text:
35/2010. (II. 26.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya, a Dán Királyság Kormánya, az Egyesült Királyság Kormánya, a Francia Köztársaság Kormánya, a Görög Köztársaság Kormánya, a Lengyel Köztársaság Kormánya, a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya, az Olasz Köztársaság Kormánya, az Orosz Föderáció Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Spanyol Királyság Kormánya, a Svájci Konföderáció Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény (European X-Ray Free-Electron Laser, XFEL) építéséről és üzemeltetéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya, a Dán Királyság Kormánya, az Egyesült
Királyság Kormánya, a Francia Köztársaság Kormánya, a Görög Köztársaság Kormánya, a Lengyel Köztársaság
Kormánya, a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya, az Olasz Köztársaság Kormánya, az Orosz Föderáció
Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Spanyol Királyság Kormánya, a Svájci Konföderáció Kormánya és a Svéd
Királyság Kormánya között az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény (European X-Ray Free-Electron
Laser, XFEL) építéséről és üzemeltetéséről szóló Egyezmény (a továb biak ban: egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány az egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Egyezmény az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény építéséről
és üzemeltetéséről
Tartalomjegyzék
 1. szakasz az európai xfel létesítmény létrehozása
 2. szakasz név
 3. szakasz szervek
 4. szakasz pénzügyek
 5. szakasz hozzájárulások
 6. szakasz az európai xfel létesítmény tudományos használatának feltételei
 7. szakasz szakemberek és tudományos berendezések mozgása
 8. szakasz esetlegesen felmerülő áfa kiadások fedezete
 9. szakasz egyezségek egyéb felhasználókkal
10. szakasz szellemi tulajdon
11. szakasz iskola
12. szakasz jogviták
13. szakasz letéteményes, hatálybalépés
14. szakasz csatlakozás
15. szakasz időtartam
16. szakasz bontás
17. szakasz a függelék és a technikai dokumentumok módosítása
A Dán Királyság,
az Egyesült Királyság,
a Francia Köztársaság,
a Görög Köztársaság,
a Lengyel Köztársaság,
a Magyar Köztársaság,
a Németországi Szövetségi Köztársaság,
az Olasz Köztársaság,
az Oroszországi Föderáció,
a Spanyol Királyság,
a Svájci Konföderáció,
a Svéd Királyság,
a Szlovák Köztársaság
Kormányai
a továb biak ban: „szerződő felek”,
Mivel erősíteni kívánják Európának a világ kutatási tevékenységében elfoglalt pozícióját, és fokozni kívánják
a tudományágak és az országok határán átívelő tudományos együttműködést;
Mivel úgy döntöttek, hogy támogatják a – szupervezető lineáris gyorsítót, lézersugárnyalábokat és kísérleti
készülékeket magában foglaló, a tudományos kiválóság kritériumai alapján a tudományos közösség általi
igénybevételre szánt – Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény megépítését és üzemeltetését;
Mivel felismerték, hogy ez az újfajta létesítmény – amely a koherencia, a színkép-fényesség és időfelbontás
tekintetében példa nélkül álló minőségű röntgensugárral rendelkezik – a jövőben nagy jelentőségű lesz
az alaptudományok és alkalmazott tudományok, valamint ipari alkalmazások különböző területei számára;
Ezért a sikeres nemzetközi TESLA együttműködésre, az Európai Stratégiai Fórum a Kutatási Infrastruktúráért
célkitűzéseire és tevékenységére, valamint a Berlinben 2004. szeptember 23-án aláírt megállapodás-tervezetre építve;
Továbbá számítva arra, hogy más országok is részt fognak venni a jelen egyezmény keretében vállalt
tevékenységekben;
A következőkben állapodnak meg:
1. szakasz
Az európai XFEL létesítmény létrehozása (1) Az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény építésével és működtetésével, ahogy az az XFEL Műszaki
tervbeszámolójában, a Technikai Dokumentum 1 „A” részeként csatolt Vezetői összefoglalóban részletezve van, egy
korlátolt felelősségű társaság – a továb biak ban: „Társaság” – lesz megbízva, amely – ha a jelen egyezmény másként
nem rendelkezik – a német törvények szerint működik. A Társaság társasági szerződése a jelen egyezmény 1. számú
függeléke. A Társaság kizárólag békés célú tevékenységet végezhet.
(2) A Társaság tagjai a szerződő felek által e célból kijelölt ille té kes szervek lesznek. A szerződő felek a tagokat a többi
szerződő fél által kézhez vett írásbeli értesítés útján jelölhetik ki.
(3) Az XFEL Társaság és a hamburgi DESY hosszú távú megállapodás keretében fog együttműködni az XFEL felépítésében,
üzembe helyezésében és üzemeltetésében.
2. szakasz
Név
A Társaság az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény GmbH (Európai XFEL GmbH) nevet viseli.
3. szakasz
Szervek (1) A Társaság szervei: a taggyűlés, a továb biak ban: „taggyűlés”, valamint az ügyvezetőség.
(2) A taggyűlésben helyet foglaló küldöttek az érintett szerződő felek által meghatározott eljárás szerint kapják
megbízatásukat, illetve ér véget megbízatásuk. 4. szakasz
Pénzügyek
(1) Minden szerződő fél köteles a felelősségi körébe tartozó tagok rendelkezésére bocsátani azt a támogatást, amely
fedezi a tagoknak a Társaság – 5. szakaszban meghatározott – éves költségvetéséhez való hozzájárulását.
(2) Az alábbi 4. és 5. bekezdésben meghatározott építési költségek egy – öt hullámmozgás-részleggel és tíz kísérleti
állomással rendelkező – létesítményt („Európai XFEL Létesítmény”) fedeznek. A létesítmény építése azonban
az 5. szakaszban foglalt finanszírozási kötelezettségvállalások alapján kezdődik meg, az 1. számú Technikai
Dokumentum B részeként csatolt „Forgatókönyv az Európai XFEL Létesítmény gyors üzembe helyezéséhez” szerint.
Ennek ellenére a végcél az XFEL Létesítmény meg valósítása az 1. számú Technikai Dokumentum A részeként csatolt
XFEL Műszaki tervbeszámolójának vezetői összefoglalója szerint.
(3) Az építési időszak két szakaszra oszlik:
a) Az I. szakaszban a Társaság megépíti és üzembe helyezi a gyorsítót, valamint megépít és üzembe helyez egy
(1) hullámmozgás-részleget, amely el van látva az első kísérleteket szolgáló készülékekkel. Ezzel párhuzamosan
a Társaság elvégzi a többi hullámmozgás-részleg építését is. Az I. szakasz várhatóan nem tart tovább az építés
megkezdésétől számított nyolc évnél. Az I. szakasznak a taggyűlés által – az XFEL Műszaki tervbeszámoló Vezetői
összefoglalójában /1. számú Technikai Dokumentum A része/ a beindulási időszak üzemeltetésére vonatkozóan
megadott közbenső célspecifikációra történő hivatkozással – meghatározott időpontban kell befejeződnie.
b) A II. szakaszban a Társaság üzemelteti a gyorsító-komplexumot és az első kísérleteket szolgáló első
hullámmozgás-részleget. Ezzel párhuzamosan a Társaság befejezi a többi hullámmozgás-részleg építését, és
a kísérleti állomásokkal együtt folyamatosan üzembe helyezi azokat. A II. szakasz – amelynek befejezéséig (az
XFEL Műszaki tervbeszámoló Vezetői összefoglalójában /1. számú Technikai Dokumentum A része/ kikötött)
végcél-specifikációt el kell érni – az I. szakasz végétől számított három évnél nem tarthat tovább.
A II. szakasz teljesítése után a Társaság üzemelteti a Létesítményt, és a továbbfejlesztését szolgáló programot hajt
végre.
(4) Az „építési költségek” az alábbi tételekből tevődnek össze:
a) Az 5. számú Technikai Dokumentumban megadott előkészítési szakasz kiadásai
b) Az I. szakasz során felmerülő összes kiadás
c) A II. szakasz során fölmerülő kiadások azon része, amely a többi hullámmozgás-részleg, a kísérleti állomások
megépítése és üzembe helyezése, valamint a gyorsító-komplexum ehhez kapcsolódó módosításai folytán merül
föl.
(5) Az építési költségek nem haladhatják meg – az XFEL Műszaki tervbeszámoló Vezetői összefoglalójában /1. számú
Technikai Dokumentum A része/ kikötött –
1082 millió eurót
2005. évi árak szerint.
(6) A becsült éves kiadási terheket feltüntető táblázat 2. számú Technikai Dokumentumként csatolva lett.
(7) A taggyűlés legalább évente felülvizsgálja a tényleges és előre jelzett építési költségeket. Ha a taggyűlés bármikor úgy
véli, hogy a gyorsító-komplexumot, a hullámmozgás-részlegeket és a kísérleti állomásokat – a fenti 4. bekezdésben
meghatározott költségkorlátokat és az 1. számú Technikai Dokumentumban kikötött célspecifikációt figye lembe
véve – nem lehet kielégítő módon teljesíteni, akkor a taggyűlés az ügyvezetőség taggyűlésére költség-megszorítási
intézkedéseket foganatosít a korlátok túllépésének megakadályozása érdekében.
(8) A taggyűlés – egyhangú határozat alapján – jóváhagyhatja az építési költségek módosítását, (beleértve az átadást is).
(9) A fejlesztési céltartalékot is magában foglaló becsült éves üzemeltetési költségvetést a 2. számú Technikai
Dokumentum tartalmazza. 5. szakasz
Hozzájárulások (1) A német szerződő fél – ingyenesen és építésre alkalmas állapotban – a Társaság általi hasznosítás céljából
rendelkezésre bocsátja a 3. számú Technikai Dokumentumként csatolt helyszínrajzon megjelölt hamburgi és
schenefeldi építési telkeket.
(2) A szerződő felek biztosítják, hogy a tagok pénzben vagy természetben hozzájáruljanak az építési (beleértve
az előkészítési és átadási) költségekhez. Az apport meghatározása és az arról való döntés a 4. számú Technikai
Dokumentumban leírtak szerint történik.
(3) A jelen egyezmény aláírásával egyidejűleg a szerződő felek a következő kötelezettségeket vállalják az építési
költségekhez való hozzájárulásként (ideértve az előkészítés és az átadás költségeit is – mindenkor 2005. évi árakon):
11,0 M€ a Dán Királyság részéről,
30,0 M€ az Egyesült Királyság részéről,
36,0 M€ a Francia Köztársaság részéről,
4,0 M€ a Görög Köztársaság részéről,
21,6 M€ a Lengyel Köztársaság részéről,
11,0 M€ a Magyar Köztársaság részéről,
580,0 M€ a Németországi Szövetségi Köztársaság részéről,
33,0 M€ az Olasz Köztársaság részéről,
250,0 M€ az Oroszországi Föderáció részéről,
21,6 M€ a Spanyol Királyság részéről,
15,0 M€ a Svájci Konföderáció részéről,
12,0 M€ a Svéd Királyság részéről,
11,0 M€ a Szlovák Köztársaság részéről.
(4) A szerződő felek remélik, hogy az építési időszakban további felajánlásokra kerül majd sor, ami lehetővé teszi az XFEL
Műszaki tervbeszámoló szerinti kész létesítmény meg valósítását.
(5) Ahhoz, hogy valamely szerződő fél tudományos közössége használhassa az Európai XFEL Létesítményt, az adott
szerződő fél tagjainak meg fele lően részt kell venniük a létesítmény üzemeltetési költségeinek fedezésében. Az erre
vonatkozó újrafelosztási tervezetet legkésőbb az építési időszak kezdetétől számított három éven belül jóvá kell
hagynia a taggyűlésnek.
(6) A szerződő felek biztosítják, hogy a tagok a megállapított tervezet szerint hozzájáruljanak az üzemeltetési
költségekhez.
(7) Az építési költségekhez (ideértve az előkészítés és az átadás költségeit is) és az üzemeltetési költségekhez való
hozzájárulások változásait, valamint az üzletrészeknek, vagy azok részeinek az 1. szakaszban említett átruházását
a függelékként csatolt társasági szerződés szabályozza, amely felhatalmazza a taggyűlést a megfelelő határozat
meghozatalára.
6. szakasz
Az Európai XFEL Létesítmény tudományos használatának feltételei
(1) Az Európai XFEL Létesítmény használatának a tudományos kiválóság kritériumain és a társadalmi hasznosságon kell
alapulnia.
(2) A kivitelezendő kísérletekre és az Európai XFEL Létesítmény használatára vonatkozó pályázatok értékelését, és
az azokra vonatkozó javaslatokat a Társaság a függelék 16. szakaszában leírt Tudományos Tanácsadó Bizottsága
felügyeli.
(3) A taggyűlés intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy ne jöhessen létre hosszú távú és jelentős egyensúlyi eltolódás
az Európai XFEL Létesítmény az egyik szerződő fél tudományos közössége általi használatának és az adott szerződő fél
által kijelölt tag hozzájárulásának mértéke között.
7. szakasz
Szakemberek és tudományos berendezések mozgása (1) Minden szerződő fél köteles a nemzeti jogszabályainak rendelkezéseit figye lembe véve a saját joghatósága területén
elősegíteni a szerződő felek – a Társaság által alkalmazott vagy a Társasághoz kiküldött, illetve a Társaság
létesítményeit igénybe véve kutatásokat végző – állampolgárainak és azok családtagjainak mozgását, illetve
lakhatását.
(2) Minden szerződő fél köteles saját joghatósága területén leegyszerűsíteni a Társaság létesítményei igénybevételével
végzett kutatás céljából használandó tudományos berendezések és mintadarabok ideiglenes importját és exportját
szolgáló tranzitdokumentumok kiadását.
8. szakasz
Esetlegesen felmerülő áfa kiadások fedezete (1) A Társaságra az általános forgalmi adóra (ÁFA) vonatkozó szabályok irányadóak.
(2) Amennyiben a tagoknak az építési költségekhez (ideértve az előkészítés és az átadás költségeit is) és az üzemeltetési
költségekhez való hozzájárulása ÁFA-köteles, az ÁFÁ-t azon szerződő fél köteles befizetni, amely az adót megállapítja.
(3) Amennyiben a tagoknak az építési költségekhez (ideértve az előkészítés és az átadás költségeit is) és az üzemeltetési
költségekhez való hozzájárulása ÁFA-mentes, és ez kizárja vagy csökkenti a Társaság jogát a Társaság által harmadik
személyeknek fizetett ÁFA levonásához vagy visszatérítéséhez, a vissza nem térítendő ÁFÁ-t azon szerződő fél köteles
befizetni, amely az adót megállapítja.
9. szakasz
Egyezségek egyéb felhasználókkal
Az Európai XFEL Létesítménynek az egyezményhez nem csatlakozott Kormányok, illetve Kormánycsoportok vagy azok
létesítményei, illetve szervezetei által történő hosszú távú felhasználásáról szóló egyezségeket a Társaság kizárólag
a taggyűlés egyhangú jóváhagyásával köthet.
10. szakasz
Szellemi tulajdon (1) Összhangban a jelen egyezmény céljaival a „szellemi tulajdon” fogalmán a Szellemi Tulajdon Világszervezetét
létrehozó, 1967. július 14. napján kelt Egyezmény 2. cikke szerintieket kell érteni.
(2) A szellemi tulajdont érintő kérdések kapcsán a szerződő felek közötti viszonyt a szerződő felek országainak nemzeti
jogszabályai, valamint az Európai Közösség és a nem EU-tag szerződő felek közötti tudományos és technikai
együttműködési megállapodások vonatkozó rendelkezései határozzák meg.
11. szakasz
Iskola
A német szerződő fél támogatja a Társaság munkatársai vagy a Társasághoz kiküldött, illetve a Társaságnál
tevékenységet végző munkatársak gyermekeinek németországi magán- vagy állami nemzetközi iskolákban folyó
oktatásban való részvétele érdekében tett erőfeszítéseket.
12. szakasz
Jogviták (1) A szerződő felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy a jelen egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával
kapcsolatban fölmerülő mindennemű jogvitát tárgyalások útján rendezzék.
(2) Amennyiben a szerződő felek nem tudnak megállapodni a jogvita rendezését illetően, bármelyik érintett szerződő fél
választott bíróság elé viheti a jogvitát.
(3) A jogvitában érintett valamennyi szerződő fél egy választott bírát állít. Ha azonban a jogvita egyrészről egy szerződő
fél, másrészről két vagy több másik szerződő fél között áll fönn, az utóbbiak egy választott bírát állítanak közösen.
Az így kinevezett választott bírák a jogvitában érintett szerződő felekkel nem azonos valamelyik fél állampolgárát
választják a további bírónak, aki a választott bírói testület elnökének tisztségét tölti be, és aki a választott bírák
szavazategyenlősége esetén döntő szavazattal rendelkezik. A választott bírákat a választott bírósági vitarendezés
iránti kérelem keltétől számított két hónapon belül, az elnököt pedig ezen időpontot követő három hónapon belül kell
kinevezni.
(4) Ha a fenti bekezdésekben megadott határidőket nem tartják be, és nem jön létre más egyezség, a jogvitában részt
vevő mindegyik fél kérheti az Európai Közösségek Bíróságának elnökét, vagy megfelelő esetben a Nemzetközi Bíróság
elnökét hogy a szükséges kinevezéseket hajtsa végre.
(5) A választott bírói testület egyszerű többséggel hozza meg döntését.
(6) A választott bírói testület ítéletét a Hágai Nemzetközi Bíróság Alapszabálya 38. cikk 1. bekezdése alapján hozza meg.
Ítélete kötelező érvényű.
(7) A bíróság ügyrendjét a nemzetközi jogviták békés rendezéséről szóló, 1907. október 18-án Hágában aláírt egyezmény
III. fejezet IV. része alapján állapítja meg.
(8) A jogvitában részt vevő mindegyik fél a saját költségeit és a választott bírósági eljárás költségeinek arányosan ráeső
részét viseli.
(9) A bíróság ítéletét a tárgyalt jogvitára vonatkozó jogszabályok alapján hozza.
13. szakasz
Letéteményes, hatálybalépés (1) A jelen egyezmény az azt követő második hónap első napján lép hatályba, hogy valamennyi aláíró Kormány értesítette
a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormányát arról, hogy a belső jóváhagyási eljárás lezajlott.
(2) A Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya haladéktalanul tájékoztatja az összes aláíró Kormányt a fenti
bekezdésben kikötött valamennyi értesítés keltéről és a jelen egyezmény hatálybalépésének időpontjáról.
(3) A jelen egyezmény hatálybalépése előtt a szerződő felek megállapodhatnak a jelen egyezmény rendelkezéseinek
részben vagy egészben ideiglenes alkalmazásáról.
14. szakasz
Csatlakozás (1) Miután a jelen egyezmény hatályba lépett, bármely Kormány csatlakozhat hozzá az összes szerződő fél
hozzájárulásával a megtárgyalt feltételek mellett. A csatlakozási feltételek a szerződő felek és a csatlakozó Kormány,
 illetve Kormányok csoportja között létrejövő megállapodás tárgyát képezik.
(2) A szerződő felekre vonatkozó feltételek mellett válhatnak az egyezmény részeseivé azon Kormányok, melyek
az eredeti aláírást követő hat hónapon belül csatlakoznak.
15. szakasz
Időtartam (1) A jelen egyezmény a 2026. december 31-én végződő kezdeti időszakra jön létre. Ezen időpont után pedig egymást
követő újabb öt-öt éves időtartamra továbbra is hatályban marad, amit az Európai XFEL Létesítmény tudományos és
műszaki vezetése – a Társaság taggyűlése által jóváhagyott felülvizsgálati tanulmány alapján – minden esetben
helyben hagy.
(2) A szerződő felek – a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormányához eljuttatandó – értesítéssel, hároméves
felmondási idő mellett elállhatnak a jelen egyezménytől. Az elállás legkorábban 2026. december 31-én vagy
a mindenkori ötéves időszak végén léphet hatályba.
(3) A jelen egyezmény a fennmaradó felek között továbbra is hatályban marad. A szerződő félre vonatkozóan, a jelen
egyezménytől való elállás feltételeit és következményeit – különösen a Társaság berendezéseinek és épületeinek
lebontásával járó költségek rá háruló részét és a kártérítést illetően – a szerződő felek közötti megállapodás keretében
kell rendezni, még mielőtt a szerződő fél elállása hatályba lép.
16. szakasz
Bontás
A Németországi Szövetségi Köztársaság felel a létesítmény lebontásának azon költségeiért, amelyek meghaladják
az éves üzemeltetési költségvetés kétszeresének összegét, amely az utolsó öt év üzemeltetésének átlaga alapján kerül
megállapításra.
17. szakasz
A függelék és a technikai dokumentumok módosítása
(1) A szerződő felek megállapodnak, hogy a jelen egyezmény függeléke, valamint a Technikai Dokumentumok
az egyezmény felülvizsgálata nélkül megváltoztathatóak, illetve módosíthatóak, a Társaság taggyűlésének döntése
alapján, azzal, hogy e módosítások nem állhatnak ellentétben a jelen egyezménnyel. A függelék módosításaihoz
a Társaság taggyűlésének egyhangú döntése szükséges.
(2) Az alábbi függelék a jelen egyezmény szerves részét képezik:
1. Az Európai XFEL Társaság társasági szerződése (European XFEL GmbH)
Hivatkozik továbbá az alábbi Technikai Dokumentumokra:
1. Az XFEL Műszaki tervbeszámoló Vezetői összefoglalója (A rész) és a „Forgatókönyv az Európai XFEL Létesítmény
gyors üzembe helyezéséhez” (B rész)
2. Az építési költségek becsült éves kiadási terhei, valamint a becsült üzemeltetési költségvetés
3. Helyszínrajz
4. Az apport alapszabályai és eljárásai
5. Az előkészítő szakasz során fölmerülő kiadások
A fentieket hiteléül a saját Kormányaik által hivatalosan meghatalmazott alulírott képviselők aláírták a jelen
egyezményt.
Kelt Hamburgban, 2009. november 30-án egyaránt hiteles angol, francia, német, olasz, orosz és spanyol nyelvű
változatban – a Technikai Dokumentumok kivételével, melyek kizárólag angol nyelven készültek – egyetlen eredeti
példányban, amely a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya irattárában kerül letétbe helyezésre, azzal, hogy
a Németországi Szövetségi Köztársaság egy-egy hitelesített példányt eljuttat valamennyi szerződő fél és csatlakozó
Kormány részére, illetve a továb biak ban értesíti őket mindennemű módosításról.
A Dán Királyság,
az Egyesült Királyság,
a Francia Köztársaság,
a Görög Köztársaság,
a Lengyel Köztársaság,
a Magyar Köztársaság,
a Németországi Szövetségi Köztársaság,
az Olasz Köztársaság,
az Oroszországi Föderáció,
a Spanyol Királyság,
a Svájci Konföderáció,
a Svéd Királyság,
a Szlovák Köztársaság
Kormánya nevében
Az XFEL egyezmény függeléke
Az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény GmbH társasági szerződése
Alulírottak
[finanszírozó szervek]
a továb biak ban: „tagok” (a korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó német jog szerinti „Gesellschafter”);
Figyelembe véve – az egyezmény preambulumában feltüntetett és a továb biak ban „szerződő felekként” hivatkozott –
szerződő felek között létrejött, (hely) (idő)-án aláírt „Az Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény építéséről
és üzemeltetéséről szóló egyezmény”-t, a továb biak ban: „egyezmény”.
Tudomásul véve, hogy a (ország) szervezet, valamint (ország) szervezet konzorciumot hozott létre (név) a Társaságban
 való részvételük céljából, és hogy a (számú és nevű) szervezetek konzorciumot hoztak létre (név) a Társaságban való
részvételük céljából, és hogy – bár mindannyian aláírták a jelen társasági szerződést – kizárólag a (név) által képviselt
konzorcium (név), valamint a (név) által képviselt konzorcium (név) alkotják a Társaság tagjait;
Ezennel megállapodnak abban, hogy korlátolt felelősségű társaságot (Gesellschaft mit beschränkter Haftung – GmbH)
hoznak létre a német jog, különösen a korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó jogszabályok értelmében (Gesetz
betreffend die Gesellschaften mit beschränkter Haftung – GmbHG), a továb biak ban: „Társaság”.
Tartalomjegyzék
I. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. szakasz Név; székhely; üzleti év, részesedés fogalma
2. szakasz A desy-hez fűződő viszony
3. szakasz A társaság tevékenységi köre
4. szakasz Non-profit jelleg
5. szakasz Törzstőke
6. szakasz Tagok
7. szakasz A társaság szervei
II. FEJEZET – A TAGGYŰLÉS
8. szakasz A taggyűlés tagjai
9. szakasz A taggyűlés elnöke és alelnöke
10. szakasz A taggyűlés ülései
11. szakasz A taggyűlés jogkörei
12. szakasz A szavazási eljárás; határozatok
III. FEJEZET – A TÁRSASÁG ÜGYVEZETÉSE
13. szakasz Az ügyvezető testület
14. szakasz A társaság képviselete
15. szakasz Az ügyvezetők jogkörei
IV. FEJEZET – BIZOTTSÁGOK
16. szakasz Tudományos tanácsadó bitzottság
17. szakasz Műszaki tanácsadó bizottság
V. FEJEZET – PÉNZÜGYEK
18. szakasz Éves pénzügyi beszámoló
19. szakasz A tagok könyvvizsgálati jogai
20. szakasz A törzsbetétek változása
VI. FEJEZET – EGYÜTTMŰKÖDÉS A TÁRSASÁG ÉS A TAGOK KÖZÖTT
21. szakasz Fogalmak
22. szakasz Szellemi tulajdon
23. szakasz Találmányok
24. szakasz Titoktartás
VII. FEJEZET – AZ ÜZLETRÉSZEK VÁLTOZÁSA
25. szakasz Új tagok belépése, üzletrészek átruházása
26. szakasz Üzletrészek viszzavásárlása és kötelező átruházása
27. szakasz Tag kilépése
VIII. FEJEZET – A TÁRSASÁG MŰKÖDÉSÉNEK IDŐTARTAMA ÉS MEGSZŰNÉSE
28. szakasz A társaság felszámolása, vagy céljainak megváltozása
IX. FEJEZET – VEGYES RENDELKEZÉSEK
29. szakasz Felelősség
30. szakasz Hirdetmények
31. szakasz Irányadó jog
32. szakasz Rendelkezések elválaszthatósága
33. szakasz Hatálybalépés
34. szakasz A szerződés nyelve
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. szakasz
Név; székhely; üzleti év
(1) A Társaság korlátolt felelősségű társaság (Gesellschaft mit beschränkter Haftung – GmbH), neve:
Európai Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény (XFEL) GmbH
(2) A Társaság székhelye Hamburgban (Németországi Szövetségi Köztársaság) van.
(3) Az üzleti év a naptári évnek felel meg. Az első üzleti év az adott év december 31-én végződő rövidített üzleti év.
(4) Az alábbiakban az „ÜZLETRÉSZ” (nagybetűkkel) (a német GmbHG szerint: „Geschäftsanteil”) fogalmán a Társaság azon
részét kell érteni, amelyet a Tag törzsbetétje (a német GmbHG szerint: „Stammeinlage”) megváltásával megszerzett.
Az ÜZLETRÉSZ értéke arányban kell, hogy álljon a törzstőke Tag által birtokolt részével.
2. szakasz
A DESY-hez fűződő viszony
Az XFEL Társaság és a hamburgi DESY hosszú távú megállapodás alapján együttműködnek az XFEL építésében,
üzembe helyezésében és üzemeltetésében.
3. szakasz
A társaság tevékenységi köre
Az XFEL Társaság kizárólag és közvetlenül non-profit tevékenységet folytat a német adótörvénykönyv
(Abgabenordnung – AO) „Adómentességet biztosító tevékenységi kör” („Steuerbegünstigte Zwecke”) című
szakaszában foglalt tudományos és kutatási tevékenységek terén. A Társaság tevékenységi köre a következő:
a) tudományos kutatásban való hasznosítás céljára lineáris gyorsítón alapuló Szabad-Elektron Lézer forrás és a hozzá
kapcsolódó készülékek (az „Európai XFEL Létesítmény”) tervezése, építése és fejlesztése;
b) a Társaság létesítményeinek tudományos közösségek általi igénybevételének támogatása;
c) az Európai XFEL Létesítményt hasznosító tudományos kutatási programok tervezése és végrehajtása;
d) a szükséges kutatás-fejlesztési munkák elvégzése a gyorsítón, a Szabad-Elektron Lézer folyamaton és kísérleti
technológián;
e) annak biztosítása, hogy a Társaságnál lévő új technológiák és módszerek elérhetőek legyenek a szerződő félek
országaiban lévő érdekelt szervezetek részére;
f) bizalomépítés a közvélemény körében és ismeretanyagok átadása a nagyközönség részére.
4. szakasz
Non-profit jelleg (1) A Társaság tevékenysége non-profit jellegű, és elsősorban nem saját gazdasági nyereségét szolgálja.
(2) A Társaság pénzeszközeit és forrásait kizárólag a 3. szakaszban felsorolt tevékenységek céljaira lehet felhasználni.
A tagok nem kapnak nyereségrészesedést, és tagi minőségükben nem részesülnek a jogi személy pénzeszközeinek
bármely egyéb elosztásából sem.
(3) A Társaság nem kedvezhet senkinek a Társaság céljaihoz nem kapcsolódó kiadások révén, illetve aránytalanul magas
díjazás formájában.
5. szakasz
Törzstőke
A Társaság törzstőkéje („Stammkapital” a GmbHG értelmében) € 25.000,- (azaz huszonötezer euró).
6. szakasz
Tagok (1) Az egyezmény szerint és az adott szerződő felek hozzájárulásainak meg fele lően a Tagok – az építési költségekhez való
hozzájárulásuk alapján – egy vagy több ÜZLETRÉSZT jegyezhetnek, melyek együttes nominális értéke (a német
GmbHG szerint: „Nennbetrag”):
Tag Üzletrész (névértéke euróban) [ _____________ ] pld. az ügyvezetősége által képviselt
DESY
________€ _____% [ _____________ ] ________€ _____%
[ _____________ ] ________€ _____%
[ _____________ ] ________€ _____%
[ _____________ ] ________€ _____%
[ _____________ ] ________€ _____%
(2) Minden Tagnak a törzstőke legalább az 1%-át letétbe kell helyeznie. A törzsbetétetek (a német GmbHG szerint:
„Stammeinlagen”) teljes összege az alapításkor esedékes, és azt készpénzben kell befizetni.
7. szakasz
A társaság szervei
A Társaság szervei az alábbiak:
i) A taggyűlés, (a német GmbHG szerint: „Gesellschafterversammlung”) a továb biak ban: „taggyűlés”,
ii) Az ügyvezetőség („Geschäftsführung”).
II. FEJEZET
A TAGGYŰLÉS 8. szakasz
A taggyűlés tagjai
Egy-egy szerződő fél tagjai legfeljebb két küldött útján képviseltethetik magukat a taggyűlésben, akik az adott
szerződő fél valamennyi Tagjának képviseletét látják el. A taggyűlésbe delegált küldöttek megbízatásukat az egyes
szerződő felek összes Tagjától kapják, és a megbízatásukat is ugyanígy szüntetik meg. Az egyes szerződő felek Tagjai
indokolatlan késedelem nélkül, írásban értesítik a taggyűlés elnökét küldötteik megbízatásáról, illetve megbízatásuk
megszüntetéséről.
9. szakasz
A taggyűlés elnöke és alelnöke
A taggyűlés a különböző szerződő felek tagjainak küldöttei közül elnököt és alelnököt választ legfeljebb kétéves
időtartamra. Megválasztásukat köve tően az elnök és az alelnök pártatlanná /supra partes/ válik, és kiválik
küldöttségéből. Ismételt újraválasztásra egy alkalommal legfeljebb további egy kétéves időszakra van mód.
10. szakasz
A taggyűlés ülései (1) A taggyűlés évente legalább kétszer ül össze.
(2) A taggyűlés üléseit a taggyűlés elnöke hívja össze.
(3) A taggyűlés összehívható legalább két – különböző szerződő félhez tartozó – tag kérelmére is. A taggyűlés rendkívüli
ülése az ügyvezetőség elnökének kérelmére hívható össze, ha arra a Társaság érdekében szükség van.
11. szakasz
A taggyűlés jogkörei (1) Amennyiben a jelen társasági szerződés másként nem rendelkezik, a taggyűlés a törvény ben előírt valamennyi
esetben felelősséggel tartozik. A taggyűlés utasításokat adhat az ügyvezetőségnek.
(2) Az alábbi ügyekben a taggyűlés egyhangú szavazattal hozott jóváhagyására van szükség:
a) új tagok felvétele;
b) tőkeemelés;
c) a társasági szerződés módosítása;
d) a Társaság egyesítése, illetve kiválás a Társaságból;
e) a Társaság felszámolása;
f) a Társaság Pénzügyi szabályzata;
g) egyezségek az Európai XFEL Létesítménynek az egyezményhez nem csatlakozott Kormányok, illetve
Kormánycsoportok, valamint létesítményeik és szervezeteik által történő hosszú távú igénybevételére;
h) a működtetési költségeknek az egyezmény 5. szakasza szerinti felosztása;
i) döntés a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogokról.
(3) Az alábbi ügyekben a taggyűlés minősített többséggel elfogadott jóváhagyására van szükség:
a) az elnök, illetve az alelnök megválasztása;
b) középtávú tudományos program;
c) éves költségvetés és középtávú pénzügyi becslések;
d) az éves pénzügyi beszámoló (a német GmbHG szerint: „Jahresabschluss”) jóváhagyása;
e) az ügyvezetők kinevezése, munkavállalóként való alkalmazása, munkaviszonyuk megszüntetése;
f) bizottságok létrehozása, jogkörük megállapítása;
g) sugáridő-elosztási irányelv;
h) rövid és középtávú egyezségek a Társaság tudományos berendezéseinek és készülékeinek országos és
nemzetközi tudományos szervezetek általi igénybevételéről;
i) beszerzési szabályok;
j) a taggyűlés ügyrendje;
k) ÜZLETRÉSZ(EK) vagy azok részeinek (a német GmbHG szerint: „Übertragung”) átruházása különböző szerződő
felek Tagjai között; ÜZLETRÉSZ(EK) vagy azok részeinek visszavásárlása (a német GmbHG szerint: „Einziehung”)
vagy átruházása;
l) az ügyvezetőségnek szánt utasítások;
m) a meghatalmazott (a német kereskedelmi törvénykönyv (Handelsgesetzbuch – HGB) szerint: „Prokurist”)
kinevezése és kinevezésük visszavonása.
(4) A taggyűlés minden egyéb határozatához egyszerű többségre van szükség, amennyiben a kötelezően előírt
jogszabályok vagy a jelen társasági szerződés másként nem rendelkeznek.
(5) Az egészségügyre és biztonságra, engedélyeztetésre, illetve környezetvédelemre vonatkozó német jogszabályi
követelményekkel kapcsolatos határozatoknak összhangban kell lenniük a vonatkozó német jogszabályokkal.
12. szakasz
A szavazási eljárás; határozatok (1) A törzstőke minden 1 € (egy euró) értékű része után a tulajdonos egy szavazatra jogosult. Az egyes Tagok szavazataikat
osztatlanul és összevontan adhatják le, a szavazati jogot pedig az adott Tag által e célból kijelölt küldöttek gyakorolják.
Az egyetlen szerződő fél által nevezett Tagok kizárólag közösen adhatják le szavazataikat, osztatlanul és összevontan.
(2) Az „egyszerű többség” a törzstőke 50%-át jelenti, a szerződő felek tagjainak legfeljebb fele által leadott ellenszavazat
mellett.
(3) A „minősített többség” a törzstőke legalább 77%-át jelenti, a szerződő felek tagjainak legfeljebb fele által leadott
ellenszavazat mellett.
(4) Az „egyhangú szavazat” a törzstőke legalább 90%-át jelenti, ellenszavazat nélkül, ha valamennyi tagnak módjában állt
szavazni.
III. FEJEZET
A TÁRSASÁG ÜGYVEZETÉSE 13. szakasz
Az ügyvezető testület
(1) A Társaság ügyvezetősége az alábbiakból áll:
– legalább két ügyvezető (a német GmbHG szerint: „Geschaftsführer”);
– lehetőség szerint további tudományos/műszaki igazgatók;
a jelen társasági szerződésben együttesen: „ügyvezetők”.
(2) Az ügyvezetők egyike egy tudós, aki egyúttal az ügyvezetőség elnöki tisztségét is betölti; a másik pedig
az adminisztratív igazgató feladatkörét látja el. Az ügyvezetők felelősségi körének megosztását a taggyűlés állapítja
meg az ügyvezetőség ügyrendjébe foglaltan.
(3) Az ügyvezetőket legfeljebb ötéves időtartamra nevezik ki. Az ügyvezetők kinevezése, alkalmazása és
munkaviszonyának felmondása, valamint munkaszerződésük módosítása, illetve meghosszabbítása a taggyűlés
jóváhagyását igényli, és a taggyűlés elnökének a Társaság nevében történő aláírása mellett hajtható végre.
14. szakasz
A társaság képviselete
A Társaságot a két ügyvezető vagy az egyik ügyvezető és egy meghatalmazott (a német HGB szerint: „Prokurist”)
képviseli együttesen.
15. szakasz
Az ügyvezetők jogkörei (1) Az ügyvezetők kötelesek a Társaság ügyvezetését lelkiismeretesen, elvárható gondossággal és az alábbi
rendelkezésekkel összhangban ellátni:
a) az egyezménnyel és a Németországi Szövetségi Köztársaság jogszabályaival, amennyiben azok nem ellentétesek
az egyezményben foglaltakkal,
b) a jelen társasági szerződés mindenkor érvényes változata,
c) az ügyvezetőségnek a taggyűlés által határozattal megállapított ügyrendje,
d) a taggyűlés rendelkezései és határozatai, valamint
e) a szerződő felek között létrejött megállapodások.
(2) Az ügyvezetésre való felhatalmazás magában foglal minden olyan tevékenységet, amely a Társaságnak a bevett
normák szerinti működésével jár. Az ezeken túlmenő ügyvezetési tevékenységhez minden esetben a taggyűlés
határozata szükséges.
IV. FEJEZET
BIZOTTSÁGOK 16. szakasz
Tudományos Tanácsadó Bizottság
(1) A kiváló tudósokból álló Tudományos Tanácsadó Bizottság alapvető fontosságú tudományos ügyekben tanácsokat ad
a taggyűlés és az ügyvezetőség részére.
(2) A Tudományos Tanácsadó Bizottság egy vagy több olyan szakértői panelt felügyel, melyeket a kísérletek
meg valósítására és az Európai XFEL Létesítmény működésére vonatkozó pályázatok értékelésére állítottak fel
az egyezmény 6. szakaszával összhangban.
(3) A Tudományos Tanácsadó Bizottság tagjait a taggyűlés nevezi ki minősített többséggel. A Bizottság legfeljebb
15 tagból áll.
17. szakasz
Műszaki tanácsadó bizottság (1) A kiváló szakértőkből álló Műszaki Tanácsadó Bizottság alapvető műszaki ügyekben ad tanácsot a taggyűlés és
az ügyvezetőség részére.
(2) A Műszaki Tanácsadó Bizottság tagjait a taggyűlés nevezi ki minősített többséggel. A bizottság legfeljebb 10 tagból áll.
V. FEJEZET
PÉNZÜGYEK 18. szakasz
Éves pénzügyi beszámoló
(1) Az üzleti év végétől számított három hónapon belül az ügyvezetőségnek év végi eredmény-kimutatást és ügyvezetői
beszámolót (a német GmbHG szerint: „Lagebericht”) kell készítenie. Erre nézve a német HGB nagyvállalkozásokkal
kapcsolatos szabályainak – az év végi eredmény-kimutatás elkészítését és könyvvizsgálatát érintő – vonatkozó
rendelkezései az irányadóak.
(2) Az év végi eredmény-kimutatást és az ügyvezetői beszámolót független hites könyvvizsgálóval (a német HGB szerint:
„Abschlussprüfer”) kell hitelesíttetni. A könyvvizsgálót a taggyűlés határozatával kell kinevezni a vizsgált üzleti év vége
előtt. A könyvvizsgáló évente kerül kinevezésre. A könyvvizsgáló újra kinevezhető.
(3) Az üzleti év végétől számított hat hónapon belül az ügyvezetőségnek be kell nyújtania a taggyűléshez az év végi
eredmény-kimutatás – jogilag kötelező aláírással ellátott – egy példányát, valamint az ügyvezetői beszámolót,
az írásbeli nyilatkozatot is tartalmazó könyvvizsgálói jelentéssel (a német HGB szerint: „Prüfungsbericht”) együtt.
A taggyűlés az év végi eredmény-kimutatás jóváhagyásáról az üzleti év végétől számított első hat hónapon belül dönt.
19. szakasz
A tagok könyvvizsgálati jogai
Minden tagnak jogában áll könyvvizsgálatot végezni, ha az állami finanszírozásra vonatkozó nemzeti törvények ezt
előírják.
20. szakasz
A törzsbetétek változása (1) A Tagok további hozzájárulását, illetve az egyezményhez a 13. szakasz alapján csatlakozó Kormányok által kijelölt új
tagok hozzájárulását az alábbiakra kell fordítani:
– az egyezmény 1. számú Technikai Dokumentum B részében leírt Európai XFEL Létesítmény kezdő
konfigurációjához szükséges finanszírozás biztosítása;
– az XFEL Műszaki tervbeszámoló szerinti kész teljes létesítményre irányuló kezdő konfiguráció fejlesztése.
(2) Az utóbbi cél meg valósítása után a további hozzájárulásokat a többi Tag hozzájárulásainak csökkentésére kell
fordítani. A csökkentést a törzsbetéttel arányos összegben kell végrehajtani, amennyiben a taggyűlés másként nem
rendelkezik.
(3) Amennyiben a hozzájárulások arányában változás áll be, az érintett Tagok kötelesek az érintett ÜZLETRÉSZEKET vagy
azok részeit átruházni.
VI. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS A TÁRSASÁG ÉS A TAGOK KÖZÖTT
21. szakasz
Fogalmak
A 22. és 23. szakaszokban alkalmazott fogalmakon az alábbiakat kell érteni:
a) Az „ismeretanyag” jelenti többek között az információkat, technikai dokumentációkat, know-howt, szoftvereket
és egyéb anyagokat, függetlenül a közzététel vagy tárolás módjától vagy eszközétől, valamint attól, hogy
védelmet élveznek-e.
b) A „megelőző ismeretanyag” a társasági szerződés aláírását megelőzően létrehozott ismeretanyagot jelenti.
c) A „létrejövő ismeretanyag” a társasági szerződés aláírását köve tően, a Társaság tevékenysége keretében végzett
munka által létrehozott ismeretanyagot jelenti.
d) A „találmány” jelöli azt az ismeretanyagot, melyre használati mintaoltalom, vagy szabadalmi védelem szerezhető,
értve ezalatt, hogy iparilag alkalmazható, újdonságot tartalmaz és innovatív lépés eredményeként jön létre.
22. szakasz
Szellemi tulajdon (1) A Tagok ingyenesen, korlátozás nélkül a Társaság rendelkezésére bocsátják azon – védett vagy nem védett – megelőző
ismeretanyagukat, amelyre a Társasággal való együttműködésük céljából szükség van, és amely fölött törvényesen
rendelkeznek.
(2) A Tagok továbbá ingyen és korlátozás nélkül a Társaság rendelkezésére bocsátják a Társasággal való együttműködés
keretében létrehozott összes – védett vagy nem védett – létrejövő ismeretanyagot, valamint azok továbbfejlesztéseit.
(3) A Társaság által alkalmazott személyek által létrehozott valamennyi szellemi tulajdon a Társaság tulajdonát képezi,
amely alól kivételt képeznek a külön szerződésben szabályozott szellemi tulajdonok.
(4) A Társaság kérelemre a Tagoknak, vagy a Tagok által kijelölt közfinanszírozású kutatási intézményeknek kutatási célra
ingyenes, nem kizárólagos és nem átruházható jogot biztosít a szellemi tulajdonai használatára. A nem kutatási célú
engedély a harmadik személyek részére adott engedélyeknél kedvezőbb feltételek mellett adható a Tagoknak.
Az érintett tag jóváhagyásával, a Társaság az adott tag országában működő természetes vagy jogi személy részére –
méltányos és ésszerű feltételek mellett – kiadhat engedélyt nem kutatási célokra is, amennyiben a taggyűlés másként
nem dönt.
(5) Ha a Társaság harmadik személytől ismeretanyag vagy szellemi tulajdon felhasználására vonatkozó engedélyt kíván
beszerezni, a Társaság köteles minden tőle telhetőt elkövetni annak érdekében, hogy jogot szerezzen ahhoz is, hogy
ezen engedélyt továbbadhassa bármelyik tagnak a fenti 4. bekezdésben megadottak szerint.
23. szakasz
Találmányok (1) A Társaság munkatársai által létrehozott találmányokra a Társaság a munkavállalók találmányairól szóló német
törvény rendelkezéseit (a német ArbnErfG szerint: „Gesetz über Arbeitnehmererfindungen”) köteles alkalmazni. Ha
Társaság úgy dönt, hogy egy vagy több országban nem igényel szabadalmi oltalmat, az a munkavállaló, aki
a találmányt létrehozta, a Társaság egyetértésével a saját neve alatt, a saját költségére, és a saját javára igényelhet ezen
országokban védelmet.
(2) A Tagnak a Társasághoz kiküldött munkatársai által, a Társaságnál végzett munkájuk során létrehozott találmányokra
az alábbi rendelkezések az irányadók:
a) A munkavállalók találmányaira vonatkozó törvényi vagy szerződéses rendelkezések kötelező figye lembevétele
mellett, a Társaságnál végzett munkája során kizárólag a kiküldött munkatárs által létrehozott találmányt illető
összes jog a kiküldő Tagot illeti meg. A kiküldő Tagnak jogában áll bármely országban, a saját nevében, a saját
költségén – a találmány védelméhez szükséges – szabadalom iránti kérelmet benyújtani. Ezen találmányokat
illetően a Társaság és a többi Tag ingyenes – kizárólag kutatás célú – felhasználási joggal rendelkezik. A Társaság
és a többi Tag nem kutatási célú engedélyre is jogosult a harmadik személyek részére kiadott engedélyeknél
kedvezőbb feltételek mellett. Továbbá a jogokat birtokló Tag, egy másik Tag kérésére, nem tagadhatja meg
a Tagok országában, illetve országaiban működő természetes vagy jogi személyek részére nem kutatási célú
engedély – méltányos és ésszerű feltételek melletti, a tag kérésére történő – kiadását. Az érintett Tagok és
a Társaság közötti szerződés, vagy a taggyűlés döntése alapján bizonyos találmányok – melyek tekintetében a Tag
nincs kötelezve, hogy a Társaság részére felhasználási jogosultságot biztosítson – átadhatók más Tagok részére,
vagy más Tagok kívánságára a kérelmező Tagok országaiban működő természetes vagy jogi személyek részére.
b) A Társaság a jogtulajdonos által nem kutatási célból kiadott valamennyi engedély nettó bevételéből részesedést
kap, amelyet a Társaságnak és a kiküldött személynek a találmányhoz való hozzájárulása arányában kell
meghatározni.
c) Szellemi tulajdonjogok kérelmezése, illetve engedélyek kiadása esetén, kétségek felmerülésekor a Társaság és
a tagok kötelesek egymással egyeztetni, továbbá kötelesek tartózkodni minden olyan cselekedettől, amely
a Társaságnak vagy a tagoknak kárt okozhat.
d) A Társaság a kizárólagos tulajdonosa azon találmányokra vonatkozó jogoknak, melyeket a Tag által az apport
keretében kiküldött munkavállalók a Társaság alkalmazottaival együttesen, vagy a más Tag által az apport
keretében kiküldött munkavállalókkal közösen hoz létre.
e) Azon találmányok esetében, melyet az egyik Tag által kiküldött munkavállaló egy másik Tag kiküldött
munkavállalójával közösen hozott létre, ezen közös találmányok mindkét Taghoz tartoznak, mely Tagoknak
minden esetben meg kell egyezniük a megosztásról és a közös hasznosításról. E megállapodásnak a fenti
2. bekezdés rendelkezéseit kell követnie.
f) A Társaság a kizárólagos tulajdonosa azon találmányoknak, melyeket az egyik Tag által kiküldött munkavállalók
a Társaság munkavállalóival együtt, vagy egy másik Tag által az apport keretében kiküldött munkavállalóval
együtt hoztak létre, hacsak szerződésben másképpen nincs rendezve.
(3) Azok a találmányok, melyeket a Társaság munkavállalói és a Tag nem a Társasághoz kiküldött munkavállalói
együttesen hoznak létre, mindkét félhez tartozik, mely feleknek minden esetben meg kell egyezniük a megosztásról és
a közös hasznosításról. E megállapodásnak a fenti 2. bekezdés rendelkezéseit kell követnie.
24. szakasz
Titoktartás (1) A tagokra harmadik személyekkel szemben titoktartási kötelezettség vonatkozik minden még nem publikált, valamint
valamely Tag vagy a Társaság által bizalmasan átadott információval és tárggyal kapcsolatban. Az átvevő Tag
az információkat és tárgyakat kizárólag a jelen társasági szerződésben meghatározott feltételek szerinti, nem üzleti
célokra használhatja föl. A bizalmas információkat és tárgyakat kizárólag az átadó Tag vagy a Társaság kifejezett
írásbeli hozzájárulásával lehet mások előtt feltárni, illetve közzétenni.
(2) A fenti titoktartási rendelkezés nem vonatkozik az alábbi tárgyakra vagy információtípusokra:
a) melyeket az átvevő Tag az információtól függetlenül hozott, illetve hoz létre; vagy
b) melyek az általánosan hozzáférhető legújabb technológiai ismeretek részét képezik, vagy amelyek az átvevő Tag
vétsége nélkül válnak azzá; vagy
c) melyek a bejelentés időpontjában már az átvevő Tag birtokában voltak; vagy
d) melyeket az átvevő Tag előtt harmadik személy törvényes keretek között tárt föl, aki törvényesen – mindenfajta
titoktartási kötelezettség nélkül – birtokolja azokat.
(3) A fenti titoktartási rendelkezés a Társaság felszámolásának a cégjegyzékbe történő bejegyzését követő öt év elteltével
érvényét veszti. A Tagok kötelesek a fentivel azonos titoktartási kötelezettséget megállapítani minden olyan
leányvállalatukra, alvállalkozójukra, munkavállalóikra és a Tag részére munkát végző minden egyéb olyan
munkaerőre, aki a bizalmas információkhoz hozzáférhet.
VII. FEJEZET
AZ ÜZLETRÉSZEK VÁLTOZÁSA 25. szakasz
Új tagok belépése, üzletrészek átruházása
(1) A Társaság nyitott új, a jelenlegi szerződő fél/felek által kijelölt Tagok felvételére.
(2) A taggyűlés a törzstőke emelése tárgyában hozott határozatának hiányában az új Tag egy vagy több meglévő Tagtól
szerezhet ÜZLETRÉSZ(EKE)T, vagy azok részeit.
(3) Az ÜZLETRÉSZEK, vagy azok részeinek meglévő Tagoktól való átvételéhez a taggyűlés minősített többséggel
meghozott jóváhagyó határozata szükséges. A jóváhagyás megadottnak tekinthető, amennyiben az átvevő Tagot
ugyanaz a szerződő fél jelöli ki, aki a kilépő Tagot/Tagokat jelölte ki.
(4) Az ÜZLETRÉSZ(EK), vagy azok részeinek átadásáról szóló döntés attól kezdve hatályos, hogy rögzítik a taggyűlés
határozatát, és azt az ügyvezetőség kihirdeti.
26. szakasz
Üzletrészek visszavásárlása és kötelező átruházása (1) A Tag hozzájárulásával lehetőség van a Tag által birtokolt ÜZLETRÉSZ(EK) vagy azok részeinek visszavásárlására.
(2) A Tag hozzájárulásának hiányában is lehetőség van a Tag által birtokolt ÜZLETRÉSZ(EK) vagy azok részeinek
visszavásárlására, amennyiben:
a) ha a Tag vagyonát csődeljárás alá vonják, vagy a csődeljárás megindítása iránti kérelmet azért utasítják el, mert
a Tagnak nincs vagyona,
b) a Tag ÜZLETRÉSZÉT/ÜZLETRÉSZEIT végrehajtási eljárás alá vonják, feltéve, hogy az eljárás három egymást követő
hónapon belül, de legkésőbb az ÜZLETRÉSZ(EK) értékesítéséig nem szűnik meg,
c) a Tag megsérti a jelen társasági szerződés vagy valamely társasági alapszabály keretében a Társasággal szemben
fennálló alapvető kötelezettségeit nem teljesíti, beleértve azt az esetet is, hogy három évet meghaladó
késedelembe esik a pénzbeli kötelezettségek vagy az apport teljesítésével.
Ilyen esetben az érintett Tagnak nincs szavazati joga a visszavásárlás kérdésében, és szavazatait nem veszik
figye lembe a többség meghatározásánál. Ennek ellenére jogosult részt venni a taggyűlés ülésein és igazolást adni
a visszavásárlására vagy kötelező átruházásra vonatkozó határozathozatalt megelőzően.
(3) A kilépő Tagnak a Társaság az elszámolás során az ÜZLETRÉSZE(I) névértékének megfelelő kiegyenlítést fizet. A 2 a) és
2 b) bekezdések esetében a lehetséges vásárló nem válik Taggá, hanem csak az ÜZLETRÉSZ(EK) névértékének
megfelelő kiegyenlítésre jogosult.
(4) A taggyűlés minősített többséggel hozott határozattal dönthet úgy, hogy az ÜZLETRÉSZEKET átruházza
a) egy vagy több fennmaradó Tagra, mely(ek)nek szándékában áll azokat a sajátjuk fenntartásával átvenni,
b) egy új, a 25. szakasz (1) bekezdésének meg fele lően belépő Tagra, a (3) bekezdésben meghatározott kiegyenlítő
összeg kifizetése mellett. Arra is van mód, hogy az ÜZLETRÉSZ(EK) egy részét visszavásárolják, más részét pedig
átruházzák. A kiegyenlítést annak/azoknak a Tag(ok)nak kell fizetnie, amely(ek)re az ÜZLETRÉSZ(EKE)T vagy azok
részeit átruházták.
(5) A visszavásárlás vagy átruházás hatály nem függ a kiegyenlítés kifizetésétől.
(6) Az ÜZLETRÉSZ(EK), vagy azok részeinek visszavásárlásáról vagy átadásáról szóló döntés attól kezdve hatályos, hogy
rögzítik a taggyűlés határozatát, és azt az ügyvezetőség kihirdeti.
27. szakasz
Tag kilépése
Ha egy Tag kilép a Társaságból anélkül, hogy a Társaságot felszámolnák, kizárólag az ÜZLETRÉSZEI névértékének
megfelelő kiegyenlítésre jogosult.
VIII. FEJEZET
A TÁRSASÁG MŰKÖDÉSÉNEK IDŐTARTAMA ÉS MEGSZŰNÉSE
28. szakasz
A társaság felszámolása, vagy céljainak megváltozása
(1) Ha a Társaságot felszámolják, vagy a tevékenysége a továb biak ban nem minősül adómentesnek, a Tag nem vehet ki
a befizetett törzsbetétnél, valamint a pénzbeli és apportált hozzájárulásainál nagyobb összeget.
(2) Mindkét esetben a Társaság a Tagoknak kifizetett összeget meghaladó vagyona a DESY-re ruházódik át, vagy
az ille té kes német adóhatóságokkal való egyeztetés alapján egy másik közfinanszírozott szervre, mely köteles
a vagyont közvetlenül és kizárólag non-profit jellegű tevékenységek céljára felhasználni.
IX. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK 29. szakasz
Felelősség (1) A Tagok biztosítják, hogy a Társaság megfelelő biztosítást köt, amely fedezi a kiküldött személyzet, a meghívott
tudósok és szakértők által személyekben vagy javakban okozott károkat, kivéve, ha a felelősség már más biztosítások
által fedezve van. Kivételt képeznek a szándékos rosszhiszemű cselekedetek vagy nagyfokú gondatlanság által
okozott károk.
(2) A felelősséggel összefüggő, az (1) bekezdés értelmében nem megoldható kérdésekkel kapcsolatban a Tagok azonnali
tárgyalásba kezdenek egymással a követelés rendezése érdekében.
30. szakasz
Hirdetmények
A Társaság törvény által megkövetelt hirdetményeit a Német Elektronikus Szövetségi Közlönyben („Elektronischer
Bundesanzeiger”), a Társaság weboldalán, valamint a megfelelő EU közlönyben közzé kell tenni.
31. szakasz
Irányadó jog
A jelen társasági szerződésre a Németországi Szövetségi Köztársaság törvényei vonatkoznak.
32. szakasz
Rendelkezések elválaszthatósága (1) Ha a jelen társasági szerződés bármely rendelkezése részben vagy egészben semmis vagy érvénytelen, illetve azzá
válik, az nem érinti a társasági szerződés többi rendelkezésének érvényességét.
(2) Az érvénytelen rendelkezést olyan érvényes rendelkezéssel kell helyettesíteni, amely a lehető legteljesebben megfelel
az érvénytelen rendelkezés szellemének és céljának.
(3) Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, ha a jelen társasági szerződés nem szabályoz egy olyan kérdést, amelynek
az eredeti szándék szerint a szerződés részét kellett volna képeznie.
33. szakasz
Hatálybalépés
A jelen társasági szerződés az összes tag által történő aláírását, valamint a cégbírósági bejegyzést köve tően lép
hatályba.
34. szakasz
A szerződés nyelve
A jelen társasági szerződés angol, francia, német, olasz, orosz és spanyol nyelven készült. A német nyelvű változatot be
kell nyújtani az ille té kes német cégbírósághoz a Cégjegyzékbe való bejegyzés érdekében.”
4. § A Kormány jóváhagyja az egyezménynek a jelen rendelet hatálybalépésétől kezdődően történő ideiglenes
alkalmazását.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 4. §-a, valamint 5. § (3) bekezdése az egyezmény 13. szakasz (1) bekezdésében meghatározott időpontban
hatályát veszti.
(3) E rendelet hatályát veszti, ha a többi szerződő fél arról értesíti a Magyar Köztársaságot, hogy nem kívánnak
az egyezményben részes féllé válni.
(4) Az egyezmény hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(3) bekezdésben meghatározott időpontok naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(5) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős
miniszter gondoskodik.
(6) A Kormány a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalt jelöli ki, hogy az egyezmény 1. szakasz (1) bekezdése szerinti
Társaság Tagja legyen.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
260/2008. (XI. 3.) Korm. rendelete az állami vezetők és a köztisztviselők jutalmazásának egyes átmeneti szabályairól.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992.
évi XXIII. törvény 34. § (13) bekezdésében és 49/O. §
(6) bekezdésében, valamint a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 76. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § A köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás
szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) a következő új 19/A. §-sal egészül ki:
„19/A. § A 2008. évben e rendelet szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a „kivételes teljesítmény” és a „magas szintű teljesítmény” kategóriába nem lehet sorolni köztisztviselőt,
b) ha az 1. számú melléklet III. 4. pontjában 76 és
100 pont közötti érték adódik, a köztisztviselőt a „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába kell besorolni,
c) a „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába az eloszlási szinthez tartozó köztisztviselők legfeljebb 50%-a sorolható be,
d) a „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselő esetében a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalom összege legalább a jutalomalap 4%-a, legfeljebb a jutalomalap 12%-a, azzal,
hogy az eloszlási szinthez tartozó, „kivételes vagy magas
szintű teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselők
együttes, a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalma legfeljebb a jutalomalapok összegének 8%-a lehet,
e) a „jó teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselő
esetében a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalom összege a jutalomalap 4%-a,
f) a „megfelelő teljesítmény” és a „fejlesztés szükséges”
kategóriába sorolt köztisztviselő számára a komplex teljesítményértékelés alapján jutalom nem fizethető,
g) a jutalomalap egységesen a köztisztviselő éves illetményének az év azon időszakára jutó része, amikor a köztisztviselő a statisztikai állományi létszámban szerepel.”
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az autonóm államigazgatási szervek, az R.
19. §-ában és a köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 31/2008. (II. 21.) Korm. rendelet 13. §-ában meghatározott központi államigazgatási
szervek kivételével a központi államigazgatási szerveknél,
azok területi és helyi szerveinél, valamint a közigazgatási
hivataloknál foglalkoztatott olyan köztisztviselők számára, akikre az R. rendelkezéseit a 2008. évben nem kell
alkalmazni, e rendelet hatálybalépését követően legfeljebb
másfél havi jutalom fizethető ki azzal, hogy az adott szerv
köztisztviselői számára e rendelet hatálybalépését követően átlagosan egyhavi jutalomnál több nem fizethető ki.
(3) Az állami vezetők számára e rendelet hatálybalépését követően jutalom vagy céljuttatás nem fizethető ki.
(4) Az R. 16/A. §-a alapján részjutalom az R.-ben meghatározott időpont helyett kizárólag e rendelet kihirdetését
követő tizenötödik napig fizethető ki.
(5) E rendelet hatálybalépése nem érinti a hatálybalépése előtt az R. 16/B. § (2) bekezdése alapján kifizetett jutalmakat.
(6) Az R. 19/A. §-át alkalmazni kell az e rendelet kihirdetésekor folyamatban levő teljesítményértékelésekre is.
(7) Az R. 19/A. §-a 2009. január 1-jén hatályát veszti.
(8) Ez a rendelet 2009. január 2-án hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1213/2015. (IV. 15.) Korm. határozata az „M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal (kivitelezés)” című projekttel kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az „M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal (kivitelezés)” című projekt (a  továbbiakban: projekt)
megvalósításának leállításával az  Európai Bizottság jelzése alapján, amely szerint az  Európai Bizottság a  projekt
finanszírozását európai uniós források terhére nem javasolja,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projekt támogatási szerződésének megszüntetéséről
a támogatási szerződésben foglaltak figyelembevételével,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon a támogatási szerződés 2. pont szerinti megszüntetését követően a projekt
kivitelezésére irányuló vállalkozási szerződések megszüntetéséről – a  költségvetési kockázatok és kiadások
csökkentésére, az  ár- és belvízi védképességre, valamint a  szükséges élet- és vagyonvédelemre figyelemmel – és
tegye meg a szükséges intézkedéseket a munkaterület biztosítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 az ár- és belvízi védképesség biztosítása érdekében a belügyminiszterrel együttműködve
Határidő: a támogatási szerződés megszüntetését követően azonnal
4. felkéri a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg Szolnok Megyei Jogú Város gyorsforgalmi úthálózatba
való bekötésének lehetőségeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2009. (XII. 3.) ME határozata a Magyar Köztársaság és a Mexikói Egyesült Államok között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén tárgyú egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a pénzügyminiszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság és a Mexikói Egyesült Államok között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén tárgyú egyezmény (a továb biak ban: Egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a pénzügyminisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását köve tően az Egyezmény
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetet haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
309/2012. (XI. 6.) Korm. rendelete az előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokat ellátó szervezet kijelöléséről.
A Kormány az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
47. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. § (1) A Kormány az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX. törvényben (a továbbiakban: Emtv.) meghatározott előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő
közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatok ellátására a Nemzeti Kulturális Alap Igazgatóságát (a továbbiakban:
Igazgatóság) jelöli ki. (2) Az Igazgatóság az Emtv. 6. § (1) bekezdésében, valamint a végrehajtására kiadott rendeletekben meghatározott
hatósági feladatok ellátása során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
rendelkezései szerint jár el. (3) Az Igazgatóság által hatósági feladatainak ellátása során hozott elsőfokú határozat és végzés ellen irányuló fellebbezés
elbírálására a kultúráért felelős miniszter jogosult. 2. § Az előadó-művészeti közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatok körében az Igazgatóság a Forster Gyula
Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ jogutódja. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 10 órakor lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni
kell. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1480/2012. (XI. 6.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet VI. Bíróságok fejezetben a 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. A Kúria Néprajzi
Múzeum épületébe való átköltözésének előkészítése alcím létrehozását; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 21. § (6) bekezdése alapján a Kúria a jelenlegi Néprajzi Múzeum és Politikatudományi Intézet épületébe való
átköltözésének előkészítésére 50,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet VI. Bíróságok fejezet, 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 8. A Kúria Néprajzi Múzeum épületébe való átköltözésének előkészítése alcím javára, a Kvtv.
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
287/2010. (XII. 16.) Korm. rendelete a Hamisítás Elleni Nemzeti Testületről.
A Kormány a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 118. § (4a) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A szellemi tulajdonjogok megsértése (a továbbiakban: hamisítás) elleni hatékony fellépés erősítésére, valamint
a hamisítás elleni cselekvési tervek kidolgozásának és végrehajtásának koordinálására Hamisítás Elleni Nemzeti
Testület (a továbbiakban: Testület) jön létre.
2. § A Testület a következő feladatokat látja el:
a) a hamisítás elleni nemzeti stratégia és az ahhoz kapcsolódó intézkedési tervek kidolgozása, végrehajtásuk
összehangolása;
b) a hamisítás elleni nemzetközi és európai uniós kezdeményezésekkel kapcsolatos kormányzati tevékenység
összehangolása és támogatása;
c) a hamisításra vonatkozó statisztikai adatok rendszerezése, elemzése;
d) tudatosságnövelő, felvilágosító programok, kampányok kezdeményezése, összehangolása, valamint
végrehajtásuk figyelemmel kísérése;
e) a hamisítás elleni fellépésben közreműködő rendészeti és igazságügyi szervek alkalmazottainak továbbképzése;
f) javaslattétel a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló jogszabályok megalkotására és módosítására.
3. § (1) A Testület tagjainak létszáma – a Testület elnökét is ideértve – legfeljebb 21 fő.
(2) A Testület elnöke az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium igazságügyért felelős államtitkára.
(3) A Testület tagja elnökhelyettesként a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának elnöke.
(4) A Testület további tagjaira
a) a kultúráért felelős miniszter, az oktatásért felelős miniszter, az egészségügyért felelős miniszter,
a gazdaságfejlesztésért felelős miniszter, az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter, az országos
rend őrfőkapitány, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság
főigazgatója, a Vám- és Pénzügyőrség országos parancsnoka, valamint
b) a szellemi tulajdon területén működő szakmai és érdekképviseleti szervezetek és a szellemi tulajdonjogok
jogosultjait tömörítő vállalkozói érdekképviseleti szervezetek
tesznek javaslatot.
(5) A Testület tagjait a Testület elnöke az elnökhelyettessel egyetértésben nevezi ki akként, hogy a (4) bekezdés a) pontja
szerinti személyek 9 tagot (a továbbiakban: államigazgatási szerv által jelölt tag), a (4) bekezdés b) pontja szerinti
személyek 10 tagot (a továbbiakban: nem államigazgatási szerv által jelölt tag) jelölnek.
(6) A Testület (4) bekezdés szerinti tagjainak kinevezése három évre szól.
(7) A Testület tagjai tevékenységükért díjazásban nem részesülnek.
(8) A Testület tagjainak megbízatása megszűnik
a) a határozott idő lejártával,
b) lemondással,
c) a kinevezés visszavonásával,
d) a képviselet ellátására jogosító tisztség megszűnésével,
e) a tag halálával.
4. § (1) A Testületen belül hattagú vezetőség működik.
(2) A vezetőség a Testület ügyrendjében meghatározott – a rendszeres és folyamatos működéshez kapcsolódó –
feladatokat lát el.
(3) A vezetőség az elnökből, az elnökhelyettesből, valamint a Testület által tagjai közül megválasztott egy államigazgatási
szerv által jelölt tagból és három nem államigazgatási szerv által jelölt tagból áll.
(4) A nem államigazgatási szerv által jelölt tagok vezetőségi megbízatása egy évre szól.
5. § (1) A Testület titkársági feladatait a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala látja el.
(2) A Testület munkáját a Testület elnöke a Testület titkársága útján szervezi meg és hangolja össze.
6. § (1) A Testület működéséhez szükséges forrásokat és kiadásokat a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának költségvetésén
belül kell külön tervezni és – a Testület céljaira biztosított egyéb forrásokkal együtt – nyilvánosságra hozni.
(2) A Testület céljaira elkülönített – személyi és dologi kiadások fedezésére szolgáló – keretek nyilvántartását a Szellemi
Tulajdon Nemzeti Hivatala a rá irányadó gazdálkodási előírások szerint vezeti.
7. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A Testület tagjainak az e rendelet hatálybalépését megelőzően adott kinevezése e rendelet erejénél fogva megszűnik.
A Testületet az e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül újjá kell alakítani.
(3) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 54. § b) pontjában a „Magyar Szabadalmi Hivatal” szövegrész helyébe a „Szellemi Tulajdon
Nemzeti Hivatalának” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 54. § a) pontja.
(5) 2011. január 2-án hatályát veszti a (3) és (4) bekezdés. Ez a bekezdés 2011. január 3-án hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
43/2010. (X. 25.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló, Szkopjéban, 2009. szeptember hónap 10-én kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2009. CXLIII. törvény 2. és 3. §-ai hatálybalépéséről.
A 2009. évi CXLIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. december 18-ai, 185. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Macedón Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló,
Szkopjéban, 2009. szeptember hónap 10-én kelt Egyezmény 21. cikkének (1) pontja az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép
hatályba, amelyben a Szerződő Felek értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások
teljesüléséről.”
Az első jegyzék dátuma: 2009. december 21.
A későbbi jegyzék dátuma: 2010. június 8.
Az Egyezmény hatálybalépésének időpontja: 2010. július 8.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi CXLIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről
és kölcsönös segítségnyújtásról szóló, Szkopjéban, 2009. szeptember hónap 10-én kelt Egyezmény kihirdetéséről
 szóló 2009. évi CXLIII. törvény 2. és 3. §-ai 2010. július 8-án, azaz kettőezer-tíz, július nyolcadikán hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
2/2017. (I. 6.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere javaslatára
dr. Fazekas Attila Eriket és
Sárfalvi Pétert az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2017. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
169/2009. (XII. 3.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter elő ter jesz tésére, az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének
i) pontjára tekintettel, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. §
(1) bekezdése a) pontja alapján Raáb Mihály dandártábornok szolgálati viszonyát 2009. december 30-án megszüntetem, és 2009.
december 31-ei hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2009. november 23. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
48/2014. (XII. 17.) OGY határozata az ügyészség 2011. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az ügyészség 2011. évi tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
23/2013. (IV. 12.) OGY határozata a Finnugor Nyelvrokonsággal Rendelkező Népek Napjáról.
Az Országgyűlés, figyelemmel
– a finnugor népek közötti nyelvi rokonságra és történelmi léptékű kapcsolataink fontosságára,
– a finnugor Közművelődési Kongresszusokból kinövő, közel évszázados hagyományokban gyökerező „Rokon Népek” napjára,
– a Finnugor Népek Világkongresszusa több mint két évtizedes fennállásának pozitív tapasztalataira és a szervezeten belüli egyre
növekvő intenzitású és jelentőségű együttműködésre,
– a finnugor népek törvényhozásai és kormányai közötti hagyományosan szoros együttműködésre, továbbá az Interparlamentáris
Unió keretein belül idén 20 évvel ezelőtt életre hívott és eredményesen működő finnugor nyelvet beszélő parlamenti képviselők
fórumára,
– az egyes nemzeti parlamentekben működő baráti tagozatok közötti kiváló kapcsolatokra,
– a nemzeteink közötti szimpátiára és rendszeresen megmutatkozó szolidaritásra,
a következő határozatot hozza:
 1. Az  Országgyűlés, kapcsolódva az  Észt Köztársaság parlamentje által 2011. február 16-án elfogadott
kezdeményezéséhez, minden év októberének harmadik szombatját a Finnugor Nyelvrokonsággal Rendelkező Népek
Napjává nyilvánítja.
2. Az  Országgyűlés hasonló lépés megtételére bátorítja a  Finn Köztársaság, mint a  harmadik államalkotó finnugor
nyelvrokonsággal rendelkező nép parlamentjét is annak érdekében, hogy országainkban ezt a  napot közösen
ünnepelhessük meg, tovább mélyítve és megerősítve a népeink közötti barátságot, és a kölcsönös megbecsülésen és
tiszteleten alapuló kapcsolatot.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1070/2018. (III. 7.) Korm. határozata a Magyar Máltai Szeretetszolgálat meghatározott forrásból megvalósuló beszerzése közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése alapján
a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból, Országvédelmi Alapból, a  szociális hozzájárulási
adóhoz kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzat-átcsoportosításról, a  fejezeti stabilitási tartalék
előirányzatok felhasználásáról, a  2016.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról és egyes
kormányhatározatok módosításáról szóló 2001/2017. (XII. 21.) Korm. határozattal a  XX.  Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20/16/9. Karitatív Tanács tagjai által koordinált feladatok megnevezésű fejezeti kezelésű
előirányzata részére juttatott és az  ezen források terhére a  62314-2/2017/EGYSRAT iktatószámú szerződésben
a Magyar Máltai Szeretetszolgálat részére biztosított forrásból megvalósuló beszerzése tekintetében felmentést ad
a Kbt. 5. § (3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
114/2011. (XII. 30.) ME határozata a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben,
a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kovács József altábornagyot a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójává
– 2012. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
736/D/2003. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Békéscsabai Városi Bíróság
8. B. 626/1997/14. számú és a Békés Megyei Bíróság
Bf. 263/1998/2. számú végzései ellen irányuló – az Alkotmány 54. §-ának és 57. § (5) bekezdésének sérelmére alapított – alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a nyomozó hatóság, az ügyész
és a bíróságok eljárásának alkotmányossági vizsgálatára
irányuló indítványokat visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó az ellene indult büntetőeljárásban a
nyomozást megszüntető és vele szemben megrovást alkalmazó ügyész határozat ellen panasszal élt, amelyet – a
büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (a továbbiakban: 1973. évi Be.) 148/A. §-a alapján kötelezően – a határozat hatályon kívül helyezése és vádemelés követett. A
Békéscsabai Városi Bíróság a tárgyalás megkezdése előtt
a 8. B. 626/1997/10. számú végzésével pótnyomozást rendelt el, és az ügy iratait visszaküldte az ügyésznek. A végzésben többek között utalt arra, hogy szükségesnek látszik
az indítványozó elmeorvos-szakértői vizsgálata is.
Az indítványozó a végzés ellen fellebbezést nyújtott be,
amit a Békéscsabai Városi Bíróság 8. B. 626/1997/14. számú végzésével – mint az arra nem jogosulttól származót –
elutasított, mivel a pótnyomozás ellen csak az ügyész fellebbezhetett volna. Az indokolásban utalt arra is, hogy az
elme-orvosszakértői vizsgálat elrendelése ellen sem a nyomozásban, sem a bírósági szakaszban nincs helye fellebbezésnek. Az indítványozó fellebbezésével szemben a Békés
Megyei Bíróság Bf. 263/1998/2. számú végzése helybenhagyta az első fokú bíróság elutasító végzését.
2. Az indítványozó a Békéscsabai Városi Bíróság 8. B.
626/1997/14. számú és a Békés Megyei Bíróság
Bf. 263/1998/2. számú végzése ellen – az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 48. § (2) bekezdésében meghatározott határidőben – alkotmányjogi panaszt nyújtott be.
Az Alkotmánybíróság felhívására több alkalommal
pontosított alkotmányjogi panaszában mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását kérte. „Minekután a végzés csak az ügyészi fellebbezést biztosítja
[Be. 184. § (2); Be 274. § (1), illetőleg bizonyítás körébe
tartozó Be. 148. § (2); Be. 206. § (4) bekezdései], rendelkezésnek minősíti az elmevizsgálatot, amely ellen nincs lehe
tőség panaszra sem [5], következésképpen mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn, mert alapjog
[Alkotmány 54. § (1), (2), illetőleg 57. § (5) bekezdés] érvényesüléséhez szükséges jogi garancia hiányzik.”
Az indítványozó alkotmányos jogait sértőnek minősített
több, az első fokú bíróság, a nyomozó hatóság, valamint az
ügyész részéről elkövetett mulasztást, illetve e szervezetek
intézkedéseit (jegyzőkönyv kijavítása iránti kérelem elbírálásának elmulasztása, indokolási kötelezettség elmulasztása, elővezetés elmeorvos-szakértői vizsgálatra, jegyzőkönyvi másolat kiadásának elmulasztása, vádirat késedelmes kézbesítése stb.). Álláspontjának alátámasztására
az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről
szóló, az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett Egyezmény rendelkezéseire is hivatkozott.
Az indítványozó kérte a Békéscsabai Városi Bíróság
8. B. 626/1997/14. számú, valamint a Békés Megyei Bíróság Bf. 263/1998/2. számú végzésének megsemmisítését,
illetve hatályon kívül helyezését.
3. Az alkotmányjogi panasz benyújtását követően hatályba lépett a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.), amelynek 605. § (7) bekezdése az 1973. évi Be.-t hatályon kívül helyezte.
Az indítványozó az alkotmányjogi panaszt fenntartotta
„a még lehetséges jogorvoslati jogom érvényesíthetősége
érdekében”. Ugyanakkor módosította indítványát „az új
törvénynek a régi törvény hivatkozott paragrafusaival tartalmilag megegyező törvényeire hivatkozás és értelmezés
mértékében”, mivel a Be. „a korábbi törvény fent kifogásolt paragrafusaihoz képest alapelveiben változatlan tartalmi megfogalmazásban lépett hatályba”. Az indítványozó szerint az 1973. évi Be. 74. § (1) és (2) bekezdése helyett a Be. 107. § (1) és (2) bekezdését, az 1973. évi Be.
148. § (2) bekezdése helyett a Be. 195. § (2) bekezdését
kell érteni. Mivel a Be. már nem szabályozza a pótnyomozás intézményét, az 1973. évi Be. 206. § (4) bekezdése már
nem értelmezhető.
II. Az alkotmányjogi panasz nem felel meg a törvényben
meghatározott feltételeknek.
1. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése szerint az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi
panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a
jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit
már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva.
A jelen ügyben az alkotmányjogi panasz következetesen mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányul. Az Alkotmánybíróság több határozatában vizsgálta az alkotmányjogi panasz elbírálására
és a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló hatásköreinek viszonyát. E határozataiban hangsúlyozta: az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltételei közé tartozik, hogy az Alkotmányban
biztosított jogok sérelme az alkotmányellenes jogszabály
alkalmazása folytán következzék be. Ezt a feltételt összevetve az Abtv.-nek a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességről szóló 49. §-ában foglalt rendelkezéssel, a szabályozás hiányára mint mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértésre alapított indítvány – az Alkotmánybíróság általános gyakorlata szerint – alkotmányjogi
panaszként nem bírálható el. (1105/D/2004. AB határozat,
ABH 2005, 1316, 1325–1328.)
Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság a Békéscsabai Városi Bíróság 8. B. 626/1997/14. számú, és a Békés
Megyei Bíróság Bf. 263/1998/2. számú végzése ellen, az
1973. évi Be. 74. §-ával, 148. § (2) bekezdésével, 184. §
(2) bekezdésével és 206. § (4) bekezdésével összefüggésben előterjesztett, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló alkotmányjogi
panaszt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003,
2065., a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja alapján
visszautasította.
Mivel az alkotmányjogi panasz konkrét jogalkalmazói
döntések ellen – meghatározott feltételek esetén – biztosított sajátos jogorvoslat, elbírálására a döntések meghozatalakor hatályos jogszabályok vizsgálatával kerül sor. Így
az Alkotmánybírság a Be.-nek az indítványozó által megjelölt rendelkezéseit nem vizsgálta.
2. Az Alkotmánybíróságnak az Alkotmány 32/A. §
(1) bekezdése, valamint az Abtv. 1. §-ában meghatározott
hatásköre nem terjed ki a jogalkalmazói gyakorlat alkotmányosságának vizsgálatára. Ezért az Alkotmánybíróság
a büntető ügyben eljárt hatóságok törvénysértőnek és
alkotmányellenesnek ítélt intézkedéseit, illetve intézkedéseinek elmulasztását érintő indítványi részek vizsgálatát
az Ügyrend 29. § b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2008. december 2. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
224/2012. (IX. 11.) KE határozata szolgálati viszony megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 59. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése alapján
– a belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy dr. Blaskó Béla rendőr vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonya
2012. augusztus 30-ai hatállyal, a törvény erejénél fogva megszűnik.
Budapest, 2012. augusztus 28. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1546/2015. (VIII. 6.) Korm. határozata a főváros közösségi közlekedésének biztonságos működtetése érdekében az M3-as metróvonal felújításához szükséges állami kezesség nyújtásáról.
A Kormány a  fővárosi közösségi közlekedés biztonságos működtetése érdekében szükséges időszerű feladatokról
szóló 1654/2014. (XI. 17.) Korm. határozat teljesítése érdekében felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy a  magyar állam nevében, az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 92.  § (1)  bekezdése, valamint
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 47. § (1) bekezdése alapján 100%-os
mértékű, egyedi állami készfizető kezességet vállaljon Budapest Főváros Önkormányzatának a  „Kölcsönfelvétel
az  M3 metróvonal felújításának finanszírozására” (M3 metróvonal járműparkjának korszerűsítéssel egybekötött
felújítása és az  ahhoz kapcsolódó szolgáltatások és eszközök szállítása finanszírozása) tárgyban lefolytatott uniós
eljárási rend szerinti, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos közbeszerzési eljárás eredményeként létrejött
60 000,0 millió forint összegű kölcsönszerződésből származó fizetési kötelezettségeinek teljes körére a  vasúti és
közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályaival
összhangban.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2006. (II. 7.) Korm. rendelete a gazdálkodó szervezetek 2006. egyedi termelési támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 103. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) Az érintett gazdálkodó szervezetek e rendelet alapján a 2006. gazdasági évre a központi költségvetésből
(XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
27. cím, 1. alcím, 1. és 2. jogcímcsoport, valamint a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 14. cím, 2. alcím,
1. jogcímcsoport) legfeljebb a (2) és (3) bekezdésekben
meghatározott összegű egyedi termelési támogatásokat
igényelhetik. A támogatás igénybevételének feltétele,
hogy az azt igénybe vevő gazdálkodó szervezet eleget tegyen az előző havi társadalombiztosítási befizetési kötelezettségének.
(2) Bányászati támogatások: Millió forintban
2006. év a) bányabezárásra
aa) bányabezárásra 983,0
ab) bányavagyon-hasznosító köz
hasznú társaság jegyzett tőkéjének emelésére 17,0 b) mecseki bányászatban foglalkoztatottak keresetkiegészítésére 0,5
c) mecseki uránbányászok baleseti
járadékainak és egyéb kártérítési kötelezettségeinek átvállalására 230,0
(3) Költségtérítés a vasúttársaságok
személyszállítási közszolgáltatásaihoz: Millió forintban
2006. év
a) Költségtérítés a Magyar Állam vasutak ZRt. (a továbbiakban:
MÁV) személyszállítási közszolgáltatásaihoz 50 007,3
b) Költségtérítés a Győr-Sopron-Ebenfurt Vasút Rt. (a továbbiakban: GySEV) személyszállítási közszolgáltatásaihoz 3 014,8
2. § (1) Az 1. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja esetében a
költségvetési előirányzat a végelszámolás alatt lévő bányavagyon-hasznosító részvénytársaságok kötelezettségeinek és a végelszámolás költségeinek, a bányavagyon
hasznosító közhasznú társaság bányavagyon-hasznosító
részvénytársaságoktól, valamint szénbányászati szerkezetátalakításból átvett, továbbá a bányászatban jelentkező
egyéb állami kötelezettségek – köztük az állami tulajdonú
meddő szénhidrogén kutak kezelése és a bányaerőmű integrációs szerződések megkötésekor még nem ismert kötelezettségek – vagyonértékesítésből nem fedezett részét finanszírozza. A támogatás folyósítására havi ütemezéssel,
a Szénbányászati Szerkezetátalakítási Központ (a továbbiakban: SZÉSZEK) által a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumnak (a továbbiakban: GKM) tárgyhó 20-áig
megküldött likviditási terv alapján kerül sor. A likviditási
tervben a bányavagyon-hasznosító társaságok kötelezettségének teljesítésénél pénzügyi forrásként először az adott
időszakban a vagyonértékesítésből származó bevételt kell
előirányozni. A GKM az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) felé a támogatás folyósításáról a SZÉSZEK kezdeményezése alapján intézkedik a
bányavagyon-hasznosító társaságok részére. A támogatás
jogcímenkénti felhasználásáról a SZÉSZEK havonta – a
tárgyhót követő hónapban – tájékoztatást ad a GKM-nek.
(2) Az 1. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja esetében a
GKM intézkedik az APEH felé a támogatásnak a
SZÉSZEK számára történő folyósításáról. A SZÉSZEK
számára kiutalt 17,0 M Ft-ot a bányavagyon-hasznosító
közhasznú társaság jegyzett tőkéjének emelésére kell fordítani.
(3) Az 1. § (2) bekezdésének b) pontja esetében a bányásznyugdíjról szóló 150/1991. (XII. 4.) Korm. rendelet
végrehajtására kiadott, a mecseki bányászatban munkát
végzők bányászati keresetkiegészítéséről szóló 6/1994.
(II. 18.) IKM–PM–NM együttes rendelet alapján, az 1993.
december 31-ig jogosultságot szerzőknek a Mecsek-Öko
Környezetvédelmi Rt., valamint a Bányavagyon-hasznosító Kht. által fizetett bányászati keresetkiegészítést és a
nyugdíjas szénjárandóságot a központi költségvetés negyedévente utólag – az APEH-on keresztül – megtéríti a
GKM által benyújtott elszámolás alapján.
(4) Az 1. § (2) bekezdésének c) pontja esetében a Mecsek-Öko Környezetvédelmi Rt. által kifizetett, az uránbányászatban 1993. december 31-ig keletkezett baleseti járadékokat és a munkavégzéssel kapcsolatos egyéb kártérítési kötelezettségeket a központi költségvetés negyedévente
utólag – az APEH-on keresztül – megtéríti a GKM által benyújtott elszámolás alapján.
(5) Az 1. § (3) bekezdésének a) pontja esetében a MÁV
a személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítést (ideértve az országos múzeumok, az Országház,
valamint a Terror Háza Múzeum iskolai csoportos, díjmentes vasúti igénybevételével történő látogatásából adódó bevételkiesés ellentételezését) az APEH részére megküldött, a (6) bekezdésben meghatározott likviditási tervben szereplő havi részletekben a tárgyhó első munkanapjától igényelheti, amelyeket részére az APEH a tárgyhó
15-éig folyósít. Ha a MÁV a személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítés tárgyhavi részletét tárgy
hó 12-éig nem igényli, akkor az APEH a tárgyhavi részletet az igénylés benyújtásának napját követő 5 munkanapon
belül folyósítja részére.
(6) A MÁV köteles – a várható gazdasági folyamatokon
alapuló – likviditási tervet készíteni, és azt a GKM részére
megküldeni. A MÁV személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítés havi folyósítási ütemezését a
gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a pénzügyminiszter által együttesen jóváhagyott likviditási terv tartalmazza. A likviditási terv a gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a pénzügyminiszter együttes jóváhagyásával módosítható. A MÁV köteles a GKM részére minden naptári negyedévet megelőző hónap 20-áig pénzforgalmi jelentést és előrejelzést benyújtani, amelyben bemutatja a megelőző időszak tényleges pénzforgalma és a jóváhagyott likviditási terv közötti eltérések okait. A pénzforgalmi jelentés és előrejelzés alapján a gazdasági és közlekedési miniszter a pénzügyminiszterrel együttesen dönthet a likviditási terv módosításáról.
(7) Az 1. § (3) bekezdésének b) pontja esetében a
GySEV személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott
költségtérítés (ideértve az országos múzeumok, az Országház, valamint a Terror Háza Múzeum iskolai csoportos,
díjmentes vasúti igénybevételével történő látogatásából
adódó bevételkiesés ellentételezését) havonként egyenlő
részletekben vehető igénybe.
3. § A támogatások, illetve a költségtérítések folyósítása az
1. § (2) bekezdésének a) pontja, valamint az 1. § (3) bekezdésének a) és b) pontja esetében az APEH
10032000-01905049 Egyedi támogatás folyósítási számláról, az 1. § (2) bekezdésének b) és c) pontja esetében a
10032000-01905135 Egyéb vállalati támogatás folyósítási
számláról történik az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény rendelkezései alapján. Az 1. § (2) bekezdése
esetében a szükséges igazolások csatolása alapján történő
támogatás folyósítására, ellenőrzésére az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvény szerinti folyósítási és ellenőrzési szabályok irányadók.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2007. március 31-én hatályát veszti.
(2) 2006. március 31-én hatályát veszti a gazdálkodó
szervezetek 2005. évi termelési támogatásáról szóló
7/2005. (I. 19.) Korm. rendelet és a módosításáról szóló
73/2005. (IV. 21.) Korm. rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2013. (III. 28.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény 24. cikkének (4) bekezdése alapján
dr. Juhász Imrét 2013. április 3-ai hatállyal az Alkotmánybíróság tagjává megválasztja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
170/2009. (XII. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter elő ter jesz tésére
Varga István Attilának, a Varga-Márfy Kft. ügyvezetőjének, Versegi Jánosnak, a VER-BAU Kft. tulajdonos ügyvezetőjének,
Villás Károlynak, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége közgazdasági igazgatójának, a VOSZ-TAN Kft.
ügyvezető igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. november 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
170/2017. (V. 18.) KE határozata katonai bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Albrecht Krisztián
Alberichet 2017. május 15. napjától határozatlan időtartamra katonai bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
409/2013. (X. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Orbán Ferencet
2013. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
142/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter elő ter jesz tésére
Feleki Dénesnek, az 56-os Szövetség kerületi elnökének,
Ivanovics Bélának, az 56-os Szövetség kerületi elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2006. (MK 94.) EüM utasítása az Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Az Egészségügyi Minisztérium szervezeti felépítéséről, a szervezeti egységek
közötti feladatmegosztásról és a minisztérium működési-irányítási rendjének alapvető
szabályairól – a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Egészségügyi Minisztérium szervezeti és működési szabályzatát
(a továbbiakban: SZMSZ) ezen utasítás melléklete tartalmazza.
2. § Az SZMSZ hatálya az Egészségügyi Minisztérium köztisztviselőire,
munkavállalóira, szervezeti egységeire és a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII.
törvény szerinti állami vezetőire terjed ki. Az SZMSZ-t az érintettek közvetlenül
kapják meg.
3. § Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az
Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2005.
(EüK. 4.) EüM utasítás és az Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatának módosításáról szóló 7/2005. (EüK. 20.) EüM utasítás.
Dr. Molnár Lajos s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1716/2017. (X. 3.) Korm. határozata a szociális intézményi férőhelykiváltás folyamatához kapcsolódó forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
a szociális intézményi férőhelykiváltás érdekében 1000,0 millió forint forrásnak a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 2. Szociális
és gyermekvédelmi intézményrendszer cím, 3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás
intézményei alcím javára történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság útján gondoskodjon
a szociális intézményi férőhelykiváltás érdekében a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság számára biztosított
1000,0 millió forint visszafizetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2016. (VI. 8.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. május 15. napjától 2016. november 14. napjáig
Katona Andrást a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításáért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó,
állagmegóvó felújításának koordinációját, összefogja a műemlék kutatásaival, felmérésével, a beruházás
előkészítésével és szervezésével, valamint az építészeti tervezéssel és a kivitelezés lebonyolításával kapcsolatos
szakmai feladatokat. Szakmai szempontból irányítja a tervezési feladatokat. Munkáját a Lechner Lajos Tudásközpont
Területi, Építésügyi, Örökségvédelmi és Informatikai Nonprofit Kft., a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és
Vagyongazdálkodási Központ, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal szakmailag segíti és támogatja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül, juttatásai a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján
kerülnek megállapításra.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2015. (XI. 24.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
92/2011. (XI. 8.) ME határozata a Magyar Köztársaság és a Panamai Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság és a Panamai Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
274/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a  bírói eskü letételének
elmulasztására tekintettel dr. Ábry Balázst 2014. augusztus 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
317/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Pósa
Krisztián rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
podgoricai nagykövetségének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország szarajevói
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. október 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök