text:
2013. CCXXXV. törvény az egyes fizetési szolgáltatókról.
1. Általános rendelkezések 1. § E törvény rendelkezései alkalmazandóak:
a) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenységének,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének Magyarország területén történő engedélyezésére és
felügyeletére,
b) az  utalványkibocsátó kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének Magyarország területén történő
bejelentésére és felügyeletére,
c) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény Magyarország területén végzett pénzügyi
szolgáltatási tevékenységére, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységére,
d) az utalványkibocsátó Magyarország területén végzett kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységére,
e) Magyarország területén székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény által külföldön létesített leányvállalat, fióktelep pénzügyi szolgáltatási tevékenységének,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének a  magyar hatóság által ellátott – e  törvényben
meghatározott – felügyeletére,
f ) Magyarország területén székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény által külföldön nyújtott pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási
tevékenységének magyar hatóság által ellátott – e törvényben meghatározott – felügyeletére,
g) a kiszervezett tevékenységet végző e törvény szerinti felügyeletére.
2. § (1) A  3.  § 40.  pont, az  5.  § (2)–(4)  bekezdése, a  6.  §, a  12.  §, a  14.  §, a  17.  §, a  31–32.  §, a  34.  §, a  37.  §, a  45–46.  §,
az 50–51. §, az 57. § (3) bekezdése, a 66. §, a 72–79. §, a 82. § és a 83. § a Posta Elszámoló Központot működtető
intézmény által végzett pénzügyi szolgáltatási tevékenységre, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységre
is kiterjed azzal, hogy ahol e  rendelkezések pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt
említenek, azon a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény is értendő.
(2) A  12.  § (1) és (3)  bekezdése, a  66.  § és a  72–79.  § hatálya az  államháztartásról szóló törvényben meghatározott
kincstári körbe tartozókon és a  kincstári körön kívüli számlatulajdonosokon kívül más személyek részére végzett
pénzforgalmi szolgáltatási, elektronikuspénz-kibocsátási tevékenysége tekintetében a  kincstárra is kiterjed azzal,
hogy ahol e rendelkezések pénzforgalmi intézményt vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményt említenek, azon
a kincstár is értendő.
3. § E törvény alkalmazásában:
1. ÁÉKBV: a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló törvényben meghatározott
fogalom,
2. átlagos kinnlevő elektronikuspénz-állomány: az  adott naptári nap végén kibocsátott elektronikus pénzre
vonatkozó, az  azt megelőző hat naptári hónap pénzügyi kötelezettségei mindenkori teljes összegének
átlaga, amelynek kiszámítása során az adott hónapra vonatkozó pénzügyi kötelezettségnek az egyes naptári
hónapok első naptári napján fennálló pénzügyi kötelezettség tekintendő,
3. befolyásoló részesedés: a  hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális
követelményekről és a  648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott befolyásoló részesedés,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
4. csoport: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben (a továbbiakban: Hpt.)
meghatározott csoport,
5. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
állam,
6. elektronikuspénz: Hpt.-ben meghatározott elektronikuspénz,
 7. elektronikuspénz-kibocsátója: Magyar Nemzeti Bank és kincstár, valamint az a hitelintézet, elektronikuspénz
kibocsátó intézmény, Posta Elszámoló Központot működtető intézmény, amely elektronikus pénzt bocsát ki,
 8. fizetési rendszer működtetése: a Hpt.-ben meghatározott fizetési rendszer működtetése,
 9. fizetési művelet: a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvényben (a továbbiakban: Pft.)
meghatározott fizetési művelet,
10. fizetési számla: a Pft.-ben meghatározott fizetési számla,
11. forgatható utalvány: a Hpt.-ben meghatározott forgatható utalvány,
12. forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenység: a  Hpt.-ben meghatározott forgatható utalvány
kibocsátására irányuló tevékenység,
13. fogyasztó: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben (a továbbiakban: Ptk.) meghatározott fogyasztó,
14. főiroda: az  a  hely, ahol a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény főtevékenységét
végzi, és ahol a központi döntéshozatal történik,
15. határon átnyúló szolgáltatás: a  pénzügyi szolgáltatás és kiegészítő pénzügyi szolgáltatás nyújtása nem
a  szolgáltatást nyújtó pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény székhelyével,
telephelyével, főirodájával, fióktelepével azonos országban történik, és a  szolgáltatást igénybe vevő ügyfél
lakóhelye, székhelye sem abban az országban van, amelyben a szolgáltatást nyújtó pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény székhelye,
16. hitel és pénzkölcsön nyújtása: a Hpt.-ben meghatározott hitel és pénzkölcsön nyújtása,
17. induló tőke: a  jegyzett tőke – ide nem értve az  osztalékelsőbbségi, a  nyereséges évben az  elmúlt év(ek)
elmaradt hozam kifizetésére is feljogosító jegyzett és befizetett részvények névértékét –, a  tőketartalék és
az eredménytartalék összege,
18. jegyzett tőke: a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szmt.) 35.  § (3)  bekezdése szerint
meghatározott tőke,
19. jó üzleti hírnév: a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény vezetőinek, befolyásoló
részesedéssel rendelkező tulajdonosainak a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
irányítására és tulajdonlására való alkalmasságát igazoló feltételek megléte,
20. készpénzátutalás: a Hpt.-ben meghatározott készpénzátutalás,
21. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz: a Hpt.-ben meghatározott készpénz-helyettesítő fizetési eszköz,
22. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátása: a  Hpt.-ben meghatározott készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz kibocsátása,
23. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátásával kapcsolatos szolgáltatásnyújtás: a  Hpt.-ben meghatározott
készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátásával kapcsolatos szolgáltatásnyújtás,
24. kiszervezés: olyan megállapodás egy pénzforgalmi intézmény vagy egy elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény és egy személy között, amelynek keretében e személy olyan pénzügyi szolgáltatási tevékenységet,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végez, amelyet egyébként a  pénzforgalmi intézmény vagy
az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény maga végezne,
25. közeli hozzátartozó: a Ptk.-ban meghatározott közeli hozzátartozó,
26. közvetett tulajdon: egy vállalkozás tulajdoni hányadának vagy szavazati jogának a  vállalkozásban tulajdoni
részesedéssel vagy szavazati joggal rendelkező más vállalkozás (a 2.  melléklet alkalmazásában: köztes
vállalkozás) tulajdoni hányadán vagy szavazati jogán keresztül történő birtoklása vagy gyakorlása,
27. közvetítői díj: minden olyan pénzben vagy természetben jutatott térítés, amelyet a  pénzforgalmi közvetítő
a  pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől az  ügyfél és a  pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény között létrejött pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó
megállapodás érvényes létrejöttéért és meghatározott esetekben annak teljesítéséért, és meghatározott
időtartamig történő fennállásáért kap,
28. külföldi vállalkozás: a  külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi
képviseleteiről szóló 1997. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: Fkt.) 2. § a) pontjában meghatározott külföldi
vállalkozás,
29. pénzforgalmi közvetítői tevékenység:
a) pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel kötött megbízási
szerződés alapján, a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nevében,
javára és kockázatára, pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásának, szolgáltatásra irányuló szerződés
megkötésének elősegítésére irányuló tevékenység, ideértve a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nevében, javára és kockázatára történő pénzforgalmi
szolgáltatási szerződés megkötését is,
b) elektronikuspénz-kibocsátójával kötött megbízási szerződés alapján, az  elektronikuspénzkibocsátója nevében, javára és kockázatára, elektronikuspénz értékesítésére és visszaváltására
irányuló szerződés megkötésének elősegítésére irányuló tevékenység,
30. pénzforgalmi szolgáltatás: a Hpt.-ben meghatározott pénzforgalmi szolgáltatás,
31. pénzforgalmi szolgáltató: a Pft.-ben meghatározott pénzforgalmi szolgáltató,
32. pénzügyi intézmény: a Hpt.-ben meghatározott pénzügyi intézmény,
33. teljes hiteldíj mutató: a  fogyasztónak nyújtott hitelről szóló törvényben (a továbbiakban: Fnyht.)
meghatározott fogalom,
34. utalványbirtokos: az  a  személy, aki az  utalványkibocsátótól történő megvásárlás útján vagy bármely más
módon a  rendelkezése alá került forgatható utalványt az  utalványelfogadónál áru vagy szolgáltatás
ellenértékének a kiegyenlítésére fizetési eszközként felhasználhatja,
35. utalványelfogadó: az utalványkibocsátóval szerződéses jogviszonyban álló személy, aki a forgatható utalványt
áru vagy szolgáltatásnyújtás ellenértékének kiegyenlítésére fizetési eszközként az  utalványbirtokostól
elfogadja,
36. utalványforgalmazó: az  utalványkibocsátóval a  forgatható utalványok értékesítésére és visszaváltására
szerződéses jogviszonyban álló személy,
37. utalványkibocsátó ügyfele: az  utalványbirtokos és az  utalványelfogadó azzal, hogy az  utalványbirtokos és
az utalványelfogadó személye megegyezhet,
38. ügyvezető: a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény igazgatósága által
megválasztott, a  pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel munkaviszonyban
álló elnöke, a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény vezetésére kinevezett,
a  pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel munkaviszonyban álló első számú
vezető, valamint e vezető valamennyi helyettese,
39. üzletszerű tevékenység: az  ellenérték fejében nyereség és vagyonszerzés végett – előre egyedileg meg nem
határozott ügyletek megkötésére irányuló – rendszeresen folytatott gazdasági tevékenység,
40. vezető állású személy:
a) pénzforgalmi intézmény esetén a  pénzforgalmi intézmény pénzforgalmi szolgáltatási üzletág
irányításáért felelős személy, valamint valamennyi helyettese,
b) elektronikuspénz-kibocsátó intézmény esetén az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
elektronikuspénz-kibocsátás szolgáltatási és pénzforgalmi szolgáltatási üzletág irányításáért felelős
személy, valamint valamennyi helyettese,
c) az ügyvezető. 2. A pénzforgalmi intézmény, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és az utalványkibocsátó
4. § (1) Ha törvény másként nem rendelkezik, pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
kizárólag a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: Felügyelet) e törvény alapján kiadott engedélyével végezhet pénzügyi szolgáltatási tevékenységet,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet.
(2) Külföldi mint pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenységet,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet Magyarországon – a  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – kizárólag fióktelepe útján végezhet.
(3) EGT-államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény pénzügyi szolgáltatás és kiegészítő pénzügyi
szolgáltatás nyújtása tekintetében a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény határon
átnyúló szolgáltatást is végezhet.
(4) EGT-államban székhellyel rendelkező elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatás és kiegészítő
pénzügyi szolgáltatás nyújtása tekintetében a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező elektronikuspénzkibocsátó intézmény határon átnyúló szolgáltatást is végezhet.
(5) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti engedélyt nem szükséges beszerezni a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező
pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény határon átnyúló szolgáltatására vonatkozóan,
és magyarországi fióktelepe által végzett, a  székhely állam illetékes felügyeleti hatósága által engedélyezett
tevékenységet illetően.
(6) Utalványkibocsátó kizárólag a  Felügyeletnek az  e  törvényben meghatározott módon tett bejelentés mellett
végezhet kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységet.
5. § (1) Pénzforgalmi intézmény
a) az  a  vállalkozás, amely az  e  törvényben foglaltaknak megfelelően engedéllyel rendelkezik pénzforgalmi
szolgáltatási tevékenység végzésére, de nem rendelkezik engedéllyel az  elektronikuspénz-kibocsátási
tevékenység végzésére,
b) törvény eltérő rendelkezése hiányában egyéb üzleti tevékenységet is végezhet azzal a  korlátozással, hogy
az  (1)–(4)  bekezdésben meghatározottakon kívül más pénzügyi szolgáltatási tevékenységet, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatási tevékenységet nem végezhet.
(2) Pénzforgalmi intézmény kizárólag a  következő pénzforgalmi szolgáltatásaihoz és a  6.  §-ban foglalt korlátozással
kaphat engedélyt hitel- és pénzkölcsön nyújtási tevékenységre:
a) fizetési műveletek fizetési számlák közötti, az ügyfél rendelkezésére álló hitelkeretből történő teljesítése,
b) készpénz-helyettesítő fizetési eszköz – ide nem értve a csekket és az elektronikus pénzt – kibocsátása,
c) olyan fizetési művelet teljesítése, ahol a  fizető fél távközlési eszköz, digitális eszköz vagy más
információtechnológiai eszköz segítségével adja meg a  fizetési megbízást, és ahol a  fizetési művelet
a  távközlési eszköz, digitális eszköz vagy más információtechnológiai eszköz üzemeltetőjénél történik, aki
kizárólag közvetítőként jár el az ügyfele és az ügyfele részére árut szállító vagy szolgáltatást nyújtó harmadik
személy között.
(3) A pénzforgalmi intézmény engedélyt kaphat fizetési rendszer működtetése tevékenység végzésére.
 (4) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározottakon kívül a  pénzforgalmi intézmény az  általa végzett pénzforgalmi
szolgáltatási tevékenységhez kapcsolódóan jogosult a  pénzforgalmi szolgáltatás működtetésével összefüggő
és egyéb, szorosan kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások nyújtására, ideértve a  fizetési műveletek teljesítésének
biztosítását, a  fizetési művelet tárgyát képező pénz átváltását, letéti szolgáltatást, valamint az  adatok tárolását és
feldolgozását is.
6. § (1) A  pénzforgalmi intézmény az  általa végzett pénzforgalmi szolgáltatáshoz kapcsolódóan az  ügyfele számára
a következő feltételekkel nyújthat hitelt és pénzkölcsönt:
a) a  nyújtás kizárólag a  pénzforgalmi intézmény saját pénzeszközeiből és kizárólag valamely fizetési művelet
teljesítéséhez kapcsolódhat,
b) nem nyújtható a  pénzforgalmi intézmény által fizetési művelet teljesítése céljából átvett vagy tartott
pénzeszközből,
c) a kölcsön futamideje legfeljebb tizenkét hónap, és
d) a pénzforgalmi intézmény szavatoló tőkéje megfelel az e törvényben meghatározott követelményeknek.
(2) A  pénzforgalmi intézmény hitelnyújtására és pénzkölcsön nyújtására a  65.  § és az  Fnyht. rendelkezései
alkalmazandóak.
7. § (1) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
a) az  a  vállalkozás, amely az  e  törvényben foglaltaknak megfelelően engedéllyel rendelkezik
az elektronikuspénz-kibocsátási tevékenység végzésére,
b) törvény eltérő rendelkezése hiányában egyéb üzleti tevékenységet is végezhet azzal a  korlátozással,
hogy az  (1)–(4)  bekezdésben meghatározottakon kívül más pénzügyi szolgáltatást, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást nem végezhet.
(2) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény valamennyi pénzforgalmi szolgáltatás nyújtására kaphat engedélyt. Ha
az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységet végez, ezen tevékenysége
vonatkozásában – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában – a  pénzforgalmi intézményre és a  pénzforgalmi
szolgáltatás nyújtására vonatkozó rendelkezéseket alkalmazza.
(3) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény kizárólag a következő pénzforgalmi szolgáltatásaihoz és a 8. §-ban foglalt
korlátozással kaphat engedélyt hitel- és pénzkölcsönnyújtási tevékenységre:
a) fizetési műveletek fizetési számlák közötti, az ügyfél rendelkezésére álló hitelkeretből történő teljesítése,
b) készpénz-helyettesítő fizetési eszköz – ide nem értve a csekket és az elektronikus pénzt – kibocsátása,
c) olyan fizetési művelet teljesítése, ahol a  fizető fél távközlési eszköz, digitális eszköz vagy más
információtechnológiai eszköz segítségével adja meg a  fizetési megbízást, és ahol a  fizetési művelet
a  távközlési eszköz, digitális eszköz vagy más információtechnológiai eszköz üzemeltetőjénél történik, aki
kizárólag közvetítőként jár el az ügyfele és az ügyfele részére árut szállító vagy szolgáltatást nyújtó harmadik
személy között.
(4) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  általa végzett elektronikuspénz-kibocsátási tevékenységhez vagy
pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységhez kapcsolódóan jogosult az elektronikuspénz-kibocsátás és pénzforgalmi
szolgáltatás működtetésével összefüggő és egyéb, szorosan kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások nyújtására,
ideértve a  fizetési műveletek teljesítésének biztosítását, a  fizetési művelet tárgyát képező pénz átváltását, letéti
szolgáltatást, valamint az  adatok tárolását és feldolgozását is, valamint engedélyt kaphat a  fizetési rendszer
működtetése vonatkozó tevékenység végzésére.
8. § (1) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az általa végzett pénzforgalmi szolgáltatáshoz kapcsolódóan az ügyfele
számára a következő feltételekkel nyújthat hitelt és pénzkölcsönt
a) a  nyújtás kizárólag az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény saját pénzeszközeiből és kizárólag valamely
fizetési művelet teljesítéséhez kapcsolódhat,
b) nem nyújtható az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által fizetési művelet teljesítése céljából átvett vagy
tartott pénzeszközből,
c) a kölcsön futamideje legfeljebb tizenkét hónap, és
d) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény szavatoló tőkéje megfelel az  e  törvényben meghatározott
követelményeknek.
 (2) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény hitelnyújtására és pénzkölcsön nyújtására a  65.  § és az  Fnyht.
rendelkezései alkalmazandóak. 9. § (1) Utalványkibocsátó az a vállalkozás, amely forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenységet végez.
 (2) Az  utalványkibocsátó – törvény eltérő rendelkezése hiányában – egyéb üzleti tevékenységet is végezhet azzal
a korlátozással, hogy pénzügyi szolgáltatást és az (1) bekezdésben meghatározotton kívül más kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást nem végezhet.
(3) Az utalványkibocsátó a forgatható utalvány értékesítéséhez és visszaváltásához utalványforgalmazót vehet igénybe.
 (4) A  forgatható utalvány által megtestesített pénzkövetelés az  utalványforgalmazó igénybevétele esetében is
az utalványkibocsátóval szemben áll fenn. 10. § (1) Pénzforgalmi intézmény és elektronikuspénz-kibocsátó intézmény részvénytársaságként, korlátolt felelősségű
társaságként, szövetkezetként vagy másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény
fióktelepeként működhet.
(2) Utalványkibocsátó részvénytársaságként, korlátolt felelősségű társaságként vagy szövetkezetként működhet.
 (3) A  részvénytársasági formában és a  korlátolt felelősségű társaságként működő pénzforgalmi intézményre,
elektronikuspénz-kibocsátó intézményre, utalványkibocsátóra a  gazdasági társaságokra vonatkozó törvényi
rendelkezéseket, a  szövetkezeti formában működő pénzforgalmi intézményre, elektronikuspénz-kibocsátó
intézményre, utalványkibocsátóra a  szövetkezetekre vonatkozó törvényi rendelkezéseket, a  fióktelep formájában
működő pénzforgalmi intézményre, elektronikuspénz-kibocsátó intézményre az Fkt. rendelkezéseit az e törvényben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, amelynek székhelye Magyarország területén
található, a főirodáját is Magyarország területén létesíti.
11. § (1) A pénzforgalmi intézmény pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységéhez – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
legalább harminchétmillió-ötszázezer forint induló tőkével rendelkezik.
(2) Ha a  pénzforgalmi intézmény a  pénzforgalmi szolgáltatások közül kizárólag készpénzátutalást végez, legalább
hatmillió forint induló tőkével rendelkezik.
(3) Ha a pénzforgalmi intézmény a pénzforgalmi szolgáltatások közül kizárólag a távközlési eszközzel, digitális eszközzel
vagy más információtechnológiai eszközzel történő fizetési művelet teljesítését végez, legalább tizenötmillió forint
induló tőkével rendelkezik.
(4) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény elektronikuspénz-kibocsátási tevékenységéhez legalább százmillió forint
induló tőkével rendelkezik.
(5) Az utalványkibocsátó legalább tízmillió forint vagy annak megfelelő összegű befizetett jegyzett tőkével rendelkezik.
 (6) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó alapításához az  induló tőkét
kizárólag pénzben lehet befizetni. Az  induló tőkét kizárólag olyan hitelintézetnél lehet befizetni, és a  működés
megkezdéséig olyan hitelintézetnél vezetett fizetési számlán lehet tartani, amely nem vesz részt az  alapításban,
amelyben az alapítónak nincs tulajdona, és amely az alapítóban nem rendelkezik tulajdonnal.
3. Személyi és tárgyi feltételek 12. § (1) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenységet, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatási tevékenységet csak
a) jogszabálynak megfelelő számviteli rend és nyilvántartási rend,
b) a prudens működésnek megfelelő belső szabályzat,
c) a  pénzügyi szolgáltatási tevékenység, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység végzéséhez szükséges
személyi feltételek,
d) a tevékenység végzésére alkalmas informatikai, műszaki, biztonsági felszereltség és helyiség,
e) ellenőrzési eljárások és rendszerek,
f ) vagyonbiztosítás,
g) a működési kockázatok csökkentését szolgáló információs és ellenőrzési rendszer, valamint
h) áttekinthető szervezeti felépítés
(a továbbiakban együtt: személyi és tárgyi feltételek) megléte esetén kezdhet meg és folytathat.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat székhely-, telephelyváltozás esetén, valamint a pénzügyi szolgáltatási tevékenység,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység módosításakor is biztosítani kell.
(3) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által működtetett informatikai rendszernek meg
kell felelnie a jogszabályban meghatározott biztonsági követelményeknek.
13. § A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény befolyásoló részesedéssel rendelkező
tulajdonosa csak olyan személy lehet,
a) aki független a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény óvatos, körültekintő és
megbízható (a továbbiakban együtt: prudens) működését veszélyeztető befolyástól, jó üzleti hírnévvel
rendelkezik, valamint biztosítani képes a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
megbízható, gondos tulajdonosi irányítását és ellenőrzését, valamint
b) akinek (amelynek) üzleti kapcsolatrendszere és tulajdonosi szerkezete átlátható és ezáltal nem zárja ki
a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény fölötti hatékony felügyelet gyakorlását.
4. Kiszervezés 14. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatáshoz, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatáshoz kapcsolódó tevékenységét kiszervezheti, ha a  kiszervezés megkezdését legalább harminc nappal
megelőzően előzetesen bejelenti a Felügyeletnek.
(2) A  bejelentés tartalmazza a  kiszervezett tevékenységet végző hozzájárulását a  kiszervezett tevékenységnek
a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény belső ellenőrzése, könyvvizsgálója, valamint
a Felügyelet helyszíni és helyszínen kívüli ellenőrzéséhez.
(3) A pénzügyi szolgáltatáshoz, kiegészítő pénzügyi szolgáltatáshoz kapcsolódó kritikus feladatok kiszervezése
a) nem eredményezheti a vezető állású személy hatáskörének átadását,
b) nem eredményezhet változást az ügyfél és a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
közötti szerződéses viszonyban, valamint nem befolyásolhatja a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény ügyfél felé fennálló jogszabályi és szerződéses kötelezettségeinek teljesítését,
c) nem eredményezhet változást a  tevékenység végzésére jogosító engedély megszerzéséhez szükséges
feltételek teljesítésében, valamint
d) nem szüntethet meg és nem módosíthat semmilyen más olyan feltételt, amelynek meglétéhez
a  pénzforgalmi intézményként, elektronikuspénz-kibocsátó intézményként történő működési engedély
megadását kötötték.
(4) A  pénzügyi szolgáltatáshoz, kiegészítő pénzügyi szolgáltatáshoz kapcsolódó kritikus feladatok kiszervezése nem
befolyásolhatja a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény belső ellenőrzési rendszere,
a könyvvizsgáló és a Felügyelet hatáskörének gyakorlását.
(5) A  (3)–(4)  bekezdés alkalmazásában a  pénzügyi szolgáltatáshoz, kiegészítő pénzügyi szolgáltatáshoz kapcsolódó
kritikus feladatnak minősül minden olyan feladat, amelynek végrehajtásában bekövetkezett hiányosság vagy
eltérés kétségessé teszi a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatása,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatása jogszabályban előírt kötelezettségeinek teljesítését, vagy lényegesen csökkentené
jövedelmezőségét, pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének
megbízhatóságát, folyamatosságát.
(6) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény felelős azért, hogy a kiszervezett tevékenységet
végző a  tevékenységet a  jogszabályi előírások, a  személyi és tárgyi feltételek betartásával és a  tőle elvárható
gondossággal végezze. A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény haladéktalanul bejelenti
a Felügyelet részére, ha a kiszervezett tevékenység végzése jogszabályba vagy a szerződésbe ütközik.
(7) A Felügyelet a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény (6) bekezdésben foglalt bejelentése
vagy a helyszíni ellenőrzése során feltárt hiányosságok alapján a tevékenység kiszervezését megtilthatja.
5. Pénzforgalmi intézmény pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységének engedélyezése,
az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény elektronikuspénz-kibocsátási és pénzforgalmi szolgáltatási
tevékenységének engedélyezése és az utalványkibocsátó utalványkibocsátási tevékenységének
bejelentése
15. § (1) A Felügyelet engedélye szükséges a pénzforgalmi intézmény
a) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének végzéséhez,
b) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységi körének
módosításához,
c) vezető állású személyének megválasztásához, kinevezéséhez,
d) fizetési művelet érdekében átvett pénzeszköz szerződéses állományának átruházásához, és
e) tőkekövetelményének költség módszerrel vagy irányadó mutató módszerrel történő meghatározásához.
(2) A Felügyelet engedélye szükséges az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
a) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének végzéséhez,
b) pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységi körének
módosításához,
c) vezető állású személyének megválasztásához, kinevezéséhez,
d) fizetési művelet érdekében vagy elektronikuspénz-kibocsátása érdekében átvett pénzeszköz szerződéses
állományának átruházásához, és
e) pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó tőkekövetelményének költség módszerrel vagy
irányadó mutató módszerrel történő meghatározásához. 16. § A fizetési rendszer működtetésére irányuló tevékenység végzése tekintetében az  engedélyt a  pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  Hpt. fizetési rendszer működtetésére vonatkozó
engedélyezésre rögzített feltételek megléte esetén kaphatja meg.
17. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységre jogosító engedély iránti
kérelméhez mellékeli:
a) a  kérelmező működési tervét, amely tartalmazza a  végezni kívánt pénzügyi szolgáltatási tevékenység,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység pontos meghatározását is,
b) középtávú – az első három évre vonatkozó – előzetes költségvetést is tartalmazó üzleti tervet, a működéshez
szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítására vonatkozó tényeket,
c) igazolást az induló tőke teljes összegének rendelkezésre állásáról,
d) az ügyfelek pénzeszközeinek védelme érdekében a 46. §-ban és az 51. §-ban foglalt feltételek biztosításának
leírását, ideértve az  ügyfélpénzek elkülönített nyilvántartására alkalmas informatikai rendszer részletes
leírását és a rendszer alkalmasságáról készített könyvvizsgálói igazolást is,
e) a  kérelmező vállalatirányítási és belső ellenőrzési rendszerének leírását, ideértve a  kockázatkezelési és
számviteli eljárásokat is,
f ) a kérelmező könyvvizsgálójának megnevezését,
g) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására vonatkozó szabályzatokat,
eljárásrendeket,
h) a  kérelmező szervezeti felépítésének és felelősségi köreinek bemutatását, szervezeti és működési
szabályzatát, valamint az általános szerződési feltételeit tartalmazó szabályzatait,
i) ha a kérelmező pénzforgalmi közvetítői tevékenységre közvetítőt kíván megbízni, fióktelepet tervez létesíteni
vagy tevékenysége működtetését kiszervezné, ennek bemutatását,
j) ha a kérelmező fizetési rendszerhez csatlakozik, a fizetési rendszerben történő részvételének leírását,
k) a  kérelmező vezető állású személyének az  1.  mellékletben meghatározott azonosító adatait és a  29.  §-ban
meghatározott feltételek meglétét igazoló dokumentumokat,
l) a kérelmező létesítő okiratát,
m) a  kérelmező harminc napnál nem régebbi okirati igazolását arról, hogy személyes joga szerinti hatáskörrel
rendelkező adóhatósággal, vámhatósággal, egészségbiztosítási szervvel, nyugdíjbiztosítási igazgatási
szervvel szemben nincs tartozása, azzal, hogy az  állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással
egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
n) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy egyéb üzleti tevékenysége nem veszélyezteti a pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény működését,
o) a kérelmező harminc napnál nem régebbi okirati igazolását arról, hogy a személyes joga szerinti bejegyzése
(nyilvántartásba vétele) megtörtént, nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, valamint
vezető állású személyével szemben kizáró ok nem áll fenn,
p) a  6.  §-ban és a  8.  §-ban foglalt hitel- és pénzkölcsön nyújtására, valamint készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz kibocsátására vonatkozó kérelem esetén a  kérelmező a  központi hitelinformációs rendszerről szóló
törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez történő csatlakozásáról szóló nyilatkozatát,
q) nyilatkozatot arról, hogy milyen – az Szmt. szerinti – függő és jövőbeni kötelezettségei vannak, valamint
r) a  kérelmező teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul
az  engedély iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának a  Felügyelet által megkeresett
szervek útján történő ellenőrzéséhez.
(2) Az  (1)  bekezdés d), e), h)–j)  pontjához kapcsolódóan a  kérelmező mellékeli azon auditrendszer és szervezeti
intézkedések leírását, amelyek a pénzügyi szolgáltatást, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást igénybe vevők érdekeinek
védelmét, valamint a  pénzügyi szolgáltatási tevékenység és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység
végzésének folytonosságát és megbízhatóságát biztosító valamennyi ésszerű intézkedés megtételéhez szükségesek.
(3) Ha a  kérelmezőnek befolyásoló részesedéssel rendelkező tulajdonosa van, az  (1)  bekezdésben foglaltakon kívül
a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységre, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységre jogosító engedély iránti
kérelemhez mellékeli:
a) a tulajdonos 1. mellékletben meghatározott azonosító adatait,
b) a befolyásoló részesedés megszerzéséhez szükséges pénzügyi forrás törvényes eredetének igazolását,
c) harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy a tulajdonosnak személyes joga szerinti hatáskörrel
rendelkező állami adóhatósággal, vámhatósággal, egészségbiztosítási szervvel, nyugdíj-biztosítási igazgatási
szervvel szemben nincs tartozása azzal, hogy az  állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással
egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
d) a  tulajdonos nyilatkozatát arról, hogy egyéb tulajdonosi érdekeltsége és tevékenysége nem veszélyezteti
a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény működését,
e) természetes személy tulajdonos esetén harminc napnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítványt vagy
a kérelmező személyes joga szerinti ennek megfelelő okiratot,
f ) nem természetes személy tulajdonos esetén a  kérelem benyújtásakor hatályos létesítő okiratát, harminc
napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy a személyes joga szerinti bejegyzése (nyilvántartásbavétele)
megtörtént, nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási vagy kényszertörlési eljárás alatt, valamint vezető
állású személyével szemben kizáró ok nem áll fenn,
g) nem természetes személy tulajdonos esetén a  tulajdonosi szerkezetének részletes leírását, valamint ha
a kérelmezőre az összevont alapú felügyelet kiterjed, ezen körülményeknek a részletes leírását,
h) nem természetes személy tulajdonos esetén nyilatkozatot arról, hogy milyen – az Szmt. szerinti – függő és
jövőbeni kötelezettségei vannak,
i) a  kérelmezővel szoros kapcsolatban álló személy nyilatkozatát arról, hogy a  szoros kapcsolatban álló
személy vagy a  szoros kapcsolatban álló személyre vonatkozó harmadik országbeli jogrend lehetővé teszi
a felügyeleti feladatok ellátását, valamint
j) a  tulajdonos teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul
az  engedély iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának a  Felügyelet által megkeresett
szervek útján történő ellenőrzéséhez.
(4) A pénzügyi szolgáltatási tevékenység és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység végzésére jogosító engedély
kiadásának feltételeként a  kérelmező nyilatkozatot ad arról, hogy a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény irányítása Magyarország területén létesített főirodában történik.
(5) Ha a  kérelmező az  (1)  bekezdés m)  pontjában, és a  (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott, valamely
magyarországi köztartozására vonatkozó adatot nem igazolja, a Felügyelet megkeresi a köztartozásról nyilvántartást
vezető szervet. A  nyilvántartást vezető szerv a  lejárt, meg nem fizetett köztartozás fennállásáról vagy annak
hiányáról tájékoztatja a Felügyeletet.
(6) Ha a  kérelmező az  (1)  bekezdés l) és o)  pontjában, és a  (3)  bekezdés e) és f )  pontjában meghatározott adatokat
nem mellékeli, a  Felügyelet adatszolgáltatási kérelemmel fordul a  szükséges adatokról nyilvántartást vezető
magyarországi hatósághoz vagy bírósághoz.
18. § Az engedélyezési eljárás során a  Felügyelet a  kérelemmel összefüggő és rendelkezésre álló okiratokat és
információkat gondosan mérlegeli, és meggyőződik arról, hogy az  engedély kiadása nem ütközik jogszabályba.
A  Felügyelet az  engedélyezési eljárás során az  egyes engedélyezési feltételek meglétét a  helyszínen is
megvizsgálhatja.
19. § (1) A  Felügyelet az  engedélyt határozott időre, feltételhez kötötten, valamint korlátozott tevékenységi körrel, területi
korlátozással, a tevékenységen belül pedig üzletági vagy termékkorlátozással is megadhatja.
(2) A  Felügyelet az  általa kiadott engedélyekről, azok módosításáról vagy visszavonásáról szóló határozatát
haladéktalanul megküldi a cégbíróságnak.
(3) A Felügyelet az engedély iránti kérelmet elutasító jogerős határozatát megküldi a cégbíróságnak.
20. § A Felügyelet a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységére jogosító engedély
iránti kérelmét elutasítja, ha a kérelmező
a) az engedélyezési eljárásban megtévesztő vagy valótlan adatot közöl,
b) által működtetni kívánt pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem felel meg
az  induló tőkére, a  szervezeti, személyi feltételekre, a  befolyásoló részesedéssel rendelkező tulajdonosokra
vonatkozó követelményeknek,
c) által működtetni kívánt pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel szoros
kapcsolatban álló személy vagy a szoros kapcsolatban álló személyre vonatkozó harmadik országbeli jogrend
nem teszi lehetővé a felügyeleti feladatok hatékony ellátását, vagy
d) üzleti terve, az  engedély iránti kérelemhez mellékelt egyéb irat, továbbá a  Felügyelet rendelkezésére
álló bármely okirat, adat vagy információ alapján megállapítható, hogy a  kérelmező nem tud megfelelni
a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységre, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységre vonatkozó
jogszabályi előírásoknak.
21. § (1) A  Felügyelet a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységére vonatkozó
engedélyét visszavonja, ha
a) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  engedélyt a  Felügyelet
megtévesztésével vagy más jogszabálysértő módon szerezte meg,
b) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény már nem felel meg a  pénzügyi
szolgáltatási tevékenységre, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységre vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseknek,
c) olyan körülmény áll fenn, amely súlyosan veszélyezteti a  fizetési rendszer stabilitását, az  ügyfelek érdekeit,
vagy akadályozza a pénzforgalmat,
d) vagyona az ismert hitelezők követeléseinek kielégítésére sem nyújtana fedezetet,
e) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény engedélyét visszaadja, vagy
f ) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény jogosulatlan tevékenységet folytat.
(2) A  Felügyelet a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységére vonatkozó
engedélyét visszavonhatja, ha
a) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  tevékenységre jogosító engedély
kézhezvételétől számított tizenkét hónapon belül a tevékenységét nem kezdi meg, vagy
b) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény hat hónapon keresztül nem folytat
tevékenységet. 22. § Pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátási intézmény a pénzügyi szolgáltatási tevékenységi, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatási tevékenységi engedélyét a  Felügyeletnek akkor adhatja vissza, ha bizonyítja, hogy
a pénzügyi szolgáltatási tevékenységéből, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységéből származó semmilyen
kötelezettsége nincs.
23. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, ha a  tevékenységre jogosító engedély
megadását követően bármilyen változás hatással van az  engedély iránti kérelemben foglaltak teljesítésére,
a  változás bekövetkezésétől vagy a  változásról történő tudomásszerzéstől számított három napon belül
a Felügyeletet erről írásban tájékoztatja.
(2) A  Felügyelet az  5.  §-ban és 7.  §-ban meghatározott tevékenységen kívüli egyéb üzleti tevékenységet is végző
pénzforgalmi intézménynek, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynek előírhatja, hogy az  egyéb üzleti
tevékenységét a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységétől, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységétől
elkülönítetten, külön szervezet keretében végezze, ha ezen egyéb üzleti tevékenység mértéke, jellege, vagy
a Felügyelet részére történő átláthatóságának hiánya hátrányosan befolyásolja
a) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi megbízhatóságát, vagy
b) a Felügyelet azon képességét, hogy ellássa felügyeleti tevékenységét.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetre a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
engedélyezési eljárására, valamint az állományátruházásra vonatkozó szabályokat is alkalmazni kell.
24. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, ha tevékenysége folytatására másik
EGT-államban fióktelepet kíván létesíteni, azt a Felügyeletnek bejelenti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza:
a) annak az  EGT-államnak a  megnevezését, amelyben a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény a fióktelepet létesíteni szándékozik,
b) a végezni kívánt szolgáltatás megnevezését, valamint
c) a fióktelep szervezeti felépítésére, irányítására, ellenőrzési rendjére vonatkozó dokumentumokat, a fióktelep
címét, üzleti tervét, és a  pénzforgalmi szolgáltatás vagy az  elektronikuspénz-kibocsátás üzletágat irányító
személy megnevezését.
(3) Ha a  Felügyelet rendelkezésére álló információk szerint a  bejelentő pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény megfelel az  e  törvényben meghatározott követelményeknek, a  bejelentés kézhezvételét
követő egy hónapon belül írásban tájékoztatja a  másik EGT-állam érintett illetékes felügyeleti hatóságát
a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nevéről, címéről, a  fióktelep vezető állású
személyének nevéről, a  fióktelep szervezeti felépítéséről, valamint a  fióktelep által végezni kívánt szolgáltatásról.
A tájékoztatást egyidejűleg közli a bejelentő pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel.
25. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, ha tevékenységét másik EGT-államban határon
átnyúló szolgáltatásként szándékozik végezni, azt a Felügyeletnek bejelenti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza annak az EGT-államnak a megnevezését, amelyben a pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény határon átnyúló szolgáltatást szándékozik végezni.
(3) Ha a  Felügyelet rendelkezésére álló információk szerint a  bejelentő pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény megfelel az  e  törvényben meghatározott követelményeknek, a  bejelentés kézhezvételét
követő egy hónapon belül írásban tájékoztatja a  másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatóságát a  pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nevéről és címéről.
26. § (1) Ha másik EGT-állam illetékes felügyeleti hatósága arról tájékoztatja a  Felügyeletet, hogy székhelye szerinti
EGT-államban engedélyezett pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény Magyarországon
fióktelepet szándékozik létesíteni vagy határon átnyúló szolgáltatást szándékozik végezni, a Felügyelet tájékoztatja
a  pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt a  nyújtani kívánt szolgáltatás végzésével
kapcsolatos feltételekről, így különösen az  ügyfelek előzetes és utólagos tájékoztatásának, a  pénzforgalmi
szolgáltatás lebonyolításának és az elektronikuspénz-kibocsátásának szabályairól.
(2) Ha a Felügyelet rendelkezésére álló információk szerint a másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzforgalmi közvetítői tevékenységet végző közvetítőjével
vagy fióktelepe létesítésével kapcsolatban felmerül a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésére és
megakadályozására vonatkozó szabályok megsértése, a  Felügyelet erről a  székhely szerinti EGT-állam illetékes
felügyeleti hatóságát is értesíti.
27. § (1) Az  utalványkibocsátó a  forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenysége megkezdését és befejezését
előzetesen bejelenti a Felügyeletnek.
(2) A forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenység megkezdéséről szóló bejelentés tartalmazza legalább
a) az utalványkibocsátó azonosító adatait (név, székhely, cégjegyzékszám),
b) a forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenység megkezdésének időpontját,
c) a  forgatható utalvány elnevezését, címletét (címleteit), valamint hazai hivatalos pénznemben kifejezett
névértékét, valamint
d) a  kibocsátani tervezett forgatható utalvány állomány hazai hivatalos pénznemben kifejezett összesített
névértékét.
 (3) Az utalványkibocsátó a (2) bekezdés szerinti bejelentéshez mellékeli:
a) az utalványkibocsátó hatályos létesítő okiratát,
b) harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy nyilvántartásba vétele megtörtént és nem áll csőd-,
felszámolási, végelszámolási vagy kényszertörlési eljárás alatt,
c) a 11. § (5) bekezdése szerinti jegyzett tőke teljes összegének befizetésére és rendelkezésre állására vonatkozó
igazolást, valamint
d) a forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenységre vonatkozó általános üzleti feltételeket tartalmazó
szabályzatot. 6. A tulajdonosokra, a vezető állású személyekre és belső ellenőrzésre vonatkozó szabályok
28. § (1) A Felügyeletnek előzetesen bejelenti, aki pénzforgalmi intézményben, elektronikuspénz-kibocsátó intézményben
a) befolyásoló részesedést kíván szerezni, vagy
b) befolyásoló részesedését úgy kívánja módosítani, hogy az elérje a húsz, a harminc vagy az ötven százalékos
határértéket.
 (2) A pénzforgalmi intézményben, az elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedéssel rendelkező
személy előzetesen bejelenti a Felügyeletnek, ha
a) befolyásoló részesedését teljes egészében meg kívánja szüntetni, vagy
b) befolyásoló részesedését úgy kívánja módosítani, hogy az a húsz, harminc vagy ötven százalékos határérték
alá csökkenjen.
 (3) A  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény bejelenti a  Felügyeletnek, ha egy jogi
személynek a leányvállalatává vált vagy megszűnt annak lenni.
 (4) A befolyásoló részesedést szerezni kívánó személy bejelentése tartalmazza:
a) a  pénzforgalmi intézményben, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedéssel
rendelkező megnevezését,
b) a  pénzforgalmi intézményben, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedéssel
rendelkező vállalkozásból a bejelentő birtokában lévő részesedés megjelölését,
c) a megszerezni kívánt részesedés arányát,
d) a tagi részesedés szerzésre, vagy a szavazati joghoz kapcsolódó, jelentős előnyöket biztosító megállapodásra
tett szerződéses ajánlatot, e) a  bejelentőnél vezető tisztségviselői beosztásban lévő személy tekintetében a  29.  § (5)  bekezdésében
meghatározott kizáró ok megítéléséhez szükséges tényeket és a  29.  § (6)  bekezdésében meghatározott
büntetőeljárással kapcsolatos nyilatkozatot, valamint
f ) egyéb olyan információkat, amelyek szükségesek annak megállapításához, hogy a  prudens működés
biztosítva van.
(5) Ha a  befolyásoló részesedést szerző tevékenysége, a  pénzforgalmi intézményre, az  elektronikuspénz-kibocsátó
intézményre gyakorolt befolyása veszélyezteti a pénzforgalmi intézmény, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
független, megbízható és körültekintő tulajdonosi irányítását, a  Felügyelet a  bejelentést követő harminc napon
belül megtilthatja az  ilyen befolyás megszerzését, és felfüggesztheti a  tagok szavazati jogának gyakorlását, addig,
amíg a  tag meg nem szünteti a  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény független,
megbízható és körültekintő tulajdonosi irányításának veszélyeztetéséül szolgáló indokot.
(6) Az  (5)  bekezdésben foglalt intézkedések valamelyikét alkalmazza a  Felügyelet a  bejelentési kötelezettség
elmulasztása esetén is.
(7) Ha a  befolyásoló részesedés megszerzése a  Felügyelet tiltása ellenére következik be, a  részesedésszerzésre vagy
az  előny biztosítására irányuló szerződésből származó szavazati jogok gyakorlását a  Felügyelet a  megfelelő
törvényes feltételek biztosításáig megtilthatja.
29. § (1) A  Felügyelet előzetes engedélyével választható meg vagy nevezhető ki a  pénzforgalmi intézménynél,
az elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél a vezető állású személy.
(2) Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha a Felügyelet a kérelem megérkezését követő naptól számított harminc
napon belül azt nem utasítja el, vagy az engedélyezési eljárást nem függeszti fel.
(3) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott személlyel szemben a  (6)  bekezdésben meghatározott büntetőeljárás van
folyamatban, a Felügyelet a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárását a büntetőeljárás befejezéséig felfüggeszti.
(4) A Felügyelet a természetes személy megválasztására vagy kinevezésére irányuló engedélykérelmet akkor utasítja el,
ha az (5) és (6) bekezdésben felsorolt kizáró okok valamelyike a kinevezésre vagy megválasztásra javasolt személlyel
szemben fennáll.
(5) Pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél nem lehet vezető állású személy az, aki
a) befolyásoló részesedéssel rendelkezik vagy korábban rendelkezett, vezető állású személy vagy
korábban vezető állású személy volt egy olyan pénzügyi intézményben, pénzforgalmi intézményben,
elektronikuspénz-kibocsátó intézményben,
aa) amely esetében a fizetésképtelenséget csak a Felügyelet által alkalmazott kivételes intézkedésekkel
lehet elkerülni, vagy
ab) amelyet a tevékenységi engedély visszavonása miatt fel kellett számolni,
és akinek személyes felelősségét e helyzet kialakulásáért jogerős határozat megállapította;
b) súlyosan vagy rendszeresen megsértette e  törvény vagy más, a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységre,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységre vonatkozó jogszabály előírásait, és ezt a  Felügyelet, más
hatóság vagy bíróság öt évnél nem régebben kelt jogerős határozatban megállapította;
c) büntetett előéletű;
d) nem rendelkezik jó üzleti hírnévvel;
e) nem rendelkezik legalább háromévi – a  banki vagy vállalati gazdálkodás vagy az  államigazgatás pénzügyi
vagy gazdasági területén szerzett – vezetői gyakorlattal;
f ) más pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél könyvvizsgáló; vagy
g) olyan tisztséget tölt be, amely tisztség ellátása korlátozhatja szakmai feladatainak ellátását.
(6) Akivel szemben
a) a  2013. június 30-ig hatályban volt a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban:
1978. évi IV. törvény) XV. fejezetének VII. és VIII. címében, XVII. és XVIII. fejezetében, vagy
b) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) XXVII. Fejezetében vagy
XXXV–XLIII. Fejezetében
meghatározott bűncselekmény miatt az  ügyész vádat emelt, vagy külföldön olyan vagyon elleni vagy gazdasági
bűncselekmény miatt, amely a  magyar jog szerint büntetendő, az  illetékes hatóság vádat emelt, a  büntetőeljárás
befejezéséig vezető állású személyként nem foglalkoztatható, és az  ilyen feladatok általa történő ellátását
az intézmény felfüggeszti.
(7) A  foglalkoztatási jogviszony létesítését, a  tevékenységi engedély kiadását, illetve meghosszabbítását megelőzően,
valamint a foglalkoztatás ideje alatt az (5) bekezdés c) pontjában meghatározott foglalkoztatási feltétel fennállását
a Felügyelet a bűnügyi nyilvántartásból történő adatigényléssel ellenőrizheti. Az így megismert személyes adatokat
a Felügyelet az eljárás jogerős befejezéséig kezelheti.
30. § (1) A kérelmező bizonyítja a jó üzleti hírnevet.
 (2) A  jó üzleti hírnév igazolásának módját a  kérelmező megválaszthatja, de a  Felügyelet egyéb, pontosan
meghatározott iratok (okmányok) benyújtását írhatja elő.
 (3) A jó üzleti hírnév bizonyításának sikertelenségét a Felügyelet határozattal állapítja meg.
 (4) A  Felügyelet a  jó üzleti hírnév fennállásának megállapítása érdekében az  illetékes külföldi hatóságot közvetlenül
megkeresheti. 31. § A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény vezető állású személyei felelősek azért,
hogy a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  engedélyezett tevékenységeket
a jogszabályokban foglalt előírásoknak megfelelően végezze.
32. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  belső ellenőrzés szervezetét, hatáskörét,
feladatait, a belső ellenőrrel szemben támasztott szakmai követelményt és eljárási szabályokat belső szabályzatban
rögzíti.
(2) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény legalább egy belső ellenőrt foglalkoztat.
A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény írásban megállapodhat arról, hogy a  belső
ellenőr kölcsönös foglalkoztatása ellen nem emel kifogást. Ugyanazon személy legfeljebb három pénzforgalmi
intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél foglalkoztatható belső ellenőrként.
(3) A pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél működő belső ellenőrzési szervezet (belső
ellenőr) feladata
a) az intézmény belső szabályzatnak megfelelő működésének vizsgálata,
b) az  intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenységének, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének
a törvényesség, a biztonság, az áttekinthetőség szempontjából történő vizsgálata, továbbá
c) mindaz, amit jogszabály a feladatkörébe utal.
(4) A belső ellenőrzés
a) a jelentését megküldi
aa) a felügyelő bizottságnak és az igazgatóságnak,
ab) fióktelep esetén az  alapító felügyelő bizottságának és igazgatóságának vagy ezek megfelelő
szervének; továbbá
b) gondoskodik arról, hogy szükség esetén jelentése a Felügyelet rendelkezésére álljon.
(5) A  belső ellenőrzési szervezeti egység vezetésével, vagy ha a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény csak egy belső ellenőrt alkalmaz, a  belső ellenőrzési feladatok ellátásával csak olyan személy bízható
meg, aki
a) szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel rendelkezik,
b) legalább hároméves szakmai gyakorlattal rendelkezik, valamint
c) büntetlen előéletű.
(6) Az (5) bekezdés alkalmazásában szakirányú felsőfokú iskolai végzettségűnek minősül, aki
a) a  felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény szerint a  közgazdasági felsőoktatásban egyetemi
vagy főiskolai szintű szakképzettséget, vagy a  felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény szerint
a  gazdaságtudományok képzési területen alapképzésben vagy mesterképzésben közgazdász
szakképzettséget,
b) jogász szakképzettséget,
c) könyvvizsgálói képesítést vagy
d) felsőfokú vagy posztgraduális bankszakmai képesítést
szerzett.
(7) A  foglalkoztatási jogviszony létesítését, a  tevékenységi engedély kiadását, illetve meghosszabbítását megelőzően,
valamint a foglalkoztatás ideje alatt az (5) bekezdés c) pontjában meghatározott foglalkoztatási feltétel fennállását
a  Felügyelet a  bűnügyi nyilvántartásból történő adatigényléssel ellenőrizheti, és a  megismert személyes adatokat
a Felügyelet az eljárás jogerős befejezéséig kezelheti.
7. Könyvvezetés, könyvvizsgálat 33. § (1) A  pénzügyi szolgáltatási tevékenységhez, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységhez kapcsolódóan
a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  üzletszerű tevékenységre vonatkozó
nyilvántartásait magyar nyelven – a  magyar számvitelre vonatkozó jogszabályok előírásainak betartásával –
felügyeleti és jegybanki ellenőrzésre is alkalmas módon vezeti.
(2) Az üzleti nyilvántartások vezetésével szemben támasztott követelmények:
a) tegyék lehetővé a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény belső ellenőrzését,
valamint
b) biztosítsák a gondos és megbízható irányítást, vezetést, ideértve a vezető állású személyek tevékenységének
a  megítélését, valamint a  tagok, a  könyvvizsgáló és a  Felügyelet által történő ellenőrzést, továbbá
segítsék a  pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt abban, hogy eleget tegyen
a jogszabályokban és a szerződésekben előírt kötelezettségek teljesítésének.
34. § A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  arra jogosult testület által elfogadott
éves beszámolót, a  könyvvizsgálói záradékot vagy a  záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független
könyvvizsgálói jelentéssel együtt, valamint az  adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozatot
a  Felügyeletnek annak elfogadásától számított tizenöt munkanapon belül, de legkésőbb a  tárgyévet követő év
május 31-éig megküldi.
35. § (1) Pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény esetében könyvvizsgálói feladatok ellátására
csak akkor adható az  érvényes könyvvizsgálói engedéllyel rendelkező, bejegyzett könyvvizsgáló (könyvvizsgálói
társaság) részére megbízás, ha
a) a könyvvizsgáló (könyvvizsgálói társaság) pénzügyi intézményi minősítéssel rendelkezik,
b) a könyvvizsgáló nem rendelkezik a pénzforgalmi intézményben, elektronikuspénz-kibocsátó intézményben
közvetlen vagy közvetett tulajdonnal,
c) a könyvvizsgálónak nincs a pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel szemben
fennálló kölcsöntartozása, és
d) a  befolyásoló részesedéssel rendelkező tag a  könyvvizsgáló cégben közvetlen vagy közvetett tulajdonnal
nem rendelkezik.
 (2) Az (1) bekezdés c)–d) pontjában foglalt korlátozások a könyvvizsgáló közeli hozzátartozójára is alkalmazandóak.
 (3) Pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem adhat könyvvizsgálói megbízást a Felügyelet
alkalmazottjának, vagy annak közeli hozzátartozójának. 36. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény könyvvizsgálója a  vizsgálatának eredményéről
a  pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel egyidejűleg a  Felügyeletet írásban
haladéktalanul tájékoztatja, ha olyan tényt állapított meg, amelynek alapján
a) a  pénzügyi szolgáltatásra, kiegészítő pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó jogszabályokban foglalt előírások
súlyos megsértésére utaló körülményeket észlel,
b) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenysége,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenysége folyamatos működését, kötelezettségeinek teljesítését nem
látja biztosítottnak,
c) a könyvvizsgálói záradék korlátozása vagy megtagadása válhat szükségessé, vagy
d) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzügyi szolgáltatási tevékenysége,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenysége belső ellenőrzési rendszerének súlyos hiányosságait vagy
elégtelenségét állapítja meg.
(2) Az  (1)  bekezdésben fel nem sorolt esetekben a  könyvvizsgáló jogosult a  Felügyelettel konzultálni, vagy
a Felügyeletet a vizsgálat eredményéről tájékoztatni.
(3) Az  (1)  bekezdésben fel nem sorolt esetekben a  Felügyelet jogosult a  könyvvizsgálótól annak megállapításairól
közvetlenül tájékoztatást kérni és kapni.
37. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  könyvvizsgálóval – az  éves beszámoló
könyvvizsgálatára – kötött szerződést és valamennyi, a  könyvvizsgáló által az  éves beszámolóval kapcsolatban
készített jelentést a Felügyelet számára megküldi.
(2) A Felügyelet jogosult a könyvvizsgáló jelentésének alapján – az éves beszámoló jóváhagyása előtt – a pénzforgalmi
intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél kezdeményezni, hogy a  helytelen adatokat tartalmazó
beszámolót felülvizsgáltassa, helyesbítse, gondoskodjon a  helyesbített adatok könyvvizsgálóval történő
hitelesítéséről.
(3) Ha az  éves beszámoló jóváhagyását követően jutott a  Felügyelet tudomására, hogy az  éves beszámoló lényeges
hibát tartalmaz, a  Felügyelet kötelezheti a  pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt
az adatok módosítására és könyvvizsgálóval való felülvizsgálatára. A módosított és a könyvvizsgáló által felülvizsgált
adatot a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a Felügyeletnek bemutatja.
8. Pénzforgalmi intézmény prudens működésének szabályai 38. § (1) A pénzforgalmi intézmény – az általa végzett tevékenységgel összhangban – a kockázatának fedezetét mindenkor
biztosító megfelelő nagyságú szavatoló tőkével rendelkezik, amely nem csökkenhet
a) 40–45. §-ban meghatározott
aa) költség módszer,
ab) fizetési forgalom módszer, vagy
ac) irányadó mutató módszer
egyikével számított szavatoló tőke, vagy
b) az engedélyezés feltételeként előírt legkisebb induló tőke
összege közül a magasabb érték alá.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjától eltérően a  Felügyelet a  45.  § szerinti felügyeleti felülvizsgálat keretében a  számított
értéknél legfeljebb húsz százalékkal magasabb tőkekövetelményt írhat elő.
(3) A  pénzforgalmi intézmény a  szavatoló tőkéjének kiszámítására az  575/2013/EU rendelet Második rész I. Címének
rendelkezéseit alkalmazza.
39. § Ha a pénzforgalmi intézmény
a) egy másik pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénz kibocsátó intézménnyel, hitelintézettel, befektetési
vállalkozással, befektetési alapkezelő társasággal vagy biztosítóval azonos csoportba tartozik, vagy
b) pénzforgalmi szolgáltatáson kívül az  5.  § (2)–(4)  bekezdésébe nem tartozó egyéb üzleti tevékenységet is
végez,
a csoport tagjai között, és a  pénzforgalmi intézmény egyéb üzleti tevékenységéhez kapcsolódóan kizárandó
a szavatoló tőke számítása során a tőkeelemek többszörös számbavétele, valamint a nem megfelelő szavatoló tőke
számítása.
40. § (1) A költség módszer alkalmazásakor a pénzforgalmi intézmény szavatoló tőkéje legalább a számítást megelőző üzleti
év könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolóban szereplő általános igazgatási költség tíz százaléka.
(2) Ha a  pénzforgalmi intézmény a  számítás időpontjában még nem végez egy teljes éve üzleti tevékenységet, vagy
az első üzleti év vonatkozásában nem áll rendelkezésre könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámoló, az általános
igazgatási költség meghatározásához az üzleti tervben szereplő becsült adatokat veszi figyelembe.
41. § (1) A  fizetési forgalom módszer alkalmazásakor a  pénzforgalmi intézmény szavatoló tőkéje legalább a  következő
értékeknek a (2)–(4) bekezdésben meghatározott „k” tényezővel szorzott összege:
a) a fizetési forgalom egymilliárd-ötszázmillió forintnak megfelelő összegig terjedő hányadának (részének) négy
százaléka,
b) a fizetési forgalom egymilliárd-ötszázmillió forintnak megfelelő összegtől hárommilliárd forintnak megfelelő
összegig terjedő hányadának (részének) kettő és fél százaléka,
c) a fizetési forgalom hárommilliárd forintnak megfelelő összegtől harmincmilliárd forintnak megfelelő összegig
terjedő hányadának (részének) egy százaléka,
d) a  fizetési forgalom harmincmilliárd forintnak megfelelő összegtől hetvenötmilliárd forintnak megfelelő
összegig terjedő hányadának (részének) fél százaléka, és
e) a fizetési forgalom hetvenötmilliárd forintnak megfelelő összeget meghaladó hányadának (részének) negyed
százaléka,
ahol a  fizetési forgalom a  pénzforgalmi intézmény előző üzleti évben teljesített fizetési művelete összértékének
tizenketted része.
(2) A (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel, a pénzforgalmi intézmény által alkalmazandó „k” tényező: 1.
 (3) Ha a  pénzforgalmi intézmény a  pénzforgalmi szolgáltatások közül kizárólag készpénzátutalást végez, az  általa
alkalmazandó „k” tényező: 0,5.
 (4) Ha a pénzforgalmi intézmény a pénzforgalmi szolgáltatások közül kizárólag a távközlési eszközzel, digitális eszközzel
vagy más információtechnológiai eszközzel történő fizetési művelet teljesítését végzi, az  általa alkalmazandó
„k” tényező: 0,8.
42. § (1) Az irányadó mutató módszer alkalmazásakor a pénzforgalmi intézmény szavatoló tőkéje legalább a (2) bekezdésben
meghatározott irányadó mutatónak a 43. §-ban meghatározott szorzó tényezővel, valamint a 41. § (2)–(4) bekezdésében
meghatározott „k” tényezővel szorzott összege.
(2) Az irányadó mutató a pénzforgalmi szolgáltatáshoz kapcsolódó
a) kapott kamat és kamatjellegű bevétel, valamint fizetett kamat és kamatjellegű ráfordítás különbözete, és
b) kapott (járó) jutalék és díjbevételek, valamint az üzleti tevékenységből származó egyéb bevétel
összege.
(3) Az  irányadó mutató számítása során nem kell figyelembe venni a  rendkívüli bevételeket, valamint az  irányadó
mutató csökkenthető a másik pénzforgalmi szolgáltató részére kiszervezett tevékenység szerződés szerinti, fizetett
ellenértékével.
(4) Az  irányadó mutató számítása során a  számítást megelőző üzleti év könyvvizsgáló által hitelesített éves
beszámolóját szükséges figyelembe venni.
(5) A  szavatoló tőke nem csökkenhet a  számítást megelőző három üzleti év irányadó mutatója alapján kiszámított
érték átlagának nyolcvan százaléka alá. Ha a pénzforgalmi intézménynek nincs könyvvizsgáló által hitelesített éves
beszámolója, az üzleti tervben szereplő becsült adat is alkalmazható.
43. § Az irányadó mutató módszernél alkalmazandó szorzó tényező értéke:
a) az  irányadó mutató hétszázötvenmillió forintnak megfelelő összegig terjedő hányadának (részének)
tíz százaléka,
b) az  irányadó mutató hétszázötvenmillió forintnak megfelelő összegtől egymilliárd-ötszázmillió forintnak
megfelelő összegig terjedő hányadának (részének) nyolc százaléka,
c) az irányadó mutató egymilliárd-ötszázmillió forintnak megfelelő összegtől hétmilliárd-ötszázmillió forintnak
megfelelő összegig terjedő hányadának (részének) hat százaléka,
d) az irányadó mutató hétmilliárd-ötszázmillió forintnak megfelelő összegtől tizenötmilliárd forintnak megfelelő
összegig terjedő hányadának (részének) három százaléka, és
e) az  irányadó mutató tizenötmilliárd forintnak megfelelő összeget meghaladó hányadának (részének) másfél
százaléka. 44. § (1) A  pénzforgalmi intézmény a  költség módszert, valamint az  irányadó mutató módszert a  Felügyelet engedélyével
alkalmazhatja.
(2) A  Felügyelet a  költség módszer, valamint az  irányadó mutató módszer alkalmazását akkor engedélyezi, ha
bevezetésének célja nem kizárólag a tőkekövetelmény csökkentése.
45. § (1) A Felügyelet hatósági ellenőrzése keretében felülvizsgálja a pénzforgalmi intézmény pénzforgalmi szolgáltatásokkal
kapcsolatos szabályzatait, eljárásait és módszereit. A  felülvizsgálat kiterjed a  pénzforgalmi intézmény
kockázatkezelési folyamatának és belső ellenőrzési rendszere működésének értékelésére.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat és értékelés alapján a  Felügyelet meghatározza, hogy a  pénzforgalmi
intézmény által alkalmazott szabályzatok, eljárások és módszerek, valamint a  pénzforgalmi intézmény szavatoló
tőkéje biztosítja-e a kockázatok fedezetét és megbízható kezelését.
(3) A  felülvizsgálat és az értékelés gyakoriságát, mértékét és részletezettségét a Felügyelet a pénzforgalmi intézmény
mérete, az általa teljesített fizetési műveletének összértéke, tevékenységének jellege alapján határozza meg azzal,
hogy a felülvizsgálatot és értékelést legalább évente egyszer elvégzi.
46. § (1) A  pénzforgalmi intézmény az  ügyféltől vagy egy másik pénzforgalmi szolgáltatótól fizetési művelet érdekében
átvett pénzeszközzel sajátjaként nem rendelkezhet, betétként nem kezelheti, az  a  pénzforgalmi intézmény
felszámolása esetén – a  csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló törvény (a továbbiakban: Cstv.)
rendelkezéseitől eltérően – nem része a felszámolás körébe tartozó vagyonnak.
(2) A pénzforgalmi intézmény nyilvántartásait az átvett pénzeszközökről úgy vezeti, hogy azok
a)  pontosak legyenek, és az ügyfél pénzeszközeiről mindenkor valós képet mutassanak, és
b) alapján bármikor, késedelem nélkül biztosítható legyen az  ügyfél, valamint a  szolgáltató saját
pénzeszközeinek elkülönített nyilvántartása.
 (3) Ha a fizetési művelet érdekében átvett pénzeszközt a pénzforgalmi intézmény az átvételt követő munkanap végéig,
a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény az átvételt követő második munkanap végéig a fizetési művelet
végrehajtásaként nem utalja át egy másik pénzforgalmi szolgáltatóhoz, vagy nem fizeti ki a kedvezményezettnek,
a) a  pénzeszközt EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézetnél vezetett letéti számlára vagy olyan
eszközbe helyezi el, amely kitettségre az  575/2013/EU rendelet Harmadik rész II. Cím 2. Fejezetének
alkalmazásakor nulla százalékos kockázati súly alkalmazható, vagy
b) a pénzügyi kötelezettségvállalása nem teljesítésének esetére a pénzforgalmi intézménytől, a Posta Elszámoló
Központot működtető intézménytől eltérő csoporthoz tartozó, EGT-államban székhellyel rendelkező
hitelintézettel, biztosítóval olyan garancia- vagy kezesi biztosítási szerződést köt, amely
ba) az a) pont szerint elhelyezendő pénzeszköz teljes összegére vonatkozik, és
bb) a fedezet nyújtója által egyoldalúan legalább hatvannapos határidővel szüntethető meg.
9. Elektronikuspénz-kibocsátó intézmény prudens működésének szabályai 47. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény – az  általa végzett tevékenységgel összhangban – a  kockázatának
fedezetét mindenkor biztosító megfelelő nagyságú szavatoló tőkével rendelkezik, amely nem csökkenhet
a) a  pénzforgalmi tevékenysége tekintetében a  38–44.  §-ban foglalt módon meghatározott szavatoló tőke,
valamint az  elektronikuspénz-kibocsátási tevékenysége tekintetében az  ezen alcímben meghatározott
átlagos kinnlevő elektronikuspénz módszer szerint számított szavatoló tőke együttes összege, vagy
b) a 11. § (4) bekezdésében – az engedélyezés feltételeként – előírt legkisebb induló tőke
összege közül a magasabb érték alá.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjától eltérően a  Felügyelet a  pénzforgalmi tevékenység vonatkozásában az  50.  § szerinti
felügyeleti felülvizsgálat keretében a  számított értéknél legfeljebb húsz százalékkal magasabb tőkekövetelményt
írhat elő vagy legfeljebb húsz százalékkal alacsonyabb tőkekövetelményt engedélyezhet.
(3) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  szavatoló tőkéjének kiszámítására az  575/2013/EU rendelet Második
rész I. Címének rendelkezéseit alkalmazza.
48. § Ha az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
a) egy másik elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel, pénzforgalmi intézménnyel, hitelintézettel, befektetési
vállalkozással, befektetési alapkezelő társasággal, biztosítóval vagy viszontbiztosítóval azonos csoportba
tartozik, vagy
b) az elektronikuspénz kibocsátásán kívül a 7. § (2)–(4) bekezdésébe nem tartozó egyéb üzleti tevékenységet is
végez,
a csoport tagjai között, és az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény egyéb üzleti tevékenységéhez kapcsolódóan
kizárja a  szavatoló tőke számítása során a  tőkeelemek többszörös számbavételét, valamint a  nem megfelelő
szavatolótőke-számítást.
49. § (1) Az  átlagosan kinnlevő elektronikuspénz módszer alkalmazásakor az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
szavatoló tőkéje legalább az átlagosan kinnlevő elektronikuspénz két százaléka.
(2) Ha az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  7.  § (3)  bekezdésében foglalt, az  elektronikuspénz-kibocsátáshoz
nem kapcsolódó vagy a  7.  § (2) és (4)–(5)  bekezdésében megállapított tevékenységek bármelyikét végzi,
és a  kinnlevő elektronikuspénz mennyisége előre nem határozható meg, a  Felügyelet engedélyezi ezen
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény számára, hogy a  szavatolótőke-követelményét egy olyan reprezentatív
hányad alapján számítsa ki, amely számítása szerint elektronikuspénz-kibocsátására kerül felhasználásra, feltéve
hogy ez a reprezentatív hányad a korábbi adatok alapján és a Felügyelet számára reálisan megbecsülhető.
(3) Ha az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény működésének időtartama alapján a  (2)  bekezdésben meghatározott
szavatolótőke-követelménye nem számítható ki, az  üzleti terv által igazolt, tervezett kinnlevő elektronikuspénz
alapján szükséges a kalkulációt elvégezni, figyelemmel a Felügyelet által a tervben kért esetleges kiigazításokra.
50. § (1) A  Felügyelet hatósági ellenőrzése keretében felülvizsgálja az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzforgalmi
szolgáltatásokkal és elektronikuspénz-kibocsátással kapcsolatos szabályzatait, eljárásait és módszereit.
A  felülvizsgálat kiterjed az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény kockázatkezelési folyamatának és belső
ellenőrzési rendszere működésének értékelésére.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat és értékelés alapján a  Felügyelet meghatározza, hogy az  elektronikuspénzkibocsátó intézmény által alkalmazott szabályzatok, eljárások és módszerek, valamint az elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény szavatoló tőkéje biztosítja-e a kockázatok fedezetét és megbízható kezelését.
(3) A  felülvizsgálat és az  értékelés gyakoriságát, mértékét és részletezettségét a  Felügyelet az  elektronikuspénzkibocsátó intézmény mérete, az általa teljesített fizetési műveletének összértéke, tevékenységének jellege alapján
határozza meg azzal, hogy a felülvizsgálatot és értékelést legalább évente egyszer elvégzi.
51. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  ügyféltől elektronikuspénz-kibocsátása érdekében átvett
pénzeszközzel sajátjaként nem rendelkezhet, betétként nem kezelheti, a 7. § (2) bekezdésében meghatározott hitel
és pénzkölcsön ennek terhére nem nyújtható, valamint az  az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény felszámolása
esetén – a Cstv. rendelkezéseitől eltérően – nem része a felszámolás körébe tartozó vagyonnak.
(2) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nyilvántartásait az átvett pénzeszközökről úgy vezeti, hogy azok
a)  pontosak legyenek, és az ügyfél pénzeszközeiről mindenkor valós képet mutassanak, és
b) alapján bármikor, késedelem nélkül biztosítható legyen az  ügyfél, valamint a  szolgáltató saját
pénzeszközeinek elkülönített nyilvántartása.
 (3) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  elektronikuspénz-kibocsátása ellenében átvett és vissza nem váltott
pénzeszközt
a) EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézetnél vezetett letéti számlára vagy biztonságos, alacsony
kockázatú eszközbe helyezi el, vagy
b) a  pénzügyi kötelezettségvállalása nem teljesítésének esetére az  elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől
eltérő csoporthoz tartozó, EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézettel, biztosítóval olyan garanciavagy kezesi biztosítási szerződést köt, amely
ba) az a) pont szerint elhelyezendő pénzeszköz teljes összegére vonatkozik, és
bb) a fedezet nyújtója által egyoldalúan legalább hatvannapos határidővel szüntethető meg.
(4) Az átvett pénzeszközökre az (1)–(3) bekezdésben meghatározottakat
a) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény fizetési számlájára történő jóváírástól vagy más módon
az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény rendelkezésére bocsátásától,
b) pénzforgalmi közvetítő megbízása esetén, ha az  átvett pénzeszköz a)  pontban meghatározott jóváírására,
rendelkezésre bocsátására az  elektronikuspénz-kibocsátását követő ötödik munkanapig nem kerül sor,
az elektronikuspénz-kibocsátását követő ötödik munkanaptól
kell alkalmazni.
 (5) A  (3)  bekezdés alkalmazásában egyedi kockázati súlyú kötvények minősülnek biztonságos, alacsony kockázatú
eszközöknek, amelyek esetében az  egyedi kockázathoz kapcsolódó tőkekövetelmény az  575/2013/EU rendelet
336. cikk 1. táblázata szerint legfeljebb 1,6%.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározottakon túl biztonságos, alacsony kockázatú eszköz az  ÁÉKBV olyan kollektív
befektetési értékpapírja, amely kizárólag az (5) bekezdésben meghatározott eszközbe fektet.
(7) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény előzetesen tájékoztatja a  Felügyeletet a  kibocsátott elektronikuspénz
ellenében átvett pénzeszközök védelme érdekében végrehajtott intézkedésekben bekövetkező minden jelentős
változásról.
(8) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által pénzforgalmi szolgáltatás nyújtása érdekében átvett pénzeszközre
a 46. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
10. Utalványkibocsátó működésének szabályai 52. § (1) Az utalványkibocsátó Szmt. szerinti saját tőkéje nem csökkenhet a 11. § (5) bekezdésében előírt legkisebb jegyzett
tőke alá.
(2) Az  utalványkibocsátó a  forgatható utalvány kibocsátása ellenében átvett pénzeszközzel a  sajátjaként nem
rendelkezhet, valamint az az utalványkibocsátó felszámolása esetén – a Cstv. rendelkezéseitől eltérően – nem része
a felszámolás körébe tartozó vagyonnak.
(3) Az utalványkibocsátó a nyilvántartásait úgy vezeti, hogy
a) azok pontosan mutassák a forgatható utalvány kibocsátása ellenében átvett pénzeszközöket,
b) azok alapján bármikor, késedelem nélkül biztosítható legyen az  a)  pont szerinti pénzeszközök, valamint
az utalványkibocsátó saját pénzeszközeinek elkülönített nyilvántartása és
c) azok valós képet mutassanak az  utalványbirtokosok utalványkibocsátóval szemben fennálló mindenkori
összesített pénzköveteléséről, amely a 69. § (1) bekezdése alapján hazai hivatalos pénznemben kifejezve nem
lehet kevesebb, mint az utalványbirtokosoknál kintlévő, az utalványkibocsátónál vissza nem váltott, de még
visszaváltható forgatható utalványok összesített címletértéke.
(4) Az utalványkibocsátó az utalványbirtokosok (3) bekezdés c) pontja szerinti pénzkövetelésének fedezeteként
a) a forgatható utalvány ellenében átvett pénzeszközöket EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézetnél
vezetett letéti számlán vagy EGT-állam által kibocsátott állampapírba helyezi el, vagy
b) az  utalványbirtokossal szemben fennálló pénzügyi kötelezettsége nem teljesítése esetére
az  utalványkibocsátótól eltérő csoporthoz tartozó, EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézettel,
biztosítóval olyan garancia- vagy kezesi biztosítási szerződést köt, amely a fedezet nyújtója által egyoldalúan
legalább hatvannapos határidővel szüntethető meg.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerint elhelyezett pénzösszeg és állampapír piaci értéke vagy b) pontja szerint garantált,
biztosított összeg nem lehet kevesebb a (3) bekezdés c) pontja szerint az utalványkibocsátóval szemben mindenkor
fennálló pénzkövetelés összegénél.
(6) Az utalványkibocsátó a (4) és (5) bekezdésben foglalt követelményeknek
a) a forgatható utalvány ellenértékeként átvett pénzeszköznek a saját fizetési számláján való jóváírása vagy más
módon történt rendelkezésére bocsátása munkanapjától kezdve,
b) utalványforgalmazó igénybevétele esetén, ha az  átvett pénzeszköz a)  pont szerinti jóváírására vagy más
módon történő rendelkezésre bocsátására a  forgatható utalvány értékesítését követő ötödik munkanapig
nem kerül sor, ezen ötödik munkanaptól kezdve
köteles megfelelni. 11. Fizetési rendszerhez történő hozzáférés 53. § (1) A fizetési rendszert működtető pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény fizetési rendszerhez
történő csatlakozás feltételeit meghatározó szabályzataiban rögzített feltételeknek objektívnek, arányosnak és
diszkriminációmentesnek kell lenniük.
(2) Fizetési rendszert működtető pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  teljesítési,
működési és üzleti kockázatok kivédéséhez, valamint a  fizetési rendszer pénzügyi és működési stabilitásának
védelméhez szükséges mértéknél jobban nem korlátozhatja a fizetési rendszerhez történő csatlakozást.
(3) A  fizetési rendszert működtető pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  pénzforgalmi
szolgáltatók, az ügyfelek vagy más fizetési rendszerek számára a csatlakozás feltételeként nem írhat elő:
a) más fizetési rendszerhez történő csatlakozás korlátozását,
b) a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatók jogaira és kötelezettségeire vonatkozó eltérő szabályokat, és
c) az intézményi formára vonatkozó bármilyen korlátozást.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti rendelkezések nem alkalmazandók
a) a  fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló 2003. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.) alapján kijelölt rendszerre,
b) a  kizárólag ugyanazon csoporthoz tartozó pénzforgalmi szolgáltatók által működtetett fizetési rendszerre,
ha a  pénzforgalmi szolgáltatókat olyan tőkeszerkezet köti össze, ahol az  egyik pénzforgalmi szolgáltató
a csoporthoz tartozó többi pénzforgalmi szolgáltató felett ellenőrző befolyással vagy részesedési viszonnyal
rendelkezik,
c) az olyan fizetési rendszerre, amelyet működtető pénzforgalmi szolgáltató akár önállóan akár csoportként
ca) egyidejűleg pénzforgalmi szolgáltatója a  fizető félnek és a  kedvezményezettnek és kizárólagosan
felel a fizetési rendszer működtetéséért, valamint
cb) pénzforgalmi szolgáltatók részére engedélyezi a  fizetési rendszerben történő részvételt, akik nem
jogosultak arra, hogy a  fizetési rendszerrel összefüggő díjakról egymással vagy egymás között
megállapodjanak, ide nem értve a fizető felek és a kedvezményezettek tekintetében történő saját
díjszabályzat megállapítását.
12. A pénzforgalmi közvetítő 54. § (1) Pénzforgalmi közvetítő az, aki az  e  törvényben foglaltaknak megfelelően a  pénzügyi szolgáltatás közvetítését
pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény részére pénzforgalmi közvetítői tevékenységként
végzi.
(2) Pénzforgalmi közvetítővel – ide nem értve a pénzügyi intézményt és a biztosítót – pénzügyi szolgáltatás közvetítése
tevékenységi körében megbízási szerződést kötött jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság
és egyéni vállalkozó (a továbbiakban: közvetítői alvállalkozó) ezen ügyletek teljesítéséhez további megbízási
szerződést nem jogosult kötni. Pénzforgalmi közvetítővel jogviszonyban álló közvetítői alvállalkozó pénzügyi
szolgáltatási tevékenység végzésére irányuló további jogviszonyt pénzforgalmi intézménnyel, elektronikuspénzkibocsátó intézménnyel vagy más közvetítővel nem létesíthet.
(3) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  általa igénybe vett pénzforgalmi közvetítő
tevékenységéért, az e törvényben foglaltak betartásáért teljes felelősséggel tartozik.
(4) A pénzforgalmi közvetítő nem jogosult az ügyfél nevében a pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénz-kibocsátó
intézménytől az ügyfelet megillető pénz átvételére.
(5) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem bocsáthat ki elektronikuspénzt pénzforgalmi közvetítő útján.
 (6) A  pénzforgalmi közvetítő az  ügyfél által befizetett, a  pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó
intézményt megillető pénzeszközt elkülönített számlán tartja. Ez  a  pénzeszköz a  pénzforgalmi közvetítő
felszámolása esetén – a Cstv. rendelkezéseitől eltérően – nem része a felszámolás körébe tartozó vagyonnak.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti elkülönített számlának tekintendő az  a  letéti számla, amelyen a  pénzforgalmi közvetítő
kizárólag az  ügyfél által befizetett, a  pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt megillető
pénzeszközt tarthatja.
55. § (1) Ha pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény pénzforgalmi közvetítőt kíván igénybe venni,
azt a Felügyeletnek a szerződés megkötését követő öt munkanapon belül bejelenti.
(2) Pénzforgalmi intézménynek, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynek pénzforgalmi közvetítői tevékenységet
kizárólag az  végezhet, akit a  Felügyelet az  (1)  bekezdésben foglalt bejelentést követően a  85.  § (2)  bekezdése
szerinti nyilvántartásba felvesz és megfelel az  e  törvényben, valamint az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályban foglaltaknak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza:
a) a pénzforgalmi közvetítő 1. mellékletben meghatározott azonosító adatait,
b) annak igazolását, hogy a pénzforgalmi közvetítő rendelkezik a pénzügyi szolgáltatási tevékenység, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatási tevékenység végzéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekkel,
c) a  megbízási szerződést, amely azt a  szerződési kikötést is tartalmazza, hogy a  Felügyelet és a  megbízó
korlátozás nélkül ellenőrizheti a  pénzforgalmi közvetítőnél a  megbízás tárgyát képező tevékenységgel
kapcsolatos gazdálkodást és az üzleti könyveket,
d) a pénzforgalmi közvetítő – ha a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályi előírások szerinti
egyszerűsített ügyfél-átvilágítás alkalmazására nem jogosult – a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzésére és megakadályozására vonatkozó szabályzatait, eljárásrendjét,
e) a pénzforgalmi közvetítő harminc napnál nem régebbi okirati igazolását arról, hogy személyes joga szerinti
hatáskörrel rendelkező adóhatósággal, vámhatósággal, egészségbiztosítási szervvel, nyugdíj-biztosítási
igazgatási szervvel szemben nincs tartozása azzal, hogy az állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással
egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
f ) természetes személy esetén a  büntetlen előéletet igazoló kilencven napnál nem régebbi hatósági erkölcsi
bizonyítványt vagy a kérelmező személyes joga szerinti ennek megfelelő okiratot,
g) nem természetes személy esetén a  bejelentéskor hatályos létesítő okiratát, harminc napnál nem régebbi
okirati igazolást arról, hogy a  személyes joga szerinti bejegyzése (nyilvántartásba vétele) megtörtént, nem
áll csőd-, felszámolási, végelszámolási vagy kényszertörlési eljárás alatt, valamint vezető állású személyének
az f ) pontban meghatározott okiratát,
h) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a pénzforgalmi közvetítő
hozzájárul a bejelentéshez mellékelt iratban foglaltak valódiságának a Felügyelet által megkeresett szervek
útján történő ellenőrzéséhez.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdésen kívül a  25.  §-ban foglaltak is alkalmazandóak, ha a  pénzforgalmi intézmény vagy
az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény másik EGT-államban kíván pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységéhez
vagy elektronikuspénz-kibocsátási tevékenységéhez megbízási szerződés keretében pénzforgalmi közvetítőt
igénybe venni.
(5) A  Felügyelet megtagadja a  pénzforgalmi közvetítő nyilvántartásba vételét, ha a  (3)  bekezdésben meghatározott
információkat hiányosan vagy nem megfelelő módon nyújtják be, és a hiánypótlásra történő felhívás is sikertelen.
(6) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  Felügyeletnek három munkanapon belül
bejelenti a (3) bekezdés c) pontja szerinti megbízási szerződés módosítását.
(7) A Felügyelet a pénzforgalmi közvetítőt törli a nyilvántartásból, ha
a) a pénzforgalmi közvetítő nem felel meg a nyilvántartásba vételhez szükséges feltételeknek,
b) a tevékenységére vonatkozó szabályokat ismételten vagy súlyosan megszegi, vagy
c) a nyilvántartásba vétel a Felügyelet megtévesztésével történt.
56. § (1) A pénzforgalmi közvetítő és az általa az e tevékenységre igénybe vett, vele megbízási, vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személy által e  tevékenysége során okozott kárért a  megbízó pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény felel.
(2) A  pénzforgalmi közvetítő a  pénzügyi szolgáltatás közvetítéséért kizárólag a  megbízó pénzforgalmi intézménytől,
elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől jogosult közvetítői díjra. E  rendelkezés nem érinti a  pénzforgalmi
közvetítő azon jogosultságát, hogy a  pénzügyi szolgáltatás közvetítését igénybe vevő ügyfele számára más
– a pénzügyi szolgáltatás közvetítésének nem minősülő – szolgáltatása ellenértékeként díjat számítson fel.
(3) A  közvetítői díj időbeni ütemezésének arányosnak kell lennie a  közvetített pénzügyi szolgáltatás futamidejével,
valamint szerződésszerű teljesítésével.
57. § (1) A pénzforgalmi közvetítővel, a közvetítői alvállalkozóval – e tevékenységi körében – munkaviszonyban, megbízási
viszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban – a (3) bekezdésben meghatározott eltéréssel – csak
olyan természetes személy lehet, aki
a) szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel, vagy
b) középiskolai végzettséggel és
ba) szakképesített bankreferensi szakképesítéssel,
bb) banki, befektetési termékértékesítői szakképesítéssel,
bc) befektetési tanácsadói szakképesítéssel,
bd) banki szakügyintézői szakképesítéssel,
be) pénzügyi szakügyintézői szakképesítéssel,
bf ) értékpapír-piaci szakügyintézői szakképesítéssel,
bg) pénzügyi szervezeti mérlegképes könyvelői szakképesítéssel,
bh) pénzügyi termékértékesítő szakképesítéssel,
bi) tőzsdei szakvizsgával,
bj) a Magyar Bankszövetség Felsőfokú Bankszakmai Oklevelével,
bk) a ba)–bh) alpontban foglaltakkal egyenértékű szakképesítéssel, vagy
c) jogszabályban meghatározott, a  Felügyelet által kiadott közvetítői hatósági vizsga letételét igazoló
tanúsítványával
rendelkezik.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában szakirányú felsőfokú végzettségnek minősül
a) az egyetemi vagy főiskolai szintű szakképzettség, vagy a gazdaságtudományok képzési területen alapképzés
vagy mesterképzés közgazdász szakképzettség,
b) jogász szakképzettség,
c) könyvvizsgálói képesítés,
d) felsőfokú vagy posztgraduális bankszakmai képesítés,
e) a főiskolai vagy egyetemi szintű, vagy mesterképzésben szerezhető gazdasági agrármérnök szakképzettség,
vagy műszaki menedzser alapképzési szakon, vagy gazdasági és vidékfejlesztési agrármérnök alapképzési
szakon szerezhető szakképzettség, és
f ) a felsőfokú végzettség birtokában szakirányú továbbképzésben, szakosító továbbképzésben a közgazdasági
felsőoktatásban szerzett bankszakmai szakképzettség vagy gazdasági, közgazdasági szakképzettség.
(3) Pénzforgalmi közvetítői tevékenységet végző Posta Elszámoló Központot működtető intézménnyel
munkaviszonyban, megbízási viszonyban álló természetes személy kizárólag abban az  esetben végezhet
pénzforgalmi közvetítői tevékenységet, ha az  általa közvetített pénzügyi szolgáltatással kapcsolatban megfelelő
képzést kapott. A szakmai követelmények ellenőrzéséért a munkáltató felelős.
(4) A  pénzforgalmi közvetítőnek minősülő megbízó vagy munkáltató köteles gondoskodni arról, hogy a  vele
–  e  tevékenységi körében – munkaviszonyban vagy megbízási viszonyban álló természetes személy a  közvetített
szolgáltatással kapcsolatban részletes ismeretekkel rendelkezzen.
(5) A pénzforgalmi közvetítőnek minősülő megbízó vagy munkáltató az (1)–(3) bekezdésben foglalt követelményekről
belső nyilvántartást vezet.
(6) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény felelős a  pénzforgalmi közvetítő és a  vele
–  e  tevékenységi körében – munkaviszonyban vagy megbízási viszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló természetes személyekkel szemben támasztott szakmai követelmények fennállásának
ellenőrzéséért.
(7) Az  (1)–(3), (5) és (6)  bekezdésben foglaltakat a  3.  § 29.  pont b)  alpontja szerinti pénzforgalmi közvetítői
tevékenységet végzőre nem kell alkalmazni.
13. Titoktartási szabályok 58. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tagja, a  pénzforgalmi intézményben,
elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedést szerezni kívánó személy, a vezető állású személy,
valamint a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény alkalmazottja a pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény működésével kapcsolatban tudomására jutott üzleti titkot – időbeli
korlátozás nélkül – megtartja.
(2) A (1) bekezdésben előírt titoktartási kötelezettség nem áll fenn a feladatkörében eljáró
a) Magyar Nemzeti Bankkal,
b) nemzetbiztonsági szolgálattal,
c) Állami Számvevőszékkel,
d) Gazdasági Versenyhivatallal,
e) a  központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét ellenőrző
kormányzati ellenőrzési szervvel,
f ) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító, valamint a  belső bűnmegelőzési és
bűnfelderítési feladatokat ellátó szervvel,
g) nyomozó hatósággal, ügyészséggel szemben a  folyamatban lévő büntetőeljárás, valamint a  feljelentés
kiegészítése keretében,
h) a  büntető-, valamint hagyatékkal kapcsolatos polgári ügyben, továbbá a  csőd-, vagy felszámolási eljárás,
valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal és
i) a  törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a  titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos
információgyűjtésre felhatalmazott szervvel
szemben. (3) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  nyomozó hatóságot, a  rendőrségről szóló
törvényben meghatározott terrorizmust elhárító, valamint a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat
ellátó szervet a  „halaszthatatlan intézkedés” jelzéssel ellátott, önálló jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást
nélkülöző megkeresésére is köteles tájékoztatni az  általa kezelt, az  adott üggyel összefüggő, üzleti titoknak
minősülő adatokról.
59. § (1) Fizetési titok minden olyan, az egyes ügyfelekről a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
rendelkezésére álló tény, információ, megoldás vagy adat, amely ügyfél személyére, adataira, vagyoni helyzetére,
üzleti tevékenységére, gazdálkodására, tulajdonosi, üzleti kapcsolataira, valamint a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által vezetett számlájának egyenlegére, forgalmára, továbbá a pénzforgalmi
intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel kötött szerződéseire vonatkozik.
(2) E  törvény fizetési titokra vonatkozó rendelkezései szempontjából a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény ügyfelének kell tekinteni mindenkit, aki a  pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénzkibocsátó intézménytől pénzügyi szolgáltatást, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást vesz igénybe.
(3) A fizetési titokra vonatkozó rendelkezéseket a pénzforgalmi közvetítő ügyfelének (1) bekezdésben meghatározott
adataira is alkalmazni kell.
60. § (1) Fizetési titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha
a) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény ügyfele, annak törvényes képviselője a rá
vonatkozó kiszolgáltatható fizetési titokkört pontosan megjelölve közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglaltan kéri, vagy erre felhatalmazást ad; nem szükséges a  közokiratba, teljes bizonyító
erejű magánokiratba foglalás, ha az  ügyfél ezt az  írásbeli nyilatkozatát a  pénzforgalmi intézménnyel,
elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel történő szerződéskötés keretében nyújtja,
b) e törvény a fizetési titok megtartásának kötelezettsége alól felmentést ad,
c) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény érdeke ezt az ügyféllel szemben fennálló
követelése eladásához vagy lejárt követelése érvényesítéséhez szükségessé teszi.
 (2) Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a fizetési titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn
a) a  feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bankkal, Gazdasági Versenyhivatallal, a  Pénzügyi Békéltető
Testülettel, az  európai támogatások felhasználásának szabályszerűségét ellenőrző Európai Csalásellenes
Hivatallal (OLAF),
b) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel és jegyzővel, valamint a feladatkörében eljáró gyámhatósággal,
c) a  csődeljárás, felszámolási eljárás, önkormányzati adósságrendezési eljárás, illetve végelszámolás ügyében
eljáró vagyonfelügyelővel, felszámolóval, pénzügyi gondnokkal, illetve végelszámolóval,
d) a  folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró, valamint a  feljelentés kiegészítését végző nyomozó
hatósággal, ügyészséggel,
e) a  büntető-, valamint polgári ügyben, a  csőd-, illetve felszámolási eljárás, továbbá a  kényszertörlési eljárás,
valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal,
f ) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos
információgyűjtésre felhatalmazott szervvel,
g) a  főigazgató eseti engedélye alapján a  törvényben meghatározott feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági
szolgálattal,
h) az  adó-, vám- és egészségbiztosítási, nyugdíjbiztosítási igazgatási kötelezettség teljesítésének ellenőrzése,
valamint az  ilyen tartozást megállapító végrehajtható okirat végrehajtása, továbbá a  jogalap nélkül felvett
ellátás összegének megtérülése érdekében eljáró adóhatósággal, vámhatósággal, illetve egészségbiztosítási
szervvel, nyugdíj-biztosítási igazgatási szervvel,
i) bírósági végrehajtási eljárásban és a  bírósági végrehajtó által lefolytatott közigazgatási végrehajtási
eljárásban – ideértve a  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 79/C.  § (2)  bekezdése alapján
a közös számla nem adós tulajdonosának nevére és címére vonatkozó megkeresést is – eljáró végrehajtóval,
valamint a bírósági végrehajtási eljárásba a  lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet alapján
bekapcsolódni szándékozó kincstárral,
j) a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával,
k) a  pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásáról szóló törvény szerinti feladatkörében eljáró államháztartásért
felelős miniszterrel, a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszterrel és az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikke hatálya alá tartozó állami támogatások – az  Európai Unió
működéséről szóló szerződésben szereplő mezőgazdasági termékek előállításához és kereskedelméhez
nyújtott támogatások és az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott támogatások,
valamint jogszabályban más miniszter feladatkörébe utalt támogatások kivételével – versenyszempontú
ellenőrzésének hazai koordinálásáért felelős miniszterrel,
l) a  lakáscélú támogatások igénybevételének és felhasználásának jogszerűsége céljából feladatkörében
ellenőrzést végző, továbbá a  jogalap nélkül felvett fogyatékossági támogatás összegének megtérülése
érdekében eljáró kincstárral,
m) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal,
n) a  Magyar Könyvvizsgálói Kamara által a  pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó
intézménynél működő vagy volt könyvvizsgálója ellen indított fegyelmi eljárás keretében a  Magyar
Könyvvizsgálói Kamarával,
o) a feladatkörében eljáró kormányzati ellenőrzési szervvel, valamint
p) az  eltűnt vagy az  elfogatóparancs, európai elfogatóparancs, nemzetközi elfogatóparancs hatálya alatt álló
személyek felkutatását, továbbá az ismeretlen személy vagy holttest azonosítását végző rendőri szervvel
szemben e  szerveknek a  pénzforgalmi intézményhez, elektronikuspénz-kibocsátó intézményhez intézett írásbeli
megkeresése esetén.
(3) A fizetési titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az  esetben sem, ha az  adóhatóság és a Magyar
Nemzeti Bank nemzetközi szerződés, illetve együttműködési megállapodás alapján, külföldi hatóság írásbeli
megkeresésének teljesítése érdekében írásban kér adatot a pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénz-kibocsátó
intézménytől, ha a megkeresés tartalmazza a külföldi hatóság által aláírt titoktartási záradékot.
(4) Az  írásbeli megkeresésben meg kell jelölni azt az  ügyfelet vagy fizetési számlát, akiről vagy amelyről
a  (2)  bekezdésben megjelölt szerv vagy hatóság a  fizetési titok kiadását kéri, valamint a  kért adatok fajtáját és
az adatkérés célját, kivéve, ha a feladatkörében eljáró Felügyelet helyszíni ellenőrzést folytat.
(5) Nem kell a  (4)  bekezdés szerinti adatokat az  írásbeli megkeresésében megjelölni, ha a  Gazdasági Versenyhivatal
előzetes értesítés nélkül helyszíni szemlét vagy helyszíni kutatást tart. Ezekben az  esetekben a  Gazdasági
Versenyhivatal megkeresését a helyszínen közli.
(6) A  (2) és (3)  bekezdés szerint adatkérésre jogosult a  rendelkezésére bocsátott adatokat kizárólag arra a  célra
használhatja fel, amelyet az adatkéréskor megjelölt.
(7) A fizetési titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha
a) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben (a továbbiakban: Pmt.)
meghatározott bejelentési kötelezettségét teljesíti,
b) a  magyar bűnüldöző szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli
megkeresésének teljesítése céljából – harmadik ország bűnüldöző szerve esetén, ha a  megkeresés
tartalmazza a  harmadik országbeli adatkérő által aláírt titoktartási záradékot – írásban kér fizetési titoknak
minősülő adatot a pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől,
c) a  pénzügyi információs egységként működő hatóság a  Pmt.-ben meghatározott feladatkörében eljárva
vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából – harmadik ország
pénzügyi információs egysége esetén, ha a  megkeresés tartalmazza a  harmadik országbeli adatkérő által
aláírt titoktartási záradékot – írásban kér fizetési titoknak minősülő adatot pénzforgalmi intézménytől,
elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől.
(8) A Magyar Nemzeti Bank a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény számára jogszabályban
előírt adatszolgáltatás során is jogosult fizetési titokhoz jutni.
(9) A  fizetési titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az  esetben, ha a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget.
(10) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  nyomozó hatóság, a  nemzetbiztonsági
szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére haladéktalanul kiszolgáltatja a kért adatot a nála vezetett fizetési
számláról és az általa lebonyolított ügyletről, ha adat merül fel arra, hogy a fizetési számla vagy az ügylet
a) kábítószerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 282–282/C. §), kábítószer-kereskedelemmel (Btk. 176–177. §),
kábítószer birtoklásával (Btk. 178–179.  §), kóros szenvedélykeltéssel (Btk. 181.  §), kábítószer készítésének
elősegítésével (Btk. 182. §) vagy új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel [1978. évi IV. törvény 283/B. §, illetve
Btk. 184. § (1) bekezdés b) pont],
b) terrorcselekménnyel (1978. évi IV. törvény 261.  §, illetve Btk. 314–316.  §), terrorcselekmény feljelentésének
elmulasztásával (Btk. 317. §), terrorizmus finanszírozásával (Btk. 318. §),
c) robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 263. §, illetve Btk. 324. §),
d) lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 263/A. §, illetve Btk. 325. §),
e) pénzmosással (1978. évi IV. törvény 303–303/A. §, illetve Btk. 399–400. §),
f ) bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel,
g) bennfentes kereskedelemmel vagy
h) piacbefolyásolással
van összefüggésben.
(11) A  (10)  bekezdésben foglalt rendelkezést a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust
elhárító, valamint a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervre a  hatáskörükbe tartozó
bűncselekményekkel összefüggő adatok tekintetében kell alkalmazni.
(12) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az  (1)–(3) és (7)–(10)  bekezdésben foglalt
esetekben az adatok kiszolgáltatását – titoktartási kötelezettségére hivatkozva – nem tagadhatja meg.
(13) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  megkeresések teljesítése során köteles
a minősített adat védelméről szóló törvényben és egyéb, a minősített adat kezelésére vonatkozó jogszabályokban
előírt követelmények betartásával eljárni.
61. § (1) Az  60.  § (2)  bekezdés d), f ), g) és o)  pontja és a  60.  § (7) és (10)  bekezdése szerint történő adatátadásról
a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az érintett ügyfelet nem tájékoztathatja.
(2) Az adatkérő az (1) bekezdésben említett esetek kivételével az ügyfelet az adatkérésről köteles tájékoztatni.
62. § Nem jelenti a fizetési titok sérelmét
a) az  olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyből az  egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem
állapítható meg,
b) a  pénzforgalmi számlatulajdonos nevére, pénzforgalmi számlájának számára vonatkozó adatszolgáltatás,
továbbá téves utalás esetén a  teljesített átutalási megbízás megbízója, illetve a  megbízó számlavezetője
javára történő adatátadás, a megbízás szerint kedvezményezett, nem pénzforgalmi számlatulajdonos nevére,
címére vonatkozóan,
c) a pénzforgalmi intézmény és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény részéről a központi hitelinformációs
rendszerről szóló törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerbe, illetve e  rendszerből
a törvényben meghatározott referenciaadat-szolgáltató részére nyújtott referenciaadat-szolgáltatás,
d) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által felhatalmazott könyvvizsgálóknak,
a  megbízott vagyonellenőrnek, jogi vagy egyéb szakértőnek, valamint a  pénzügyi intézmény részére
biztosítási fedezetet nyújtó biztosítónak a biztosítási szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben történő
adatátadás,
e) a  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény igazgatóságának írásbeli
hozzájárulásával a  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény befolyásoló
részesedéssel rendelkező tagjának vagy az  ilyen befolyást szerezni kívánó személy (társaság), az  üzletág
átvételét tervező társaság, illetve az  ilyen tulajdonos vagy esetleges jövőbeni tag által felhatalmazott
könyvvizsgálónak, jogi vagy más szakértőnek történő adatátadás,
f ) a  bíróság megkeresése esetén a  peres fél számlája felett rendelkezésre jogosultak aláírásmintájának
bemutatása,
g) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által a  külföldi pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény számára történő adattovábbítás, abban az esetben, ha a pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult és
a  külföldi pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél (adatkezelőnél) a  magyar
jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve
teljesülnek, valamint a  külföldi pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény székhelye
szerinti állam rendelkezik a  magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi
jogszabállyal,
h) a  külföldi pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény székhelye szerinti illetékes
felügyeleti hatóság számára a  felügyeleti tevékenységéhez szükséges, és az  illetékes külföldi felügyeleti
hatóság és a Felügyelet között együttműködési megállapodásban rögzített módon történő adattovábbítás,
ha a  megállapodás tartalmazza az  adatok bizalmas kezelésére, illetőleg felhasználására vonatkozó
rendelkezést, továbbá a Felügyelet hozzájárulását az illetékes külföldi felügyeleti hatóságnak átadott adatok
külföldi illetékes bűnüldöző szervnek történő továbbításához,
i) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által kiszervezett tevékenység végzéséhez
szükséges adatátadás a kiszervezett tevékenységet végző részére,
j) a Hpt. összevont alapú felügyeletre vonatkozó, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról,
valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvény összevont alapú felügyeletre
vonatkozó, a  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény Nyolcadik rész
III. fejezetében és a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben foglalt
rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás,
k) a Felügyelet által a pénzforgalmi intézményről, elektronikuspénz-kibocsátó intézményről egyedi azonosításra
alkalmas adatok szolgáltatása a feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatal részére,
l) a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i, 1781/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 4.  cikkében meghatározott adatoknak a  rendelet hatálya alá tartozó kedvezményezett
fizetési szolgáltatója és közvetítő fizetési szolgáltató számára a  rendelet által meghatározott esetekben
történő továbbítása,
m) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által a  pénzforgalmi intézménnyel,
elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel szerződéses kapcsolatban levő pénzforgalmi közvetítő részére
a  pénzforgalmi közvetítő által közvetített pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés teljesítéséhez
kapcsolódó adatszolgáltatás,
n) a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény ügyfele által nyilvánosságra hozott
állítással összefüggésben a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény részéről a közte
és ügyfele közötti jogviszonyra vonatkozó, a nyilvánosság előtti válaszadáshoz szükséges mértékben történő
adatközlés,
o) a  Magyar Nemzeti Bank által alapvető feladatai ellátása érdekében a  jegybanki információs rendszerben
rendelkezésre álló adatoknak egyedi azonosításra alkalmas módon való átadása a Központi Bankok Európai
Rendszere és annak tagjai számára, azok kérelme alapján, az Európai Unió működéséről szóló szerződésből
eredő vagy központi banki feladataik teljesítéséhez szükséges mértékben,
p) a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtása és a  fizetési műveletek feldolgozása, elszámolása és teljesítése
keretében a  fizetési megbízás teljesítése céljából a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény által a  fizetési műveletek feldolgozásában, elszámolásában és teljesítésében közreműködő
pénzforgalmi szolgáltatók részére történő adattovábbítás, valamint
q) a központi szerződő fél, valamint az elszámolóházi tevékenység végzésének érdekében szükséges, a központi
értéktár, a  központi szerződő fél, valamint az  elszámolóházi tevékenységet végző szervezet közötti
adattovábbítás.
63. § (1) Aki üzleti vagy fizetési titok birtokába jut, köteles azt időbeli korlátozás nélkül megtartani.
 (2) A titoktartási kötelezettség alapján az üzleti vagy fizetési titok körébe tartozó tény, információ, megoldás vagy adat,
az  e  törvényben meghatározott körön kívül a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és
az ügyfél felhatalmazása nélkül nem adható ki harmadik személynek, és feladatkörön kívül nem használható fel.
(3) Aki üzleti vagy fizetési titok birtokába jut, nem használhatja fel arra, hogy annak révén saját maga vagy más
személy részére közvetlen vagy közvetett módon előnyt szerezzen, továbbá, hogy a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény ügyfeleinek hátrányt okozzon.
(4) A  fizetési rendszert működtető pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  pénzforgalmi
szolgáltató és az  ügyfél közötti pénzforgalmi szolgáltatási keretszerződés szerint rendelkezésére álló, személyes
adatnak minősülő fizetési titkot legfeljebb a  fizetési műveletből eredő követelés elévüléséig jogosult kezelni
a  fizetéssel kapcsolatos csalások, valamint a  készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel történő visszaélések
megelőzése, vizsgálata és felderítés céljából.
64. § Nem lehet üzleti titokra hivatkozással visszatartani az  információt a  közérdekű adatok nyilvánosságára és
a  közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási
kötelezettség esetén.
14. Az ügyfelek védelme 65. § (1) Hitelkártya-szerződéshez vagy fizetési számlához kapcsolódó hitelre és kölcsönre vonatkozó teljes hiteldíj mutató
nem haladhatja meg a jegybanki alapkamat harminckilenc százalékponttal növelt mértékét.
(2) E § alkalmazásában az érintett naptári félévet megelőző hónap első napján érvényes jegybanki alapkamat irányadó
az adott naptári félév teljes idejére.
66. § (1) Az elektronikuspénz-kibocsátója az átvett pénzeszközök ellenében, az átvételt követően haladéktalanul, névértéken
bocsát ki elektronikuspénzt.
(2) Az elektronikuspénz-kibocsátója az elektronikuspénz-birtokos kérésére, az annak birtokában lévő elektronikuspénzt
bármikor, névértéken visszaváltja. Ha az  elektronikuspénz-birtokos a  visszaváltást a  szerződés megszűnését
megelőzően kezdeményezi, az  elektronikuspénzt az  elektronikuspénz-kibocsátója az  elektronikuspénz-birtokos
kérésének megfelelően vagy részben vagy teljesen köteles visszaváltani.
(3) Az  elektronikuspénz-kibocsátója és az  elektronikuspénz-birtokos között létrejött szerződés egyértelműen és
világosan tartalmazza a visszaváltás feltételeit és díját. Az elektronikuspénz-kibocsátója a szerződéses feltételekről
és a visszaváltás díjáról az elektronikuspénz-birtokost a szerződés megkötését megelőzően tájékoztatja.
(4) A visszaváltásért díj a (3) bekezdéssel összhangban kizárólag a következő esetekben számítható fel:
a) ha az elektronikuspénz-birtokos a visszaváltást a szerződés megszűnése előtt kéri,
b) ha a  szerződés határozott időre jött létre, és az  elektronikuspénz-birtokos ezen határozott idő eltelte előtt
kívánja felmondani a szerződést,
c) ha a visszaváltást az elektronikuspénz-birtokos a szerződés megszűnését követően legalább egy évvel kéri.
 (5) A (4) bekezdésben említett díjnak az elektronikuspénz-kibocsátója ténylegesen felmerült költségeivel arányosnak és
összehasonlíthatónak kell lennie.
 (6) Ha az  elektronikuspénz-birtokos a  visszaváltást a  szerződés megszűnésekor vagy a  megszűnést követő legfeljebb
egy éven belül kéri,
a) az elektronikuspénz-kibocsátója az elektronikus pénz teljes összegét visszaváltja vagy
b) ha az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  7.  § (5)  bekezdésében meghatározott egyéb üzleti
tevékenységet is folytat, és ennek következtében nem határozható meg előre, hogy a pénzeszközei milyen
arányát fogja elektronikuspénzként használni, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézménynek valamennyi,
az elektronikuspénz-birtokos által követelt pénzeszközt vissza kell váltania.
(7) Az  (4)–(6)  bekezdésben meghatározottak kizárólag a  fogyasztóra, mint elektronikuspénz-birtokosra vonatkoznak,
más elektronikuspénz-birtokos személyek elektronikuspénz-visszaváltásának feltételeire az  ezen személyek és
az elektronikuspénz-kibocsátója között létrejött szerződésben meghatározott feltételek az irányadóak.
(8) Az  elektronikuspénz-kibocsátója az  elektronikuspénzre kamatot nem fizethet, továbbá egyéb juttatást sem
biztosíthat.
(9) Az (1)–(8) bekezdésben foglaltakat az elektronikuspénzt kibocsátó Magyar Nemzeti Bankra is alkalmazni kell.
67. § A forgatható utalvány tartalmazza legalább
a) az  utalvány elnevezést olyan megjelenési formában, amely biztosítja a  hazai vagy külföldi törvényes
fizetőeszköztől való egyértelmű megkülönböztethetőséget,
b) a felhasználhatóság lejáratát, ha van ilyen,
c) a felhasználhatóság egyéb korlátait, ha van ilyen, valamint
d) az utalványkibocsátó megnevezését.
68. § (1) Az utalványkibocsátó általános üzleti feltételei tartalmazzák legalább
a) a forgatható utalvány kibocsátásának, forgalmazásának, megvásárlásának és visszaváltásának szabályait,
b) a forgatható utalvány utalványelfogadónál fizetőeszközként történő felhasználhatóságának szabályait,
c) az ügyfél által az utalványkibocsátó részére fizetendő valamennyi díjat, jutalékot és költséget,
d) a sérült forgatható utalvány visszaváltásakor alkalmazandó értékcsökkentés mértékét, valamint
e) utalványforgalmazó igénybevétele esetén az utalványforgalmazó azonosító adatait.
(2) Az utalványkibocsátó az általános üzleti feltételeit, valamint az utalványelfogadók listáját közzéteszi és a folyamatos
elérhetőséget a honlapján biztosítja.
(3) Az  utalványkibocsátó az  általános üzleti feltételeiben meghirdetett díjon, jutalékon és költségen kívül egyéb,
valamint annak mértékét meghaladó díjat, jutalékot és költséget az ügyfél terhére nem számíthat fel.
(4) Az utalványkibocsátó az általános üzleti feltételei szerint meghirdetett díjból, jutalékból vagy áthárított költségből
az ügyféllel kötött egyedi megállapodás alapján kedvezményt adhat.
(5) Az utalványkibocsátó az általános üzleti feltételek módosításáról annak hatálybalépése előtt legalább hatvan nappal
tájékoztatja az ügyfelet. Az utalványkibocsátó az ügyfelet tájékoztatja arról is, hogy a módosítást az ügyfél részéről
elfogadottnak tekinti, ha annak hatálybalépése előtt az  ügyfél nem tájékoztatta az  utalványkibocsátót arról, hogy
a  módosítást nem fogadja el. Ha az  ügyfél a  módosítást nem fogadja el, a  módosítás hatálybalépése előtti napig
az ügyfél jogosult az utalványkibocsátóval kötött szerződést felmondani.
(6) Az utalványkibocsátó az (5) bekezdés szerinti tájékoztatást
a) az  utalványelfogadó részére írásban, a  szerződésben meghatározott módon küldi meg vagy teszi számára
elérhetővé,
b) az  utalványbirtokost érintő módosítás esetében a  módosítás tényét és annak elérhetőségét legalább egy
országos vagy regionális napilapban, a módosítás tartalmát a honlapján teszi közzé.
 (7) Az utalványkibocsátó a naptári év utolsó napján
a) az utalványbirtokosok vele szembeni pénzköveteléseként fennálló forgatható utalvány-állomány hazai vagy
külföldi hivatalos pénznemben kifejezett, összesített névértékét,
b) az 52. § (4) bekezdése szerinti bontásban az utalványbirtokosok pénzkövetelésének fedezetéül rendelkezésre
álló eszközök összesített értékét
legkésőbb a  naptári évet követő hónap végéig nyilvánosan közzéteszi és folyamatos elérhetőségét a  honlapján
biztosítja.
69. § (1) Az  utalványkibocsátó az  utalványbirtokos kérésére, az  annak birtokában lévő forgalomképes forgatható utalványt
a  (3)  bekezdésben meghatározott korlátozással a  forgatható utalványon szereplő címletértékkel megegyező
névértékű hazai törvényes fizetőeszközre bármikor visszaváltja.
(2) Az utalványkibocsátó a forgatható utalvány visszaváltásáért díjat, jutalékot vagy költséget számíthat fel.
 (3) Ha a  forgatható utalvány felhasználhatósága lejárathoz kötött, az  utalványkibocsátó az  (1)  bekezdésben foglalt
visszaváltási kötelezettsége a forgatható utalvány lejáratát követő tizenkettedik hónap végéig áll fenn.
70. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó biztosítja, hogy
az  ügyfél a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó magatartására,
tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen
vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse.
(2) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
a) a  szóbeli panaszt valamennyi, az  ügyfelek számára nyitva álló helyiségben, annak nyitvatartási idejében,
ennek hiányában a székhelyén minden munkanapon 8 órától 16 óráig,
b) a  telefonon közölt szóbeli panaszt a  hét legalább egy munkanapján hosszabb elérhetőségi idővel, 8 órától
20 óráig,
c) elektronikus eléréssel – üzemzavar esetén megfelelő más elérhetőséget biztosítva – folyamatosan
fogadja.
(3) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
utalványkibocsátó biztosítja az ésszerű várakozási időn belüli hívásfogadást és ügyintézést.
(4) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
utalványkibocsátó és az  ügyfél közötti telefonos kommunikációt a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény, utalványkibocsátó hangfelvétellel rögzíti, és a  hangfelvételt egy évig megőrzi. Az  ügyfél
kérésére biztosítani kell a  hangfelvétel visszahallgatását, továbbá térítésmentesen rendelkezésre kell bocsátani
a hangfelvételről készített hitelesített jegyzőkönyvet.
(5) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a  szóbeli panaszt
–  a  (6)  bekezdésben meghatározott kivétellel – azonnal megvizsgálja, és szükség szerint orvosolja. Ha az  ügyfél
a  panasz kezelésével nem ért egyet, a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
utalványkibocsátó a panaszról és az azzal kapcsolatos álláspontjáról jegyzőkönyvet vesz fel, és annak egy másolati
példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén az ügyfélnek átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén
az ügyfélnek – a (7) bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg – megküldi, egyebekben az írásbeli panaszra vonatkozó
rendelkezések szerint jár el.
(6) Ha a  panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény, utalványkibocsátó a panaszról jegyzőkönyvet vesz fel, és annak egy másolati példányát a személyesen
közölt szóbeli panasz esetén az  ügyfélnek átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén az  ügyfélnek
– a (7) bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg – megküldi, egyebekben az írásbeli panaszra vonatkozó rendelkezések
szerint jár el.
(7) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó az  írásbeli panasszal
kapcsolatos, indokolással ellátott álláspontját a panasz közlését követő harminc napon belül megküldi az ügyfélnek.
(8) A  panasz elutasítása esetén a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
válaszában tájékoztatja az  ügyfelet arról, hogy a  Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény szerinti fogyasztóvédelmi
rendelkezések megsértése esetén a  Felügyeletnél fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezhet, vagy a  szerződés
létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a  szerződésszegéssel és annak
joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz fordulhat vagy a  Pénzügyi Békéltető Testület eljárását
kezdeményezheti. A pénzforgalmi intézménynek, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynek, utalványkibocsátónak
meg kell adnia a Pénzügyi Békéltető Testület levelezési címét.
(9) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a  panaszt és az  arra adott
választ három évig őrzi meg, és azt a Felügyelet kérésére bemutatja.
(10) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó az  ügyfelek panaszai
hatékony, átlátható és gyors kezelésének eljárásáról, a  panaszügyintézés módjáról, valamint a  (13)  bekezdés
szerinti nyilvántartás vezetésének szabályairól szabályzatot (a továbbiakban: panaszkezelési szabályzat)
készít. A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a  panaszkezelési
szabályzatban tájékoztatja az  ügyfelet a  panaszügyintézés helyéről, levelezési címéről, elektronikus levelezési
címéről, telefonszámáról és telefaxszámáról.
(11) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó az  ügyfelek panaszairól,
valamint az azok rendezését, megoldását szolgáló intézkedésekről nyilvántartást vezet.
(12) A (11) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
a) a panasz leírását, a panasz tárgyát képező esemény vagy tény megjelölését,
b) a panasz benyújtásának időpontját,
c) a panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedés leírását, elutasítás esetén annak indokát,
d) a  c)  pont szerinti intézkedés teljesítésének határidejét és a  végrehajtásért felelős személy megnevezését,
továbbá
e) a panasz megválaszolásának időpontját. (13) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a panaszkezelési szabályzatot
a honlapján közzéteszi és az ügyfelek számára nyitva álló helyiségében, ennek hiányában a székhelyén kifüggeszti.
(14) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a  panasz kivizsgálásáért
a fogyasztóval szemben külön díjat nem számíthat fel.
(15) A  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és az  utalványkibocsátó a  fogyasztóvédelmi
ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartót jelöl ki, és a Felügyeletnek tizenöt napon belül a felelős
személyét, és annak változását írásban bejelenti.
15. A pénzforgalmi intézmény, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és az utalványkibocsátó
felügyelete
71. § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és ezen intézmények magyarországi fióktelepe
a Felügyelet részére felügyeleti díjat fizet.
(2) A felügyeleti díj a (3)–(4) bekezdés szerint számított alapdíj, valamint az (5)–(6) bekezdés szerint számított változó díj
összege.
(3) Az alapdíj az alapdíjegység és a (4) bekezdés szerinti szorzószámok szorzata. Az alapdíjegység ötvenezer forint.
 (4) A szorzószám
a) pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény esetén: négy,
b) másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe, másik
EGT-államban székhellyel rendelkező elektronikuspénz-kibocsátó intézmény magyarországi fióktelepe
esetén: négy.
(5) A  pénzforgalmi intézmény által fizetendő változó díj éves mértéke a  38.  § (1)  bekezdése szerint számított,
az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által fizetendő éves díj mértéke a  47.  § (1)  bekezdése szerint számított
tőkekövetelmény 3,8 ezreléke.
(6) Ha a  másik EGT-államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény
magyarországi fióktelepe által végez tevékenységet, az  általa fizetendő változó díj éves mértéke a  pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény magyarországi fióktelepének éves beszámolója szerinti
mérlegfőösszeg 0,1 ezreléke.
72. § (1) A Felügyelet a  jogszabályokban és felügyeleti határozatban foglalt kötelezettségek sérelme esetén a pénzforgalmi
intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel, utalványkibocsátóval szemben – a  (2)–(3)  bekezdésben
meghatározott kivételekkel – a 73–80. §-ban meghatározott intézkedéseket, kivételes intézkedéseket alkalmazhatja,
valamint bírságot szabhat ki.
(2) A  Felügyelet mérlegeli az  intézkedés szükségességét, ha a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény, utalványkibocsátó, ezek vezető állású személye, vagy tagja megsérti a  jogszabályi rendelkezések
előírásait, vagy tevékenységét nyilvánvalóan nem elvárható gondossággal végzi, így különösen
a) döntési vagy eljárási szabályzatai nem felelnek meg az előírásoknak vagy a működés során ezeket nem tartja
be,
b) számviteli, nyilvántartási és ellenőrzési rendszere nem felel meg a hatályos jogszabályok rendelkezéseinek,
c) határidőben nem tesz eleget a  Felügyelettel, a  tagjaival szemben fennálló adatszolgáltatási, jelentési vagy
tájékoztatási kötelezettségének, d) a  könyvvizsgálójának tevékenysége nem felel meg a  jogszabályi rendelkezéseknek, vagy késedelmesen,
pontatlanul tájékoztatja az  igazgatóságot, felügyelő bizottságot, vagy a  Felügyeletet a  pénzforgalmi
intézménynél, elektronikuspénzt-kibocsátó intézménynél tapasztalt jogszabálysértésekről, hiányosságokról
és egyéb – a prudens működését veszélyeztető – problémákról,
e) tőkekövetelménye nem éri el
ea) pénzforgalmi intézmény esetében a 38. § (1) és (2) bekezdésében,
eb) elektronikuspénz-kibocsátó intézmény esetében a 47. § (1) és (2) bekezdésében,
ec) utalványkibocsátó esetében az 52. §-ban
meghatározott mértéket,
f ) a  kockázatvállalásra, a  kockázatok megállapítására, elemzésére, értékelésére és behatárolására,
a  kockázatvállalás ellenőrzésére, a  kockázatok kezelésére, továbbá csökkentésére vonatkozó szabályok
valamelyikét megsérti,
g) elmulasztja a közgyűlésnek a Felügyelet intézkedéseiről történő tájékoztatását,
h) nem tesz eleget az ügyfélpénzek kezelése és nyilvántartása előírásainak, vagy
i) nem teljesíti a Pmt.-ben előírt kötelezettségét.
(3) A  Felügyelet a  törvényi vagy egyéb jogszabályi rendelkezések előírásainak jelentős megsértése esetén
–  a  rendelkezésére álló adatokat és információkat mérlegelve – megteszi a  szükséges, 73–79.  §-ban rögzített
intézkedést, ha a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
a) jogszabály által tiltott vagy részére nem engedélyezett tevékenységet végez,
b) működése során nem tud folyamatosan megfelelni egyes, az  e  törvényben meghatározott engedélyezési
feltételeknek,
c) tőkekövetelménye nem éri el ca) pénzforgalmi intézmény esetében a 38. § (1) és (2) bekezdésében,
cb) elektronikuspénz-kibocsátó intézmény esetében a 47. § (1) és (2) bekezdésében,
cc) utalványkibocsátó esetében az 52. §-ban
rögzített követelmény hetvenöt százalékát,
d) osztalékot kíván fizetni vagy fizet olyan helyzetben, ha szavatoló tőkéje nem éri el az előírt tőkekövetelményt,
e) könyvvizsgálójának tevékenysége nem felel meg a  jogszabályi rendelkezéseknek, a  könyvvizsgáló
elmulasztja a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény igazgatóságának, felügyelő
bizottságának, vagy a  Felügyelet tájékoztatását a  pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénzkibocsátó intézménynél tapasztalt jogszabálysértésekről, hiányosságokról és egyéb – prudens működést
veszélyeztető – problémákról,
f ) nem tud eleget tenni vagy határidőben – ismétlődően – nem tesz eleget a Felügyelettel, a tagjaival szemben
fennálló adatszolgáltatási, jelentési vagy tájékoztatási kötelezettségének,
g) akadályozza a Felügyeletet vagy a könyvvizsgálót tevékenységének végzésében,
h) az  előírt vagy a  szükséges szabályzatok, nyilvántartások, informatikai és ellenőrzési rendszerek nélkül
működik,
i) az előírásoknak való meg nem felelés miatt a vele szemben alkalmazott felügyeleti intézkedésben foglaltakat
nem teljesíti,
j) az (1) bekezdésben említett előírásokat – a Felügyelet által alkalmazott intézkedést vagy bírságot megállapító
határozat jogerőre emelkedését követő két éven belül – ismételten megsérti, vagy
k) a  rá vonatkozó tőkemegfelelési előírásnak csak úgy tud megfelelni, hogy nem fizeti vissza lejáratkor
a kiegészítő alárendelt kölcsönt.
 (4) A  Felügyelet a  törvényi és egyéb jogszabályi rendelkezések előírásainak súlyos megsértése esetén megteszi
a  szükséges intézkedéseket vagy kivételes intézkedéseket (73–80.  §), ha a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
a) tőkekövetelménye nem éri el
aa) pénzforgalmi intézmény esetében a 38. § (1) és (2) bekezdésében vagy
ab) elektronikuspénz-kibocsátó intézmény esetében a 47. § (1) és (2) bekezdésében,
ac) utalványkibocsátó esetében az 52. §-ban
rögzített követelmény hatvan százalékát,
b) jogszabály által tiltott vagy részére nem engedélyezett tevékenységet folytat rendszeresen,
c) működése során nem tud megfelelni az e törvényben meghatározott engedélyezési feltételeknek,
d) az  átvett ügyfélpénzekkel sajátjaként rendelkezik vagy azt e  törvény rendelkezéseibe ütköző módon
használja fel,
e) a szükséges számviteli, vezetői információs vagy belső ellenőrzési rendszer nélkül működik vagy e rendszerek
nem teszik lehetővé a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tényleges pénzügyi
helyzetének megállapítását,
f ) tiltott vagy színlelt szerződéseket köt vagyoni előny szerzése, vagy a  mérleg szerinti eredmény vagy
a tőkekövetelmény módosítása céljából,
g) az  (1)  bekezdésben említett előírásokat – a  Felügyelet által a  (2)  bekezdés alapján alkalmazott intézkedést,
vagy bírságot megállapító határozat jogerőre emelkedését követő öt éven belül – ismételten megsérti, vagy
h) az előírások jelentős megsértése miatt alkalmazott felügyeleti intézkedésben foglaltakat nem teljesíti.
73. § (1) Az  előírások megsértése vagy hiányosság megállapítása esetén – ha azok a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó prudens működését jelentősen vagy súlyosan nem
veszélyeztetik – a Felügyelet a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) a  vezető állású személlyel folytatott tárgyalás keretében a  pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz
kibocsátó intézményt, utalványkibocsátót felhívja, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
aa) e  törvény vagy a  prudens működésre vonatkozó jogszabályok előírásainak betartására, a  feltárt
hiányosságok megszüntetésére, vagy
ab) pénzügyi helyzetének megőrzésére vagy javítására;
b) javaslatot tesz a  pénzforgalmi intézménynek, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynek és
utalványkibocsátónak
ba) az  alkalmazottak (vezetők) szakmai továbbképzésére vagy megfelelő szakmai ismeretekkel
rendelkező alkalmazottak (vezetők) felvételére,
bb) üzletszabályzat, vagy belső szabályzat meghatározott határidőn belüli kidolgozására vagy
meghatározott szempontok szerinti átdolgozására, vagy
bc) ügyvezetési módszereinek megváltoztatására;
c) előírja rendkívüli adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését;
d) kötelezi a pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt, utalványkibocsátót intézkedési
terv kidolgozására és végrehajtására;
e) figyelmezteti a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó vezető
állású személyét; vagy
f ) határozattal megállapítja a  jogsértés tényét, s egyben elrendeli a  jogsértő állapot megszüntetését, vagy
megtiltja a jogszabályba ütköző magatartás további folytatását.
 (2) Az  előírások megsértése vagy hiányosság megállapítása esetén – ha azok a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó prudens működését jelentősen vagy súlyosan
veszélyeztetik – a Felügyelet a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) a pénzforgalmi intézményhez, elektronikuspénz-kibocsátó intézményhez, utalványkibocsátóhoz – egy vagy
több – helyszíni ellenőrt rendel ki;
b) kötelezi a pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt, utalványkibocsátót
ba) belső szabályzat kidolgozására vagy meghatározott szempontok szerinti átdolgozására, vagy
alkalmazására,
bb) az  alkalmazottak (vezetők) szakmai továbbképzésére vagy megfelelő szakmai ismeretekkel
rendelkező alkalmazottak (vezetők) felvételére,
bc) az  okozott kárért való felelősség megállapítása érdekében vizsgálat lefolytatására, és a  felelőssel
szembeni eljárás kezdeményezésére,
bd) a működési költségek csökkentésére,
be) megfelelő nagyságú tartalékok képzésére,
bf ) az  igazgatóság vagy a  felügyelő bizottság összehívására, továbbá meghatározott napirendi
pontok megtárgyalására és meghatározott döntések meghozatalának szükségességére hívhatja fel
e testületek figyelmét, vagy
bg) más könyvvizsgáló választására;
c) megtiltja, korlátozza vagy feltételhez köti
ca) az osztalék kifizetését,
cb) a vezető tisztségviselők díjainak kifizetését,
cc) az  egyes pénzügyi szolgáltatási tevékenységek vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatási
tevékenységek végzését, vagy
cd) új fiókok megnyitását, új pénzügyi szolgáltatások megkezdését, valamint egy pénzügyi
szolgáltatáson belül új tevékenység (új üzletág) megkezdését; vagy
d) elrendeli
da) a kibocsátott forgatható utalványok forgalomból való kivonását, vagy
db) a forgatható utalványok megsemmisítését.
74. § A Felügyelet által a 73. § (2) bekezdés a) pontja alapján kirendelt helyszíni ellenőr jogosult
a) bármely ellenőrzési tevékenység ellátására,
b) megfigyelőként részt venni és felszólalni az ügyvezetés, az igazgatóság vagy a felügyelő bizottság ülésén és
a közgyűlésen, valamint
c) konzultálni a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
könyvvizsgálójával. 75. § (1) A  Felügyelet – a  73.  §-ban meghatározott intézkedéseken túlmenően – a  következő, kivételes intézkedéseket
alkalmazhatja:
a) előírja, hogy a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
a  Felügyelet által megállapított határidőn belül és követelményeknek megfelelően – ideértve az  eszközök
eladását is – rendezze tőkeszerkezetét,
b) kötelezi az  igazgatóságot a  közgyűlés összehívására, továbbá meghatározott napirendi pontok
megtárgyalására és meghatározott döntések meghozatalának szükségességére hívja fel e  testületek
figyelmét,
c) felügyeleti biztost rendel ki a  pénzforgalmi intézményhez, elektronikuspénz-kibocsátó intézményhez,
utalványkibocsátóhoz, vagy
d) visszavonhatja annak a  vezető állású személynek a  megválasztására vagy a  kinevezésére adott engedélyét,
akinek személyes felelősségét az eset kialakulásáért jogerős határozatban megállapította, és kezdeményezi
a  pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél, utalványkibocsátónál más vezető
állású személy megválasztását vagy kinevezését azzal, hogy ezen kivételes intézkedésnél a  vezető állású
személlyel szemben együttesen nem szabható ki bírság.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott kivételes intézkedést a Felügyelet határozott időtartamra, de legfeljebb
egy évre hozhatja meg. Ezt a határidőt a Felügyelet egy alkalommal, legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja.
(3) Nyilvánosan működő részvénytársaság esetében az  (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásakor a közgyűlést annak
kezdőnapját huszonegy nappal megelőzően kell összehívni.
76. § (1) Ha a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó nem tesz eleget
a  75.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti felügyeleti intézkedésnek, a  Felügyelet a  cégbíróságnál kezdeményezheti
a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó közgyűlésének összehívását.
(2) A  Felügyeletnek az  (1)  bekezdés szerinti kérelemben javaslatot kell tennie a  közgyűlés összehívásának helyére,
idejére, napirendi pontjaira.
(3) A közgyűlés összehívásáról a cégbíróság nyolc napon belül határoz.
77. § A Felügyelet az általa felügyelt pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
tagjainak szavazati jogát meghatározott időre, de legfeljebb egy évre a  75.  § (1)  bekezdésében felsorolt
intézkedések mellett felfüggesztheti, ha a  tag tevékenysége, vagy a  pénzforgalmi intézményre, elektronikuspénzkibocsátó intézményre, utalványkibocsátóra gyakorolt befolyása a  rendelkezésre álló tények alapján veszélyezteti
a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó megbízható, biztonságos
működését; ilyen esetben a  határozatképesség megállapításánál a  korlátozással érintett szavazatokat figyelmen
kívül kell hagyni.
78. § A Felügyelet a  73–77.  § és 79–81.  §-ban meghatározott intézkedéseket vagy kivételes intézkedéseket – szükség
szerint – külön-külön vagy együttesen és ismételten is alkalmazhatja.
79. § A 73. § (2) bekezdés c) pont cc) alpontjától eltérően a Felügyelet nem tilthatja meg
a) a kincstár pénzforgalmi szolgáltatási és elektronikuspénz-kibocsátási tevékenységének, valamint
b) a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény készpénz-átutalási, fizetési számlára történő készpénz
befizetési és fizetési számláról történő készpénz-kifizetési tevékenységének
végzését.
80. § (1) A Felügyelet felügyeleti biztost rendelhet ki, ha a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
utalványkibocsátó olyan helyzetbe kerül, amelyben fennáll a  veszélye, hogy nem tud eleget tenni pénzügyi
szolgáltatásból, kiegészítő pénzügyi szolgáltatásból eredő kötelezettségeinek.
(2) A  felügyeleti biztos kirendeléséről rendelkező határozat kézhezvételéig a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó igazgatósági tagjának, ügyvezetőjének a  gazdasági
társaságokra, szövetkezetekre vonatkozó törvényi rendelkezések szerinti felelőssége fennmarad.
(3) Ha nincs lehetőség a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó ügyeinek
átvételére, a felügyeleti biztos közjegyző vagy rendőrség közreműködését veheti igénybe.
(4) A  felügyeleti biztos kirendelésének ideje alatt az  igazgatóság tagja, ügyvezetője a  gazdasági társaságokra,
szövetkezetekre vonatkozó törvényi rendelkezésekben és az  alapszabályban rögzített feladatát, cégjegyzési jogát
nem gyakorolhatja. A kirendelés tartamára a felügyeleti biztos gyakorolja az igazgatóság tagjának, ügyvezetőjének
törvényben és alapszabályban megállapított jogait és kötelezettségeit.
(5) A  (4)  bekezdéstől eltérően az  igazgatóság vagy a  felügyelő bizottság tagja a  felügyeleti biztos kirendelésének
ideje alatt is jogorvoslattal élhet a  felügyeleti biztost kirendelő határozat és a  Felügyelet által a  pénzforgalmi
intézménnyel, elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel, utalványkibocsátóval szemben hozott határozat ellen,
e  jogorvoslati eljárásban a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó
képviselheti vagy a képviselet ellátására megbízást adhat.
(6) Ha a  Felügyelet a  73.  § (2)  bekezdés c)  pont cc)  alpontja szerinti intézkedést a  Tvt. alapján fizetést korlátozó
eljárásnak minősíti, akkor az  erről való döntés közlését követő hatállyal jogosult az  eljárás alá vont, a  fizetési
rendszerhez közvetlenül csatlakozó résztvevő esetében a  javára benyújtott fizetési megbízásnak a  fizetési
rendszer általi elszámolását, teljesítését átmenetileg vagy véglegesen megtiltani. A  Felügyelet ezen döntéséről
haladéktalanul értesíti a fizetési rendszer rendszerüzemeltetőjét.
(7) A  Felügyelet a  (6)  bekezdés szerinti határozat tekintetében érintett, a  fizetési rendszerhez közvetlenül csatlakozó
résztvevő értesítése mellett haladéktalanul értesíti a fizetési rendszer rendszerüzemeltetőjét is.
(8) A Tvt. 3. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott időponttól kezdődően a közvetlenül csatlakozó résztvevő javára
benyújtott fizetési megbízás elszámolása és teljesítése a (6) bekezdés szerinti döntés rendszerüzemeltetővel történt
közlésétől függetlenül végrehajtható és megtámadhatatlan.
81. § (1) A  fizetési művelet érdekében a  pénzforgalmi intézmény által átvett pénzeszköz – az  átadó és az  átvevő
pénzforgalmi intézmény közötti megállapodás alapján – a  Felügyelet engedélyével átruházható.
Az  állományátruházás során a  Ptk. tartozásátvállalásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal az  eltéréssel,
hogy az állományátruházáshoz nem szükséges a szerződő fél hozzájárulása és a szerződés biztosítéka nem szűnik
meg. A Felügyelet engedélye nem helyettesíti a Gazdasági Versenyhivatalnak a tisztességtelen piaci magatartás és
a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény szerinti engedélyét.
(2) Az állományátruházás engedélyezése iránti kérelem tartalmazza:
a) az átruházó és az átvevő állományátadásra és -átvételre irányuló jognyilatkozatát,
b) az átruházandó állományhoz kapcsolódó eszközök, fedezetek megjelölését,
c) az állományátruházás időpontját, ellenértékét, valamint
d) annak igazolását, hogy az átvevő pénzforgalmi intézmény rendelkezik a saját állományához tartozó minimális
szavatoló tőkén túl az átvett állományhoz szükséges minimális szavatoló tőkével.
 (3) A  szerződésállományt átvevő pénzforgalmi intézmény – az  engedélyező határozat kézhezvételétől számított
harminc napon belül – írásban minden érintett szerződő felet értesít az átadásról.
 (4) A  Felügyelet az  állományátruházás engedélyezését megtagadja, ha az  veszélyezteti az  átvevő vagy az  átadó
pénzforgalmi intézmény által megkötött szerződésekben vállalt kötelezettségek teljesítését.
 (5) Az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltak a  fizetési művelet érdekében vagy elektronikuspénz-kibocsátása érdekében
az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által, és forgatható utalvány kibocsátása érdekében az utalványkibocsátó
által átvett pénzeszköz szerződéses állományának átruházása esetén is alkalmazandók.
16. Adatszolgáltatás, adatkezelés 82. § A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény – jogszabályban meghatározott tartalommal,
módon és formában, rendszeres időközönként – a Felügyeletnek adatszolgáltatást teljesít.
83. § A Felügyelet a  pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől közbenső beszámoló,
meghatározott formájú és tagolású kimutatás, könyvvizsgálati jelentés bemutatását kérheti, valamint
a pénzforgalmi intézménytől, elektronikuspénz-kibocsátó intézménytől, annak szerveitől valamennyi üzleti ügyéről
felvilágosítást kérhet.
84. § (1) A  Felügyelet a  pénzügyi közvetítő rendszer felügyelete céljából a  felügyeleti tevékenységének időtartama alatt
adatot kezelhet, ideértve az e törvényben meghatározott körben kezelt személyes adatot is.
(2) A  Felügyelet nyilvántartásba veszi a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény következő
adatait:
a) név, székhely,
b) tevékenységi kör, ideértve a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény engedélyezés
alá nem eső egyéb tevékenységeit is,
c) az alapítás időpontja,
d) a jegyzett tőke, induló tőke,
e) a befolyásoló részesedéssel rendelkező tag,
f ) a vezető állású személy neve,
g) a fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartó neve,
h) a pénzügyi szolgáltatások megkezdésének időpontja, valamint
i) az a)–h) pontban felsorolt adatokban történt változások.
(3) A Felügyelet nyilvántartásba veszi az utalványkibocsátó következő adatait:
a) név, székhely,
b) az alapítás időpontja,
c) a jegyzett tőke, induló tőke,
d) a vezető állású személy neve,
e) a fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartó neve,
f ) a kiegészítő pénzügyi szolgáltatás megkezdésének időpontja, valamint
g) az a)–f ) pontban felsorolt adatokban történt változások.
(4) A  Felügyelet a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott adatok változását az  adatváltozás bejelentését követően
haladéktalanul átvezeti a nyilvántartáson.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti adatot a Felügyelet a honlapján bárki számára elérhetően, naprakészen közzéteszi.
85. § (1) A Felügyelet ellenőrzési tevékenységének ellátása és a fogyasztók érdekeinek védelme céljából nyilvántartást vezet
a  pénzforgalmi közvetítőkről és a  közvetítői alvállalkozókról. A  Felügyelet nyilvántartásba veszi a  közvetítők és
a közvetítői alvállalkozók következő adatait:
a) név, székhely,
b) a tevékenység végzésének helye,
c) a bejelentés időpontja,
d) a pénzforgalmi közvetítőt megbízó pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény neve,
e) a szolgáltatási tevékenysége megkezdésének időpontja,
f ) a közvetítői alvállalkozó esetén a közvetítő neve, valamint
g) az a)–f ) pont szerinti adatokban történt változások.
(2) A  Felügyelet az  (1)  bekezdésben meghatározott adatok változását az  adatváltozás bejelentését követően
haladéktalanul átvezeti a nyilvántartáson.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adatot a Felügyelet a honlapján bárki számára elérhetően, napra készen közzéteszi.
86. § (1) A Felügyelet a törvényben meghatározott feladatai ellátásához szükséges adatszolgáltatások alapján nyilvántartja:
a) a  pénzforgalmi intézményeket, elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket, utalványkibocsátókat,
pénzforgalmi közvetítőket,
b) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tagjait,
c) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény vezető állású személyeit,
d) a könyvvizsgálókat, valamint
e) a kérelmezőket.
(2) A nyilvántartás az 1. mellékletben megjelölt azonosító adatokon túl a következőket tartalmazza:
a) a  befolyásoló részesedéssel összefüggésben a  befolyásoló részesedés arányát, valamint a  befolyás
gyakorlását biztosító szerződést,
b) a vezető állású személy tisztségét, a betöltött munkakört, a megbízás tárgyát, a jogviszony jellegét, a szakmai
önéletrajzot, továbbá a Felügyelet által alkalmazott, a nyilvántartottal kapcsolatos intézkedéseket,
c) az engedély kiadásával vagy visszaadásával kapcsolatos kérelem tartalmát, továbbá a kérelem elbírálásához
csatolt dokumentum adatait,
d) a pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény éves beszámolóját, valamint az eredmény
felhasználására vonatkozó határozatot,
e) a  panasz vagy közérdekű bejelentés esetén a  panasztevő által megjelölt személyes adatokat és a  panaszra
okot adó eseményt és a panasszal érintett pénzforgalmi intézményt, elektronikuspénz-kibocsátó intézményt,
valamint
f ) a szavatoló tőkét és a tőkemegfelelés kiszámításának dokumentálását.
 (3) A Felügyelet engedélye egyúttal a nyilvántartásba vételt is igazolja.
17. Eljárás a fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó rendelkezések megsértése
esetén
87. § E törvény, valamint a végrehajtására kiadott jogszabályok a  fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra, így
különösen az ügyfelek tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseinek megsértése esetén a Felügyelet a fogyasztókkal
szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben meghatározott
szabályok szerint jár el, ha a jogsértés fogyasztót érint.
18. Záró rendelkezések 88. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és a  pénzforgalmi szolgáltatási,
elektronikuspénz-kibocsátási tevékenységet végző Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
informatikai rendszerének biztonsági követelményeit, és
b) a közvetítői díj meghatározásának és kifizetésének módját, időbeli ütemezését.
89. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 91. § 2014. március 15-én lép hatályba.
90. § (1) Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az  Európai Parlament és a  Tanács 2007/64/EK irányelve (2007. november 13.) a  belső piaci pénzforgalmi
szolgáltatásokról és a  97/7/EK, a  2002/65/EK, a  2005/60/EK és a  2006/48/EK irányelv módosításáról és
a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről,
b) az  Európai Parlament és a  Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az  elektronikuspénzkibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről,
a  2005/60/EK és a  2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a  2000/46/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről.
(2) Ez  a  törvény a  következő uniós jogi aktus végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg a  Felügyelet
eljárásában:
Az Európai Parlament és a  Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a  fogyasztóvédelmi jogszabályok
alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről, 4. cikk (6) bekezdés f ) pont.
91. § (1) A 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  részvénytársasági formában, korlátolt felelősségű társaságként és szövetkezetként működő pénzforgalmi
intézményre, elektronikuspénz-kibocsátó intézményre és utalványkibocsátóra a  Ptk. rendelkezéseit, a  fióktelep
formájában működő pénzforgalmi intézményre, elektronikuspénz-kibocsátó intézményre az  Fkt. rendelkezéseit
az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.”
(2) A 80. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  felügyeleti biztos kirendeléséről rendelkező határozat kézhezvételéig a  pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó igazgatósági tagjának, ügyvezetőjének a  Ptk.
rendelkezései szerinti felelőssége fennmarad.”
(3) A 80. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  felügyeleti biztos kirendelésének ideje alatt az  igazgatóság tagja, ügyvezetője a  Ptk. rendelkezéseiben és
az  alapszabályban rögzített feladatát, cégjegyzési jogát nem gyakorolhatja. A  kirendelés tartamára a  felügyeleti
biztos gyakorolja az  igazgatóság tagjának, ügyvezetőjének törvényben és alapszabályban megállapított jogait és
kötelezettségeit.”
(4) Az 54. § (2) bekezdésében a „jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság” szövegrész helyébe a „jogi
személy” szöveg lép.
(5) A 81. § (1) bekezdésben a „tartozásátvállalásra” szövegrész helyébe a „szerződésátruházásra” szöveg, a „hozzájárulása”
szövegrész helyébe a „jognyilatkozata” szöveg lép.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke