text:
13/2014. (X. 22.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról.
A Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatát – az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10.  §
(5) bekezdése alapján, a törvény 10. § (6) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 13. § (1) és (5) bekezdése, 11. § (6) bekezdése, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló 1996. évi LVII. törvény 36/A. §-a, 39. §-a, 43. § (3) bekezdése, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 5. § (3) bekezdése, az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről
szóló 2007. évi CLII. törvény 4. § a) pontja, a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 69. § (4) bekezdés
b) pontja, a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §
(3)  bekezdése és 52.  § (1)  bekezdése, valamint a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló
370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 15.  § (2)  bekezdése rendelkezéseire figyelemmel, a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső
jogviszonyok szabályozása tekintetében a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 69.  § (4)  bekezdés
b)  pontja alapján a  nemzetbiztonsági ellenőrzésre hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter
egyetértésével – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva az alábbiak szerint állapítom meg:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Értelmező rendelkezés 1. § Ennek az  utasításnak az  alkalmazásában a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996.  évi LVII. törvényben (a továbbiakban: Tpvt.) használt, illetve ott meghatározott kifejezések alatt az  ott
meghatározott fogalmakat kell érteni.
2. A Gazdasági Versenyhivatal jogállása és alapadatai 2. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal)
a) alapításáról rendelkező jogszabály teljes megjelölése: 1990. évi LXXXVI. törvény a  tisztességtelen piaci
magatartás tilalmáról,
b) alapításának dátuma: 1991. január 1.,
c) hatályos alapító okiratát a Gazdasági Versenyhivatal alapító okiratának módosításáról szóló 11/2014. (VI. 17.)
GVH utasítás melléklete tartalmazza; hatálybalépésének időpontja: 2014. július 18.
 (2) A Hivatal kormányzati funkció szerint besorolt alaptevékenységeit az alapító okirat tartalmazza. A Hivatal rendszeresen
végzett vállalkozási tevékenységet nem folytat. A Hivatal alaptevékenységeit szabályozó jogszabályi rendelkezéseket
és uniós jogi aktusokat az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A  Hivatal logóját, valamint a  Hivatal egyes tevékenységeivel összefüggésben alkalmazandó külön logókat
a 2. melléklet tartalmazza.
II. Fejezet
A Hivatal szervezete és vezetése 3. Irányítási rend és a Hivatal szervezete
3. § (1) Az elnök közvetlenül irányítja
a) az általános elnökhelyettes,
b) a  Versenytanács elnöki teendőinek ellátásával megbízott elnökhelyettes (a továbbiakban: a  Versenytanács
elnöke),
c) a főtitkár,
d) a Nemzetközi Iroda,
e) a Vezető Közgazdász Irodája,
f ) a Felderítő Iroda,
g) a kabinetfőnök, valamint
h) a belső ellenőrzési vezető
munkáját.
(2) Az általános elnökhelyettes irányítja
a) az Elnökhelyettesi Titkárság,
b) a Fúziós Iroda,
c) az Antitröszt Iroda,
d) a Fogyasztóvédelmi Iroda, valamint
e) a Jogi Iroda
munkáját.
(3) A Versenytanács elnöke irányítja
a) a Versenytanács,
b) a Versenytanácsi Titkárság, valamint
c) a Bírósági Képviseleti Iroda
munkáját.
(4) A főtitkár irányítja
a) a Főtitkárság,
b) a Költségvetési Iroda,
c) a Humánerőforrás Iroda,
d) az Informatikai és Iratirányítási Iroda,
e) az Ügyfélszolgálati Iroda, valamint
f ) a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport
munkáját.
(5) Az  elnököt, illetve a  Versenytanács elnökét megillető irányítási jogkör gyakorlása nem sértheti az  eljáró
versenytanácstagok Tpvt. 37. § (1) bekezdése szerinti függetlenségét.
4. § (1) A Hivatal szervezeti ábráját a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) Az egyes szervezeti egységek feladatkörét a 4. melléklet tartalmazza.
4. Az elnök 5. § (1) Jogszabályban
a) az elnök,
b) a költségvetési szerv vezetője,
c) a központi államigazgatási szerv vezetője,
d) a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője, valamint
e) a fejezetet irányító szerv vezetője
hatáskörébe utalt feladat ellátása, jogosítvány gyakorlása körében – normatív utasítás eltérő rendelkezése hiányában –
az elnök dönt.
(2) Minden esetben az elnök dönt
a) a Hivatal stratégiai célkitűzéseiről,
b) normatív utasítás kiadásáról,
c) a stratégiai célkitűzéseknek megfelelően a szervezeti egységek közötti feladat-átcsoportosításról, átirányításról,
d) a bérfejlesztési és jutalmazási keret felosztásáról, a munkatársak jutalmazásáról,
e) az alapilletmény eltérítéséről,
f ) kitüntetések és elismerések adományozásáról, illetve azok más szervek részéről való adományozásának
kezdeményezéséről. 5. Az általános elnökhelyettes 6. § Az általános elnökhelyettes – a  normatív utasításban számára meghatározott feladatokon túl – ellátja a  Hivatal
eljárásaival – ide nem értve a versenyfelügyeletei eljárások versenytanácsi szakaszát – kapcsolatos elvi-koordináló
tevékenységet, ennek keretében
a) szakmailag felügyeli a  panasszal, bejelentéssel összefüggő eljárásoknak, a  versenyfelügyeleti eljárások
vizsgálati szakaszának, a piacelemzéseknek, valamint az ágazati vizsgálatoknak a lefolytatását,
b) gondoskodik az irányítása alá tartozó szervezeti egységek egységes jogalkalmazási gyakorlatának biztosításáról,
c) felel az  irányítása alá tartozó szervezeti egységek eljárásainak szakszerűségéért, szabályszerűségéért,
a határidők betartásáért,
d) koordinálja az irányítása alá tartozó szervezeti egységek nem eljárási jellegű feladatainak ellátását, ügyel arra,
hogy e tevékenységek az eljárási feladatok ellátását ne veszélyeztessék,
e) az  irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetőivel megtárgyalja az  aktuális feladatokat, értékeli
a versenyfelügyeleti eljárások tapasztalatait, és egyeztet az egyes szervezeti egységek munkája során egységes
megítélést igénylő kérdésekben,
f ) átruházott hatáskörben – a  feladatköréhez igazodóan – eljár a  külön jogszabályban szabályozott, hatósági
eljáráson kívüli megkeresések teljesítésével kapcsolatban.
6. A Versenytanács elnöke 7. § A Versenytanács elnöke – a törvényben vagy normatív utasításban számára meghatározott feladatokon túl –
a) szervezi a Versenytanács munkáját,
b) képviseli a Versenytanácsot a Hivatalon belül,
c) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását a versenyfelügyeleti eljárás versenytanácsi szakaszában, ideértve
a  versenytanácsi döntésekkel szembeni jogorvoslati eljárást és a  versenytanácsi döntések végrehajtási
eljárását is,
d) gondoskodik a Versenytanács tagjai közötti arányos ügyteherelosztásról,
e) gondoskodik a  versenytanácsi döntésekkel szembeni jogorvoslati eljárás során a  Hivatal bíróság előtti
képviseletéről,
f ) ellátja a Versenytanács munkájával kapcsolatos elvi-koordináló tevékenységet, ennek keretében figyelemmel
kíséri a Versenytanács határozatai és a bírói gyakorlat összhangjának érvényesülését.
7. A főtitkár 8. § (1) A  főtitkár – a  törvényben vagy normatív utasításban számára meghatározott feladatokon túl – a  Hivatal hivatali
szervezetének vezetésével összefüggő feladatai keretében, az irányítása alá tartozó, illetve általa vezetett szervezeti
egységeken keresztül
a) felel a  hivatalszervezési, valamint a  humánerőforrás-menedzsmenttel, az  informatikai szervezéssel és
rendszerfejlesztéssel kapcsolatos feladatok, a Hivatal munkájával kapcsolatos külső és belső kommunikációs
és tájékoztatási feladatok, az  ügyviteli, szervezési és nyilvántartási feladatok, továbbá a  költségvetésigazdálkodási feladatok ellátásáért,
b) szervezi az  állami és önkormányzati szervekkel, a  társadalmi és szakmai szervezetekkel, valamint a  külföldi
hatóságok és szervezetek vezetőivel való kapcsolatokat,
c) felel a Hivatal sajtókapcsolataiért,
d) ellátja az  ügyfélszolgálati feladatokat, intézi a  Hivatalhoz érkező, a  Hivatal tevékenységére vonatkozó, más
szervezeti egység feladatkörébe nem tartozó megkereséseket, ezekhez kapcsolódóan ellátja a  Hivatal
tevékenységére vonatkozó általános tájékoztatási tevékenységet,
e) ellátja a  versenykultúra fejlesztésével összefüggő, valamint a  regionális versenyjogi intézményrendszer
műkötetésével kapcsolatos feladatokat, gondoskodik a  Hivatalnak az  OECD-GVH Budapesti Versenyügyi
Regionális Oktatási Központ (a továbbiakban: ROK) működtetése kapcsán vállalt tevékenységei ellátásáról,
ennek keretében kapcsolatot tart a ROK célországainak versenyhatóságaival és az OECD-vel,
f ) átruházott hatáskörben – a  feladatköréhez igazodóan – eljár a  külön jogszabályban szabályozott, hatósági
eljáráson kívüli megkeresések teljesítésével kapcsolatban.
(2) A  főtitkár az  (1)  bekezdés szerinti feladatkörével összefüggésben javaslatot tesz − azok szakmai tartalma
meghatározásával − a 80. § 8., 12., 13., 31., 32., 33., 36. és 38. pontjában meghatározott normatív utasítás kiadására és
módosítására.
8. Helyettesítési rend 9. § Akadályoztatása esetén – ha esetileg, az ügyek meghatározott csoportjára nézve írásban másként nem rendelkezik –
a) az elnököt – az 5. § (2) bekezdésben meghatározott ügyek kivételével – halaszthatatlan esetben
aa) az át nem ruházott munkáltatói jogkörök gyakorlása körében, ha az intézkedéssel az elnök bevárása
a Hivatal számára helyrehozhatatlan sérelmet okozna, az általános elnökhelyettes és a Versenytanács
elnöke együttesen, valamelyikük egyidejű akadályoztatása esetén a  jelen lévő elnökhelyettes és
a főtitkár együttesen – az elnök haladéktalan utólagos tájékoztatása mellett –,
ab) az  aa)  pontban nem említett ügyekben az  általános elnökhelyettes, az  általános elnökhelyettes
egyidejű akadályoztatása esetén a Versenytanács elnöke,
b) az általános elnökhelyettest – az átruházott hatáskörben gyakorolt munkáltatói jogkörök gyakorlása, valamint
a közigazgatási államtitkári értekezlet ülésén való részvétel esetén kívül – az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője,
az  Elnökhelyettesi Titkárság vezetőjének egyidejű akadályoztatása esetén – az  adott szervezeti egység
feladatkörébe tartozó ügyekben – az általános elnökhelyettes irányítása alá tartozó szervezeti egység vezetője,
c) a  Versenytanács elnökét az  átruházott hatáskörben gyakorolt munkáltatói jogok tekintetében, továbbá
– halaszthatatlan esetben – az  eljáró versenytanács tagjainak, illetve az  előadó versenytanácstagnak
a kijelölésében, valamint az eljáró versenytanács tagja kizárásának kérdésében való döntésben az elnök,
d) a főtitkárt – az adott szervezeti egység feladatkörébe tartozó ügyekben – az irányítása alá tartozó szervezeti
egység vezetője
helyettesíti. A helyettesítés körében további helyettesítésnek nincs helye.
9. Önálló szervezeti egységek 10. § (1) A Hivatal önálló szervezeti egységei:
a) az iroda,
b) az Elnökhelyettesi Titkárság,
c) a Versenytanácsi Titkárság, valamint
d) a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport.
(2) Az önálló szervezeti egység ellátja a normatív utasításban, vezetői intézkedésben, valamint a tevékenységét irányító
vezető által adott utasításban meghatározott feladatokat.
(3) Az  önálló szervezeti egység feladatának ellátása során a  feladatkörében érintett többi szervezeti egységgel
együttműködik, így különösen részükre a  kiadmánytervezeteket, egyéb szakmai anyagok tervezeteit megküldi,
gondoskodik a véleményeltérések egyeztetéséről.
(4) Az  önálló szervezeti egység a  munkáját irányító vezető által megállapított rendben legalább havonta írásban
beszámol az adott időszakban végzett tevékenységéről. A beszámolót a hivatali munkatársak számára elérhető belső
számítógépes hálózaton (a továbbiakban: intranet) közzé kell tenni.
11. § (1) Az  önálló szervezeti egység működésének részletes szabályait – a  jogszabályban, normatív utasításban nem
szabályozott körben – az  önálló szervezeti egység ügyrendje határozza meg. Az  ügyrendben kell meghatározni
az önálló szervezeti egységen belül működő szervezeti egység létszámát és feladatkörét.
(2) Az  önálló szervezeti egység vezetője által előkészített ügyrendet az  önálló szervezeti egység vezetőjének
tevékenységét irányító vezető előterjesztése alapján az elnök hagyja jóvá.
(3) A  különböző vezetők irányítása alá tartozó szervezeti egységek közötti egyeztetés részletes rendje – különös
tekintettel az  együttműködési kötelezettségre és horizontális kapcsolattartásra – az  érintett szervezeti egységek
vezetői által közösen előkészített, és a tevékenységüket irányító vezetők által közösen előterjesztett közös ügyrendben
szabályozható.
10. Vizsgáló irodák 12. § A 3. § (1) bekezdés f ) pontjában és a 3. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott irodák (a továbbiakban: vizsgáló
irodák) – a normatív utasításban számukra meghatározott feladatokon túl – feladatkörükben
a) folyamatosan figyelemmel kísérik a verseny helyzetét és a piac működését, elemzik a verseny alakulását és
a piaci helyzet ezzel összefüggő változásait, a piacokat befolyásoló gazdasági-jogi szabályozások változásait,
és ezekről – szükség esetén – előterjesztést készítenek a Hivatalvezetői Értekezlet részére,
b) közreműködnek a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló 2004/C 101/03. számú bizottsági
közlemény szerinti Európai Versenyhatóságok hálózatában (European Competition Network, a továbbiakban:
ECN), az  Európai Gazdasági Térség és az  Európai Szabadkereskedelmi Társulás államainak versenyhatóságai
közötti együttműködés (European Competition Authorities, a  továbbiakban: ECA), a  Nemzetközi
Versenyhálózat (International Competition Network, a továbbiakban: ICN), az Európai Koordinációs Tárcaközi
Bizottság (a továbbiakban: EKTB) munkacsoportjaiban és almunkacsoportjaiban, a Gazdasági Együttműködési
és Fejlesztési Szervezet (Organisation for Economic Co-operation and Development, a  továbbiakban:
OECD) Verseny Bizottságában, valamint a  Hivatal számára szakmai szempontból fontos más nemzetközi
szervezetekben (pl. Kereskedelemi Világszervezet, World Trade Organization, WTO) és intézményekben
(pl. az Egyesült Nemzetek Szervezete Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája, United Nations Conference on
Trade and Development, UNCTAD) való hivatali részvétellel összefüggő feladatok ellátásában, szükség szerint
kezdeményezik és koordinálják az ezekkel kapcsolatos hivatali álláspont, hozzájárulás kialakítását, és – állandó
vagy eseti kijelölés alapján – képviselik azt,
c) részt vesznek a  feladatkörüket érintő uniós jogi aktusokkal kapcsolatos kormányzati tárgyalási álláspontra,
továbbá az  Európai Unió Bírósága előtt folyó előzetes döntéshozatali eljárásokba való beavatkozás
szükségességére vonatkozó hivatali álláspont kialakításában,
d) közreműködnek a versenykultúra fejlesztésével kapcsolatos feladatok ellátásában, így különösen a versenyjog
és annak alkalmazása tárgyában folytatott Hivatalon belüli és kívüli ismeretterjesztő és oktatási munkában,
e) a  vizsgálatok során szerzett tapasztalatok alapján javaslatot tesznek a  versenyszabályozás, valamint
a jogalkalmazási gyakorlat korszerűsítésére,
f ) a  feladatkörükbe tartozó területen nyomon követik az  Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát,
az  Európai Bizottság és az  Európai Unió tagállamainak jogalkalmazási gyakorlatát, figyelemmel kísérik
a versenyjoggal, versenypolitikával, a verseny közgazdaságtanával foglalkozó hazai és nemzetközi tudományos
élet fejleményeit és szakirodalmat.
11. Támogató Irodák 13. § A 3. § (1) bekezdés d) és e) pontjában, valamint a 3. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott irodák (a továbbiakban:
támogató irodák) – a normatív utasításban számukra meghatározott feladatokon túl – feladatkörükben közreműködnek
a  vizsgáló irodák 12.  § a) és e)  pont szerinti feladatainak ellátásában, és ellátják a  12.  § b)–d) és f )  pontja szerinti
feladatokat.
12. Az önálló szervezeti egységek vezetői 14. § (1) Az irodát és a titkárságot irodavezető, illetve irodavezető besorolású titkárságvezető, az önálló csoportot csoportvezető
vezeti.
(2) Az önálló szervezeti egység vezetője – a jogszabályoknak, normatív utasításoknak és a szakmai követelményeknek
megfelelően az  elnöktől, illetve a  szervezeti egység munkáját irányító vezetőtől kapott utasítás és iránymutatás
alapján – vezeti az önálló szervezeti egység munkáját, és felelős annak feladatai ellátásáért. E feladatával összefüggésben
előkészíti az  önálló szervezeti egység ügyrendjét és annak mellékleteként a  munkaköri rendnek megfelelően
a  munkaköri leírásokat, szervezi és ellenőrzi az  önálló szervezeti egységhez tartozó feladatok végrehajtását. Dönt
a szervezeti egység munkatársai közötti szakmai véleményeltérés esetén.
(3) Az önálló szervezeti egység vezetője folyamatosan ellenőrzi, hogy a szervezeti egység munkatársai a jogszabályban
és normatív utasításban foglaltak szerint járnak-e el, elemzi a  szabályszerű tevékenységvégzést veszélyeztető
kockázatokat, és ha szabálytalanságot tapasztal vagy a felmerülő kockázat miatt az szükséges, megteszi a megfelelő
intézkedéseket vagy azok megtételét kezdeményezi az intézkedésre jogosult vezetőnél.
(4) Az önálló szervezeti egységek vezetői egymással mellérendeltségi viszonyban állnak, részükre utasítást csak az elnök
vagy a szervezeti egység munkáját irányító vezető adhat.
(5) A vizsgálói munkakörű irodavezető, titkárságvezető vizsgálói feladatokat is elláthat.
 (6) Az önálló szervezeti egység vezetője
a) a  munkáltatói jogokat gyakorló vezetőnek javaslatot tesz a  szervezeti egység munkatársainak feladat- és
munkakörére, szükség szerint a munkaköri leírásokra,
b) tájékoztatja a szervezeti egység munkatársait az elnök, az elnökhelyettesek és a főtitkár döntéseiből adódó
feladatokról, és meghatározza a szervezeti egység munkatársainak ezekkel összefüggő teendőit,
c) az  az elnök, az  elnökhelyettesek és a  főtitkár, illetve tájékoztatási és döntés-előkészítési fórumai részére
– írásban vagy szóban – beszámol a szervezeti egység működéséről,
d) javaslatot tehet – a szervezeti egységet irányító vezető útján – az elnöknek jutalmak, kitüntetések, elismerések
adományozására, a szervezeti egység munkatársai illetményének eltérítésére.
(7) Az önálló szervezeti egység vezetője kijelöli az adott ügyben eljáró ügyintézőt, szóban vagy írásban iránymutatást
ad az  ügy intézésének irányára vonatkozóan és ellenőrzi annak megfelelő lefolytatását, ellenőrzi az  ügyben tett
intézkedések szakmai tartalmát, színvonalát és megalapozottságát, valamint a határidők megtartását.
(8) Az  irodavezetőt akadályoztatása esetén az  irodavezető-helyettes – több irodavezető-helyettes esetén első helyen
a csoport vezetésével nem megbízott irodavezető-helyettes –, kinevezett irodavezető-helyettes hiányában az iroda
ügyrendjében kijelölt személy helyettesíti. Az  önálló csoport vezetőjét akadályoztatása esetén az  általa kijelölt
személy helyettesíti.
(9) Ha az önálló szervezeti egység munkájával összefüggő ügykezelői, illetve adminisztratív feladatokat más szervezeti
egység, illetve annak munkatársa látja el, az  önálló szervezeti egység vezetője e  körben a  más szervezeti egység
érintett munkatársának utasítást adhat.
13. Csoportvezetők 15. § (1) Az  önálló szervezeti egységen belül elkülönült feladatkörrel rendelkező szervezeti egységként működő csoportot
csoportvezető vezeti.
(2) A  csoportvezető az  önálló szervezeti egység ügyrendjében meghatározottak és az  önálló szervezeti egység
vezetőjének az utasításai szerint szervezi és felügyeli az általa vezetett csoport, illetve a csoport tagjainak munkáját.
Felelős az  általa vezetett csoport feladatainak ellátásáért, az  önálló szervezeti egység vezetőjének rendszeresen
beszámol a csoport munkájáról.
(3) A  csoportvezetőt akadályoztatása esetén a  csoport munkatársai közül az  önálló szervezeti egység ügyrendjében
kijelölt személy helyettesíti.
14. Egyes közszolgálati tisztviselők 16. § (1) Az  érdemi feladatot ellátó ügyintéző köztisztviselő feladata a  Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek
érdemi döntésre való előkészítése, normatív utasításban vagy munkaköri leírásban foglalt felhatalmazás esetén
a kiadmányozása. Az ügyintéző a munkaköri leírásban részére megállapított, illetve a vezetője által meghatározott
feladatokat önállóan látja el – a  vezetőjétől kapott utasítás és határidő figyelembevételével – a  jogszabályoknak,
a szakmai előírásoknak és az ügyviteli szabályoknak megfelelően.
(2) A  vizsgálói munkakörben foglalkoztatott ügyintéző köztisztviselő (a továbbiakban: vizsgáló) látja el a  panasszal,
bejelentéssel összefüggő eljárások, a piacelemzések és az ágazati vizsgálatok, valamint – a versenytanácsi feladatokat
ide nem értve – a versenyfelügyeleti eljárások lefolytatásával összefüggő érdemi feladatokat.
(3) A versenytanácstag a versenyfelügyeleti eljárás versenytanácsi szakaszában való eljárással összefüggő feladatokon
túl – a Versenytanács elnökének egyetértésével – további feladatok ellátásával is megbízható, amennyiben az ezen
alapfeladat ellátását nem veszélyezteti.
(4) Az  ügykezelő végzi a  munkaköri leírásban részére megállapított ügyviteli és adminisztrációs feladatokat, ideértve
különösen a  beérkező ügyiratok átvételét, nyilvántartásba vételét, a  leírói feladatokat, a  másolat készítését, vagy
a sokszorosításról való gondoskodást és a kézbesítést.
(5) Az egyéb foglalkoztatott a munkaköri leírásban megállapított feladatait a vezetőjétől kapott utasítás alapján látja el.
 (6) A tevékenysége során észlelt szabálytalanságról a közszolgálati tisztviselő – akkor is, ha annak hatását maga is tudta
orvosolni – értesíti a tevékenységét közvetlenül irányító vezetőt, illetve, ha a szabálytalanságot ez a vezető követte el,
a vezető munkáját irányító vezetőt a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
III. Fejezet
A Hivatal tájékoztatási és döntés-előkészítési fórumai
15. Hivatalvezetői Értekezlet 17. § (1) A Hivatalvezetői Értekezlet az elnök döntéseit segítő, a Hivatal tevékenységét, működését érintő legfontosabb feladatok
megtárgyalását és közös álláspont kialakítását biztosító konzultatív, döntés-előkészítő fórum. A  Hivatalvezetői
Értekezlet – a normatív utasításban meghatározottakon túl – megtárgyalja
a) az európai uniós és más nemzetközi fórumokon képviselendő hivatali álláspontok stratégiai irányait, illetve
a Hivatal szempontjából kiemelt jelentőségű kérdéseket érintő hivatali álláspontot,
b) a Hivatal által rendszeresen megjelentetendő kiadványok körét,
c) a ROK működéséről szóló félévenkénti beszámolót,
d) a költségvetési javaslatot és a költségvetési gazdálkodás aktuális kérdéseit, valamint
e) az elnök által meghatározott egyéb kérdéseket.
(2) A Hivatalvezetői Értekezlet ülését az elnök hívja össze és vezeti.
 (3) A Hivatalvezetői Értekezlet ülésén részt vesznek: az elnök, az elnökhelyettesek, a  főtitkár, a kabinetfőnök, továbbá
– eseti jelleggel – az elnök által meghívottak.
 (4) A Hivatalvezetői Értekezlet napirendjét az elnök határozza meg. Valamely kérdés napirendre vételét az elnökhelyettesek
és a főtitkár kezdeményezhetik, a napirendre vételről az elnök dönt.
 (5) A  Hivatalvezetői Értekezlet ülésén elhangzottakat összefoglalóban kell rögzíteni. Az  ülésről készült összefoglaló
eredeti példányát és mellékleteit a kabinetfőnök őrzi.
 (6) A Hivatalvezetői Értekezlet üléseivel összefüggő adminisztratív feladatokat a kabinetfőnök látja el, és gondoskodik
a döntéseknek az érintettekkel való közléséről. 16. Vezetői Értekezlet
18. § (1) A Vezetői Értekezletet a Hivatal tevékenységét, működését érintő aktuális feladatokat, a legfontosabb ügyeket tekinti
át.
(2) A Vezetői Értekezletet az elnök hívja össze és vezeti.
 (3) A Vezetői Értekezleten az  elnök, az  elnökhelyettesek és a  főtitkár, az  önálló szervezeti egységek vezetői, valamint
a kabinetfőnök vesznek részt.
 (4) A  Vezetői Értekezlet ülésén elhangzottakat összefoglalóban kell rögzíteni. Az  összefoglaló tartalmazza az  ülés
időpontját, az  ülésen résztvevők nevét, valamint az  elhangzott hozzászólások lényegét. Kérelmére a  résztvevő
nyilatkozatát szó szerint kell rögzíteni. Az ülésről készült összefoglaló eredeti példányát a főtitkár őrzi, és gondoskodik
az ülésen jelen nem lévő munkatársakat érintő információknak az érintettekkel való közléséről.
17. Munkaértekezletek 19. § Az önálló szervezeti egységek vezetői az  általuk vezetett munkatársak feladatainak áttekintése, a  több szervezeti
egységet, illetve munkatársat érintő kérdések megtárgyalása céljából az általuk meghatározott rendben rendszeresen
értekezletet tartanak.
18. Állandó munkacsoportok 20. § (1) A  Hivatalban egyes tartós, több szervezeti egység folyamatos együttműködését igénylő feladatok ellátására,
a Hivatal vezetésével összefüggő egyes stratégiai területeken a döntések előkészítésére a 22. §-ban és a 23. §-ban
meghatározott állandó munkacsoportok működnek.
(2) Az állandó munkacsoport – a feladatköréhez igazodóan – maga határozza meg munkatervét és ügyrendjét, amelyet
a főtitkár előterjesztése alapján az elnök hagy jóvá.
(3) Az állandó munkacsoportnak a 22. §-ban és a 23. §-ban meghatározottakon túl tagja az elnökhelyettesek és a főtitkár
által kijelölt egy-egy nem vezető beosztású munkatárs is.
(4) Az állandó munkacsoport tagját akadályoztatása esetén
a) a 22. §-ban, illetve a 23. §-ban meghatározott tag esetén az általa esetileg kijelölt munkatárs,
b) a (3) bekezdés szerint kijelölt tag esetén az őt kijelölő vezető által kijelölt munkatárs
helyettesíti.
(5) A  munkacsoport az  egyes konkrét feladatainak sikeres megoldása érdekében esetenként további személyek
közreműködését kérheti.
21. § (1) Az  állandó munkacsoportban törekedni kell arra, hogy a  munkacsoporti munka eredményei, a  munkacsoporti
állásfoglalások, esetleges döntések valamennyi résztvevő egyetértését bírják. Ha a  munkacsoportnak valamely
kérdésben való állásfoglalása halaszthatatlan, és az egyetértés megszerzésére nincs esély, a munkacsoport a döntést
a résztvevők kétharmadának egyetértő döntésével hozza meg.
(2) Az  állandó munkacsoport munkájának megszervezése során ügyelni kell arra, hogy az  ne veszélyeztesse tagjai
munkaköri feladatainak ellátását.
(3) Az állandó munkacsoport munkájáról annak vezetője szükség szerint, de legalább évente egyszer írásban beszámol
a Hivatalvezetői Értekezletnek.
(4) Az  állandó munkacsoportok működésével összefüggő adminisztratív feladatok ellátásáról a  főtitkár gondoskodik.
Az állandó munkacsoport üléseiről emlékeztetőt kell készíteni, amelyhez csatolni kell a munkacsoport által elfogadott
állásfoglalások, dokumentumok egy példányát is.
22. § (1) A  szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport feladata a  Hivatal stratégiájának minél szélesebb
körű és minél több szempontra kiterjedő megalapozása, a  munkatársaknak a  hivatali stratégia végrehajtása és
a  stratégiai jelentőségű kérdések tekintetében a  döntéshozatalba történő bevonása és ezen keresztül a  döntések
elfogadottságának növelése érdekében a Hivatal mint szervezet működésének kritikus figyelemmel kísérése, a Hivatal
működését érintő kockázatok felmérése, a  Hivatal működésével összefüggő problémák rendezett keretek között
történő azonosítása és megoldásuk koordinálása, e körben tanácsadó, döntés-előkészítő, véleményezési feladatok
ellátása.
(2) A szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport
a) elkészíti és rendszeresen felülvizsgálja a  Hivatal működése, irányítása minőségi színvonalának nemzetközi
standardok szerinti értékelését (minőségértékelési jelentés), valamint a Hivatal céljaihoz, működése, irányítása
elvárt színvonalához képest a tényleges helyzet alapján beavatkozást igénylő vagy annak lehetőségét felvető
eltéréseket, kockázatokat strukturált formában rendszerező problématérképet,
b) évente értékeli a fejlesztési feladatok, intézkedések megvalósulását, helyzetét,
c) véleményezi a Hivatal következő évre vonatkozó éves célkitűzéseire tett javaslatokat,
d) ellátja a normatív utasításban meghatározott egyéb feladatokat.
(3) A szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport vezetője a főtitkár, állandó tagjai
a) az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője,
b) a Versenytanácsi Titkárság vezetője,
c) a kabinetfőnök,
d) a Jogi Iroda vezetője,
e) a Humánerőforrás Iroda vezetője, valamint
f ) az Informatikai és Iratirányítási Iroda vezetője.
23. § (1) A  tudásmenedzsment munkacsoport feladata a  Hivatalban felhalmozódott szakmai tudás, elméleti és gyakorlati
ismeretek, a  Hivatal feladatainak ellátásához nélkülözhetetlen adatok (a továbbiakban: szervezeti tudás)
összegyűjtésének, megőrzésének, rendszerezésének, és szervezett keretek között a  munkatársak felé való
közvetítésének (a továbbiakban: tudásmenedzsment) általános koordinálása. E feladatkörében
a) felméri és rendszerezi a felhalmozott szervezeti tudás körébe tartozó ismereteket,
b) javaslatot tesz a  hatékony és eredményes hivatali tudásmenedzsment hosszabb távon is fenntartható
eszközrendszerére, a tudásmenedzsment hivatali módszertanára vonatkozóan,
c) javaslatot tesz – annak szakmai tartalma meghatározásával – a  hivatali tudásmenedzsmenttel kapcsolatos
normatív utasítások kiadására és módosítására,
d) folyamatosan figyelemmel kíséri a  hivatali tudásmenedzsment működését, koordinálja a  felhalmozott
szervezeti tudásnak a munkatársakkal való megosztását, e célból
da) véleményezi az éves képzési tervet, közreműködik a hivatali továbbképzések szervezésében,
db) gondoskodik a  Hivatalon belüli ismeretek, információk mint szervezeti tudás meglévő elemeinek
felkutatásáról, a  hiányzó szervezeti tudás területeinek azonosításáról, módszeres kutatásáról,
javaslatot tesz a szervezeti tudás felhalmozását, átadását szolgáló képzési programra,
dc) figyelemmel kíséri, véleményezi és javaslataival segíti a  szervezeti beilleszkedést támogató
intézkedéseket, a mentorálás és a rotáció szervezeti rendszerének működését,
dd) felülvizsgálja a  tudásmenedzsment fórumainak, csatornáinak hatékonyságát és javaslatot tesz
a továbbfejlesztésükre vagy új tudásmenedzsment fórumok bevezetésére.
(2) A tudásmenedzsment munkacsoport vezetője a főtitkár, állandó tagjai
a) a Humánerőforrás Iroda vezetője,
b) a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport vezetője,
c) a Vezető Közgazdász Irodájának vezetője,
d) a Jogi Iroda vezetője, valamint
e) az Informatikai és Iratirányítási Iroda vezetője.
19. Eseti munkacsoportok 24. § (1) Jelentősebb, több szervezeti egységet érintő döntés-előkészítő feladatra, illetve egyes párhuzamosan végzett
tevékenységek összehangolása céljából előre meghatározott időtartamra eseti munkacsoport hozható létre.
(2) Eseti munkacsoportot – a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalást követően – az elnök hozhat létre, meghatározva
a munkacsoport által elvégzendő feladatot, illetve a munkacsoport célját, adott esetben az általa létrehozandó várt
eredményt, továbbá a  munkacsoport vezetőjét és a  résztvevő szervezeti egységeket, valamint a  munkacsoport
működésének időtartamát.
(3) A  résztvevőként kijelölt szervezeti egység részéről az  eseti munkacsoport munkájában ténylegesen részt vevő
munkatársat a szervezeti egység vezetője jelöli ki.
(4) Eseti munkacsoport létrehozását az  elnökhelyettesek és a  főtitkár is kezdeményezheti. Az  eseti munkacsoport
létrehozása és munkájának megszervezése során ügyelni kell arra, hogy működése, illetve más munkacsoportokkal
való párhuzamos működése ne veszélyeztesse a  résztvevő munkatársak munkaköri feladatainak ellátását. Egy
munkatárs egyidejűleg legfeljebb három munkacsoport – az állandó munkacsoportot is ideérve – munkájában vehet
részt.
(5) Az eseti munkacsoport – a  feladatköréhez igazodóan – maga határozza meg munkatervét és ügyrendjét. Az eseti
munkacsoport üléseiről emlékeztetőt kell készíteni.
(6) Az eseti munkacsoport munkájáért annak vezetője felelős. A munkacsoport vezetője a munkacsoport munkájáról
a munkacsoport létrehozatalakor az elnök által meghatározott rendben, valamint amikor a munkacsoport feladatának
jellegéből az következik írásban beszámol a Hivatalvezetői Értekezletnek.
(7) A  munkacsoport a  feladatának befejezését, a  kitűzött céljának elérését, eredmény létrehozását vagy annak
lehetetlenné válását követő ésszerű időn, de legfeljebb tizenöt napon belül, továbbá a munkacsoport működésére
előírt időtartam lejártakor munkájáról záró beszámolót készít, amelyet a  munkacsoport vezetője a  Hivatalvezetői
Értekezlet elé terjeszt. A beszámolóhoz csatolni kell a munkacsoport által elfogadott állásfoglalások, dokumentumok
egy példányát is.
(8) Az elnök – a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalást követően – az eseti munkacsoport záró beszámolója alapján
dönt a  munkacsoport további működéséről vagy megszüntetéséről, valamint a  munkacsoport által létrehozott
eredmény további felhasználásának módjáról.
IV. Fejezet
Menedzsment és kontroll 20. Belső kontrollrendszer
25. § (1) A Hivatalban integrált és folyamatelvű belső kontrollrendszer működik, amelynek legfontosabb elemei
a) a  Hivatal eredményes és hatékony működését, a  szabályszerű tevékenységvégzést veszélyeztető, azt
hátrányosan érintő vagy akadályozó, meglévő vagy bizonyos valószínűséggel reálisan bekövetkező
események vagy helyzetek mint kockázatok rendszerszerű felmérése, értékelése, nyilvántartása, és rendszeres
felülvizsgálata,
b) a  kockázatok kezelésének, megelőzésének és megszüntetésének lehetőleg az  egyes munkafolyamatokba,
illetve a szervezet egészének működésébe integrált, rendszerszerű módon való megoldása,
c) a  Hivatal stratégiája végrehajtásának, az  az alapján meghatározott célkitűzések elérésének, az  elérni
kívánt eredmények teljesülésének, továbbá a  hivatali működés, a  Hivatalban végzett tevékenységek
szabályszerűségének rendszeres ellenőrzése, ideértve a  folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzést, valamint az operatív tevékenységektől függetlenül működő belső ellenőri tevékenységet,
d) az ellenőrzések során feltárt vagy egyébként észlelt szabálytalanságok következetes, ugyanakkor differenciált,
a szabálytalanság súlyához és az abból adódó kockázathoz igazodó, jól dokumentált kivizsgálása és kezelése
(megszüntetése és újbóli előfordulása kockázatának csökkentése),
e) a kontrollrendszer működésének a folyamatos monitoringja, szükség esetén felülvizsgálata,
f ) az a)–e) pontban meghatározott kontrollfunkciók ellátásához szükséges információk hatékony, csak a lehető
legszükségesebb adminisztratív többletteherrel járó rendszeres gyűjtését, és a  szükséges információknak
a megfelelő személyhez kellő időben való eljuttatását, az érintetteknek való visszacsatolását biztosító belső
információáramlási rendszer, az  ezt támogató, munkafolyamatokba integrált magas szintű informatikai
támogatás.
(2) A  Hivatal belső kontrollrendszerének működésével összefüggő általános operatív, adminisztratív feladatokat
– az  elnök irányításával – a  főtitkár látja el; e  munkájában támaszkodik a  szervezetfejlesztési és minőségirányítási
munkacsoport tevékenységére, eredményeire.
21. Belső ellenőrzés 26. § (1) A belső ellenőrzés az államháztartás működési rendjéről szóló jogszabályokban, valamint a költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 370/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet] meghatározott feladatait az elnök megbízása és az általa jóváhagyott éves munkaterv alapján
a belső ellenőrzési vezető látja el.
(2) A belső ellenőrzési vezető munkáját a 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 17. §-ában előírt belső ellenőrzési kézikönyv
szerint végzi. A belső ellenőrzési kézikönyvet a belső ellenőrzési vezető készíti elő, és az elnök hagyja jóvá.
(3) A belső ellenőrzési kézikönyvet az intraneten haladéktalanul közzé kell tenni. A közzététel időpontját dokumentálni
kell, és a  közzétételről a  munkatársakat külön hirdetmény útján is értesíteni kell. Biztosítani kell, hogy a  belső
ellenőrzési kézikönyv szövege az intraneten naprakészen folyamatosan hozzáférhetővé legyen.
22. Munkafolyamatok modellezése 27. § (1) A  Hivatal irányítása, így különösen a  Hivatal egyes feladatainak ellátásával összefüggő tevékenységek, illetve
eljárások szabályozása, szervezése, ellenőrzése és fejlesztése terén a döntések jobb megalapozása, a  feladatellátás
nyomon követhetősége és előre meghatározott mutatók szerinti mérhetősége érdekében fel kell mérni a  hivatali
feladatellátás egyes funkcionális szempontból elkülöníthető, egymásra épülő tevékenységek sorozatából álló önálló
munkafolyamatait, és el kell készíteni a  munkafolyamatok tényleges működésének egységes szempontrendszer
és módszertan szerinti leírását (a továbbiakban: folyamatmodell), továbbá az  egyes folyamatmodellel leírt
munkafolyamatokhoz megfelelő minőségi és teljesítménymutatókat kell meghatározni.
(2) A  folyamatmodellel leírandó munkafolyamatok körét a  szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport
javaslatára az  elnök határozza meg, egyben meghatározva a  munkafolyamat folyamatmodelljének elkészítéséért
felelős vezetőt (a továbbiakban: folyamatgazda).
(3) A  (2)  bekezdés szerint kiválasztott munkafolyamatok első, a  tényleges működést leíró folyamatmodelljének
(a továbbiakban: alapmodell) elkészítése a folyamatgazda feladata.
(4) A folyamatgazda javaslata alapján a szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport meghatározza
a) a folyamatmodellel leírt munkafolyamatra jellemző minőségi és teljesítménymutatókat,
b) a  szabálytalanságok észlelése és az  időben való beavatkozás érdekében az  előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzést lehetővé tevő, folyamatba épített ellenőrzési pontokat, valamint
c) a folyamat megfelelő működését veszélyeztető kockázati tényezőket és értékeket, valamint a kockázatkezelési
feladatokat.
 (5) A munkafolyamatok modellezésével összefüggő feladatok ellátását a főtitkár koordinálja. Ennek keretében
a) – a szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport véleményének kikérését követően – meghatározza
a folyamatmodellek leírásának, illetve a kapcsolódó mutatók meghatározásának egységes szempontrendszerét
és módszertani követelményeit (a továbbiakban: folyamatleírási módszertan),
b) gondoskodik a folyamatmodellek nyilvántartásáról,
c) gondoskodik – a  folyamatgazda bevonásával – a  folyamatmodellek folyamatos naprakészen tartásáról,
a jogszabály vagy normatív utasítás változásából eredő változások átvezetéséről.
 (6) A főtitkár az intraneten valamennyi munkatárs számára elérhető módon közéteszi
a) a folyamatleírási módszertant,
b) a folyamatmodellek nyilvántartását és
c) a naprakész folyamatmodelleket, valamint
d) a folyamatok fejlesztésével kapcsolatos dokumentumokat.
(7) A  szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport – a  folyamatgazda bevonásával – az  új alapmodell
elkészítése után egy hónapon belül, egyébként legalább évente egyszer felülvizsgálja a  folyamatmodelleket, és
elemzi, hogy
a) az adott munkafolyamat tekintetében a tényleges működés mennyiben van összhangban a jogszabályokból
és normatív utasításokból eredő követelményekkel, valamint
b) – az  egyéb munkafolyamatokra is figyelemmel – az  adott munkafolyamat alkotta tevékenységek végzése,
az abban résztvevők köre és közreműködésének módja, mértéke – a munkafolyamatra alkalmazható minőségi
és teljesítménymutatók alapján – milyen módon fejleszthető,
és ez alapján szükség szerint kezdeményezi a munkafolyamat kiigazítását, megváltoztatását.
 (8) A folyamatgazda folyamatosan figyelemmel kíséri az adott munkafolyamat működését, valamint a folyamatmodellnek
a  munkafolyamatra vonatkozó jogszabályokkal és normatív utasításokkal, illetve a  tényleges működéssel való
összhangját, és szükség esetén kezdeményezi a  munkafolyamat megváltoztatását vagy a  folyamatmodell
felülvizsgálatát.
(9) A folyamatmodellel leírt munkafolyamatokat érintő új belső szabályok kialakításakor
a) a  döntés előtt fel kell mérni és a  döntéshozónak be kell mutatni a  tervezett változtatásnak a  folyamatra
gyakorolt várható hatásait,
b) a megváltozott szabályok hatályba lépését követően a folyamatmodellt megfelelően ki kell igazítani.
23. Teljesítménymenedzsment, teljesítményértékelés 28. § (1) A  Hivatal a  feladatok eredményes ellátása, a  hivatali célok minél hatékonyabb módon történő megvalósulása,
ugyanakkor a  munkatársak egyéni céljai minél teljesebb körű megvalósítása lehetőségének biztosítása céljából,
a  szervezeti hatékonyság és teljesítmény tartósan magas szinten tartása érdekében a  teljesítményértékelést
a  motivációs rendszerrel, a  kompetenciafejlesztéssel, a  minőségbiztosítással, illetve a  javadalmazási döntésekkel
összekapcsoló, a munkaköri leírások és követelmények folyamatos, rendszerszintű felülvizsgálatát is biztosító komplex
teljesítménymenedzsment-rendszert működtet.
(2) A teljesítménymenedzsment-rendszer alapjai:
a) a hivatali célok és ezekre épülő teljesítménykövetelmények rendszere,
b) a  munkatársak hivatali feladatellátásával összefüggő kompetenciákat teljes körűen felsoroló, az  egyes
kompetenciák meghatározását, és az  azok egyes fokozatait meghatározó kompetenciakatalógus
(a  továbbiakban: kompetenciakatalógus), valamint a  munkaköri rendben meghatározott egyes
munkakörökhöz rendelt elvárt kompetenciákat és azoknak az adott munkakörben elvárt szintjét meghatározó
kompetenciatérkép (a továbbiakban: kompetenciatérkép) (a továbbiakban együtt: kompetencia-kézikönyv),
c) az egyéni teljesítményértékelési és minősítési rendszer,
d) a munkatársak képzésének rendszere,
e) a  munkatársak számára nyújtott, teljesítménytől, képzettségtől, munkakörtől függő illetménygazdálkodási
elemek és a munkatársaknak nyújtott egyéb juttatások rendszere.
 (3) A  Humánerőforrás Iroda gondoskodik a  Hivatal teljesítménymenedzsment-rendszerének, így különösen
teljesítményértékelési rendszerének folyamatos fejlesztéséről, és részt vesz annak működtetésében. Ennek keretében
támogatja a teljesítményértékelés folyamatában az egyes szereplők munkáját, így különösen
a) segítséget nyújt a teljesítményértékelés elvégzéséhez az értékelőknek és az értékelteknek,
b) az  értékelők képzésével elősegíti a  Hivatal hatékonyságát növelő, fejlesztő jellegű teljesítményértékelés
kialakulását,
c) közreműködik a teljesítményértékelés megszervezésében, az értékelt munkatárs személyi anyagát az értékelő
rendelkezésére bocsátja, ellenőrzi az  értékelőre és értékelt munkatársra vonatkozó adatokat, nyilvántartja
a munkatárs korábban kapott jutalmait,
d) előkészíti a teljesítményértékelési módszertani kézikönyvet, és gondoskodik annak rendszeres felülvizsgálatáról,
e) előkészíti a kompetencia-kézikönyvet, és gondoskodik annak rendszeres felülvizsgálatáról,
f ) a  teljesítményértékelés során készült iratokat elhelyezi az  értékelt munkatárs személyi anyagában, és őrzi
azokat,
g) összesíti és előkészíti az alapilletmény-eltérítésre, jutalmazásra tett javaslatokat, valamint
h) gondoskodik arról, hogy az  egyéni teljesítményértékelések során kitűzött fejlesztési célok az  éves képzési
tervezés során figyelembevételre kerüljenek.
 (4) A főtitkár a) felelős a Hivatal teljesítménymenedzsment-rendszerének, így különösen teljesítményértékelési-rendszerének
a megfelelő működtetéséért, folyamatos fejlesztéséért,
b) jóváhagyja a módszertani kézikönyvet és gondoskodik annak az intraneten való közzétételéről és folyamatos
hozzáférhetőségéről,
c) gondoskodik az éves hivatali célkitűzések megfelelő rendben való meghatározásáról,
d) az elnök részére jóváhagyásra előterjeszti a kompetencia-kézikönyvet, továbbá
e) az elnök részére – az elnökhelyettesek, illetve a saját javaslata alapján – döntésre előterjeszti az alapilletmény
eltérítésre, jutalmazásra tett javaslatokat. 29. § (1) A  Hivatal stratégiája alapján az  irodavezetők és az  egyéb önálló szervezeti egységek vezetői – az  általuk vezetett
szervezeti egység feladataira figyelemmel – minden év november 15-éig javaslatot tesznek az őket irányító vezetőnek
a Hivatal következő évre vonatkozó éves célkitűzéseként meghatározandó célokra és az azok teljesítéséért felelős
szervezeti egységre. Az elnökhelyettesek az általuk támogatott javaslatokat az esetleges saját javaslataikkal együtt
november 25-éig megküldik a főtitkárnak, aki ezek és a saját javaslatai alapján előkészíti és – a szervezetfejlesztési
és minőségirányítási munkacsoport véleményével együtt – december 10-éig a Hivatalvezetői Értekezlet elé terjeszti
a Hivatal éves célkitűzéseinek – a célok megvalósításáért felelős szervezeti egységeket is meghatározó – tervezetét.
A  Hivatal éves célkitűzéseiről – a  Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalása után – az  elnök legkésőbb a  téli
igazgatási szünet kezdetéig dönt.
(2) A  főtitkár a Hivatal jóváhagyott éves célkitűzéseit haladéktalanul közzéteszi az  intraneten. A közzététel időpontját
dokumentálni kell, és a közzétételről a munkatársakat külön hirdetmény útján is értesíteni kell. Biztosítani kell, hogy
a közzétett célkitűzések az intraneten folyamatosan hozzáférhetőek legyenek.
30. § (1) A  kompetencia-kézikönyvet a  Humánerőforrás Iroda vezetőjének javaslata alapján, a  szervezetfejlesztési és
minőségirányítási munkacsoport, valamint a tudásmenedzsment munkacsoport véleményének kikérésével a főtitkár
álltja össze, és terjeszti az elnök elé jóváhagyásra.
(2) Az elnök által jóváhagyott kompetencia-kézikönyvet a főtitkár az intraneten haladéktalanul közzéteszi. A közzététel
időpontját dokumentálni kell, és a közzétételről a munkatársakat külön hirdetmény útján is értesíteni kell. Biztosítani
kell, hogy a kompetencia-kézikönyv szövege az intraneten folyamatosan naprakészen hozzáférhető legyen.
(3) A kompetencia-kézikönyvet ötévente – a hivatali munkakörök átfogó, komplex elemzése alapján – felül kell vizsgálni.
Az elnökhelyettesek, illetve a főtitkár, valamint az önálló szervezeti egység vezetője az éves teljesítményértékelések
tapasztalatai alapján kezdeményezheti egyes munkakörök kompetencia-kézikönyvben meghatározott
kompetenciatérképének felülvizsgálatát. Új munkakör létrehozása előtt el kell végezni a munkakör elemzését, és meg
kell határozni a kompetenciatérképét.
V. Fejezet
A Hivatal működésével kapcsolatos egyes rendelkezések
24. Kiadmányozás 31. § (1) A döntés egyben kiadmányozási jog is.
 (2) A kiadmányozási jog
a) az elnök hatáskörében vagy feladatkörében hozott érdemi döntés aláírására,
b) – ha a normatív utasítás így rendelkezik – az elnök hatáskörébe vagy kizárólagos feladatkörébe tartozó döntés
előkészítésére és az elnök nevében történő aláírására, vagy
c) a feladatkör ellátására jogosult és köteles személy e körben történő döntésének meghozatalára
ad felhatalmazást.
(3) Kiadmányt kiadni, továbbítani csak a  kiadmányozásra jogosult aláírásával lehet. A  kiadmányozott irat tartalmi
helyességéért a kiadmányozó felelős.
(4) A  kiadmányozásra jogosult, valamint a  feladatkör ellátására jogosult és köteles személy a  döntését az  előkészítés
ellenőrzése után, a kapott információk alapján, feladat- és hatáskörében eljárva, határidőben hozza meg.
32. § (1) Ha normatív utasítás eltérően nem rendelkezik, a másra át nem ruházott jogkörben kiadmányozandó iratokat az elnök
kiadmányozza. Az elnök – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a jelen utasításban foglalt kiadmányozási rendtől
írásbeli utasításával eltérhet.
(2) Az általános elnökhelyettes kiadmányoz, az elnök nevében eljárva
a) a Tpvt. 33. § (3) bekezdése szerinti véleményezéssel összefüggő ügyekben,
b) a  lezárt panasszal összefüggő eljárás, a  jogerősen lezárt bejelentéssel összefüggő eljárás, a  piacelemzés,
az  ágazati vizsgálat, valamint a  jogerősen lezárt versenyfelügyeleti eljárás irataiba való betekintés iránti
kérelmekkel, valamint az  ilyen eljárásokkal összefüggő hatósági jogsegélyre irányuló megkeresésekkel
kapcsolatban az  olyan eljárást érintő kérelem kivételével, amely tekintetében az  ügyet lezáró döntéssel
szembeni jogorvoslati határidő még nem járt le, továbbá amelyben a  bírósági felülvizsgálati eljárás vagy
a végrehajtási eljárás folyamatban van.
(3) A Versenytanács elnöke kiadmányoz az  elnök nevében eljárva az  olyan jogerősen lezárt versenyfelügyeleti eljárás
irataiba való betekintés iránti kérelmekkel, valamint hatósági jogsegélyre irányuló megkeresésekkel kapcsolatban,
amely eljárás tekintetében az  ügyet lezáró döntéssel szembeni jogorvoslati határidő még nem járt le, továbbá
amelyben a bírósági felülvizsgálati eljárás vagy a végrehajtási eljárás folyamatban van.
(4) Az  adott versenyfelügyeleti eljárásban eljáró versenytanács előadó tagja kiadmányoz az  elnök nevében eljárva
a versenytanácsi döntés jogerőre emelkedésére, annak időpontjára, illetve a döntéssel szembeni bírósági felülvizsgálati
kérelem beadásának vagy ilyen kérelem hiányának tényére vonatkozó igazolásnak a kiadására irányuló ügyekben.
(5) Az  Elnökhelyettesi Titkárság vezetője kiadmányoz a  meghatározott versenyfelügyeleti eljárásokkal összefüggő
büntetőeljárások keretében a nyomozóhatóságtól, ügyészségtől érkezett megkeresések ügyében.
(6) Az  önálló szervezeti egység vezetője – a  felette irányítási jogot gyakorló vezető eltérő utasítása vagy normatív
utasítás eltérő rendelkezése hiányában – feladatkörében kiadmányozza az elnök, az elnökhelyettesek vagy a főtitkár
kiadmányozási jogkörébe nem tartozó iratot.
(7) A (6) bekezdéstől eltérve, ha külön normatív utasítás másként nem rendelkezik, helyettes államtitkár vagy azonos,
illetve magasabb jogállású állami vezető, valamint polgármester, főpolgármester, megyei közgyűlés elnöke részére
küldött megkeresés, illetve ilyen személytől érkező megkeresés megválaszolása esetén kiadmányozásra az  elnök
jogosult.
(8) Az Európai Bizottsággal történő kommunikáció során kiadmányozásra, ha
a) a címzett biztos (commissioner) vagy főigazgató (director general), az elnök,
b) a címzett igazgató (director), az elnökhelyettesek,
c) a címzett irodavezető (head of unit), szerven belüli önálló szervezeti egység vezetője,
d) a címzett vizsgáló (case handler), a vizsgáló
jogosult.
(9) Az  elnök által kiadmányozandó iratokat – az  ügy tárgyától függően, feladatkörükhöz igazodóan – a  főtitkár,
az általános elnökhelyettes vagy a Versenytanács elnöke terjeszti elő kiadmányozásra.
(10) A főtitkár, az általános elnökhelyettes vagy az eljáró versenytanács elnöke által kiadmányozandó iratokat – az ügy
tárgyától függően, feladatkörükhöz igazodóan – az ügyet intéző önálló szervezeti egység vezetője, ennek hiányában
a  kiadmányozó által irányított csoport vezetője vagy – a  közvetlenül a  kiadmányozó által vezetett ügyintéző
esetében – az ügyintéző terjeszti elő kiadmányozásra.
(11) Ha normatív utasítás eltérően nem rendelkezik, a kiadmányozásra jogosult akadályoztatása, illetve távolléte esetén
a  halaszthatatlan intézkedést igénylő ügyben az  adott ügykörben a  9.  § szerint helyettesítésére jogosult személy
– a helyettesítési jogosultság terjedelméhez igazodóan, és a helyettesi minőség jelölésével – intézkedik és kiadmányoz.
25. A Hivatal képviselete 33. § (1) Normatív utasítás eltérő rendelkezése hiányában a  Kormánnyal, a  Kormány tagjaival, a  kormány-, illetve tárcaközi
bizottságokban, a társhatóságokkal, egyéb állami szervekkel, az önkormányzatokkal és a civil szervezetekkel valamint
a  nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokban a  Hivatalt az  elnök, az  elnökhelyettesek, a  főtitkár, valamint
–  a  feladatkörüket érintő kérdésekben, illetve az  elnök, vagy az  őket irányító vezető megbízása alapján – az  erre
felhatalmazott vezetői megbízással rendelkező személy képviseli.
(2) Az  ECN, az  ECA, az  ICN, az  EKTB munkacsoportjaiban és almunkacsoportjaiban, az  OECD Verseny Bizottságában,
valamint más nemzetközi szervezetekben és intézményekben a  Hivatalt a  Nemzetközi Iroda vezetője, illetve
a Nemzetközi Iroda e  feladattal megbízott köztisztviselői, vagy – az elnök által eseti jelleggel vagy meghatározott
ügycsoportra való kijelölés alapján – a kabinetfőnök vagy a tárgy szerint feladatkörrel rendelkező szervezeti egység
munkatársa képviseli.
(3) A  Hivatalt a  Kormány ülésén és az  Országgyűlésben, a  közigazgatási államtitkári értekezlet és az  országgyűlési
bizottság ülésén az elnök, illetve az általa kijelölt személy képviseli.
(4) A Hivatalt
a) a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsban az általános elnökhelyettes,
b) az Országos Statisztikai Tanács tagjaként a főtitkár,
c) a Közbeszerzési Hatóság keretében működő Tanácsban a kabinetfőnök
képviseli.
(5) A Hivatalt
a) az OECD ülésein az Elnök, illetve az általa kijelölt személyek,
b) az ICN éves konferenciáján az Elnök, illetve az általa kijelölt személyek,
c) az ECN Hivatalvezetők Értekezletén az Elnök, illetve az által kijelölt személy,
d) az ECN Plenáris ülésén a Nemzetközi Iroda vezetője, illetve az Elnök által kijelölt személy,
e) az ECN horizontális munkacsoportokban és ágazati munkacsoportokban az Elnök által kijelölt személy
képviseli.
34. § (1) A  33.  § szerinti esetekben a  képviselendő álláspontot a  képviseletet ellátó személy szervezeti egysége készíti elő
az egyéb érintett szervezeti egységek bevonásával.
(2) Minden esetben be kell vonni az állásponttervezet egyeztetésébe
a) a Nemzetközi Irodát
aa) a nemzetközi fórumokon, valamint
ab) az  Európai Unió intézményeinek döntéshozatali eljárásaiban a  magyar kormányzati részvétel
összehangolásának, a  képviselendő kormányzati tárgyalási álláspont kialakításának és az  európai
uniós tagságból fakadó feladatok előkészítésének, végrehajtása koordinálásának és ellenőrzésének,
illetve az ezekkel kapcsolatos döntések előkészítésének kormányzati fórumain
képviselendő álláspont esetén, b) a Jogi Irodát
ba) a Hivatal tevékenységét, működését érintő jogszabályokkal, európai uniós jogi aktusokkal kapcsolatos,
valamint
bb) a versenyjogi tárgyú európai bírósági eljárásokkal összefüggő
álláspont esetén.
 (3) Az állásponttervezetet olyan időben kell egyeztetésre bocsátani, hogy annak érdemi megvitatására lehetőség szerint
legalább öt nap az érintettek rendelkezésére álljon.
 (4) Az egyeztetett tárgyalási álláspontot – ha normatív utasítás eltérően nem rendelkezik –
a) a 33. § (3) és (4) bekezdése, valamint (5) bekezdésének a)–d) szerinti esetben az elnök,
b) egyéb esetben – az elnök egyidejű tájékoztatás mellett – a képviseletet ellátó személy szervezeti egységének
vezetője
hagyja jóvá. (5) A képviseletet ellátó személy a képviselet ellátása során a jóváhagyott álláspont szerint köteles eljárni azzal, hogy attól
– az álláspont lényegi tartalmát nem érintve – a tárgyalások megkívánta legszükségesebb mértékben eltérhet.
(6) A képviseletet ellátó személy az adott fórumon, munkacsoporton való részvételt követően haladéktalanul röviden
írásban beszámol az  egyeztetésekről, és a  képviselt állásponthoz képest elért eredményekről, a  várható további
fejleményekről.
(7) A jóváhagyott álláspontot és a (6) bekezdés szerinti beszámolót meg kell küldeni az álláspontot jóváhagyó személynek,
valamint az álláspont egyeztetésében részt vett szervezeti egységeknek.
35. § A Nemzetközi Iroda az intraneten a munkatársak számára elérhető módon, naprakészen nyilvántartja és közzéteszi
a 34. § (2) bekezdése szerinti fórumok tekintetében
a) a jóváhagyott képviselendő álláspontokat,
b) a képviseletet ellátó személyét, valamint
c) a 34. § (6) bekezdése szerinti beszámolókat.
26. A Hivatal bíróság előtti képviselete 36. § A Hivatalnak a bíróságok előtti jogi képviseletét – normatív utasítás eltérő rendelkezése hiányában – az elnök által
kijelölt szervezeti egység vezetője, illetve e feladattal megbízott munkatársa látja el, kivéve, ha az ügy sajátosságára
tekintettel az elnök a képviselet ellátására külső jogi képviselő megbízásáról dönt.
27. Együttműködési megállapodások 37. § (1) Más hatósággal vagy szervezettel való együttműködési megállapodás megkötéséről, az ennek érdekében történő
kapcsolatfelvételről és a tárgyalások megkezdéséről – az általános elnökhelyettes vagy a  főtitkár kezdeményezése
alapján, a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalást követően – az elnök dönt.
(2) Az  együttműködési megállapodás tervezetét az  elnök által kijelölt, a  tárgy szerint leginkább érintett szervezeti
egység – külföldi versenyhatósággal történő együttműködés esetében a  Nemzetközi Iroda – (e § alkalmazásában
a továbbiakban: szakmailag felelős szervezeti egység) készíti elő és egyezteti szakértői szinten; az előkészítésbe és
– szükség szerint az egyeztetésekbe – a Jogi Irodát be kell vonni.
(3) A szakértői szinten leegyeztetett megállapodás-tervezetet a Hivatalvezetői Értekezlet megtárgyalja.
 (4) Az együttműködési megállapodás végrehajtására kapcsolattartóként a szakmailag felelős szervezeti egység vezetőjét
vagy munkatársát kell kijelölni.
 (5) A megkötött együttműködési megállapodások egy aláírt példányát a főtitkár – külföldi versenyhatósággal történő
együttműködés esetében a Nemzetközi Iroda – őrzi és tartja nyilván, továbbá koordinálja azok felülvizsgálatát.
 (6) A főtitkár – külföldi versenyhatósággal történő együttműködés esetében a Nemzetközi Iroda – gondoskodik a Hivatal
által kötött együttműködési megállapodásoknak, illetve azoknak a  módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt
szövegének a Hivatal honlapján (a továbbiakban: honlap) és az intraneten való közzétételéről.
(7) A szakmailag felelős szervezeti egység köteles gondoskodni az érintett szervezeti egységeknek az együttműködési
megállapodás végrehajtásába történő szükség szerinti bevonásáról.
(8) Az  együttműködési megállapodás végrehajtásának tapasztalatairól, adott esetben a  megállapodás módosítása
kezdeményezésének szükségességéről a szakmailag felelős szervezeti egység a megállapodás felülvizsgálatára előírt
határidő lejártát legalább egy hónappal megelőzően, felülvizsgálatra előírt határidő hiányában pedig a megállapodás
hatálybalépésétől kezdve legalább évente feljegyzésben tájékoztatja a Hivatalvezetői Értekezletet.
28. Versenypártolás 38. § (1) A Tpvt. 33. § (3) bekezdése szerinti véleményezési feladatainak, valamint a tisztességes verseny szabadságát, illetve
a  tudatos fogyasztói döntéshozatalt biztosító szabályozási környezet megalkotásának elősegítése érdekében
a piaci folyamatok követése vagy a Hivatal eljárásai során észlelt, a gazdasági versenyre, illetve fogyasztók érdekeire
hátrányos szabályozási megoldások azonosítása és az ezek kiigazítása érdekében való aktív fellépés (a továbbiakban:
versenypártolás) hatékony és eredményes ellátása céljából az elnök – az általános elnökhelyettes javaslata alapján –
meghatározza azokat a prioritást élvező szabályozási területeket, szabályozási problémákat, szempontokat, amelyeket
a szabályozási javaslatok, tervezett intézkedések véleményezése, illetve az aktív versenypártoló fellépés mérlegelése
során elsődlegesen figyelembe kell venni (a továbbiakban: versenypártolási prioritások). A  versenypártolási
prioritásokat az intraneten valamennyi munkatárs számára elérhető módon közzé kell tenni.
(2) A  versenypártolási prioritásokat legalább évente felül kell vizsgálni, különös tekintettel a  Hivatal éves céljaira,
valamint figyelemmel az eltelt időben beérkezett panaszokból, bejelentésekből, egyéb piaci jelzésekből leszűrhető
tapasztalatokra. Szükség esetén az általános elnökhelyettes kezdeményezi a versenypártolási prioritások módosítását.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti versenypártolási prioritásokra is figyelemmel a  Hivatal aktív, kezdeményező fellépésével
megvalósítandó versenypártolási tevékenységre vonatkozóan éves versenypártolási terv készül.
(4) A versenypártolási terv tartalmazza:
a) a közbenjárást igénylő szabályozási terület megjelölését,
b) a Hivatal aktív fellépésére okot adó körülmények megjelölését,
c) az elérni kívánt célt,
d) a cél elérése érdekében szükséges tennivalókat,
e) a teljesítési kritériumot és a sikerkritériumot,
f ) az első helyen felelős és a közreműködő szervezeti egységek megjelölését, továbbá
g) a feladat ütemezését.
(5) A  versenypártolási terv összeállítása és felülvizsgálata során figyelembe kell venni a  Kormány munkatervét és
az Országgyűlés törvényalkotási programját, továbbá a jogharmonizációs javaslatokat.
(6) A versenypártolási tervet minden év január 15-éig kell elkészíteni, és – ha a körülmények változása indokolja – felül
kell vizsgálni.
(7) A  versenypártolási terv elkészítése és felülvizsgálata az  Elnökhelyettesi Titkárság koordinálásával, az  általános
elnökhelyettes irányítása alá tartozó szervezeti egységek, valamint az Ügyfélszolgálati Iroda bevonásával történik.
(8) A versenypártolási tervet – a Hivatalvezetői Értekezlet által történt megtárgyalást követően – az elnök hagyja jóvá.
 (9) A versenypártolási terv teljesüléséről a tárgyévet követően egy hónapon belül az Elnökhelyettesi Titkárság írásban
beszámol a Hivatalvezetői Értekezletnek. 39. § (1) A  Tpvt. 33.  § (3)  bekezdése alapján a  Hivatalba véleményezésre érkező koncepció-, illetve jogszabálytervezetet
az  Elnökhelyettesi Titkárság a  véleményezés belső koordinálása érdekében megvizsgálja abból a  szempontból,
hogy az a Tpvt. 33. § (3) bekezdésében meghatározott tartalommal bír-e, és ez alapján dönt arról, hogy szükséges-e
a tervezet Hivatal általi véleményezése. Minden esetben véleményezni kell
a) a versenypártolási prioritások szempontjából fontos tervezetet,
b) a jóváhagyott versenypártolási tervben szereplő fellépéssel összefüggő tervezetet és
c) a Tpvt. 33. § (3) bekezdésében meghatározott tartalmú egyéb tervezetet.
(2) A  véleményezendő tervezetet az  Elnökhelyettesi Titkárság megküldi az  annak tárgya szerint érintett szervezeti
egységeknek. A Jogi Irodának minden véleményezendő tervezetet meg kell küldeni.
(3) A  véleményezésre biztosított belső határidőt az  Elnökhelyettesi Titkárság határozza meg a  Hivatal részére
meghatározott határidő alapján.
(4) A Hivatal véleményét tartalmazó levél tervezetét – a véleményezésbe bevont szervezeti egységek észrevételeinek
figyelembevételével – az Elnökhelyettesi Titkárság készíti el.
(5) A Tpvt., valamint a  Hivatal jogalkalmazási hatáskörébe tartozó, vagy jogállását, feladatkörét, eljárásait szabályozó
más jogszabályok módosítására irányuló tervezetet első helyen a  Jogi Iroda véleményezi, és készíti elő a  Hivatal
véleményét tartalmazó levél tervezetét.
(6) Egymásnak ellentmondó észrevételek, véleményeltérés esetén − lehetőség szerint szóbeli − egyeztetést kell tartani.
40. § (1) A tervezet közigazgatási egyeztetése keretében tartott szóbeli egyeztetésen a Hivatal álláspontját
a) a 39. § (5) bekezdése szerinti esetben a Jogi Iroda,
b) egyéb esetben az elnök által az Elnökhelyettesi Titkárság javaslata alapján esetileg kijelölt személy
képviseli; szükség esetén az egyeztetésen a tervezetet véleményező szervezeti egység is részt vesz.
(2) Az  egyeztetésen a  Hivatal véleményeként írásban megküldött állásponttól való eltérés lehetőségéről, a  felmerülő
további kérdésekben történő álláspont-kialakítás irányairól − a visszamutatott tervezet és a véleményező szervezeti
egységek arra vonatkozó észrevételei alapján − az elnök dönt.
(3) Az  egyeztetésről a  résztvevő szervezeti egység emlékeztetőt készít. Az  emlékeztető tartalmazza az  egyeztetésen
résztvevők álláspontját, és számot ad a Hivatal észrevételeinek elfogadásáról vagy elutasításáról, valamint az elutasítás
indokairól.
41. § (1) Az Elnökhelyettesi Titkárság az elfogadott jogszabályok alapján évente ellenőrzi, hogy a Hivatal által véleményezett
jogszabálytervezetek, illetve azon szabályozások, amelyek egyébként megfelelnek a  39.  § (1)  bekezdésében
meghatározott szempontoknak, miként alakultak, azokban a Hivatal álláspontja miként érvényesült.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyomonkövetés eredményét − az  esetleg szükséges további fellépés igényét − meg kell
jeleníteni a  Hivatalvezetői Értekezlet részére a  38.  § (9)  bekezdése alapján készített beszámolóban, a  Tpvt. 36.  §
(2) bekezdés c) pontja alapján a Gazdasági Versenyhivatal tevékenységéről, valamint a gazdasági verseny tisztasága
és szabadsága érvényesüléséről az Országgyűlés részére készítendő éves beszámolóban (a továbbiakban: parlamenti
beszámoló), valamint szükség esetén a versenypártolási tervben.
(3) Az  Elnökhelyettesi Titkárság folyamatosan figyelemmel kíséri a  minisztériumok honlapján társadalmi egyeztetés
céljából közzétett vagy a  más módon nyilvánosságra került, a  Hivatalnak véleményezésre nem megküldött
jogszabálytervezeteket. Ha ezek a Hivatal feladat- és hatáskörét, jogállását és működését a Tpvt. 33. § (3) bekezdése
szerint érintik, a Hivatal álláspontjának érvényre juttatása érdekében a 39. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával
kell eljárni azzal, hogy a véleményezési határidő tekintetében lehetőség szerint a társadalmi egyeztetés keretében
meghatározott határidőhöz kell igazodni.
42. § (1) A  Hivatal tevékenységével vagy a  jogi szabályozásból eredő beazonosítható versenyproblémával összefüggésben
jogalkotási kezdeményezésről – valamely elnökhelyettes vagy a főtitkár javaslata alapján, a Hivatalvezetői Értekezlet
általi megtárgyalást követően – az elnök dönt, kijelölve a jogalkotási kezdeményezésért felelős szervezeti egységet.
(2) A kezdeményezés eredményességének nyomonkövetése tekintetében a 41. § (2) bekezdése szerint kell eljárni.
29. Törvényalkotási folyamatok nyomon követése 43. § (1) Az  Elnökhelyettesi Titkárság folyamatosan figyelemmel kíséri a  társadalmi egyeztetésre bocsátott jogszabálytervezetek, valamint az  Országgyűléshez benyújtott, illetve tárgyalás alatt álló törvényjavaslatokat és az  azokhoz
benyújtott módosító indítványokat.
(2) Ha a Hivatalnak korábban véleményezésre meg nem küldött jogszabálytervezet, törvényjavaslat a Hivatal feladat- és
hatáskörét, jogállását és működését a Tpvt. 33. § (3) bekezdése szerint érinti, a Kormány álláspontjának szükség szerinti
befolyásolása érdekében a  39.  §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kell eljárni azzal, hogy a  véleményezési
határidő tekintetében a Kormány álláspontja kialakítására rendelkezésre álló határidőhöz kell igazodni.
(3) Az olyan törvényjavaslatok országgyűlési szakaszban történő alakulásáról, amelyek koncepciójához vagy tervezetéhez
a  Hivatal a  közigazgatási egyeztetés keretében részletes érdemi észrevételeket tett, az  Elnökhelyettesi Titkárság
tájékoztatja az elnököt, valamint a tárgy szerint érintett szervezeti egységek vezetőjét.
30. Versenykultúra fejlesztése 44. § (1) A főtitkár a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport által az önálló szervezeti egységek véleményének
kikérésével összeállított javaslata alapján minden év január 15-éig előkészíti és a Hivatalvezetői Értekezlet elé terjeszti
a  Hivatal következő évre szóló éves Versenykultúra-fejlesztési munkatervének (a továbbiakban: VK-munkaterv)
a tervezetét.
(2) A VK-munkaterv tartalmazza
a) az adott évben tervezett versenykultúra-fejlesztési intézkedéseket, ezen belül külön
aa) a támogatásokat,
ab) egyéb intézkedéseket, b) az egyes intézkedéssel elérni kívánt célt, az érintett célcsoportot,
c) az intézkedés tervezett ütemezését,
d) az intézkedés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egységet.
(3) A VK-munkaterv támogatásokkal kapcsolatos részének tartalmaznia kell az adott évben tervezett támogatások tervét,
és abban – támogatásonként – rögzíteni kell
a) a tervezett támogatás tárgyát,
b) a támogatásra a Hivatal költségvetésében rendelkezésre álló, illetve szükséges keretösszeget,
c) annak a szervezeti egységnek a megjelölését, amely a támogatás szakmai tartalmáért felel, és
d) a pályázatok elbírálásának javasolt szempontrendszerét és módszerét.
(4) A  VK-munkatervről – a  Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalása után – az  elnök legkésőbb az  adott év
január 31-éig dönt.
(5) Az elfogadott VK-munkatervet az intraneten valamennyi munkatárs számára elérhető módon közzé kell tenni.
 (6) A VK-munkaterv teljesítéséről a főtitkár félévente, az adott félévet követő 15 napon belül beszámol a Hivatalvezetői
Értekezletnek. 31. Piacelemzések és ágazati vizsgálatok tervezése 45. § (1) Az általános elnökhelyettes – vizsgáló és támogató irodák javaslatai alapján, a Versenytanács elnöke véleményének
kikérésével – minden év január 15-éig előkészíti és a Hivatalvezetői Értekezlet elé terjeszti a Hivatal következő évre
szóló piacelemzési és ágazati vizsgálati munkaterv (a továbbiakban: piacfeltárási munkaterv) tervezetét.
(2) A  piacfeltárási munkaterv tartalmazza – féléves bontásban – az  adott évben tervezett piacelemzések és ágazati
vizsgálatok tekintetében
a) azok tárgyát,
b) a piacelemzési javaslat, illetve az ágazati vizsgálati koncepció egyeztetésre bocsátásának tervezett időpontját,
c) azok becsült időigényét,
d) a javaslatot tevő megjelölését, a javaslat rövid indokait,
e) az annak lefolytatásáért felelős szervezeti egységet.
(3) A piacfeltárási munkatervről – a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalása után – az elnök legkésőbb az adott év
január 31-éig dönt.
(4) Az  elfogadott piacfeltárási munkatervet az  intraneten valamennyi munkatárs számára elérhető módon közzé kell
tenni.
32. Információ iránti megkeresés nem hatósági ügyben 46. § (1) Az  ECN, az  ECA, az  ICN, az  OECD, valamint a  más tagállami versenyhatóságokkal kötött együttműködési
megállapodások keretében érkező információ iránti – nemzetközi jogsegélynek nem minősülő – megkeresések
(request for information, RFI; e § alkalmazásában a továbbiakban: megkeresés) megválaszolását a Nemzetközi Iroda
végzi.
(2) Ha a  megkeresés megválaszolása az  aktuális munkateherre és a  rendelkezésre álló kapacitásokra tekintettel
nehézségekbe ütközik, a megkeresés megválaszolásának szükségességéről az elnök dönt.
(3) Ha a megkeresés megválaszolásához más szervezeti egység bevonására van szükség, a Nemzetközi Iroda a releváns
kérdések szükség szerinti megjelölésével és határidő tűzésével megkeresi az érintett szervezeti egységet.
(4) A  más szervezeti egység által elkészített részanyag fordítása, illetve a  felhasználás során történő megváltoztatása
esetén, továbbá, ha a  megkeresés megválaszolásába több szervezeti egység került bevonásra, a  választervezetet
a Nemzetközi Iroda állítja össze, és azt kiküldés előtt valamennyi érintett szervezeti egységnek visszamutatja.
(5) A  Hivatal részéről megkeresés kiküldését az  elnökhelyettesek és a  főtitkár kezdeményezhetik, a  megkeresésről
az elnök dönt. A megkeresést a Nemzetközi Iroda – az érintett szervezeti egységek szükség szerinti bevonásával –
készíti elő és intézi, és gondoskodik a beérkező válaszok érintettekkel való közléséről.
33. Normatív utasítás 47. § (1) A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti normatív utasítást az elnök, továbbá
– az elnök előzetes elvi jóváhagyásával – az elnökhelyettesek vagy a főtitkár kezdeményezése nyomán a Jogi Iroda
készíti elő az utasítás tárgya szerinti feladatkörrel rendelkező szervezeti egység szakmai-tartalmi javaslata alapján,
vele egyeztetve.
(2) A  Versenytanács szervezeti és működési szabályzata esetében a  Versenytanács elnöke által előkészített javaslat
alapján, az  elnök előzetes elvi jóváhagyása esetén a  Jogi Iroda készíti elő a  szabályzat jóváhagyására vonatkozó
normatív utasítás tervezetét.
(3) A  Versenytanács szervezetét és működését is érintő normatív utasítás tervezetét a  Versenytanács elnökével is
egyeztetni kell.
(4) Normatív utasítás kiadására és módosítására – annak szakmai tartalma meghatározásával – feladatkörében
az állandó munkacsoport, valamint – a 24. § (7) bekezdésére is figyelemmel – elvégzendő feladatával, illetve céljával
összefüggésben az  eseti munkacsoport is tehet javaslatot. Az  állandó munkacsoport feladatkörét, illetve az  eseti
munkacsoport elvégzendő feladatát, célját érintő normatív utasítás tervezetét a munkacsoporttal is egyeztetni kell.
(5) A normatív utasítás tervezetét az aláírásra felterjesztést megelőzően a főtitkár véleményezi.
 (6) A normatív utasítás szabályozási koncepcióját, továbbá – ha az elnök szükségesnek tartja – a (3)–(5) bekezdés szerinti
véleményezett utasítástervezetet a Hivatalvezetői Értekezlet megtárgyalja. 48. § (1) Az elnök által aláírt normatív utasítást – az intraneten való közzététel, és erről a munkatársaknak szóló hirdetmény
közzététele útján – haladéktalanul ki kell hirdetni. Az  utasítás kihirdetésének időpontját dokumentálni kell, azt
a főtitkár a normatív utasítás egy eredeti példányára rávezetett záradékban igazolja.
(2) Az intraneten naprakészen hozzáférhetővé kell tenni a hatályos normatív utasításoknak az esetleges módosításokkal
egységes szerkezetbe foglalt szövegét, továbbá valamennyi elfogadott és kihirdetett utasítás eredeti szövegét.
(3) Új munkatárs esetében a  főtitkár gondoskodik arról, hogy az  új munkatárs a  hatályos normatív utasításokat
megismerje.
49. § (1) A normatív utasítások megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) az „A Gazdasági Versenyhivatal elnökének” szöveget,
b) az utasítás sorszámát arab számmal – évenként újrakezdődő számsorrendben –, a „/”-jelet és az utasítás 48. §
(1) bekezdése szerinti kihirdetésének évét arab számmal,
c) zárójelben az  utasítás 48.  § (1)  bekezdése szerinti kihirdetésének hónapját római számmal és napját arab
számmal,
d) a „GVH” betűszót,
e) az „utasítása” szót és
f ) az utasítás címét – úgy, hogy a cím utolsó szavához a „-ról”/„-ről” rag kapcsolódjon –
foglalja magában.
(2) A Hivatalos Értesítőben történt közzétételt követően az elnöki utasítások hivatkozása – az alábbi sorrendben –
a) az utasításnak az (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti megjelölését,
b) szögletes zárójelben az utasításnak a Hivatalos Értesítő szerinti megjelölését,
c) az „utasítás” szót és
d) az utasítás címét – úgy, hogy a cím utolsó szavához a „-ról”/„-ről” rag kapcsolódjon –
foglalja magában.
50. § (1) A normatív utasításokról a Jogi Iroda nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az utasítás
a) megjelölését,
b) Hivatalos Értesítő szerinti megjelölését,
c) hatálybalépésének időpontját,
d) a tárgyára vonatkozó jogszabályok megjelölését,
e) annak az utasításnak a megjelölését, amelyet módosít,
f ) annak az utasításnak a megjelölését, amelyet hatályon kívül helyez,
g) annak az utasításnak a megjelölését, amely módosítja,
h) annak az utasításnak a megjelölését, amely hatályon kívül helyezi, valamint
i) hatályon kívül helyezésének időpontját.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást az intraneten naprakészen hozzáférhetővé kell tenni.
34. Vezetői intézkedés 51. § Jogszabályban és normatív utasításban nem szabályozott kérdésben az elnök, az elnökhelyettes, valamint a főtitkár
által az irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatellátására és eljárására nézve nem egyedi jelleggel kiadott
írásbeli utasításokat (a továbbiakban: vezetői intézkedés) az azt kiadó vezetőhöz kapcsolódóan a titkársági feladatokat
ellátó szervezeti egység az intraneten az érintett szervezeti egységek számára naprakészen elérhetővé teszi, és azokról
nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a) a vezetői intézkedést tartalmazó feljegyzés iktatószámát és kiadásának időpontját,
b) a vezetői intézkedés tárgyát,
c) a vezetői intézkedés alkalmazásának kezdő időpontját, valamint
d) a  vezetői intézkedés módosításáról vagy visszavonásáról rendelkező feljegyzés iktatószámát és kiadásának
időpontját. 35. Útmutató 52. § (1) Az általános elnökhelyettes egyes jogszabályértelmezési kérdésekben a vizsgálók gyakorlatát irányító, egységesítő,
a releváns eljárásjogi szabályokat és megfontolásokat összefoglaló segédletként útmutatót adhat ki.
(2) Az  útmutatót a  Jogi Iroda készíti elő, az  útmutató tervezetét egyeztetni kell vizsgáló irodákkal, az  Elnökhelyettesi
Titkársággal és a Versenytanácsi Titkársággal.
(3) Az  útmutatókat az  Elnökhelyettesi Titkárság az  intraneten az  elnökhelyettes által irányított szervezeti egységek
számára naprakészen elérhetővé teszi, és azokról nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a) az útmutatót tartalmazó feljegyzés iktatószámát és kiadásának időpontját,
b) az útmutató tárgyát,
c) az útmutató alkalmazásának kezdő időpontját, valamint
d) az útmutató módosításáról vagy visszavonásáról rendelkező feljegyzés iktatószámát és kiadásának időpontját.
36. Közlemény 53. § (1) A Tpvt. 36. § (6) bekezdése szerinti közlemény kiadásáról – az elnökhelyettesek kezdeményezésére – az elnök dönt,
egyben kijelöli a közlemény előkészítéséért felelős szervezeti egységet, és dönt arról is, hogy a közlemény tervezetéről
szükséges-e a (3) bekezdés szerinti nyilvános konzultációt tartani.
(2) A  közlemény tervezetét észrevételezésre meg kell küldeni a  versenytanácstagoknak, továbbá a  közlemény tárgya
szerint feladatkörrel rendelkező szervezeti egységnek, valamint a Jogi Irodának, a Nemzetközi Irodának és a Vezető
Közgazdász Irodájának.
(3) Ha az elnök úgy dönt, biztosítani kell, hogy a közlemény tervezetének a  (2) bekezdés szerinti észrevételek alapján
felülvizsgált változatának tartalmára – a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalás után – az elnök és a Versenytanács
elnöke által történt előzetes jóváhagyást követően az  érdekeltek, így különösen a  vállalkozások, ügyvédek, civil
szervezetek nyilvános konzultáció keretében írásban észrevételeket tehessenek. A  nyilvános konzultáció céljából
a közlemény tervezetét legalább negyvenöt napig a honlapon közzé kell tenni.
(4) A nyilvános konzultáció lebonyolításáról – a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport közreműködésével –
a közleményt előkészítő szervezeti egység gondoskodik.
(5) A beérkezett észrevételek alapján átdolgozott, és a (2) bekezdés szerint ismételten egyeztetett közleménytervezetet
elfogadása előtt a Hivatalvezetői Értekezlet megtárgyalja.
54. § (1) Az elnök és a Versenytanács elnöke által aláírt közleményt a honlapon, valamint az intraneten haladéktalanul közzé
kell tenni A közzététel időpontját dokumentálni kell, és a közzétételről a munkatársakat külön hirdetmény útján is
értesíteni kell.
(2) Ha a közlemény tervezetéről nyilvános konzultációra is sor került, a honlapon közzé kell tenni a beérkezett észrevételek
és az azokkal kapcsolatos hivatali álláspont rövid összefoglalását is.
(3) közlemények eredeti, illetve a  az esetleges módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét a  honlapon és
az intraneten naprakészen hozzáférhetővé kell tenni.
(4) A közlemény megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) az „A Gazdasági Versenyhivatal elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa elnökének” szöveget,
b) a közlemény sorszámát arab számmal – évenként újrakezdődő számsorrendben –, a „/”-jelet és a közlemény
kiadásának évét arab számmal,
c) a „közleménye” szót és
d) a közlemény címét – úgy, hogy a cím utolsó szavához a „-ról”/„-ről” rag kapcsolódjon –
foglalja magában.
(5) A közleményekről a főtitkár nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a közlemény
a) megjelölését,
b) közzétételének időpontját,
c) alkalmazásának kezdő időpontját,
d) annak a közleménynek a megjelölését, amelyet módosít,
e) annak a közleménynek a megjelölését, amelynek a helyébe lép, vagy amelynek alkalmazását megszünteti,
f ) annak a közleménynek a megjelölését, amely módosítja,
g) annak a közleménynek a megjelölését, amely a helyébe lép, vagy amely az alkalmazásának megszüntetéséről
rendelkezik, valamint
h) az alkalmazása megszűnésének időpontját. 37. Elvi jelentőségű döntések gyűjteménye
55. § (1) A Versenytanács jogalkalmazási gyakorlatának nyomon követése és átláthatóbbá tétele, egységességének biztosítása
érdekében a  Versenytanács elnöke – a  versenytanácstagok javaslatai alapján és az  általános elnökhelyettes
véleményének kikérésével – összeállítja és rendszeresen felülvizsgálja a  jogalkalmazási gyakorlat szempontjából
elvi jelentőséggel bíró versenytanácsi döntések, illetve a  döntések elvi jelentőséggel bíró megállapításainak
az alkalmazott jogszabályi rendelkezésekhez kapcsolódóan rendszerezett listáját (a továbbiakban: elvi jelentőségű
döntések gyűjteménye).
(2) Az elvi jelentőségű döntések honlapon történő közzétételéről a Versenytanács elnöke gondoskodik.
38. Parlamenti beszámoló 56. § (1) A parlamenti beszámolót a kabinetfőnök készíti elő a tárgy szerint érintett szervezeti egységek részanyagai alapján.
 (2) A szervezeti egységek a feladatkörükbe tartozó részanyagot a tárgyévet követő év február 15-éig készítik el és küldik
meg a kabinetfőnök részére.
 (3) A kabinetfőnök a részanyagok alapján a parlamenti beszámoló tervezetét a tárgyévet követő év március 31-éig készíti
el, és azt észrevételezésre megküldi a részanyagokat készítő szervezeti egységeknek.
 (4) Az  észrevételek figyelembevételével kialakított parlamenti beszámoló tervezetét a  Hivatalvezetői Értekezlet
megtárgyalja. 39. Eljárás az Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottsága, illetve a Kormány és a miniszterek felkérésére
készítendő tájékoztatások tekintetében
57. § (1) A Tpvt.
a) 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti, az  Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottságának a  Hivatal
tevékenységéről és a Tpvt. alkalmazása során szerzett tapasztalatai alapján a gazdasági verseny tisztasága és
szabadsága érvényesüléséről történő beszámolásra való külön felkérése, valamint
b) 36. § (5) bekezdése szerinti, a Kormánynak, illetve a minisztereknek a gazdasági versenyt érintően a Hivatal
működése során szerzett tapasztalatokról és a  gazdasági versennyel kapcsolatos kérdésekről adandó
tájékoztatásra vonatkozó felkérése
esetén a beszámolót, illetve a tájékoztatást előkészítő szervezeti egységet, valamint a beszámoló, illetve a tájékoztatás
elkészítésének határidejét az elnök jelöli ki.
(2) A  kijelölt szervezeti egység a  tervezet előkészítésébe az  annak tárgya szerint feladatkörrel rendelkező további
szervezeti egységeket bevonja.
(3) A beszámoló, illetve a tájékoztatás tervezetét a Hivatalvezetői Értekezlet megtárgyalja.
40. Eljárás a Tpvt. 79/B. § (1) bekezdése szerinti tudakozódás esetén
58. § (1) Információnak a  Tpvt. 79/A.  § (1), illetve (2)  bekezdése szerinti feltehető minősítése iránti tudakozódás kapcsán
a Felderítő Iroda
a) írásbeli tudakozódás esetén írásban,
b) személyesen előadott tudakozódás esetén a tudakozódó előadása után szóban, vagy külön kérésre írásban
a tudakozódó által megjelölt címre
állást foglal a tudakozódásban megjelölt információ jellegénél fogva általában feltehető minősítéséről, és tájékoztatást
ad a Tpvt. 79/B. § (1) bekezdés második mondatában foglaltakról.
(2) A tájékoztatás csak a tudakozódásban megjelölt bizonyíték formájából, tartalmának jellegéből következő általános
információt tartalmazhat, és nem utalhat arra, van-e a Hivatalnak tudomása az adott magatartásról.
41. A Hivatalon belüli kommunikáció rendje, szolgálati út
59. § (1) Ha normatív utasítás eltérően nem rendelkezik, a szervezeti egységek egymással és az elnökkel, az elnökhelyettesekkel,
illetve a főtitkárral (e § alkalmazásában a továbbiakban: felső vezető) feljegyzés útján tartanak kapcsolatot.
(2) Ha normatív utasítás eltérően nem rendelkezik,
a) a szervezeti egység munkáját irányító felső vezetőtől eltérő felső vezetőnek címzett feljegyzést a szervezeti
egység munkáját irányító felső vezető útján,
b) a szervezeti egység munkáját irányító felső vezetőtől eltérő felső vezető által irányított szervezeti egységnek
címzett feljegyzést közvetlenül, az  érintett szervezeti egységek munkáját irányító felső vezetők egyidejű
tájékoztatása mellett,
c) a szervezeti egység munkáját irányító felső vezető által irányított más szervezeti egységnek címzett feljegyzést
pedig közvetlenül
kell előterjeszteni.
 (3) Nem önálló szervezeti egység az  őt irányító önálló szervezeti egység vagy vezető útján tart kapcsolatot a  többi
szervezeti egységgel.
 (4) Ahol normatív utasítás a  Hivatalon belüli döntést említ, azt feljegyzés útján kell az  érintettel közölni. Jóváhagyás
esetén aláírást és a jóváhagyás dátumát kell feltüntetni a kezdeményező feljegyzésen vagy az iraton.
42. Honlap 60. § (1) A  honlap szerkesztői feladatait a  főtitkár látja el azzal, hogy a  honlapon közzétett adat, dokumentum tartalmi
helyességéért és naprakészségéért az  adott tartalom tekintetében feladatkörrel rendelkező szervezeti egység
vezetője felel a külön normatív utasításban meghatározottak szerint.
(2) A honlapon az adat, dokumentum közzétételekor meg kell jelölni a közzététel pontos időpontját és – ahol az releváns –
azt is, hogy az adat, dokumentum mikori tényállapotnak felel meg. Ezekről az adatokról az Informatikai és Iratirányítási
Iroda az adatok módosításának nyomon követhetőségét biztosító nyilvántartást vezet.
(3) Az  adatok, dokumentumok honlapon való közzétételéről, folyamatos hozzáférhetőségéről és szükség szerinti
archiválásáról az Informatikai és Iratirányítási Iroda gondoskodik.
43. Intranet 61. § (1) Az intranet a hivatali belső tájékoztatást és a normatív utasítások kihirdetését szolgáló eszköz.
 (2) Az  intranet szerkesztői feladatait a  főtitkár látja el azzal, hogy az  intraneten közzétett adat, dokumentum tartalmi
helyességéért és naprakészségéért az  adott tartalom tekintetében feladatkörrel rendelkező szervezeti egység
vezetője felel a külön normatív utasításban meghatározottak szerint.
(3) Az  adatok, dokumentumok intraneten való közzétételéről, folyamatos hozzáférhetőségéről és szükség szerinti
archiválásáról az Informatikai és Iratirányítási Iroda gondoskodik.
44. Könyvtár 62. § A Hivatal könyvtára a  munkatársakon kívüli személyek számára is hozzáférhető helyben olvasásra, a  könyvtár
állományából másolás, valamint a könyvtári katalógus használata céljából.
45. Ügyfélfogadási idő 63. § A Hivatalba érkező küldemények személyes átvételének, továbbá a panasz, egyéb nyilatkozat személyesen történő
megtételének lehetőségét hétfőtől csütörtökig 8:30−16:00, pénteken 8:30−13:30 óra között kell biztosítani.
46. Kiadványok 64. § (1) A Hivatal Versenytükör címmel félévente megjelenő magyar nyelvű szakmai folyóiratot ad ki, amely hazai és külföldi
versenypolitikai, versenyjogi témákat, így különösen új jogi szabályozásokat, hatósági és bírósági döntéseket,
jelentősebb empirikus és elméleti közgazdasági eredményeket elemez és mutat be tudományos szinten, továbbá
betekintést nyújt a legújabb versenyjogi szakirodalomba.
(2) A  Versenytükör szerkesztőbizottságának elnökét és – a  szerkesztőbizottság elnökének javaslatára – tagjait
a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalást követően az elnök jelöli ki, illetve kéri fel a Hivatalon belüli, illetve
kívüli elismert versenyjoggal, illetve versenypolitikával, a verseny közgazdaságtanával foglalkozó szakemberek közül.
(3) A  szerkesztőbizottság feladata a  kiadvány szakmai színvonalának biztosítása, e  célból szerkesztési elveket határoz
meg.
(4) A szerkesztési elveket, szerzőknek szóló útmutatót, valamint a Versenytükör lapszámait a honlapon közzé kell tenni.
47. Fordítások 65. § (1) A  Hivatal tevékenységével, nemzetközi kommunikációjával összefüggő alábbi dokumentumok idegen nyelvre
fordítását megbízott fordítóval vagy fordítóirodával kell elvégeztetni:
a) a Hivatal tevékenységét érintő jogszabályok,
b) a közlemények,
c) a honlapon közzétett űrlapok és formanyomtatványok,
d) a parlamenti beszámoló, valamint
e) nagyobb terjedelmű tanulmányok.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem említett, kisebb terjedelmű fordításokat a  Nemzetközi Iroda készíti el. A  fordítást más
szervezeti egység az elnök útján kezdeményezheti.
(3) A releváns európai uniós eseményekről, ügyekről, jogalkotási hírekről a Nemzetközi Iroda magyar nyelvű összefoglalót
készít, amelyet az intraneten közzé kell tenni.
48. Korrupciómegelőzési intézkedési terv 66. § (1) A Hivatal működésével kapcsolatos integritási és korrupciós kockázatokat évente december 31-éig fel kell mérni és
a felmérés alapján éves korrupciómegelőzési intézkedési tervet (e § alkalmazásában a továbbiakban: intézkedési terv)
kell készíteni.
(2) Az  intézkedési tervet – a  Hivatalvezetői Értekezlet által történt megtárgyalást követően – az  elnök hagyja jóvá
legkésőbb a tárgyév január 31-éig.
(3) A jóváhagyott intézkedési tervet az intraneten közzé kell tenni.
 (4) Az intézkedési tervben foglaltak végrehajtásában valamennyi szervezeti egység köteles közreműködni.
 (5) Az  intézkedési terv végrehajtásáról és annak eredményeiről integritási jelentést kell készíteni, és azt a  tárgyévet
követő január 15-éig a Hivatalvezetői Értekezlet elé terjeszteni.
49. Integritásfelelős 67. § (1) Az integritási és korrupciós kockázatok kezelésére a Hivatalban integritásfelelős működik.
 (2) Az integritásfelelőst – a munkatársak közül – az elnök jelöli ki, a kijelölést az intraneten közzé kell tenni.
 (3) Az integritásfelelős
a) képviseli a  Hivatalt a  kormányzati és egyéb állami szervek korrupciómegelőzéssel kapcsolatos szakmai
munkacsoportjaiban,
b) koordinálja az éves integritásfelmérés összeállítását és az Állami Számvevőszéknek való megküldését,
c) ellátja a  Hivatal működésével összefüggő integritási és korrupciós kockázatok felmérésével és az  éves
korrupciómegelőzési intézkedési tervvel, valamint az  integritási jelentéssel kapcsolatos, a  66.  §-ban
meghatározott feladatokat,
d) nyomon követi az intézkedések eredményeit, felelős azoknak a Hivatalon belüli kommunikációjáért,
e) javaslatot tesz a  Hivatal hivatásetikai és korrupciómegelőzési témájú képzéseire, gondoskodik a  képzések
megszervezéséről,
f ) felkérés esetén tájékoztatást ad az elnök, az elnökhelyettesek, a főtitkár, az önálló szervezeti egységek vezetői,
valamint az Etikai Bizottság részére a felmerült hivatásetikai kérdésekben,
g) ellátja a  Hivatal működésével összefüggő, büntető-, szabálysértési, kártérítési vagy fegyelmi felelősség
megállapítására irányuló eljárásra okot adó cselekményre (a továbbiakban: súlyos szabálytalanság), integritási
vagy korrupciós kockázatra vonatkozó bejelentésekkel, illetve beadványokkal kapcsolatos, a  68.  §-ban
meghatározott feladatokat.
(4) Az integritásfelelős e tevékenységével összefüggő feladatainak ellátása során az elnök közvetlen irányítása alatt áll.
 (5) Az integritásfelelős tevékenységét a zárszámadáshoz és költségvetési kérdésekhez kapcsolódó feladatok tekintetében
a Költségvetési Iroda vezetője segíti. 50. Eljárás a Hivatal működésével összefüggő súlyos szabálytalanságra, integritási vagy korrupciós
kockázatra vonatkozó bejelentés, illetve beadvány esetén
68. § (1) Az  integritásfelelősnél bármely munkatárs bejelentést tehet a  Hivatal működésével összefüggő súlyos
szabálytalanságra, integritási vagy korrupciós kockázatra vonatkozóan (a továbbiakban: integritássérelmi bejelentés).
(2) Az integritássérelmi bejelentést az integritas@gvh.hu elektronikus levelezési címen lehet megtenni. Az e levelezési
címhez rendelt külön postafiókhoz csak az  integritásfelelős, valamint – a  postafiók karbantartásához feltétlenül
szükséges mértékig – az Informatikai és Iratirányítási Iroda erre kijelölt munkatársa férhet hozzá. Az integritásfelelős
a postafiók tartalmát folyamatosan ellenőrzi.
(3) Az  integritássérelmi bejelentésnek tartalmaznia kell a  vélelmezett vagy észlelt, szabálytalanság, integritási vagy
korrupciós kockázatot jelentő helyzet leírását, észlelésének időpontját, valamint a  magatartással érintett személy
nevét.
(4) Az integritássérelmi bejelentést tevő kérheti, hogy ne fedjék fel személyét, illetve azt a tényt, hogy bejelentést tett.
A szabálytalanságra, integritási vagy korrupciós kockázatra jóhiszeműen, a jogszabályi rendelkezésekkel összhangban
integritássérelmi bejelentést tevő munkatársat a bejelentés megtétele miatt semmiféle hátrány nem érheti.
69. § (1) A  beérkezett integritássérelmi bejelentés alapján az  integritásfelelős – adott esetben a  bejelentés vizsgálatát
követően – harminc napon belül dönt arról, hogy az alapján kezdeményezi-e a szabálytalanság jellegének megfelelő
eljárás lefolytatását vagy egyéb, a  szabálytalanság előfordulása kockázatának csökkentése érdekében szükséges,
megfelelő intézkedések megtételét, vagy arra szabálytalanság, integritási vagy korrupciós kockázat nyilvánvaló
hiánya miatt nincs szükség.
(2) Az  integritásfelelős a  bejelentés vizsgálata körében a  munkatársakat meghallgathatja, tőlük írásbeli nyilatkozatot
kérhet, ellenőrizheti az  elektronikus beléptetőrendszer és a  vagyonvédelmi célból működtetett kamerarendszer
adatait, valamint a  bejelentés szempontjából releváns iratokat megvizsgálhatja. A  munkatársak kötelesek
az integritásfelelőssel együttműködni.
(3) Az integritásfelelős a bejelentés kivizsgálását megszünteti, ha az érintett munkatárs
a) foglalkoztatási jogviszonya a vizsgálat tartama alatt megszűnt,
b) ellen ugyanazon magatartás miatt büntető-, szabálysértési fegyelmi eljárás indult vagy per van folyamatban,
c) a terhére rótt szabálytalanságot nyilvánvalóan nem követte el, vagy annak elkövetése nem bizonyítható.
(4) Az  integritásfelelős a  bejelentés alapján indított vizsgálatot annak megindításától számított harminc napon belül
lefolytatja, és annak lezárásaként intézkedési javaslatot tesz az elnök részére.
(5) Az integritásfelelős a megbízatása során tudomására jutott személyes adatokat és egyéb bizalmas adatokat köteles
– a megbízatása megszűnése után is – megőrizni, azokat a megbízatásával összefüggő feladat ellátása körén kívül
nem használhatja fel, és köteles gondoskodni arról, hogy illetéktelen személy ilyen adatokat ne ismerhessen meg.
E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell az integritásfelelős tevékenységével összefüggő feladatai ellátása során
az ilyen személyes adatokat vagy egyébként bizalmas adatokat megismerő egyéb munkatársra is.
70. § (1) Az integritásfelelős az érintett munkatársat és a bejelentést tevő személyt haladéktalanul tájékoztatja a bejelentés
kivizsgálásának eredményéről, ennek keretében
a) az általa kezdeményezett eljárásról vagy egyéb intézkedésről, illetve
b) eljárás vagy intézkedés kezdeményezésének mellőzéséről, és annak indokáról, valamint
c) a bejelentés nyomán tett esetleges munkáltatói intézkedésről.
(2) A integritássérelmi bejelentésekről az integritásfelelős nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a) a bejelentéssel érintett magatartás leírását,
b) a bejelentés beérkezésének időpontját,
ba) az (1) bekezdésben maghatározott információkat.
 (3) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartást évente, a 66. § (5) bekezdése szerinti jelentéssel egyidejűleg a Hivatalvezetői
Értekezlet elé kell terjeszteni. 71. § A Hivatal, illetve a  hivatali munkatársak tevékenységével kapcsolatban tett, a  panaszokról és a  közérdekű
bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény szerinti beadvánnyal összefüggő eljárásra a 69. § és 70. § rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni.
III. Fejezet
A Hivatal munkatársainak foglalkoztatási jogviszonyával összefüggő alapvető szabályok
51. Munkaköri rend, vizsgálói munkakörök 72. § A Hivatal munkaköri rendjét és létszámkeretét, valamint a vizsgálói munkaköröket az 5. melléklet tartalmazza.
73. § (1) A  Hivatalnál közszolgálati tisztviselőnek a  6.  mellékletben szereplő munkakörbe az  nevezhető ki, aki rendelkezik
a 6. mellékletben a munkakörre meghatározott képesítések valamelyikével, és megfelel az ott meghatározott egyéb
követelményeknek.
(2) Kivételesen indokolt esetben – a  jogszabályban meghatározott követelmények sérelme nélkül – a  munkakör
betöltéséhez előírt feltétel hiányában is kinevezhető az, aki vállalja, hogy a  képesítés megszerzésére irányuló
tanulmányait legkésőbb a  közszolgálati jogviszony létesítésére vonatkozó kinevezéstől számított két éven belül
befejezi. Ebben az esetben a kinevezés csak határozott időre, a képesítés megszerzésére előírt határidő végéig szólhat,
a kinevezés határozatlan időre történő módosítására a képesítési előírások megszerzése hiányában nem kerülhet sor.
(3) A Tpvt. 43. § (1) és (2) bekezdése szerinti szakirányú felsőfokú végzettségnek tekinthető képesítések, végzettségek
körét a 6. melléklet határozza meg.
74. § A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket, valamint – a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló
1995. évi CXXV. törvény 74. § i) pont in) és io) alpontja alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonyokat
a 7. melléklet tartalmazza.
52. A munkáltatói jogok gyakorlásának rendje 75. § (1) A (2) bekezdésben, valamint a közszolgálati szabályzatban meghatározott kivétellel átruházott hatáskörben
a) a Versenytanács elnöke gyakorolja a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban:
Kttv.) 6.  § 1.  pontjában meghatározott alapvető munkáltatói jogokon kívüli egyéb munkáltatói jogokat
(a továbbiakban: egyéb munkáltatói jog) az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetői és munkatársai
tekintetében;
b) az  általános elnökhelyettes gyakorolja az  egyéb munkáltatói jogokat az  irányítása alá tartozó szervezeti
egységek vezetői és munkatársai tekintetében;
c) a  főtitkár gyakorolja az  egyéb munkáltatói jogokat az  irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetői és
munkatársai tekintetében.
(2) Átruházott hatáskörben a főtitkár gyakorolja – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettség teljesítésére való felszólítására, a vagyonnyilatkozatok megőrzésére és nyilvántartására, a jogviszonnyal
összefüggő igazolások és a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló kormányrendelet szerinti
utazási utalvány kiadására, valamint a cafetéria-juttatás iránti igénybejelentésére vonatkozó, illetve az egyes cafetériajuttatási elemek igénybevételéhez kapcsolódó nyilatkozatok befogadására vonatkozó munkáltatói jogokat a Hivatal
valamennyi munkatársa tekintetében.
(3) Az általános elnökhelyettes
a) javaslatot tesz az elnöknek az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetőinek kinevezésére,
b) javaslatot tehet az  elnöknek az  irányítása alá tartozó szervezeti egységek közötti feladat-átcsoportosításra,
átirányításra, valamint egyetértése esetén továbbítja az elnöknek az irányítása alá tartozó szervezeti egységek
vezetőinek ez irányú kezdeményezését.
(4) A Versenytanács elnöke javaslatot tesz az elnöknek a Versenytanács tagjainak kinevezésére vonatkozó indítványra,
valamint az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetőinek kinevezésére.
(5) A főtitkár javaslatot tesz az elnöknek az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetőinek kinevezésére.
53. Szolgálati igazolvány 76. § (1) A  főtitkár a  közszolgálati jogviszonyban, illetve munkaviszonyban foglalkoztatott munkatársak, továbbá
– a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását
követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi
CXXIII. törvény szerinti – ösztöndíjas foglalkoztatottak számára hivatalból a  8.  mellékletben meghatározott minta
szerinti arcképes szolgálati igazolványt állít ki, amely egyben az elektronikus beléptető- és munkaidő-nyilvántartó
rendszer használatához belépőkártyaként is szolgál.
(2) A Hivatal munkatársai hivatalos minőségüket külső szervek, személyek előtt a szolgálati igazolványukkal igazolják.
 (3) A  szolgálati igazolvány tartalmazza a  munkatárs nevét, munkakörét – ösztöndíjas foglalkoztatott esetében ezt
a tényt –, valamint igazolványképét.
 (4) A szolgálati igazolványokat folyamatosan növekvő sorszámmal kell ellátni.
 (5) A szolgálati igazolványokról a Humánerőforrás Iroda nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a szolgálati igazolvány
a) sorszámát,
b) birtokosának nevét,
c) kiállításának időpontját, valamint
d) érvénytelenítésének, illetve visszaszolgáltatásának időpontját.
(6) A szolgálati igazolvány birtokosa köteles a megsérült, használhatatlanná vált igazolványt a Humánerőforrás Irodán
leadni. Az Informatikai és Iratirányítási Iroda a megsérült, használhatatlanná vált szolgálati igazolványt érvényteleníti.
(7) Ha a  szolgálati igazolvány elveszett vagy megsemmisült, annak birtokosa köteles ezt a  Humánerőforrás Irodán
haladéktalanul bejelenteni. Az  Informatikai és Iratirányítási Iroda az  elveszett vagy megsemmisült szolgálati
igazolványt a Humánerőforrás Iroda jelzése alapján érvényteleníti. A munkatárs, ha a szolgálati igazolvány elveszése
vagy megsemmisülése neki felróható, köteles az  elveszett vagy megsemmisült szolgálati igazolvány helyett
előállítandó szolgálati igazolvány előállítási költségét a Hivatalnak megtéríteni.
(8) Ha a  szolgálati igazolvány birtokosának közszolgálati jogviszonya megszűnik, köteles a  szolgálati igazolványt
a Humánerőforrás Irodának visszaszolgáltatni. Ennek elmaradása esetén az Informatikai és Iratirányítási Iroda a vissza
nem szolgáltatott szolgálati igazolványt a Humánerőforrás Iroda jelzése alapján érvényteleníti.
54. A munkaidő-ráfordítás nyilvántartása 77. § (1) A  vizsgáló irodák, a  Nemzetközi Iroda, a Vezető Közgazdász Irodája, valamint a Versenytanácsi Titkárság vizsgálói,
továbbá a  Versenytanács tagja – a  munkaidő-ráfordítás nyomon követése, mindenekelőtt a  versenyfelügyeleti
eljárásokra, illetve a  bejelentéssel és panasszal összefüggő eljárásokra, valamint az  egyéb tevékenységre fordított
időfelhasználás elemzése céljából – köteles az  erre a  célra szolgáló, külön normatív utasításban meghatározott
számítógépes programban rendszeresen nyilvántartani, hogy a  munkavégzés során mely időszakokban milyen
típusú tevékenységet folytatott.
(2) Az  Informatikai és Iratirányítási Iroda az  elnök, az  elnökhelyettesek és a  főtitkár, valamint a  munkaidő-ráfordítás
nyilvántartására kötelezett szervezeti egységek vezetői részére havi rendszerességgel összesített adatot szolgáltat
az  egyes szervezeti egységek előző havi tevékenységén belül az  egyes tevékenységtípusok arányáról és az  adott
tevékenységtípusra fordított munkaidő mennyiségéről.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 55. Hatálybalépés 78. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. november 1-jén lép hatályba.
 (2) A 84. § és a 9. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
56. A Versenytanács szervezeti és működési szabályzata 79. § A normatív utasításban nem szabályozott kérdésekben a  Versenytanács elnökének és tagjainak, valamint
a Versenytanács elnökének irányítása alá tartozó szervezeti egységek sajátos, a Versenytanács közigazgatási hatósági
tevékenységével összefüggő feladatait és eljárását illetően a  Versenytanács szervezeti és működési szabályzata
további szabályokat állapíthat meg.
57. A Hivatal működését szabályozó további normatív utasítások
80. § Külön normatív utasítás szabályozza a következő tárgyköröket:
1. a Versenytanács szervezeti és működési szabályzatát,
2. a Hivatal eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendet,
3. a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvényben, valamint
a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben
meghatározott követelmények teljesítésének részletes szabályait tartalmazó egyedi iratkezelési szabályzatot és
az irattári tervet,
4. a  Kttv.-ben és a  Tpvt.-ben a  közszolgálati szabályzatra utalt kérdéseket, valamint a  hivatali szerv vezetőjének
általános munkáltatói szabályozási hatáskörbe tartozó kérdéseket,
5. az  egyéni teljesítménykövetelmények meghatározásának és a  munkatársak egyéni teljesítményértékelésének,
illetve minősítésének rendjét,
6. a cafetéria-rendszerre és a munkatársak egyéb juttatásaira vonatkozó részletszabályokat,
7. a honlap, valamint az intranet működtetésének és karbantartásának szabályait,
8. a  honlapon, valamint az  intraneten közzéteendő adatok, dokumentumok felsorolását, az  adat, dokumentum
tartalmi szempontból megfelelő összeállításáért és frissítéséért felelős szervezeti egység meghatározását, valamint
az adat, dokumentum frissítésére és megőrzésére vonatkozó szabályokat,
9. az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény szerinti
informatikai biztonsági szabályzatot,
10. a Hivatal eljárásainak számítógépes nyilvántartását,
11. a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program részletes szabályait,
12. az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban:
Infotv.) 30. § (6) bekezdése alapján a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét,
13. az Infotv. 35. § (3) bekezdése alapján a közérdekű adatok elektronikus közzétételének rendjét,
14. a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III. 26.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdése szerinti, a minősített adat védelmét szolgáló biztonsági szabályzatot,
15. az Infotv. 24. § (3) bekezdése szerinti belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot,
16. a  Kttv. 177.  § (4)  bekezdése alapján a  közszolgálati alapnyilvántartásban kezelt iratok, adatok kezelésének
adatvédelmi, adatbiztonsági szabályait, így különösen a kormánytisztviselő saját adataival történő rendelkezési joga
biztosításának, a  harmadik személy részére történő adattovábbításnak, a  betekintési jog gyakorlásának, valamint
az adatkezelésben részt vevő kormánytisztviselő felelősségének és az adatokhoz történő hozzáférése terjedelmének
szabályait (közszolgálati adatvédelmi szabályzat),
17. a számviteli politikát, a számlarendet és a számlatükröt,
18. kötelezettségvállalási, ellenjegyzési, érvényesítési és utalványozási rendet,
19. a beszerzések lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendet,
20. a belföldi kiküldetések elrendelésével és lebonyolításával, elszámolásával kapcsolatos kérdéseket,
21. a külföldi kiküldetések elrendelésével és lebonyolításával, elszámolásával kapcsolatos kérdéseket,
22. az  ikerintézményi projektben való közreműködéssel és a  szakértőként való ideiglenes külföldi kiküldetéssel
kapcsolatos kérdéseket,
23. az anyag- és eszközgazdálkodás számviteli politikában nem szabályozott kérdéseit,
24. az igazgatási szolgáltatási díjból származó, valamint a perköltség-bevételek felhasználásának rendjét,
25. a reprezentációs kiadások felosztását, azok teljesítésének és elszámolásának szabályait,
26. a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjét,
27. a kijelölt várakozóhelyek használatának rendjét,
28. a helyiségek és berendezések használatát,
29. a vezetékes telefonok és a mobileszközök használatát,
30. a  Hivatal eljárásaival összefüggésben keletkező követelések és az  ezekkel kapcsolatban felmerülő fizetési
kötelezettségek nyilvántartásának, teljesítésének, illetve végrehajtásának rendjét,
31. a  versenykultúra és a  tudatos fogyasztói döntéshozatal kultúrájának fejlesztésére irányuló tevékenységek
támogatását és az ezzel összefüggő pályázatokra vonatkozó eljárásrendet,
32. a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 19. § (1) bekezdése
szerinti, a tűzvédelmi szabályzat készítéséről szóló 30/1996. (XII. 6.) BM rendeletnek megfelelő tűzvédelmi szabályzatot,
33. a Hivatal épületében dohányzóhely kijelölését, valamint a dohányzóhely és a dohányzási korlátozással érintett
helyek megjelölésére vonatkozó szabályokat,
34. a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 2. § (3) bekezdése alapján az egészséget nem veszélyeztető és
biztonságos munkavégzés követelményei megvalósításának módját,
35. a Kttv. 231. § (1) bekezdése alapján a hivatásetikai alapelvek részletes tartalmát, valamint az etikai eljárás szabályait,
36. a sajtóval való kapcsolattartás rendjét,
37. az internethasználat rendjét és az azt érintő korlátozásokat,
38. a könyvtár működtetésének és használatának szabályait,
39. a vállalkozások összefonódásának engedélyezése iránti kérelem benyújtásához alkalmazandó űrlapot és az ahhoz
kapcsolódó kitöltési útmutatót, valamint
40. a bejelentés benyújtásához alkalmazandó űrlapokat és az azokhoz kapcsolódó kitöltési útmutatót.
58. Átmeneti rendelkezések 81. § (1) Az ezen utasítás hatálybalépésekor hatályban lévő normatív utasításokat a jelen utasítással való teljes összhangjuk
biztosítása érdekében 2014. december 31-éig felül kell vizsgálni, és – legkésőbb 2015. március 31-ei hatálybalépéssel –
gondoskodni kell azok szükséges módosításáról.
(2) Ha az ezen utasítás és az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálandó, még nem felülvizsgált normatív utasítás egymástól
eltér, a jelen utasítást kell alkalmazni, kivéve, ha a jelen utasítás alkalmazása a kötelezett számára hátrányosabb lenne,
mint ami az eltérő normatív utasítás alkalmazásából következne.
(3) Az önálló szervezeti egységek ügyrendjeinek a jelen utasítással összhangban történő felülvizsgálatát 2014. december
31-éig kell elvégezni és jóváhagyásra előterjeszteni.
(4) Az  ÁROP-1-2. 18/A-2013-2013-0002. azonosító számú projekt keretében elkészült folyamatmodellekkel leírt
munkafolyamatokat a 27. § (2) bekezdése szerinti munkafolyamatnak kell tekinteni, és a projekt keretében elkészült
folyamatmodellek mint alapmodellek felülvizsgálatát, egyben a  folyamatleírási módszertannak való megfelelés
biztosítását legkésőbb 2014. január 31-éig kell elvégezni.
(5) A főtitkár a 27. § (5) bekezdés a) pontja szerinti folyamatleírási módszertant, és a b) pontja szerinti folyamatmodellnyilvántartást legkésőbb 2014. december 15-éig közzéteszi az intraneten.
(6) A  főtitkár a  Hivatal belső kontrollrendszerének továbbfejlesztése és a  zárt menedzsment ciklusú irányítási
rendszer létrehozásához még szükséges elemek rendszerszintű megteremtése céljából – a  szervezetfejlesztési
és minőségirányítási munkacsoport bevonásával – az  ÁROP-1-2. 18/A-2013-2013-0002. azonosító számú projekt
eredményei a Hivatal belső kontrollrendszerének fejlesztésére vonatkozó „GVH KONTROLLING metodikai keretrendszer
és kézikönyv” című módszertani segédanyag alapján legkésőbb 2015. március 31-éig gondoskodik a Hivatal belső
kontrollrendszerének teljeskörű felülvizsgálatáról és – legkésőbb 2015. július 1-jei hatálybalépéssel – javaslatot tesz
a jelen utasítás, valamint az egyéb érintett utasítások szükséges módosítására.
82. § (1) Az ezen utasítás hatálybalépésével szükségessé váló munkáltatói intézkedéseket az ezen utasítás hatálybalépésétől
számított harminc napon belül kell meghozni.
(2) Ezen utasítás hatálybalépését követő harminc napon belül kell vagyonnyilatkozatot tennie annak a  közszolgálati
tisztviselőnek,
a) aki ezen utasítás hatálybalépésével válik vagyonnyilatkozat-tételre kötelezetté, továbbá
b) akinek az  ezen utasítás hatálybalépését követően az  azt megelőzően hatályos szabályokban előírtnál
gyakrabban kell vagyonnyilatkozatot tennie, kivéve, ha korábban tett vagyonnyilatkozata óta még nem telt el
az ezen utasításban előírt időtartam.
(3) A 73. § (1) bekezdésének hatálybalépésekor közszolgálati jogviszonyban álló közszolgálati tisztviselőt a munkaköre
megváltozásáig – az (1) bekezdés szerinti intézkedést ide nem értve – képesítettnek kell tekinteni.
(4) A 76. § szerinti szolgálati igazolvány kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb három munkanapon belül
a munkatárs köteles a birtokában lévő korábbi szolgálati igazolványát, valamint belépőkártyáját a Humánerőforrás
Irodának visszaszolgáltatni.
59. Módosuló rendelkezések 83. § (1) A  Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati szabályzatáról szóló 15/Eln./2012. [16/2012. (XII. 7.) GVH] utasítás
(a továbbiakban: közszolgálati szabályzat)
a) 23. § (2) bekezdésében a „beléptetőkártyáját” szövegrész helyébe a „belépőkártyáját” szöveg,
b) 29.  § (1)  bekezdésében a  „főtitkár javaslata alapján” szövegrész helyébe a  „főtitkár javaslata alapján,
a Hivatalvezetői Értekezlet által történt megtárgyalást követően” szöveg
lép.
(2) A Gazdasági Versenyhivatalban az egyéni teljesítménykövetelmények meghatározásának és a munkatársak egyéni
teljesítményértékelésének, illetve minősítésének rendjéről szóló 12/Eln./2013. [12/2013. (XII. 31.) GVH] utasítás
az 1. alcím alatt a következő 1/A. §-sal egészül ki:
„1/A. § (1) A munkatárs próbaidő alatti munkateljesítményéről – teljesítményértékelés helyett – szakmai értékelést
kell készíteni. A szakmai értékelés célja az értékelt szakmai alkalmasságának megállapítása.
(2) A szakmai értékeléshez szükséges értékelőlapot a Humánerőforrás Iroda juttatja el a szervezeti egység vezetője
részére. A szakmai értékelést legkésőbb a próbaidő lejártát öt munkanappal megelőzően kell elkészíteni, és aláírását
követően haladéktalanul megküldeni a Humánerőforrás Irodának.
(3) Kevéssé alkalmas vagy alkalmatlan értékelés esetén a  Humánerőforrás Iroda haladéktalanul gondoskodik
a szükséges munkáltatói intézkedések előkészítéséről.”
84. § (1) A 8. § (1) bekezdés e) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„e) ellátja a versenykultúra fejlesztésével összefüggő feladatokat.”
(2) A  17.  § c)  pontjában az „a ROK” szövegrész helyébe az „az OECD-GVH Budapesti Versenyügyi Regionális Oktatási
Központ (a továbbiakban: ROK)” szöveg lép.
(3) A 4., 5. és a 7. melléklet a 9. melléklet szerint módosul.
60. Hatályon kívül helyezés 85. § Hatályát veszti
a) a Gazdasági Versenyhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/Eln./2010. évi belső utasítás,
b) a Gazdasági Versenyhivatal beszerzései lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendről szóló 8/Eln./2012. [9/2012.
(IV. 25.) GVH] utasítás 6. § (5) bekezdése és 11. § (4) bekezdése,
c) a közszolgálati szabályzat 12/A. §-a, 15. §-a és az azt megelőző alcím, 28. §-át megelőző alcím, 28–28/D. §-a,
58.  §-át megelőző alcím, 58.  § (1)  bekezdése, 59.  §-át megelőző alcím, 60.  §-át megelőző alcím, 61.  §-át
megelőző alcím, valamint 2. melléklete,
d) a  munkaidő-ráfordítást nyilvántartó programról szóló 17/Eln./2012. [18/2012. (XII. 7.) GVH] utasítás 1.  §
(1) bekezdése és 4. §-a, továbbá
e) az egyes utasítások módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló 5./Eln./2013. [5/2013. (IV. 24.) GVH]
utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök