text:
11/2004. (II. 28.) ESZCSM rendelete a magyar Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ működéséről, feladat és hatásköréről.
A magyar Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ feladatainak ellátásával kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 28/2004. (II. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 4. §-ának (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján — a gyermek-, ifjúság és sportminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A magyar Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és
Kapcsolattartó Központ (a továbbiakban: Központ) az
Európai Unió Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai
Megfigyelő Központja (a továbbiakban: EMCDDA), illetőleg az EMCDDA-hoz kapcsolódó Kábítószerek és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelő Hálózat (a továbbiakban: REITOX) munkájában ellátja a magyar nemzeti
központ adat-, és információgyűjtő, -feldolgozó és -értékelő, illetőleg kapcsolattartó feladatait, valamint információt, adatot szolgáltat különösen a Kormány számára döntéseinek előkészítéséhez, egyéb, a Központ feladatköréhez
kapcsolódó szakterületen jelentkező feladatai teljesítéséhez.
(2) A Központ részt vesz az EMCDDA munkatervének
kialakításában és ennek megfelelően — megvalósítandó
feladatai vonatkozásában — hároméves, illetve éves munkatervet készít.
(3) A Központ a nemzeti kábítószer-helyzetre vonatkozó adatok és információk gyűjtése, átvétele, feldolgozása,
elemzése és értékelése körében — az irányadó hatályos
jogszabályok keretei között — az EMCDDA munkaterve,
ütemterve, előírásai, irányelvei szerint jár el, illetve ellátja
a külön jogszabály alapján előírt további nemzeti feladatokat.
(4) A Központ évente javaslatot tesz az egészségügyi,
szociális és családügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) számára az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programnak (a továbbiakban: OSAP) a Központ feladatkörét
érintő szükség szerinti módosítására az adott évet követően alkalmazásra kerülő OSAP előkészítésének külön
jogszabály szerinti rendjéhez igazodva.
(5) A Központ (3) bekezdés szerinti feladatainak ellátásához szükséges, az R. 2. §-án alapuló információszolgáltatás részletes szempontjait a miniszter a belügyminiszterrel, a pénzügyminiszterrel, a gyermek-, ifjúsági és sportminiszterrel, valamint az igazságügy-miniszterrel egyetértésben kiadott tájékoztatóban, az Egészségügyi, Szociális és
Családügy Minisztérium hivatalos lapjában tesz közzé.
2. § (1) A Központot igazgató vezeti, akit a miniszter és a
Kábítószerügyi Koordinációs Bizottság (a továbbiakban:
KKB) elnökének egyetértésével, a KKB által történő meghallgatását követően az országos tisztifőorvos bíz meg igazgatói feladatának ellátásával. Az igazgató felett az egyéb
munkáltatói jogokat a Johan Béla Országos Epidemiológiai Központ (a továbbiakban: OEK) főigazgatója gyakorolja. A vezetői megbízás visszavonására a megbízás szabályait kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben nem szabályozott kérdésekben
az igazgató, valamint a Központnál foglalkoztatott más
munkavállalók jogállására az egészségügyi ágazatban foglalkoztatott közalkalmazottakra irányadó, külön jogszabályban foglalt rendelkezések az irányadóak.
(3) Az igazgató az egészségügyi igazgatás, illetve a központi közigazgatás bármely szervénél munkavégzésre irányuló további jogviszonyt nem létesíthet, az OEK egészségügyi igazgatási feladatával érintett szervnél szervezett
munkavégzés keretében vagy más jogviszony alapján tevékenységet nem végezhet.
(4) Az igazgató köteles haladéktalanul írásban bejelenteni, ha vele szemben jogszabályban meghatározott összeférhetetlenségi ok merül fel. A munkáltatói jogkör gyakorlója írásban köteles felszólítani az igazgatót az összeférhetetlenség megszüntetésére. Amennyiben az igazgató az
összeférhetetlenséget a felszólítás kézbesítésétől számított
30 napon belül nem szünteti meg, vezetői megbízását vissza
kell vonni.
(5) A Központ szervezeti és működési szabályzatát a
miniszter hagyja jóvá.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) Ez a rendelet — a 28/2004. (II. 28.) Korm. rendelettel
együtt — a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség és
tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás
tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Kábítószerek és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelő Központjának létrehozásáról szóló — legutoljára az 1651/2003/EK rendelettel
módosított — 302/93/EGK rendelettel összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz.
(3) A 2004. évi OSAP felülvizsgálatához szükséges, az
1. § (4) bekezdés szerinti javaslatát a Központ az e rendelet
hatálybalépését követő 60 napon belül teszi meg.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
90/2010. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése az „APP-6 (B) Összhaderőnemi szimbólumkészlet” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott fel
hatalmazás alapján figyelemmel a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében ka
pott felhatalmazás, továbbá az egységesítési, szabványosí tási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentu
mok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra az „APP-6 (B) Össz
haderőnemi szimbólumkészlet” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az „APP-6 (B) Összhaderőnemi szimbólumkészlet”
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés melléklete ként kiadom.
2. Jelen intézkedésemmel egyidejűleg bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök he
lyettesének 1/2009. (IV. 3.) /HK. 7./ HVKFH közleményé
ben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STA
LOGY – APP-6(B) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák. 4. Ez az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi ki
advány pedig kiadásakor lép hatályba. 5. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
356/2007. (XII. 23.) Korm. rendelete a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében, továbbá a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 90. § (1) bekezdésének
c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következő
rendeletet alkotja:
1. § A földhasználati nyilvántartás számítógépes adatbázisban rögzített, az azt kezelő számítástechnikai eszközzel olvasható és kinyomtatható formában is megjeleníthető
földhasználati lapból, továbbá okirattárból áll.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában földhasználó: érvényes
jogcím alapján a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
(a továbbiakban: Tft.) 25/B. § (2) bekezdésében foglalt
mértékben termőföldet használó magánszemély, illetőleg
jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
más szervezet.
(2) A földhasználati lapon kell nyilvántartani a földhasználó használatában álló, a körzeti földhivatal (a továbbiakban: földhivatal) illetékességi területén lévő valamennyi termőföldet, illetőleg mező- és erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi földet (a továbbiakban együtt:
termőföld) – ide nem értve az erdő művelési ágban nyilvántartott földrészleteket – településenként, a helyrajzi
számok emelkedő sorrendjében, belterület, külterület csoportosításban.
(3) A földhasználati lap két részből áll, amelynek mintáját e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(4) Az okirattár a földhasználati bejelentési adatlapokat,
a földhasználati szerződéseket, továbbá a nyilvántartásba
vétellel és az adatszolgáltatással kapcsolatos más okiratokat tartalmazza.
3. § A nyilvántartásbavétel során minden földhasználó számára, földhivatalonként külön földhasználati lapot kell
nyitni, amelyen a földhivatal nevét is fel kell tüntetni.
4. § A földhasználati lap I. része a földhasználó következő
adatait tartalmazza:
a) családi és utónevét (gazdálkodó szervezet megnevezését), b) születési nevét,
c) születési évét,
d) anyja nevét,
e) lakcímét (székhelyét, telephelyét),
f) gazdálkodó szervezet földhasználó esetén a statiszti
kai számjelet. 5. § A földhasználati lap II. része a használt termőföldre vonatkozó következő adatokat tartalmazza:
a) a település nevét,
b) a termőföld fekvésének (belterület, külterület, kü
lönleges terület) megjelölését,
c) a földrészlet helyrajzi számát,
d) az alrészletet,
e) a művelési ágat,
f) a használt terület mértékét (hektárban, tízezred pon
tossággal),
g) a minőségi osztályt,
h) termőföld értékét aranykoronában (két tizedes pon
tossággal), i) a használat jogcímét,
j) a használat kezdetének és befejezésének időpontját,
valamint időtartamát. 6. § (1) A földhasználati nyilvántartásbavétel iránti eljárás
(a továbbiakban: eljárás) a földhasználó bejelentése alapján, a bejelentési adatlapnak (a továbbiakban: adatlap)
vagy az eredeti szerződésnek az illetékes földhivatalnál
történő benyújtásával indul.
(2) A termőföld használatát az adatlap, illetőleg a földhasználó által benyújtott szerződés alapján kell nyilvántartásba venni. Az adatlap mintáját e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az adatlapon és a szerződésben szereplő adatokat a
földhivatal a személyazonosság, illetve a képviseleti jogosultság igazolására szolgáló okmányból ellenőrzi.
(4) Ha a földhasználó az adatszolgáltatás iránti kérelmét
postai úton terjeszti elő, a személyazonosságát teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalva kell igazolni.
(5) A jogi személyeknek és jogi személyiség nélküli
szervezeteknek az eljárás megindításához – a (6) bekezdésben fennálló esetben – csatolniuk kell a keletkezésüket
tanúsító, illetőleg konstituáló bejegyzési határozat eredeti
vagy közjegyző által hitelesített példányát, vagy a regisztráló hatóság (cégbíróság, megyei bíróság) által vezetett
közhiteles nyilvántartás tartalmáról kiállított hiteles másolatot, vagy a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény
136. §-a (1) bekezdésének i) pontjában meghatározottak
szerint kiállított közjegyzői tanúsítványt, amely 30 napnál
nem lehet régebbi. Ha ezek valamelyikét a földhivatalhoz
már korábbi ügyben benyújtották, az újabb kérelemben
elegendő – az iktatószámra való hivatkozással – a korábbi
benyújtásra és arra utalni, hogy a földhivatalnál lévő iratokban szereplő adatok a kérelem földhivatalhoz történő
benyújtásának időpontjáig nem változtak meg.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltakat akkor kell alkalmazni, ha az ott felsorolt adatok a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 36. § (2) bekezdése
értelmében nem szerezhetőek be.
7. § (1) Ha a földhasználó több földhivatal illetékességi területén fekvő termőföldet használ, az adatlapot vagy a szerződést
– és ezek mellékleteit – a földhasználónak választása szerint a
földek fekvése szerint illetékes valamelyik földhivatalhoz
annyi példányban kell benyújtani, ahány földhivatalt az érint.
A szerződésnek egy eredeti példányát a választott illetékes
földhivatalnál kell benyújtani.
(2) Az a területileg illetékes földhivatal, amelyiknél az eljárást a földhasználó megindította, az adatlap, illetőleg a szerződés egy-egy példányát a földhasználat nyilvántartásbavételét követően záradékolja, és azokat haladéktalanul megküldi az illetékes földhivataloknak a földhasználat nyilvántartásbavétele céljából. A szerződés eredeti példánya annál a földhivatalnál marad, amelyiknél az eljárás megindult.
8. § (1) Ha a használat nem a teljes földrészletre vagy nem a
földrészletnek az ingatlan-nyilvántartási térképen azonosítható alrészletére vonatkozik, az adatlap mellékleteként,
illetőleg a szerződéshez a bejelentéskor a használattal érintett terület nagyságát és a földrészleten belüli elhelyezkedését feltüntető vázlatot is csatolni kell a használt terület
egyértelmű beazonosíthatósága érdekében. Ennek földhivatalhoz történő benyújtásáról a földhasználónak kell gondoskodni. A vázlatot a földhasználónak és a használatba
adónak is alá kell írni.
(2) A vázlatot az ingatlan-nyilvántartási térkép hiteles
másolatán kell elkészíteni. A vázlaton egyértelmű jelzéssel kell megjelölni a használt területet.
9. § (1) A nyilvántartásbavétel iránti kérelmet el kell utasítani, ha a nyilvántartásbavétel alapjául szolgáló adatlap
alapján a használat jogszabálysértő vagy a szerződés nyilvánvalóan érvénytelen. A nyilvánvaló érvénytelenség esete akkor áll fenn, ha az érvénytelenség kétségkívül megállapítható az adatlapból vagy a szerződésből.
(2) El kell utasítani a nyilvántartásbavétel iránti kérelmet akkor is, ha a haszonbérleti szerződés az előhaszonbérleti jog gyakorlására vonatkozó, külön jogszabályban
foglalt előírások megsértésével jött létre.
10. § (1) A Tft. 25/C. § (1) bekezdése esetén a földhivatal a földhasználat nyilvántartásbavétele után értesíti az ügyészt.
(2) Az ügyész értesítésének tényét a földhasználati lap
jegyzet rovatában fel kell jegyezni. A földhivatal a feljegyzést az ügyész további intézkedésétől függően törli a földhasználati lapról.
11. § A földhasználó által közölt, a földrészletre vonatkozó
adatokat a földhivatal az ingatlan-nyilvántartásban rendelkezésre álló adatokból kiegészíti. A földhivatal által nem
pótolható hiányosság esetén a földhivatal a földhasználót a
hiány pótlására határidő megjelölésével felhívja. A határidő a földhasználó kérelmére, indokolt esetben egy
alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható.
12. § (1) A nyilvántartásbavétel megtörténtét és időpontját az
adatlapon, illetve a szerződésen fel kell tüntetni.
(2) A nyilvántartásbavételt a földhivatal a földhasználati lapnak az újonnan nyilvántartásba vett adatokat tartalmazó részleges másolata megküldésével közli a földhasználóval és a használatba adóval.
13. § (1) A földhivatal a földhasználó bejelentése alapján vezeti át a nyilvántartáson a földhasználó adataiban bekövetkezett változásokat. A használat jogcímében, időtartamában, területnagyságában bekövetkezett változásokat a felek közös kérelme, illetőleg adatlap vagy szerződés alapján vezeti át a földhivatal a nyilvántartáson.
(2) A földhivatal kérelemre és hivatalból is átvezetheti a
nyilvántartáson azokat az adatváltozásokat, amelyek az ingatlan-nyilvántartásban a földrészlet adatait érintően időközben átvezetésre kerültek.
(3) A földhivatal a változások átvezetését a földhasználati lapnak a változással érintett adatokat tartalmazó részleges másolata megküldésével közli a földhasználóval és a
használatba adóval.
14. § (1) A termőföld használata nyilvántartásának törlése hivatalból vagy a földhasználó, illetve a használatba adó bejelentése alapján történhet.
(2) A földhivatal hivatalból törli a termőföld használatának nyilvántartását, ha a használat megszűnése kétségtelenül megállapítható.
(3) Ha a használat felmondással vagy a felek közös megegyezésével szűnik meg, a bejelentéshez az írásbeli felmondást és annak elfogadásáról szóló nyilatkozatot vagy a közös
megegyezést tartalmazó okiratot is mellékelni kell. Elfogadó
nyilatkozat hiányában jogerős bírói ítélettel kell igazolni,
hogy a szerződés jogszerűen került felmondásra, illetőleg a
felmondás a szerződést megszüntette.
(4) A törölt adatokat a földhasználati nyilvántartás számítógépes rendszerében kell tárolni, és a törléstől számított két évig az adatbázisban meg kell őrizni.
15. § (1) A földhasználati lapot törölni kell, ha az azon nyilvántartott valamennyi használat megszűnt.
(2) Ha a földhasználó újabb használat nyilvántartását
kéri, a földhasználati lapot helyre kell állítani.
(3) Ha a földhivatal ellenőrzése során vagy bejelentés
alapján észleli, hogy a földhasználati lap törlés tévesen történt, a földhasználati lapot helyre kell állítani.”
16. § Ha a földhivatal a Ket. alapján a nyilvántartásban kiegészítést, illetve kijavítást végez, ezt a földhasználati lapnak
a kiegészítéssel, illetőleg kijavítással érintett adatait tartalmazó részleges másolata megküldésével közli a földhasználóval és a használatba adóval.
17. § (1) A földhasználati nyilvántartásból a földhivatal az
alábbi adatokat szolgáltatja:
a) a földhasználati lap teljes másolata, amely valamennyi nyilvántartott adatot tartalmazza,
b) földhasználati lap szemle másolata, amely a fennálló
bejegyzéseket tartalmazza,
c) a földhasználati lap részleges másolata, amely csak a
kívánt tételeket tartalmazza.
(2) Teljes másolat kizárólag a 19. § (2) bekezdése szerinti esetben kérhető.
(3) Adatszolgáltatás nem lehetséges a földhasználati
nyilvántartásba történő betekintéssel.
(4) A földhasználati nyilvántartás – az e rendeletben
meghatározottak szerint – nyilvános.
18. § (1) Földhasználati lap másolat kiadása iránti kérelmet
e rendelet 3. számú mellékletében meghatározott nyomtatványon kell benyújtani.
(2) Az adatszolgáltatási kérelem teljesítése esetén a földhasználati lap-másolatot hitelesítési záradékkal kell ellátni. A
hitelesítési záradékban fel kell tüntetni, hogy a másolat a kiadást megelőző napig az eredetivel megegyezik, és a használatra vonatkozóan bejegyzett fennálló adatokat hitelesen tanúsítja. A hiteles földhasználati lap-másolat a földhasználati
nyilvántartásba az érintett földrészlet használatára vonatkozóan bejegyzett adatokat hitelesen tanúsítja.
(3) A földhasználati lap másolat szolgáltatása papír alapon
vagy elektronikus adathordozón (pl. cd, dvd) teljesíthető.
19. § (1) A számítógéppel vezetett földhasználati nyilvántartás adatbázisából történő lekérdezés során a természetes
személyazonosító adatok nem használhatók fel abból a
célból, hogy annak alapján a lekérdező a földhasználó által
használt, a földhasználati nyilvántartásban szereplő valamennyi földrészletről adatszolgáltatást teljesítsen.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre, ha az adatszolgáltatást vagy lekérdezést
a földhasználó által használt, a földhasználati nyilvántartásban szereplő valamennyi földrészletről:
a) hatóság, bíróság, ügyészség, költségvetési szerv igényli jogszabályban meghatározott feladatai ellátása céljából,
b) a földhasználó igényli. (3) A (2) bekezdés alkalmazása esetén az ott felsorolt szerveknek az adatszolgálatás iránti kérelmükben meg kell jelölniük a feladatuk ellátására vonatkozó jogszabályhelyet.
20. § (1) E rendelet 2007. december 30-án lép hatályba.
(2) E rendelet szabályait a hatálybalépést követően indult
földhasználati bejelentési, földhasználati nyilvántartásból
történő adatszolgáltatási eljárásokra kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 184/1999.
(XII. 13.) Korm. rendelet – a 23. §, valamint a 25–26. §-ok
kivételével – hatályát veszti. E bekezdés 2008. január
1-jén hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
133/2011. (VII. 5.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Horváth Ferenc
dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. június 24-én megszüntetem és őt 2011. június 25-ei hatállyal szolgálati nyugállományba
helyezem. Budapest, 2011. június 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1101/2017. (III. 6.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 21. Tömeges
bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím 422,8 millió forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1703/2016. (XII. 5.) Korm. határozata az Azerbajdzsánnal megvalósuló kulturális együttműködésről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2017-ben Magyar Kulturális Napokra kerüljön sor Azerbajdzsánban, és felhívja a külgazdasági
és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az eseménysorozathoz kapcsolódó rendezvények megszervezéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy az  azerbajdzsáni Magyar Kulturális Napokhoz kapcsolódó programok megrendezéséhez
2016-ban legfeljebb 150,0 millió forint forrás szükséges, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
–  a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon arról, hogy az  1.  pontban meghatározott
feladathoz szükséges forrás fedezete a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet 2. Külképviseletek
igazgatása cím javára biztosításra kerüljön;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátásához szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
239/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Szemerkényi Réka rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország washingtoni
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2014. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
47/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Székely Leventét kinevezem rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2012. június 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
74/2008. (X. 21.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. B. Nagy Sándort, dr. Fáyné dr. Péter Emesét,
dr. Szilágyi Györgyi Ilonát – 2008. október 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2007. (III. 22.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt költségvetési intézmények részére a gazdasági és közlekedési miniszter által előírt befizetési kötelezettségeiről.
1. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 92. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt, kizárólag saját bevételből gazdálkodó költségvetési szervek részére a következő befizetési kötelezettségeket
írom elő:
a) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
ÁHT: 226176
2007. március 31-ig 20 000 ezer forintot,
2007. május 31-ig 10 000 ezer forintot,
2007. június 30-ig 10 000 ezer forintot,
2007. július 31-ig 10 000 ezer forintot,
2007. szeptember 30-ig 10 000 ezer forintot,
2007. október 31-ig 90 000 ezer forintot,
2007. november 30-ig 93 800 ezer forintot,
Összesen: 243 800 ezer forintot
b) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
ÁHT: 38764
2007. március 28-ig 35 000 ezer forintot,
2007. április 30-ig 29 400 ezer forintot,
2007. július 31-ig 35 000 ezer forintot,
Összesen: 99 400 ezer forintot
c) a Nemzeti Közlekedési Hatóság
ÁHT: 253401 2007. március 31-ig 60 000 ezer forintot,
2007. április 30-ig 20 000 ezer forintot,
2007. május 31-ig 70 000 ezer forintot,
2007. június 30-ig 80 000 ezer forintot,
2007. július 31-ig 70 000 ezer forintot,
2007. augusztus 31-ig 100 000 ezer forintot,
2007. szeptember 30-ig 150 000 ezer forintot,
2007. október 31-ig 150 000 ezer forintot,
2007. november 30-ig 233 700 ezer forintot
Összesen: 933 700 ezer forintot
köteles a GKM fejezet előre nem tervezett kiadások (ÁHT:
226747) fejezeti kezelésű előirányzat számlára
(10032000-01220139-50000005; Kiadási KTK 172, Bevételi KTK 332) átadni.
(2) Az érintett intézmények a befizetési kötelezettség teljesítéséről a Magyar Államkincstár által küldött visszaiga
zolás másolatát, a kézhezvételt követő 5 napon belül kötelesek megküldeni a Költségvetési Főosztály részére. Az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában kötelező feltüntetni továbbá, a teljesített befizetés jogcímét az alábbiak
szerint:
„Befizetési kötelezettség a GKM előírása szerint.” (3) A befizetések a fejezetnél év közben jelentkező olyan
többletfeladatok ellátásának fedezetére szolgálnak, amely
feladatok elvégzésére forráshiány miatt nem kerülhetne
sor.
2. § Felhatalmazom a gazdasági informatikai és humánpolitikai szakállamtitkárt, hogy az utasítás végrehajtásához
szükséges intézkedéseket megtegye.
3. § Ez az utasítás 2007. március 26-án lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
67/2013. (X. 31.) HM utasítása a közigazgatási és az ügykezelői alapvizsga ismétlő-, halasztott és javítóvizsga díjának térítési rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 91. §-ára, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 118. §-ára, 122. §-ára és 210. §-ára a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
2. § A közigazgatási és ügykezelői alapvizsgáról szóló 174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
szerinti közigazgatási alapvizsgával és ügykezelői alapvizsgával kapcsolatos munkáltatói feladatokat
a) hivatásos és szerződéses állományú katonák esetében a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség,
b) kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők vonatkozásában a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság
Közszolgálati Iroda
[az a) és b) pont szerinti szervek a továbbiakban együtt: munkáltató] látja el.
2. Az ismétlő-, halasztott és a javítóvizsga díja térítésének rendje
3. § A közigazgatási és az ügykezelői alapvizsga ismétlővizsga díját (a továbbiakban: pótvizsgadíj) a közigazgatási vagy
az ügykezelői alapvizsgára kötelezett és ismétlővizsgára jelentkező (a továbbiakban: pótvizsgázó) téríti meg a
következők szerint:
a) a vizsgára történő jelentkezést megelőzően a pótvizsgázó a Meghatalmazás az illetményből történő levonásra
ismétlővizsga díjának megtérítésére (a továbbiakban: Meghatalmazás) megnevezésű felhatalmazást állít
ki kettő példányban, amelynek egy példányát a munkáltató, egy példányát pedig a honvédelmi szervezet
pénzügyi és számviteli ellátását végző szervezeti egység részére küldi meg, illetve adja le,
b) a munkáltató
ba) a Meghatalmazás birtokában a vizsgára való jelentkezéshez a – Korm. rendelet 15. § (6) bekezdése
szerinti – hozzájárulását megadja,
bb) a pótvizsgadíjat tartalmazó számla kézhezvételét követően, annak adatait ellenőrzi és intézkedik a
számla összegének – átfutó tételként történő – kifizetésre,
bc) elektronikus úton tájékoztatást küld az érintett honvédelmi szervezet részére, a kifizetett pótvizsgadíj
illetményből történő levonására,
c) a honvédelmi szervezet a b) pont bc) alpontja szerinti tájékoztatás kézhezvételét követően, de legkésőbb a
kézhezvételt követő hónapban – a számfejtés beállításával – kezdeményezi a vizsgázó illetményéből történő
levonást a HM Védelemgazdasági Hivatalnál (a továbbiakban: HM VGH),
d) a HM VGH végrehajtja a pótvizsgadíj illetményből történő levonását és a levont összeget öt munkanapon
belül átutalja a munkáltató HM VGH HM Igazgatás 10023002-01780499-00000000 előirányzat-felhasználási
keretszámlájára, a közlemény rovatban pótvizsgadíj megjegyzéssel.
4. § A közigazgatási és az ügykezelői alapvizsga elhalasztása, valamint az ügykezelői alapvizsga minősítésének javítása
esetén a halasztási díjat és a javítóvizsga díját – a Korm. rendelet 12. § (9) bekezdésében és 22. § (6) bekezdésében
foglaltak kivételével – a közigazgatási vagy ügykezelői alapvizsgára kötelezett és vizsgára jelentkezett vizsgázó téríti
meg a 3. § eljárási rendje és módja szerint.
3. Záró rendelkezés 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
50/2015. (XI. 19.) MvM rendelete az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 2. prioritási tengelye szerinti, a 2015. évben nyújtandó beruházási támogatások feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában, a 9. alcím tekintetében a 81. § (3) bekezdés e) és
h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya, értelmező rendelkezések
1. § A rendelet hatálya – a vízi környezetvédelemmel kapcsolatos intézkedés kivételével – a Halászati Operatív Program
(a  továbbiakban: HOP) 2. prioritási tengelyében meghatározott célok megvalósítását segítő, 2015. évben igénybe
vehető támogatásokra terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. akvakultúra: a vízi organizmusok – az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikk d) pontja szerinti – művelése vagy
tenyésztése;
 2. alintézkedés: az  Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló 2007. március 21-i 498/2007/EK bizottsági rendelet
3. mellékletében meghatározott, művelet megnevezésű, támogatható tevékenységek;
3. beruházási támogatás: olyan nem terület-, illetve állatlétszám-alapú intézkedés, alintézkedés keretében
nyújtandó támogatás, amely legalább egy, a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 9. § a) pontjában meghatározott beruházás – ideértve az immateriális javak beszerzését
is – megvalósítására irányul;
4. beruházás üzemeltetésének igazolása: az az igazolás vagy – amennyiben a beruházás üzemeltetése hatósági
engedélyhez kötött – jogerős hatósági engedély, amellyel az ügyfél a kifizetés feltételeként hitelt érdemlően
bizonyítja, hogy a művelet keretében megvalósult beruházást szabályszerűen üzemelteti;
5. Bíráló Bizottság: az Irányító Hatóság által delegált személyekből és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) alkalmazottaiból álló bizottság, amely a rangsorba állított kérelmek alapján szakmai
javaslatot tesz a ponthatárra;
6. etetőcsónak: olyan kézi erővel vagy függesztett motorral hajtott, zárt fedélzet nélküli csónak, amelyből kézi
erővel vagy önürítéssel kijuttatható a halastavakban a takarmány vagy más anyag;
7. gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet;
 8. gépváltozat: ugyanazon munkafolyamat elvégzésére alkalmas, de más típusú gép vagy gépcsoport,
berendezés vagy berendezéscsoport;
 9. halastó: a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvényben meghatározott fogalom;
10. halászati ágazat: az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikk a) pontja szerinti ágazat;
11. halászati tevékenység: a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben (a  továbbiakban: 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott
„0312 (Édesvízi halászat)” szakágazatba tartozó tevékenység;
12. halfeldolgozói tevékenység: az  1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
„1020 (Halfeldolgozás, -tartósítás)” szakágazatba tartozó tevékenység, valamint a „1085 (Készétel gyártása)”
szakágazatba tartozó tevékenységek közül a  fagyasztott halétel gyártása, a „1089 (M.n.s. egyéb élelmiszer
gyártása)” szakágazatba tartozó tevékenységek közül a  hal levét és kivonatát tartalmazó készítmények
gyártása;
13. halgazdálkodás: a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvényben meghatározott fogalom;
14. halgazdálkodási beruházás: az adózás rendjéről szóló törvénynek megfelelően bejelentett, az 1893/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott „0312 (Édesvízi halászat)”, „0322 (Édesvízi halgazdálkodás)”,
„1020 (Halfeldolgozás, -tartósítás)” szakágazati tevékenységekhez kapcsolódó beruházások, valamint a  „1085
(Készétel gyártása)” szakágazati tevékenységeken belül a  fagyasztott halétel gyártásához, a „1089 (M.n.s. egyéb
élelmiszer gyártása)” szakágazati tevékenységek közül a hal levét és kivonatát tartalmazó készítmények gyártásához
kapcsolódó beruházás;
15. halgazdaság: halastó egységekből álló tógazdaság vagy intenzív haltermelő üzem, amely a  haltermelési
tevékenységre feljogosító valamennyi hatósági engedéllyel rendelkezik, és ahol az  1198/2006/EK tanácsi
rendelet szerinti akvakultúra gyűjtőfogalmon belül valamely halfaj állományának mesterséges módon
történő termelése folyik;
16. halszállító gépjármű: az  a  közúti forgalomban való részvételre alkalmas, speciális felépítményű, első
üzembe helyezésű gépjármű, amelyben a  szállítható személyek száma legfeljebb 3 fő, és amely a  hal élve,
hűtve vagy fagyasztva történő szállítására alkalmas, a  hűtött, illetve fagyasztott szállítás esetén beleértve
a haltermékeket is;
17. haltermelési létesítmény: a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvényben meghatározott fogalom.
18. haltermelési tevékenység: az  1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott „0322
(Édesvízi halgazdálkodás)” szakágazatba tartozó tevékenység;
19. intenzív haltermelő üzem: állandó vízátfolyással rendelkező haltermelő egység vagy vízvisszaforgató
technológiát használó haltermelő rendszer, amelyben a halneveléshez kizárólag teljes értékű haltakarmányt
használnak;
20. intézkedés: az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikk j) pontja szerinti műveletek együttese;
21. kapcsolt vállalkozás: az adózás rendjéről szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozás;
22. kedvezőtlen adottságú területek: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások esetében a  kedvezőtlen adottságú területek és az  azokhoz tartozó települések
megállapításáról szóló rendeletben meghatározott területek;
23. kedvezményezett: az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikk l) pontja szerinti természetes vagy jogi személy;
24. konvergencia terület: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben meghatározott konvergencia cél elérésére kijelölt,
legkevésbé fejlett régiók; Magyarországon a Közép-Magyarországi Régió kivételével minden régió területe;
25. környezetterhelést csökkentő beruházások: olyan beruházások, amelyek a halászati tevékenység, a haltermelés
és a  halfeldolgozás során, illetve a  haltermeléshez kapcsolódó telepi infrastruktúra által a  környezetbe
kibocsátott szennyeződéseket közvetlenül csökkentik;
26. lánctalpas kotrógép: speciális, legalább 700 mm szélességű lánctalppal rendelkező, 9–21 m hosszú
gémkinyúlású, 20–30 t súlyhatár közötti hidraulikus forgó kotró tókarbantartó mocsárjáró gép, amelynek
talajnyomása lehetővé teszi a mély, iszapos talajon történő munkavégzést;
27. mikro-, kis- és középvállalkozás: az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikk f ) pontja szerinti vállalkozás;
28. művelet: az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikk k) pontja szerinti projekt;
29. művelet befejezése: a  műveletet alkotó összes tevékenységnek a  gazdasági eseményről kiállított, igazoltan
teljesített és pénzügyileg is rendezett számviteli bizonylattal igazolt lezárása;
30. támogatási intenzitás: a  támogatási összeg és a  jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa,
százalékos formában kifejezve;
31. telephely: az  a  haltermelési, illetve halfeldolgozói egység, a  haltermeléshez, illetve a  halfeldolgozáshoz
tartozó telepi infrastruktúrával együtt, amely önálló tartási vagy vágási hely azonosítóval vagy az  illetékes
hatóság által kiállított érvényes működési engedéllyel rendelkezik; természetes vízi halgazdálkodás esetében
az ügyfél azon telephelye, amelyhez a halászati tevékenység köthető;
32. termelésbe vont új halfaj: azok a halfajok, amelyek halastavi vagy intenzív üzemi termelése Magyarországon
még nem vált általánossá; nem minősül új halfajnak:
a) halastavi haltermelés esetén a ponty (Cyprinus carpio), az amur (Ctenopharyngodon idella), a fehér
b) intenzív üzemi haltermelés esetén a szivárványos pisztráng (Oncorchynus mykiss), az afrikai harcsa
(Clarias gariepinus), a tokfélék családjába tartozó fajok és az angolna (Anguilla anguilla);
33. termelői csoport: az agrárpolitikáért felelős miniszter által ekként elismert szervezet;
34. termelői halértékesítés: a termelő által a telephelyen, vagy a telephelyen kívül megvalósított és üzemeltetett
halértékesítő hely és a hozzá tartozó infrastruktúra, beleértve a haltisztítást, darabolást és a csomagolást;
35. termelői szervezet: a  halászati és akvakultúra termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december
17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet II. címében meghatározott szervezet;
36. tevékenység: a művelet azon részei, amelyeket a támogatási döntésben külön tételazonosító soron tartanak
nyilván;
37. úszó kotrógép: olyan berendezés, amely a  halastó leengedése nélkül csővezetéken keresztül lehetővé teszi
az iszapeltávolítást a tómederből és a mederalakítást.
 (2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakra a Tv. 9. §-a és az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 3. cikke az irányadó.
2. A támogatás jellege és mértéke 3. § (1) A támogatás vissza nem térítendő jellegű.
 (2) Az egy támogatási kérelem keretében igényelt és a kérelem alapján jóváhagyható támogatás összege nem érheti el
a 25 millió forintot.
 (3) Ha a  beruházással érintett telephely konvergencia területhez tartozik, az  igényelhető támogatás mértéke
az elszámolható kiadások legfeljebb 60%-a lehet azzal, hogy a maximális támogatás-intenzitásnál kisebb mértékű
támogatási igény esetén a hozzájárulás mértéke csak egész szám lehet.
(4) Nem konvergencia régióban fekvő telephely esetében támogatás nem vehető igénybe.
 (5) Támogatás az akvakultúra termelő beruházásai, illetve a természetes vízi halgazdálkodás jogcímek vonatkozásában
kizárólag a 2. melléklet szerinti tételek beszerzésére vehető igénybe.
3. Támogatási kérelem benyújtásának általános feltételei 4. § (1) Támogatási kérelmet az  egyes támogatások részletes feltételeinél meghatározott ügyfél nyújthat be, aki megfelel
az  államháztartásról szóló törvényben szabályozott rendezett munkaügyi kapcsolatoknak, és nem áll a  HOP
keretében nyújtott támogatásból való kizárás hatálya alatt.
(2) A  támogatási kérelem alapján indult eljárás során hiánypótlási felhívás kibocsátásának nincs helye. Az  MVH
a támogatási kérelem elbírálása során nem veszi figyelembe azon dokumentumokat, iratokat, amelyeket az ügyfél
– az  MVH erre irányuló felhívása hiányában – a  támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakot követően
terjeszt elő.
(3) A támogatási kérelem alapján tervezett elszámolható kiadásokhoz kapcsolódó támogatási összeg meghatározását
az MVH végzi az általa közlemény útján rendszeresített, a tervezett tételeket részletező nyomtatvány adatai alapján.
Ha a  benyújtott támogatási kérelem nyomtatványain szolgáltatott adatokból az  elszámolható kiadások összege
vagy a támogatási összeg nem állapítható meg, az MVH a kérelmet elutasítja.
(4) Az  ügyfél a  mezőgazdasági őstermelői nyilvántartásba vételének igazolása céljából a  mezőgazdasági őstermelői
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti, hogy az  MVH a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
megkeresése helyett a benyújtott iratok alapján állapítsa meg a támogatásra való jogosultság fennállását.
(5) A támogatási nyomtatványok
a) az ügyfél-azonosító adatokat;
b) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat;
c) a beruházás típusától függő – a támogatási igényre vonatkozó adatokat tartalmazó – betétlapokat;
d) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatokat;
e) az értékelésre vonatkozó adatokat;
f ) a támogatandó beruházásra vonatkozó információkat;
g) az ügyfélnek a vonatkozó feltételek megismerésére és tudomásulvételére vonatkozó nyilatkozatát; és
h) az ügyfél aláírását
tartalmazzák.
(6) Támogatási kérelmet 2015. november 20. és november 25. között lehet benyújtani.
 (7) Az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtási időszakban intézkedésenként egy támogatási kérelmet nyújthat be.
A támogatási kérelem több, konvergencia területen elhelyezkedő telephelyen történő beruházásra is vonatkozhat.
 (8) A támogatási kérelemhez mellékelni kell az 1. mellékletben felsorolt, a kérelemmel érintett intézkedésre vonatkozó
dokumentumokat. 4. A támogatási kérelem elbírálása 5. § (1) Az  MVH az  Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 2. prioritási
tengelye szerinti beruházási támogatások feltételeiről szóló 50/2011. (VI. 6.) VM rendelet [a továbbiakban: 50/2011.
(VI. 6.) VM rendelet] 3.  mellékletében meghatározott kiválasztási kritériumok szerinti pontozási rendszer alapján
végzett értékelést követően rangsor állításával támogatási javaslatot tesz az  Irányító Hatóságnak. Az  Irányító
Hatóság a  Bíráló Bizottság javaslatát követően meghatározza a  rendelkezésre álló forrást és megállapítja
a ponthatárt, amely alapján az MVH támogatási döntést hoz.
(2) A támogatási kérelmet csak a támogatási kérelmek benyújtási időszakának záró napját követően lehet elbírálni.
 (3) A  bírálat alapján létrejött pontegyenlőség esetén a  rangsorban előnyt élvez az  a  támogatási kérelem, amelyet
korábban nyújtottak be.
 (4) Ha a  támogatási kérelem az  egyes támogatásokra vonatkozóan meghatározott célkitűzések bármelyikének nem
felel meg, az MVH a kérelmet elutasítja.
 (5) A  rangsorba állított kérelmek esetén a  támogatás igénybevételéhez szükséges minimális ponthatárt az  Irányító
Hatóság – a  rendelkezésre álló forrás figyelembevételével – azon támogatási kérelem alapján határozza meg,
amelynek vonatkozásában a támogatás nyújtására fordítható keretösszeg még teljességgel fedezi az adott kérelem
és a rangsorban azt megelőző támogatási kérelmek összesített támogatási igényét. A minimális ponthatárt el nem
érő támogatási kérelmeket az MVH a Tv. alapján, forráshiány miatt elutasítja.
(6) Támogatási jogosultság akkor állapítható meg, ha az ügyfél
a) eleget tesz az  e  rendeletben, valamint a  támogatás igénybevételére vonatkozó jogszabályokban előírt
feltételeknek, és
b) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy kényszertörlési eljárás alatt.
5. A művelet megkezdése és befejezése 6. § A műveletet az ügyfél a támogatási kérelem benyújtását megelőzően is megkezdheti, és a művelet egyes önállóan
értékelhető és elszámolható egységeit a támogatási döntés meghozatalát megelőzően befejezheti, a teljes művelet
azonban a támogatási döntés meghozatalát megelőzően nem fejezhető be.
7. § (1) A  művelet megkezdésének időpontja – mely a  gép, eszköz, berendezés, technológia beszerzésére vonatkozó
megrendelés (vételi szándék) írásban történő bejelentése vagy az adásvételi szerződés megkötése, illetve a számlán
szereplő teljesítés dátuma közül a legkorábbi – nem lehet 2015. július 1. napját megelőző.
(2) A  művelet tervezéséhez és előkészítéséhez kötődő általános költségek felmerülése nem minősül a  művelet
megkezdésének.
(3) A művelet befejezésének legkésőbbi időpontja 2015. december 31. napja.
 (4) A beruházás üzemeltetésének igazolását legkésőbb 2016. február 19. napjáig kell benyújtani az MVH-hoz.
6. Kifizetési kérelem 8. § Kifizetési kérelem a támogatási kérelem benyújtását követően nyújtható be.
9. § (1) Az ügyfél intézkedésenként egy támogatási kérelem vonatkozásában egy kifizetési kérelmet nyújthat be.
 (2) Az ügyfél köteles a támogatási döntéssel jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 50%-át teljesíteni
a művelet befejezéséig. (3) Kifizetési kérelmet a támogatási kérelem benyújtásának időpontjától kezdődően legkésőbb 2016. január 5. napjáig
lehet benyújtani.
(4) A művelet elszámolásához benyújtott bizonylatok nem lehetnek korábbiak 2015. július 1. napjánál.
 (5) A  művelet elszámolásához benyújtott bizonylatok gazdasági és pénzügyi teljesítése nem lehet későbbi, mint
2015. december 31. napja.
 (6) A kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) az elszámolni kívánt gazdasági eseményről az ügyfél nevére kiállított számla másolatát;
b) a számla pénzügyi rendezését igazoló bizonylat másolatát; továbbá
c) az MVH által rendszeresített nyomtatványon szereplő
ca) számlaösszesítőt, amely tartalmazza a  bizonylat azonosítóját, típusát, kiállítójának adószámát,
a teljesítés időpontját, a fizetés módját, a pénzügyi teljesítés időpontját, könyvvezetésre kötelezett
személyek esetében a könyvvezetésért felelős személy nevét és aláírását, a bizonylat devizanemét
és a  devizanemben meghatározott nettó értékét, a  pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat
azonosítóját,
cb) tételrészletezőt, amely tartalmazza a  számlatétel megnevezését, típusát, a  számlatétel nettó
összegét, az  áfa mértékét és ezek alapján az  elszámolni kívánt összeget, a  számlatételnek
a  támogatási kérelem gép- és eszköz betétlapja szerinti kiadási tételazonosítóját, a  számlatétel
mennyiségét és mértékegységét.
(7) A  támogatás kifizetése akkor engedélyezhető, ha az  ügyfél eleget tesz az  5.  § (6)  bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
7. Kiadások elszámolása, kifizetés 10. § (1) A kifizetési kérelemmel nem számolható el a támogatási döntéssel jóváhagyott mértéket meghaladó, valamint nem
a művelet végrehajtása érdekében felmerült kiadás.
(2) Amennyiben a  támogatási döntés több kiadási tételt állapít meg, a  döntés által rögzített egyes támogatható
kiadási tételek összegét a kifizetési kérelem azonos elszámolható kiadási tételéhez tartozó kifizethető összege nem
haladhatja meg.
(3) A  kifizetés alapját csak az  ügyfélnél felmerült azon kiadások képezhetik, amelyeket a  művelet megvalósítása
érdekében teljesített gazdasági eseményről az ügyfél nevére kiállított és pénzügyileg rendezett számla vagy azzal
egyenértékű bizonylat (továbbiakban együtt: számla) igazol.
(4) A  (3)  bekezdésben foglalt kiadásokat a  művelet megkezdése utáni gazdasági eseményről kiállított bizonylatok
igazolják.
(5) A  bizonylaton a  kedvezményezettnek legkésőbb a  kifizetési kérelem benyújtásának napján el nem távolítható
módon fel kell tüntetnie
a) az ügyfél-azonosító számát és
b) a „Támogatás elszámolására benyújtásra került” rájegyzést,
amelyek hiányában a bizonylat az elszámoláshoz nem fogadható el.
(6) Támogatási, valamint kifizetési kérelem tekintetében a támogatási összeg számításának alapját
a) természetes személy, illetve az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény XIII. fejezete alapján
alanyi adómentességet választó adóalany kérelmező esetében a bruttó;
b) egyéb esetben a nettó
elszámolható kiadás képezi.
(7) Nem támogatható kiadások:
a) a  támogatás elnyerése esetén fizetendő számszerűen meghatározott összegű, az  összköltség vagy
a támogatás százalékában megállapított vagy bármilyen egyéb módon meghatározott sikerdíj;
b) a hal megfogására, gyűjtésére szolgáló eszközök beszerzési költségei;
c) élőhal, haltakarmányok, továbbá halászati, illetve akvakultúra haltermékek beszerzési költségei; és
d) az 1198/2006/EK tanácsi rendelet 55. cikk (5) bekezdése szerinti kiadások.
(8) Az  1198/2006/EK tanácsi rendelet 80.  cikkének megfelelően a  kedvezményezettek részére az  elszámolás során
jóváhagyott támogatás teljes összegét ki kell fizetni. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás – beleértve
a  köztartozást és az  alapok közötti kompenzációt is – vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező
hatású egyéb díj, amely csökkentené ezeket a kedvezményezettek számára kifizetendő összegeket.
11. § (1) A  kifizetést az  MVH az  ügyfélnek a  Tv. szerinti ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott bankszámlájára
történő átutalással, forintban teljesíti a kifizetésről szóló döntés meghozatalától számított 30 napon belül.
(2) Az  ügyfél részére engedélyezett kifizetés teljes összege nem haladhatja meg a  támogatási döntésben rögzített
támogatási összeget.
12. § (1) Az  igénybe vett beruházási támogatás összegét a  kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfélnek tőketartalékba
(lekötött tartalékba) kell helyeznie, nem kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfélnek az egyéb bevételek között kell
elszámolnia saját könyvelésében.
(2) Az ügyfél a döntéssel támogatott művelettel összefüggő gazdasági eseményekről külön analitikát köteles vezetni
a kiadásai, továbbá – amennyiben ahhoz e rendelet szerint joghatás fűződik – bevételei vonatkozásában.
(3) A  forinttól eltérő pénznemben kiállított számla vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat
esetén, azt a  teljesítés időpontját megelőző hónap utolsó napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban:
MNB) által közzétett hivatalos középárfolyamon kell átszámítani forintra. Az  MNB által nem jegyzett pénznemben
kifejezett összegeket a  teljesítés időpontját megelőző hónap utolsó – az  Európai Központi Bank által közzétett –
hivatalos középárfolyamán kell euróra, majd az  MNB által közzétett hivatalos középárfolyamon kell forintra
átszámítani.
(4) Idegen nyelven kiállított bizonylat vagy dokumentum benyújtása esetében az  ügyfélnek csatolnia kell magyar
nyelvű fordítást is. Amennyiben a tényállás tisztázása szükségessé teszi, az MVH az ügyfelet a dokumentum hiteles
magyar fordításának benyújtására hívja fel.
8. Az ügyfél által vállalt kötelezettség alanyának megváltozása
13. § (1) Az ügyfél által a támogatás igénybevételével összefüggésben vállalt kötelezettségek teljesítésének időtartama alatt
az  üzem egészének, illetve kötelezettségvállalással érintett részének átruházása csak a  kötelezettségek átvállalása
esetén hatályos.
(2) A  kötelezettségek átvállalására és az  annak jóváhagyására irányuló kérelem benyújtására kizárólag a  kifizetési
kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó döntés jogerőre emelkedését követően van lehetőség.
9. Monitoring 14. § (1) Az  ügyfél minden évben az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból támogatott intézkedések monitoring
adatszolgáltatási rendjére vonatkozó részletes szabályokról szóló rendelet szerinti időszakban köteles elektronikus
úton, ügyfélkapun keresztül adatszolgáltatást teljesíteni a 3. mellékletben meghatározott adattartalommal
a) az  első monitoring adatszolgáltatás évében a  támogatási döntés jogerőre emelkedésének időpontja és
a támogatási döntés jogerőre emelkedése szerinti év december 31. napja közötti időszakra,
b) az a) és c) pont szerinti időszakok között évente a január 1. és december 31. közötti időszakra, továbbá
c) az utolsó monitoring adatszolgáltatás évében az előző naptári év január 1. és a kötelező üzemeltetési időszak
vége közötti időszakra
vonatkozóan. (2) A  monitoring adatszolgáltatási kötelezettség a  támogatási döntés jogerőre emelkedését követő évtől a  kötelező
üzemeltetési időszak végét követő évig áll fenn.
(3) Az ügyfél adatszolgáltatása akkor tekinthető teljesítettnek, amennyiben minden támogatási döntéssel rendelkező
intézkedése esetében eleget tett e rendelet szerinti monitoring adatszolgáltatási kötelezettségének.
(4) Az MVH a monitoring adatokra vonatkozóan az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését ellenőrzi.
 (5) Az  MVH minden naptári évben utólagos ellenőrzésnek veti alá az  Európai Halászati Alap (a  továbbiakban: EHA)
keretében Magyarország által beruházási tevékenységekre fordított azon kiadások legalább 1%-át, amelyeknél
a  záró kifizetés folyósítása már megtörtént, de a  támogatások igénybevételének általános feltételeire vonatkozó
kötelezettségvállalások továbbra is fennállnak.
(6) Az MVH az (5) bekezdés szerinti ellenőrzést kizárólag az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt végzi.
10. Vis maior 15. § (1) Az  ügyfél által a  támogatás igénybevételével összefüggésben vállalt kötelezettségek teljesítését meghiúsító
elháríthatatlan külső ok (a  továbbiakban: vis maior)  bekövetkeztét az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén
alkalmazandó egyes szabályokról szóló miniszteri rendelet alapján kell bejelenteni.
(2) Amennyiben a  kötelezettség teljesítése lehetetlenné válik, a  támogatásra jogosult erre irányuló kérelme alapján
a  támogatási kérelemben vállalt, érintett kötelezettsége teljesítése alól a  lehetetlenülés időpontjától kezdődő
hatállyal mentesíthető.
(3) Többéves kötelezettségvállalás esetében az  ügyfél kizárólag a  vis maior bekövetkezését követően mentesíthető
a további időszakra fennálló kötelezettségek alól, és a vis maior megszűnéséig jogszerűen igénybe vett támogatás
visszafizetése alól mentesül.
(4) Az e rendeletben foglalt határidők meghosszabbítására vis maior bekövetkezése esetén sincs lehetőség.
11. A támogatásokra vonatkozó általános feltételek 16. § (1) A beruházási támogatások általános feltételei a következők:
a) a beruházás megvalósításának, üzemeltetésének helye Magyarország;
b) a  támogatott beruházást a  kifizetési kérelem benyújtásától számított 5 évig rendeltetésének megfelelően,
a tevékenységre vonatkozó hatósági engedélyek betartásával kell üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési
kötelezettség);
c) az ügyfél vállalja, hogy az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás tárgyát nem idegeníti el és
nem adja bérbe;
d) az ügyfélnek az üzemeltetési kötelezettség idejére rendelkeznie kell a támogatással megvalósuló létesítmény
üzemeltetésére vonatkozó kizárólagos joggal;
e) a támogatással érintett ingatlannak a támogatási kérelem benyújtásakor per- és igénymentesnek kell lennie;
f ) az ügyfél vállalja, hogy a 13. § szerinti esetben az átvállaló csak egy természetes vagy jogi személy lehet.
(2) Az  (1)  bekezdés e)  pontja alkalmazásában nem minősül igénynek az  elővásárlási jog, az  önkormányzatokat
megillető visszavásárlási jog, a banki jelzálogjog és az ahhoz kapcsolódó vételi jog.
(3) Nem jelenti az (1) bekezdés c) pontja szerinti üzemeltetési kötelezettség megszegését a beruházás tárgyának
a) jótállás,
b) amortizáció,
c) lopás,
d) működésképtelenné válás vagy
e) használhatatlanná válás
esetén, saját forrásból azonos rendeltetésű, azonos vagy magasabb műszaki tartalommal rendelkező tárgyi eszközre
történő cseréje, a beruházás tárgyának cseréjét igazoló dokumentumok másolatának az MVH-hoz történő egyidejű
benyújtásával.
17. § (1) A  támogatási kérelemhez eredeti formában, vagy – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – egyszerű
másolat formájában mellékelni kell:
a) ha a beruházás nem saját tulajdonú vagy más személy olyan jogával terhelt ingatlanon valósul meg, amely
a beruházás megvalósítását, illetve az üzemeltetési kötelezettség lejártáig annak használatát korlátozza vagy
kizárja, azt a teljes bizonyító erejű okiratot, amely igazolja, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az okiratban
feltüntetett ingatlanon megvalósítani és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni;
b) minden elszámolni kívánt kiadáshoz legalább két – egy elfogadott és legalább egy el nem fogadott –
független árajánlatot vagy
c) a  7.  § (1)  bekezdésében meghatározott időpont és a  támogatási kérelem benyújtása közötti időszakban
megvásárolt tételek tekintetében – amennyiben a  beszerzési folyamat során kiállított írásbeli árajánlat
nem áll rendelkezésre – utólagosan kiállított, elfogadott és legalább egy el nem fogadott árajánlatot,
melyek a már beszerzésre került konkrét tételre vonatkoznak, és amelyeken a kiállító nyilatkozik arról, hogy
azt a  támogatási kérelem benyújtása céljából adta ki az  ügyfél részére előzetesen adott árajánlat írásos
megerősítésére; továbbá
d) kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében az  utolsó két lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli
beszámolót, kettős könyvvitelt nem vezetők esetében az utolsó két év adóbevallását, egy lezárt üzleti évvel
rendelkezők esetében a lezárt évre vonatkozó éves beszámolót vagy adóbevallást.
(2) Az ügyfél a támogatási kérelemben nyertesként jelölt árajánlat-választását köteles megindokolni.
 (3) Az árajánlatok nem származhatnak
a) az ügyfél saját vagy kapcsolt vállalkozásától;
b) olyan vállalkozástól, amelyben az ügyfél tulajdoni hányaddal rendelkezik;
c) olyan vállalkozástól, amelyben a  támogatási kérelmet benyújtó társaságban is tulajdoni hányaddal bíró
természetes vagy jogi személy tulajdoni hányaddal rendelkezik;
d) olyan vállalkozástól, amelyben a támogatási kérelmet benyújtó társaság bármely tagja tisztségviselő;
e) olyan vállalkozástól, amelynek bármely tagja tisztségviselő a  támogatási kérelmet benyújtó társaságban;
továbbá
f ) olyan vállalkozástól, amellyel szemben az  a)–e)  pont szerinti feltétel harmadik társaságon keresztül valósul
meg.
 (4) Az  ugyanarra a  beruházási elemre vonatkozó elfogadott és elutasított árajánlatok nem származhatnak olyan
vállalkozásoktól, amelyek a (3) bekezdésben felsorolt bármely módon kapcsolatban állnak egymással.
 (5) A forinttól eltérő pénznemben kiállított árajánlatot az árajánlat keltét megelőző hónap utolsó banki munkanapján
érvényes – az MNB által közzétett – hivatalos középárfolyamon kell átszámítani forintra.
12. Beruházásokra vonatkozó további rendelkezések 18. § (1) Kizárólag olyan első üzembe helyezésű gépek, technológiai berendezések és eszközök beszerzése támogatható,
a) amelyek közvetlenül a támogatható tevékenységekhez kapcsolódnak;
b) amelyekhez kapcsolódóan az  ügyfél rendelkezik a  teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi,
garanciális és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal, beleértve a gépet, illetve eszközt
gyártó minőségi megfelelőségi nyilatkozatát is, valamint rendelkezik a gyártó vagy forgalmazó által kiadott
egyedi azonosítóval; és
c) amelyeknek gyártásától a művelet megkezdéséig legfeljebb 2 év telt el.
 (2) A  támogatási kérelem módosítására a gép, technológiai berendezés, eszköz tekintetében az ügyfélnek a kifizetési
kérelem benyújtásakor van lehetősége. Kizárólag a  támogatási kérelemben megjelölt és a  támogatási döntésben
szereplő gépekkel, technológiai berendezésekkel egyenértékű gépek, technológiai berendezések és eszközök
beszerzése támogatható a  kifizetési kérelem elbírálása során. Egyenértékűnek kell tekinteni azt a  gépet,
technológiai berendezést, eszközt, amely a támogatási döntésben szereplő géppel azonos gépváltozathoz tartozik.
13. Jogkövetkezmények 19. § (1) Amennyiben az  elszámolható kiadások teljesülésének mértéke a  kifizetési kérelem alapján nem éri el az  50%-ot,
az MVH a kifizetési kérelmet elutasítja, megállapítja az intézkedésben való jogosulatlan részvételt, és a támogatási
jogosultságot megszünteti.
(2) Az MVH a támogatási, illetve a kifizetési kérelmet a jogszabályoknak nem megfelelő része tekintetében elutasítja.
 (3) Amennyiben az  ügyfél a  beruházás üzemeltetésének igazolását 2016. február 19. napjáig nem teljesíti, az  MVH
a  kifizetési kérelmet elutasítja, megállapítja az  intézkedésben való jogosulatlan részvételt, és a  támogatási
jogosultságot megszünteti.
(4) Amennyiben az  ügyfél az  üzemeltetési időszak alatt felszámolási, végelszámolási vagy kényszertörlési eljárás alá
kerül, az MVH megállapítja az intézkedésben való jogosulatlan részvételt, a támogatási jogosultságot megszünteti,
és az ügyfelet a kifizetett támogatás visszafizetésére kötelezi.
20. § (1) Ha az ügyfél a kötelező üzemeltetési időszak alatt megszegi
a) halfeldolgozás esetében a 28. § (2) és (6) bekezdésében,
b) természetes vízi halgazdálkodás esetében a 25. § (2) bekezdésében
foglalt előírásokat, akkor a  támogatási jogosultság és a kifizetett támogatás vonatkozásában az MHV megállapítja
az intézkedésben való jogosulatlan részvételt.
(2) Amennyiben a  beruházás befejezését követő első három naptári évben a  foglalkoztatotti létszám átlagos
növekedése nem éri el a  pontozási szempontok szerint vállalt foglalkoztatotti létszám átlagos növekedését,
az  ügyfél köteles visszafizetni az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerint hiányzó
munkavállalónként a kifizetett támogatási összeg
a) 1%-át, ha a foglalkoztatottak létszámának változatlanságát vállalta,
b) 2%-át, ha egy vagy két új munkavállaló alkalmazását vállalta, vagy
c) 3%-át, ha három vagy annál több új munkavállaló alkalmazását vállalta.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetekben mind az évenkénti, mind az összes átlag számításánál kapott tört szám eredmény
esetén felfelé kerekítendő a létszám.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAPBÓL AZ AKVAKULTÚRÁBA TÖRTÉNŐ TERMELŐ BERUHÁZÁSOKRA
VONATKOZÓ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES FELTÉTELEI
14. A támogatás célja 21. § (1) A támogatás célja:
a) az akvakultúra termelési kapacitás növelése;
b) a termelésben meglévő halgazdaságok korszerűsítése vagy bővítése;
c) a biztonságos halhústermelés termelési alapjainak és feltételrendszerének biztosítása;
d) a  környezetvédelmi szempontokat figyelembe véve a  termelékenység és a  hatékonyság növelése
az akvakultúrában, elsősorban a technikai és technológiai színvonal javításán keresztül;
e) halkeltetők korszerűsítése, a haltermelés során a környezeti terhelés csökkentése;
f ) a közvetlen értékesítési lehetőségek kiszélesítése;
g) az akvakultúra ágazatban dolgozók munka- és biztonsági körülményeinek, valamint jövedelmi helyzetének
javítása, továbbá a munkahelyek megőrzése.
 (2) A  támogatás (1)  bekezdésben meghatározott célkitűzései a  HOP 2. tengelyének alábbi alintézkedéseit valósítják
meg:
a) 2. alintézkedés: a termelésben meglévő gazdaságok korszerűsítése vagy bővítése;
b) 3. alintézkedés: halkeltetők korszerűsítése;
c) 5. alintézkedés: a közvetlen értékesítési lehetőségek kiszélesítése.
15. A támogatás igénybevételének feltételei 22. § (1) Az  EHA-ból az  akvakultúrába történő termelő beruházásokra nyújtott támogatásra (a  továbbiakban: termelő
beruházási támogatás) jogosult
a) a mezőgazdasági őstermelő,
b) a Magyarországon bejegyzett egyéni vállalkozó, egyéni cég, gazdasági társaság, és szövetkezet, ha
ba) mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősül; vagy
bb) 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztat, vagy 200 millió euró árbevételnél kevesebbel
rendelkezik;
amennyiben haltermelési tevékenységet folytat, vagy az  igényelt termelő beruházási támogatás eredményeként
fog haltermelési tevékenységet folytatni; és eleget tesz a tartási helyek, a tenyészetek és az ezzel kapcsolatos egyes
adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló miniszteri rendelet szerinti Tenyészet Információs Rendszerbe
(a továbbiakban: TIR) történő bejelentési kötelezettségének.
(2) A támogatási kérelemnek közvetlenül haltermelési tevékenység támogatására kell irányulnia.
 (3) Az  erőgépek beszerzése maximum 125 kW teljesítményig, talajművelő eszközök közül a  tárcsák, boronák és
grúberek beszerzése maximum 80 kW vonóerő igényig támogatható.
 (4) Halszállító gépjárművek, erőgépek és talajművelő eszközök beszerzésének támogatási feltétele, hogy a kérelmező
legalább 20 hektár halastavat üzemeltessen. Intenzív haltermelő üzem esetén halszállító gépjárművek, erőgépek
és talajművelő eszközök beszerzésének támogatási feltétele, hogy a  kérelmező legalább 20 tonna/év bruttó
haltermelésű intenzív haltermelő üzemet működtessen.
(5) Halszállító gépjárművek, erőgépek, talajművelő eszközök, lánctalpas kotrógépek és úszó kotrógépek kötelező
felszerelései, valamint az  opcionálisan választható biztonsági felszerelések, elektronikus útdíj fizetéshez
szükséges berendezések beszerzése támogatható, a  kényelmi felszerelések, berendezések közül azonban csak
a klímaberendezés beszerzése támogatható.
(6) Amennyiben az  ügyfél új, a  területileg illetékes természetvédelmi hatóság által igazoltan a  természetes növényés állatvilágra veszélyt nem jelentő termelésbe vont új halfajt kíván bevonni a  termelésébe a  termelő beruházási
támogatás eredményeként, a  támogatási kérelem elbírálása során az  50/2011. (VI. 6.) VM rendelet 3.  melléklet
Akvakultúra 2.1. táblázat 1.3. Termelési struktúra sorai alapján abban az  esetben adható pont, amennyiben
csatolásra kerül olyan piaci tanulmány a  termelésbe bevezetni kívánt új halfajról, amely alapján megállapítható,
hogy annak értékesítése kedvező feltételekkel rendelkezik.
(7) Amennyiben az  ügyfél a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló miniszteri rendelet szerinti MePAR
blokkazonosítóval igazoltan kedvezőtlen adottságú területen kíván beruházást megvalósítani, az  50/2011. (VI.  6.)
VM rendelet 3.  melléklet Akvakultúra 2.1. táblázat 2.1. Környezetvédelem sorai alapján a  támogatási kérelem
értékelése során a maximális 8 pontot kell megállapítani.
(8) Lánctalpas kotrógép és úszó kotrógép beszerzésére beruházási támogatás a  legalább 200 hektár összes üzemelő
halastó területtel rendelkező ügyfél részére a  HOP 2007-2013. évi programozási időszakában egy alkalommal
állapítható meg.
(9) A  haltermelő vállalkozás közvetlen értékesítését szolgáló beruházások esetén a  telephelyen történő üzemeltetés
támogatható. Legalább 20 hektár halastó terület üzemeltetése vagy legalább 20 tonna/év bruttó haltermelésű
intenzív haltermelő üzem működtetése esetén a telephelyen kívüli üzemeltetés is támogatható.
16. Támogatható tevékenységek 23. § (1) Önálló gépberuházási projektként kizárólag a  2.  mellékletben felsorolt halgazdálkodási gépek, eszközök és
berendezések beszerzése támogatható.
(2) A támogatás legmagasabb összege a 2. melléklet
a) 3. pont a) alpontja szerinti halszállító gépjármű esetén legfeljebb 20 millió forint,
b) 6. pont d) alpontja szerinti úszó szervestrágyaszórók esetén legfeljebb 15 millió forint.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAPBÓL A TERMÉSZETES VÍZI HALGAZDÁLKODÁS CÍMŰ INTÉZKEDÉSHEZ
NYÚJTANDÓ TÁMOGATÁSOK RÉSZLETES FELTÉTELEI
17. A támogatás célja 24. § (1) A támogatás célja:
a) a természetes vízi halgazdálkodás hagyományainak megőrzése;
b) a természetes vízi halgazdálkodási eszközök, felszerelések korszerűsítése;
c) biztonságos munkakörülmények megteremtése;
d) higiéniai, termékminőségi fejlesztés;
e) környezetre gyakorolt pozitív hatás megvalósítása
a természetes vízi halgazdálkodási felszerelések beszerzésére és korszerűsítésére igénybe vehető támogatás által.
(2) A  támogatás (1)  bekezdésben meghatározott célkitűzései a  HOP 2. tengelyének alábbi alintézkedéseit valósítják
meg:
a) 1. alintézkedés: a  természetesvízi halszállítást érintő beruházások, különösen a  munkakörülmények és
a higiéniai feltételek biztosítása, a termékek minőségének javítása;
b) 2. alintézkedés: a természetes vízi halgazdálkodás eszközrendszerének modernizálása, a kifogott hal tárolását
szolgáló berendezések fejlesztését célzó beruházások. 18. A támogatás igénybevételének feltételei
25. § (1) Támogatásra jogosult az  a  Magyarországon bejegyzett egyéni vállalkozó, egyéni cég, gazdasági társaság,
szövetkezet és horgászegyesület, aki vagy amely magyarországi halgazdálkodási vízterületen a halgazdálkodási jog
jogosultja vagy haszonbérlője, és azon halgazdálkodási tevékenységet folytat.
(2) A támogatási kérelemnek az édesvízi halgazdálkodási tevékenységre kell irányulnia, és a támogatott beruházásokkal
kizárólag ez a tevékenység folytatható a kötelező üzemeltetési időszak végéig.
(3) Nem támogatható a  hal megfogására szolgáló eszköz, új halászhajó vagy csónak vásárlása vagy azok cseréje,
valamint a rekreációs célú halászat.
19. Támogatható tevékenységek 26. § (1) E rendelet alapján a halállományok megóvását szolgáló beruházásokra, a halgazdálkodási eszközök – így különösen
szelektív halászatot segítő eszközök, a  megfogott hal biztonságos tárolására szolgáló eszközök, a  12 méternél
rövidebb – fedélzettel és vontatott hálóval nem rendelkező halászcsónakok és a  halászcsónakokhoz tartozó,
maximum 30 kW-os külmotor – beszerzésére és korszerűsítésére vehető igénybe támogatás.
(2) A  halállományok megóvását szolgáló beruházásokra az  akvakultúrába történő termelő beruházásokra vonatkozó
intézkedésben foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Önálló gépberuházási projektként kizárólag a  2.  mellékletben felsorolt halgazdálkodási gépek, eszközök és
berendezések beszerzése támogatható. Halszállító gépjárművek, erőgépek, lánctalpas kotrógépek és úszó
kotrógépek beszerzésének támogatási feltétele, hogy a kérelmező legalább 200 hektár halgazdálkodási vízterületet
kezeljen, illetve üzemeltessen.
IV. FEJEZET
AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAPBÓL A HALFELDOLGOZÁSHOZ ÉS ÉRTÉKESÍTÉSHEZ NYÚJTANDÓ
TÁMOGATÁSOK INTÉZKEDÉS RÉSZLETES FELTÉTELEI
20. A támogatás célja 27. § (1) A támogatás célja
a) a munkafeltételek javítása;
b) a közegészségügyi és higiéniai feltételek javítása;
c) a termékminőség felügyelete és javítása;
d) kiváló minőségű termékek előállítása új piacok számára;
e) a környezetre gyakorolt negatív hatások csökkentése;
f ) a melléktermékek és hulladékok hasznosításának javítása;
g) új termékek előállítása, innovatív termelési módszerek kifejlesztése;
h) a gép, technológiai berendezés vagy eszközbeszerzés általi új halfeldolgozó kapacitások létrehozása, illetve
i) a meglévő halfeldolgozó kapacitások bővítése, fejlesztése, korszerűsítése.
(2) A  támogatás (1)  bekezdésben meghatározott célkitűzései a  HOP 2. tengelyének alábbi alintézkedéseit valósítják
meg:
a) 1. alintézkedés: halfeldolgozó kapacitás növelése;
b) 2. alintézkedés: halfeldolgozó egységek fejlesztése, korszerűsítése.
21. A támogatás igénybevételének feltételei 28. § (1) Támogatásra jogosult a  Magyarországon bejegyzett egyéni vállalkozó, egyéni cég, gazdasági társaság és
szövetkezet, ha
a) mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősül,
b) 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztat, vagy
c) 200 millió euró árbevételnél kevesebbel rendelkezik;
és halfeldolgozói tevékenységet folytat, vagy az  igényelt támogatás eredményeként fog halfeldolgozási
tevékenységet folytatni, amennyiben eleget tesz a TIR-be történő bejelentési kötelezettségének.
(2) A  támogatási kérelemnek halfeldolgozási tevékenységre kell irányulnia, és az  ügyfélnek e  tevékenységet kell
folytatnia a kötelező üzemeltetési idő végéig.
(3) Halszállító gépjármű támogatása halfeldolgozói kapacitást vagy korszerűsítést érintő beruházásra vonatkozó
támogatással együtt is kérelmezhető.
(4) Halszállító gépjármű önálló gépbeszerzés keretében történő beszerzése esetén a  kérelmezőnek halfeldolgozóval
kell rendelkeznie, vagy legkésőbb a  kifizetési kérelem benyújtásakor csatolnia kell a  halfeldolgozó működési
engedélyét. A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  20 millió forintot. A  támogatandó gépjármű kötelező
felszerelései, valamint az opcionálisan választható biztonsági felszerelések, berendezések beszerzése támogatható,
a kényelmi felszerelések, berendezések közül azonban csak a klímaberendezés beszerzése támogatható.
(5) A  közösségi jog szerinti szabványokkal kapcsolatos beruházás csak addig támogatható, amíg azok nem válnak
kötelező érvényűvé a vállalkozások számára.
(6) Csak azok a halfeldolgozók támogathatóak, amelyek esetében a támogatott fejlesztés befejezését követő első lezárt
üzleti évtől kezdődően a kötelező üzemeltetési idő végéig a bruttó feldolgozott hal mennyiségének legalább 60%-a
édesvízi hal.
(7) A  halfeldolgozási gépek, technológiai berendezések és eszközök tekintetében a  támogatási kérelem 18.  §
(2)  bekezdése szerinti módosítása során egyenértékűnek kell tekinteni azt a  halfeldolgozási gépet, technológiai
berendezést is, amely a  támogatási döntésben szereplő halfeldolgozási géppel azonos gépváltozathoz tartozik,
illetve ha több halfeldolgozási gép összevonása által azonos vagy más típusú halfeldolgozási gép beállítása
történik. A  módosítás nem növelheti a  támogatási döntés szerinti, az  összevonással érintett gépekre együttesen
megállapított támogatási összeget, és nem módosíthatja a beruházás célját. A halfeldolgozási gépek és technológiai
berendezések tekintetében a támogatási kérelem egyszer módosítható.
22. Támogatható tevékenységek 29. § (1) A  halfeldolgozáshoz és értékesítéshez nyújtandó támogatások intézkedésen belül az  alábbi tevékenységek
megvalósítására vehető igénybe támogatás:
a) halfeldolgozók bővítése, korszerűsítése, fejlesztése gép-, technológiai berendezés- és eszközbeszerzési
költségeinek fedezése;
b) biztonságos és gazdaságos üzemvitelhez szükséges mérő-, ellenőrző- és regisztráló rendszerek kiépítése;
c) a  termékek, illetve azok összetevőinek azonosítását, nyomon követését, visszahívhatóságát biztosító
rendszerek bevezetése, a minőségtanúsítás technikai feltételeinek megteremtése;
d) nyersanyag-minősítés technikai feltételeinek megteremtése, javítása;
e) minőségi és élelmiszer-biztonsági vizsgálatok elvégzését szolgáló mérő- és ellenőrző készülékek,
idegenanyag-érzékelők beszerzése;
f ) kiváló minőségű termékek előállításához szükséges technológiák fejlesztése;
g) új, korszerű csomagolási rendszerek alkalmazására irányuló fejlesztések;
h) a  levegőbe, vízbe, talajba kibocsátott szennyezés és zajterhelés megelőzését, csökkentését, a  hulladékok
keletkezésének megelőzését, minimalizálását, a  hulladékok kezelését, feldolgozását, hasznosítását szolgáló
beruházások.
(2) A jogcím keretében kizárólag önálló, halfeldolgozói tevékenységet kiszolgáló gépberuházási projekt támogatható.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 20 órakor lép hatályba.
31. § Ez  a  rendelet az  Európai Halászati Alapból nyújtandó támogatásról szóló 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi
rendelet 29., 33. és 35. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1457/2012. (X. 19.) Korm. határozata a 2013. költségvetés egyenlegét javító intézkedésekkel kapcsolatos feladatokról.
A Kormány a 2013. évi költségvetési hiánycél biztosítása érdekében a következő határozatot hozza:
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy Magyarország vegye igénybe az egyes európai uniós tagállamok rendelkezésére álló, az európai
uniós támogatással megvalósuló projektek átmeneti társfinanszírozás-emelésére vonatkozó eszközt;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti eszköz
igénybevételéről szóló kérelmet készítsék el és nyújtsák be az Európai Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: az Európai Bizottsággal és a Nemzetközi Valutaalappal történt megállapodás megkötését
követően azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti eszköz igénybevételéből
eredő hazai társfinanszírozási kötelezettség-csökkentést az operatív programok valamennyi prioritása esetében
érvényesítsék, és tegyék meg a szükséges intézkedéseket a hazai keretösszeg-csökkentés végrehajtásához;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: az Európai Bizottsággal és a Nemzetközi Valutaalappal történt megállapodás megkötését
követően azonnal 4. a) egyetért azzal, hogy a pedagógus életpálya modellhez kapcsolódó – a nemzeti köznevelésről szóló
2011. CXC. törvény (a továbbiakban: köznevelési törvény) 65. §-ában, valamint 7. és 8. mellékletében
meghatározott – illetményemelési kötelezettségek 2013. szeptember 1-jével történő hatálybalépésére csak
abban az esetben kerüljön sor, ha a 2013. évi makrogazdasági és költségvetési feltételek azt lehetővé teszik;
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy amennyiben a fenti feltétel nem teljesül, a köznevelési
törvényben a pedagógus életpálya modell 2014. január 1-jével történő hatálybalépésének megfelelő
módosításáról szóló előterjesztést terjessze a Kormány elé; Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. április 30. 5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tekintse át a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi
III. törvényben, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben szereplő
pénzbeli ellátásokat, és terjessze a Kormány elé a törvénymódosítási javaslatról szóló előterjesztést az egyes pénzbeli
ellátások összeszámítása és maximálása érdekében; a módosítás során az összeszámítás körébe tartozó ellátások és az
együttfolyósítási összeghatár úgy kerüljön megállapításra, hogy a Start-munkaprogram keretében elérhető
jövedelemnél ne legyen magasabb az érintett pénzbeli ellátások igénybe vehető együttes összege, illetve az ellátások
maximálása 2013-ra biztosítsa legalább 8 milliárd forint megtakarítás teljesülését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. október 31.
6. felhívja az érintett minisztereket, hogy a közszolgálati tisztviselők, közalkalmazottak, igazságügyi alkalmazottak,
ügyészségi alkalmazottak, a rendvédelmi és a honvédelmi szervek foglalkoztatottjai, valamint a költségvetési
szerveknél foglalkoztatott, munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalók esetében a szükséges szolgálati
idő feltétel teljesülésekor és az irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltésekor az egyes jogállási törvényekben,
valamint a költségvetési törvényben a jogviszony kötelező megszűnésének, megszüntetésének jogszabályi alapjai
megteremtéséről szóló előterjesztést és a módosításokat terjesszék a Kormány elé;
Felelős: közszolgálati tisztviselők, igazságügyi alkalmazottak, ügyészségi alkalmazottak esetében, továbbá
minden érintett jogállási törvény egységes szabályozási elvek mentén történő módosításáért: a
közigazgatási és igazságügyi miniszter a nemzetgazdasági miniszter bevonásával
közalkalmazottak esetében: a nemzetgazdasági miniszter az emberi erőforrások miniszterének
bevonásával rendvédelmi szervek foglalkoztatottjai esetében: a belügyminiszter a nemzetgazdasági miniszter
bevonásával honvédelmi szervek foglalkoztatottjai esetében: a honvédelmi miniszter a nemzetgazdasági
miniszter bevonásával a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalók esetében: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. október 31. 7. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Európai Bíróság előtt a bírák megbízatásának
a nyugdíjkorhatár betöltésére tekintettel való megszüntetésére vonatkozó ügyben folyamatban lévő eljárás lezárultát
követően vizsgálja meg az Európai Bíróság ítéletére figyelemmel a bírák és az ügyészek esetében annak lehetőségét,
hogy milyen ütemezésben valósítható meg a szükséges szolgálati idő megszerzése és az irányadó öregségi
nyugdíjkorhatár betöltése esetén a jogviszony kötelező megszűnését előíró szabályozás;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: az Európai Bíróság előtt a bírák megbízatásának a nyugdíjkorhatár betöltésére tekintettel való
megszüntetésére vonatkozó ügyben folyamatban lévő eljárás lezárultát követően azonnal
8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy dolgozzon ki szabályozási javaslatot a jogviszony kötelező megszűnésének,
megszüntetésének 6. pontban foglalt általános szabálya alóli mentesség engedélyezésére úgy, hogy az engedélyezésre
az ágazatért felelős miniszter a nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, illetve a Kormány irányítása alá nem tartozó
fejezetek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője a nemzetgazdasági miniszterrel egyeztetve legyen jogosult, és az
engedélyezésre a költségvetési törvényjavaslat összeállításának keretében kerüljön sor;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter érintett miniszterek Határidő: 2012. október 31.
9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a költségvetési szervekkel munkavégzésre irányuló jogviszonyban
állók tekintetében a korhatár előtti ellátások, a szolgálati járandóság, valamint a nyugellátások vonatkozásában
terjesszen a Kormány elé olyan jogszabály-módosítási javaslatot, amely a költségvetési szervekkel munkavégzésre
irányuló jogviszonyban állóknál az érintett ellátások és az illetmény/munkabér együttes folyósítását tiltja meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. október 31. 10. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012. évi CXVI. törvény
módosítására vonatkozó azon javaslatot, mely szerint a pénzügyi tranzakciós illeték általános mértéke 2 ezrelék,
a készpénzfelvételt terhelő pénzügyi tranzakciós illeték mértéke 3 ezrelék;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 11. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár pénzügyi tranzakciós illetékköteles nemzetgazdasági
számláinak, tranzakciói körének meghatározása érdekében készítse elő a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012. évi CXVI.
törvény módosítására vonatkozó javaslatot; a módosítás során legyen figyelemmel arra, hogy a Magyar Államkincstártól
pénzügyi tranzakciós illeték vonatkozásában elvárt legalább 80 milliárd forint bevételi előirányzat a 2013. évben teljesüljön;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 12. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a munkavállalói nyugdíjjárulékra vonatkozó járulékfizetési
felső határ (járulékplafon) 2013. január 1-jével történő megszüntetésével összefüggő törvénymódosítási javaslatra
vonatkozó előterjesztést; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 13. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a fordított áfa sertéskereskedelemre történő kiterjesztése
érdekében az Európai Bizottsághoz benyújtandó derogációs kérelmet; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 14. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg és készítse elő a pénztárgépek állami adóhatósággal
történő összekötésének megvalósításához, valamint az adóbeszedési hatékonyság további növeléséhez szükséges
javaslatokat; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 15. felhívja a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a pénztárgépek állami
adóhatósággal történő összekötésére való felkészülés érdekében; Felelős: Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
Határidő: azonnal 16. egyetért azzal, hogy a pénzügyi intézmények különadójának szabályai – a hitelintézetek és a pénzügyi vállalkozások
különadó-terhelését illetően – 2013. január 1-jétől ne változzanak;
17. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a helyi iparűzési adó alapjának védelme érdekében – olyan
jogszabály-módosításra vonatkozó javaslatot készítsen elő, mely értelmében a helyi iparűzési adóalap számítása során
a nettó árbevételből csak a nettó árbevétel 80%-ában maximált eladott áruk beszerzési értéke és közvetített
szolgáltatás értéke vonható le; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
18. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő az építményadó tárgyi hatályának a közművezetékekkel való
kibővítésére vonatkozó javaslatot; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
19. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a béren kívüli juttatásokra az egyes meghatározott juttatásokkal
egyező személyi jövedelemadó- és egészségügyi hozzájárulás mérték bevezetésére vonatkozó javaslatot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1370/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata az új állami informatikai rendszerek üzembe helyezése esetén alkalmazandó intézkedésről.
A Kormány
 1. egyetért az  Európai Parlament 2018. június 15-én kelt határozatában foglalt azon törekvéssel, amely szerint
szükséges a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek és a 100%-os állami tulajdonban
lévő gazdasági társaságok, valamint ezek 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaságokban használt
szoftverekre, informatikai és kommunikációs berendezésekre potenciálisan veszélyes programok és eszközök – így
a Kaspersky Lab termékeinek – kiszűrése és elhárítása;
2. felhívja a  minisztereket, hogy az  1.  pont szerinti szervezetek esetében végezze el a  szükséges felülvizsgálatot, és
a megtett intézkedésekről tájékoztassa a Nemzetbiztonsági Munkacsoport elnökét;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: 2018. október 15. 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy valamennyi új állami informatikai rendszer üzembe helyezése esetén
gondoskodjon a  Nemzetbiztonsági Munkacsoport elnökének tájékoztatásáról, amennyiben az  1.  pont szerinti
potenciálisan veszélyes termék alkalmazására kerül sor.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2018. (I. 18.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és Belize Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás hatálybalépéséről.
A 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. szeptember 22-i 153. számában kihirdetett,
a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás 2. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az 1. cikkben szereplő felajánlás érintett Partner általi elfogadásának napját követő 30. napon
lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges felajánlás Belize Kormánya általi elfogadása kézhezvételének napja: 2017. december 20.
Magyarország Kormánya és Belize Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló
Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. január 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és Belize Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás
2018. január 19-én, azaz kettőezer-tizennyolc január tizenkilencedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1278/2010. (XII. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásáról.
1. A Kormány felismerve, hogy a közszolgálaton belül a polgári közigazgatás, a rendvédelem, a honvédelem és
a nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományában a hivatástudat és a szakértelem erősítése összehangolt és
tervezett utánpótlásképzést tesz szükségessé, továbbá a pályaelhagyás helyett a társadalom számára hatékony
munkavégzés biztosítására és a nyugdíjazás utáni életszakaszra a közszolgálati pályaorientációt támogató
továbbképzési rendszert kell működtetni, a közszolgálati felsőfokú szakemberképzést egységes intézményi alapokra
kívánja helyezni.
2. A Kormány a honvédelmi és katonai felsőoktatást végző Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, a rendvédelmi és
rendészeti felsőoktatást képviselő Rendőrtiszti Főiskola és a Budapesti Corvinus Egyetemtől különváló, a közigazgatási
felsőoktatást alaptevékenységként folytató Közigazgatástudományi Kar egyesülésével – a három intézmény
hagyományainak megőrzése mellett, a szorosabb oktatási és kutatási együttműködés, valamint a hatékonyabb
működtetés érdekében – elrendeli a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozását.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem a felsőfokú közszolgálati szakemberképzés bázisintézményeként, az egyesülő
intézmények jogutódjaként 2012. január 1-jén kezdje meg működését. A jogelőd intézmények a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem önálló egyetemi karaiként működjenek.
A közigazgatási és igazságügyi miniszter, a belügyminiszter, a honvédelmi miniszter és a nemzeti erőforrás miniszter
tegye meg a szükséges intézkedéseket, hogy az általa irányított át- és továbbképzési intézményrendszer a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem tevékenységi körében működjön.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. december 31.
3. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a belügyminisztert, a honvédelmi minisztert, a nemzeti
erőforrás minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsenek meg valósíthatósági és hatástanulmányt
az átalakulásra vonatkozóan és ez alapján terjesszenek törvényjavaslatot a Kormány elé a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem megalapításáról, amely tartalmazza az új egyetem megalapításának és az átalakulásnak a részletes szabályait.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő a törvényjavaslat benyújtására: 2011. február 28.
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy dolgozzák ki
a felsőoktatás igazgatási képzési ág szakjainak – a rendvédelmi és honvédelmi felsőoktatás kivételével –
a közigazgatási és igazságügyi miniszter ágazati irányítói jogkörébe helyezésének 2011. december 31-től hatályos
jogszabályi feltételeit.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. február 28. 5. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy a 2. pontban meghatározott intézmények átalakulási folyamatának
tapasztalataira is építve, terjesszék a Kormány elé a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel kapcsolatos fenntartói jogokra,
finanszírozásra, az egyetem irányítására, szervezetére és működésére, valamint az oktatók és a hallgatók jogállására
vonatkozó speciális szabályozás tervezetét.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. június 30.
6. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói jogait a közigazgatási és igazságügyi miniszter, a belügyminiszter és
a honvédelmi miniszter fenntartói megállapodásán alapuló közös fenntartói testület gyakorolja. A fenntartói
megállapodás a Nemzeti Közszolgálati Egyetem egyes szervezeti egységeire vonatkozóan a fenntartói jogok
közvetlen gyakorlására fenntartó minisztert, illetve minisztereket jelölhet ki, illetve kérhet fel. Készüljön a fenntartói
testület szervezetét, működési és döntéshozatali rendjét szabályozó elő zetes megállapodás.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
Határidő: 2011. augusztus 31.
7. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem előkészítésének
2011. évi költségeit, továbbá a 2012. évi költségvetési támogatását a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
költségvetési fejezetében biztosítsa. A fenntartói megállapodás alapján kiegészítő jelleggel költségvetési támogatást
a fenntartó miniszter a tárca fejezetében is biztosíthat.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 8. A fenntartó miniszterek a külügyminiszterrel együttműködve vizsgálják meg a közszolgálaton belül a diplomáciai
szolgálatra felkészítő magas színvonalú képzések intézményi hátterének lehetőségeit a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem keretei között.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
külügyminiszter
Határidő: 2011. június 30.
9. A nemzeti erőforrás miniszter, valamint a fenntartói jogokat gyakorló miniszterek gondoskodjanak arról, hogy
a 2011/2012. tanévre jelentkezők és a hallgatók megfelelő tájékoztatásban részesüljenek az intézményi szervezeti
keretek tervezett megváltozásáról.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
Határidő: 2011. január 31.
10. A Kormány épületingatlant és működtetési támogatást biztosít a Nemzeti Közszolgálati Egyetem központi szervezete
és vezető szervezeti egységei számára.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. március 1. 11. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a jelen határozat végrehajtásának tárcaközi
koordinálására – a belügyminiszter, a honvédelmi miniszter és a nemzeti erőforrás miniszter véleményének
kikérésével – nevezzen ki miniszteri biztost. Az érintett miniszterek által megbízottakból és a 2. pontban felsorolt
intézmények delegáltjaiból tárcaközi munkacsoport jön létre, amelynek feladata az átalakulással kapcsolatos ügyek
egyeztetése. A munkacsoportot a miniszteri biztos vezeti.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal
12. A Kormány felhívja az érintett minisztereket a jelen határozatban foglalt célkitűzések közös előmozdítására,
a közigazgatási, a katonai, a rendvédelmi és a nemzetbiztonsági, tisztviselői és a hivatásos állományú életpálya
tervezésében, szabályozásában, valamint a közigazgatási munkakörök képesítési és kompetencia követelményeinek
meghatározásában.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
külügyminiszter
Határidő: folyamatos
13. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a felsőoktatásban
a köztársasági ösztöndíjjal összehangolt rendszerben hozzák létre az önálló közszolgálati ösztöndíjat, amelyet
a közigazgatási és igazságügyi miniszter adományoz. A közszolgálati ösztöndíj célja, hogy a legkiválóbb hallgatók
tanulmányi szerződésben vállalják a magyar közigazgatás szolgálatát olyan szakterületeken, amelyeken gondot okoz
a megfelelő utánpótlás biztosítása.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. január 31.
14. Ez a határozat a közzétételével lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
209/2018. (V. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári tisztség megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
216. § (2) bekezdés a) pontja és 218. § (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – megállapítom, hogy
dr. Lengyel Györgyinek, az Emberi Erőforrások Minisztériuma közigazgatási államtitkárának e tisztsége áthelyezésére
tekintettel 2018. május 21-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1218/2016. (IV. 29.) Korm. határozata egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásával kapcsolatos döntésről.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy
nem támogatja az 1. mellékletben felsorolt, az állam tulajdonában álló vagyonelemek tulajdonjogának a Vtv. 36. §
(2) bekezdés c) és e) pontjában foglaltak szerinti ingyenes átruházását;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon az ingyenes
tulajdonba adásra irányuló kérelmeket benyújtott önkormányzatok és más kérelmezők 1. pontban foglaltakról való
tájékoztatásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1273/2012. (VII. 27.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a géntechnológiával
módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása
érdekében 555 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 28. A géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett
szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1784/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a fejlesztéspolitikai intézményrendszer Európai Unió felé el nem számolható költségeinek új típusú finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  fejlesztéspolitikai intézményrendszer Európai Unió felé el nem számolható költségeinek új típusú
finanszírozásával a részére bemutatottak szerint,
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. 2014–2020 közötti kohéziós politikai
operatív programok alcím, 7. Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési OP (KÖFOP) jogcímcsoport terhére
– 2019. január 1-ei fordulónappal – 27 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet
XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatokcím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím,
1. EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás jogcímcsoport javára, az  1.  melléklet
szerint.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, 2019. január 1-jét követően
haladéktalanul Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Prőhle Gergely helyettes államtitkár e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. §
(2) bekezdés a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel a Külgazdasági és Külügyminisztériumban
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
Prőhle Gergelyt az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2014. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök