatról szóló
jelentésekben,
b) a gyakorlatok tapasztalat-feldolgozásáért felelős
törzstisztek biztosítsák, hogy az azonosított tapasztalatok
megjelenjenek a gyakorlatról szóló jelentésekben és ösztönözzék a résztvevőket megfigyelések megtételére,
c) nyújtsanak segítséget a megfigyelést tevőknek a
megfigyelések „megfigyelés”–„kifejtés”–„következtetés”–
„javaslat” formátumban való kitöltésében,
d) az azonosított tapasztalatok összesített változatát angol nyelven dolgozzák ki és a gyakorlat végrehajtásától
számított 30 (első benyomásról készült jelentés), illetve
90 (a gyakorlat végső jelentése) napon belül küldjék meg
az MH HFKP parancsnoknak.
8. Záró rendelkezések 23. Az érintett honvédségi szervezetek vezetői és parancsnokai 2017. május 22-ig adják ki belső szabályozóikat a TRBE 17 előkészítésére, valamint 2017. június 1-ig
a feladat végrehajtására.
24. A parancs az aláírását követő napon lép hatályba,
és 2017. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett: Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
26/2007. (II. 21.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. §-ának (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi
LXVI. törvény 4. §-ának (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
nyugállományba helyezés iránti kérelmére Bolla Sándorné dr. Tóth Erzsébetet és
dr. Gáspár Ibolyát 2007. augusztus 31-i hatállyal,
dr. Acél Csabáné dr. Kora Katalint 2007. szeptember
30-i hatállyal, a felső korhatár elérése miatt dr. Ragó Dezsőt 2007. szeptember 15-i hatállyal
bírói tisztségéből felmentem; dr. Fekete Máriát,
dr. Szabó Anikó Andreát és
dr. Vogyicska Petrát 2007. március 1. napjától határo
zatlan időtartamra bíróvá, dr. Lukács Ivettet és
dr. Surányi Józsefet a 2007. március 1. napjától 2010.
február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2007. február 20.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
9/2016. (XI. 30.) KKB határozata a téli felkészülés helyzetéről szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
a téli felkészülés helyzetéről szóló tájékoztatót megtárgyalta, és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
1231/2011. (VII. 7.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Georgia (Grúzia) Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Georgia (Grúzia) Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló Egyezmény (a továbbiakban: szerződés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert vagy az általa kijelölt személyt a szerződés bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a szerződés szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
4. jóváhagyja a szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a szerződés szövegének végleges
megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2010. (II. 18.) OGY határozata dr. Dávid Ibolya országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Dávid Ibolya országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapesti II. és
III. kerületi Bíróság 12. B.1787/2009/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke