text:
28/2013. (XII. 5.) BM utasítása a nemzetbiztonsági ellenőrzés eljárási rendjéről és a nemzetbiztonsági ellenőrzés megállapításai elleni jogorvoslat esetén követendő eljárásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, figyelemmel a nemzetbiztonsági szolgálatokról
szóló 1995. évi CXXV. törvény 11. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltakra, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § e) pontjában foglalt feladatkörömben
eljárva az alábbi utasítást adom ki. 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Alkotmányvédelmi Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra (a továbbiakban
együtt: szolgálat) és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
által vezetett minisztérium Miniszteri Kabinetjére (a továbbiakban: Miniszteri Kabinet).
1. A kezdeményezés jogszerűségének vizsgálata 2. A nemzetbiztonsági ellenőrzést (a továbbiakban: ellenőrzés) kezdeményező levél beérkezését követően a szolgálat
megvizsgálja
a) a kezdeményező jogosultságát,
b) az érintett személynek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
74. § i) pontja szerinti jogállását,
c) az ellenőrzést kezdeményező levélben és a biztonsági kérdőívben feltüntetett személyi adatok azonosságát,
d) az érintett személynek az ellenőrzés lefolytatásához történő hozzájárulását és
e) a szolgálat hatáskörét az ellenőrzés lefolytatására.
3. A kezdeményezést jogszerűnek kell tekinteni, amennyiben a kezdeményező e jogát írásban a szervnél vezetői
megbízással rendelkező személyre átruházta és az átruházásról az ellenőrzés lefolytatására jogosult szolgálatot
előzetesen írásban tájékoztatta.
4. Ha az ellenőrzést kezdeményező levélben foglalt felkérés vagy a biztonsági kérdőív a 2. pontban meghatározott
feltételeknek nem felel meg, a szolgálat az iratokat a kezdeményező részére a szükséges intézkedések, hiánypótlás
megtétele érdekében visszaküldi. A hiánypótlás időtartama az ellenőrzés lefolytatására rendelkezésre álló határidőbe
nem számít bele.
2. Az ellenőrzés végrehajtása 5. Az ellenőrzés a kérdőívben megadott, illetve az ellenőrzés során feltárt adatok valóságának vizsgálatára és értékelésére,
valamint egyéb kockázati tényezők felderítésére terjed ki.
6. Az ellenőrzésnek, a kockázati tényezők vizsgálatának és értékelésének, valamely tény vagy körülmény kockázati
tényezőként történő értékelésének arányosnak kell lennie a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső munkakör
betöltéséhez fűződő titokvédelmi és más biztonsági követelményekkel. Az eljáró szolgálat valamely tény vagy
körülmény kockázati tényezőnek minősítése tekintetében mindezek figyelembevételével mérlegelési joggal
rendelkezik.
7. Az ellenőrzést a kérdőívnek az eljáró szolgálat illetékes szervezeti egységéhez történő beérkezését követő 60 napon
belül kell lefolytatni.
3. Az ellenőrzés párhuzamos kezdeményezése, illetve megindítása 8. A szolgálatok ellenőrzési hatáskörével összefüggésben felmerülő vitás esetekben az ellenőrzést lefolytató szolgálat
kijelöléséről a miniszter határoz. Az eljáró szolgálat miniszteri kijelölésének időtartama az ellenőrzés határidejébe nem
számít bele. A miniszter a döntéséről a Miniszteri Kabinet útján értesíti a szolgálatokat. Az ellenőrzés lefolytatására
kijelölt szolgálat eljárási jogosultságáról írásban tájékoztatja a kezdeményezőt.
9. Ha az ellenőrzés kezdeményezésére az Nbtv. 74. § ip) pontja alapján (közreműködő) kerül sor és az ellenőrzés alá
eső személlyel szemben több ellenőrzést is kezdeményeztek, a szolgálat azon kezdeményezés alapján jár el, amely
korábban indult. A határidőt az eljáró szolgálat főigazgatója egy ízben 30 nappal meghosszabbíthatja, erről a
kezdeményező útján az érintett személyt 8 napon belül írásban értesíti.
10. Ha a későbbi kezdeményezés beérkezésekor az ellenőrzés alapján szakvélemény kiadására még nem került sor és az
ellenőrzést nem szüntették meg, a szolgálat az ellenőrzés befejezésekor a szakvéleményt mindegyik kezdeményezőnek
megküldi.
4. Összeférhetetlenség 11. A miniszter irányítása alatt álló másik szolgálat illetékes
a) a szolgálat főigazgatójának,
b) a szolgálat főigazgató-helyettesének,
c) az ellenőrzés lefolytatására feladatköre alapján jogosult szervezeti egység vezetőjének, valamint e szervezeti
egység állománya tagjának, továbbá
d) az a)–c) pontban meghatározottak közeli hozzátartozójának
ellenőrzésére.
12. A 11. ponton kívül, összeférhetetlenség felmerülése esetén az ellenőrzést lefolytató szolgálat kijelölésére a Miniszteri
Kabinet tesz javaslatot. A miniszteri döntés és kiadmányozás után az iratokat a miniszter a Miniszteri Kabinet útján a
kijelölt szolgálathoz továbbítja.
5. Az ellenőrzés szüneteltetése 13. Ha huzamosabb idejű külföldi tartózkodás, betegség vagy egyéb – az ellenőrzést végző szolgálaton kívül álló – külső
tényező az ellenőrzés alá vont személy eredményes ellenőrzését aránytalanul megnehezíti vagy lehetetlenné teszi, az
ellenőrzést az akadály megszűnéséig szüneteltetni kell.
14. Az ellenőrzés szüneteltetéséről az eljáró szolgálat vezetője határoz, és arról a kezdeményezőt, valamint – amennyiben
az a szüneteltetés okára figyelemmel lehetséges – az érintettet a kezdeményező útján 8 napon belül írásban
tájékoztatja.
15. Az ellenőrzés szüneteltetésének időtartama az ellenőrzés határidejébe nem számít bele.
16. Ha az ellenőrzés szüneteltetésére okot adó körülmény megszűnik, az eljáró szolgálat vezetője – a kezdeményező és az
érintett egyidejű értesítése mellett – az ellenőrzés folytatásáról rendelkezik.
6. Az ellenőrzés megszüntetése 17. Az ellenőrzést meg kell szüntetni,
a) ha a kezdeményezésre jogosult – az ellenőrzés ideje alatt – a szolgálatot az ellenőrzés törvényben foglalt
okának vagy feltételének megszűnéséről tájékoztatja, b) ha a szolgálat feladatkörében eljárva észleli az ellenőrzés törvényben foglalt okának vagy feltételének a
megszűnését, továbbá
c) az érintett személy halála esetén. 7. Az ellenőrzés befejezését követő eljárás
18. Az ellenőrzés befejezése után az eljáró szolgálat által kiadott szakvélemény – az Nbtv.-ben meghatározottakon túl –
tartalmazza mindazon tényeket és körülményeket, amelyek a kockázati tényezők meglétét alátámasztják, valamint
annak megjelölését, hogy mely adatokról nem tájékoztatható az érintett.
19. Biztonsági kockázati tényezőként csak olyan adatok tüntethetőek fel, amelyek megalapozottak, objektívek és
tényekkel alátámasztottak.
20. A szakvélemény nem tartalmazhat olyan adatot, amely a nemzetbiztonsági szolgálatok vagy más, erre feljogosított
szervezet titkos információgyűjtő, illetve titkos adatszerző tevékenységének dekonspirálódásához vezethet.
21. A szakvélemény két – a szolgálat munkatársai, a szolgálatnál felvételre jelölt, valamint a szolgálatokkal közreműködő
személy esetében egy, párhuzamosság esetén az érintett szolgálatok számának megfelelő számú – példányban
készül.
22. Az ellenőrzés befejezésekor az eljáró szolgálat főigazgatója a szakvéleményt – amennyiben kockázati tényezőt
tartalmaz, az összefoglaló jelentéssel és az ellenőrzés iratanyagával együtt – a miniszter ellenjegyzése érdekében
megküldi a Miniszteri Kabinetnek.
23. A Miniszteri Kabinet a kockázati tényezőt nem tartalmazó szakvéleményeket hetente egy alkalommal összesített
határozatban terjeszti fel miniszteri ellenjegyzésre. A határozat miniszteri kiadmányozását követően a döntés a
szakvéleményen rögzítésre kerül. A döntés szakvéleményen történt rögzítését követően a Miniszteri Kabinet a
szakvéleményt 3 napon belül megküldi az eljáró szolgálat főigazgatója számára.
8. Adatkezelés 24. Az ellenőrzés során keletkezett adatokat a szolgálat az ellenőrzést lefolytató szervezeti egysége adattárában, az
egyéb műveleti adatoktól elkülönítetten kezeli a szolgálat főigazgatója által kiadott utasítás szerint. A szolgálat
nyilvántartásában csak az ellenőrzött személy azonosítására, az ellenőrzés tényére, idejére és eredményére vonatkozó
adatok kezelhetők.
9. Jogorvoslat az ellenőrzés megállapításai ellen 25. A panasz elbírálásával kapcsolatos határidők számításánál az ügyiratnak a Miniszteri Kabinetnél, illetve az eljáró
szolgálatnál történő érkeztetésének a napja az irányadó. Amennyiben a panaszos beadványát a Miniszteri Kabinetnél
vagy az eljáró szolgálatnál szóban teszi meg, úgy arról jegyzőkönyvet kell készíteni, azt a panaszossal alá kell íratni.
A határidők számításánál ez esetben a jegyzőkönyv felvételének napja az irányadó.
26. A szolgálat főigazgatója a szakvéleménnyel kapcsolatos panaszt a Miniszteri Kabinet útján állásfoglalásával, valamint
az ellenőrzés iratanyagával együtt 10 napon belül felterjeszti a miniszternek.
27. A szolgálat főigazgatója a szakvéleménnyel kapcsolatos panasz benyújtásáról haladéktalanul tájékoztatja a
nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezőjét.
28. Abban az esetben, ha a beadvány közvetlenül a miniszterhez érkezett, a Miniszteri Kabinet azt véleményezés céljából
az eljáró szolgálat részére haladéktalanul megküldi. A szolgálat állásfoglalását, valamint az ellenőrzés iratanyagát a
Miniszteri Kabinet útján 10 napon belül felterjeszti a miniszternek.
29. A panaszt a beérkezését követő 10 napon belül a Miniszteri Kabinet a felterjesztett dokumentumok alapján a
31. pontban foglaltakra figyelemmel kivizsgálja és a döntési javaslatot felterjeszti a miniszternek.
30. Az ellenőrzéssel kapcsolatos panaszok kivizsgálása során kizárólag a lefolytatott ellenőrzés keretében, annak
időtartama alatt beszerzett és kellően dokumentált adatok vehetők figyelembe.
31. A Miniszteri Kabinet a jogorvoslati eljárás során
a) megvizsgálja, hogy a panaszos vonatkozásában a szakvéleményben foglaltakkal összefüggésben felderített
adatok kellően alátámasztottak, illetve dokumentáltak-e,
b) vizsgálja a megállapított tények és a szakvéleményben foglaltak összefüggését,
c) összeveti és értékeli a beadványban foglalt állításokat és az ellenőrzés által feltárt adatokat, valamint
d) amennyiben szükséges, az eljáró szolgálattól a főigazgató útján felvilágosítást kérhet.
32. A Miniszteri Kabinet a lefolytatott vizsgálat megállapításairól és eredményéről feljegyzést készít, amely tartalmazza
a  miniszter döntésére vonatkozó javaslatot is. A feljegyzést legkésőbb a panasz kivizsgálására rendelkezésre
álló határidő lejártát megelőző 5. napon az érintett szolgálat véleményével és az ellenőrzés irataival együtt kell a
miniszterhez döntésre felterjeszteni.
33. A miniszter a panaszost a döntéséről írásban értesíti. Az értesítés a panasz elutasításának vagy elfogadásának tényén
túl tartalmazza
a) a panasz elutasításának vagy elfogadásának indokolását és
b) a további jogorvoslati lehetőségre való figyelmeztetést.
34. A miniszter az Nbtv. 72/C. § (3) bekezdés ba) pontja szerinti döntése esetén a panaszost kizárólag intézkedéséről
tájékoztatja.
35. A miniszter a panasz alapján hozott döntéséről a Miniszteri Kabinet útján írásban, a panaszost értesítő levél egy
másolati példányának megküldésével tájékoztatja az eljáró szolgálatot, egyben visszaküldi az ellenőrzés iratanyagát
az eljáró szolgálat számára.
36. A miniszter panaszt elbíráló döntéséről az eljáró szolgálat útján írásban értesíti az ellenőrzés kezdeményezőjét.
10. Záró rendelkezések 37. A szolgálat főigazgatója az ellenőrzés lefolytatásának részletes szabályait a hatálybalépést követő 30 napon belül
utasításban állapítja meg.
38. Hatályát veszti a nemzetbiztonsági ellenőrzések eljárási rendjének szabályozásáról szóló B2/2010. (X. 19.) BM utasítás
és a nemzetbiztonsági ellenőrzésekkel kapcsolatos panaszok elbírálásának rendjéről szóló 3/2001. (IV. 2.) TNM utasítás.
39. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
222/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyergyák Balázst
2019. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
90/2013. (X. 22.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettese megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 30. cikk (3) bekezdése és az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján
dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébetet az alapvető jogok biztosának a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettesévé hat évre
megválasztja.
2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1003/2016. (IV. 21.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsának összetételéről és a tanácsvezető személyéről.
1. Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49. § (1) és (7) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5. § (2)–(4) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsának összetételéről és
a tanácsvezető személyéről a következő határozatot hozta:
A háromtagú tanács tagjai:
 Dr. Sulyok Tamás tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Stumpf István alkotmánybíró,
 Dr. Varga Zs. András alkotmánybíró.
2. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010.  évi CXXX.  törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
3. Ez a határozat 2016. április 22-én lép hatályba, ezzel egyidejűleg az Alkotmánybíróság teljes ülésének a háromtagú
tanács összetételéről és a tanácsvezető személyéről szóló 1001/2016. (III. 2.) AB Tü. határozata hatályát veszti.
Budapest, 2016. április 19. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2/2014. (VIII. 1.) SZTNH utasítása a kormánytisztviselők és a munkavállalók részére adható juttatásokról és elismerésekről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény, a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2001. évi XXXVI. törvény, a  személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény, a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról
szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet, a képernyő előtti minimális egészségügyi és biztonsági követelményekről szóló 50/1999.
(XI.  3.) EüM rendelet, az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény, valamint a  munkába járással
kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a  jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 152. § (2) bekezdése
szerinti felhatalmazás alapján a juttatások általános rendjét az alábbiak szerint határozom meg.
I. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az  utasítás személyi hatálya a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) kormánytisztviselőire
(a továbbiakban: kormánytisztviselő), munkavállalóira – ideértve az átalakult jogviszonyban foglalkoztatottakat is –
(a továbbiakban: munkavállaló; a kormánytisztviselők és a munkavállalók a továbbiakban együtt: dolgozók) terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya kiterjed a  napi 4 órát elérő vagy meghaladó részmunkaidőben foglalkoztatott dolgozókra, de
– kivéve, ha jogszabály másként nem rendelkezik – nem terjed ki a napi 4 óránál rövidebb munkaidőben foglalkoztatott
dolgozókra.
(3) Az utasítás hatálya a  nemzetközi szerződés, megállapodás alapján külföldön munkát végző dolgozókra csak
az  azokban foglalt rendelkezésekkel összhangban terjed ki. A  dolgozót megillető juttatásokról a  Hivatal minden
esetben külön dönt.
II. Közös szabályok 2. § (1) A  3–9.  § szerinti juttatások közvetlenül jogszabály rendelkezése alapján (a továbbiakban: jogszabály alapján
járó juttatások), a  10–24.  § szerinti juttatások jogszabály felhatalmazására alapozva a  Hivatal döntése alapján
(a továbbiakban: adható juttatások) illetik meg a dolgozót.
(2) Ha a juttatás jogszabály alapján jár, akkor az – ha az utasítás eltérően nem rendelkezik – a próbaidő alatt is megilleti
a dolgozót.
(3) Az adható juttatások – az utasítás 10. § e) és f ) pontjai szerinti juttatások kivételével – a próbaidő alatt is megilletik
a dolgozót.
(4) Ha a foglalkoztatási jogviszony év közben kezdődik vagy szűnik meg, a juttatások időarányosan illetik meg a dolgozót.
Ha a foglalkoztatási jogviszony év közben szűnik meg, a juttatások – ha jogszabály és/vagy a jelen vagy más utasítás
eltérően nem rendelkezik – az utolsó munkában töltött napig illetik meg a dolgozót.
(5) Ha a juttatást időarányosan kell számítani, annak dolgozót megillető arányos értékét a tárgyév naptári napjai, valamint
a juttatás alapjául szolgáló időszak naptári napjai arányában kell megállapítani, ha jogszabály más számítási módot
nem határoz meg.
(6) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik és a  juttatásra egyébként jogosult, a  részmunkaidőben foglalkoztatott
személyt a foglalkoztatás arányának figyelembevételével illetik meg a juttatások.
(7) Ha az  utasítás másként nem rendelkezik, a  dolgozót a  30 napot meghaladó folyamatos keresőképtelen állomány
idejére a 31. naptól kezdődően az adható juttatások – a 19–23. § szerinti juttatások kivételével – nem illetik meg.
(8) A dolgozót a  bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadság idejére – ha a  jelen utasítás vagy a  28.  §
(3)  bekezdés szerinti gazdasági vezetői utasítás másként nem rendelkezik – az  adható juttatások a  távollét első
napjától kezdődően nem illetik meg.
III. Jogszabály alapján járó juttatások 3. § (1) A jogszabály alapján járó juttatások a következők:
a) a jubileumi jutalom (4. §),
b) a cafetéria-juttatás (5. §),
c) a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg (6. §),
d) a munkába járással kapcsolatos helyközi közlekedési költségtérítés (7. §),
e) a helyettesítési díj (8. §),
f ) a napidíj (9. §).
(2) Az (1) bekezdés szerinti juttatások közül az a)–d) pont szerinti juttatások alanyi jogon (a továbbiakban: alanyi jogon
járó juttatások), az e)–f ) pont szerinti juttatások az elnöki utasításban munkáltatói jogok gyakorlására felhatalmazott
vezető döntése alapján illetik meg a dolgozót.
IV. Alanyi jogon járó juttatások Jubileumi jutalom 4. § A  jubileumi jutalom a  mindenkor hatályos jogszabályok szerinti feltételekkel, mértékben és módon illeti meg
a kormánytisztviselőket. A jubileumi jutalom kifizetésére legkésőbb az esedékességtől számított 30 napon belül kerül
sor.
Cafetéria-juttatás 5. § A cafetéria-juttatás a  mindenkor hatályos jogszabályok szerinti feltételekkel, mértékben és módon illeti meg
a  dolgozókat. Az  egyes naptári évekre a  dolgozók által választható cafetéria-juttatásokra vonatkozó részletes
szabályokat külön elnöki utasítás tartalmazza.
Képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg 6. § (1) A Hivatal köteles kezdeményezni a munkája során naponta legalább 4 órán keresztül rendszeres képernyős eszközt
használó dolgozó szem- és látásvizsgálatának elvégzését:
a) a képernyős munkakörben történő foglalkoztatás megkezdése előtt,
b) ezt követően kétévenként,
c) amennyiben olyan látási panasza jelentkezik, amely a képernyős munkával hozható összefüggésbe.
(2) A Hivatal az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben kétévenként biztosítja a minimálisan szükséges, a képernyő előtti
munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüveget (a továbbiakban: éleslátást biztosító szemüveg).
(3) Ha a  dolgozó az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti okból válik az  éleslátást biztosító szemüvegre jogosulttá, azt
a (2) bekezdéstől eltérően, a látási panasz felmerülésekor a jelen pontban foglalt feltételek esetén biztosítja a Hivatal.
(4) Az éleslátást biztosító szemüveg használatának szükségességét az  erre jogosult foglalkoztatás-egészségügyi
szolgáltatást nyújtó orvos – szemészeti szakvizsgálat eredményén alapuló – szakvéleményének kell megállapítania.
(5) Az éleslátást biztosító szemüveg elkészítése a  (4)  bekezdés szerinti szakvélemény alapján kizárólag a  Hivatal által
kiválasztott optikai cégnél rendelhető meg.
(6) A Hivatal az  éleslátást biztosító szemüveglencse és a  rendeltetésszerű használathoz szükséges keret térítésének
összegét naptári évenként határozza meg.
(7) A (6) bekezdés szerinti összeg elszámolása minden esetben a Hivatal és az optikus cég között megkötött szerződés
szerint, a Hivatal nevére kiállított számla alapján, átutalással történik.
(8) Ha az éleslátást biztosító szemüveget a dolgozó az (5) bekezdés szerinti optikai cégnél, de a (6) bekezdés szerinti térítési
összeget meghaladó értékben rendeli meg, köteles az árkülönbözetet közvetlenül az optikai cégnek megfizetni.
(9) A Hivatal a gépkocsivezetők számára az utasítás jelen § (2) és (5) bekezdéseiben meghatározott feltételekkel 100%
UV szűrővel ellátott, polaroid lencsét tartalmazó, szükség esetén dioptriás szemüveget biztosít. A (6) bekezdés szerinti
térítési összeg elszámolására a (7)–(8) bekezdés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
A munkába járással kapcsolatos helyközi közlekedési költségtérítés 7. § (1) A Hivatal helyközi közlekedési költségtérítést nyújt a dolgozó részére napi munkába járás és hétvégi hazautazás esetén.
Napi munkába járás a Budapest közigazgatási határán kívüli állandó vagy ideiglenes lakóhely és a munkahely közötti
napi munkába járás. Hétvégi hazautazás a heti egy alkalommal az állandó lakóhelyre történő oda- és visszautazás.
(2) A költségtérítés mértéke:
a) országos közforgalmú vasút 2. osztályon történő utazás esetén,
b) elővárosi vasúton, valamint helyközi díjszabással közlekedő helyi és távolsági autóbuszon, illetve
a jogszabályban nevesített más közlekedési eszközön
a díj 86 százaléka.
(3) A helyközi közlekedési költségtérítést az erre a célra szolgáló nyomtatványon kell igényelni. A kitöltött nyomtatványt
a Humánpolitikai Önálló Osztály (a továbbiakban: HÖO) részére kell átadni és mellékelni kell a lakcímkártya másolatát,
amelyből a költségtérítésre való jogosultság megállapítható. A nyomtatványt és mellékletét a HÖO – az abban foglalt
adatok igazolása után – a Pénzügyi és Számviteli Osztály (a továbbiakban: PSZO) részére adja át.
(4) A helyközi közlekedés költségtérítésének elszámolásának alapja a  munkába járást szolgáló bérlet vagy teljes árú
menetjegy. A  bérletet az  érvényességi idő lejárta után, a  teljes árú menetjegyet a  felhasználást követően – azon
a dolgozó nevét feltüntetve – kell a PSZO részére átadni. A közlekedési költségtérítés elszámolása a PSZO feladata.
Helyettesítési díj 8. § (1) A kormánytisztviselő helyettesítési díjra jogosult, ha a Hivatal működésével összefüggő okból, ideiglenesen:
a) eredeti munkaköre mellett más munkakörbe tartozó feladatokat lát el, vagy
b) tartósan távol lévő kormánytisztviselőt helyettesít, vagy
c) betöltetlen munkakört lát el.
(2) A kormánytisztviselő helyettesítési díjra a  helyettesítés első napjától, helyettesítési megbízás alapján jogosult.
Helyettesítési megbízást a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető adhat a  kormánytisztviselő részére. Egy
kormánytisztviselő egyidejűleg csak egy munkakört láthat el helyettesítési megbízás alapján. A  helyettesítési
megbízás nyomtatványt az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően a kormánytisztviselő helyettesítési díjra a helyettesítés 31. napjától kezdődően jogosult, ha
átmenetileg betöltetlen munkakört lát el, és a helyettesítés nem munkaköri kötelezettsége.
(4) Nem jár helyettesítési díj, ha a  helyettesítés rendes szabadság miatt szükséges, továbbá a  helyettesítés
a kormánytisztviselő munkaköri kötelezettsége.
(5) A helyettesítési díj mértéke a helyettesítést ellátó kormánytisztviselő illetményének 25 százaléka. Egy munkakör több
kormánytisztviselő által történő helyettesítése esetén a helyettesítési díjat a munkakörhöz tartozó feladatok ellátása
arányában kell megosztani a helyettesítést végző kormánytisztviselők között.
(6) A helyettesítést ellátó kormánytisztviselő a távolléte idejére az (5) bekezdés szerinti helyettesítési díjra nem jogosult.
 (7) Ha a munkavállaló a Hivatal működésével összefüggő okból, átmenetileg a munkaszerződéstől eltérő munkakörbe
tartozó feladatokat lát el, a munkabérén felül helyettesítési díj illeti meg.
 (8) A helyettesítésre a munkáltatói jogkör gyakorlója adhat írásbeli utasítást. A helyettesítési díj mértékét – a Pénzügyi és
Számviteli Osztállyal történt egyeztetés után – a ténylegesen végzett munkára irányadó díjazás alapulvételével kell
megállapítani.
(9) A helyettesítést ellátó munkavállaló a távolléte idejére helyettesítési díjra nem jogosult.
Napidíj 9. § A kiküldetés és a kiküldetés idejére járó napidíj részletes szabályait külön elnöki utasítás tartalmazza.
V. Adható juttatások 10. § A Hivatal döntése alapján adható juttatások a következők:
a) a nyugdíjpénztári támogatás (11. §),
b) a jutalom (12. §),
c) a céljuttatás (13. §),
d) a bankszámla-hozzájárulás (14. §),
e) a lakásépítési és lakásvásárlási támogatás (15. §),
f ) az illetményelőleg (16. §),
g) az üdülésre használható ingatlanok igénybevétele (17. §),
h) az egészségügyi szűrővizsgálat (18. §),
i) a  szociális juttatások (albérleti díj hozzájárulás, családalapítási támogatás, gyermekszületési támogatás,
temetési támogatás, szociális támogatás, 19–24. §). Nyugdíjpénztári támogatás
11. § (1) A  foglalkoztatást követő időszak szociális biztonságának elősegítése érdekében a  Hivatal a  vele szerződéses
kapcsolatban álló önkéntes nyugdíjpénztár számlájára, az önkéntes nyugdíjpénztári tag dolgozó javára munkáltatói
hozzájárulást fizet. A Hivatal a hozzájárulás mértékét naptári évenként határozza meg, az attól való eltérésről a Hivatal
elnöke dönt.
(2) Az önkéntes nyugdíjpénztárral munkáltatói tagként kötött szerződés alapján a Hivatal – a foglalkoztatási jogviszony
megszűnéséig – havi rendszerességgel az (1) bekezdés szerinti mértékű tagdíjfizetési kötelezettséget teljesít, és ezt
az összeget munkáltatói hozzájárulásként az egyes dolgozók javára az önkéntes nyugdíjpénztárnak átutalja.
(3) A nyugdíjpénztári támogatás átutalásának feltétele, hogy a  dolgozó az  önkéntes nyugdíjpénztár tagja legyen. Ha
a dolgozó a foglalkoztatási jogviszony létesítésekor az önkéntes nyugdíjpénztárnak nem tagja, a tagsági jogviszony
létesítéséhez szükséges belépési nyilatkozatot a  HÖO adja át a  dolgozónak, és kitöltés után a  HÖO továbbítja
az  önkéntes nyugdíjpénztár részére. Ha a  foglalkoztatási jogviszony létesítésekor a  dolgozó már az  önkéntes
nyugdíjpénztár tagja, a  tagsági jogviszony fennállását igazoló, záradékolt belépési nyilatkozat eredeti példányát
a HÖO részére kell bemutatni. A támogatás összegének átutalására első alkalommal az azt követő hónapban kerül
sor, amikor a  tagságot igazoló, az  önkéntes nyugdíjpénztár által záradékolt belépési nyilatkozat a  HÖO részére
visszaérkezik, vagy a már tagsági joggal rendelkező dolgozó annak másolati példányát a HÖO részére átadta.
(4) Ha a 28. § (3) bekezdés szerinti gazdasági vezetői utasítás mást nem határoz meg, a tárgyévben a havi tagdíj alapjául
szolgáló rendszeres jövedelemnek a tárgyév január 1. napján érvényes:
a) kormánytisztviselő esetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény szerinti, besorolás
szerinti alapilletményt, illetménykiegészítést, illetménypótlékot,
b) munkavállaló esetében a munkaszerződés szerinti munkabért,
kell tekinteni.
(5) Ha a foglalkoztatási jogviszony év közben, de nem a hónap első napján kezdődik, vagy a fizetés nélküli szabadság
utáni ismételt munkába állásra nem a  hónap első napjától kezdődően kerül sor, a  havi tagdíj alapjául szolgáló
rendszeres jövedelemnek akkor is a belépés, illetve a fizetés nélküli szabadságról történő visszatérés hónapja szerinti,
teljes hónapra irányadó (4) bekezdés szerinti jövedelmet kell tekinteni.
(6) A tárgyév során a havonta fizetendő tagdíj összege változatlan, kivéve, ha a (4)–(5) bekezdés szerint a tagdíj alapjául
szolgáló havi rendszeres jövedelem vezetői munkakörre történő kinevezés és annak visszavonása, illetőleg tanácsadói
cím adományozása vagy visszavonása miatt változik. Ebben az  esetben a  fizetendő tagdíj mértékét időarányosan
a változáshoz kell igazítani.
(7) A Hivatal a pénztártag dolgozó részére a szülési szabadság, valamint a bármely jogcímen igénybe vett fizetés nélküli
szabadság, továbbá a Hivatallal kötött szerződés alapján külföldön, nemzetközi szervezetnél, meghatározott ideig
végzett munka időtartamára az  önkéntes nyugdíjpénztár alapszabályában meghatározott mindenkori minimális
fenntartási díjat utalja át.
Jutalom 12. § A dolgozó közszolgálati feladatai vagy adott feladat kiemelkedő teljesítéséért, illetve feladatainak hosszabb időn át
történő eredményes végzéséért – ha azt jogszabály nem tiltja – jutalomban – ideértve a tárgyjutalmat is – részesíthető.
Céljuttatás 13. § (1) A Hivatal elnöke – ide nem értve a 8. § szerinti helyettesítést – rendkívüli, célhoz köthető feladatot (a továbbiakban:
célfeladat) állapíthat meg a kormánytisztviselő részére, amelynek teljesítése a munkakör ellátásából adódó általános
munkaterhet jelentősen meghaladja. A célfeladat nem lehet azonos a teljesítményértékelés során a kormánytisztviselő
részére megállapított feladattal.
(2) A célfeladat meghatározásának tartalmaznia kell a dolgozó részére meghatározott feladatot, a teljesítés határidejét,
a céljuttatás mértékét, a céljuttatás kifizetésének feltételeit.
(3) A célfeladat teljesítéséért a Hivatal elnöke a hivatali költségvetés és/vagy pályázati forrás terhére céljuttatást határoz
meg, ami a kormánytisztviselőt havi illetményétől függetlenül illeti meg.
(4) A kormánytisztviselő a  céljuttatásra akkor jogosult, ha a  célfeladatot eredményesen teljesítette és ennek tényét
a Hivatal elnöke igazolta.
Bankszámla-hozzájárulás 14. § (1) A Hivatal az illetményt, munkabért – a dolgozó választása szerint – vagy a megadott bankszámlára történő átutalással
(a továbbiakban: átutalással) vagy a  pénzforgalmi számláról történő készpénzfizetés kézbesítése (a továbbiakban:
postai úton) útján fizeti ki. Az illetmény, munkabér fizetési számlára történő átutalásának vagy postai úton készpénzben
történő kifizetésének a költségét a Hivatal viseli.
(2) Az illetmény, munkabér átutalással történő kifizetése esetén a dolgozók részére bankszámla-hozzájárulás adható.
 (3) A bankszámla-hozzájárulás legmagasabb mértéke legfeljebb a  központi költségvetésről szóló törvényben
meghatározott összeg. A fizetendő bankszámla-hozzájárulás fizetéséről és annak összegéről a Hivatal – a kifizetés
idejét vagy ütemezését is meghatározva – naptári évenként dönt.
Lakásépítési és lakásvásárlási támogatás 15. § A dolgozók lakáscélú támogatására vonatkozó részletes szabályokat külön elnöki utasítás tartalmazza.
Illetményelőleg 16. § (1) Illetményelőleg, munkabérelőleg a  dolgozó részére – személyes, családi vagy anyagi körülményeire tekintettel  –
évente legfeljebb két alkalommal adható.
(2) Az illetményelőleg legmagasabb mértéke legfeljebb az Szja. alapján adómentesen fizethető összeg. Az illetményelőleg
legmagasabb összegét a Hivatal naptári évenként határozza meg.
(3) Az illetményelőleg iránti megindokolt kérelmet – a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető véleményével ellátva –
a gazdasági főigazgató részére kell átadni, aki a kérelem teljesítéséről dönt és engedélyezés esetén az illetményelőleg
átutalására intézkedik.
(4) A Hivatal gazdasági főigazgatója – indokolt esetben – a tárgyévben ismételt illetményelőleg megadását engedélyezheti.
A  dolgozó akkor kérheti ismételt illetményelőleg megadását, ha a  korábban igénybe vett illetményelőleget teljes
egészében visszafizette.
(5) Az illetményelőleget a  dolgozó illetményéből történő levonással, havi egyenlő részletekben kell visszafizetni.
A  visszafizetés időtartama 6 hónap, kezdő időpontja az  előleg átutalását követő – ha az  előleg kifizetése nem
az illetménnyel együtt, hanem hóközben történik, akkor az átutalást követő második – illetmény kifizetése. A dolgozó
rövidebb idő alatti, illetőleg korábbi időponttól kezdődő visszafizetést is kérhet, illetve vállalhat.
(6) A foglalkoztatási jogviszony megszűnése esetén az illetményelőleget egy összegben kell visszafizetni.
Üdülésre használható ingatlanok igénybevétele 17. § A Hivatal az üdülésre használható vagyonkezelésében lévő ingatlanaiban üdülési lehetőséget biztosít a dolgozóknak.
Az üdülési lehetőség igénybevételének részletes szabályait külön utasítás tartalmazza.
Egészségügyi szűrővizsgálat 18. § (1) Ha az adott év költségvetése lehetővé teszi, a Hivatal kiegészítő egészségügyi szűrővizsgálatot biztosít a dolgozók
részére.
(2) A szűrővizsgálat megszervezése és a  végrehajtásban való közreműködés, az  azokról történő tájékoztatás a  HÖO
feladata.
(3) A szűrővizsgálatok igénybevétele az arra jogosult dolgozók részéről önkéntes.
Szociális juttatások közös szabályai 19. § (1) Szociális juttatásként albérleti díj hozzájárulás (20. §), családalapítási támogatás (21. §), gyermekszületési támogatás
(22. §), temetési támogatás (23. §) és szociális támogatás (24. §) adható.
(2) A szociális juttatások közös szabályait jelen § (3)–(9) bekezdései tartalmazzák.
 (3) A szociális juttatások közül az albérleti díj hozzájárulás és a szociális támogatás csak a rászoruló dolgozó részére adható.
A szociális juttatások szempontjából akkor minősül rászorulónak a dolgozó, ha a kérelem benyújtását megelőző négy
naptári negyedévben kapott bruttó jövedelmének egy hónapra eső átlaga nem haladja meg a Hivatal által a naptári
évre a 29. § (3) bekezdés szerinti gazdasági vezetői utasításban a szociális juttatás értékhatáraként meghatározott
összeget (a továbbiakban: jövedelemhatár), és ha a dolgozó
a) több gyermeket nevel, vagy
b) gyermekét egyedül neveli, vagy
c) több eltartottról gondoskodik, vagy
d) a tartósan beteg vagy fogyatékkal élő hozzátartozóról gondoskodik, vagy
e) anyagi vagy lakáskörülményei időlegesen vagy tartósan jelentős mértékben megromlottak.
(4) A Hivatal a  dolgozók szociális helyzetének figyelemmel kísérésére, valamint a  szociális juttatások odaítélésének
elősegítése érdekében Szociális Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) működtet.
(5) A Bizottság elnöke a HÖO vezetője, tagjai pedig az érintett dolgozó tekintetében munkáltatói jogkört gyakorló vezető,
a PSZO vezetője, a HÖO erre kijelölt munkatársa, valamint a Hivatal Szakszervezetének vezetője vagy a Szakszervezet
által írásban állandó vagy eseti jelleggel kijelölt személy.
(6) A Bizottság a tagok személyes részvételével szükség esetén, de évente legalább két alkalommal ülésezik, egyébként
munkáját írásos (lehetőleg elektronikus) úton folytatott ügyintézés keretében végzi. A Bizottságot annak elnöke hívja
össze és gondoskodik jegyzőkönyv készítéséről.
(7) A szociális juttatás kérelemre adható. A kérelmet a Bizottság elnökéhez kell benyújtani, az elbírálás a (3) bekezdésben
meghatározott szempontok alapján történik.
(8) Ha a kérelem elbírálásához szükséges, a dolgozó jövedelméről a PSZO ad hivatalos tájékoztatást a Bizottság részére.
 (9) A támogatás megadásáról és annak mértékéről – a 20. § (5) bekezdése, a 23. § (3) és (4) bekezdése, valamint a 24. §
kivételével – a Bizottság dönt. Albérleti díj hozzájárulás
20. § (1) Albérleti díj hozzájárulás annak a  dolgozónak adható, akinek jövedelme a  jövedelemhatárt nem haladja meg és
albérletben lakik. A  hozzájárulás havi mértéke a  kormánytisztviselői illetményalap legfeljebb 100 százalékának
megfelelő összeg, kifizetése havonta utólag történik.
(2) A kérelemhez mellékelni kell az albérleti jogviszony fennállását igazoló hatályos szerződés egy eredeti példányát.
 (3) Albérleti hozzájárulás legfeljebb a kérelem benyújtásától számított 12 hónapra adható. Az ezt követő időre vonatkozó
albérleti díj hozzájárulásról az újonnan benyújtott kérelem alapján a Bizottság ismételten dönt.
(4) Nem adható albérleti hozzájárulás annak a dolgozónak:
a) akinek a jövedelme meghaladja a jövedelemhatárt,
b) aki budapesti állandó lakcímmel rendelkezik.
(5) A (4) bekezdéstől elérően, különösen indokolt esetben albérleti hozzájárulás adható annak a dolgozónak is, akinek
a  jövedelme meghaladja a  jövedelemhatárt, vagy aki lakhatásra alkalmas ingatlan tulajdonjogával, használati
jogával legalább részben rendelkezik. A támogatás megadásáról és annak mértékéről – a Bizottság véleményének
figyelembevételével – a Hivatal gazdasági főigazgatója határoz.
(6) Az albérleti jogviszony megszűnését a Bizottság elnökének haladéktalanul be kell jelenteni.
 (7) Az albérleti jogviszony fennállását a Hivatal ellenőrizheti, a dolgozó a jogosulatlanul felvett hozzájárulás visszafizetésére
egyösszegben köteles. A jogosulatlanul felvett albérleti díj hozzájárulás visszafizetése azonnal esedékes.
Családalapítási támogatás 21. § (1) Családalapítási támogatás az első házasságát kötő dolgozónak adható.
 (2) A támogatás mértéke a kormánytisztviselői illetményalap négyszeresének megfelelő összeg.
 (3) A kérelmet a  házasságkötéstől számított legfeljebb 30 napon belül lehet benyújtani, és ahhoz mellékelni kell
a házassági anyakönyvi kivonatot. Gyermekszületési támogatás 22. § (1) Gyermekszületési támogatás annak a dolgozónak adható, akinek gyermeke született.
 (2) A támogatás mértéke a kormánytisztviselői illetményalap négyszeresének megfelelő összeg gyermekenként.
 (3) A kérelmet a gyermek megszületésétől számított legfeljebb 60 napon belül lehet benyújtani, és ahhoz mellékelni kell
a születési anyakönyvi kivonatot. Temetési támogatás 23. § (1) Temetési támogatás adható annak a dolgozónak, aki házastársát, élettársát, szülőjét vagy gyermekét veszítette el.
 (2) A támogatás mértéke a kormánytisztviselői illetményalap háromszorosának megfelelő összeg.
 (3) Különösen indokolt esetben a temetési támogatás összege legfeljebb a kormánytisztviselői illetményalap hatszorosának
megfelelő összegig felemelhető. A támogatás összegéről – a Bizottság véleményének figyelembevételével – a Hivatal
gazdasági főigazgatója határoz.
(4) Különösen indokolt esetben temetési támogatás adható annak a  dolgozónak is, aki nem az  (1)  bekezdésben
felsorolt hozzátartozóját veszítette el. A támogatás megadásáról és annak mértékéről – a Bizottság véleményének
figyelembevételével – a Hivatal gazdasági főigazgatója határoz.
(5) A kérelmet a haláleset bekövetkezésétől számított legfeljebb 60 napon belül lehet benyújtani, és ahhoz mellékelni
kell a halotti anyakönyvi kivonatot, és eltérő családi név vagy élettársi kapcsolat esetén nyilatkozni kell az elhunyt
személyhez fűződő családi kapcsolatról.
Szociális támogatás 24. § (1) A dolgozó részére a személyes, családi vagy anyagi körülményeiben bekövetkezett kedvezőtlen változás (káresemény,
tartós betegség stb.) miatt szociális támogatás adható.
(2) A kérelemben részletesen elő kell adni az alapul szolgáló tényeket, körülményeket.
 (3) A támogatás megadásáról és annak mértékéről – a Bizottság véleményének figyelembevételével – a Hivatal gazdasági
főigazgatója határoz. VI. Hivatali elismerések 25. § (1) A Hivatal érdekében több éven át kifejtett elkötelezett, kimagasló és sikeres munka elismerése „Arany Hivatali Emlékdíj”
és „Hivatali Emlékdíj” (a továbbiakban együtt: emlékérem) adományozásával történhet. Emlékérem adományozására
évente egy alkalommal, az  október 23-i nemzeti ünnep alkalmával kerül sor. A  dolgozóknak évente legfeljebb
5 emlékérem adományozható.
(2) Az emlékérem adományozásáról a munkáltatói jogkört gyakorló vezető javaslata alapján a Hivatal elnöke dönt.
 (3) Az emlékéremmel elismert dolgozó jutalomban – ideértve a tárgyjutalmat is – részesíthető, ha azt jogszabály nem
korlátozza, vagy nem tiltja. Az emlékéremmel adható jutalmat (tárgyjutalmat) a Hivatal naptári évenként határozza
meg.
26. § A Hivatal külön elismeri és a munkahelyi közösség előtt méltatja azokat a dolgozókat, akik az adott évben a ténylegesen
a Hivatalban eltöltött 20, 25, 30 vagy 35 év foglalkoztatási jogviszonnyal rendelkeznek.
27. § (1) A  Hivatal anyagi és/vagy erkölcsi formában is elismeri azon dolgozókat, akik a  közvetlen munkaköri feladataikon
kívüli tevékenységükkel, bejelentésükkel stb. segítik, hogy a Hivatal elkerülje, vagy jelentősen mérsékelje a fenyegető
anyagi vagy erkölcsi kárt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti anyagi és/vagy erkölcsi elismerésről – az Elnöki Értekezlet véleményének megismerése után –
a Hivatal elnöke dönt.
28. § A Hivatal elnöke különösen indokolt esetben a Hivatallal foglalkoztatási jogviszonyban nem álló személy 25–27. §
szerinti elismeréséről dönthet.
VII. Záró rendelkezések 29. § (1) Ez  az  elnöki utasítás a  Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy a  11.  §
rendelkezéseit 2014. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a  Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a  köztisztviselők és a  munkavállalók részére adható
juttatásokról szóló 11/2009. elnöki utasítása.
(3) Felhatalmazást kap a gazdasági főigazgató, hogy a  juttatások egyes naptári évekre vonatkozó részletes szabályait
(beleértve az  egyes részkérdésekben való időszakos eltérést is), illetőleg – indokolt esetben – a  jelen utasításban
nem nevesített juttatást a Hivatal adott évi költségvetése és a mindenkori jogszabályok figyelembevételével külön
gazdasági vezetői utasításban határozza meg, a  Hivatal elnökének előzetes jóváhagyása alapján és ellenjegyzése
mellett.
(4) Felhatalmazást kap a gazdasági főigazgató, hogy a 17. § szerinti tárgykörben gazdasági vezetői utasítást adjon ki.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatal elnöke


text:
1030/2010. (II. 9.) Korm. határozata a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram és az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram keretösszegének emeléséről.
1. A Kormány a) egyetért azzal, hogy a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB Zrt.) a „Sikeres Magyarországért”
Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram 235 milliárd forintos keretösszegét 320 milliárd forintra és
az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram 310 milliárd forintos keretösszegét 360 milliárd forintra
emelje; b) tudomásul veszi, hogy: ba) a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogramnál a 2010. március 1-jét
követően benyújtott refinanszírozási kölcsönkérelmek, illetve keret-előjegyzési kérelmek esetén
az MFB Zrt. a refinanszírozási kamatot 0,5%-kal növeli azzal, hogy a refinanszírozási kamat nem haladhatja
meg a 3 havi EURIBOR + legfeljebb 2%/év mértéket;
bb) az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogramnál a 2010. március 1-jét követően benyújtott
refinanszírozási kölcsönkérelmek esetén az MFB Zrt. a refinanszírozási kamatot 1%-kal növeli azzal, hogy
a refinanszírozási kamat nem haladhatja meg a 3 havi EURIBOR + legfeljebb 2%/év mértéket;
bc) az Új Magyarország Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Kötvényfinanszírozási Programnál a 2010.
március 1-jét követően benyújtott refinanszírozási kölcsönkérelmek, illetve keret-előjegyzési kérelmek
esetén az MFB Zrt. a refinanszírozási kamatot 0,5%-kal növeli azzal, hogy a refinanszírozási kamat nem
haladhatja meg a 3 havi EURIBOR + legfeljebb 1,5%/év mértéket;
bd) a refinanszírozási kamat mértéke évente változó, és az MFB Zrt. az egyes fejlesztési hitel- és
kötvényprogramoknál érvényesített refinanszírozási kamatot első alkalommal a jelen kormányhatározat
hatálybalépést követően, míg a következő évre vonatkozó refinanszírozási kamatot a megelőző év
november 30-ig nyilvánosságra hozza; c) egyetért azzal, hogy az MFB Zrt. által euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelfelvételekhez,
kötvénykibocsátásokhoz kapcsolódóan a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram finanszírozásához – az új gazdaságfejlesztési hitelprogramok meghirdetéséről szóló 2288/2004.
(XI. 17.) Korm. határozatban vállalt 135 milliárd forint és a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati
Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram hitelkeretének bővítéséről, a „Sikeres Magyarországért” Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram és a „Sikeres Magyarországért” Agrár Fejlesztési Hitelprogram hitelcéljainak
kiegészítéséről szóló 1038/2007. (VI. 18.) Korm. határozatban vállalt 100 milliárd forint, összesen 235 milliárd forint
árfolyam-garancián túl – további 85 milliárd forint mértékig a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló
2009. évi CXXX. törvény 57. §-ának (3) bekezdésében meghatározott keret terhére a Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt. a pénzügyminiszterrel
árfolyam-fedezeti megállapodást kössön. A Program futamideje a 85 milliárd forintos árfolyam-fedezeti
megállapodás szempontjából 26 év, és az árfolyam-fedezeti megállapodás jelen kormányhatározat
hatálybalépésének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon köthető;
Felelős: pénzügyminiszter nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter Határidő: folyamatos
d) egyetért azzal, hogy az MFB Zrt. által euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelfelvételekhez,
kötvénykibocsátásokhoz kapcsolódóan az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram finanszírozásához
– a „Sikeres Magyarországért” Hitelprogramok meghirdetéséről és a fejlesztési tőkefinanszírozási eszközök
kiszélesítéséről szóló 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat 7. b) pontja szerint összesen 310 milliárd forint mértékig
vállalt árfolyam-garancián túl – további 50 milliárd forint mértékig a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 57. §-ának (3) bekezdésében meghatározott keret terhére
a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt.
a pénzügyminiszterrel árfolyam-fedezeti megállapodást kössön. A Program futamideje az 50 milliárd forintos
árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 16 év, és az árfolyam-fedezeti megállapodás jelen
kormányhatározat hatálybalépésének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR
devizaárfolyamon köthető. Felelős: pénzügyminiszter nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
351/2007. (XII. 23.) Korm. rendelete a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások emeléséről.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, az
Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének g) pontjában foglalt
feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § (1) 2008. január 1-jétől a 2008. január 1-je előtti időponttól megállapított és a nyugdíjfolyósító szervek, valamint a Magyar Államkincstár igazgatóságai által folyósított nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások havi összege a (2)–(4) bekezdésekben foglaltak szerint emelkedik.
(2) 5 százalékkal kell emelni
a) az átmeneti járadék összegét,
b) a havi 85 500 forintot el nem érő egészségkárosodási
járadék összegét azzal, hogy az egészségkárosodási járadék havi összege az emeléssel együttesen sem haladhatja
meg a havi 85 500 forintot.
(3) A vakok személyi járadékát havi 15 020 forintra kell
emelni.
(4) A nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások közül
a) a rokkantsági járadék összegét havi 1550 forinttal,
b) a rendszeres szociális járadék összegét a 62. életévü
ket 2008. december 31-ig betöltő személyek esetében havi
1460 forinttal, egyéb esetekben havi 1260 forinttal,
c) a központi szociális segély összegét havi 1460 forinttal
kell emelni.
2. § 2008. január 1-jétől a házastársi pótlék és a házastársi pótlékhoz járó kiegészítés havi együttes összege
19 970 forint, a házastárs után járó jövedelempótlék havi
összege 13 860 forint.
3. § Az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel összefüggésben járó emelés összegét, továbbá az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészíté
sek megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján
megszüntetett nyugdíj-kiegészítés helyébe lépett pótlék
összegét 2008. január 1-jétől önállóan 5 százalékkal kell
növelni.
4. § A 2007. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő
a) rokkantsági járadék összege havi 32 610 forint,
b) rendszeres szociális járadék összege havi 26 420 fo
rint. 5. § Azt a személyt, aki több nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátásban részesül, az e rendeletben meghatározott
emelések ellátásonként külön-külön is megilletik.
6. § (1) Az 1. § (2) és (4) bekezdése szerint megemelt nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások fedezetét a központi
költségvetés a Nyugdíjbiztosítási Alapnak megtéríti.
(2) Az összegek átutalásának, illetőleg elszámolásának
módjáról és időpontjáról a Pénzügyminisztérium, az
Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság, valamint a Szociális és Munkaügyi Minisztérium megállapodást köt.
7. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba. A január hónapra járó ellátást az érintettek számára már emelt
összegben kell folyósítani.
(2) A (3) bekezdés 2008. január 2-án hatályát veszti. Ez
a rendelkezés 2008. január 3-án hatályát veszti.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a nemzeti
helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló
173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 2. §-a (1) bekezdésének da) és dc) alpontjában, valamint 4. §-a (1) bekezdésének első mondatában a „129 300
Ft-ot” szövegrész helyébe a „135 800 Ft-ot”,
b) 4. §-a (1) bekezdésének második mondatában a
„129 300 Ft” szövegrész helyébe a „135 800 Ft”,
c) 4. §-a (2) bekezdésében a „64 650 Ft-ot” szövegrész
helyébe a „67 900 Ft-ot”
szövegrész lép.
(4) Az e rendelet hatálybalépése előtt megállapított
nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot a (3) bekezdés
szerint módosított összeghatárok alapulvételével meg kell
emelni. Az emelést – a nyugdíjak korrekciós célú emelésé
ről szóló 2005. évi CLXXIII. törvény 6. §-a (2) bekezdésének alkalmazásával – a nyugellátások, valamint a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások 2008. január 1-jétől
megemelt összegeinek figyelembevételével kell végrehajtani.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
353/2019. (VIII. 30.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
205.  §-a alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Weingartner Balázst, az  Innovációs és Technológiai Minisztérium
államtitkárát e megbízatása alól 2019. augusztus 31-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2019. augusztus 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
48/2016. (XI. 28.) BM rendelete a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások bejelentéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
Az elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 105.  §
(6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm.  rendelet 21.  § 5.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás (a továbbiakban: szeüsz) bejelentéséért ötvenháromezer forint
összegű igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) A szeüsz-változás bejelentéséért huszonháromezer-ötszáz forint összegű díjat kell fizetni.
 (3) A (2)  bekezdésben meghatározott díjfizetési kötelezettség nem vonatkozik a  jogszabály vagy uniós jogi aktus
változása miatt kötelező változásbejelentésre.
 (4) A díjat a bejelentési eljárás kezdeményezésekor, szeüszönként kell megfizetni.
 (5) A díj megfizetése alól mentesség nem adható.
2. § (1) A díjat az  eljárást kezdeményező szeüsz-szolgáltató (a  továbbiakban: bejelentő) a  Belügyminisztérium Magyar
Államkincstárnál vezetett, 10032000-01483305-00000000 számú számlájára fizeti be átutalással vagy készpénzátutalási megbízás útján. A  befizetéskor közleményként fel kell tüntetni a  bejelenteni kívánt szeüsz rövid
megnevezését, az eljárás típusát, a bejelentő nevét és adószámát.
(2) A bejelentési eljárást kezdeményező kérelemhez a bejelentő a díjfizetés megtörténtét igazoló bizonylatot csatolja.
A díjfizetés igazolása az eljárás lefolytatásának feltétele.
(3) Ha a  díjfizetés rendeltetése nem azonosítható, a  befizetés jogcímét az  Elektronikus Ügyintézési Felügyelet
(a továbbiakban: Felügyelet) a befizetővel egyezteti.
(4) Ha a  befizető nem azonosítható, nem értesíthető, vagy a  (3)  bekezdés szerinti egyeztetés eredménytelen, de
a visszafizetéshez szükséges adatok a Felügyelet rendelkezésére állnak, a Felügyelet a befizetett összeget visszafizeti.
(5) A díj megfizetését igazoló számlát (a továbbiakban: számla) a Felügyelet adószám kiváltására kötelezettek számára
a díjnak az (1) bekezdés szerinti fizetési számlán történő jóváírását követően, de legkésőbb az eljárás alapját képező
ügy érdemében hozott döntés meghozatalával egyidejűleg állítja ki.
(6) A kérelemnek vagy a kérelem külön mellékletének tartalmaznia kell a kérelmező nyilatkozatát a számla kiállításához
szükséges adatokról: az adószám kiváltására kötelezett díjfizető nevéről, címéről (székhelyéről, illetve telephelyéről),
fizetési számlája számáról, valamint adószámáról.
(7) Ha eljárás kezdeményezése nélkül, tévesen vagy az  e  rendeletben meghatározott mértéket meghaladóan történt
díjfizetés (a  továbbiakban együtt: túlfizetés), a díj befizetője kérheti a  túlfizetés visszatérítését. A kérelemben meg
kell jelölni a visszatérítés indokát, a számlatulajdonos nevét, a számlaszámot vagy a postai címet, ahová a kérelmező
a visszatérített összeg utalását kéri. Ha a kérelem megalapozott, a díj visszatérítését a Felügyelet a kérelmező által
megjelölt számlaszámra átutalással, vagy a  postai címre kiutalással teljesíti a  visszatérítési kérelem beérkezését
követő harminc napon belül.
(8) Ha a  Felügyelet a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
33/A.  §-a szerinti díjvisszafizetést köteles teljesíteni, a  visszafizetésről a  kérelmező számlavezető pénzforgalmi
szolgáltatójánál vezetett fizetési számlája javára, átutalási megbízás útján intézkedik.
(9) Ha a  befizetést igazoló adatok és okiratok alapján a  túlfizetést a  Felügyelet észleli, annak visszatérítéséről
hivatalból intézkedik a  (7) bekezdés szerinti átutalással vagy postai címre kiutalással, a visszatérítési kötelezettség
megállapítását követő 30 napon belül.
(10) A Felügyelet nem téríti vissza azt a  díjfizetést és túlfizetést, amelynek összege nem éri el az  500 forintot, vagy
amelynek esetében a visszatérítés költségei elérik vagy meghaladják a visszafizetendő összeget.
3. § (1) A díj a Felügyelet működési bevétele.
 (2) A Felügyelet a díjat egyéb bevételeitől elkülönítve tartja nyilván és kezeli.
 (3) A díj kezelésére és nyilvántartására az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
 (4) A díjat a  Felügyelet bevételként köteles elszámolni az  államháztartás számviteléről szóló kormányrendeletben
előírtak szerint. A díjfizetési nyilvántartásból ki kell tűnnie, hogy az eljárásra mikor került sor és annak díja milyen
összegű volt.
4. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 3. §
(4) bekezdésében, 28. § (2) és (3) bekezdésében, 31. § (2)–(3), valamint (5)–(6) bekezdésében, továbbá a 73/A. §-ban
foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv.
a) illetékről rendelkezik, azon díjat,
b) illetékfizetési kötelezettséget vagy illetékkötelezettséget említ, azon díjfizetési kötelezettséget
kell e rendelet alkalmazásában érteni.
5. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
150/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Johan Indekeu rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Belga Királyság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2011. május 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1672/2017. (IX. 21.) Korm. határozata a jelentős művészi életúttal rendelkező művészek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  jelentős művészi életúttal rendelkező művészek számára biztosítandó támogatás feltételeinek
megteremtésével,
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében szükséges, legfeljebb évi 200,0 millió forint központi
költségvetési forrás biztosításáról
a) a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2017. évi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
b) a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve gondoskodjon
2019. évtől kezdődően az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében szükséges legalább évi
200,0 millió forint központi költségvetési forrás biztosításáról a  mindenkori központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatosan, a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1176/2019. (IV. 1.) Korm. határozata a HONSA Alkatrész Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság átlátható szervezetté történő minősítéséről.
A Kormány
 a) megismerte a HONSA Alkatrész Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 7630 Pécs, Üszögi utca 20.;
cégjegyzékszáma: 02-09-066782) (a továbbiakban: Társaság) tulajdonosi struktúrájának felépítését, és
 b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50.  § (2)  bekezdésében meghatározott
hatáskörében eljárva megállapítja, hogy a  Társaság költségvetési támogatások szempontjából az  Áht. 50.  §
(1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak megfelel.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2008. (HK 10.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított ünnepek megtartásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 100. § (3) bekezdésében, valamint a 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján figyelemmel a Hjt. 100. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezésekre – a nemzeti, katonai és mun
kaszüneti nappá nyilvánított ünnepek megtartásával kapcsolatos megemlékezések feladatairól, az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés (a továbbiakban: intézkedés)
hatálya a Honvédelmi Minisztérium kabinetfőnök szakirányítása alá tartozó szervezetekre, a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM
HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek összességére terjed ki.
2. A katonai szervezeteknél tartott ünnepi megemlékezések tartalmukban és külsőségeikben fejezzék ki az MH nemzeti elhivatottságát, járuljanak hozzá a személyi állomány hazaszeretetének erősítéséhez, a csapatok életének, tevékenységének, a hazához való kötődésének bemutatásához.
3.Jelen intézkedés alkalmazásában:
a) Csapatünnep. A dandár, ezred, önálló zászlóalj, vala
mint az ezekkel azonos jogállású, önálló állománytáblával
rendelkező katonai szervezetek, intézetek és intézmények
évente egyszer – a csapathagyományok ápolása, a csapatszellem erősítése céljából – csapatünnepet rendezhetnek.
Ezen katonai szervezetek részére a csapatünnep kiképzésmentes nap. E katonai szervezetek parancsnokai (vezetői)
önállóan kezdeményezhetik a fegyvernemi napokról történő megemlékezést, mely rendezvény azonban nem lehet
kiképzésmentes nap.
A csapatünnepeket és azok időpontjait az intézkedés
melléklete tartalmazza.
b) Fegyvernemi nap. Egyéb katonai szervezetek, fegyvernemek, szolgálati ágak, szakcsapatok a személyi állomány széles társadalmi nyilvánosság előtti bemutatkozása, a védőszentek kultuszának és a fegyvernemek hagyományainak ápolása céljából – évente egyszer fegyvernemi
napot tarthatnak. Ezen szervezetek részére a fegyvernemi
nap nem kiképzésmentes nap.
A fegyvernemi napokat és azok időpontjait az intézkedés melléklete tartalmazza.
c) Haderőnemi nap: Az egyes haderőnemek a haderőnemi hagyományok megőrzése céljából haderőnemi napot
tarthatnak. A haderőnemi nap nem kiképzésmentes nap.
A haderőnemi napokat és azok időpontját az intézkedés
melléklete tartalmazza.
4. Az állami és nemzeti ünnepeket, valamint a Magyar
Honvédelem Napját megelőző munkanapon – a katonai
szervezet parancsnoka (vezetője) által meghatározott időpontban ünnepi állománygyűlésen kell méltatni az ünnepnap jelentőségét, mához szóló tanulságait.
5. Az ünnepi megemlékezésekre, a fegyvernemi napokra és csapatünnepekre meghívhatók az állami és társadalmi szervek vezetői, a területileg illetékes önkormányzatok, rendészeti szervek, valamint az egyházak képviselői.
6. A katonai szervezetek képviselői – meghívás alapján – részt vehetnek az állami, társadalmi szervek, önkormányzatok, rendészeti szervek, valamint az egyházak ünnepi rendezvényein.
7. Az aradi vértanúk emléknapján a katonai szervezeteknél – különös tekintettel a katonai tanintézetekre – külön ünnepség nélkül, rövid megemlékezés tartható.
8. A fegyvernemi napok, csapatünnepek és nemzeti napok központi és helyi rendezvényeinek formai követelményeit és belső tartalmát a katonai szervezetek parancsnokai
szabályozzák.
9. Az állami, nemzeti vagy katonai ünnep időpontjával
egybeeső egyéb ünnepi eseményeket (pl. csapatzászló
adományozás, különböző jubileumok) egy rendezvény keretében kell megtartani.
10. Az állami, nemzeti ünnepek és a Magyar Honvédelem Napja központi rendezvényeivel összefüggő, illetve a
nyilvános tiszt- és tiszthelyettes-avatás, valamint az ünnepélyes katonai eskü- és fogadalomtétel feladatait a vonatkozó HM utasítás figyelembevételével a HM HVKF külön
parancsban szabályozza.
11. A kiképzésmentes nappá nyilvánított munkanapot a
katonai ünnepre vonatkozó parancsnoki (vezetői) parancs
vagy intézkedés határozza meg.
12. A fegyvernemi napok és csapatünnepek változására
vonatkozó javaslatot minden év december l-jéig kell – a
HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály útján – a HM
HVKF-hez felterjeszteni.
13. A katonai szervezeteknek – figyelemmel a belföldi
reprezentációról szóló hatályos jogszabályok és belső rendelkezések előírásaira – az intézkedésben meghatározott
ünnepekkel kapcsolatos költségeiket a jellegüknek megfelelő főkönyvi számlaszámon, illetve anyagnemkódon a
csapat-költségvetési előirányzataikban kell tervezniük.
14. Ez az intézkedés a közzétételét követő 5. napon lép
hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított ünnepek megtartásával kapcsolatos megemlékezések, valamint a kiemelt
fontosságú rendezvények feladatairól szóló 75/2002.
(HK 20.) HVKF intézkedés, valamint annak módosításáról
szóló 132/2002. (HK 28.) HVKF intézkedés, 14/2003.
(HK 5.) HVKF intézkedés, 9/2004. (HK 4.) HVKF intézkedés, 48/2004. (HK 15.) HVKF intézkedés, 55/2006.
(HK 8.) HVKF intézkedés, 85/2006. (HK 14.) HVKF intézkedés és 61/2007. (HK l l.) HVKF intézkedés.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
356/2019. (IX. 4.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény
202. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – Perényi Sigismund Petert 2019. szeptember 1-jei hatállyal
az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1646/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a létesítménybiztosítással érintett ingatlanok körének bővítéséhez kapcsolódóan az Uniós Fejlesztések és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  létesítménybiztosítással érintett ingatlanok körének bővítésére a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIX. Uniós Fejlesztések fejezet,
1. Nemzeti Fejlesztési Ügynökség cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím
javára 27,5 millió forint tartós, és 37,7 millió forint egyszeri jellegű átcsoportosítását rendeli el az 1. és a 2. melléklet
szerint.
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
114/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kosárka József rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Santiago de Chile-i
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. november 11.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1113/2013. (III. 8.) Korm. határozata a Partnerségi Megállapodás, az operatív programok, valamint a Stratégiai Környezeti Vizsgálati Jelentés társadalmi egyeztetésének módjáról, prioritásairól és menetrendjéről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a 2014–2020 közötti európai uniós programozási időszakra vonatkozó Operatív
Programok első változatának Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság általi elfogadását követően sor kerüljön a
partnerségi egyeztetés lefolytatására az 1. mellékletben meghatározott ütemezéssel.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Laszlóczki Imre rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
bakui nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2014. (VII. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. június 6. napjától hat hónap
időtartamra dr. Cserháti Pétert egészségügyi struktúraváltásért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az egészségügyi struktúraváltással összefüggő 2014. évi betegút szervezési és finanszírozási feladatok ellátása,
b) a rehabilitációs fekvőbeteg és a járóbeteg szakellátás területén megkezdett átalakítások előkészítésének
folytatása,
c) az a) és b) pontban foglaltak ellátásához szükséges, az emberi erőforrások minisztere hatáskörébe tartozó
ágazati fejlesztéspolitikai feladatok végrehajtásának koordinálása,
d) a gyógyászati segédeszköz ellátás új rendszerének kialakításában való közreműködés.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 20/2014. (V. 9.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
42/2014. (X. 16.) NFM rendelete az MKB Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az MKB Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összessége gyakorlójának 2018. december 31-ig a Miniszterelnökséget jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1500/2013. (VII. 31.) Korm. határozata a 2012. kötelezettségvállalással terhelt, de június 30-ig pénzügyileg nem teljesült előirányzat-maradványok felhasználásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §
(1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2012. évi kötelezettségvállalással terhelt, de
2013. június 30-ig pénzügyileg nem teljesült előirányzat-maradványok változatlan célú további felhasználását
az  I.  Országgyűlés, XII. Vidékfejlesztési Minisztérium és XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél
az 1. melléklet szerint.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2014. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1701/2013. (X. 4.) Korm. határozata a Tisza-tó Nemzeti Programról.
1. A Kormány egyetért a Tisza-tó Nemzeti Program megvalósításával, amelynek célja a Tisza-tó térségének természeti,
társadalmi és gazdasági környezetet egyaránt érintő, az  ökológiai egyensúly fenntartásával történő, komplex
fejlesztése, a hosszú távú térségfejlesztés feltételeinek megteremtése.
2. A Kormány a Tisza-tó Nemzeti Program megvalósítása érdekében
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési
minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy vizsgálják meg a „Biometán termelő üzem létesítése a Tisza-tó
térségében” című projektötlet előkészítésének az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és programozási
időszakban végrehajtandó releváns Operatív Programjaiból történő támogathatóságát azzal a  kitétellel,
hogy a  projektötlet előkészítése akkor támogatható, ha a  megtermelt biometán Magyarország megújuló
energiaforrás részarányába kerül beszámításra,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
határidő: a 2014–2020 közötti uniós programozási időszak tervezésével egyidejűleg
b) felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy
ba) a  Tisza-tó térség munkahelyteremtéssel egybekötött gazdaságfejlesztésének támogatása
érdekében gondoskodjon az  Új Széchenyi Terv Észak-Alföldi Operatív Program 2011–2013. évekre
szóló akcióterve 1. „Regionális gazdaságfejlesztés” című prioritását érintő módosítása által, 500 millió
forint elszámolható közkiadású keretösszeg biztosításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal
bb) gondoskodjon a  ba)  alpontban megjelölt elszámolható közkiadású keret terhére a Tisza-tó térség
gazdaságfejlesztésére irányuló pályázati felhívás megjelentetéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: a ba) alpontban meghatározott akcióterv módosítását követően azonnal
c) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy – a  vidékfejlesztési miniszter bevonásával –
gondoskodjon a táji adottságokhoz igazodó vízrendezés és tájhasználat-váltással kapcsolatos átalakításokat
célzó, vízgazdálkodással egybekötött tájgazdálkodási és vidékfejlesztési programok kivitelezéseinek
tervezésére 250 millió forint támogatással, az  Új Széchenyi Terv Környezet és Energia Operatív Program
2011–2013. évekre szóló akcióterve „7.9.0. Stratégiai tervezés és projekt előkészítés a  2014–2020 tervezési
időszakra” című egyfordulós eljárásrendű pályázati felhívás megjelentetéséről, amely legyen alkalmas
a projektötletek előkészítésének támogatására, megvalósíthatósági tanulmányok és mellékleteik készítésére,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 vidékfejlesztési miniszter
határidő: azonnal
d) felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter és a  nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával – vizsgálja meg a mezőgazdasági ágazatban a Tisza-tó térségének településein megvalósítandó
„Háztáji Gazdálkodás Program” című projektre, az  állami támogatásra vonatkozó szabályokkal és a  háztáji
gazdálkodás feltételeinek megteremtése érdekében teendő kormányzati intézkedésekkel összhangban,
összesen 300 millió forint költségvetési támogatás biztosításának lehetőségét,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
e) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy az  állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban vizsgálják meg a  vidék- és
a gazdaságfejlesztési projektek előkészítéséhez Magyarország 2013. évi központi költségvetéséből, összesen
300 millió forint biztosításának lehetőségét,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. október 20.
f ) kiemelt kormányzati célként jelöli meg a  táji adottságokhoz igazodó vízrendezéssel, tájhasználatváltással, tájgazdálkodással kapcsolatos, a  Közép-Tisza völgyön átívelő fejlesztéseket, valamint
a  rizs és a  köles termesztésének a  Tisza-tó térségi termőtájon történő újjászervezésével és
újjáélesztésével az  aktív-munkaerőpiaci integrációt erősítő programok indítása révén a  térség integrált
gazdaságfejlesztésének megteremtését,
g) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  vidékfejlesztési miniszter bevonásával – az  f )  alpontban
meghatározott cél elérésére irányuló projekteknek a  2014–2020 közötti tervezési és programozási
időszakban elérhető európai uniós forrásokból történő finanszírozhatóságát a releváns Operatív Programok
tervezése során vegye figyelembe,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
határidő: azonnal
h) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal bevonásával – az Európai
Unió 2014–2020 közötti tervezési és programozási időszakára való sikeres felkészülésért való felelőssége
körében eljárva vizsgálja meg a  kiemelt területileg integrált beruházás, mint újszerű területi integrációs
eszköz alkalmazásának lehetőségét és annak módját, különös tekintettel a  több alapból történő projektek
finanszírozására és a Tisza-tó térségének fejlesztése körében történő alkalmazhatóságára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. október 30.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
205/2006. (X. 16.) Korm. rendelete.  a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti nemzetközi fejlesztési együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti nemzetközi fejlesztési együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Fejlesztési együttműködési Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnami
Szocialista Köztársaság Kormánya között A Magyar Köztársaság Kormánya (a továbbiakban:
Adományozó) és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Kedvezményezett), (együtt a továbbiakban: Felek)
– megerősítvén a Felek közötti baráti kapcsolatokat,
– megerősítvén, hogy a Felek közötti együttműködés
ben a nemzetközi jog elvei, a nemzeti szuverenitás és a népek és nemzetek közötti egyenlőség, a demokrácia és az
emberi jogok tiszteletben tartása meghatározó elvek, és
– együttműködni kívánván, hogy megerősítsék a Vietnami Szocialista Köztársaságban az emberi erőforrásokat
és közintézményeket, valamint a fenntartható és harmonikus fejlődést, amely valamennyi régiójának, s különösen a
leginkább hátrányos helyzetű régióinak népessége részére
jótékony hatású,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk A Megállapodás hatálya 1.1. Jelen Megállapodás a Felek közötti fejlesztési
együttműködés általános feltételeit határozza meg.
1.2. E feltételek alkalmazandók az Adományozó részéről érkező hivatalos fejlesztési támogatás rendelkezéseire,
amelynek nyomán növelhető majd a Vietnami Szocialista
Köztársaság állampolgárainak fejlesztési képessége, és
jobban kielégíthetők alapvető szükségleteik.
1.3. Az egyes konkrét projektek sajátos feltételeit, illetve eljárásait, valamint a Felek azzal kapcsolatos jogait és
kötelezettségeit a konkrét projektre vonatkozó megállapodásban lehet meghatározni. Amennyiben jelen Megállapodás és valamely külön megállapodás rendelkezései között
inkonzisztencia vagy ütközés van, az utóbbi rendelkezései
irányadóak.
1.4. A Felek szorosan együtt kívánnak működni annak
érdekében, hogy biztosítsák a közvagyon igénybevétele
során az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és a feddhetetlenséget, valamint, hogy kiküszöböljék a fejlesztési
együttműködésük keretében felmerülő bármely korrupt
gyakorlat lehetőségét.
2. Cikk Együttműködés 2.1. Támogatás az együttműködés során
A Felek teljes mértékben együttműködnek és megadnak
egymás számára minden szükséges támogatást, ami a projektek kivitelezését folyamatossá és zökkenőmentessé teszi.
2.2. Az együttműködés formái
A Felek közötti együttműködés formái lehetnek:
a) technikai segítségnyújtás, képzés, szaktanácsadás,
konzultáció és egyéb szolgáltatások nyújtása a kedvezményezett hatóságoknak, vállalatoknak, ügynökségeknek és
egyéb szervezeteknek;
b) erőforrások rendelkezésre bocsátása;
c) ösztöndíjak nyújtása a Vietnami Szocialista Köztár
saság állampolgárainak a Magyar Köztársaságban történő
oktatásához vagy képzéséhez;
d) az együttműködés, illetve támogatás bármely olyan
formája, amelyben a Felek megegyeznek.
2.3. A Felek közötti együttműködés a következő területekre összpontosít:
a) a szerkezeti és gazdasági átalakításokkal és intézményi átszervezésekkel kapcsolatos magyar tapasztalatok átadása,
b) oktatás és képzés,
c) mezőgazdaság és édesvízi halászat,
d) informatika,
e) valamint az együttműködés bármely olyan formájá
ra, amelyben a Felek megállapodnak. 2.4. Az együttműködési tevékenységek meghatározása
Minden egyes együttműködési tevékenység a Felek kö
zötti konzultációs folyamat eredményeként kerül meghatározásra. 2.5. Illetékes hatóság
A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma (amely a
Magyar Köztársaság Hanoi Nagykövetségén keresztül jár
el) és a Vietnami Szocialista Köztársaság Tervezési és Beruházási Minisztériuma (a továbbiakban mindkettő: Illetékes Hatóság) képviseli a Feleket a jelen Megállapodás, valamint az egyes projektek megvalósításában, amennyiben
külön megállapodásban erről nem rendelkeznek.
2.6. Levelezési címek
Az Adományozó részéről:
Külügyminisztérium
1027 Budapest
Bem tér 2.
A kedvezményezett részéről:
Tervezési és Beruházási Minisztérium
2 Hong Van Thu
Hanoi
3. Cikk Finanszírozás Az eszközök felhasználása 3.1. A Donor által a Megállapodás szerint nyújtott finanszírozás vissza nem térítendő támogatásnak minősül.
A pénzeszközöket kizárólag a megállapodott fejlesztési
projektekre és ezen projektek keretei között lehet felhasználni. A pénzeszközöket kizárólag az adott projektekkel
kapcsolatos külön megállapodások rendelkezéseivel összhangban lehet folyósítani.
3.2. Amennyiben visszatérítendő támogatás kerül felhasználásra, a személyzetre alkalmazandó közbeszerzési
szabályzatot és feltételeket a Felek külön Megállapodásban rögzítik.
4. Cikk Áruk és szolgáltatások beszerzése 4.1. Az áruk, a munka és a szolgáltatások beszerzését a
Magyar Köztársaság jogrendjével összhangban kell megvalósítani.
4.2. A jelen Megállapodás szerinti hivatalos fejlesztési
támogatás keretében magyar szervezetek által biztosított
áruk és szolgáltatások vám, adó és bármilyen további illeték fizetésétől mentesek a Vietnami Szocialista Köztársaság területén.
4.3. Az Adományozó által jelen Megállapodás keretében biztosított javak a projekt befejeződésével a Kedvezményezett tulajdonába mennek át.
5. Cikk Külön megállapodás 5.1. A hivatalos fejlesztési támogatás összegét és biztosításának külön feltételeit, így főként azon feltételeket,
amelyek szerint az eszközök a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma számlájáról átutalhatók; az elszámolásokban és a könyvvizsgálásban, valamint a monitorozásban és a beszámolók küldésében alkalmazandó szabályokat; a projektek megvalósításának módját, valamint az eszközök újbóli allokációja esetén alkalmazandó szabályokat
a megfelelő projektekre vonatkozó külön megállapodásban kell rögzíteni.
5.2. A külön megállapodásnak közvetlenül utalnia kell
a jelen Megállapodásra, és amennyiben másként nem kerül
rögzítésre, a külön megállapodásban a jelenlegi Megállapodás feltételeit kell alkalmazni.
6. Cikk Az Adományozó által küldött személyzetre vonatkozó
feltételek
6.1. A Kedvezményezett értesíti a Hanoi Magyar
Nagykövetséget bármely rendkívüli helyzet vagy szükségállapotnak az országban történő felmerüléséről. Amennyiben valamelyik Fél a helyzetet vis maiornak ítéli meg,
vagy azon a véleményen van, hogy az veszélyeztetheti
együttműködési projektek vagy programok megvalósítását, bármelyik Fél azonnali konzultációt kérhet. A Kedvezményezett e konzultációk keretében tájékoztatást ad
minden biztonsági rendelkezésről, vagy egyéb korlátozásról, amelyek azon személyeket érintik, akik nem vietnami
állampolgárok.
6.2. Az Adományozó biztonsági okokból különleges
utasításokat adhat a külföldön tartózkodó magyar személyzetnek. Ezen útmutatások magukban foglalhatják azt
az utasítást is, hogy e személyek hagyják el a Vietnami
Szocialista Köztársaság területét. A személyzet, amely
tartja magát ezen utasításokhoz, illetve egyéb olyan megelőző lépéseket tesz, amelyek az adott körülmények között
ésszerűek, nem tehető felelőssé munkaszerződésből adódó
kötelezettségek megsértéséért.
6.3. Az Adományozó számára a személyzet biztonságának biztosítása érdekében felmerülő költségeket az
Adományozó által a Kedvezményezett részére hivatalos
fejlesztési támogatásként biztosított forrásokból finanszírozzák.
6.4. A Kedvezményezett visel minden olyan kockázatot, amely a jelen Megállapodás keretei között végzett tevékenységből adódik vagy származott. A Kedvezményezett főként azon panaszok rendezéséért felelős, amelyeket
harmadik Felek nyújtanak be az Adományozó ellen, annak
hivatalos intézményei vagy képviselői ellen, illetve bármely olyan vállalat, intézmény vagy személy ellen,
amely/aki a jelen Megállapodás hatálya alá esik; és amelyek/akik a jelen Megállapodás kereteiben megvalósított
tevékenységekből adódnak vagy ezekkel közvetlenül kapcsolatosak.
6.5. A Kedvezményezett a külföldön tartózkodó magyar személyzet részére garantálja:
a) azonnali és ingyenes vízum kibocsátását, amely a tevékenységük teljes időtartamára az országba történő többszöri be-, illetve az országból történő többszöri kiutazásra
jogosít;
b) a szabad mozgást az ország területén, valamint az országba való belépést és az országból való kilépést, olyan
mértékben, ahogy azt a projekt megvalósítása szükségessé
teszi;
c) minden szükséges engedély és jogosítvány – úgy
mint a tartózkodási engedély, a munkavállalási engedély, a
szakosított tevékenység folytatására adott engedély –
azonnali kibocsátását, valamint ezek felszabadítását a bevándorlási korlátozások alól, valamint a külföldiek regisztrálási kötelezettsége alól, a tevékenység teljes időszakára vonatkozóan;
d) a természetes személyek jövedelemadója alóli, illetve bármely egyéb közvetlen adó alóli mentességet, amely
a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma által biztosított, illetve a Magyar Köztársaság Külügyminisztériumával kötött szerződés alapján közvetlenül vagy alvállalkozóként szolgáltatások nyújtására vagy áruk szállítására
szerződött foglalkoztató által nyújtott illetményt érintené;
e) az országban fellelhető legmagasabb minőségű
egészségügyi szolgáltatásokhoz és intézményekhez történő hozzáférés lehetőségét, tekintet nélkül arra, hogy ezek
állami vagy magán intézmények. Az Adományozó kellő
módon, utólagosan fedezi ezeket a költségeket. Ezen költ
ségeket az Adományozó által azon projektre címkézett
pénzeszközökből fedezik, amelyben a gondozott egyén
dolgozik;
f) belső vagy nemzetközi válság esetén a repatriálás lehetőségét, ugyanolyan mértékben, mint amely bármely
másik ország fejlesztési együttműködési szervének vagy
nemzetközi szervezet személyzete részére biztosított;
g) azon professzionális berendezések és termékek
vámmentes importját és re-exportját, amelyekre a személyzet tagjainak feladatuk ellátásához szükségük van.
6.6. A Kedvezményezett kérheti az Adományozó által
biztosított személyzet bármely tagjának visszahívását, illetve lecserélését, amennyiben az illető munkájával vagy
viselkedésével nincsenek megelégedve.
6.7. A Kedvezményezett a személyzetet és családjukat
olyan elbánásban részesíti, amely nem kevésbé kedvező,
mint amilyenben bármely más ország fejlesztési együttműködési szervét vagy nemzetközi szervezetet, azok személyzetét, illetve azok családját részesíti.
7. Cikk Fenntartások 7.1. Az Adományozó által a Kedvezményezett részére
biztosított pénzeszközök a Kedvezményezett által nem
használhatók adók, vámok és azzal kapcsolatos illetékek
fizetésére.
7.2. Az Adományozó fenntartja a jogot, hogy kérhesse
a pénzeszközök teljes mértékben vagy részlegesen történő
visszafizetését, amennyiben a Kedvezményezett azokat
nem az eredeti rendeltetési célra használta fel. A Felek kötelesek konzultációt folytatni, mielőtt az Adományozó
gyakorolná ahhoz való jogát, hogy a pénzeszközöket teljes
mértékben vagy részlegesen visszafizetteti.
8. Cikk Záró rendelkezések 8.1. Hatálybalépés és felmondás.
8.1.1. Jelen Megállapodás akkor lép életbe, ha Szerző
dő Felek hivatalosan tájékoztatják egymást a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
teljesítéséről, és addig marad érvényben amíg valamelyik
Fél nem mondja fel oly módon, hogy erről legalább hat hónappal előbb értesíti a másik Felet.
8.1.2. A Megállapodás felmondásakor már megkezdett, de még folyamatban lévő kötelezettségekre a Megállapodás rendelkezései vonatkoznak a teljes körű teljesítésig.
8.2. Módosítások
Amennyiben bármely Fél módosítani szeretné a jelen
Megállapodás bármely rendelkezését, konzultációt kérhet
a másik Féltől. A módosítások addig nem lépnek életbe,
amíg a Felek azokról írásban nem állapodnak meg.
8.3. Viták rendezése
Bármi olyan vitát, nézeteltérést, ami a Felek között a je
len Megállapodás megvalósítása, értelmezése során, vagy
bármi más módon ahhoz kapcsolódóan felmerül, a Felek
diplomáciai úton, tárgyalások útján kötelesek rendezni.
A fentiek hiteléül az alulírott, kormányaik által erre
meghatalmazottak a Megállapodást aláírták.
Kelt Hanoiban, 2005. július 20. napján, két eredeti angol nyelvű példányban.”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 8.1. Cikkében
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külügyminiszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök