text:
15/2012. (II. 24.) HM utasítása a belső szabályozási tevékenységről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdése g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasítás alkalmazásában belső rendelkezés a
szakutasítás és az intézkedés.
2. A belső rendelkezésekre vonatkozó
alapvető szabályok 2. §
(1) A szakutasítás a szakirányítási feladatok szabályozási eszköze.
(2) A szakutasítás hatálya az abban szabályozott tevékenységet végzőkre – a függelmi viszonyokra tekintet nélkül – kiterjed.
3. § (1) Az intézkedés a vezetési feladatok szabályozási eszköze.
(2) Az intézkedés hatálya csak az azt kiadó szolgálati
elöljáró és hivatali felettes alárendeltségébe tartozókra terjed ki.
(3) Az intézkedés nem lehet ellentétes szakutasítással,
továbbá a magasabb szintű szolgálati elöljáró és hivatali
felettes intézkedésével.
4. § Belső rendelkezés csak szakutasítás vagy intézkedés elnevezéssel adható ki.
5. § Belső rendelkezést az arra jogosultak együttesen is kiadhatnak.
3. A belső rendelkezések szövegezésének
alapvető szabályai 6. §
(1) A belső rendelkezéseket a magyar nyelv szabályainak
megfelelően, világosan, közérthetően és ellentmondásmen
tesen kell megfogalmazni. A belső rendelkezés legyen
szakszerű, nem tartalmazhat szükségtelen általánosságokat és a tárgykörtől eltérő rendelkezéseket.
(2) A belső rendelkezéseket lehetőség szerint kijelentő
módban, egyes szám harmadik személyben kell megfogalmazni.
(3) A belső rendelkezésekben az ismétlődően előforduló kifejezés, szókapcsolat vagy szövegrész esetén, az ismétlődő elem helyett rövid megjelölést lehet alkalmazni.
A rövid megjelölést a rövidíteni kívánt elem első előfordulásakor kell meghatározni, és „a továbbiakban:” kifejezéssel együtt zárójelben kell feltüntetni. A rövid elnevezés bevezetése esetén a későbbi előforduláskor az ismétlődő
elem helyett a bevezetett rövid elnevezést kell használni.
Más esetekben szövegrészek, felsorolások zárójelben történő megjelenítésére nem kerülhet sor.
(4) Ha a belső rendelkezésben jogszabályra, közjogi
szervezetszabályozó eszközre vagy más belső rendelkezésre történő hivatkozás szükséges, a hivatkozás alapján a
hivatkozott jogszabálynak, közjogi szervezetszabályozó
eszköznek vagy más belső rendelkezésnek egyértelműen
azonosíthatónak kell lennie. A hivatkozás a belső rendelkezés szövegébe beépítve történhet
a) ezek címének, szabályozási tárgykörének megjelölésével, vagy b) ezek tételes megjelölésével cím, szám, a kibocsátás
évének száma és a kibocsátásra jogosult elnevezésének rövidítésével.
7. § (1) A belső rendelkezést – terjedelmétől, jellegétől és tartalmától függően – fejezetekre, alcímekre, pontokra és alpontokra kell tagolni.
(2) A belső rendelkezés fejezeteit római számokkal folyamatosan és a fejezet címével kell jelölni.
(3) A belső rendelkezések alcímeit arab számokkal folyamatosan és az alcím címével kell jelölni.
(4) A pontokat arab számokkal kell jelölni.
(5) Az alpontokat a latin ábécé kisbetűivel és „)” jellel
kell jelölni. 4. A belső rendelkezések felépítése 8. §
A belső rendelkezésnek a következőket kell tartalmaznia: a) a belső rendelkezés megjelölése és címe,
b) bevezető rész,
c) általános rendelkezések,
d) részletes rendelkezések,
e) záró rendelkezések.
5. A belső rendelkezések megjelölése és címe 9. §
(1) A belső rendelkezéseket évente – a belső rendelkezés kiadójaként külön-külön – újrakezdődő arab sorszámmal, attól tört vonallal elválasztva a kibocsátás évének számával, a belső rendelkezés kiadására jogosult beosztása
megnevezésének rövidítésével és a belső rendelkezés típusának megnevezésével kell jelölni. A Honvédelmi Közlönyben közzétett belső rendelkezés megjelölésének a kibocsátás évének számát követően tartalmaznia kell a zárójelben a Honvédelmi Közlöny HK rövidítését és annak a
lapszámnak a számát, amelyben a belső rendelkezést közzéteszik.
(2) Az együttesen kiadott belső rendelkezés megjelölésének valamennyi, a belső rendelkezés kiadására jogosult
beosztása rövidítését tartalmaznia kell.
10. § A belső rendelkezés címe röviden jelölje meg a belső
rendelkezés tartalmát.
6. A belső rendelkezés bevezető része 11. §
(1) A belső rendelkezés bevezető részében meg kell jelölni azt a jogszabályt, amely belső rendelkezés megalkotására jogosítja annak kiadóját.
(2) A jogszabály megjelölésének tartalmaznia kell annak teljes címét és megjelölését, továbbá azt a rendelkezését – szakaszszám, esetleg bekezdés, pont megjelölésével
–, amelynek alapján a belső rendelkezés kiadható.
(3) A belső rendelkezés bevezető részében nem kell
megismételni annak címét.
7. A belső rendelkezés általános és részletes
rendelkezései
12. § (1) A belső rendelkezések általános rendelkezései között szabályozhatók
a) a belső rendelkezés személyi és tárgyi hatálya,
b) a belső rendelkezés alapelvei,
c) az értelmező rendelkezések.
(2) A belső rendelkezésben minden esetben meg kell ha
tározni annak személyi és tárgyi hatályát. Ha a belső rendelkezés szabályozási céljának megvalósításához a hatálya
alá nem vonható szervezet együttműködése is szükséges,
akkor az a belső rendelkezés szövegében a szervezet vezetője felé megfogalmazott felkérés alapján biztosítható.
(3) A belső rendelkezés értelmező rendelkezéseket akkor tartalmazhat,
a) ha az alkalmazásához egyes fogalmak kifejtése szükséges,
b) ha a fogalom jelentése eltér köznapi jelentésétől, vagy
c) ha a fogalom jelentése nem egyértelmű.
(4) Az értelmező rendelkezésekben az egyes fogalma
kat ábécé sorrendben kell szerepeltetni. 13. § (1) A belső rendelkezések részletes rendelkezései tartalmazzák azokat a normatív szabályokat, amelyeket nem az
általános rendelkezések vagy a záró rendelkezések között
kell szerepeltetni.
(2) Ha a belső rendelkezéseket fejezetekre, illetve alcímekre tagolják, azok címének ki kell fejeznie az abban
szereplő rendelkezések tartalmát.
8. A belső rendelkezések záró rendelkezései 14. §
A belső rendelkezés záró rendelkezései a következő felsorolásnak megfelelő sorrendben tartalmazhatják
a) a hatályba léptető rendelkezést,
b) az átmeneti rendelkezéseket,
c) a módosító rendelkezéseket,
d) a hatályon kívül helyező rendelkezéseket.
15. § (1) A belső rendelkezésben meg kell határozni a hatálybalépés időpontját.
(2) A hatálybalépés időpontját úgy kell meghatározni,
hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az alkalmazásra
történő felkészülésre.
(3) A belső rendelkezés a közzététele napján vagy azt
követő valamely napon léphet hatályba. Kivételesen indokolt, sürgős esetben a hatálybalépés napja az aláírás napjaként is meghatározható azzal, hogy ebben az esetben a kidolgozó honvédelmi szervezet vállalja, hogy a hatálybalépés napján a belső rendelkezés az érintett honvédelmi szervezetek részére megküldésre kerül.
(4) A hatálybalépés időpontját a záró rendelkezések között minden más rendelkezést megelőzően külön pontban
kell szerepeltetni.
16. § (1) A belső rendelkezésben átmeneti szabályokat akkor
kell alkotni, ha a belső rendelkezés szükségessé teszi a fo
lyamatban lévő ügyekben a belső rendelkezés szabályaitól
eltérő szabályok alkalmazását, vagy a belső rendelkezésben
foglaltak bevezetéséhez szükséges teendőkről kell rendelkezni.
(2) Az átmeneti szabályokat a hatálybalépést követően
külön pontban kell szerepeltetni.
17. § A belső rendelkezésben más belső rendelkezést megváltoztatni csak a záró rendelkezések között szereplő módosító
rendelkezéssel lehet.
18. § Belső rendelkezésben csak belső rendelkezés, vagy annak valamely rendelkezése helyezhető hatályon kívül.
9. A belső rendelkezések módosítása 19. § (1) Belső rendelkezést az arra hatáskörrel rendelkező
személy belső rendelkezés kiadásával vagy a honvédelmi
miniszter utasítással módosíthat.
(2) Belső rendelkezés nem módosíthat jogszabályt és
közjogi szervezetszabályozó eszközt.
(3) Intézkedésben szakutasítás nem módosítható. Intézkedésben más intézkedés csak akkor módosítható, ha annak kiadására is ugyanaz a személy jogosult.
(4) Szakutasításban csak olyan szakutasítás vagy intézkedés módosítható, amelynek kiadására is ugyanaz a személy jogosult.
(5) Nem módosítható a belső rendelkezés címe és megjelölése, bevezető része, továbbá – ha a belső rendelkezés
már hatályba lépett – a hatálybalépést megállapító rendelkezés.
(6) A módosító honvédelmi miniszteri utasítás vagy belső rendelkezés módosító rendelkezésének hatályon kívül
helyezése nem érinti a módosított rendelkezés hatályát.
20. § (1) A kizárólag módosításokat tartalmazó belső rendelkezés csak a következőket tartalmazhatja:
a) bevezető rész,
b) módosító rendelkezések,
c) hatályon kívül helyező rendelkezések,
d) záró rendelkezések, ezen belül a következő sorrend
ben
da) hatályba léptető rendelkezések,
db) átmeneti rendelkezések.
(2) A módosító belső rendelkezésben rendelkezni kell
arról, hogy a módosító belső rendelkezés a hatálybalépését
követő napon hatályát veszti.
10. A belső rendelkezések hatályon kívül helyezése 21. §
(1) Belső rendelkezést hatályon kívül helyezni
a) honvédelmi miniszteri utasítással és belső rendelke
zéssel,
b) a módosítandó belső rendelkezésben foglalt rendelke
zést megjelölő, annak helyébe lépését kimondó honvédelmi
miniszteri utasításba és belső rendelkezésbe foglalt rendelkezéssel
lehet.
(2) A belső rendelkezést hatályon kívül helyező honvédelmi miniszteri utasítás vagy belső rendelkezés hatályon kívül helyező rendelkezésének hatályon kívül helyezése
nem eredményezi a korábban hatályon kívül helyezett belső rendelkezés vagy az abban foglalt rendelkezés újbóli
hatályba lépését.
(3) A csak hatályon kívül helyezést tartalmazó belső rendelkezésben kizárólag a következők szerepelhetnek:
a) bevezető rész,
b) hatályon kívül helyező rendelkezések,
c) záró rendelkezések, ezen belül a következő sorrendben
ca) hatályba léptető rendelkezések,
cb) átmeneti rendelkezések.
(4) A hatályon kívül helyezést tartalmazó belső rendel
kezésben rendelkezni kell arról, hogy a hatályon kívül helyezést tartalmazó belső rendelkezés a hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
(5) A hatályon kívül helyezés esetén is alkalmazni kell a
19. § (3) és (4) bekezdésében meghatározottakat.
11. A belső rendelkezések előkészítése 22. § Belső rendelkezés előkészítésére jogszabályban meghatározott esetekben, jogszabályi rendelkezések végrehajtása érdekében, valamint a belső rendelkezés kiadására jogosult elöljáró, vezető írásbeli vagy szóbeli feladatszabása
esetén kerülhet sor.
23. § (1) A belső rendelkezés tervezetét – a (2) bekezdésben
megfogalmazott kivétellel – az annak előkészítéséért felelős véleményezésre megküldi a HM Jogi Főosztályának (a
továbbiakban: HM JF) és a HM Tervezési és Koordinációs
Főosztályának (a továbbiakban: HM TKF), továbbá min
den olyan honvédelmi szervezetnek, amelynek feladatkörét a belső rendelkezés érinti. A véleményeztetés a HM
JF-fel és a HM TKF-fel akkor sem mellőzhető, ha a belső
rendelkezés sürgős kiadása szükséges.
(2) A honvédelmi szervezetek működési rendjének és a
személyi állomány mindennapi tevékenységének általános
rendezést igénylő kérdéseit szabályozó belső rendelkezések tervezeteit kiadásuk előtt a honvédelmi szervezet jogi
és igazgatási szolgálatának, valamint a feladatkörükben
érintett honvédelmi szervezeteknek kell véleményezésre
megküldeni.
(3) A honvédelmi szervezet feladatait, szervezeti felépítését, belső működési rendjét és módját meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzat előkészítésére a honvédelmi szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló HM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A belső rendelkezés egyeztetése során felmerült véleménykülönbségeket egyeztetéssel kell megkísérelni tisztázni. Ha az egyeztetés nem vezetett eredményre, az aláírásra történő felterjesztésben jelezni kell a fennmaradt véleménykülönbséget és az észrevétel el nem fogadásának
indokait.
(5) A belső rendelkezést az annak előkészítéséért felelős szerv vezetője terjeszti fel aláírásra az annak kiadására
hatáskörrel rendelkezőhöz. A HM közigazgatási államtitkára által kiadható belső rendelkezéseket a HM jogi és
igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkárán keresztül kell felterjeszteni.
(6) A felterjesztésnek tartalmaznia kell
a) a belső rendelkezés céljáról, szakmai és jogi alapjá
ról, szükségességéről,
b) a belső rendelkezés költségkihatásáról,
c) a megvalósítás feltételeiről, azok rendelkezésre állá
sáról,
d) a belső rendelkezésben foglaltak végrehajtásának esetleges akadályairól
szóló tájékoztatást.
24. § Az aláírást követően a belső rendelkezés 1 eredeti példányát elektronikusan meg kell küldeni
a) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendelt katonai szervezetek esetében az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság,
b) az a) pontba nem tartozó honvédelmi szervezetek
esetében a HM JF
mint nyilvántartó szervezet részére.
12. A belső rendelkezések tartalmi felülvizsgálata 25. §
(1) A belső rendelkezés kiadására hatáskörrel rendelkező az annak előkészítéséért felelős útján folyamatosan
vizsgálja az általa kiadott belső rendelkezések hatályosulását, a belső rendelkezésben szabályozott tárgykört érintő
jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök változását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredményeként
a) az elavult, szükségtelen, kiüresedett, alkalmazhatat
lan belső rendelkezéseket hatályon kívül kell helyezni,
b) a jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó
eszközzel ellentétes belső rendelkezéseket módosítani kell
vagy hatályon kívül kell helyezni.
13. A belső rendelkezések értelmezése 26. § (1) Belső rendelkezés állásfoglalásban történő értelmezésére a kiadására hatáskörrel rendelkező jogosult. Az állásfoglalásnak tájékoztatásul – az Alkotmánybíróság
60/1992. (XI. 17. ) AB határozatra történő hivatkozással –
tartalmaznia kell, hogy központi államigazgatási szerv
jogi iránymutatást, állásfoglalást hivatalosan nem jogosult
kiadni, ennek megfelelően a témában kifejtett álláspont
szakmai véleménynek tekintendő.
(2) Az állásfoglalás tervezetét a HM JF és az érintett
szervezetek véleményezik.
(3) Az állásfoglalás tervezetével kapcsolatos véleménykülönbségeket egyeztetni kell. Az ezt követően fennmaradt véleménykülönbségekről a közigazgatási államtitkár
dönt. Ha a véleménykülönbség katonai szakkérdésben maradt fenn, be kell szerezni a Honvéd Vezérkar főnöke álláspontját. A közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke közötti véleménykülönbségről a honvédelmi
miniszter dönt.
14. A belső rendelkezések közzététele 27. § (1) Ha a belső rendelkezés közzététele a honvédelemről
és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII.
törvény 52. § (4) bekezdése alapján nem kötelező, akkor a
kiadására jogosult szakmai mérlegelés alapján dönthet,
hogy a belső rendelkezés, vagy csak annak címe kerüljön a
Honvédelmi Közlönyben közzétételre.
(2) A Honvédelmi Közlönyben nem, vagy nem teljes
terjedelemben közzétett belső rendelkezés esetében a kiadásra jogosult gondoskodik arról, hogy az érintettek annak tartalmát a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg.
15. A miniszteri utasítás előkészítésére vonatkozó
eltérő rendelkezések
28. § (1) A miniszteri utasítást (a továbbiakban: utasítás)
– terjedelmétől, jellegétől és tartalmától függően – fejezetekre, alcímekre, szakaszokra, bekezdésekre, valamint
szükség esetén pontokra és alpontokra lehet tagolni. A szakaszokat arab számokkal és a § jellel, a bekezdést zárójelbe tett arab számokkal, a pontokat és az alpontokat az ábécé kisbetűivel és az ezt követően közvetlenül tett zárójellel
kell jelölni.
(2) Az utasítás megjelölésének a kibocsátás évének számát követően a Hivatalos Értesítőben történő közzététel
időpontját kell tartalmaznia hónap, nap megjelöléssel.
(3) Az utasítás előkészítése során a tervezet véleményeztetését a HM JF folytatja le. Ettől eltérni csak kivételesen indokolt esetekben lehet, azonban az utasítás aláírásra történő felterjesztése ilyen esetekben is a HM JF-en keresztül történik. Ha a felterjesztés során nyilvánvalóvá válik, hogy a szakmai előkészítő által lefolytatott előzetes
egyeztetés nem került megfelelően lefolytatásra, a HM JF
az egyeztetés ismételt lefolytatására vagy kiegészítésére
intézkedhet.
(4) A HM TKF a (3) bekezdéstől eltérően a feladatkörébe
tartozó utasítások előkészítését saját hatáskörben lefolytathatja és az utasítást aláírásra felterjesztheti. Ezekben az esetekben a felterjesztés során a HM jogi főosztályvezető az
utasítást záradékkal látja el, amely szakterületét érintően kifejezi az utasítás aláírásával kapcsolatos álláspontját.
(5) Az utasítások értelmezését a HM Szervezeti és Működési Szabályzatára figyelemmel megkeresés alapján a
HM JF is végezheti, állásfoglalásának kialakításához jogosult a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály, valamint az érintett szervezetek véleményét bekérni.
16. Záró rendelkezések 29. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.)
HM utasítás,
b) a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és
a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás módosításáról szóló 96/2010. (XI. 16.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1649/2012. (XII. 19.) Korm. határozata az Észak-Alföldi, a Közép-Dunántúli és a Közép-Magyarországi Operatív Program keretében városrehabilitációs célú kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. hozzájárul az ÉAOP-5.1.1/B1-12 azonosító számú, „Megyei jogú városok városrehabilitációs témájú kiemelt
projektjavaslatai” című, felhívás keretének 2,23 milliárd Ft-ról 3,581 milliárd Ft-ra emeléséhez, az Észak-Alföldi Operatív
Program 5. prioritás keretének 1 372 277 942 Ft-tal történő többletkötelezettség-vállalási igényének elfogadásával,
2. hozzájárul az ÉAOP-5.1.1/B2-12 azonosító számú, „Megyei jogú városok városrehabilitációs témájú kiemelt
projektjavaslatai” című, felhívás keretének 0,500 milliárd Ft-ról 0,695 milliárd Ft-ra emeléséhez, amely
a) a felhívás eredeti 0,500 milliárd Ft-os keretéből,
b) az ÉAOP-5.1.2. Környezeti értékek védelme, környezetbiztonság konstrukción rendelkezésre álló 0,041 milliárd Ft
átcsoportosításából, c) a prioritáson rendelkezésre álló szabad keret terhére 0,122 milliárd forint ráemeléséből és
d) az ÉAOP-5.1.1. konstrukción 0,032 milliárd Ft jelenleg rendelkezésre álló forrásból
tevődik össze, 3. hozzájárul a KMOP-5.1.1/B-12 azonosító számú, „Szociális célú városrehabilitációs témájú kiemelt projektjavaslatok”
című, felhívás keretének 7,51 milliárd Ft-ról 10,761 milliárd Ft-ra emeléséhez, amely
a) a KMOP-5.2.3. Gazdaságélénkítő városfejlesztés konstrukción rendelkezésre álló 3 milliárd Ft átcsoportosításából,
és b) a KMOP-5.1.1. Szociális célú városrehabilitáció konstrukción jelenleg rendelkezésre álló 0,251 milliárd Ft forrásból
tevődik össze, 4. jóváhagyja a) az 1. mellékletben szereplő táblázat 1. és 2. sorában,
b) a 3. mellékletben szereplő táblázat 1–4. sorában, valamint
c) a 4. mellékletben szereplő táblázat 1–5. sorában meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási
igényű projektet, 5. elfogadja az 1–4. mellékletben meghatározott projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
6. hozzájárul, hogy a) az 1. mellékletben szereplő táblázat 1. sorában, és
b) a 4. melléklet 1–5. sorában meghatározott kiemelt projektek támogatási szerződéseit a – támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül – Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága megkösse,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül
7. hozzájárul, hogy a) az 1. mellékletben szereplő táblázat 2. sorában,
b) a 2. mellékletben szereplő táblázat 1. és 2. sorában, valamint
c) a 3. mellékletben szereplő táblázat 1–4. sorában meghatározott
kiemelt projektek támogatási szerződéseit – a projektötletek 2013. április 2-ig történő részletes kidolgozása,
projektjavaslatként a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez történő benyújtása és azok értékelését követően – a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2008. (II. 22.) ÖTM rendelete az Országos Tűzvédelmi Szabályzat kiadásáról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdésének 1. pontjában foglalt felhatalmazás alapján az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A létesítmények, építmények létesítésére – ideértve
a tervezést, az átalakítást, illetve a módosítást is –, valamint a létesítmények, építmények, gépek, berendezések,
eszközök és – a robbanó és robbantó anyagok kivételével –
az anyagok használatára, technológiák alkalmazására
vonatkozó tűzvédelmi szabályokat, tűzvédelmi műszaki
követelményeket a rendelet mellékletében foglalt Országos Tűzvédelmi Szabályzat (a továbbiakban: OTSZ) tartalmazza.
2. § (1) Az illetékes hivatásos önkormányzati tűzoltóság
– más, legalább azonos biztonsági szintet nyújtó előírások
megtétele esetében – kérelemre az eltérést engedélyezheti
az OTSZ
a) 3. rész II. fejezetének 1. táblázatában meghatározott
legkisebb távolság alól, továbbá a 3. rész II. fejezetének
3.4.; 3.5.1.; 3.5.2.; 3.5.3.; 6.1.; 6.2.; 6.5.; 6.7.; 6.8.; 6.9.;
6.10.; 6.11. pontjai, valamint
b) 5. rész I/4. fejezetének 4.8.4.; 4.8.4.1. pontjai, az I/5.
fejezetének 1.1.; 1.2.; 1.4.; 2.11.; 4.5–5.4.1.; 5.4.9.;
5.4.11.; 5.4.13.; 5.1–5.3.; 5.5–7.; pontjai, az I/6. fejezet
1.1–1.7.2.; 1.7.5.; II. fejezet 3.10–3.14; 6.3.; 7.1.;
7.8–7.12.; 9.1–9.4.; 10.3–10.3.6.; 12.10.; 12.11.; 12.15.;
17.1.; 19.1.; 19.5.; 20.1.; 20.4.; 20.7.; 20.8.; 21.2.; 21.4.;
21.5.; 23.10–23.15.; 24.1–25.11.; 26.2–28.2. pontjai előírásai alól.
(2) Az OTSZ
a) 1. rész I. fejezete, a II. fejezete, a III. fejezete, a
VII. fejezetének 2.7. pontja, a VIII. fejezetének 1.4. pontja
és XIV. fejezetének 1.2. pontjai,
b) 3. rész I. fejezete, a III. fejezetének 1. címe, és a
IV. fejezete,
c) 4. rész XI. fejezete,
d) 5. rész I/1–3. fejezete, az I/4. fejezet 1.1–1.2.9.; 2.5.;
3.6.1–3.6.3.; 3.6.6.; 3.6.7.; 3.7.2–3.7.2.3.; 4.8.5; 4.8.6.;
4.8.12.3. pontjai és az M1. melléklete, az I/5. fejezet 1.3.;
2.1.; 3.1.; 3.2.; 4.1.; 4.2.; 4.4.; 5.4.2–5.4.4.; 5.4.6.; 5.4.7.;
5.4.10.; 5.4.12. pontjai, az I/6. fejezet 1.7.3.; 1.7.4 pontjai,
az I/7. fejezet 2.1.1.; 2.2–2.3.1.3.; 3 pontjai., az I/8. fejezet;
az I/9. fejezet 1–2. pontjai, az I. cím: 3.1.3.; 3.3.1.; 3.3.3.;
3.3.4.; 3.3.4.1–3.3.5.5. pontjai és az 1. sz. függelék, az
M1.; M2. mellékletek, valamint az M4. melléklet, a
II. cím: 2.1–2.1.2.; 5.4. pontjai, az V. cím, az I/10. fejezet
1–5. pontjai, a II. fejezet 1–3.2.; 3.9.; 4.1–5.3.; 6.4.; 6.6.;
10.1.; 10.2.; 11.10.; 12.2–12.4.; 12.8.; 12.9.; 17.2.; 17.3.;
18.1.; 19.2.; 19.4.; 20.3.; 20.6.; 21.3.; 23.1.; 23.2.;
23.5–23.7.; 26.1. pontjai
rendelkezései alól eltérés nem engedélyezhető.
(3) Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
– más, legalább azonos biztonsági szintet nyújtó előírások
megtétele esetében – kérelemre az eltérést engedélyezheti
az OTSZ – (1)–(2) bekezdésben nem említett – rendelkezéseitől.
(4) Az OTSZ-ben hivatkozott szabványoktól eltérő, de
azokkal legalább azonos biztonsági szintet nyújtó műszaki
megoldást kérelemre az (1) és (3) bekezdésben kijelölt
hatóság jóváhagyja.
(5) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a tűzvédelmi műszaki követelmény, tűzvédelmi sza
bály vagy szabvány alkalmazásának pontos helyszínét, az
érintett építmény, szabadtér, dolog megnevezését;
b) az érintett tűzvédelmi műszaki követelmény, tűzvédelmi szabály vagy szabvány azon részét, amelyre az eltérési kérelem vonatkozik;
c) a tűzvédelmi műszaki követelménytől, tűzvédelmi
szabálytól vagy szabványtól való eltérés indokát;
d) a kérelemhez mellékelni kell a tervezett eltérő megoldás olyan részletességű műszaki dokumentációját,
amely bizonyítja, hogy az eltérő megoldás a rendelettel
megállapított tűzvédelmi műszaki követelményben, tűzvédelmi szabályban vagy szabványban foglalt előírásokkal legalább egyenértékű biztonságot nyújt.
(6) A rendelet mellékleteiben meghatározott műszaki
követelményektől való eltérés, a más hatóság hatáskörébe
tartozó engedélyezési eljárást megelőzően engedélyezhető.
3. § Az e rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan termékeknek,
amelyeket az Európai Unió valamely tagállamában vagy
Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba,
vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott
irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az
irányadó előírások az emberi egészség és élet védelme,
valamint a közbiztonság tekintetében az e rendeletben
meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 90. napon lép
hatályba.
(2) A már üzemelő tűz és hiba átjelző rendszereket legkésőbb 2013. március 1-ig a rendelet 2. rész IV. fejezetének 4.6. pontjában foglalt tűzvédelmi műszaki követelmé
nyek szerint át kell építeni. A már üzemelő tűz és hiba
átjelző rendszerek 4.6.2. a) pontban meghatározott regisztrációját legkésőbb 2008. október 1-ig végre kell hajtani.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Országos Tűzvédelmi Szabályzat kiadásáról szóló 35/1996.
(XII. 29.) BM rendelet, valamint az azt módosító 9/2000.
(II. 16.) BM rendelet és a 26/2005. (V. 28.) BM rendelet,
továbbá a tűzvédelem és a polgári védelem műszaki követelményeinek megállapításáról szóló 2/2002. (I. 23.) BM
rendelet, valamint az azt módosító 43/2004. (VII. 7.) BM
rendelet hatályát veszti.
(4) A (3) bekezdés a rendelet hatálybalépését követő
napon hatályát veszti.
(5) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és
szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási
eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1063/2013. (II. 18.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program szabad forrásainak felhasználásáról.
A Kormány, 1. úgy dönt, hogy a Közlekedés Operatív Program szabad forrásainak felhasználására vonatkozó projektlista
jóváhagyását és módosítását a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság utólagos tájékoztatásának előírásával a nemzeti
fejlesztési miniszter hatáskörébe utalja, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter által jóváhagyott projektlistát és az abban
szereplő projekteket a jelenlegi programozási időszak végrehajtása és a következő programozási időszak tervezése
során vegye figyelembe, Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projektlistában szereplő projektek megvalósítása érdekében biztosítsa
a szükséges átmeneti fedezetet kötelezettségvállalás formájában, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) által
kezelt projektek – tekintettel az általános forgalmi adó tételek el nem számolhatóságára az Európai Unió felé – nettó
módon kerüljenek támogatásra, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a NIF Zrt. által kezelt projektek el nem számolható általános forgalmi adó
tételeinek finanszírozására a fedezetet a központi költségvetés XIX. fejezetében biztosítsa,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a projektlistában szereplő projektek megvalósíthatósága érdekében
a Közlekedés Operatív Program módosításáról a tárgyalásokat az Európai Bizottsággal kezdje meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
175/2009. (XII. 17.) KE határozata vezérezredes szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján Havril András vezérezredes szolgálati viszonyát 2009. december 30-án
megszüntetem és 2009. december 31-ei hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2009. december 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
80/2009. (X. 8.) ME határozata a Haditechnikai Külkereskedelmi Tárcaközi Bizottság elnökének felmentéséről és kinevezéséről.
A haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának engedélyezéséről szóló
16/2004. (II. 6.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Garamhegyi Ábelt, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium volt szakállamtitkárát a Haditechnikai
Külkereskedelmi Tárcaközi Bizottság elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg
Mester Zoltánt, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium szakállamtitkárát a Haditechnikai Külkereskedelmi
Tárcaközi Bizottság elnökévé kinevezem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1081/2009. (VI. 3.) Korm. határozata az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és helyettes kormányzó felmentéséről, valamint új kormányzó és helyettes kormányzó kinevezéséről.
A Kormány 1. a) dr. Veres Jánost a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési
Bank Kormányzótanácsában a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzói tisztségből
felmenti, és egyidejűleg
b) dr. Oszkó Pétert a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank
Kormányzótanácsában a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzóvá
2009. május 15-i hatállyal kinevezi;
2. a) Keller Lászlót a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség Kormányzótanácsában a Magyar Köztársaságot
képviselő kormányzói tisztségből, valamint a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában a Magyar Köztársaságot képviselő helyettes kormányzói tisztségből
felmenti és egyidejűleg
b) dr. Katona Tamást a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség Kormányzótanácsában a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzóvá, valamint a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában a Magyar
Köztársaságot képviselő helyettes kormányzóvá
2009. május 15-i hatállyal kinevezi;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az 1. és 2. pontban foglaltakról az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeket
tájékoztassa.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
80/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján, a külgazdasági és
külügyminiszter javaslatára
Wintermantel Pétert a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2014. június 30-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2009. (XII. 29.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 58. § b) pontja, valamint 59. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján megállapítom, hogy
Csák Ferencnek, az Oktatási és Kulturális Minisztérium szakállamtitkárának e megbízatása
2010. január 31-i hatállyal – lemondásával – megszűnik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
146/2009. (XI. 6.) FVM rendelete a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a cukorgyárak bezárásával érintett településeken a mezőgazdasági termékek feldolgozásának,
 illetve forgalmazásának javításával vagy új termékek, eljárások, technológiák bevezetésével a mezőgazdasági üzem,
 illetve a mezőgazdasági termékeket feldolgozó vállalkozás összteljesítményének és versenyképességének növelése,
az élelmiszer-biztonsági és -higiéniai feltételek javítása, a környezetterhelés csökkentése, továbbá az eddig melaszt
feldolgozó, ipari célú nyersszeszt előállító termelők alapanyagváltásának elősegítése.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. vágópont: a 3. mellékletben meghatározott vágópont,
2. KKV: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továb biak ban:
KKV törvény) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás,
3. nagyvállalat: a KKV törvény szerint KKV-nak nem minősülő vállalkozás, amely – a KKV törvény 4. §-ában
meghatározott partnervállalkozás és kapcsolódó vállalkozások létszámát és árbevételét is figye lembe véve –
750 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztat, vagy éves nettó árbevétele kevesebb, mint 200 millió eurónak
megfelelő forintösszeg,
4. állategység: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
 szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december
15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet V. melléklete szerint meghatározott egység,
5. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az 5. mellékletben meghatározott vállalkozás,
6. nyersszesz: az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továb biak ban: Szerződés) I. számú mellékletében
meghatározott termékekből előállított, legalább 80, legfeljebb 96 térfogatszázalékban alkoholt tartalmazó,
2207 10 00 vámtarifaszámú alkoholtermék,
7. technológiai blokk: az adott, körülhatárolható gyártási folyamatrészt ellátó, egymással funkcionálisan
összetartozó gép- vagy berendezéscsoport, valamint az azok elhelyezésére szolgáló épület, építmény,
8. nyersszesz fogadóblokk: a nyersszesz alapanyagok fogadását, telephelyen belüli tárolását ellátó technológiai
blokk,
9. nyersszesz előkészítő blokk: a nyersszesz alapanyag beltartalmának kémiai átalakítás nélkül végzett feltárását,
előkészítését, az egyes komponensek szétválasztását ellátó technológiai blokk,
10. nyersszesz gyártási blokk: mechanikai úton előkészített vagy eredeti formájában beszállított alapanyagból
nyersszesz gyártását biológiai, kémiai, fizikai eljárással, továbbá annak kémiai, mechanikai tisztítását, tárolását,
kiszállításra történő előkészítését ellátó technológiai blokk,
11. nyersszesz melléktermékvonal blokk: a nyersszesz gyártási folyamat hulladékainak, melléktermékeinek kezelését
ellátó technológiai blokk,
12. nyersszesz energetikai blokk: a nyersszesz gyártási folyamat energiaigényét megújuló energiaforrásokból biztosító
energiatermelési technológiai blokk,
13. éves kapacitás: a lepárló berendezés óránkénti, literben kifejezett névleges kapacitásának 100%-os
alkoholtartalomra vetített, évi 7200 üzemórával és 0,789 kg/liter sűrűséggel képzett, ezer tonnában kifejezett
szorzata,
14. adóraktári engedély: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló
2003. évi CXXVII. törvény 34. §-a szerinti engedély,
15. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 16.) Korm. rendelet
2. melléklete által meghatározott leghátrányosabb helyzetű kistérség, valamint a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel
sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet melléklete által meghatározott település,
16. beruházás befejezése: a beruházással meg valósított létesítmény üzembe helyezésének időpontja,
17. induló vállalkozás: a jogi személy, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaság (a továb biak ban együtt: szervezet),
ha a támogatási kérelem benyújtását megelőző 12 hónapon belül jegyezték be, továbbá az egyéni vállalkozó ha
a vállalkozói igazolvány kiadására a támogatási kérelem benyújtását megelőző 12 hónapon belül került sor,
18. ügyfél: az egyéni vállalkozó, egyéni cég, szervezet, ha KKV-nak vagy nagyvállalatnak minősül.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat a Nemzeti Diverzifikációs Program társfinanszírozásában meg valósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 144/2009. (X. 6.) FVM rendelet (a továb biak ban: NDP Vhr.)
3. §-a szerint kell értelmezni.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. § (1) E rendelet alapján a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról
és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i
320/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkében meghatározott diverzifikációs intézkedések meg valósítására támogatás
vehető igénybe az alábbi célterületeken:
a) a versenyképesség javítása, a termékszerkezet átalakítása,
b) az élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi feltételek javítása, az energia-felhasználás racionalizálása, továbbá
az üzemirányítás korszerűsítése,
c) vágópontok létrehozása és korszerűsítése,
d) melasz kiváltását célzó alapanyag-diverzifikáció részeként nyersszesz előállítása céljából a 2. § (1) bekezdés
7–12. pontjában meghatározott blokkok létesítése, felújítása.
(2) A támogatás kizárólag a Szerződés I. mellékletében meghatározott termékek – a halászati termékek kivételével –
feldolgozását szolgáló műveletekre vehető igénybe.
(3) Támogatás az (1) bekezdés a) pontja szerinti célterületen kizárólag a 4. mellékletben meghatározott termékekkel
kapcsolatos műveletre vehető igénybe. Támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha az ügyfél a beruházással
érintett termékek esetében a 4. mellékletben meghatározott termékek értékesítéséből származó árbevételének
a beruházással érintett termékek értékesítéséből származó árbevételéhez viszonyított aránya a beruházás befejezését
követő első – lezárt – teljes gazdasági évtől kezdődően meghaladja az 50%-ot.
(4) Támogatás az (1) bekezdés b) pontja szerinti célterületen kizárólag a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása
NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai
területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti, a 2. mellékletben meghatározott – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdés
d) pontja alapján az állami adóhatósághoz bejelentett – tevékenységek valamelyikét főtevékenységként végző ügyfél
számára nyújtható, ha a Szerződés I. mellékletében szereplő termékek – a halászati termékek kivételével – értékesítéséből
származó árbevételének aránya a vállalkozás összárbevételének 50%-át meghaladja.
(5) Támogatás az (1) bekezdés c) pontja szerinti célterületen kizárólag a 3. mellékletben szereplő feltételek együttes
megléte esetén vehető igénybe.
A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére azon ügyfél jogosult, amely megfelel az NDP Vhr. 7. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
(2) Nem nyújtható támogatás nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára.
(3) Induló vállalkozás esetében a támogatási kérelem benyújtásától számított harmadik – lezárt – teljes gazdasági évet
köve tően kell vizsgálni, hogy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül-e a vállalkozás.
(4) A 0203, 0401, 1101, 1102, 1103 és 1104 kezdetű Kombinált Nómenklatúra-kódok, valamint a 0206 30 00 és a 0206 80 10
közötti, a 0207 11 10 és a 0207 14 99 közötti Kombinált Nómenklatúra-kódok alá tartozó termékek esetében – a malmi-,
a folyadéktej-feldolgozó és a vágóüzem tekintetében – kizárólag a meglévő kapacitás korszerűsítésére irányuló
műveletre adható támogatás.
(5) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen nem nyújtható támogatás
a) olyan fejlesztéshez, amely nyersszesz gyártási blokkot nem tartalmaz,
b) olyan fejlesztéshez, amely esetében az érintett nyersszesz gyártási blokk éves kapacitása nem haladja meg az ezer
tonnát, vagy meghaladja a negyvenezer tonnát,
c) a nyersszesz gyártási blokk névleges teljesítményéhez igazodóan 15 munkanapot meghaladó alapanyag-készlet
tárolására alkalmas tárolóegység-rész létesítéséhez, felújításához,
d) technológiai blokk telephelyen belüli üzemeltetéséhez nem kapcsolódó gép, szoftver, laboreszköz, berendezés
beszerzéséhez, épület, épületrész építéshez, felújításához,
e) a nyersszesz gyártási blokk névleges teljesítményéhez igazodóan 30 munkanap alatt gyártott
végtermék-készletet meghaladó mennyiség tárolására alkalmas tárolóegység-rész létesítéséhez, felújításához,
f) olyan fejlesztéshez, amely esetében nem valósul meg melasz kiváltása.
(6) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen támogatás csak akkor nyújtható, ha a (7) bekezdés szerinti
technológiai terv alapján a fejlesztés technológiailag és műszakilag meg valósítható, a technológiai blokkok, az abban
szereplő gépek, berendezések paraméterei, kapacitásai egymáshoz illeszkednek.
(7) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterület esetében benyújtandó technológiai tervnek tartalmaznia kell
a) a gyártási folyamat teljes anyag- és energiamérlegét,
b) a telephelyen az alapanyagok, késztermékek, melléktermékek tárolásának logisztikai tervét, a szükséges
berendezések, gépek, eszközök meghatározását,
c) a technológiai folyamatábrát,
d) az elrendezési vázlatrajzot,
e) a gyártási folyamatban használt gépek, berendezések tételes listáját, bejelölve azokat az elrendezési vázlatrajzon.
(8) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen a támogatás igénybevételének további feltétele, hogy az ügyfél
vállalja, hogy a fejlesztéssel előállított nyersszeszt vagy annak tovább feldolgozásával előállított alkoholterméket az
üzemeltetési kötelezettség ideje alatt kizárólag ipari célra értékesíti, használja fel.
(9) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) az (5)–(7) bekezdésében foglalt feltételek
vizsgálatához együttműködő szervezetként a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Mezőgazdasági
Gépesítési Intézetét (a továb biak ban: MGI) szakmai vélemény kiadására vonja be, amely feladatokat az MGI
kizárólagosan végzi.
(10) Induló vállalkozások kivételével az ügyfélnek a 3. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti célterület esetében a támogatási
kérelem benyújtásakor rendelkeznie kell a működéséhez szükséges, a külön jogszabályban előírt, a szabályszerű
működésre vonatkozó hatósági engedélyekkel vagy igazolással.
(11) Művelet kizárólag a 6. melléklet szerinti településen valósulhat meg. Az ügyfélnek legkésőbb a hiánypótlás
benyújtásakor a művelet meg valósulási helye szerinti településen székhellyel vagy telephellyel kell rendelkeznie. Ha
a művelet több települést is érint, az ügyfélnek – a (12) bekezdésben foglalt kivétellel – valamennyi településen
székhellyel vagy telephellyel kell rendelkeznie.
(12) Kizárólag gépberuházást tartalmazó művelet esetén az ügyfélnek csak a 6. melléklet szerinti egyik településen kell
székhellyel vagy telephellyel rendelkeznie.
(13) A 3. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületen az egyes gépek és berendezések az élelmiszeripari gépek
és technológiai berendezések katalógusának a 2410; 2420; 2430; 2440; 2490 csoportkódjai alatt szereplő tételekből
szerezhetőek be úgy, hogy a művelet a felsorolt gépcsoportok mindegyikéből legalább egy elemet tartalmazzon.
A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 5. § (1) A támogatás összege támogatási kérelmenként – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – legalább 10 000 eurónak és
legfeljebb 1 000 000 eurónak megfelelő forintösszeg lehet.
(2) A 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti célterületen egy támogatási kérelem benyújtásával igénybe vehető támogatás
legalacsonyabb összege 8000 eurónak megfelelő forintösszeg, legmagasabb összege 480 000 eurónak megfelelő
forintösszeg.
(3) A (6) bekezdés c) pontjában meghatározott tevékenység esetén az igénybe vehető támogatás legmagasabb összege
támogatási kérelmenként 200 000 eurónak megfelelő forintösszeg.
(4) A támogatás mértéke az elszámolható kiadások 40%-a. Ha az ügyfél nagyvállalatnak minősül, a támogatás mértéke az
elszámolható kiadások 20%-a.
(5) A jóváhagyott elszámolható kiadások összege nem haladhatja meg
a) a gépek, berendezések esetén az élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusában szereplő
referenciaárat,
b) az építési normagyűjteményben beazonosítható tételek esetén az építési normagyűjtemény szerinti
referenciaárat,
c) ha a b) pont alapján a referenciaár nem állapítható meg, akkor az NDP Vhr. 8. § (1) bekezdés h) pontja alapján
benyújtott és kiválasztott ajánlat értékét,
d) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen az NDP Vhr. 8. § (1) bekezdés h) pontja alapján benyújtott és
kiválasztott ajánlat értékét.
(6) E rendelet alapján elszámolható kiadásnak minősül
a) a létesítmény építése, bővítése, felújítása,
b) az élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusában szereplő gép, berendezés beszerzése,
c) a számítógépek működését lehetővé tevő alapszoftverek kivételével a gazdálkodás bármely területét kiszolgáló
szoftver fejlesztésére és az azt kiszolgáló hardver beszerzésére irányuló beruházás,
d) az NDP Vhr. 22. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások,
e) a 2. § (1) bekezdés 7–12. pontjában meghatározott blokkok létesítésére, felújítására irányuló beruházások
meg valósítása. A támogatási kérelem benyújtása 6. § A támogatási kérelemhez mellékelni kell – az NDP Vhr.-ben meghatározottakon túl –
a) az értékelési szempontokhoz az 1. mellékletben meghatározott értékelési szempontokat alátámasztó
igazolásokat, dokumentumokat,
b) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen a technológia tervet, valamint a székhelyre, telephelyre
vonatkozó adóraktári engedély hiteles másolatát,
c) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen a melaszfelhasználást igazoló dokumentumok egyszerű
másolatát,
d) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti célterületen a 4. § (9) bekezdés szerinti szakvéleményt,
e) az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti üzleti tervet.
Kifizetési kérelem 7. § A kifizetési kérelemhez mellékelni kell – az NDP Vhr.-ben meghatározottakon túl – a nyersszesz értékesítésére
vonatkozó, a 4. § (8) bekezdésében foglaltak igazolására szolgáló szerződést, az értékesítési cél megjelölésével.
Záró rendelkezés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 9. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
a) a Tanács 320/2006/EK rendelete (2006. február 20.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló
ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet
módosításáról,
b) a Bizottság 968/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására
szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
70/2012. (VI. 15.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Locsmándi Bélának, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati
jogviszonya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdésének b) pontja alapján
történt lemondására tekintettel – 2012. május 31-ei hatállyal –
megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2011. (XII. 21.) NGM rendelete a Kártalanítási Számla eredményelszámolásának szabályairól.
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 69. § (1) bekezdés d) pontjában, valamint az 5. §
tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. §
f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Kártalanítási Számlát Kezelő Szervezet (a továbbiakban: Kezelő Szervezet) köteles a kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítás eredményelszámolását az 1. melléklet szerint elkészíteni és a tárgyévet követő évben
a Kártalanítási Számla kezelője adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 15/2011. (X. 7.) PSZÁF rendeletben
meghatározott adatszolgáltatás keretében a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet)
részére megküldeni. 2. § A Kezelő Szervezet köteles számviteli politikájában a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó bevétele és
ráfordítása felosztásának elvét a szokásos vállalkozási eredmény szintjéig rögzíteni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
4.§ Az e rendelet szerinti eredményelszámolást első alkalommal a 2011. évre a 2012-ben esedékes, a Kártalanítási Számla
kezelője adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 15/2011. (X. 7.) PSZÁF rendeletben meghatározott adatszolgáltatás
keretében kell elkészíteni és a Felügyeletnek megküldeni. 5. § Hatályát veszti a Kártalanítási Számla elszámolásának szabályairól szóló 4/2002. (II. 6.) PM rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1016/2014. (I. 20.) Korm. határozata a KMOP-4.6.1/D-13-2013-0001 azonosító számú („Intézményi informatikai infrastruktúra fejlesztés a közoktatásban” című) projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  KMOP-4.6.1/D-13-2013-0001 azonosító számú, „Intézményi informatikai
infrastruktúra fejlesztés a közoktatásban” című projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő
nevesítését,
2. hozzájárul ahhoz, hogy az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződését a nemzetgazdasági miniszter megkösse.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1497/2016. (IX. 15.) Korm. határozata a Vecsés város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Vecsés város közigazgatási területén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0122/16, 0122/25, 0122/29, 0122/45, 0122/46, 0122/47, 0122/48, 0122/49, 0122/51, 0122/52,
0122/54, 0122/55, 0122/56 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2017. (X. 31.) OGY határozata a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés támogatásáról.
1. Az  Országgyűlés kinyilvánítja, hogy az  Európai Unió félmilliárdnyi lakosának egyhetedét kitevő őshonos
nemzetiségek létét és fennmaradását, az  általuk létrehozott sajátos nyelvi és kulturális gazdagságot védendő
alapvető értéknek tekinti.
2. Az  Országgyűlés üdvözli és támogatja az  Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója (FUEN) polgári bizottsága által
az  Európai Bizottsághoz benyújtott „Minority SafePack – Egymillió aláírás az  európai sokszínűségért” elnevezésű
polgári kezdeményezést, amelynek célja az  európai őshonos nemzeti és nyelvi kisebbségek védelme, továbbá
a földrészünk nyelvi és kulturális sokféleségének megőrzésére vonatkozó uniós jogszabályi háttér megalkotása.
3. Az Országgyűlés egyetért azzal a törekvéssel, hogy az őshonos európai nemzetiségek a jövőben is a szülőföldjükön
boldogulhassanak. Ezért az Országgyűlés támogatja a kezdeményezők jogalkotási programját, amely a regionális és
kisebbségi nyelvek, az oktatás és a kultúra, a regionális politika, a részvétel, az egyenlőség, az audiovizuális és egyéb
médiatartalom, valamint a regionális (állami) támogatás terén sürget szakpolitikai intézkedéseket.
4. Az Országgyűlés bátorítja a hazai magyar és a nemzetiségekhez tartozó polgárokat, a külhoni magyar nemzetrészek
tagjait, hogy aláírásukkal támogassák a benyújtott „Minority SafePack – Egymillió aláírás az európai sokszínűségért”
elnevezésű polgári kezdeményezést.
A határozatot az Országgyűlés a 2017. október 31-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2017. október 31-i ülésnapján fogadta el.
5. Az Országgyűlés reményét fejezi ki, hogy az európai polgári kezdeményezés aláírásgyűjtési feltételeinek teljesítését
követően az  Európai Bizottság támogatja a  kezdeményezők jogalkotási programjának megvalósítását az  európai
őshonos nemzetiségek védelme, valamint Európa nyelvi és kulturális sokszínűségének megőrzése érdekében.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
27/2019. (II. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Sinkuné dr. Földvári Máriát 2019. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. január 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1733/2016. (XII. 13.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2016. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Márky Zoltánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. október 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2003. (IX. 18.) OVB állásfoglalása a 19/2002. (IV. 18.) OVB állásfoglalás hatályában történő fenntartásáról.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
alábbi
állásfoglalást adja ki: Az Országos Választási Bizottság az Országos Választási Bizottságnak a szavazás titkosságának egyes kérdéseiről kiadott 19/2002. (IV. 18.) OVB állásfoglalását hatályában fenntartja.
Az Országos Választási Bizottság Budapesten, 2002.
április 18-án 19/2002. (IV. 18.) OVB szám alatt a szavazás
titkosságának egyes kérdéseiről állásfoglalást adott ki. Az
állásfoglalás szövege a következő:
,,Az Országos Választási Bizottság
19/2002. (IV. 18.) OVB állásfoglalása
a szavazás titkosságának egyes kérdéseiről Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
alábbi
állásfoglalást adja ki: Az Alkotmány 71. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési
képviselőket, valamint a helyi önkormányzati képviselő-testület tagjait, továbbá a polgármestert és a fővárosi főpolgármestert a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján,
közvetlen és titkos szavazással választják.
Az országgyűlési képviselők választásáról szóló 1989. évi
XXXIV. törvény (a továbbiakban: Vjt.) 1. és 3. §-ai szerint a
választójog általános és egyenlő, a szavazás közvetlen és
titkos. A választójog gyakorlása a választópolgár szabad
elhatározásán alapul.
A Ve. 3. § a)—d) pontjai a következőket írják elő:
»A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a
választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket:
a) a választás tisztaságának megóvása, a választási
csalás megakadályozása,
b) önkéntes részvétel a jelölésben, a választási kampányban, a szavazásban,
c) esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között,
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás.«
A Ve. 41. § alapján a kampánycsend megsértésének minősül a választópolgárok választói akaratának befolyásolása,
így különösen: a választópolgárok számára a jelölt vagy a
jelölő szervezet által ingyenesen juttatott szolgáltatás (szavazásra történő szervezett szállítás, étel-ital adása), pártjelvények, zászlók, pártszimbólumok, a jelölt fényképét vagy nevét
tartalmazó tárgyak osztogatása, választási plakát (a továbbiakban: plakát) elhelyezése, a választói akarat befolyásolására alkalmas információk szolgáltatása elektronikus vagy
más úton.
A Ve. 45. § (1)—(3) bekezdései kimondják:
»(1) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi hi
vatala a névjegyzékben szereplő választópolgárok családi és
utónevét, valamint lakcímét a jelölteknek, jelölő szervezeteknek kérésükre, díjfizetés ellenében, azonos feltételek mellett a
szavazás napja előtti 20. napot követően átadja. A szolgáltatás nem, életkor vagy lakcím szerinti csoportosításban is
igényelhető.
(2) A közszemlére tett névjegyzék másolatát a helyi választási iroda vezetője a jelölt, jelölő szervezet által írásban bejelentett igény alapján díjfizetés ellenében, azonos feltételek
mellett, a szavazás napja előtti 20. napot követően — legfeljebb szavazóköri bontásban — a jelölt, jelölő szervezet
számára átadja.
(3) Az (1)—(2) bekezdés alapján teljesített adatszolgáltatás adatait kizárólag a választási kampány céljára lehet felhasználni. Egyéb célú felhasználásuk, jogosulatlan személynek, szervezetnek, más jelöltnek vagy jelölő szervezetnek történő átadásuk tilos. Az adatszolgáltatás adatait a szavazás
napján meg kell semmisíteni, és az erről készült jegyzőkönyvet
három napon belül át kell adni az adatszolgáltatónak.«
A Ve. 59. § (1) és (3) bekezdése, valamint 60. §-a szerint
az ajánlószelvényekről másolatot készíteni tilos. Nem tekinthető másolatnak a jelölés érvényességének megállapítása
céljából vezetett technikai nyilvántartás. Az ajánlószelvényeket, valamint a technikai nyilvántartást az illetékes választási
iroda a szavazás napján megsemmisíti. A jelöltnek a be nem
nyújtott ajánlószelvényeket a benyújtásukra rendelkezésre
álló határidő lejártát követő három napon belül meg kell
semmisítenie, s erről jegyzőkönyvet kell készítenie. A jegyzőkönyvet három napon belül a választási bizottságnak át kell
adni.
Az OVB a hivatkozott jogszabályi rendelkezések alapján
megállapítja, hogy a választói névjegyzék a szavazás napján
kizárólag a választópolgárok választásra vonatkozó joga
gyakorlásának biztosítására és a rendeltetésszerű joggyakorlás ellenőrzésére szolgál. A választói névjegyzék semmilyen
más nyilvántartási rendszerrel nem kapcsolható össze.
A szavazás titkossága Alkotmányban és Vjt.-ben foglalt
alapelvének, valamint a Ve. 3. §-ában meghatározott alapelveknek — különösen a szavazásban való önkéntes részvétel,
illetve a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvének
— súlyos sérelmét valósítja meg, ha a választási névjegyzék
alapján bárki hozzáférhetővé tesz olyan adatokat, amelyek a
szavazati jogukat gyakorolt, illetőleg a szavazni jogosult, de
még meg nem jelent választópolgárok személyére vonatkoznak.
Ennek alapján tilalmazott minden olyan magatartás,
amely bármilyen módon (telefon, egyéb távközlési eszköz
stb.) az említett adatokról arra nem jogosult szerveknek,
szervezeteknek, személyeknek tájékoztatást ad.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke’’


text:
81/2016. (VII. 21.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárja megbízásának visszavonásáról, valamint állami felsőoktatási intézmények kancellárjainak megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
az Eötvös József Főiskolán dr. Bohátka Gergely kancellári megbízását
– 2016. június 30-ai hatállyal – visszavonom; az Állatorvostudományi Egyetemen dr. Bohátka Gergelyt,
a Pallasz Athéné Egyetemen Finta Zitát és
az Eszterházy Károly Egyetemen Lengyel Pétert
– a 2016. július 1-től 2019. június 30-ig terjedő időtartamra –, valamint
a Szegedi Tudományegyetemen dr. Fendler Juditot – a 2016. augusztus 1-től 2019. július 31-ig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
265/2015. (VI. 9.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Rácz Lotti Anikót 2015. augusztus 7-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2012. (XII. 18.) HM utasítása a honvédelmi miniszter éves értékelő és feladatszabó vezetői értekezlete előkészítésének és végrehajtásának feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a
következő utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezetei feladatellátásban érintett állományára terjed ki. 2. § (1) A honvédelmi miniszter 2013. január 31-én a HM II. objektumban végrehajtásra kerülő éves értékelő és feladatszabó
vezetői értekezlete (a továbbiakban: értekezlet) előkészítésére munkacsoportot jelölök ki.
(2) A munkacsoport feladata, hogy az utasítás hatálya alá tartozó szervek, szervezetek között koordinálja az értekezlet
zökkenőmentes lebonyolítását, biztosítsa annak megtartáshoz szükséges – előkészítő és a nyilvánosságnak szánt –
dokumentumok meglétét, háttéranyagok kidolgozását. 3. § (1) A munkacsoport vezetője a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője,
helyettese a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) vezérkari irodavezetője.
(2) A munkacsoport tagjai a) a HM sajtófőnöke,
b) a HVK logisztikai csoportfőnöke, c) a HM protokoll rekreációs és kulturális főigazgató,
d) az MH Honvédkórház megbízott parancsnoka, e) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár parancsnoka,
f) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója által kijelölt személyek.
4. § (1) A munkacsoport vezetője az előkészítésbe bevont szervezetek vonatkozásában jogosult az értekezlet szervezésével
kapcsolatos részfeladatok meghatározására, ütemezésére. (2) A munkacsoport vezetője az utasítás hatálybalépését követő 10. munkanapig a HM közigazgatási államtitkára
(a továbbiakban: HM KÁT) részére felterjeszti az értekezlet levezetési tervét, melyet a HM KÁT a Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HVKF) egyetértésével jóváhagyásra felterjeszt a miniszternek.
(3) A munkacsoport vezetője 2013. január 18. napjáig felterjeszti az értekezlet biztosítási tervét, melyet a HM KÁT a HVKF
egyetértésével hagy jóvá. (4) Az értekezleten részt vevők névjegyzékét a munkacsoport vezetőjének előterjesztésére a HM KÁT hagyja jóvá.
5. § A munkacsoport az értekezlet szervezését olyan számvetéssel végzi, hogy az előkészítési feladatokat 2013. január 28-án
a HM KÁT és a HVKF helyettese főpróba keretében ellenőrzi.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba és 2013. március 31-én a hatályát veszti.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1/2014. (V. 6.) NMH utasítása a heti adatszolgáltatási kötelezettség elrendelése a többségi külföldi tulajdonú cégek támogatásának mértékéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésére figyelemmel a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai
irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésében
foglalt hatáskörömben eljárva a heti adatszolgáltatási kötelezettség elrendelése a többségi külföldi tulajdonú cégek támogatásának
mértékéről a következő utasítást adom ki:
I. fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Munkaügyi Hivatal (a továbbiakban: NMH), valamint a fővárosi és
megyei kormányhivatalok munkaügyi központjának (a továbbiakban: munkaügyi központok), valamint a járási
(fővárosi kerületi) hivatalok munkaügyi kirendeltségének személyi állományára.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Többségi külföldi tulajdonú cég: minden olyan gazdasági társaság, amelynek tulajdonosai körében 50%-os hányadot
meghaladja a külföldi székhelyű gazdasági társaság vagy külföldi magánszemély részesedése.
II. fejezet
A munkaügyi központok és a Nemzeti Munkaügyi Hivatal feladatai
3. A munkaügyi központok feladatai 3. § (1) A munkaügyi központnak az általa különböző jogcímeken megítélt és kifizetett támogatások összesített adatairól
hetenként elkülönítetten, minden hét első és utolsó munkanapja közötti időszakra vonatkozóan (a továbbiakban:
tárgyhét) az 1. melléklet szerinti tartalommal adatokat kell szolgáltatni az NMH részére.
(2) Az adatokat elektronikus formában, a tárgyhetet követő hét első munkanapján 10.00 óráig kell megküldeni az NMH
Kutatási és Elemzési Főosztályára.
4. § A többségi külföldi tulajdonú cég tulajdoni hányadát a támogatások megítéléséhez benyújtott cégkivonat alapján
kell meghatározni.
4. A Nemzeti Munkaügyi Hivatal feladatai 5. § A munkaügyi központok által a 3. §-ban leírtaknak megfelelően megküldött adatokat az NMH Kutatási és Elemzési
Főosztálya összesíti és a tárgyhetet követő hét első munkanapján 12.00 óráig elektronikus formában továbbítja
a Nemzetgazdasági Minisztérium részére.
III. fejezet
Záró rendelkezések 6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a heti adatszolgáltatási kötelezettség elrendelése a többségi külföldi tulajdonú cégek támogatásának
mértékéről szóló 2/2013. (IV. 15.) NMH utasítás. Komáromi Róbert s. k.,
 főigazgató


text:
1203/2011. (VI. 21.) Korm. határozata a magyar filmszakmai támogatási rendszerrel kapcsolatos egyes feladatok megosztásáról.
A Kormány a Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010.
(VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010.
(XII. 27.) Korm. határozat 7. pontja alapján a következők szerint határoz:
1. A Kormány jóváhagyja a kizárólagos állami tulajdonban álló Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit
Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a Nemzeti Erőforrás Minisztérium által a filmtámogatás új rendszerével,
illetve a hazai filmipar működtetésével összefüggő feladatok megosztása tárgyában kötött megállapodást.
2. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az 1. pont szerinti megállapodás alapján szükség
szerint készítse elő az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet módosítását.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök