text:
331/2005. (XII. 29.) Korm. rendelete az irányított betegellátási rendszerről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény 83. §-a (2) bekezdésének
q) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány az
alábbiakat rendeli el:
1. § E rendelet hatálya
a) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továb
biakban: OEP), illetőleg a megyei (fővárosi) egészségbiztosítási pénztárakra (a továbbiakban: MEP), továbbá
b) az irányított betegellátási rendszerben
ba) ellátásszervezésre vállalkozó egészségügyi szol
gáltatókra,
bb) részt vevő háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátást
nyújtó egészségügyi szolgáltatókra (a továbbiakban: háziorvos), bc) az érintett biztosítottak részére az Egészségbiztosítási Alap terhére – a ba) és bb) pontban meghatározottakon
túl – egészségügyi szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra
terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) bejelentkezett biztosított:  az ellátásszervezővel meg
kötött érvényes szolgáltatási szerződés alapján az irányított betegellátási rendszerben részt vevő háziorvoshoz
külön jogszabályban foglaltak szerint bejelentkezett biztosítottak közül azok, akik megtiltották egészségügyi és személyazonosító adataik ellátásszervező általi kezelését,
valamint az olyan háziorvoshoz bejelentkezett biztosítottak, akiket az Ebtv. 38/D. §-ának (3) bekezdése alapján az
ellátásszervezőhöz tartozónak kell tekintetni;
b) betegút: meghatározott betegséggel vagy más egészségügyi ellátást szükségessé tevő állapottal összefüggésben történő egészségügyi ellátási események sora;
c) bevételi többlet:  az f) pont szerinti elvi számla pozitív egyenlege;
d) ellátásszervezés: a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 38/C. §-ának (1) és (3) bekezdésében, valamint
e rendelet 9. §-ában meghatározott célokat és feladatokat
magában foglaló tevékenység;
e) ellátásszervező: az ellátásszervezésre az Ebtv.
38/C. §-ának (2) bekezdése alapján és az e rendeletben
foglaltak figyelembevételével megkötött, érvényes szerződéssel rendelkező egészségügyi szolgáltató;
f) elvi számla:  adott ellátásszervezőhöz tartozó érintett
biztosítottak és bejelentkezett biztosítottak után járó fejkvóta alapján számított összeget, mint bevételt és az érintett biztosítottak, illetve a bejelentkezett biztosítottak által
igénybe vett egészségügyi szolgáltatások külön jogszabály szerinti finanszírozási díjának, valamint az általuk
megvásárolt gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök
ártámogatásának összegét, mint kiadást tartalmazó, az
OEP által vezetett nyilvántartás;
g) érintett biztosított:  az Ebtv. 38/C. §-ának (7) bekezdése szerinti biztosított;
h) fejkvóta: az érintett biztosítottak és a bejelentkezett
biztosítottak által igénybe vett, a melléklet A) pontjában
meghatározott egészségügyi szolgáltatások finanszírozásának fedezeteként az OEP által – a 12. § (2) bekezdése
szerint – havonta kiszámított, az ellátásszervező elvi számlájának bevételi oldalát képező normatív pénzösszeg;
i) megtakarítási keret:  az ellátásszervezők elvi számláin keletkezett bevételi többletek összegének – a Magyar
Köztársaság tárgyévi költségvetéséről szóló törvény
által – az ellátásszervezők közötti felosztásra rendelt része;
j) elszámolási év:  minden év október 1-jétől a következő év szeptember 30-áig terjedő időszak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet alkalmazásában az Ebtv. 5/B. §-ában foglalt fogalommeghatározásokat kell figyelembe venni.
3. § (1) Az OEP az irányított betegellátási rendszer keretében történő ellátásszervezésre – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – az Ebtv. 38/C. §-ának (2) bekezdése
alapján általa kiírt pályázaton kiválasztott egészségügyi
szolgáltatóval köthet szerződést.
(2) Az OEP az (1) bekezdés alapján kiírásra kerülő pályázatról szóló felhívást az Egészségbiztosítási Közlönyben teszi közzé.
(3) Pályázat kiírása nélkül módosítható a már megkötött
és érvényes ellátásszervezési szerződés, illetve az adott
évre vonatkozóan megköthető az új szerződés az irányított
betegellátási rendszerben az előző évben ellátásszervezőként részt vett egészségügyi szolgáltatóval, ha az irányított
betegellátási rendszerbe bevonható érintett biztosítottak
száma a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény alapján az adott évben az előző évihez képest nem nő.
4. § A 3. § alapján kiírt pályázaton pályázóként csak akkor
vehet részt az egészségügyi szolgáltató, ha
a) rendelkezik az Ebtv. 30. §-ának (1) bekezdése alapján megkötött érvényes finanszírozási szerződéssel,
b) a 10. § alapján megkötött előszerződések alapján az
általa végzett ellátásszervezés tekintetében érintett biztosítottak száma a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló
törvényben meghatározott keretek közé esik,
c) nincs olyan köztartozása, amely esedékességének
időpontja 30 napnál régebben lejárt,
d) a fenntartója hozzájárult az irányított betegellátási
rendszerben való részvételéhez,
e) megfelel a pályázati kiírásban meghatározott technikai feltételeknek.
5. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) az ellátásszervezési és betegirányítási feladatok
megvalósításába bevonásra kerülő egészségügyi szolgáltatókra, valamint a pályázó ellátási területén működő
további egészségügyi szolgáltatókra vonatkozó adatokat,
így különösen
aa) a szolgáltatók azonosító adatait,
ab) a szolgáltatók rendelkezésére álló lekötött kapa
citásokra vonatkozó adatokat, ac) a szolgáltatók ellátási területére vonatkozó adatokat,
ad) a heti rendelési időt (a szolgáltató rendelésének
óraszámát összesítve, illetve napi bontásban a rendelési
idő kezdése és befejezése időpontjának megjelölésével) és
a rendelkezésre állási időt szakmánkénti megosztásban,
ae) az egészségügyi ellátás különböző szintjein történő
ellátásokra vonatkozó betegutak terveit,
af) a pályázó tervezett működési területe által érintett
kistérségek ellátásszervezésből kimaradó háziorvosi körzeteit és a hozzájuk tartozó lakosságszámot;
b) a háziorvos befejezett ellátást nyújtó és esetmenedzselési szerepének erősítésére vonatkozó terv bemutatását;
c) a pályázó ellátásszervezésre létrehozott, illetve létrehozandó részének bemutatását, így legalább
ca) a szervezeti felépítésének ismertetését,
cb) az általa végzendő ellátásszervezés, betegút irányí
tás módszerének, valamint a betegút-elemzés metodikájának bemutatását, cc) az általa alkalmazott, illetőleg alkalmazni tervezett
minőségbiztosítási, minőségfejlesztési tevékenységek,
standardok és indikátorok bemutatását, továbbá azok mérési és értékelési módszereit,
d) a pályázó által a rendszerbe bevont egészségügyi
szolgáltatók között, valamint a pályázó és az általa a rendszerbe bevont egészségügyi szolgáltatók között, továbbá a
rendszerbe bevont egészségügyi szolgáltatók és az érintett
biztosítottak között megvalósuló kapcsolattartásra, adatátadásra és tájékoztatásra vonatkozó tervek bemutatását,
ideértve a fogyatékossággal élők számára is elérhető módon történő tájékoztatásra;
e) a pályázó által alkalmazásra kerülő informatikai
megoldások ismertetését;
f) a prevenciós programtervet, amely a Nemzeti Népegészségügyi Programmal összhangban tartalmazza a
pályázó által megszervezésre, illetőleg megvalósításra kerülő prevenciós tevékenységek, továbbá azok várható
eredményeinek bemutatását; a prevenciós programtervnek
ki kell térnie a fogyatékossággal élő embereket érintő
prevenciós programokra és azok várható eredményeire;
g) a pályázó irányított betegellátási rendszer keretében
megvalósuló tevékenysége várható eredményeinek bemutatását, különösen
ga) az érintett biztosítottak egészségi állapotának és
élettartamának tekintetében, valamint
gb) az érintett biztosítottak részére nyújtott egészségügyi szolgáltatások költségeinek csökkentése tekintetében;
h) a pályázó által használt, illetve használásra kerülő
indikátorokat, továbbá azok mérési és értékelési módszereit;
i) a pályázó éves bevételeinek felhasználására vonatkozó elképzeléseket is tartalmazó üzleti, illetve költségvetési tervet;
j) a bevételi többlet felhasználására vonatkozó elképzeléseket. (2) A pályázathoz mellékelni kell
a) a pályázónak a 4. § c) pontjára vonatkozó nyilatko
zatát,
b) a pályázó fenntartójának a 4. § d) pontja szerinti hoz
zájárulást magában foglaló nyilatkozatát,
c) e rendelet melléklete A) pontjának 1–8. alpontjaiban
foglalt egészségügyi szolgáltatások biztosítására a pályázó
által más egészségügyi szolgáltatókkal kötött megállapodásokat,
d) azoknak a háziorvosi ellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltatóknak az adatait, akik a pályázóval előszerződést
kötöttek az irányított betegellátásban való részvételről, és
az ezen háziorvoshoz tartozó érintett biztosítottak és bejelentkezett biztosítottak számát,
e) a Nemzeti Népegészségügyi Programmal és a kötelező egészségbiztosítás keretében igénybe vehető betegségek megelőzését és korai felismerését szolgáló egészségügyi szolgáltatásokról és a szűrővizsgálatok igazolásáról
szóló 51/1997. (XII. 18.) NM rendelettel összhangban álló
prevenciós programtervet, amely tartalmazza a prevenciós
tevékenységeket, a várható eredményeket és a megvalósítási tervet,
f) a megvalósítani tervezett szakmai irányelvek jegyzékét, g) az informatikai rendszer bemutatását,
h) az irányított betegellátási rendszerben résztvevők ér
dekeltségi rendszerének bemutatását, a megállapodások
tervezett szövegét. 6. §
(1) A pályázatok véleményezésére és rangsorolására
7 tagú bírálóbizottság működik, elnökét az OEP főigazgatója nevezi ki. A bírálóbizottság 3 tagját az Egészségügyi
Minisztérium, 1 tagját a Pénzügyminisztérium, 3 tagját az
OEP delegálja. A bírálóbizottság munkájában tanácskozási
joggal részt vesz a Magyar Orvosi Kamara és a Magyar
Egészségügyi Szakdolgozói Kamara által delegált 1-1 képviselő.
(2) A pályázat értékelésének részletes szempontjait a
pályázati dokumentációban kell meghatározni.
(3) A pályázatokról az OEP főigazgatója a pályázati határidő lejártától számított 90 napon belül – a bírálóbizottság véleményének beszerzése után – dönt. Az eredményt
az Egészségbiztosítási Közlönyben, közleményben teszi
közzé.
7. § Az Ebtv. 38/C. §-ának (2) bekezdése alapján az OEP a
pályázat nyertesével szerződést köt (a továbbiakban: ellá
tásszervezési szerződés) az e rendelet mellékletének A) részében meghatározott egészségügyi szolgáltatások irányított betegellátási rendszer keretében történő nyújtásának
megszervezésére.
8. § (1) A ellátásszervezési szerződésben az Ebtv.
38/C. §-ának (5) bekezdésében meghatározottakon túl rendelkezni kell arról, hogy az ellátásszervező kötelezettséget
vállal a bevételi többlet érdekeltségi rendszer alapján történő felosztására.
(2) Az ellátásszervezési szerződéshez az Ebtv.
38/C. §-ának (6) bekezdésében meghatározottakon túl
mellékelni kell
a) az ellátásszervezővel szolgáltatási szerződést kötött
háziorvos adatait tartalmazó adatlapokat,
b) az irányított betegellátásban részt vevő egészségügyi szolgáltatók érvényes finanszírozási szerződésének
kódszámát tartalmazó adatlapokat,
c) az ellátásszervezőnek az 5. § (2) bekezdésének
e) pontja szerinti, elfogadott – a Nemzeti Népegészségügyi
Programmal összhangban álló – prevenciós programtervét
és szakmai tevékenységére vonatkozó tervét,
d) a megtakarítási keretből kapott összeg felhasználására vonatkozó érdekeltségi rendszer bemutatását,
e) az érdekeltségi rendszerben részt vevő egészségügyi
szolgáltatókkal kötött megállapodásokat, amelyek tartalmazzák a megtakarítási keretből kapott összeg anyagi érdekeltség címén felosztható részének %-os mértékét, annak felhasználási körét, módját, idejét, valamint az irányított betegellátási rendszerből való kilépés feltételeit és a
felek közötti elszámolás módját kilépés esetén,
f) az OEP által készített Útmutatót, amely tartalmazza
különösen:
fa) a minőségbiztosítással és minőségfejlesztéssel kapcsolatos – az OEP által elrendelt – jelentési kötelezettséget, beleértve a minőségi indikátorrendszer kidolgozását,
fb) a szűrési, gondozási és prevenciós tevékenységre, a
monitoringrendszer működtetésére, értékelésére vonatkozó jelentési kötelezettséget,
fc) a tételes betegforgalmi adatokra vonatkozó és egyéb
jelentési kötelezettséget,
fd) a kötelezően alkalmazandó rekordképeket,
fe) az adatszolgáltatási kötelezettségek határidejét,
ff) oktatási és képzési tervet.
9. § (1) Az Ebtv. 38/C. §-ának (3) bekezdésében meghatározottakon túl az ellátásszervező feladata
a) az ellátásszervezéssel kapcsolatos feladatok ellátására önálló szervezeti egység létrehozása, ehhez a személyi és tárgyi feltételek biztosítása,
b) az elvi számlán keletkezett megtakarítás, illetve az
ennek terhére folyósított előleg jogszabályban foglaltak
szerinti kezelése és felhasználása, valamint a vállalt ösztönzés és érdekeltségi rendszer működtetése.
(2) Az irányított betegellátási rendszerbe bevont ellátások körét, valamint a nagy költségigényű és a személyre
nem lebontható, a rendszerbe be nem vont ellátásokat
e rendelet melléklete tartalmazza.
10. § (1) A 3. § szerinti pályázaton pályázóként részt vevő
egészségügyi szolgáltató az Ebtv. 38/D. §-ának (1) bekezdése szerinti szolgáltatási szerződés tárgyában a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő háziorvossal köthet előszerződést.
(2) Az Ebtv. 38/D. §-ának (1) bekezdése alapján az ellátásszervező csak olyan területi ellátási kötelezettséggel
rendelkező háziorvossal köthet szolgáltatási szerződést,
akinek nincs ilyen érvényes szerződése más ellátásszervezővel és a szolgáltatási szerződésben vállalja, hogy annak
érvényességi ideje alatt más ellátásszervezővel nem is köt
ilyen szerződést.
11. § (1) Az OEP a háziorvoshoz bejelentkezett biztosítottakról vezetett nyilvántartásból kigyűjti, és külön nyilvántartja a pályázatot nyert ellátásszervezőhöz tartozó érintett
biztosítottak és bejelentkezett biztosítottak TAJ számát, és
a bekövetkezett változásokat havonta átvezeti.
(2) Az OEP – a MEP-ek bevonásával – elemzést készít a
nyertes pályázókhoz tartozó érintett biztosítottakra vonatkozóan – a pályázatot megelőző egy év időszaka alapján –
az egészségügyi szolgáltatásokról és támogatások igénybevételéről, és elemzi a rendszerbe való bekerülés után az
ebben bekövetkezett változásokat. Az MEP-ek folyamatosan monitorozzák az irányított betegellátásban részt vevő
háziorvosoknál eseti ellátásként megjelenő biztosítottak
által igénybe vett egészségügyi szolgáltatásokat is, összevetve a bejelentkezett biztosítottak által igénybe vett szolgáltatásokkal.
12. § (1) Az OEP kiszámítja az ellátásszervező elvi számláján
havonta bevételként nyilvántartott összeget.
(2) A havi bevétel összegét az ország lakosságának nem
és kor szerinti összetétele alapján – a Magyar Köztársaság
tárgyévi költségvetéséről szóló törvényben az egészségbiztosítási természetbeni ellátásoknak az e rendelet mellékletének A) pontja szerinti jogcímei kiadási előirányzatai
korosztályok és nemek szerint meghatározott lakossági
csoportokhoz tartozó egy-egy TAJ számra eső összegének
figyelembevételével – megállapított fejkvóták és az ellátásszervezőhöz tartozó érintett biztosítottak és bejelentkezett biztosítottak korosztályok és nemek szerinti létszám
adatai szorzatának összege határozza meg.
(3) A művesekezelés esetén az akut és a krónikus ellátás
fejkvótájának megállapítása elkülönítetten történik. Az
akut művesekezelés esetén a fejkvóta megállapítására a
(2) bekezdésben meghatározott szabályokat kell alkalmazni. A krónikus művesekezelés esetén az ilyen kezelésben
részesülő betegek száma képezi a fejkvóta számítás alapját. A művesekezelés jogcím előirányzatának akut művesekezelés esetében a 7,5 százaléka, a krónikus művesekezelés esetén annak 92,5 százaléka képezi a számítás alapját.
(4) Az ellátásszervező elszámolását e rendelet mellékletének B) pontjában foglaltak kivételével valamennyi, az
érintett biztosított és a bejelentkezett biztosított – kötelező
egészségbiztosítás terhére térítésmentesen, illetve árhoz
nyújtott támogatással igénybe vehető – ellátásával kapcsolatban keletkezett természetbeni kiadás terheli, függetlenül attól, hogy az ellátást ki és mikor kezdeményezte az ellátásszervezési szerződés időtartama alatt.
(5) Az ellátásszervező elvi számláját az ellátásszervezési szerződésben foglalt időponttól kell vezetni. Az OEP
a számláról a havi teljesítmény alapján elszámolást végez.
(6) A költségvetési évet követő 60 napon belül az OEP
kiszámítja az ellátásszervező elvi számláján mutatkozó
bevételi vagy kiadási többlet éves összegét.
(7) A bevételi többlettel rendelkező szervező esetében
az egyes jogcímeken kimutatható kiadási többlet csökkenti a más jogcímek bevételi többletét, azok arányában.
13. § (1) Az irányított betegellátási rendszerben részt vevő ellátásszervezők elvi számláin keletkezett bevételi többletnek – a Magyar Köztársaság tárgyévi költségvetéséről
szóló törvény szerint – az ellátásszervezők közötti felosztásra rendelt részéből az OEP megtakarítási keretet hoz
létre.
(2) A megtakarítási keret terhére az OEP kiegyenlíti az
ellátásszervezők kiadási többletet mutató elvi számláinak
hiányát.
(3) A (2) bekezdés szerinti kiegyenlítést követően a
megtakarítási keret fennmaradt részének
a) 25%-át a bevételi többlet arányában, a (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével,
b) 25%-át az elvi számlán tárgyévben elért bevételi
többlet százalékos mértékének az előző évi bevételi többlet százalékos mértékéhez képest bekövetkező pozitív változása alapján az érintett biztosítottak és a bejelentkezett
biztosítottak éves átlagos létszámának figyelembevételével, c) 25%-át az érintett biztosítottak éves átlagos létszámának arányában,
d) 25%-át az ellátásszervezési szerződésben meghatározott minőségi indikátorokból képzett mutatók alapján, a
(5) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően
az OEP felosztja a bevételi többletet mutató elvi számlával
rendelkező ellátásszervezők között.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott összeg
számításakor a negatív elvi számla egyenleggel rendelkező szervezők egyenlege nélkül számított bevételi többleten belül az egyes ellátásszervezők részesedésének aránya
úgy kerül meghatározásra, hogy az egyes ellátásszervezők
bevételi többletéből 10%-os mértékű többletig a többlet
teljes értéke, a többlet ezt meghaladó részének pedig
50%-a kerül figyelembevételre az arányosítás során.
(5) Az ellátásszervezési szerződésben meghatározott
mutatók alapján az ellátásszervező prevenciós munkája, az
általa az érintett biztosítottaknak készített egyéni egészségtervek alapján értékelésre kerül. Az értékelés a teljesítményektől függően az ellátásszervezési szerződésben előre meghatározott – minden ellátásszervező vonatkozásában azonos – pontozásos rendben történik. Az elért pontszámot meg kell szorozni az éves átlagos létszámmal, és az
így kapott összegek arányában kell felosztani a (3) bekezdés d) pontjában szereplő összeget az ellátásszervezők
között.
(6) A megtakarítási keretből történő kifizetések fedezete az Egészségbiztosítási Alap bevételi többlettel érintett
költségvetési jogcímeinek előirányzataiból elkülönített
összegek. Az egyes előirányzatokat terhelő összegek a bevételi többletek összegeinek arányában kerülnek meghatározásra.
14. § (1) Az érdekeltségi rendszernek a Magyar Köztársaság
éves költségvetéséről szóló törvényben meghatározott bevételi többlet vonatkozásában – ki kell terjednie a háziorvosokon kívül azokra az egészségügyi szolgáltatókra is,
akikkel az ellátásszervező szerződést kötött a lakosság
egészségügyi ellátására. Az érdekeltségi rendszernek ösztönöznie kell az egységes szakmai protokollok, a betegút
követését biztosító monitoringrendszer alkalmazását,
valamint a képzési-továbbképzési rendszerben való részvételt.
(2) Az érdekeltségi rendszert úgy kell kialakítani, hogy
a megtakarítási keret felosztása során az ellátásszervezőnek kifizetett megtakarításból
a) a háziorvosok legfeljebb 40%-os mértékben,
b) a járó- és fekvőbeteg-ellátást nyújtó intézmények
legalább 10-10%-os mértékben részesüljenek. (3) A megtakarítási keretből kapott összeg érdekeltségi
rendszer szerinti szétosztása, majd felhasználása során elsőbbséget kell, hogy élvezzen a betegellátás körülményeinek, színvonalának javítását szolgáló eszközök, szolgáltatások beszerzése (például rendelők felszereltségének és állapotának javítása).
(4) A megtakarítási keretből kapott összeg nem használható fel olyan tevékenység vagy eszköz finanszírozására,
amelynek fedezete más forrásból megoldott, továbbá
olyan tevékenység vagy eszköz finanszírozására, amely
nem közvetlenül függ össze a betegségmegelőzéssel,
betegellátással, vagy a betegellátás körülményeinek javításával.
15. § (1) Az ellátásszervezővel szolgáltatási szerződést kötött
háziorvosok az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 20. számú melléklete szerinti adatokat és tevékenységeket kötelesek havonta, a tárgyhónapot követő
hónap 10. napjáig jelenteni az OEP-nek, az általa megadott rekordkép alapján.
(2) Amennyiben az ellátásszervezővel szolgáltatási
szerződést kötött háziorvosok az érintett biztosítottakra
vonatkozó tételes betegforgalmi adatszolgáltatási kötelezettségüknek határidőre nem tesznek eleget, az érintett ellátásszervező részére a 13. § (3) bekezdésének c) pontja
szerinti összeg a megtakarítási keretből nem fizethető ki.
16. § (1) Az OEP a 12. § (6) bekezdésben foglaltakat követő
15 napon belül, de legkorábban a 18. § (3) bekezdésében
foglalt kötelezettség teljesítését követő napon utalványozza az egyes ellátásszervezők részére a megtakarítási keretből kifizethető összegeket.
(2) Az e rendelet mellékletének A) pontja szerinti ellátásokat érintő évközi korrekciót – ideértve az ellenőrzés
miatti visszavonás, a gyártói befizetések esetét is – az
egyenleg számításánál érvényesíteni kell, mind a fejkvóta,
mind az elvi számla tekintetében. A korrekciót a tárgyévet
követő 60 napon belül kell rendezni.
(3) Az elszámolási évet követő 60 napon belül az OEP
kiszámítja az ellátásszervező elvi számláján korrekciók
nélkül mutatkozó bevételi vagy kiadási többlet éves összegét.
(4) A (3) bekezdés szerinti számítás alapján mutatkozó
bevételi többletek összegét az OEP a 13. § (1)–(5) bekezdésekben foglaltaknak megfelelően előlegként felosztja a
bevételi többletet mutató elvi számlával rendelkező ellá
tásszervezők között. Az ellátásszervezőkre felosztott
összegeket az OEP az elszámolási évet követő 90 napon
belül utalványozza az egyes ellátásszervezők részére.
(5) Ha a megtakarítási keretből az ellátásszervezőre jutó
kifizetés összege nem, vagy csak részben nyújt fedezetet a
kifizetett előlegre, akkor a fedezetlenül maradt összeget az
előleget felvevő ellátásszervezőnek meg kell térítenie.
(6) Az OEP által kifizetett – 9. § (1) bekezdésének
b) pontja szerinti – előleg a gyógyító-megelőző kasszákon
elkülönített keretösszeget terheli. Az előleget a tárgyév
végi elszámolásnál figyelembe kell venni.
17. § (1) Az ellátásszervezői tevékenység bármely okból bekövetkezett megszűnése esetén az ellátásszervezőnek
záróelszámolást kell készítenie és a megtakarítási keretből
részére kifizetett összeg, valamint a korábban hatályos
jogszabályok alapján az irányított betegellátási modellkísérlet keretén belül bármely jogcímen kapott összeg igazoltan fel nem használt részét vissza kell fizetnie az OEP
részére.
(2) Az irányított betegellátási rendszerből bármely ok
miatt kilépő háziorvossal, illetve más – az ellátásszervezővel az Ebtv. 38/D. §-ának (2) bekezdése alapján megállapodást kötött – egészségügyi szolgáltatóval a kilépéskor
tételes elszámolást kell az ellátásszervezőnek elvégeznie.
Az elszámolásnak ki kell terjednie:
a) a kilépő háziorvos, illetve egészségügyi szolgáltató
részére korábban az irányított betegellátási rendszer keretein belül kifizetett és korábban felhasznált összegek megállapítására,
b) az irányított betegellátási rendszer keretein belül kapott összegekből megvalósított beruházásokra, vásárolt
nagyértékű eszközökre, azok a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 1. számú mellékletében foglaltak alapulvételével számított értékcsökkenés levonása után számított nettó értéke figyelembevételével,
c) a kilépést megelőző időszakban az irányított betegellátási rendszer keretében végzett tevékenységekre, illetve
ezekre tekintettel a kilépést követően kifizethető összegekre.
(3) Az elszámolás alapján az igazoltan fel nem használt
összeget 15 napon belül vissza kell fizetni az ellátásszervező részére, amely köteles azt oly módon felhasználni,
mintha az OEP-től a bevételi többlet alapján kapta volna.
(4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti beruházások, tárgyi
eszközök aktuális nettó értékét vissza kell fizetni az ellátásszervező – annak hiányában az OEP – részére,
amennyiben az irányított betegellátási rendszerből kilépő
háziorvos, illetve egészségügyi szolgáltató az OEP-pel
megállapodást kötött egészségügyi szolgáltatókénti tevé
kenységét megszüntette, e tevékenysége bármely okból lehetetlenült, vagy az érintett beruházást, eszközt elidegenítette, illetve megterhelte.
(5) Ha az ellátásszervező szervezői tevékenysége bármely okból megszűnik, értelemszerűen alkalmazandók a
(3)–(4) bekezdésekben foglalt rendelkezések – ideértve a
nagyértékű eszközökre, beruházásokra vonatkozó rendelkezéseket is – azzal, hogy a visszafizetéseket az OEP részére kell teljesíteni.
18. § (1) Az OEP évente egy alkalommal teljes körű ellenőrzést végez, amelynek során ellenőrzi különösen:
a) a betegutak követésére és elemzésére használt rendszereket, s azok megállapításait, a szakmai programok
megvalósulását (prevenciós- és gondozási tevékenység,
protokollok készítése, alkalmazása stb.),
b) az ellátási utak módosítását,
c) a minőségbiztosítási rendszerek működését, minősé
gi indikátorok alakulását, a diagnosztikus és terápiás
irányelvek alkalmazását,
d) a 16. § (4) bekezdése alapján folyósított előleg
összegének terv szerinti felhasználását, az elszámolások,
dokumentumok folyamatos átláthatóságát és követhetőségét,
e) az irányított betegellátási rendszerben részt vevő háziorvosok keresőképtelen állományba vételi gyakorlatát,
f) az érintett biztosítottak kijelentkezésének jogcímét,
g) az egészségügyi szolgáltatások igénybevételének
alakulását,
h) az irányított betegellátási rendszer működtetésére az
ellátásszervező által létrehozott önálló szervezeti egység
működését, a személyi és tárgyi feltételek megvalósulását,
i) a megtakarítási keretből kapott összeg, valamint a
korábbi kifizetések jogszabályi előírások szerinti felhasználását.
(2) Ellenőrzéskor az ellátásszervező köteles az irányított betegellátáshoz kapcsolódó nyilvántartásokat, bizonylatokat az ellenőrzést végző személyek rendelkezésére bocsátani.
(3) Az ellenőrzés tapasztalatairól az OEP összefoglaló,
értékelő éves jelentést készít az egészségügyi miniszter és
a pénzügyminiszter részére tárgyévet követő február
15-éig.
19. § (1) Ez a rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az ellátásszervezők által a korábban hatályos jogszabályok alapján az irányított betegellátási modellkísérlet
keretén belül bármely jogcímen kapott, de e rendelet hatálybalépésekor még fel nem használt összegek az irányí
tott betegellátási rendszerben felhasználhatók. A felhasználásoknak összhangban kell lenniük az összegek eredeti
rendeltetésével és az irányított betegellátási rendszer céljaival is.
(3) Az OEP az ellátásszervezők által az irányított betegellátási modellkísérlet keretén belül elért 2005. évi megtakarítás alapján csak a 18. §-ban szabályozott – a modellkísérlet 2005. évi működésére alkalmazott – teljes körű ellenőrzés tapasztalatairól készített értékelő jelentés összefoglalójának az egészségügyi miniszter és a pénzügyminiszter részére történő megküldését követően teljesíthet a
költségvetési törvény szerinti kifizetést. A 2005. évre vonatkozó értékelő jelentést 2006. február 28-áig kell az
egészségügyi miniszter és a pénzügyminiszter részére
megküldeni.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Kr.
50/A–50/D. §-a, 19. számú melléklete, valamint a Kr. módosításáról szóló
a) 21/2000. (III. 3.) Korm. rendelet 26. §-a és 5. számú
melléklete,
b) 29/2001. (II. 2.) Korm. rendelet 20–21. §-ai,
c) 257/2001. (XII. 19.) Korm. rendelet 23. §-a,
d) 293/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet 23. §-a,
e) 264/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 21–25. §-a és
26. §-ának (5) bekezdése,
f) 112/2004. (IV. 28.) Korm. rendelet 13. §-a,
g) 15/2005. (I. 26.) Korm. rendelet 11–14. §-a,
h) 104/2005. (VI. 11.) Korm. rendelet 9–10. §-a
hatályát veszti. (5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Kr.
50. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„50. § Az irányított betegellátási rendszerben történő kifizetésekre az irányított betegellátási rendszerről szóló
kormányrendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.”
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2011. (II. 18.) NGM utasítása a nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási kiadások kezelésének eljárási rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 48. §-ának b) pontjában, valamint a Magyar Köztársaság
2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: 2011. évi költségvetési törvény) 54. §-ának
(8) bekezdésében – a központi költségvetés végrehajtásával kapcsolatban – biztosított államháztartásért felelős miniszteri jogok
gyakorlása érdekében, továbbá a Magyar Államkincstárról szóló 311/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-ának (2) bekezdésében
biztosított, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) felett gyakorolt irányítási jogkörben eljárva, egyes – a
nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló – központi költségvetési előirányzatok módosításával és felhasználásával
kapcsolatos intézkedési jogokról (előirányzat-módosítások előkészítése, dokumentálása, az előirányzatok terhére történő
kötelezettségvállalási, a kifizetések teljesítését megelőző érvényesítési, utalványozási és ellenjegyzési jogok gyakorlása) az alábbiak
szerint rendelkezem. I. Általános rendelkezések 1. § (1) A nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási kiadások
kezelésének eljárási rendje (a továbbiakban: utalványozási rend) a 2011. évi költségvetési törvény 1. számú
mellékletében elfogadott címrenden, egyéb jogszabályi előíráson, illetve szerződéses kötelezettségvállaláson alapul.
(2) A 2011. évre vonatkozó címrendet és ahhoz kapcsolódóan érvényes kötelezettségvállalási, utalványozási,
ellenjegyzési, valamint törvényekben, jogszabályokban előírt egyéb jogokat és kötelezettségeket és az azok
gyakorlására felhatalmazottak adatait az utalványozási rend 1. és 3. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az év közbeni címrendi változásnak megfelelően az utalványozási rend 1. számú melléklete egyedi rendelkezésekkel
kerül kiegészítésre, amelynek előkészítése az új előirányzat feletti rendelkezési jog gyakorlójának kötelessége.
Amennyiben a változás érinti az aláírásra, ellenjegyzésre jogosultak listájában (3. számú melléklet) szereplő szervezeti
egységeket, illetve az ott felsorolt személyeket, ennek módosítását is kezdeményeznie kell az új aláírók
aláírásmintájának megküldésével. 2. § (1) Az utalványozási rend kiterjed az eljárásban résztvevők teljes körére, azaz a kötelezettségvállalási, érvényesítési,
utalványozási, ellenjegyzési jogot gyakorló nemzetgazdasági minisztériumi és kincstári szervezeti egységekre,
személyekre, továbbá az elrendelt kifizetések teljesítésében közreműködő Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a továbbiakban: NAV), valamint a Kincstár érintett szervezeti egységeire, személyeire.
(2) Az utalványozási rend alkalmazása során az eljárásban résztvevők mindegyikének kötelessége elősegíteni az
államháztartás egyensúlyi követelményeinek érvényesítését. Ennek érdekében intézkedéseiket az Áht., az
államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.), a 2011. évi
költségvetési törvény, valamint a közösségi jogszabályok előírásainak megtartásán túl úgy kell megtenniük, hogy azok
csak a szükséges időben és mértékben terheljék a Kincstári Egységes Számlát.
3. § (1) Az utalványozási rend alkalmazása szempontjából kötelezettségvállalásnak minősül az itt említett (eredeti,
módosított) előirányzatok terhére fizetési vagy más teljesítési kötelezettség írásban történő vállalása. E jog
gyakorlására az 1. számú mellékletben „utalványozó”-ként megjelölt nemzetgazdasági minisztériumi és kincstári
szervezeti egység 3. számú mellékletben nevesített aláírási és ellenjegyzési felhatalmazással rendelkező dolgozója
jogosult. Az utasítás mellékletei a Hivatalos Értesítő 12. számában találhatóak.
(2) A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére az 1. számú mellékletben „ellenjegyző”-ként megjelölt nemzetgazdasági
minisztériumi szervezeti egység 3. számú mellékletben nevesített aláírási és ellenjegyzési felhatalmazással rendelkező
dolgozója jogosult. Az ellenjegyző a kötelezettségvállalóval egyetemlegesen felelős azért, hogy a
kötelezettségvállalás összege ne haladja meg a rendelkezésre álló előirányzatot, kivéve a 6. § (2) bekezdés szerinti
előirányzatokat. (3) A kötelezettségvállalások során a kötelezettségvállalásra jogosultaknak – amennyiben jogszabály az ennek alapján
bekövetkező fizetési kötelezettség teljesítésére rövidebb határidőt nem állapít meg – legalább 14 napos (kéthetes)
teljesítési határidős megállapodások megkötésére kell törekedniük. 4. § (1) Az utalványozási rend rendelkezése alatt álló előirányzatok többsége terhére nem történik egyedi
kötelezettségvállalás [az Ámr. 72. § (13)–(14) bekezdése szerint], továbbá számlaadási kötelezettség sem társul a
teljesítésükhöz, emiatt ezen esetekben a kötelezettségvállalásra, illetve érvényesítésre jogosult megjelölése sem
szükséges, kivéve, ha érvényesíthető számla, okmány stb. alapján kerül sor a kifizetésre.
(2) Azon esetekben, amikor az előirányzat terhére kötelezettségvállalás történik, a kötelezettségvállalásra jogosult, illetve
az ellenjegyző a megjelölt utalványozóval, illetve az ellenjegyzővel azonos. E jogok és kötelességek gyakorlására az
e rendelkezésben megjelölt személy, nemzetgazdasági minisztériumi, illetve Kincstár szervezeti egység (főosztály,
osztály) vezetője, illetve érdemi ügyintézői feladatokat végző dolgozója jogosult.
(3) Nem szükséges külön szakmai teljesítés igazolása, ha a kiadás teljesítéséhez kizárólag az Ámr. 77. § (1) bekezdésében
foglalt szempontokat szükséges vizsgálni. 5. § (1) Az utalványozás a kiadás teljesítésének, a bevétel beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére vonatkozó külön
írásbeli utasítás. (2) Utalványozásra a 3. § (1) bekezdése szerinti, a kötelezettségvállalás jogi gyakorlására vonatkozó szabályok ismereténél
említett, a 3. számú mellékletben nevesített vezetők, illetve érdemi ügyintézői feladatot ellátó dolgozók jogosultak.
(3) Az utalvány ellenjegyzésére a 3. § (2) bekezdése szerinti, a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére vonatkozó szabályok
ismertetésénél említett, a 3. számú mellékletben nevesített vezetők, illetve érdemi ügyintézői feladatot ellátó
dolgozók jogosultak. (4) Az utalványozás az e rendelkezéshez 2. számú mellékletként csatolt utalványminták alkalmazásával történhet.
(5) Az utalványhoz csatolni kell a kifizetést megteremtő jogszabályi és egyéb alapdokumentumokat (törvény,
kormányhatározat, szerződés stb.), a nyilvános jogszabályok esetén elegendő azok teljes megjelölése. Kivételt
képeznek ez alól a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai 32. Egyéb költségvetési kiadások cím 1. Vegyes
kiadások alcím 4. Felszámolásokkal kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, az 5. Szanálással kapcsolatos kiadások
jogcímcsoport előirányzatai és a 33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia érvényesítése cím előirányzatai.
6. § (1) A tárgyévi fizetési kötelezettségek vállalására és kifizetések elrendelésére vonatkozó összeghatárra az Áht. 12/A. §
(1) bekezdés rendelkezései vonatkoznak. (2) A 2011. évi költségvetési törvény 9. számú mellékletében meghatározott, előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül
teljesülő előirányzatok esetében a rendelkezésre álló előirányzat mértékén felül is jogosult utalványozásra és
ellenjegyzésére az e rendeletben és annak 1. számú mellékletében meghatározott utalványozó és ellenjegyző.
Az előirányzat túllépéséről az utalványozó köteles az irányító helyettes államtitkárt és államtitkárt haladéktalanul
tájékoztatni. 7. § (1) A 3–6. § szerinti kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési jog gyakorlására a 3. számú mellékletként csatolt
aláírólapokon szereplők jogosultak. (2) Az 1. számú mellékletben meghatározott előirányzatok között ott, ahol az utalványozó és az ellenjegyző konkrétan
nincsen megnevezve, a Kincstár és a NAV belső szabályzatában rögzítettek alapján valósul meg az ellenjegyzési és
utalványozói funkciók elkülönülésének jogszabályban előírt követelménye. II. Egyéb rendelkezések
8. § Az utalványozási rend szabályozása alá tartozó előirányzatok terhére várható jelentős összegű (1000 millió forintot
meghaladó) kifizetésekről a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) államháztartásért felelős
államtitkárát, a NAV-ot, a Kincstárt – az EU költségvetéséhez való hozzájárulás kivételével – írásban tájékoztatni kell.
Fenti tájékoztatásra az utalványozó kötelezett, amennyiben a szükséges döntés és adatok időben, hiánytalanul
rendelkezésre állnak, a kifizetést megelőzően legalább 2 héttel, eltérő esetben a szükséges információk rendelkezésre
állását követően azonnal. 9. § Az utalványozás során minden résztvevőnek úgy kell eljárnia, hogy a teljesítési határidő előtt öt munkanappal a NAV, a
Kincstár az utalványt teljesítésre megkapja. A határidő-mulasztásból eredő késedelmi kamat, kötbér arra hárítható át,
aki a mulasztásért felelős, amennyiben a szükséges döntés és adatok időben, hiánytalanul rendelkezésére álltak. Ennek
megállapíthatósága érdekében minden aláírásra jogosultnak fel kell tüntetni a teljesítés idejét, illetve azt, hogy miért
következett be a késedelem. 10. § (1) A Kincstár és a NAV az utalványozási rendben megjelölt előirányzatok terhére csak az itt meghatározott eljárás alapján
teljesíthet kifizetést. A kifizetés teljesítését megelőzően a kifizetők az utalvány szabályszerűségi vizsgálatán
túlmenően előirányzati fedezetvizsgálatot is kötelesek végezni. A fedezetvizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a
2011. évi költségvetési törvénynek az utalványban hivatkozott címén a kifizetés elrendeléséig történt kiutalásokat
figyelembe véve rendelkezésre áll-e az utalványnak megfelelő összegű előirányzat.
(2) A fedezetlen vagy nem szabályszerű (alaki-formai hibás) utalvány teljesítését meg kell tagadni és felülvizsgálatra az
utalványozást végzőnek haladéktalanul visszaadni. A 2/1. és a 2/2. számú utalványok esetében – amennyiben a
támogatást a NAV folyósítja – a kiutalás feltétele, hogy az adózó 11. számú bevallást nyújtson be. Ennek hiányában az
adóhatóság az utalvány birtokában sem teljesítheti az utalást.
11. § A kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési jog gyakorlásának elősegítésére a NAV, a Kincstár havonta
köteles az 1. számú mellékletben felsorolt előirányzatokról az aktuális előirányzat, a felhasználás, továbbá az
előirányzat terhére vállalt kötelezettségek adatait tartalmazó önálló jelentést adni az NGM Költségvetési Összefoglaló
Főosztályának (a továbbiakban: KÖF), amelyet az említett jogokat gyakorlók számára elérhető módon, az NGM
számítógépes hálózatán közzé kell tenni. 12. § Az utalványozási rendben megjelölt előirányzatok módosításával kapcsolatos intézkedések megtétele az
utalványozásra jogosult nemzetgazdasági minisztériumi szervezeti egység, illetve személy kötelessége. Az adatlapot a
nyilvántartási feladatok elvégzése, továbbá az új (az elfogadott költségvetési törvényben nem szereplő) előirányzat
költségvetési címrendi besorolása, a Kincstárnál az előirányzat megnyitását biztosító államháztartási egyedi azonosító
kiadása céljából minden esetben meg kell küldeni az NGM KÖF-nek is.
13. § (1) A Rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék felhasználásával, továbbá céltartalék képzésével és
felhasználásával kapcsolatos kormányhatározatok, az Országgyűlésnek a 2011. évi költségvetési törvény
előirányzatait módosító döntései előkészítésével és végrehajtásával, valamint az Áht.-ben, az Ámr.-ben, a kincstári
számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes
államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet, valamint a költségvetési törvényben
előírt nemzetgazdasági miniszteri kötelezettségek és jogok gyakorlásával kapcsolatos ügyviteli feladatok végzése:
a) az e rendelkezés 1. számú mellékletében „utalványozó”-ként megjelölt nemzetgazdasági minisztériumi
szervezeti egység; b) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet előirányzatai tekintetében a Humán Költségvetési Fejezetek Főosztálya
(HKFF), c) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai előirányzatai tekintetében a Társadalombiztosítási Főosztály (TF);
d) a helyi önkormányzatok támogatási előirányzatait érintő esetekben az Önkormányzati Költségvetési Rendszerek
Főosztály (ÖKRF); e) a funkcionális fejezetek tekintetében (XLI-XLIII. fejezetek és az elkülönített állami pénzalapok) tekintetében a KÖF;
f) a többi fejezet előirányzatait érintő esetekben a Reál Költségvetési Fejezetek Főosztálya (RKFF)
feladata. (2) Az ügyviteli feladat elvégzésének fő felelősei az ügyiratot kiadmányozás előtt a KÖF-nek szignálás céljából megküldik.
III. Az MNB kiegyenlítési tartalékára történő térítés kezelési rendje
14. § (1) Az NGM a Magyar Nemzeti Bank (továbbiakban: MNB) és a költségvetés közti elszámolásokban a KÖF szakmai
feladatköre szerint főfelelős illetékes osztálya utalványozza az MNB által benyújtásra kerülő számlát, és a monetáris
politikai kérdésekben illetékes adó- és pénzügyekért felelős államtitkár ellenjegyzi azt.
(2) Az utalványozás ezen utalványozási rend 2. számú mellékletének 2/7. számú utalványa felhasználásával történhet.
IV. A nemzetközi pénzügyi szervezetekben való tagsággal kapcsolatos kötelezvények kiállítási
rendje
15. § A jogszabályban előírt, nemzetközi pénzügyi szervezetekben való tagsággal kapcsolatos kötelezvényeket a Kincstár
állítja ki a 2. számú melléklet 2/8. számú utalványa szerint. Az aláírásra jogosultak listája (felelős) megegyezik a 3. számú
mellékletben felsoroltakkal. V. Egyéb jogszabályi vagy szerződéses állami kötelezettségek kifizetésének rendje
16. § (1) Azon állami kezesség és garancia-, viszontgarancia érvényesítése esetén, amelyekre a törvény kiadási előirányzatot
nem tartalmaz, az esetlegesen felmerülő kifizetéseket a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet
33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia érvényesítése cím terhére kell teljesíteni.
(2) 2011. évben a NGM utalványozási feladatkörébe tartozó kezességbeváltások közül az egyedi kezességek esetében
nem tartalmaz a költségvetési törvény előirányzatot. Amennyiben egyedi kezességbeváltás történik, a 2007. január 1.
előtt vállalt kezességek esetében az utalványozás rendje a következő: a Jogi és Kodifikációs Főosztály nyilatkozik a
beváltási igény jogszerűségéről, majd a szakmailag illetékes főosztály utalványoz, a KÖF pedig ellenjegyez. A 2007.
január 1. után vállalt kezességbeváltás kifizetése a NAV útján történik.
(3) Az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az Áht. 113/A. §-a (2) bekezdésének k) pontja alapján fizetendő díjat a
XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások
alcímen önálló jogcímcsoportként kell elszámolni. Amennyiben az Államadósság Kezelő Központ Zrt. részére ilyen
díjat kell fizetni, az utalványozás rendje a következő: utalványozó a szakmailag illetékes főosztály és ellenjegyző a KÖF.
VI. Záró rendelkezések 17. § (1) Ez az utasítás a közzétételt követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló
központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási kiadások kezelésének eljárási rendjéről szóló 12/2010. (XII. 22.)
NGM utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
28/2012. (X. 31.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
(Ksztv.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Ksztv. 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján jelen utasítás hatálybalépésének napjától számított hat hónapra Szalóki
Flóriánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos feladata a 2014–2020. programozási időszakhoz kapcsolódóan a Közös Stratégiai Keret alá tartozó
alapok vonatkozásában a tervezési dokumentumok előkészítésének, valamint a hivatalos benyújtást követően
azok bilaterális tárgyalás keretében az Európai Bizottsággal történő egyeztetésének elvégzése. Ebben a hatáskörében
a miniszteri biztos koordinálja és szervezi a tárgyalások lebonyolítását és vezeti azokat és képviseli a magyar
álláspontot.
(2) Előzetes kormányzati mandátum, vagy ágazati stratégia, illetve két ágazati dokumentum ellentmondása esetén,
vagy iránymutatás hiányában a miniszteri biztos előzetes álláspont felvetésére, arra vonatkozóan az Európai
Bizottság állásfoglalásának kikérésére jogosult. Ilyen esetek után a kormányzati előterjesztések koordinációjáért
felelős.
3. § A miniszteri biztos a tárgyalásokon képviselendő álláspont érdekében keretmandátumot készít, amelyet a
Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság hagy jóvá. A miniszteri biztos az illetékes szervekkel együttműködve
előkészíti és jóváhagyja az egyes tárgyalási fordulókhoz kapcsolódó – a keretmandátumhoz illeszkedő – tárgyalási
álláspontot.
4. § A miniszteri biztos tevékenységért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztos feladatát a szaktárcák államtitkáraival, valamint a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség vezetőjével
együttműködve látja el.
6. § A miniszteri biztos a feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a nemzeti fejlesztési miniszternek.
7. § Ez az utasítás a közzététele napján 18 órakor lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
82/2017. (IV. 7.) Korm. rendelete a Dunaföldváron megvalósuló papíripari beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Dunaföldvár közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlannyilvántartás szerinti 0110/1 és 0110/2 helyrajzi számok alatt nyilvántartott földrészleteken, valamint az  ezen
földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló
papírgyártó és -feldolgozó üzem építésére és felszerelésére irányuló beruházással (a  továbbiakban: Beruházás)
függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákra vonatkoznak.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Tolna Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(4) Az 1. § (1) szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
475/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 332. § (1) bekezdése d) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a bírósági döntések vizsgálatára irányuló indítványokat visszautasítja.
I. 1. Három indítványozó fordult az Alkotmánybírósághoz a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
(a továbbiakban: Pp.) 332. § (1) bekezdése d) pontja utólagos alkotmányossági vizsgálatát kérve. A támadott jogszabály előírja, hogy közigazgatási perben az alperes (amely
rendszerint a jogerős közigazgatási határozatot hozó közigazgatási szerv) kérelmére a bíróság elrendeli a keresettel
megtámadott környezetvédelmi bírság bírói letétbe helyezését. Mindhárom indítványozó állítása szerint a letétbe
helyezés elmulasztása a per megszüntetését eredményezi,
azaz elmarad az ügy érdemi elbírálása.
1.1. Eredeti indítványában az első indítványozó elsősorban a Fővárosi Ítélőtábla által – nem a saját ügyében – hozott végzésének megsemmisítését, másodsorban a Pp.
332. § (1) bekezdés d) pontjának megsemmisítését kérte,
de nem jelölte meg azon alkotmányi szakaszt, amelynek a
sérelmét állította. Hivatkozott két bírósági határozatra,
amelyekben az eljáró bíróságok a per érdemi tárgyalásának előfeltételének minősítették a környezetvédelmi bírság letétbe helyezését, és ennek elmaradása miatt megszüntették a pert. Kifogásolta továbbá, hogy az adott perben a bíróság a hulladékgazdálkodási bírságot is környezetvédelmi bírságnak tekintette, amivel az indítványozó
álláspontja szerint messze túlment a jogszabály értelmezésének az alkotmányos keretén. Hiánypótlásra az indítványozó megjelölte az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében
foglalt jog sérelmét, miután a támadott jogszabály – értelmezése szerint – megfosztja a felperest a jogorvoslati lehetőségtől.
1.2. A második indítványozó abból – az első indítványozó által is említett – két bírósági döntésből kiindulva,
elsősorban a jogállami jogbiztonság [Alkotmány 2. §
(1) bekezdése] sérelme alapján kérte megsemmisíteni a
Pp. 332. § (1) bekezdésének d) pontját. Állítása szerint
nincs kapcsolat a támadott jogszabály és a Pp.-nek a bírósági döntésekben „perjogi indokként” hivatkozott 130. §
(1) bekezdése, illetve 157. § a) pontja között, azaz a szabály hiányos volta szubjektív jogalkalmazói döntéshez vezet. Sérül továbbá az Alkotmány 50. § (2) és 57. § (1) bekezdése is, azáltal, hogy a támadott jogszabály „a keresetlevél benyújtását követően a közigazgatási határozat érdemi elbírálásának olyan feltételt szab, melynek nem teljesítése a felperest a közigazgatási határozat törvényességének ellenőrzése és a közigazgatási határozattal érintett jogok és kötelességek tárgyaláson való elbírálása elől zárja
el (…)”, azaz a bírság letétbe helyezésének elmaradása
nem olyan körülmény, amely kizárhatja a közigazgatási
határozat ellenőrizhetőségét.
1.3. A harmadik indítványozó a támadott jogszabály
megsemmisítését az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe, 8. §
(2) bekezdésébe, 50. § (2) bekezdésébe, 57. § (1) és (5) be
kezdéseibe való ütközésre hivatkozással kérte. Az előző
indítványozókkal megegyezően kiinduló pontja a jogorvoslathoz való jog általa állított korlátozása. Utal a
29/2005. (VII. 14.) AB határozatra, amely alkotmányellenesnek nyilvánította az első fokon kiszabott környezetvédelmi bírság elleni fellebbezés illetékét annak magas
(50%-os) mértéke miatt, figyelemmel arra, hogy ellehetetlenítette a jogorvoslathoz való jogot. Az indítványozó álláspontja szerint a támadott jogszabály de facto ugyanerre
az eredményre vezet, mivel a kötelezően letétbe helyezendő bírság a magas illetékkel azonos hatást válthat ki a per
kimenetelére nézve. Bár az egészséges környezethez való
jog legitimálhatja a magas bírságokat, azonban még e jog
sem eredményezheti a jogorvoslathoz való jog lényeges
korlátozását vagy ellehetetlenülését. Az indítványozó rámutat, hogy a követelések előzetes biztosítása lehet alkotmányosan érvényesítendő cél, felmerül azonban a kérdés,
hogy miért nem biztosítja valamennyi perrel érvényesített
követelést ily módon a jogalkotó. A követelés előzetes biztosításához fűződő alkotmányos érdeket is meg kell, hogy
előzze a jogorvoslathoz való jog. A jogbiztonságot sérti
az, hogy a támadott jogszabály „regionális különbségek
kialakulására alkalmas jogi szabályozás alapján kivetett
bírságoláson alapul”. Az első indítványozó érveléséhez
hasonlóan ez az indítvány is a normavilágosság követelményébe ütközőnek tartja azt a kialakult bírói jogalkalmazói gyakorlatot, amely a hulladékgazdálkodási bírságot is
környezetvédelmi bírságként kezeli.
2. Az Alkotmánybíróság a folyamatban levő ügyeket
– azok tárgyi összefüggésére tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„50. § (2) A bíróság ellenőrzi a közigazgatási határozatok törvényességét.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
„(5) A Magyar Köztársaságban, a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bí
rósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a
jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal
arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. A Pp. utólagos normakontrollra irányuló indítványokkal támadott rendelkezése:
„332. § (1) Az elnök a 124. § keretében
(…)
d) az alperes kérelmére elrendeli a keresettel megtáma
dott környezetvédelmi bírság bírói letétbe helyezését.” III. Az indítványok nem megalapozottak.
1. Mindhárom indítványozó a támadott jogszabály alkotmányellenességét arra a feltételezésre alapította, hogy a
Pp. 332. § (1) bekezdésének d) pontja értelmében, ha a
környezetvédelmi bírságnak a bíróság elnöke által elrendelt bírói letétbe helyezését a felperes nem teljesíti, ez
mindenképpen permegszüntető döntés meghozatalára kötelezi a bíróságot.
Az Alkotmánybíróság áttekintette a Pp.-nek a per megszüntetésére – a jelen vizsgálat szempontjából releváns –
vonatkozó rendelkezéseit. Közigazgatási perben a Pp.
324. § (1) bekezdése alapján a Pp. általános rendelkezéseit
a Pp. XX. fejezetében foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
A permegszüntető okokat taxatíve a Pp. 157. §-a sorolja
fel. Ezek közül az Alkotmánybíróság csak azokat kell,
hogy megvizsgálja, amelyekkel összefüggésbe hozható az
indítványozók azon állítása, hogy a bíróság hivatalból köteles megszüntetni a pert, ha a bírói letétbe helyezés elmarad. A Pp. 158. § (1) bekezdése szerint a bíróság a 157. §
a), b) vagy g) pontja esetében köteles a pert az eljárás
bármely szakában hivatalból megszüntetni. Eszerint:
„157. § A bíróság a pert megszünteti:
a) ha a keresetlevelet már a 130. § (1) bekezdésének
a)-h) pontja alapján idézés kibocsátása nélkül el kellett
volna utasítani;
b) ha a fél törvényes képviselőjét mellőzték, és e hiányt
a kitűzött, illetőleg meghosszabbított határidő alatt vagy
legkésőbb az annak lejártát közvetlenül követő tárgyalás
berekesztéséig sem pótolták;
(…)
g) a fél halála vagy megszűnése esetén, ha a jogviszony
természete a jogutódlást kizárja;
(…)”
A továbbiakban az Alkotmánybíróság az alperes kérel
mére elrendelendő letétbe helyezés – mint intézkedés – jellegét vizsgálta annak megállapítása céljából, hogy az a
fenti rendelkezések valamelyikének hatálya alá vonható-e.
Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a letétbe helyezést a
Pp. XX. fejezete a keresetlevél alapján tett intézkedések
sorában helyezi el, azaz a további vizsgálatot az Alkot-
mánybíróság már csak az 157. § a) pontja alapján folytatta
le. A keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának
eseteit a Pp. 130. §-a határozza meg, közöttük nem nevesíti
a letétbe helyezés elmaradását. Következésképpen a letétbe helyezésre nézve irányadónak marad a Pp.-nek a keresetlevél alapján tehető intézkedéseket szabályozó 124. §-a.
Annak (1) bekezdése értelmében a bíróság a keresetlevelet
nyomban, de legkésőbb a bírósághoz érkezésétől számított
harminc napon belül megvizsgálja annak megállapítása érdekében, hogy nem kell-e azt a félnek hiánypótlásra
visszaadni (95. §), nincs-e helye az ügy áttételének
(129. §), illetőleg a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli
elutasításának (130. §), és a szükséges intézkedéseket
megteszi. A (2) bekezdése azt az esetet szabályozza, amikor a jogi képviselővel eljáró fél keresetlevele nem felel
meg a jogszabályban foglaltaknak. Minthogy a keresetlevélnek nem kelléke a letétbe helyezés megtörténtének az
igazolása, értelemszerűen a letétbe helyezés a Pp. 124. §
(3)–(5) bekezdése által szabályozott – a tárgyalás kitűzésének előkészítésére teendő további intézkedések – csoportjába sorolható. Megállapítható, hogy a Pp. 157. §-ának
a) pontja értelmében a keresetlevél kellékeinek a 130. §
i) és j) pontja szerinti hiányosságaira hivatkozással a per
megszüntetésének nincs helye. Ha letétbe helyezés elrendelése történt, de annak a felperes nem tett eleget, az viszont nem minősül olyan oknak, ami miatt a keresetlevelet
idézés kibocsátása nélkül kellene elutasítani.
A jelen ügy mögöttes alapjául szolgáló egyik végzéssel
szemben benyújtott fellebbezést elbírálva a Fővárosi Ítélőtábla a 3. Kf. 27.072/2006/2. sz. ügyben az elsőfokú bíróság értelmezésével szemben elvi éllel kimondta, hogy a
„hulladékgazdálkodási bírság letétbe helyezésének elmulasztása esetén a keresetlevél idézés nélküli elutasítására
vonatkozó szabályok alkalmazásának, végső soron a
per megszüntetésének nincs helye” [Pp. 130. § (1) bek.
a–h) pontja, 157. § a) pont, 332. § (1) bek. d) pont – idézi:
ÍH 2006/2/59.]. A Fővárosi Ítélőtábla megállapítása szerint a bírói letétbe helyezést elrendelő végzés végrehajtható okirat kiállításának alapjául szolgálhat, és rá nézve a
bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény rendelkezései az irányadóak.
A fentiekből következik tehát, hogy a bírság letétbe helyezésének elmaradása nem jelenti akadályát a bírósági
jogorvoslati eljárás lefolytatásának. Ezért a támadott jogszabály nem sérti az Alkotmány 57. § (5) bekezdését. Nem
sérti továbbá az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, 8. § (2) bekezdését, 50. § (2) bekezdését és 57. § (1) bekezdését,
ezért az Alkotmánybíróság az indítványokat elutasította.
2. Két indítványozó arra hivatkozással is kérte a támadott jogszabály megsemmisítését, hogy az általuk nevesített bírósági döntésekben a jogalkalmazó kiterjesztően értelmezte a környezetvédelmi bírság fogalmát. Az Alkotmánybíróságnak az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése, valamint az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény 1. §-ában meghatározott hatásköre nem terjed ki a
jogalkalmazói gyakorlat alkotmányosságának vizsgálatá
ra. Ezért az Alkotmánybíróság a közigazgatási perben eljárt bíróságok döntéseinek indítványozó által kezdeményezett vizsgálatát az Ügyrend 29. § b) pontja alapján
visszautasította.
Budapest, 2010. április 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1900/2013. (XII. 4.) Korm. határozata a területi- és a helyi védelmi igazgatás, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem honvédelmi igazgatási feladatainak támogatása érdekében a Honvédelmi Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a területi
és a  helyi védelmi igazgatás, valamint a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemen kialakításra kerülő védelmi igazgatási
szaktanfolyam működési feltételeinek finanszírozásához való hozzájárulás céljából 6,2 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb
HM szervezetek alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási- és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi,
megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím, valamint a X. Közigazgatási- és Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy gondoskodjon az 1. melléklet szerint átcsoportosított előirányzattal történő
pénzügyi elszámolásról, és az  elszámolás eredményének a  védelmi felkészítés 2014.  évi feladatairól készített
előterjesztésben történő megjelenítéséről.
Felelős: honvédelmi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: az előterjesztés előkészítéséhez igazodóan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2015. (X. 15.) HM utasítása az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és az Európai Unió stratégiai szintű válságkezelési gyakorlatainak honvédelmi ágazatot érintő feladatai előkészítéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés 8. pontja és 17. §-a
alapján, figyelemmel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és az Európai Unió által tervezett katonai válságkezelési gyakorlatok
nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló 1149/2015. (III. 17.) Korm. határozatban foglaltakra, a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Ezen utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), valamint a feladat-végrehajtásban érintett,
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Általános rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) gyakorlat: az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) vagy az Európai Unió (a továbbiakban:
EU), illetve a két nemzetközi szervezet által együttesen levezetett stratégiai szintű nemzetközi válságkezelési
gyakorlat, melyben a szervezet és a tagállamok felső szintű politikai, katonai döntéshozói és döntés-előkészítő
szervei gyakorolnak,
b) Nemzetközi Tervezői Rendezvény: a gyakorlatok előkészítése érdekében a NATO vagy az EU szervek által vezetett
és a tagállamok szakértői részvételével megtartott tervezői konferencia vagy értekezlet.
3. A gyakorlatok előkészítéséért és végrehajtásáért felelős vezetők feladatai
3. § (1) A gyakorlat nemzeti igazgatója a HM közigazgatási államtitkár vagy az általa kijelölt vezető.
 (2) A gyakorlat nemzeti igazgatója
a) felelős a gyakorlatok előkészítésének és levezetésének általános irányításért,
b) jóváhagyja a gyakorlat végrehajtására kidolgozott levezetési tervet, részére felterjesztett javaslatokat
és a gyakorlattal kapcsolatos jelentéseket, valamint
c) felkéri az érintett központi államigazgatási szervek felsőszintű vezetőit a társigazgatói feladatok ellátására.
(3) A Honvéd Vezérkar főnöke
a) felelős a gyakorlat előkészítése és levezetése során jelentkező katonai feladatok végrehajtásáért,
b) felelős a NATO és EU katonai hatóságaival történő kapcsolattartásért, valamint
c) kijelöli a gyakorlat katonai szakmai igazgatóját.
(4) A HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára
a) ellátja a gyakorlat védelempolitikai szakmai igazgatói feladatait,
b) irányítja a gyakorlat tervezése és végrehajtása során jelentkező biztonság- és védelempolitikai feladatokat,
valamint
c) felelős a NATO és az EU felsőszintű, védelempolitikai kérdésekkel foglalkozó bizottságaival való
kapcsolattartásért. (5) A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatója kijelöli a gyakorlatok előkészítése
és levezetése során jelentkező nemzetbiztonsági feladatok szakmai irányításáért felelős személyt.
(6) A gyakorlatok tervezésével, szervezésével és végrehajtásával kapcsolatos általános feladatok tárcán belüli
koordinálásáért, valamint a központi államigazgatási szervekkel való kapcsolattartásért a HM Védelmi Hivatal
(a továbbiakban: HM VH) főigazgatója felelős.
(7) A gyakorlatvezetőség összetételét és feladatait, a gyakorlat végrehajtásának részleteit a gyakorlat levezetési tervében
kell meghatározni.
4. A gyakorlatok előkészítése 4. § (1) A gyakorlatok általános megtervezése érdekében Központi Tervező Csoportot (a továbbiakban: KTCS) kell
megalakítani.
(2) A KTCS vezetője a HM VH főigazgatója.
 (3) A KTCS vezetője
a) legkésőbb két héttel az első Nemzetközi Tervezői Rendezvényt megelőzően összehívja a KTCS-t,
b) javaslatot tesz a nemzeti igazgatónak a Nemzetközi Tervezői Rendezvényen részt vevő delegáció összetételére,
c) felelős a gyakorlat előkészítése során kidolgozott mandátumok, jelentések, a gyakorlat levezetési tervének,
továbbá a végrehajtásról szóló jelentések és értékelések összeállításáért és a nemzeti igazgató részére történő
felterjesztéséért, valamint
d) felelős a KTCS tevékenységének vezetéséért.
 (4) A KTCS tagjai
a) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály képviselője,
b) a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF) képviselője,
c) a HM VH képviselője,
d) a HM Miniszteri Kabinet képviselője,
e) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Vezérkari Iroda (a továbbiakban: HVK VKI) képviselője,
f ) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség képviselője,
g) a Honvéd Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) képviselője,
h) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség képviselője,
i) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség képviselője,
j) a KNBSZ képviselője,
k) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) képviselője,
l) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) valamennyi érintett
szakmai képviselője, valamint
m) a KTCS vezetője által szükség szerint felkért szervezetek képviselői.
(5) A KTCS feladata
a) a gyakorlat nemzeti célkitűzéseinek meghatározása,
b) a gyakorlat végrehajtására elgondolás kialakítása,
c) a felkészülés menetrendjének kidolgozása,
d) a gyakorlat levezetési tervének kidolgozása,
e) a gyakorlat biztonsági tervének kidolgozása,
f ) szükség szerint szakmai tervező részlegek megalakítása, azok főbb feladatainak és működési rendjének
meghatározása,
g) javaslattétel a Nemzetközi Tervezői Rendezvényekre kijelölt delegáció összetételére, valamint a képviselendő
nemzeti álláspontra,
h) az együttműködés megszervezése a központi államigazgatási szervek és más országok illetékes tervező
és levezető csoportjaival,
i) a gyakorlat végrehajtásáról szóló értékelések, jelentések elkészítése, valamint
j) a gyakorlat tervezése és végrehajtása során keletkezett nemzeti megfigyelések és azonosított tapasztalatok
feldolgozása.
 (6) A KTCS üléseit a KTCS vezetője hívja össze, szükség esetén bármely tag kezdeményezheti a KTCS összehívását.
 (7) A tervezéssel kapcsolatos szakmai feladatok végrehajtására, koordinálására a KTCS vezetője felkérheti az érintett
szakterületek tárcán kívüli szervezeteinek képviselőit. 5. § (1) A Nemzetközi Tervezői Rendezvényen részt vevő delegáció
a) képviseli a nemzeti igazgató által jóváhagyott nemzeti álláspontot, valamint
b) részt vesz a gyakorlat nemzetközi tervezésében.
(2) A Nemzetközi Tervezői Rendezvényt követően a delegáció vezetője tájékoztatja a KTCS-t az elvégzett feladatokról
és a vonatkozó információkról.
(3) A KTCS vezetője a Nemzetközi Tervezői Rendezvényt követően jelentést terjeszt fel a gyakorlat szakmai igazgatói
útján a gyakorlat nemzeti igazgatójának.
6. § Magyarország Állandó NATO Képviseletének Védelempolitikai Részlege a KTCS HM VPF által delegált tagja útján
folyamatosan tájékoztatja a KTCS vezetőjét és tagjait a NATO és az EU bizottságaiban a gyakorlat tárgyában született
döntésekről és javaslatokról, a gyakorlat tervezésével kapcsolatos folyamatban lévő ügyekről.
7. § Az MH Katonai Képviselő Hivatala, az MH Nemzeti Katonai Képviselet és az MH Nemzeti Összekötő Képviselet
a HVK VKI által delegált KTCS tag útján folyamatosan tájékoztatja a KTCS vezetőjét és tagjait a NATO és az EU Katonai
Bizottságában, valamint a NATO Főparancsnokságain a gyakorlat tárgyában született döntésekről és javaslatokról,
valamint a gyakorlat tervezésével kapcsolatos folyamatban lévő ügyekről.
5. A gyakorlatok levezetésének általános rendje 8. § (1) A gyakorlat nemzeti szervezeti elemei
a) a Gyakorlatvezetőség,
b) a Gyakorlatvezető Törzs, valamint
c) a Gyakorló Csoportok.
(2) A Gyakorlatvezetőség vezetője a gyakorlat nemzeti igazgatója, tagjai a nemzeti igazgató által felkért társigazgatók,
a szakmai igazgatók és a KTCS vezetője, továbbá a nemzeti igazgató által felkért vagy kijelölt vezetők. Ha a gyakorlat
jellege ezt indokolttá teszi, a nemzeti igazgató a Gyakorlatvezetőség összetételét eltérő módon is meghatározhatja.
(3) A Gyakorlatvezetőség rendeltetése a gyakorlat során a nemzeti döntések meghozatala és a gyakorlat végrehajtásának
irányítása.
(4) A Gyakorlatvezetőség feladata
a) a Gyakorló Csoportok javaslatainak figyelembevételével dönteni a NATO vagy az EU vezető szerveiben
képviselendő nemzeti álláspontról,
b) a kialakult helyzettől függően dönteni a nemzeti válságkezelési feladatokról,
c) megvitatni a NATO vagy az EU vezető szervei által meghozott döntésekről elkészített nemzeti elemzéseket,
d) jóváhagyni a gyakorlat keretében készült jelentéseket, valamint
e) meghozni a gyakorlatra vonatkozóan a NATO Válságreagálási Intézkedések nemzeti bevezetéséről szóló
döntéseket, szükség szerint nemzeti intézkedéseket bevezetni, felfüggeszteni, visszavonni vagy a NATO-nál
válságreagálási intézkedések bevezetését kezdeményezni.
(5) A Gyakorlatvezető Törzs felépítését, feladatait és működési rendjét a gyakorlat levezetési terve szabályozza.
 (6) A Gyakorló Csoportok összetétele és működésük rendje a gyakorlat levezetési tervében kerül rögzítésre.
 (7) A gyakorlat végrehajtási fázisában, a honvédelmi tárcát érintő valós híradó, informatikai, információvédelmi, ügyviteli
és logisztikai támogatási feladatok – az érintett szakmai csoportfőnökségek hadműveleti követelménytámasztása
szerinti – végrehajtásáért az MH BHD felelős.
(8) Az érintett szervezetek között a gyakorlaton megvalósuló kapcsolattartás rendjét a levezetési terv határozza meg.
6. A gyakorlatok finanszírozása 9. § A gyakorlatok tervezésének és végrehajtásának teljes körű, az összes szakmai terület és felmerülő igényeket érintő
finanszírozását – az MH VH felterjesztése alapján – az MH KDK az MH Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények
Programjában éves nemzetközi kiképzési feladatként tervezi.
10. § A gyakorlatok költségvetési tervének összeállításáért és a költségek elszámolásáért az MH BHD felelős.
7. Záró rendelkezések 11. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a válságkezelési gyakorlatok tervezésének, szervezésének és végrehajtásának szabályozásáról szóló
27/2006. (HK 8.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2/2010. (XII. 22.) OGY politikai nyilatkozata a kötelező magánnyugdíj-pénztári tagok védelméről.
Az Országgyűlés a közel 3 millió kötelező magánnyugdíj-pénztári tag eddigi befizetéseinek jövőbeni biztonsága
érdekében kinyilvánítja, hogy: – garantálni kell az egyéni számlavezetés intézményét az állami nyugdíjrendszerbe átlépő, korábbi kötelező
magánnyugdíj-pénztári tagoknak; – garantálni kell az állami rendszerbe átlépőknek az egyéni számlára történő befizetések értékállóságát;
– garantálni kell a kötelező magánnyugdíjpénztárból az állami rendszerbe átlépők veszteségeinek jóváírását;
– garantálni kell az állami rendszerbe átlépők esetleges hozamának adómentességét, ha 2011. január 31-ig átléptek
és hozamukat kivették; – ki kell vizsgálni a magánnyugdíj-pénztári tagok befizetéseivel való gazdálkodás körülményeit.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
40/2010. (IX. 6.) KüM határozata a Módosított Európai Szociális Karta kihirdetéséről szóló 2009. VI. törvény 2–3. §-a hatálybalépéséről.
A 2009. évi VI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. évi 30. számában kihirdetett Módosított Európai Szociális Karta
K. cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Amennyiben bármelyik tagállam a későbbiekben jelenti be, hogy aláveti magát a jelen Karta előírásainak, akkor az ő
esetében a Karta azon hónap első napján lép hatályba, amely azt az egy hónapot követi, hogy letétbe helyezte
a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás okmányát.”
A megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2009. április 20.
Magyarország tekintetében a hatálybalépés időpontja: 2009. június 1.
A fentiekre tekintettel – a 2009. évi VI. törvény 4. § (3) bekezdésével összhangban – megállapítom, hogy a Módosított
Európai Szociális Karta kihirdetéséről szóló 2009. évi VI. törvény 2–3. §-a 2009. június 1-jén, azaz kettőezer-kilenc,
június elsején hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
2015/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Magyar Házak kárpátaljai kialakításáról, valamint a Magyar Házak kárpátaljai kialakításáról szóló 1642/2016. (XI. 17.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  ukrajnai szórvány- és tömbmagyarság azon igényével, hogy Kárpátalján és Szabolcs-Szatmár-Bereg
megyében magyar identitást megjelenítő kiállítások és alkotóházak létesüljenek (a  továbbiakban: Magyar Házak
kárpátaljai kialakítása program), illetve a  washingtoni szórványmagyarság azon igényével, hogy Washingtonban
Magyar Ház létesüljön a nemzeti identitás megőrzése és a kulturális alapokon nyugvó közösségformálás érdekében;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Magyar Házak kárpátaljai kialakítása programot hajtsa
végre;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31.
3. egyetért azzal, hogy Kárpátalján a  magyar identitást megjelenítő kiállítások és alkotóházak elhelyezését biztosító
ingatlanok megszerzésével és üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat az  állam 100%-os tulajdonában álló
gazdasági társaság lássa el;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  3.  pont szerinti
gazdasági társaság megalapítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  3.  pont szerinti társasági részesedés tekintetében a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének
gyakorlójaként a Miniszterelnökséget vezető miniszter kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglaltak és a Washingtoni Magyar Ház megvalósítása
érdekében
a) gondoskodjon 1 756 000 000 forint többlet költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország 2018.  évi
központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
2.  Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező
kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. által végrehajtott részesedésvásárlás, tőkeemelés, pótbefizetés
jogcím javára, illetve
b) gondoskodjon 562 000 000 forint költségvetési többletforrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet LXV. Bethlen
Gábor Alap fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
7. visszavonja a Magyar Házak kárpátaljai kialakításáról szóló 1642/2016. (XI. 17.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
196/2014. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Benkő Ferenc Rudolfné dr.-t 2014. december 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2013. (XII. 11.) ME határozata a Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia (IACA) 2. Közgyűlésén való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a  Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia (IACA) 2. Közgyűlésén Magyarország Kormányát
képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külügyminiszterrel
egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
ülés előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2011. (I. 7.) PSZÁF rendelete a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének a rendeletkiadásban való helyettesítéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 40/D. § (4) bekezdésében, valamint a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el: 1. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnöke rendeletének kiadásában az elnököt – akadályoztatása esetén –
dr. Sáray Éva alelnök helyettesíti. 2. § Az 1. §-ban kijelölt alelnök akadályoztatása esetén a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnöke rendeletének
kiadásában az elnököt Balogh László alelnök helyettesíti. 3. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
221/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet 13. §-a és 2. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó utólagos normakontrollra irányuló
indítványában a köztisztviselői teljesítményértékelés és
jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) 13. §-a és 2. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, miután a hivatkozott rendelkezések folytán
sérülni vélte az Alkotmány 70/A. §-ába foglalt hátrányos
megkülönböztetés tilalmának elvét, valamint az Alkotmány 70/B. §-ának (2) bekezdésében rögzített egyenlő
munkáért egyenlő bér elvét.
Az R. kifogásolt 13. §-a a teljesítmény alapú jutalom
szabályait tartalmazta, míg az R. 2. számú melléklete előre
meghatározott kötelező elosztási arányt tartalmazott arra
nézve, hogy szervezeti egységenként a teljesítmény jutalom szempontjából a teljesítményértékelés során a köz
tisztviselők mekkora százalékát kell a kötelezően alkalmazandó teljesítmény-kategóriák szerint (kivételes teljesítmény: a munkavállalók 0–10%-a; magas szintű teljesítmény: a munkavállalók 20–30%-a; elvárt, jó teljesítmény:
a munkavállalók 50–60%-a; fejlesztés szükséges: a munkavállalók 0–10%-a) besorolni.
Az indítványozó az R. támadott rendelkezéseinek alkotmányellenességét abban látja, hogy a fentiekben ismertetett rendszerben a minősítés alapja nem a tényleges teljesítmény, hanem épp fordítva, a kötelező elosztási arányhoz kell igazítani a köztisztviselők teljesítményértékelését, ami sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. Az
egyenlő munkáért egyenlő bér elvének sérelmét abban látja, hogy ezen teljesítményértékelési rendszer logikája
alapján nem végezhet mindenki azonos színvonalú munkát, így előfordulhat, hogy a köztisztviselőt kényszerűen
valódi teljesítményétől eltérő kategóriába kell sorolni.
2. Az R. – az egyes közszolgálati jogviszonnyal összefüggő kormányrendeletek módosításáról szóló 207/2010.
(VI. 30.) Korm. rendelet 10. § g) pontja alapján – 2010. június 30. napján hatályát vesztette. Az Alkotmánybíróság
utólagos normakontroll keretében a hatályos jogszabályok
alkotmányosságát vizsgálja, hatályon kívül helyezett jogszabályok alkotmányellenességének vizsgálatára csak kivételesen, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és
a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz esetében [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB végzés, ABH 1990, 261, 262.], továbbá akkor kerül
sor, ha a hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő jogszabály tartalmilag a korábbival azonos és ezáltal azonos a
vizsgálandó alkotmányossági probléma (137/B/1991. AB
határozat, ABH 1992, 456, 457.).
A jelen ügyben elbírált indítvány esetében a fentiekben
ismertetett feltételek nem állnak fenn, ezért az Alkotmánybíróság az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2011. március 29. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1935/2015. (XII. 12.) Korm. határozata a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja (Закарпатська область) együttműködésének és összehangolt fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációjáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
Magyarország kiemelt nemzetpolitikai érdeke és nemzetstratégiai célja – Magyarország Alaptörvénye Alapvetésének D) cikkével
összhangban – a  kárpátaljai magyar kisebbség szülőföldjén való boldogulása, magyarságának megőrzése, Magyarországgal
való együttműködésének előmozdítása. Magyarország elkötelezett Ukrajna európai uniós integrációja mellett, amely – az ukrán
szándékok érvényesülésével együtt – hozzájárulhat az  említett magyar érdekek és célok megvalósításához, a  kárpátaljai
magyarság anyaországgal való gazdasági, kulturális és oktatási kapcsolatainak fejlődéséhez. A 2016. január 1-jén hatályba lépő
Mély és Átfogó Szabadkereskedelmi Egyezmény (DCFTA) fontos lépés Ukrajna európai uniós csatlakozási folyamatában, amelyet
Magyarország Kormánya következetesen támogat, és amelynek végrehajtása további együttműködést igényel a  két ország
között. Mindezekre is figyelemmel a Kormány a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a  Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja (Закарпатська область) együttműködésének és összehangolt
fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációja érdekében – e  határozat közzétételét követő naptól  –
2017. november 30. napjáig dr. Grezsa Istvánt kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) a szülőföldön maradás támogatása érdekében elősegíti és koordinálja a  Kárpátalján megvalósuló magyar
nyelvű oktatás szervezésének támogatását és fejlesztését, valamint irányítja az  erre irányuló átfogó
programok kidolgozását,
b) elősegíti és támogatja a Magyarország területén folyó ukrán nyelvoktatás és nyelvi képzések megvalósítását,
c) javaslatot tesz a  Kárpátalján élő magyar közösségek szociális helyzetét megerősítő egészségügyi,
családtámogatási, gyermeknevelési, gyermekétkeztetési, környezetvédelmi támogatási programokra, illetve
egyéb karitatív, egyházi és szociális programokra, valamint összehangolja e programok végrehajtását,
d) feladatainak ellátása érdekében kapcsolatot tart az Ukrán Országos Önkormányzattal,
e) a fenntartható fejlődés követelményeinek való megfelelés érdekében figyelemmel kíséri a  Kárpátalját
érintő, az  épített és természeti környezetre, a  településekre gyakorolt esetleges közvetlen vagy közvetett
környezetterhelő hatással járó beruházások és fejlesztési programok megvalósítását,
f ) közreműködik az  érintett minisztériumokkal együtt a  Kárpátalját érintő katasztrófavédelmi, migrációs,
honosítási, határfejlesztési, biztonságpolitikai, illetve rendészeti hatáskörbe tartozó feladatok ellátásában és
az ebbe a körbe tartozó átfogó programok kidolgozásában,
g) javaslatot tesz a Kormány részére a kormányzati célok érvényesítéséhez és azok gyakorlati megvalósításához
szükséges gazdasági, jogi és közigazgatási folyamatokra, valamint kidolgozza azok szakmai tartalmát,
h) –  a  miniszterelnök általános helyettesének a  nemzetpolitikával kapcsolatos feladatköreit nem érintve  –
biztosítja, hogy a  Kárpátaljai Megyei Tanács mint társult fél esetében érvényesüljenek a  Kormány
nemzetpolitikai célkitűzései,
i) feladatainak ellátása érdekében kapcsolatot tart Kárpátalja önkormányzataival, valamint a  Kárpátalján
működő egyházak és civil szervezetek képviselőivel,
j) támogatja és elősegíti a  Kárpátalján élő magyarság kapcsolatainak fejlesztését a  régióban működtetett
államigazgatási szervek rendszerén keresztül,
k) elősegíti a  kárpátaljai kis- és középvállalkozások versenyképességének növelését, valamint a  kárpátaljai
mezőgazdaság megerősödését és fejlesztését,
l) közreműködik Szabolcs-Szatmár-Bereg megye önkormányzatainak bevonásával a  gazdaságélénkítő regionális fejlesztési, valamint terület- és településfejlesztési programok kidolgozásában és
megvalósításában,
m) összkormányzati szinten koordinálja az  a)–l)  pontban foglaltak megvalósításához szükséges kormányzati
döntések, intézkedések és átfogó programok előkészítését, ennek keretében javaslatot tesz az  esetleges
kapcsolódó jogalkotási és egyéb feladatokra vonatkozóan, valamint figyelemmel kíséri ezek végrehajtását,
n) felel a  Tisza Európai Területi Társulás (a  továbbiakban: Tisza ETT) munkájának kormányzati célokkal és
prioritásokkal való összehangolásáért,
o) felel a Tisza ETT Duna Régió Stratégia releváns célkitűzéseihez való térségi szintű hozzájárulásáért,
p) figyelemmel kíséri az  n) és o)  pontban meghatározott célok elérése érdekében indított együttműködési
programok megvalósulását,
q) biztosítja, hogy a  Tisza ETT-ben társult szervezetek esetében esélyegyenlőség valósuljon meg
a programokhoz való hozzáférés tekintetében,
r) biztosítja, hogy a  Tisza ETT-ben társult szervezetek céljai és prioritásai érvényre jussanak a  fejlesztési
programokban,
s) különös figyelmet fordít a Tisza ETT hatókörében élő határon túli magyar közösségek gazdasági és szociális
helyzetének megerősítésére.
3. A kormánybiztos a tevékenységéről jelentés formájában félévente beszámol a Kormánynak.
 4. A miniszterelnök a kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter útján irányítja.
 5. A kormánybiztos e tevékenységéért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásokban részesül.
 6. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetében működő titkárság segíti.
 7. A  kormánybiztos összehangolja a  Kormány irányítása alatt álló szerveknek, intézményeknek a  kormánybiztos
feladatai ellátásával összefüggő tevékenységét.
 8. A  Kormány felhívja valamennyi minisztert, továbbá a  Kormány irányítása alatt álló szervek, intézmények vezetőit,
hogy
a) az általános együttműködési kötelezettség keretében segítsék elő a kormánybiztos feladatainak ellátását,
b) a  kormánybiztos feladatainak ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák
a kormánybiztos rendelkezésére.
 9. A  Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei
kormányhivatalt vezető kormánymegbízott útján gondoskodjon arról, hogy a  Nyíregyházi Járási Hivatalban
és a  Kisvárdai Járási Hivatalban a  kormánybiztos feladatainak ellátását segítő szakszemélyzet, valamint
a feladatellátáshoz szükséges tárgyi eszközök rendelkezésre álljanak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei kormányhivatalt vezető
kormánymegbízott útján
Határidő: folyamatos
 10. A  Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, gondoskodjon arról, hogy Magyarország Ungvári
Főkonzulátusa és Magyarország Beregszászi Konzulátusa
a) az általános együttműködési kötelezettség keretében segítse elő a kormánybiztos feladatainak ellátását,
b) a  kormánybiztos feladatainak ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássa
a kormánybiztos rendelkezésére,
c) biztosítsa a  kormánybiztos feladatainak ellátását segítő szakszemélyzet, valamint a  feladatellátáshoz
szükséges tárgyi eszközök rendelkezésre állását.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
11. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
308/2006. (XII. 23.) Korm. rendelete a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
40. § (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva,
valamint a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény (Kötv.) 93. § (1) bekezdés b) pontjában, a
mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. §-ának (4) bekezdésében, továbbá a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény
21. §-ának (3) bekezdésében foglaltak alapján a következő
rendeletet alkotja.
1. § A Kormány
a) a Kötv.-ben meghatározott kulturális örökségvéde
lemmel kapcsolatos,
b) a műemléken végzett építési munka és telekalakítás
esetén az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvényben meghatározott hatósági feladatok, továbbá
c) a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 18. §
(1) bekezdésében, és a 19. §-ában meghatározott tevékenységek, valamint
d) a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény 12. § (2) bekezdésében meghatározott lapnyilvántartási
feladatok ellátására a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt
(a továbbiakban: Hivatal), mint országos illetékességű
központi hivatalt jelöli ki.
2. § (1) A Hivatal irányítását az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
2. és 74. §-ában foglaltaknak megfelelően.
(2) A Hivatal önállóan gazdálkodó, az előirányzatok
felett teljes jogkörrel rendelkező költségvetési szerv.
(3) A Hivatal székhelye Budapest. (4) A Hivatal központi szervből és jogalanyisággal nem
rendelkező területi szervezeti egységekből áll.
(5) Az 1. § (1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott
ügyekben első fokon a Hivatal e rendelet 1. számú mellékletében megjelölt területi szervezeti egységei az ott meghatározott feladatkörben és illetékességgel járnak el.
Ezekben a hatósági ügyekben a Hivatal elnöke látja el
a másodfokú hatósági jogkört.
(6) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
43. §-ának (4) bekezdésének alkalmazása során az eljáró
hatóság a kulturális és oktatási miniszter.
3. § (1) A Kötv. 63. § (2) bekezdésében felsorolt hatósági eljárások során nincs helye elektronikus ügyintézésnek.
(2) A Hivatalnak az 1. § (1) bekezdésének a)–b) pontja
szerinti hatósági eljárásában a döntés fellebbezéssel nem
támadott rendelkezései tekintetében beáll a jogerő, ha a
döntés egyes rendelkezései ellen nyújtottak be fellebbezést, és az ügy jellegéből adódóan a fellebbezés elbírálása
nem hat ki a fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezésekre.
4. § (1) Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A Hivatal általános jogutódja a Nemzeti Filmirodának.
5. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal létrehozásáról
szóló 190/2001. (X. 18.) Korm. rendelet, valamint az
e rendelet módosításáról rendelkező 33/2006. (II. 15.)
Korm. rendelet 1–3. §-ai és melléklete,
(2) A muzeális intézmények látogatóit megillető kedvezményekről szóló 194/2000. (XI. 24.) Korm. rendelet
melléklete helyébe e rendelet 2. számú melléklete lép.
(3) A sajtóról szóló 1986. évi II. törvény a végrehajtásáról rendelkező 12/1986. (IV. 22.) MT rendelet (a továbbiakban: R.) 4/A. §-ának (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Időszaki lap előállítása és nyilvános közlése bejelentési kötelezettség alá esik. A belföldi időszaki lapot a
bejelentés alapján a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal
nyilvántartásba veszi.
(2) A nyilvántartásba vételről a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal a bejelentés benyújtásától számított 15 napon belül határoz.”
(4) Az R. 6. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Abban a kérdésben, hogy valamely sajtótermék bejelentési kötelezettség alá esik-e, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal állásfoglalása az irányadó.”
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök