type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
101/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy azt a  szabadtéri plakátot, amelyiken bármely közszereplő, bármilyen formában szerepel,
a tulajdonosa köteles legyen 24 órán belül eltávolítani, ha legalább két állampolgár jelzi, hogy zavarja a nyugalmát.”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátot alapos
indok nélkül, minimális számú választópolgár jelzése alapján el kellene távolítani. Mindezek alapján a  Bizottság
álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az  Alaptörvény 8.  cikk
(3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő „bármely
közszereplő” és a „bármilyen formában” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így a választópolgár
számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogatna. Nem
egyértelmű az  sem, hogy beadványozó kit ért „tulajdonos” alatt, kinek a  tulajdonosa lenne kötelezve a  plakát
eltávolítására, magának a  plakátnak a  tulajdonosa, vagy annak a  tárgynak a  tulajdonosa, amelyen a  plakát
elhelyezésre került. Nem kellően körülhatárolt a „zavarja a nyugalmát” kifejezés sem, nem állapítható meg pontosan,
hogy egy plakát tartalmáról mely esetben mondható el, hogy az már a nyugalom megzavarására alkalmas.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
36/2003. (X. 3.) IM rendelete a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól, működéséről.
A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló
1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban:
Bv. tvr.) 127. §-ának (1) bekezdésében, valamint a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban:
Be.) 604. §-a (2) bekezdésének p) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Bv. tvr. 84. §-ának
(2) bekezdésében foglaltakra — az egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel, a belügyminiszterrel, a honvédelmi miniszterrel és a legfőbb ügyésszel egyetértésben — a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések 1. §
E rendelet alkalmazásában
a) beteg: a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 74. §-a alapján kényszergyógykezelésre utalt személy, a Be. 140. §-a alapján
ideiglenes kényszergyógykezelésre utalt terhelt, valamint a
szabadságvesztés végrehajtása alatt kóros elmeállapotúvá
vált elítélt [Bv. tvr. 31. § (1) bek.];
b) beutalt: az az előzetesen letartóztatott, akinek a
bíróság az elmeállapot megfigyelését rendelte el
(Be. 107. §), továbbá büntetés-végrehajtási intézetben és
katonai büntetés-végrehajtási intézetben elhelyezett előzetesen letartóztatott és elítélt, akinek kóros elmeállapot,
illetve szervi-idegrendszeri megbetegedés gyanúja miatt az
Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben
(a továbbiakban: IMEI) történő kezelése szükséges, valamint büntetés-végrehajtási intézetben elhelyezett elítélt,
akinek az IMEI-ben történő kezelése azért szükséges, mert
kényszergyógyítását is elrendelték, illetve korlátozott beszámítási képességét megállapították [Btk. 24. § (2) bek.],
vagy akinél a büntetés-végrehajtási intézet orvosa a büntetés végrehajtása során személyiségzavarra utaló tüneteket
észlelt és az IMEI-ben történő megfigyelését tartja szükségesnek [Bv. tvr. 31. § (2) bek.]. Beutalt az az előzetesen
letartóztatott is, akinél az ideiglenes kényszergyógykezelés
elrendelésére nincs alap, de a szükséges pszichiátriai keze
lése miatt a bíróság úgy rendelkezett, hogy az előzetes
letartóztatást az IMEI-ben kell végrehajtani [Be. 141. §
(2) bek.].
Az IMEI jogállása, irányítása, felügyelete és vezetése 2. §
(1) Az IMEI az igazságügy-miniszter irányítása alatt
működő, zárt jellegű, országos feladatkörű, büntetésvégrehajtási egészségügyi intézet. Az IMEI felügyeletét az
Igazságügyi Minisztérium, szakfelügyeletét a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága látja el.
(2) Az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter a
kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtása felett szakfelügyeletet gyakorol, a tapasztaltakról az igazságügy-minisztert tájékoztatja.
(3) Az IMEI-t a főigazgató főorvos vezeti, aki egyben az
IMEI parancsnoka (a továbbiakban: főigazgató főorvos).
Az IMEI feladata 3. § (1) Az IMEI végrehajtja a bíróság által a Btk. 74. §-a
alapján elrendelt kényszergyógykezelést, a Be. 140. §-a
alapján elrendelt ideiglenes kényszergyógykezelést, valamint a Be. 141. §-ának (2) bekezdése alapján az előzetes
letartóztatást, amennyiben az előzetesen letartóztatott
pszichiátriai kezelése szükséges, de ideiglenes kényszergyógykezelésére nincs alap.
(2) Az IMEI fekvőbeteg-gyógyító intézetként, diagnosztikai és terápiás módszerek alkalmazásával ellátja
a) az előzetesen letartóztatottak elmeállapotának
megfigyelését, b) a beutaltak elmeállapotának kivizsgálását,
c) a betegek kóros elmeállapotának gyógykezelését,
d) a beutaltak szervi-idegrendszeri megbetegedésének
kivizsgálását és gyógykezelését,
e) a kényszergyógyításra utalt, továbbá a Btk.
24. §-ának (2) bekezdése szerint korlátozottan beszámíthatónak minősülő, valamint a személyiségzavarban szenvedő elítéltek központi kivizsgálását, továbbá a büntetésvégrehajtási intézetekben végrehajtott pszichiátriaiterápiás programok szakmai módszertani irányítását.
(3) Az IMEI, mint országos feladatkörű igazságügyipszichiátriai fekvőbeteg-gyógyító intézet, szakmai kapcsolatot tart fenn a pszichiátria és az igazságügyi pszichiátria
területén működő intézményekkel, valamint más országos
intézetekkel, továbbá részt vesz a szakterületén szervezett
országos és nemzetközi kutatási programokban.
II. Fejezet A KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS
ÉS AZ IDEIGLENES KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS VÉGREHAJTÁSA
I. Cím A KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS A kényszergyógykezelés foganatosítása 4. §
A beteget kényszergyógykezelés céljából a bíróság értesítése és az arra vezetett végrehajtási utasítás alapján lehet
az IMEI-be befogadni.
5. § (1) A kényszergyógykezelés kezdete az IMEI-be történő
befogadás napja.
(2) A befogadást követően meg kell állapítani, hogy a
beteg munkaviszonyban (munkavégzésre irányuló jogviszonyban, szolgálati viszonyban) áll-e, jogosult-e táppénzre, illetve nyugdíjra, és van-e gondnoka.
(3) Ha a betegnek az ügyei viteléhez szükséges belátási
képessége állandó jelleggel hiányzik és nem áll gondnokság
alatt, a főigazgató főorvos a gyámhatóságnál ideiglenes
gondnok kirendelését, illetőleg a gyámhatóság útján
a gondnokság alá helyezés iránti polgári per megindítását
kezdeményezi. A gondnok kirendeléséig a beteg érdekképviseletét az IMEI szociális ügyeket intéző előadója és a
betegjogi képviselő látja el.
(4) A főigazgató főorvos — külön jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén — eseti gondnok
vagy ügygondnok kirendelését, illetve gondnokság alá
helyezési per megindítását kezdeményezheti a gyámhatóságnál.
Értesítés a befogadásról 6. § (1) A befogadási eljárás befejezése után az IMEI a beteg
által megjelölt hozzátartozót — gondnokság alá helyezett
esetében a gondnokot is — értesíti a befogadásról.
Az értesítésben közölni kell, hogy a hozzátartozó és a
gondnok a betegnek mikor küldhet csomagot, és mikor
látogathatja meg.
(2) A beteg befogadásáról haladéktalanul értesíteni kell
— az elrendelő bíróságot,
— a beteg lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes rendőrkapitányságot,
— a Belügyminisztérium bűnügyi nyilvántartást kezelő
szervét, — hadköteles esetén az illetékes hadkiegészítő
parancsnokságot,
— pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a pártfogó
felügyelőt.
(3) Ha a beteg nem magyar állampolgár, akkor befogadásáról késedelem nélkül értesíteni kell az állampolgársága szerint illetékes diplomáciai vagy konzuli képviseletet
(a továbbiakban: illetékes külképviselet). Az értesítés csak
akkor mellőzhető, ha a beteg az írásbeli nyilatkozatában
ezt kifejezetten kéri. Ha a külföldi beteg többes állampolgár, az általa megjelölt külképviseletet kell értesíteni.
(4) A beteg útlevelét a Belügyminisztérium Központi
Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal Központi Okmányiroda Útlevél Osztályának, a fegyveres erők
vagy fegyveres szervek hivatásos állományú tagja szolgálati
igazolványát a kiállító szervnek, a hadköteles katonai igazolványát az illetékes hadkiegészítő parancsnokságnak kell
megküldeni.
A kórlap kiállítása és vezetése 7. § (1) A beteg befogadásakor kiállított kórlapon, a személyi adatain kívül, fel kell tüntetni az intézkedést elrendelő
bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét is.
(2) A beteg kórlapján minden jelentősebb állapot- vagy
kezelésváltozást, egyéb egészségügyi eseményt haladéktalanul fel kell tüntetni.
Vizsgálat és gyógykezelés az IMEI-n kívül 8. §
(1) Ha a beteg gyógykezeléséhez szükséges feltételekkel
az IMEI nem rendelkezik, a szükséges szakellátást biztosító egészségügyi intézményt kell igénybe venni.
(2) Amennyiben a beteg állapota indokolja, az IMEI
főigazgató főorvosa gondoskodik a beteg megfelelő őrzéséről vagy felügyeletéről. Az őrzést, illetve a felügyeletet
polgári ruhában vagy kórházi védőruházatban kell ellátni.
A beteg aktuális állapotát figyelembe véve a beteget elsősorban a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházba kell
kihelyezni.
(3) A más egészségügyi intézménybe kihelyezett beteget,
ha ottani gyógykezelésének indoka megszűnt és állapota
megengedi, haladéktalanul vissza kell szállítani az
IMEI-be. A más egészségügyi intézményben eltöltött időt
a kényszergyógykezelés tartamába be kell számítani.
Adaptációs szabadság 9. § (1) Az adaptációs szabadságról [Bv. tvr. 84/A. § (3) bek.]
a főigazgató főorvos az intézeti Adaptációs Bizottság szakmai álláspontját figyelembe véve dönt. Az Adaptációs
Bizottság tagjai:
a) a főigazgató főorvos,
b) az orvos igazgató,
c) az osztályvezető főorvosok,
d) a klinikai-pszichológiai osztály vezetője,
e) az adaptációs szabadságot kezdeményező orvos,
f) a jogi, társadalombiztosítási és nyilvántartási osztály
képviselője, valamint
g) az IMEI betegjogi képviselője. (2) Az Adaptációs Bizottság működési rendjét a főigazgató főorvos által jóváhagyott Működési Szabályzat határozza meg.
(3) Az adaptációs szabadságra vonatkozó engedély megadásánál figyelembe kell venni a beteg állapotát és szociális
körülményeit, valamint azt a cselekményt, amelynek elkövetése miatt a kényszergyógykezelést elrendelték.
(4) Az adaptációs szabadság a beteg gondozására alkalmas — és ezt írásban vállaló — személynél tölthető el.
A beteg a gondozást vállaló személy kíséretében bocsátható adaptációs szabadságra.
Orvosi ellenőrzés az adaptációs szabadság alatt 10. §
(1) Az adaptációs szabadságon levő beteg köteles a szabadság megkezdésétől számított 48 órán belül, és azt követően az orvos előírása szerint, de legalább kéthetenként
orvosi ellenőrzésen megjelenni. Az orvosi ellenőrzés helye
Budapesten az IMEI, Budapesten kívül a beteg tartózkodási helye szerint illetékes pszichiátriai gondozó intézet.
(2) A beteget és a gondozását vállaló személyt írásban ki
kell oktatni az (1) bekezdésben írt kötelezettségről.
(3) Az adaptációs szabadság engedélyezéséről az IMEI
értesíti az orvosi ellenőrzést végző szervet, a beteg adaptációs szabadsága ideje alatti tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot és települési önkormányzatot,
továbbá pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a pártfogó felügyelőt. Az adaptációs szabadságra bocsátott beteget igazolással, továbbá szükség esetén megfelelő ruházattal kell ellátni.
(4) A pszichiátriai gondozó intézet az ellenőrzésen észleltekről tájékoztatja az IMEI-t, és a beteg állapotának
romlása esetén visszaszállítása iránt az Országos Mentőszolgálat útján — szükség esetén a rendőrség igénybevételével — haladéktalanul intézkedik.
A kényszergyógykezelt letétjének kezelése 11. § (1) A beteg pénzét (táppénz, nyugdíj, jutalom, munkajutalom, szociális segély stb.) letétként kell kezelni. A beteg
vagy gondnoka kérésére a letét 5000 forintot meghaladó része
fenntartásos takarékbetétkönyvben helyezhető el.
(2) A beteg pénzletétjének meghatározott részét — a
tárgyévet megelőző év első napján a munkaviszonyban álló
dolgozókra megállapított kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) 30%-ának megfelelő összeget — havonta
saját szükségleteire fordíthatja. A főigazgató főorvos a
pénzletét nagyobb mértékű felhasználását is engedélyezheti. A felhasználás részletes szabályait és a megvásárolható
cikkek körét a főigazgató főorvos határozza meg.
(3) A beteg a letétjéből a főigazgató főorvos engedélyével családjának vagy kapcsolattartójának pénzt küldhet.
Ha a cselekvőképtelen betegnek gondnoka van, a pénz
elküldéséről a gondnok rendelkezik.
(4) A pénzletéten kívüli egyéb letétek (pl. érték,
okmányérték) kezelésére a szabadságvesztés és az előzetes
letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996.
(VII. 12.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) letétkezelési
szabályai az irányadók.
Munkaterápiás foglalkoztatás, rehabilitáció 12. § (1) Annak a betegnek, akinek gyógyulását, munkaképessége megtartását, illetve fejlesztését vagy szakmai átképzését ez várhatóan előmozdítja, munkaterápiás foglalkoztatást kell biztosítani.
(2) A munkaterápiás foglalkoztatás módját, mértékét, időtartamát és helyét — az illetékes osztályvezető főorvosnak a
beteg egészségi állapotához és munkaképességéhez mért javaslata alapján — a főigazgató főorvos állapítja meg.
(3) A beteget a munkaterápiás foglalkoztatás vagy szakképzés keretében tanúsított munkakészségéhez és munkájához mérten — terápiás célból — havonként munkajutalomban kell részesíteni; esetenként soron kívül is jutalmazható. A jutalom mértékét a főigazgató főorvos állapítja meg.
(4) A betegek munkaterápiás foglalkoztatását az IMEI
a büntetés-végrehajtási költségvetés keretében, elsősorban
intézet-fenntartási munka formájában biztosítja. A munkaterápiás foglalkoztatás bevételt eredményező tevékenység is lehet.
(5) A betegek gyógyulásuk érdekében, orvosilag indokolt esetben, egészségügyi szakkíséret és biztonsági felügyelet mellett a főigazgató főorvos engedélyével az intézetet elhagyhatják (pl. külső munkáltatás, kirándulás).
A főigazgató főorvos az engedély megadásáról az osztályvezető főorvos szakmai véleményére és a biztonsági szempontokra figyelemmel dönt.
A kényszergyógykezelés felülvizsgálata 13. § (1) A befogadástól számított nyolcadik hónap folyamán
és minden következő naptári év ugyanazon hónapjában a
főigazgató főorvos részletes kórrajz-kivonatot küld a kényszergyógykezelés felülvizsgálatára illetékes bíróságnak
[Be. 566. § (1) bek.], és véleményt nyilvánít, hogy a beteg
a) állapota alapján a kényszergyógykezelés fenntartása
vagy megszüntetése indokolt,
b) állapota megengedi-e, hogy a tárgyaláson személyesen megjelenjen vagy sem.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő letelte
előtt is késedelem nélkül előterjesztést kell tenni a kényszergyógykezelés megszüntetésére, ha annak folytatása
nem szükséges.
(3) Ha a kényszergyógykezelés felülvizsgálatára vonatkozó indítvány, előterjesztés vagy kérelem érkezik az
IMEI-hez [Be. 566. § (3) bek.], azt haladéktalanul továbbítani kell az illetékes bírósághoz.
(4) Ha a kényszergyógykezelést ideiglenes kényszergyógykezelés előzte meg, és annak végrehajtását nem szakították meg, az (1) bekezdés szerinti időtartamot az
ideiglenes kényszergyógykezelés megkezdésétől kell számítani, a kórrajz-kivonatot legkorábban a kényszergyógykezelést elrendelő ítélet jogerőre emelkedésétől számított
6 hónap elteltével kell a bíróságnak megküldeni.
(5) A betegnek a bíróság, illetve a hatóság előtti megjelenéséről — egészségi állapota alapján — a főigazgató
főorvos dönt, akadály esetén haladéktalanul értesíti az
eljáró bíróságot, illetve hatóságot.
A kényszergyógykezelt elbocsátása 14. § (1) A kényszergyógykezelés megszüntetésének kezdeményezésekor az IMEI indokolt esetben írásban értesíti a
beteg hozzátartozóját, gondnokát, pártfogó felügyelet alatt
álló beteg esetén a pártfogó felügyelőt, szükség esetén
megteszi a beteg további gondozásához szükséges intézkedéseket.
(2) Amennyiben a bíróság a kényszergyógykezelést megszünteti, a beteget a bíróság értesítésének az IMEI-be
érkezése napján el kell bocsátani, és megfelelő igazolással
kell ellátni.
(3) A súlyos beteg vagy az önálló életvitelre nem alkalmas
beteg elbocsátása előtt kellő időben gondoskodni kell az
elbocsátott hazaszállításáról, illetve szükség esetén kezdeményezni kell a megfelelő fekvőbeteg intézményben vagy a pszichiátriai betegek otthonában történő elhelyezését. A szükséges intézkedéseket a főigazgató főorvos teszi meg.
Értesítés az elbocsátásról 15. § (1) Az elbocsátott betegről 2 példányban részletes kórrajz-kivonatot kell küldeni a lakóhelye szerint illetékes
pszichiátriai gondozó intézetnek.
(2) A beteg elbocsátásáról haladéktalanul értesíteni kell
a) az első fokon eljárt bíróságot,
b) a lakóhelye szerint illetékes rendőrkapitányságot,
c) a Belügyminisztérium bűnügyi nyilvántartást kezelő
szervét,
d) hadköteles esetén a lakóhelye szerint illetékes had
kiegészítő parancsnokságot,
e) pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a pártfogó
felügyelőt. II. Cím AZ IDEIGLENES KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS Az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtása
16. § (1) Az ideiglenes kényszergyógykezelésre utalt beteg
befogadására és gyógykezelésére a kényszergyógykezeltekre vonatkozó szabályokat a következő eltérésekkel kell
alkalmazni:
a) kórlapján kétnaponként fel kell tüntetni minden
állapot- vagy kezelésváltozást, illetve ezek hiányát;
b) más egészségügyi intézményben történő elhelyezéséről a rendelkezési jogkör gyakorlóját előzetesen — sürgős
esetben utólag — értesíteni kell;
c) az ideiglenes kényszergyógykezelés időtartamába a
b) pont szerinti kihelyezés esetén a más egészségügyi intézményben töltött időt be kell számítani.
(2) Az ideiglenes kényszergyógykezelés [Be. 140. §
(1) bek.] kezdő napja az a nap, amelyen a beteget az
IMEI-be befogadták; amennyiben az ideiglenes kényszergyógykezelést megelőzően a beteg elmeállapotát az
IMEI-ben megfigyelték [Be. 107. § (1) bek.], úgy az ideiglenes kényszergyógykezelés az elrendelés napján kezdődik.
(3) Az ideiglenes kényszergyógykezelés határidejének
lejárta előtt a főigazgató főorvos a kórrajz-kivonatot megküldi az elrendelő bíróságnak. Ha az ideiglenes kényszergyógykezelésre befogadott nem kóros elmeállapotú, a főigazgató főorvos javaslatot tesz az ideiglenes kényszergyógykezelés megszüntetésére. A megszüntetésre jogosult
szerv intézkedéséig az IMEI — a rendelkezési jogkör
gyakorlójának rendelkezése szerint — gondoskodik az
őrzésről és a felügyeletről.
Intézkedések az ideiglenes kényszergyógykezelés
megszüntetésekor 17. § (1) Ha az ügyész, illetve a bíróság az ideiglenes kényszergyógykezelést megszünteti, a beteget megfelelő igazolással
ellátva aznap el kell bocsátani. Erről a 15. § (2) bekezdésében meghatározott szerveket és az eljáró ügyészt értesíteni
kell.
(2) Az elbocsátott személy részletes kórrajz-kivonatát
meg kell küldeni a lakóhelye szerint illetékes pszichiátriai
gondozó intézetnek.
(3) Ha az ideiglenes kényszergyógykezelés megszüntetésekor a terhelt előzetes letartóztatását rendelték el, vagy
szabadságvesztésre ítélték, haladéktalanul intézkedni kell
a büntetés-végrehajtási intézetbe történő átszállítása iránt.
Ha a beteg fekvőbeteg-gyógyintézeti ápolásra szorul, úgy
az IMEI megfelelő osztályán kell gyógykezelését folytatni,
illetve a Büntetés-végrehajtás Központi Kórház megfelelő
osztályára kell átszállítani. Részletes kórrajz-kivonatát a
büntetés-végrehajtási egészségügyi anyagához csatolni
kell.
III. Fejezet AZ ELMEÁLLAPOT MEGFIGYELÉSE 18. § (1) Az előzetesen letartóztatottat — elmeállapotának
megfigyelése céljából — a bíróság az IMEI-be utalhatja
(Be. 107. §).
(2) A megfigyelés befejezésekor a főigazgató főorvos a
részletes kórdokumentációt és az összefoglaló orvosi véleményt megküldi a megfigyelést elrendelő bíróságnak.
Ha az összefoglaló orvosi vélemény szerint az előzetesen
letartóztatott
a) kóros elmeállapotú, a beutaló bíróság döntéséig az
IMEI-ben marad, és a gyógykezelést folytatják. Ha a bíró
ság 60 napon belül nem intézkedik, erről a főigazgató
főorvos tájékoztatja a Legfőbb Ügyészséget;
b) nem kóros elmeállapotú, az IMEI intézkedik a rendőrségi fogdába, illetve a büntetés-végrehajtási intézetbe
történő visszaszállításra.
IV. Fejezet AZ ELMEÁLLAPOT KIVIZSGÁLÁSA Az előzetesen letartóztatott elmeállapotának kivizsgálása
19. § (1) Ha az előzetesen letartóztatottnál a büntetés-végrehajtási intézet orvosa kóros elmeállapotra utaló tüneteket
észlel, kivizsgálási javaslattal haladéktalanul az IMEI-be
utalja, és erről a rendelkezési jogkör gyakorlóját egyidejűleg értesíti [a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról
szóló 5/1998. (III. 6.) IM rendelet (a továbbiakban: ER.)
26. § (1) bek.]. Az orvosi beutaló tartalmazza az előzetesen
letartóztatott személyi adatait, valamint a kóros elmeállapot gyanúját keltő tünetek részletes leírását.
(2) A főigazgató főorvos a kivizsgálás eredményéről a
befogadást követő 8 napon belül értesíti a rendelkezési
jogkör gyakorlóját [ER. 26. § (2) bek.]. Az értesítés tartalmazza
a) az előzetesen letartóztatott elmeállapotára vonatkozó megállapítást, b) indokolt esetben az elmeszakértői vizsgálatra vonatkozó javaslatot, továbbá
c) ha megállapítható, a várható gyógytartamot. (3) Ha a kivizsgálás eredménye az, hogy az előzetesen
letartóztatott elmeállapota nem kóros — amennyiben
egyéb kezelésre nem szorul — a főigazgató főorvos intézkedik a büntetés-végrehajtási intézetbe való visszaszállítása iránt.
(4) Ha a kivizsgálás eredményeként azt állapítják meg,
hogy az előzetesen letartóztatott kóros elmeállapotú,
a gyógykezelést haladéktalanul megkezdik.
(5) Ha a kivizsgálás eredménye az előzetesen letartóztatott kóros elmeállapotát nem zárja ki, és a rendelkezési
jogkör gyakorlója az IMEI értesítését követő 30 napon
belül nem intézkedik, erről a főigazgató főorvos tájékoztatja a Legfőbb Ügyészséget.
Az elítélt elmeállapotának kivizsgálása 20. § (1) Ha a büntetés-végrehajtási intézet orvosa az elítélten
kóros elmeállapotra utaló tüneteket észlel, elmeállapotá
nak kivizsgálása végett az IMEI-be utalja. Az orvosi beutaló
tartalmára a 19. § (1) bekezdése irányadó.
(2) Az IMEI a zárójelentésben minden esetben nyilatkozik a gyógyító-nevelő csoportba utalás szükségességéről
és az előírt terápiás programról.
Az elmeállapot kivizsgálása céljából beutaltakra
vonatkozó közös szabályok
21. § (1) A kivizsgálásra beutalt
a) elhelyezésére és ellátására az R.,
b) egészségügyi ellátására az ER.,
c) jogállására az előzetes letartóztatás végrehajtására,
illetve szabadságvesztésének a végrehajtási fokozatára
vonatkozó szabályok az irányadók.
(2) Ha a kivizsgálásra beutalt fegyelmi vétséget követ el,
a büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartottak fegyelmi
felelősségéről szóló 11/1996. (X. 15.) IM rendelet alapján
kell az eljárást lefolytatni. A fegyelmi eljárást kezdeményező iraton az illetékes osztályvezető főorvos minden esetben
írásban nyilatkozik, hogy elmeorvosi szempontból az előzetesen letartóztatott, illetve elítélt fenyíthető, vagy nem.
V. Fejezet AZ ELŐZETESEN LETARTÓZTATOTT
PSZICHIÁTRIAI GYÓGYKEZELÉSE 22. §
(1) Ha a 19. § szerinti kivizsgálás eredményeként az
előzetesen letartóztatott pszichiátriai kezelése szükséges,
de az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelésére nincs
alap, a bíróság rendelkezése alapján az előzetes letartóztatást az IMEI-ben kell végrehajtani [Be. 141. § (2) bek].
(2) A pszichiátriai gyógykezelés céljából bírósági végzéssel beutaltak elhelyezésére, gyógykezelésére, jogaira és
kötelezettségeire a 21. § rendelkezései az irányadók.
VI. Fejezet A KÓROS ELMEÁLLAPOTÚ ELÍTÉLT
GYÓGYKEZELÉSE 23. §
A szabadságvesztés végrehajtása alatt kóros elmeállapotúvá vált elítélt gyógykezelését az IMEI végzi. A kóros
elmeállapotú elítélt gyógykezelésére, jogaira és kötelezett
ségeire a kényszergyógykezeltekre vonatkozó szabályok
irányadók azzal az eltéréssel, hogy adaptációs szabadságra
nem bocsátható, táppénzre nem jogosult.
VII. Fejezet SZERVI-IDEGRENDSZERI MEGBETEGEDÉSEK
KIVIZSGÁLÁSA ÉS GYÓGYÍTÁSA 24. §
Az IMEI — a betegség megállapítása mellett — gyógykezeli a büntetés-végrehajtási intézetekben elhelyezett
előzetesen letartóztatottak és elítéltek szervi-idegrendszeri megbetegedéseit.
25. § (1) Ha a büntetés-végrehajtási intézet orvosa olyan szervi-idegrendszeri megbetegedést észlel, amely kórházi kezelést igényel, az előzetesen letartóztatottat, illetve az elítéltet — az észlelt tünetek részletes leírásával — beutalja az
IMEI ideggyógyászati részlegébe.
(2) Az ideggyógyászati kezelés alatt állók elhelyezésére,
ellátására, jogállására, valamint fegyelmi felelősségre vonására a 21. § rendelkezései az irányadók.
26. § A beutaltat gyógyulása után abba a büntetésvégrehajtási intézetbe kell visszaszállítani, amelynek a nyilvántartásában szerepel.
27. § Ha az IMEI illetékes osztálya szervi-idegrendszeri megbetegedés következtében kialakult személyiségváltozást
állapít meg, az elítéltet gyógyító-nevelő csoportba utalja,
és javaslatot tesz a terápiás programra.
VIII. Fejezet KÖZPONTI KIVIZSGÁLÓ TEVÉKENYSÉG.
SZAKMAI-MÓDSZERTANI IRÁNYÍTÁS 28. §
(1) A befogadás után az IMEI központi kivizsgáló és
módszertani osztályán kell elhelyezni azt az elítéltet,
a) akinek a szabadságvesztés mellett a kényszergyógyítását is elrendelték,
b) akinél a Btk. 24. §-ának (2) bekezdése alapján korlátozott beszámítási képességet állapítottak meg (ER. 24. §),
c) akinél a büntetés-végrehajtási intézet orvosa a büntetés végrehajtása során személyiségzavarra utaló tüneteket észlelt [Bv. tvr. 31. § (2) bek.].
(2) A kivizsgálás időtartama alatt az (1) bekezdés alapján befogadott elítélt munkával csak terápiás célból foglalkoztatható.
(3) A személyiség részletes megismerését célzó kivizsgálás alapján el kell készíteni az elítélt gyógykezelésének,
sajátos nevelésének, munkaterápiás foglalkoztatásának
programját.
29. § A kivizsgálás után az elítéltet
a) a 28. § (1) bekezdésének a) pontja esetében a sza
badságvesztés fokozatának megfelelő, a kényszergyógyításra kijelölt büntetés-végrehajtási intézetbe,
b) a 28. § (1) bekezdésének b) pontja esetében a kivizsgálás eredményétől függően a szabadságvesztés fokozatának megfelelő gyógyító-nevelő csoportba vagy az IMEI
megfelelő osztályára,
c) a 28. § (1) bekezdésének c) pontja esetében a kivizsgálás eredményétől függően a fokozata szerinti gyógyítónevelő csoportba vagy a beutaló büntetés-végrehajtási
intézetbe
kell szállítani.
30. § A főigazgató főorvos — a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága megbízásából — a szakmai-módszertani irányítás keretében évente ellenőrzi a büntetésvégrehajtási intézetekben a terápiás program végrehajtását, a pszichiátriai és az ideggyógyászati alapellátó tevékenységet. Az ellenőrzés tapasztalatairól a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága Egészségügyi Főosztálya részére értékelő jelentést készít.
IX. Fejezet KATONAI BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI
INTÉZETBEN ELHELYEZETTEK ELLÁTÁSA 31. §
Az elítélt, illetve az előzetesen letartóztatott katonát a
katonai büntetés-végrehajtási intézet orvosa által kiállított, és a beutalt magatartására vonatkozó, részletes parancsnoki összefoglaló véleménnyel ellátott beutaló alapján lehet az IMEI-be befogadni ideg- és elmegyógyászati
gyógykezelés céljából.
32. § A beutalt IMEI-be történő szállításáról, visszaszállításáról,
illetve más egészségügyi intézményben való őrzéséről a katonai büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka gondoskodik.
X. Fejezet A KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK ALKALMAZÁSA 33. §
(1) A beteggel szemben a Bv. tvr. 84/A. §-ának (1) bekezdése szerint van helye kényszerítő eszközök alkalmazásának.
(2) A beutalttal szemben a kényszerítő eszközök a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény IV. fejezetében meghatározott korlátozással alkalmazhatók.
34. § Az elmegyógyintézeti tevékenységhez kapcsolódó személyi korlátozások [Eü. tv. 192. § (1) bek.] nem minősülnek kényszerítő eszköz alkalmazásának.
XI. Fejezet A BETEGEK ÉS A BEUTALTAK EGYES
JOGAINAK GYAKORLÁSA, EGYÉB ELJÁRÁSOK
RENDJE Panasz, kérelem, közérdekű bejelentés és jognyilatkozat
előterjesztése
35. § (1) A beteg és a beutalt a Bv. tvr. 36. §-a (1) bekezdésének g) pontja alapján jogosultak panasz, kérelem, közérdekű bejelentés és jognyilatkozat előterjesztésére.
(2) A kérelem és a panasz elbírálására az R. rendelkezései irányadók.
(3) A gondnokság alatt álló beteg, valamint beutalt
olyan jognyilatkozatát, amelyhez a gondnok beleegyezése,
jóváhagyása vagy intézkedése szükséges, állásfoglalás
végett meg kell küldeni gondnokának.
Előállítás tárgyalásra, nyomozati cselekményre 36. § (1) Ha a bíróság a beteg, illetve a beutalt polgári vagy
büntető ügyben tartandó tárgyalásra, nyomozati cselek
ményre történő előállítása iránt az IMEI-t írásban megkeresi, az előállításról — egészségügyi állapota alapján —
a főigazgató főorvos dönt. Amennyiben a beteg, illetve a
beutalt állapota az előállítást nem teszi lehetővé, e tényről
a bíróságot a tárgyalás előtt értesíteni kell.
(2) A beteget és a beutaltat elmeápolói és biztonsági
felügyelői kísérettel kell előállítani.
Anyagi ellátás és felügyelet 37. § (1) Az IMEI
a) a betegeknek formaruhát és fekvőbeteg-gyógyinté
zeti normák alapján ruházatot,
b) a beutaltaknak fekvőbeteg-gyógyintézeti normák
alapján ruházatot biztosít. (2) A betegek és a beutaltak élelmezését a fekvőbetegintézetek normái alapján kell biztosítani. Az elhelyezésre
a fekvőbeteg-intézetekre vonatkozó szabályok az irányadóak.
(3) A betegek és a beutaltak felügyeletét egészségügyi
dolgozók, szakápolók, ápolási asszisztensek, valamint biztonsági felügyelők biztosítják.
(4) A beteget az IMEI-ben általa okozott kár megtérítésére a főigazgató főorvos nem kötelezheti.
Értesítés a szociális ellátásra szorulók
elbocsátásáról 38. §
Az IMEI-ből szociális ellátásra szoruló elbocsátott esetén — amennyiben ellátásra kötelezhető hozzátartozója
nincs — értesíteni kell a lakóhelye, illetve tartózkodási
helye szerint illetékes települési (kerületi) önkormányzatot és pártfogó felügyelet alatt álló elbocsátott esetén a
pártfogó felügyelőt. Ha az elbocsátott állandó lakóhellyel
nem rendelkezik, az IMEI székhelye szerinti kerületi önkormányzatot kell értesíteni.
Eljárás engedély nélküli távozás,
illetve fogolyszökés esetén 39. §
A beteg engedély nélküli távozása, illetve a beutalt szökése esetén a főigazgató főorvos haladéktalanul megkeresi
az illetékes rendőri szervet a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
Haláleset 40. § (1) Beteg, illetve beutalt halála esetén az egészségügyről
szóló 1997. évi CLIV. törvénynek a halottakkal kapcsolatos rendelkezései végrehajtásáról, valamint a rendkívüli
halál esetén követendő eljárásról szóló 34/1999. (IX. 24.)
BM—EüM—IM együttes rendeletben foglaltak szerint
kell eljárni. A halálesetről a 6. § (2) bekezdésében megjelölt szerveken túl a rendelkezési jogkör gyakorlóját, továbbá a Legfőbb Ügyészséget, valamint az elhunyt hozzátartozóját (törvényes képviselőjét) és gondnokát is értesíteni
kell.
(2) A holttestet csak az ügyész nyilatkozata, valamint
hatósági boncolás után szabad eltemetni. Az IMEI intézkedik, hogy az elhalt hozzátartozója a holttest elszállításáról és eltemetéséről gondoskodjék. Amennyiben az elhaltnak hozzátartozója nincs, vagy eltemettetéséről nem gondoskodik, a köztemetésre a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 48. §-át kell
alkalmazni.
XII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 41. § (1) Az IMEI, valamint a Budapesti Fegyház és Börtön
(a továbbiakban: BFB) külső őrzésének közös feladatait a
főigazgató főorvos és a BFB parancsnoka együttesen határozza meg.
(2) A BFB parancsnokának a BFB területén történt
rendkívüli eseményekkel kapcsolatos rendelkezései az
IMEI személyi állományára is kötelezőek.
42. § Az IMEI a Magyar Köztársaság címerével ellátott körbélyegzőt használ, amelynek felirata:
,,IGAZSÁGÜGYI MEGFIGYELŐ
ÉS ELMEGYÓGYÍTÓ INTÉZET’’ 43. § (1) Tudományos kutatást folytató személyek belépését
az IMEI-be a főigazgató főorvos javaslatának figyelembevételével a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka engedélyezi.
(2) Az IMEI jelentéseit, továbbá az IMEI dolgozóinak
az intézet nevében készített és az intézet tevékenységével
összefüggő tudományos előadásait, közleményeit, kutatási
munkáit a főigazgató főorvos hagyja jóvá.
44. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése előtt az IMEI-be
befogadott beutaltakra és betegekre is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról szóló 9/1979. (VI. 30.) IM
rendelet 1—7. §-a, 8. §-ának (2) bekezdése, továbbá
a módosításáról szóló 2/1991. (II. 26.) IM rendelet,
valamint
b) az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet
működéséről szóló 106/1980. (IK 4.) IM utasítás.
Dr. Bárándy Péter s. k.,
igazságügy-miniszter


text:
95/2014. (III. 12.) KE határozata rektori megbízás alóli felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
37. § (6) és (8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Színház- és Filmművészeti
Egyetemen Ascher Tamás egyetemi tanárt a  felső korhatár betöltésére tekintettel rektori megbízása alól
2014. március 3-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2014. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2015. (II. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Eve-Külli Kala rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Észt Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1402/2018. (VIII. 30.) Korm. határozata az Iváncsa község külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja az  Iváncsa község közigazgatási területén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint Iváncsa külterület 099/2, 099/3, 099/4, 099/5, 099/6, 099/7, 099/8, 099/9, 099/10, 099/12,
099/13, 099/14, 099/15, 099/16, 099/17, 099/24, 099/25, 099/28, 099/30 helyrajzi számú földrészleteket, valamint
az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások végleges befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
363/2014. (IX. 23.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai
és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 55.  §-a alapján – a  miniszterelnök javaslatára  –
Győri Enikőt, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárát e megbízatása alól 2014. szeptember 20-ai hatállyal
felmentem.
Budapest, 2014. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1367/2019. (VI. 25.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről a  Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti
beruházásvédelmi megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
458/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fazekas Ágnest
2016. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1607/2013. (IX. 5.) Korm. határozata egyes minősített adatok felülvizsgálatának kezdeményezéséről.
A Kormány felhívja a  belügyminisztert, hogy az  Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójánál kezdeményezze
a  Nemzetbiztonsági Hivatalt korábban irányító, illetve vezető személyek ellen kémkedés miatt folytatott
büntetőeljárásban felhasznált azon adatok minősítésének felülvizsgálatát, amelyek tekintetében
az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója minősítőként eljárt.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2014. (V. 23.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Pesti Vigadó felújításának irányítására és
összehangolására 2014. május 7. napjától az új Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra Takács Viktort miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján havi 700 000 forint összegű díjazás illeti meg.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2014. (III. 21.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1852/2013. (XI. 19.) Korm. határozata az Európai Igazságügyi Hálózat bírósági kapcsolattartójának kijelöléséről.
A Kormány – az  Európai Unión belüli igazságügyi együttműködéssel összefüggő feladatokról és intézkedésekről
szóló 1087/2001. (VIII. 8.) Korm. határozat 1.  pont a) és b)  alpontjában foglalt kijelölést és felkérést nem érintve –
felkéri az  Országos Bírósági Hivatal elnökét, hogy a  bírósági szervezeten belül jelölje ki az  Európai Igazságügyi
Hálózat kapcsolattartó pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1612/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium peres ügyből eredő fizetési kötelezettségéhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kereskedelmi és Hitelbank Zrt. által
az NFM, mint alperes ellen engedményezett követelés megfizetése iránt indított peres eljárásból eredő, a Nemzeti
Fejlesztési Minisztériumot terhelő fizetési kötelezettséghez szükséges forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2008. (BK 12.) ÖM utasítása a Vagyongyarapodási Vizsgálatot Megelőző Meghallgatás Szabályzatának kiadásáról.
Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről
szóló 2007. évi CLII. törvény 14. § (2) bekezdésében foglaltak végrehajtása érdekében – az érdek-képviseleti szervekkel egyeztetve – az Önkormányzati Minisztériumban a
vagyongyarapodási vizsgálatot megelőző meghallgatás elvégzéséhez kiadom az alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati Minisztérium hivatali szervezeti egységeire és a velük közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre.
2. Az Önkormányzati Minisztérium Vagyongyarapodási Vizsgálatot Megelőző Meghallgatás Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás melléklete tartalmazza.
3. A Szabályzatot a hatálybalépését követően a belső információs rendszerben közzé kell tenni.
4. Ez az utasítás 2008. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
14/2018. (V. 4.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. CXLII. törvény 2–4. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi CXLII. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2017. november 13-i 184. számában kihirdetett, a  Magyarország
Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok
üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás 14. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodást a  Szerződő Felek belső jogszabályaival összhangban jóvá kell hagyni és a  Megállapodás
a jóváhagyásról szóló későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2018. március 16.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. április 15.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2017. évi CXLII. törvény 5.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak
és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
2017. évi CXLII. törvény 2–4. §-a 2018. április 15-én, azaz kettőezertizennyolc április tizenötödikén hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter