text:
44/2008. (XII. 31.) KHEM rendelete a villamosenergia-piaci egyetemes szolgáltatás árképzéséről, valamint az egyetemes szolgáltatás keretében nyújtandó termékcsomagokról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
170. § (2) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet alkalmazási köre az egyetemes szolgáltató
által az egyetemes szolgáltatás keretében az arra jogosult
felhasználók részére kínált termékcsomagok megállapítására, az egyetemes szolgáltatás árának kialakítására vonatkozó szabályokra, valamint ezen árak alkalmazási feltételeinek megállapítására terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazási köre nem terjed ki az egyetemes szolgáltatási engedéllyel rendelkező vállalkozás által
villamosenergia-kereskedelmi engedély alapján értékesített villamos energiára.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) árszabás: az egyetemes szolgáltató által kötelezően
kínált villamosenergia-értékesítési termékcsomag, amely
magába foglalja a felhasználó által vásárolt villamos energiáért fizetendő árat és annak alkalmazási feltételeit,
b) közintézmény: a 2007. évi LXXXVI. törvény
(a továbbiakban: VET) 50. § (4) bekezdésében, valamint a
VET 170. § (1) bekezdés 41. pontja szerinti külön jogszabályban meghatározott felhasználó,
c) zónaidő: egy napon belül a villamos energia elszámolása szempontjából megkülönböztetett időszak (az
egyes zónaidők időtartamait az 1. számú melléklet tartalmazza).
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat
a VET, valamint az annak felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályok, és a Villamosenergia-ellátási Szabályzatok
rendelkezései szerint kell értelmezni.
Általános rendelkezések 3. § (1) Az egyetemes szolgáltatás keretében értékesített villamos energia elszámolására vonatkozóan az egyetemes
szolgáltatónak teljes ellátás alapú szerződés keretében a
következő árszabásokra kell ajánlatot tennie a felhasználók részére:
a) általános, egy zónaidős (,,A1”) árszabás,
b) általános, két zónaidős (,,A2”) árszabás,
c) időszakos (,,B”) árszabás,
d) közintézményi (,,A3”) árszabás.
(2) Az „A1” árszabás esetén az egyetemes szolgáltató –
zónaidőtől függetlenül – egy naptári napon belül azonos
árat köteles alkalmazni.
(3) Az „A2” és „A3” árszabás esetén az egyetemes szolgáltató az egyes zónaidők esetében eltérő, az adott zónaidőre jellemző beszerzést is figyelembe vevő árakat köteles alkalmazni. Az „A2” és „A3” árszabást a zónaidőnkénti villamosenergia-fogyasztás mérési feltételeinek megléte
esetén lehet alkalmazni.
(4) A „B” árszabás szerint számolható el a felhasználó által meghatározott bármely, szakaszosan is biztonságosan üzemeltethető, külön mért – az elosztó vezérlőberendezésével a vezérelt felhasználói áramkörre állandó
jelleggel, megfelelő segédeszköz (szerszám) hiányában
állagsérelem nélkül nem leválasztható módon, nem dugaszolhatóan csatlakoztatott – felhasználói berendezés
fogyasztása.
(5) A (4) bekezdés szerinti felhasználói berendezések
részére az egyetemes szolgáltató – az elosztóval, valamint az átviteli rendszerirányítóval kötendő megállapodás alapján – naponta összesen minimum 8 (a nyári időszámítás idején 7) óra időtartamra köteles a villamosenergia-ellátást biztosítani, amiből munkanapokon legalább 5, legfeljebb 6 (a nyári időszámítás idején legalább 4, legfeljebb 5) óra eshet az 1. számú mellékletben
meghatározott völgyidőszakba. A csúcsidőszakba eső
villamosenergia-ellátás alkalmankénti időtartama nem
lehet rövidebb 30 percnél.
(6) „A3” árszabást csak közintézmény választhat. (7) Profil elszámolású felhasználási helyre a közintézmény e rendelet szerinti bármely árszabást választhat.
(8) Idősoros felhasználási helyre a közintézmény „A1”
és „A2” árszabást nem választhat.
(9) A közintézmény – eltérő nyilatkozata hiányában – a
kiegyenlítő energiát az „A3” díjszabás keretében az egyetemes szolgáltatóval számolja el.
(10) Ha a közintézmény az „A3” árszabással elszámolt
felhasználási hely tekintetében az egyetemes szolgáltatóval, a mérlegkör-felelősével, vagy az átviteli rendszerirányítóval a kiegyenlítő energiát külön kívánja elszámolni,
akkor az egyetemes szolgáltató az „A3” árszabás díjait a
menetrend szerint elszámolt villamos energiára a külön
jogszabályban előírt elosztói menetrend kiegyensúlyozási
díjnak megfelelő mértékkel csökkentett értékeken köteles
alkalmazni.
(11) A felhasználó az „A1”, „A2”, vagy az „A3” árszabások mellé „B” árszabást is választhat.
4. § (1) Az egyetemes szolgáltatási ár – a 3. § (1) bekezdésben meghatározott árszabásoknak megfelelően – a villamos energia fogyasztásával arányos (Ft/kWh alapú)
termékár.
(2) Az egyetemes szolgáltatási ár a külön jogszabály
szerinti rendszerhasználati díjak, a VET 147. §-ában meghatározott pénzeszközök, az általános forgalmi adó, valamint az energiaadó összegét nem tartalmazza.
Az egyetemes szolgáltatási árak képzésére vonatkozó
szabályok 5. §
(1) Az egyetemes szolgáltató a 3. § (1) bekezdése szerinti árszabások egyetemes szolgáltatási árait a 2. számú
melléklet szerinti képlet figyelembevételével képzi.
(2) A 2. számú mellékletben hivatkozott piaci alapú villamos energia beszerzés országos átlagos összehasonlító
áraként 15,6 Ft/kWh-t kell alapul venni, amit legfeljebb a
külön jogszabályban meghatározott, 500 m3/h-nál nagyobb teljesítmény-lekötésű földgáz közüzemi tarifakategóriában érvényes árak (díjak) – időarányosan számított –
évközi (2009. január 1. utáni) átlagos változásának
25%-ával lehet korrigálni. A jogszabályváltozásokból
adódó gázárváltozás átlagos mértékét a Magyar Energia
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a földgáz megváltozott
közüzemi díjait tartalmazó jogszabály kihirdetésétől számított öt munkanapon belül a honlapján közzéteszi.
(3) Az egyes egyetemes szolgáltatók piaci alapú villamosenergia-beszerzésének az egyetemes szolgáltatási ár
képzésénél figyelembe vehető tárgyévi összehasonlító árát
az egyes egyetemes szolgáltatók tárgyév előtti évben érvényesülő tényleges fajlagos piaci vásárlási költségeinek az
egyetemes szolgáltatók összességének fajlagos, ugyanezen időszakra vonatkozó tényleges piaci vásárlási költségétől való eltérésével egyező mértékben korrigálva kell
meghatározni. A Hivatal az egyetemes szolgáltatóktól kapott adatok alapján számszerűsíti az egyetemes szolgáltatás tárgyévet megelőző évi tényleges fajlagos piaci vásárlási átlagárát, valamint az egyes egyetemes szolgáltatók
tényleges piaci vásárlási átlagárának ettől való százalékos
eltérését, s ezen adatokat a tárgyév február 28-ig a honlapján közzéteszi.
(4) Az egyetemes szolgáltató által a (2) és (3) bekezdések szerint számított összehasonlító ár felett alkalmazható
kereskedelmi árrés éves átlagos értéke legfeljebb
1,9 Ft/kWh lehet.
Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a villamosenergia-piaci egyetemes szolgáltatás árképzéséről, valamint az egyetemes szolgáltatás
keretében nyújtandó termékcsomagokról szóló 115/2007.
(XII. 29.) GKM rendelet.
Átmeneti rendelkezések 7. § (1) A profil elszámolású közintézmény villamosenergia-fogyasztását, abban az esetben, ha igénybejelentése alapján 2009. január 1-jétől közszolgáltatási kötelezettség keretében vételez villamos energiát, és igénybejelentésében e rendelet szerinti árszabások közötti választásra vonatkozóan
nem nyilatkozott – az erre vonatkozó nyilatkozatának megtételéig – a következő árszabás szerint kell elszámolni:
a) a zónaidőnkénti villamosenergia-fogyasztás mérési
feltételeinek megléte esetén az „A2” árszabás,
b) az a) pont szerinti feltételek hiányában az „A1” árszabás szerint.
(2) A közszolgáltatási kötelezettség keretében villamos
energiát vételező, idősoros elszámolású közintézmény villamosenergia-fogyasztását, abban az esetben, ha igénybejelentésében e rendelet szerinti árszabások közötti választásra vonatkozóan nem nyilatkozott – az erre vonatkozó
nyilatkozatának megtételéig – az „A3” árszabás szerint
kell elszámolni.
8. § (1) Az egyetemes szolgáltató e rendelet hatálybalépésétől az általa benyújtott árváltoztatási javaslatnak a Hivatal
által történt jóváhagyását követő közzétételi kötelezettség
teljesítéséig – legalább a jóváhagyást követő 15. napig – az
„A3” árszabás esetében csúcsidőszakban 28 Ft/kWh,
völgyidőszakban 18 Ft/kWh árat köteles alkalmazni,
tekintettel a 3. § (9) és (10) bekezdésére is.
(2) Az egyetemes szolgáltató e rendelet hatálybalépésétől az általa benyújtott árváltoztatási javaslatnak a Hivatal
által történt jóváhagyását követő közzétételi kötelezettség
teljesítéséig – legalább a jóváhagyást követő 15. napig – az
„A1”, „A2” és „B” árszabások esetén az e rendelet hatálybalépésének napját megelőző napon érvényes Üzletszabályzatában jóváhagyott egyetemes szolgáltatási áraknál
1%-kal alacsonyabb árakat (Ft/kWh, két tizedesjegyre
kerekítve) köteles alkalmazni.
Dr. Molnár Csaba s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
313/2011. (XII. 13.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
dr. Bánhegyi Gábor dandártábornokot 2011. december 1-jei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. november 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1101/2019. (III. 8.) Korm. határozata az Ugandában megvalósítandó fejlesztési program pénzügyi forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. támogatja az  Ugandai Köztársaság felzárkóztatására irányuló törekvéseket, ezért egyetért egy átfogó,
az  Ugandai Köztársaságban megvalósuló nemzetközi fejlesztési program (a továbbiakban: fejlesztési program)
megvalósításával;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti fejlesztési programmal
kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáról, teljes körű előkészítéséről és koordinálásáról, valamint
megvalósításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2022. december 31.
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a  fejlesztési
program megvalósításához szükséges mindösszesen 5 168 000 000 forint forrás biztosításáról a következők szerint:
a) a 2019. évben 2 400 000 000 forint forrás a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius segélyezés alcím, 1. Nemzetközi Fejlesztési
Együttműködés jogcímcsoport javára a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belül,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslata alapján, átcsoportosítás útján,
b) a 2020. évben 2 768 000 000 forint a  2020. évi központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az a) pont tekintetében 2019. március 31.
a b) pont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1281/2018. (VI. 20.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Szeged, Etelka sori fedett sportuszoda és kapcsolódó infrastruktúra megvalósításának támogatásáról.
1. A Kormány, figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1151/2017. (III. 20.) Korm. határozat
6. pont a) alpontjára,
1.1. egyetért a Modern Városok Program keretében egy 10 pályás, 50 méteres versenymedencét, 25 × 15 méteres
bemelegítő medencét és 20 × 12,5 méteres tanmedencét, illetve a  hozzá tartozó szükséges infrastruktúrát
tartalmazó új versenyuszoda (a  továbbiakban: Beruházás) Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a  továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával és azzal, hogy a  Beruházásra mindösszesen
16 159 769 304 forint összegű költségvetési támogatás kerüljön biztosításra az  alábbi költségvetési évek
szerinti bontásban:
a) a 2018. évben 4 101 342 310 forint,
b) a 2019. évben 12 058 426 994 forint;
1.2. egyetért azzal, hogy a  Beruházásnak a  Modern Városok Program keretében történő teljes körű támogatása
érdekében a  Beruházás tervezésének a  költségei és az  ehhez kapcsolódó projektköltségek is biztosításra
kerüljenek az  Önkormányzat részére azzal, hogy a  támogatás összege ezzel együtt sem haladhatja meg
az 1.1. pontban rögzített támogatás összegének a mértékét;
1.3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
az Önkormányzatnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet
6. § (2) bekezdés a) pontja, valamint c) pont ca) alpontja szerinti támogatási kérelme alapján 16 159 769 304
forint költségvetési támogatást biztosítson az Önkormányzat részére az 1.1. pont szerinti évenkénti ütemezés
szerint, és ennek érdekében a költségvetési támogatás felhasználását, valamint az elszámolásának részletes
feltételeit meghatározó támogatói okiratot adjon ki, és a támogatói okirat kiadását követően a költségvetési
támogatásból 4 101 342 310 forintot a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére az  Önkormányzat részére
támogatási előlegként folyósítson;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
1.4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében
a 2019. költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 12 058 426 994 forint összeg mértékéig éven
túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
1.5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás megvalósításához a  2019. költségvetési évben szükséges legfeljebb 12 058 426 994 forint
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
1.6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat
3. pontjában foglaltak teljesítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
1.7. visszavonja a  Modern Városok Program keretében a  szegedi sportfejlesztések megvalósítása érdekében
támogatás biztosításáról szóló 2014/2017. (XII. 22.) Korm. határozat 1. pont a) alpontját és 2–5. pontját.
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
2. A Magyarország Kormánya és Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1151/2017. (III. 20.) Korm. határozat 6.  pont a)  alpontjában a „2019.
augusztus 31.” szövegrész helyébe a „2019. december 31.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1311/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a 2011. határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről.
1. A Kormány a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése alapján engedélyezi a mellékletben meghatározott 2011. évi gyakorlatokhoz,
kiképzésekhez és egyéb katonai tevékenységekhez (a továbbiakban együtt: gyakorlatok) kapcsolódó
csapatmozgásokat.
2. Az engedély a Magyar Honvédség melléklet szerinti gyakorlatokon való részvételének, a gyakorlatokon részt vevő
külföldi fegyveres erők országhatáron való átlépésének és az ország területén történő átvonulásának, illetve
átrepülésének engedélyezését is jelenti, amennyiben az engedélyezés feltételei egyébként fennállnak.
3. A mellékletben megjelölt, a Magyar Honvédség állományába és külföldi fegyveres erőkhöz tartozó kontingensek
küldése, fogadása, illetve átvonulása – az adott gyakorlaton való részvételhez szükséges és indokolt mennyiségű –
saját rendszeresített gép- és harcjárműveikkel, híradó és kommunikációs eszközeikkel, fegyverzetükkel, lőszer- és
robbanóanyag-ellátmányukkal, felszerelésükkel és a szállításukhoz szükséges járművekkel történhet.
4. Ha az egyes gyakorlatok jellege azt indokolja, az engedély a mellékletben meghatározott időtartamokon belül,
a résztvevők – a vonatkozó összlétszám kereteit meg nem haladó – váltása érdekében történő, többszöri
határátlépésére is vonatkozik.
5. Ez a határozat 2011. január 1-jén lép hatályba.
6. Hatályát veszti a 2010. évi határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló 1221/2009. (XII. 28.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
306/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
világhírű, a  legrangosabb nemzetközi irodalmi díjjal is elismert, a  totalitárius rendszerekbe zárt embermilliók
szenvedését megrendítően, páratlan mélységben ábrázoló írói életműve, valamint jelentős műfordítói tevékenysége
elismeréseként
Kertész Imre Nobel-díjas, Kossuth-díjas, József Attila-díjas író és műfordító részére a
MAGYAR SZENT ISTVÁN REND kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2006. (BK 24.) ÖTM utasítása a volt BM alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az Áht. 24. §-ának
(9)–(10) bekezdésében foglaltakra – a pénzügyminiszterrel
egyetértésben az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya a volt BM alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra terjed ki:
1.1. XI/12/6 Központi Beruházás alcím – melyek összetevői
a) XI/12/6/1. Közbiztonsági, közigazgatási és tűzvédelmi
beruházások jogcím,
b) XI/12/6/2. Lakáscélú beruházások jogcím. 1.2. XI/12/18. Katasztrófavédelem PHARE programja
alcím.
1.3. XI/12//20. Ágazati célfeladatok alcím – melynek
összetevői
a) XI/12/20/1. Gépjármű-korszerűsítési program jogcím,
b) XI/12/20/2. Kincstári tranzakciós díj elszámolása
jogcím,
c) XI/12/20/3. Tűzvédelmi bírság és biztosítók tűzvédel
mi hozzájárulása jogcím,
d) XI/12/20/4. IDEA programtámogatása jogcím,
e) XI/12/20/7. Önkéntes tűzoltó egyesületek támogatása
jogcím,
f) XI/12/20/8. Magyar Speciális Mentők Egyesülete tá
mogatása jogcím,
g) XI/12/20/11. Katasztrófaelhárítási célelőirányzatok jogcím,
h) XI/12/20/32. Parlagfű-mentesítés végrehajtásának
támogatása jogcím,
i) XI/12/20/52. Köztisztviselői továbbképzési rendszer és
közigazgatási vezetőképzés működési feltételei jogcím,
j) XI/12/20/63. közép és kelet-európai Választási Szak
értők Egyesületének (ACEEEO) támogatása jogcím,
k) XI/12/20/66. 2005. évi földgázáremelés ellentételezé
se jogcím, l) XI/12/20/76. Központosított lakáselidegenítésből
származó bevétel jogcím,
m) XI/12/20/77. Önkormányzati fejlesztések kiegészítő
támogatása jogcím, n) XI/12/20/82. A hét önkormányzati érdekszövetség
működésének támogatása jogcím,
o) XI/12/20/89. Egyéb helyi önkormányzati beruházások támogatása jogcím,
p) XI/12/20/91. Árvízi védekezési feladatok jogcím. 1.4. XI/12/21. Társadalmi önszerveződések támogatása alcím – melynek összetevői
a) XI/12/21/2. Társadalmi szervezetek és segítők támogatása jogcím,
b) XI/12/21/3. Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs
Országos Egyesület jogcím.
1.5. XI/12/22. Köztestületi tűzoltóságok normatív támogatása alcím. 1.6. XI/12/23. „Segítsünk az árvízkárosultakon” alcím.
1.7. XI/12/25. Országgyűlésiképviselő-választás kampányának támogatása alcím. 1.8. XI/12/31. Fejezeti tartalék alcím – melynek összetevői
a) XI/12/31/1. Fejezeti államháztartási tartalék jogcím.
b) XI/12/31/2. Fejezeti általános tartalék jogcím.
2. A fejezeti kezelésű előirányzatok maradványai felhasználása az Áht. 93. § (7) bekezdésében foglaltak alapján történik.
3. Az előző évek előirányzatok maradványai esetében
az előirányzat felett rendelkező szervezet 2007. február
5-ig köteles tájékoztatni az ÖTM pénzügyi erőforrás-gazdálkodási főosztályt (a továbbiakban: ÖTM PEF) a keletkezett maradvány kötelezettségvállalással terheltségéről.
A kötelezettségvállalással terhelt maradvány esetében
mellékelni kell az ezzel kapcsolatos dokumentumokat is.
4. A fejezeti kezelésű előirányzatoknak az éves beszámolóban szereplő maradványa a következő évben – az
ÖTM PEF vezetőjének hatáskörében elvégzett előirányzat-módosítás után – változatlan rendeltetéssel, az előző
évben keletkezett, de pénzforgalmilag csak a következő
évben teljesülő kötelezettség vállalások teljesítésére a
pénzügyminiszter által jóváhagyott összeg erejéig használható fel. Az előirányzat-maradvány felhasználására
ugyanazok az eljárási szabályok vonatkoznak, mint az eredetileg megállapított előirányzatra.
5. Az ÖTM fejezeti kezelésű előirányzatai kizárólag a
költségvetési törvényben meghatározott célokra használ
hatók fel. A fejezeti kezelésű előirányzatokat érintő, esetlegesen szükségessé váló előirányzat-átcsoportosításokra
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.)
46–49. §-ában meghatározottak szerint kerülhet sor.
6. A költségvetési szervnél történő előirányzat-felhasználással kapcsolatosan az alábbi pénzügyi-gazdasági jogkörök különülnek el, melyek gyakorlásakor az összeférhetetlenségi szabályokat be kell tartani.
6.1. Kötelezettségvállalásra az adott fejezeti kezelésű
előirányzat felett rendelkező szervezet vezetője vagy az általa megbízott személy jogosult (kötelezettségvállaló), a
gazdasági vezető vagy az általa kijelölt személy előzetes,
írásos ellenjegyzése mellett;
6.2. Tárgyéven túli fizetési kötelezettség csak a közjogi
és koordinációs szakállamtitkár írásos engedélye esetén
– kivéve a jogszabályon, jogerős bírósági, illetve államigazgatási határozaton alapuló kötelezettségvállalást –
vállalható. Az engedélyezési kérelem akkor terjeszthető
elő, ha az abban foglalt fizetési kötelezettség a kötelezettségvállalás időpontjában ismert feltételek mellett, a
rendeltetésszerű működés veszélyeztetése nélkül finanszírozható az esedékességkor.
6.3. Előzetes kötelezettségvállalásokra, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó szabályok irányadóak.
6.4. Érvényesítésre az ezzel írásban megbízott legalább
középfokú iskolai végzettségű és emellett mérlegképes
könyvelői vagy azzal egyenértékű pénzügyi-számviteli
szakképesítésű dolgozó jogosult;
6.5. Utalványozásra az adott fejezeti kezelésű előirányzat felett rendelkező szervezet vezetője vagy az általa felhatalmazott személy jogosult;
6.6. Ellenjegyzésre az adott fejezeti kezelésű előirányzat felett rendelkező szervezet gazdasági vezetője vagy az
általa írásban kijelölt – legalább középfokú iskolai végzettségű és emellett mérlegképes könyvelői vagy azzal
egyenértékű szakképesítésű – személy jogosult;
7. A felhasználó szervezetnek a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról olyan analitikus nyilvántartást
kell vezetni, amely biztosítja azok teljes elkülönítését, és
lehetővé teszi a felhasználás mindenkori tételes ellenőrzését.
8. Az előirányzat felhasználásáról az előirányzat felett
rendelkezésre jogosult szervezet köteles a felhasználási
adatokat tartalmazó éves, szöveges beszámolót készíteni
és azt az ÖTM PEF részére 2007. január 31-ig megküldeni.
A beszámolónak tartalmaznia kell a tárgyévi előirányzatok, valamint az előző évben (években) keletkezett maradványok célirányos, jogcímenkénti felhasználását. Az előirányzatok felhasználását illetően az ÖTM PEF szükség
szerint intézkedik, illetve ellenőrzést kezdeményez.
9. Amennyiben a beszámoló nem felel meg az éves beszámoló tartalmára vonatkozó szabályoknak, a beszámolásra kötelezett az ÖTM PEF felhívását követő 10 napon
belül pontosítsa és újra küldje meg. Az ÖTM PEF a beérkezett beszámolókat értékeli, megfelelőségük esetén azokat elfogadja, valamint a teljesítést igazolja.
10. A 8–9. pontban foglaltaktól eltérően a 11. pontban
hivatkozott szervezetek, illetve társadalmi önszerveződések a velük kötött szerződésben meghatározott módon kell
beszámolni. E szerződésekben a beszámolási határidőt
úgy kell meghatározni, hogy az alapján a részükre a támogató szervezet, mint az érintett fejezeti kezelésű előirányzat felett rendelkezésre jogosult a 8. pontbeli kötelezettségének az ott szereplő határidőben eleget tehessen.
11. Jelen Szabályzatban felsorolt támogatott szervezetek az Áht. 13/A. §-ában foglaltaknak megfelelő támogatási szerződést kell kötni, melyben részletesen meg kell határozni a támogatás felhasználásával és az elszámolással
összefüggő valamennyi kötelezettséget, valamint az ÖTM
ellenőrzési jogosítványait. Ennek megfelelően a támogatási szerződésnek tartalmaznia kell a támogatás célját, az elszámolás határidejét, tartalmát, az elszámoláshoz csatolandó hitelesített dokumentumok megnevezését, a támogatás továbbadásának feltételeit (amennyiben az továbbadható) és ez esetekben a kedvezményezettekkel való
szerződéskötési kötelezettséget, a szerződésszegés szankcióit és a támogatás felhasználására vonatkozó ellenőrzési
jogosultságot.
A támogatások jogszerű felhasználását szükség szerint
helyszíni ellenőrzéssel is biztosítani kell. Szerződés- vagy
kötelezettségszegés esetén a további finanszírozást és támogatást azonnal fel kell függeszteni, a szerződés-, illetve
kötelezettségszegés súlyának megfelelően gondoskodni
kell a már kiutalt támogatás részbeni vagy teljes visszafizettetéséről és a későbbi támogatási lehetőségekből való
kizárásról.
12. Támogatási szerződés hiányában a 11. pontban hivatkozott szervezetek részére megállapított előirányzati
támogatás, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokból
pályázati úton a nyerteseknek megítélt támogatás nem folyósítható.
13. Valamennyi fejezeti kezelésű előirányzat (beleértve
a társadalmi önszerveződések támogatása körébe tartozó
előirányzatokat is) felhasználását az ÖTM Ellenőrzési Titkársága ellenőrzi.
14. A Szabályzatban már szereplő, tételesen felsorolt fejezeti kezelésű előirányzatok előirányzati összegeinek
Kormány által történő változtatása esetén a felhasználásra
az adott fejezeti kezelésű előirányzatra vonatkozó felhasználási szabályok érvényesek, kivéve, ha ettől eltérő szabá
lyozás indokolt, melyre a jelen Szabályzat módosításával
lehet sort keríteni.
15. A 16.1.1., 16.3.3., 16.3.5., 16.3.9., 16.5–7.,
16.8.1–2. pontok kivételével az előirányzatok felhasználására vonatkozóan:
a) kötelezettségvállaló és utalványozó: az ÖTM PEF
vezetője, helyettese,
b) ellenjegyző: az ÖTM PEF helyettes vezetője, számviteli osztály vezetője.
16.1. XI/12/6. Központi beruházások alcím. 16.1.1. XI/12/6/1. Közbiztonsági, közigazgatási és tűzvédelmi beruházások jogcím.
Az előirányzat célja a Miniszter által jóváhagyott beruházási tervben szerepeltetett beruházások megvalósítása.
A beruházások megvalósításáról a Minisztert évente tájékoztatni kell. A felhasznált forrásokról és a tárggyal összefüggő valamennyi lényeges körülményről a közjogi és koordinációs szakállamtitkár részére negyedévente beszámolót kell készíteni. Az ÖTM PEF előterjesztése alapján a
közjogi és koordinációs szakállamtitkár az előirányzatok
felhasználását engedélyezi, a beruházási tervet, illetve az
előirányzat évközi módosításait (pontosításait) jóváhagyja.
A beruházási terv alapján – az IRM és az ÖTM között
megkötött Megállapodásnak megfelelően – az IRM vállalja, hogy az ÖTM alá tartozó intézmények – a fejezeti kezelésű előirányzat terhére bejelentett beruházási okmányainak megfelelően – finanszírozásának kincstári lebonyolítását – az ügyirathoz csatolt ÖTM PEF nyilatkozata alapján – elvégzi. Az ÖTM intézményeihez tartozó előirányzatok 2006. évi támogatásának december 31-ig fel nem használt részét (maradványt) az IRM átutalja az ÖTM beruházási előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
A beruházás-finanszírozási alapokmány jóváhagyására
és módosítására jogosult a mindenkori közbeszerzési
értékhatár
a) 15-szöröse alatt az ÖTM PEF vezetője (helyettese),
b) 15-szöröse felett a közjogi és koordinációs szakál
lamtitkár.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
hatálya alá eső beruházások esetében a közbeszerzési eljárást lezáró határozatok aláírására jogosult
a) a mindenkori közbeszerzési értékhatár 10-szereséig
az ÖTM PEF vezetője (helyettese),
b) a mindenkori közbeszerzési értékhatár 10-szerese felett a közjogi és koordinációs szakállamtitkár.
Az ÖTM PEF vezetője jogosult a fejezeti kezelésű beruházások jóváhagyott tervében szereplő előirányzatának
10%-os mértékig történő módosítására. A jóváhagyott beruházási tervben szereplő feladatok ütemezett megvalósítását ezek a módosítások nem befolyásolhatják. A módosításokról az ÖTM PEF vezetője negyedévenként tájékoztatja a közjogi és koordinációs szakállamtitkárt.
A fejezeti kezelésű beruházások megvalósításáért az
ÖTM PEF vezetője, a finanszírozásáért az IRM a felelős.
A beruházások lebonyolítása az ÖTM PEF vezetőjének a
megbízása alapján történik. A megbízás kiadására, illetve
a megbízási szerződés aláírására az ÖTM PEF vezetője jogosult. Az ÖTM PEF vezetője megbízási szerződés keretében jogosult az egyes beruházásoknál a jóváhagyott előirányzat összegéig a rendelkezési jogosultságot (szerződéskötés, utalványozás) a lebonyolító ÖTM szervezetnek
átadni.
Kötelezettségvállalásra a pontosított tervben jóváhagyott előirányzat összegének a határáig a közjogi és koordinációs szakállamtitkár, valamint az ÖTM PEF vezetője
(helyettese) a jogosult. A fejezeti kezelésű beruházási előirányzatokról szóló beszámolójelentés határidőre történő
elkészítéséért az ÖTM PEF vezetője a felelős.
A fejezeti kezelésű beruházási előirányzatok felhasználásáról történő adatszolgáltatás és nyilvántartás részletes
szabályozását a Belügyminisztérium Építési Szabályzatának kiadásáról szóló a 22/2000. (BK 14.) BM utasítás tartalmazza.
16.1.2. XI/12/6/2. Lakáscélú beruházás jogcím.
Az előirányzat az ÖTM fejezethez tartozó szervek dol
gozóinak lakásvásárlásához, lakásfelújításához, lakáskorszerűsítéséhez, lakásbővítéséhez nyújtandó munkáltatói
kölcsön forrásul szolgál.
Az előirányzat felhasználására vonatkozó javaslatot az
ÖTM PEF készíti el és a közjogi és koordinációs szakállamtitkár előterjesztése alapján, a Miniszter hagyja jóvá.
Az előirányzatot érintően tartalék képzéséről és annak célirányos felhasználásáról a közjogi és koordinációs szakállamtitkár dönt.
Az IRM és az ÖTM között megkötött Megállapodásnak
megfelelően az IRM vállalja, hogy az ÖTM alá tartozó intézmények – a fejezeti kezelésű előirányzat terhére bejelentett beruházási okmányainak megfelelően – finanszírozásának kincstári lebonyolítását – az ügyirathoz csatolt
ÖTM PEF nyilatkozata alapján – elvégzi. Az ÖTM intézményeihez tartozó előirányzatok 2006. évi támogatásának
december 31-ig fel nem használt részét (maradványt) az
IRM átutalja az ÖTM beruházás finanszírozási számlájára.
16.2. XI/12/18. Katasztrófavédelem PHARE-programja alcím. Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF) eszközparkjának fejlesztését szolgáló
előirányzat.
16. 3. XI/12/20. Ágazati célfeladatok alcím. 16. 3.1. XI/12/20/1. Gépjármű-korszerűsítési program
jogcím.
A gépjármű-korszerűsítési program előirányzata a feladatfinanszírozás körébe tartozik, ezért a felhasználása és
az arról történő beszámolás során jelen Szabályzatban
meghatározottakat, valamint az Ámr.-ben feladatfinanszírozásra vonatkozó előírásokat is érvényesíteni kell. A „Beruházásismertető” és a „Feladatismertető” elnevezésű okmányok kitöltési útmutatója alapján az okmányokat az
ÖTM PEF vezetője, vagy helyettese írja alá. A „Feladatfinanszírozási Engedély Okirat” elnevezésű okmányok kitöltési útmutatója alapján az okirat aláírója az a kötelezettségvállaló személy lehet, aki a „Beruházásismertető” és a
„Feladatismertető” okmányok 5. pontjában a jóváhagyó, a
részfeladat felett pedig a rendelkező.
Az előirányzat célja az ÖTM intézményei gépjárműparkjának korszerűsítése, fejlesztése, amortizációs cseréje. Az ÖTM PEF által elkészítetett, a közjogi és koordinációs szakállamtitkár által jóváhagyott korszerűsítési és fejlesztési terv alapján valósul meg az előirányzat felhasználása.
A terv módosítására – az ÖTM PEF vezetője által előterjesztett javaslat alapján – a közjogi és koordinációs
szakállamtitkár jogosult. A feladatfinanszírozási engedély
okirat aláírására az ÖTM PEF vezetője, illetve távollétében a helyettese, ellenjegyzésére a kijelölt vezető munkatársak jogosultak. A felhasználásról történő adatszolgáltatás, beszámolás felelőse az ÖTM PEF vezetője. Az előirányzat felhasználására vonatkozásában:
a) kötelezettségvállaló és utalványozó: az ÖTM PEF
vezetője, helyettese,
b) ellenjegyző: az ÖTM PEF helyettes vezetője, számviteli osztály vezetője.
16.3.2. XI/12/20/2. Kincstári tranzakciós díj elszámolása jogcím. A Magyar Államkincstár által felszámított tranzakciós
díj kezelésére szolgál.
16.3.3. XI/12/20/3. Tűzvédelmi bírság és a biztosítók
tűzvédelmi hozzájárulása jogcím.
A bevételi előirányzat a hivatásos és az önkéntes tűzoltóságok tűzoltási és műszaki mentéshez szükséges technikai eszközök, felszerelések fejlesztésének és felújításának
finanszírozására szolgál, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter (a továbbiakban: Miniszter) által jóváhagyott aktuális hároméves szakmai program alapján. Az
előirányzat felhasználását a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI.
törvény írja elő, a felhasználás szabályait a tűzvédelmi bírságnak, valamint a biztosítók tűzvédelmi hozzájárulásának a központi költségvetésbe történő befizetése és elszámolása rendjéről, valamint felhasználásának és ellenőrzésének módjáról szóló 180/1998. (XI. 6.) Korm. rendelet
tartalmazza.
Az ÖTM PEF az OKF részére minden hónap 10-ig tájékoztatást ad – a tűzvédelmi bírság és a biztosítók tűzvédelmi hozzájárulása jogcímen történt befizetések alapján – a
rendelkezésre álló forrásról. Az előirányzat felhasználásának alapdokumentumát az érintett szervezeti egység által
készített – az OKF főigazgatója által jóváhagyott, a gazda
sági helyettese által ellenjegyzett –, a közjogi és koordinációs szakállamtitkár egyetértésével kiadott részletes feladat- és ütemterv képezi, amelynek egy példányát az ÖTM
PEF részére meg kell küldeni.
A feladattervben foglaltaktól eltérni – feladatváltozás és
feladatelmaradás esetén – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár egyetértésével lehet. A biztosított előirányzatok kizárólag a feladattervben megfogalmazott célokra
használhatók fel. A feladatterv alapján – egyeztetve a
szakmailag illetékes szervezeti egység vezetőjével – az
OKF főigazgató gazdasági helyetteséhez tartozó gazdasági szervezet intézkedik az előirányzat lehívásáról. Az
ÖTM PEF felé történő intézkedésében hivatkozni kell a
feladattervből megvalósult feladatra és a szerződés teljesítésére. Az ÖTM PEF 3 napon belül intézkedik a lehívott
pénzösszeg felhalmozási célú átadott pénzeszközként történő utalásáról. A felhasználásról történő adatszolgáltatásért, beszámolásért az OKF főigazgatójának gazdasági helyettese és a szakmailag illetékes szerv vezetője együttesen felelős. Az előirányzat felhasználására vonatkozóan:
a) kötelezettségvállaló: az ÖTM közjogi és koordinációs szakállamtitkára, az OKF főigazgató gazdasági helyettese, illetve átruházott hatáskörben az érintett szervezeti
egység vezetője, helyettese,
b) utalványozó: az OKF közgazdasági Főosztály vezetője, helyettese,
c) ellenjegyző: az OKF főigazgató gazdasági helyettese,
vagy az általa írásban megbízott személy.
16.3.4. XI/12/20/4. IDEA-program támogatása jogcím. A feladatat teljesült a Belügyminisztérium 2006. évi
költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 7/2006. (BK. 4.) BM utasítással kiadott Szabályzat alapján.
16.3.5. XI/12/20/7. Önkéntes tűzoltó egyesületek támogatása jogcím. Az előirányzat az önkéntes tűzoltó egyesületek működésének, az önkéntes tűzoltók oktatásának, képzésének, a
technikai ellátottsága javításának támogatásául, valamint
az átutalásokhoz kapcsolódó kincstári tranzakciós díjak
fedezésére szolgál.
Az előirányzat felhasználására, a támogatás keretösszegeire az OKF főigazgatója az ÖTM PEF útján tesz javaslatot, amelyet a Miniszter hagy jóvá. Az előirányzat felosztása során érvényesíteni kell a költségvetési törvény 30. §
(17) bekezdésében foglaltakat, mely szerint az előirányzatból „20 millió Ft-ot azon önkéntes tűzoltó egyesületek
támogatására kell fordítani, melyek vállalják a köztestületi
tűzoltósággá történő fejlesztést”.
Amennyiben az egyes feladatokra biztosított támogatási
előirányzatból fel nem használt keret kerül megállapításra,
annak a miniszter által jóváhagyott javaslatban szereplő
egyéb feladatokra történő felhasználásáról a Magyar Tűz
oltó Szövetség elnökének előterjesztése alapján az OKF
főigazgatója dönt.
Az előirányzatból az önkéntes tűzoltó egyesületek részére, valamint a Magyar Tűzoltó Szövetség működtetésére, az általa szervezett rendezvények támogatására folyósítandó összegek miniszteri utasításban meghatározott pályázati eljárás keretében kerülnek meghatározásra. A pályázatok az OKF főigazgatója által kerülnek kiírásra. Az
OKF által megkötött támogatási szerződések alapján az
OKF főigazgató gazdasági helyettesének rendelkezéseit
követően az ÖTM PEF intézkedik az előirányzat átcsoportosításról, az utalásról az OKF gondoskodik.
Az előirányzatból a Magyar Tűzoltó Szövetség működtetésére, az általa szervezett rendezvények támogatására
az OKF által megkötött támogatási szerződések alapján, az
OKF főigazgatójának gazdasági helyettese rendelkezését
követően az utalásra az OKF közgazdasági főosztálya a
belső eljárásrendje szerint intézkedik.
A támogatásban részesülteknek a támogatás felhasználásáról történő elszámoltatásáról az OKF főigazgatójának
gazdasági helyettese és a szakmailag illetékes szerv vezetője gondoskodik az önkéntes tűzoltóságokra vonatkozó
részletes szabályokról szóló 119/1996. (VII. 24.) Korm.
rendeletben foglaltak alapján. Jelen Szabályzat 8. pontjaiban foglaltaktól eltérően az előirányzat felhasználásáról
2007. március 15-ig kell beszámolni az ÖTM PEF felé,
összhangban a kormányrendeletben az OKF felé való elszámolásra előírt minden év február 28-i határidővel. Az
előirányzat felhasználására vonatkozóan:
a) kötelezettségvállaló: az OKF főigazgató gazdasági
helyettese, illetve átruházott hatáskörben az érintett szervezeti egység vezetője, helyettese,
b) utalványozó: az OKF közgazdasági Főosztály vezetője, helyettese,
c) ellenjegyző: az OKF főigazgató gazdasági helyettese,
vagy az általa írásban megbízott személy.
16.3.6. XI/12/20/8. Magyar Speciális Mentők Egyesülete támogatása jogcím.
A Magyar Speciális Mentők Egyesülete támogatását
szolgáló előirányzat.
16.3.7. XI/12/20/11. Katasztrófaelhárítási célelőirányzatok jogcím. A katasztrófaelhárítás során felmerülő költségek és károk fedezetét szolgáló előirányzat.
16.3.8. XI/12/20/32. Parlagfű-mentesítés végrehajtásának támogatása jogcím. Az előirányzat célja a parlagfű-mentesítés végrehajtásával összefüggő kiadások biztosítása, mely kiadások a
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériummal
megkötött előirányzat-átcsoportosítási megállapodásban
rögzített feladatok teljesítését szolgálják. A támogatás felhasználásáról az ÖTM a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium felé elszámol, részére a feladat telje
sítéséről 2006. december 31-ig pénzügyi és szakmai beszámoló jelentést küld. Az előirányzat a fővárosi, megyei
közigazgatási hivatalokat illeti meg, felhasználása előirányzat-átcsoportosítással történik.
16.3.9. XI/12/20/52. Köztisztviselői továbbképzési
rendszer és közigazgatási vezetőképzés működési feltételei jogcím.
Az előirányzat célja, hogy pénzügyi forrást biztosítson a
közigazgatási hatósági eljárás bevezetésének előkészítésével és a kapcsolódó hatásvizsgálat és kodifikációval összefüggően jelentkező feladatok ellátására, illetve a köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 199/1998. (XII. 4.) Korm. rendeletben szabályozott köztisztviselői továbbképzéshez és a közigazgatási
vezetőképzéshez, valamint a közigazgatási alap- és szakvizsgáztatási feladatok ellátásának költségeire. Az előirányzat felhasználására a Közigazgatási Továbbképzési
Kollégium tesz javaslatot a Miniszternek, aki a felhasználásról dönt. Az előirányzat feletti rendelkezésre (kötelezettségvállalásra) a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium elnöke jogosult, kivéve a fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítás eseteit, amely során kötelezettségvállalásra a közjogi és koordinációs szakállamtitkár jogosult.
A Miniszter döntésében foglalt részcélok finanszírozása
előirányzat-módosítással történik az Ámr. 46. §-ában foglaltaknak megfelelően.
A megkötött megállapodások egy-egy példányát az
ÖTM PEF részére az aláírást követő 5 napon belül meg
kell küldeni.
16.3.10. XI/12/20/63. Közép- és Kelet-európai Választási Szakértők Egyesületének (ACEEEO) támogatása
jogcím.
A feladat teljesült a Belügyminisztérium 2006. évi költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 7/2006. (BK. 4.) BM utasítással kiadott Szabályzat alapján.
16.3.11. XI/12/20/66. 2005. évi földgázáremelés ellentételezése jogcím. Meghatározott közérdekű tevékenységeket érintő, gázáremelés kompenzációját szolgáló előirányzat.
16.3.12. XI/12/20/76. Központosított lakáselidegenítésből származó bevétel jogcím. A fejezet munkavállalói lakáshoz jutásának támogatását
szolgáló előirányzat.
16.3.13. XI/12/20/77. Önkormányzati fejlesztések kiegészítő támogatása jogcím. Az önkormányzatok részére a SAPARD támogatások
áfa önrészének megtérítését biztosítja.
16.3.14. XI/12/20/82. A hét önkormányzati érdekszövetség működésének támogatása jogcím.
A feladatat teljesült a Belügyminisztérium 2006. évi
költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 7/2006. (BK. 4.) BM utasítással kiadott Szabályzat alapján.
16.3.15. XI/12/20/89. Egyéb helyi önkormányzati beruházások támogatása. A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 50. §-ának (3) bekezdése alapján
a pénzügyminiszter által biztosított a helyi önkormányzati
beruházások támogatására. A támogatási összegek az érintett községek, illetve városok önkormányzatai részére az
ÖTM PEF által, támogatási szerződés alapján kerülnek átutalásra.
16.3.16. XI/12/20/91. Árvízi védekezési feladatok jogcím. Az árvízi védekezésben részt vevő, a fejezethez tartozó
szervek védekezéssel összefüggő költségeinek megtérítését szolgálja.
16.4. XI/12/21. Társadalmi önszerveződések támogatása alcím. Az alábbiakban felsorolt társadalmi önszerveződések
részére a jóváhagyott támogatás rendelkezésre bocsátása a
megkötött támogatási szerződéseket követően az ÖTM
PEF belső eljárásrendje szerint történik:
16.4.1. XI/12/21/2. Társadalmi szervezetek és segítők
támogatása jogcím.
Az előirányzat célja olyan önszerveződésű civil szervezetek (alapítványok, egyesületek, társadalmi szervezetek,
kivéve pártok, egyházak, munkaadói és munkavállalói érdekszövetségek) támogatása, amelyek tevékenysége a minisztérium és szervei által ellátott feladatrendszerhez illeszkedően eredményesen segíti az állami, az önkormányzati és a területfejlesztési feladatokkal foglalkozó szerveket munkájuk ellátásában, vagy más fontos ehhez kapcsolódó társadalmi igényt elégítenek ki. Az előirányzat felhasználható e civil szervezetek projektjeinek, programjainak és az ezzel összefüggő működési költségek finanszírozására, összhangban az előirányzat céljaival.
Prioritások a pályázati eljárás során, illetve az egyedi támogatások vonatkozásában: emberi és kisebbségi jogvédelem, közigazgatás-fejlesztést és korszerűsítést szolgáló
kutatási tevékenység, illetve módszertan kidolgozása,
közigazgatási oktatás-képzés, menekültek társadalmi beilleszkedésének segítése, tudományos kutatás, sporttal, illetve szabadidőtöltéssel kapcsolatos programok, szerződéses feladatellátás (átvállalás) ösztönzése.
Az előirányzatból az ÖTM Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály javaslatára, a közjogi és koordinációs
szakállamtitkár útján, a Miniszter pályázati célokra és határidőkre vonatkozó jóváhagyásával meghirdetett pályá
zati eljárás során kerül felhasználásra az előirányzat. A pályázatok kiértékelését követően a támogatásokra vonatkozó javaslatot jóváhagyás céljából a miniszterhez kell felterjeszteni. Az előirányzat felhasználásával kapcsolatban
(pályázati eljárás/támogatás, egyedi kérelem/támogatás) a
hatályos jogszabályok rendelkezései és vonatkozó BM jogi normákban foglaltak az irányadók. A támogatási szerződésekben foglaltak végrehajtását, illetve a támogatás
felhasználásának teljesítését szakmailag az ÖTM Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály ellenőrzi a részére
benyújtott beszámolók alapján.
16.4.2. XI/12/21/3. Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület jogcím.
A feladatat teljesült a Belügyminisztérium 2006. évi
költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 7/2006. (BK. 4.) BM utasítással kiadott Szabályzat alapján.
16.5. XI/12/22. Köztestületi tűzoltóságok normatív támogatása alcím. Az előirányzat célja a köztestületi tűzoltóságok folyamatos készenléti szolgálatának biztosítása. Az előirányzat
felhasználásáról a költségvetési törvény 30. §-ának (16)
bekezdésében meghatározott normatívák alapján az OKF
rendelkezik. Az ÖTM PEF gondoskodik az átutalásról,
amely havonként egyenlő arányban történik. A támogatás
összegéről az önkéntes (köztestületi) tűzoltóság az OKFnek köteles elszámolni. A felhasználásról történő adatszolgáltatásért, beszámolásért az OKF főigazgatójának gazdasági helyettese és a szakmailag illetékes szerv vezetője
együttesen felelős.
16.6. XI/12/23. „Segítsünk az árvízkárosultakon!” alcím. Az ÖTM PEF az elkülönített alszámlán folyamatosan
kezeli az állampolgárok, gazdasági társaságok e célú adományait. A befolyt összegek felhasználására rendkívüli
katasztrófahelyzetek során kerülhet sor a Miniszter rendelkezése alapján. Az éves felhasználásról az ÖTM PEF intézkedik, illetve gondoskodik a beszámolásról.
16.7. XI/12/25. Országgyűlési képviselő-választás
kampányának támogatása alcím. Az előirányzat a választási eljárásról szóló 1997. évi C.
törvény 91. §-ának (1) bekezdése alapján az országgyűlési
képviselő-választás kampányára fordítható költségvetési
támogatás összegét tartalmazza.
Az előirányzati összeg utalása az Országos Választási
Bizottság 137/2006. (III. 31.) OVB határozatára figyelemmel, a Pénzügyminisztérium vonatkozó rendelkezésének
megfelelően történik, a Magyar Államkincstáron keresztül, az ÖTM PEF teljesítésével.
16.8. XI/12/31. Fejezeti tartalék alcím. 16.8.1. XI/12/31/1. Fejezeti államháztartási tartalék
jogcím.
Az előirányzat a vonatkozó kormánydöntés alapján
mind a teljes intézményi kört, mind a fejezeti kezelésű előirányzatokat érintően, azok költségvetése terhére került
megtervezésre. Az előirányzat a költségvetési törvény
51. § (1) bekezdésében meghatározott célokra, és a (2) bekezdésben rögzített módon használható fel.
16.8.2. XI/12/31/2. Fejezeti általános tartalék jogcím.
Az előirányzat a 2006. év során felmerülő, de előre nem
tervezhető kiadások forrásául szolgál. Az előirányzat felhasználása a közjogi és koordinációs szakállamtitkár jóváhagyását követően az ÖTM PEF vezetője, helyettese intézkedik. Az előirányzat felhasználásával kapcsolatos
adatszolgáltatásért, a beszámolási kötelezettség határidőben történő teljesítéséért az ÖTM PEF vezetője felel.
17. Ez az utasítás közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
35/2011. (III. 21.) Korm. rendelete az intézeten kívüli szülés szakmai szabályairól, feltételeiről és kizáró okairól.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés v) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 16. § tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában a) ellátás: egészségügyi szolgáltatás, amelynek keretében a várandós nő a szülészeti és újszülött-ellátást előzetes
választása alapján, előre tervezett módon, az egészségügyről szóló törvényben meghatározott
fekvőbeteg-szakellátás keretein kívül veszi igénybe, b) háttérkórház: szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó, az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott
fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi intézmény, ahova az ellátást igénybe vevő nő és az újszülött
az ellátás választott helyszínéről húsz percen belül beszállítható.
2. § (1) Ellátást az e tevékenységre vonatkozó működési engedéllyel és érvényes felelősségbiztosítással rendelkező
egészségügyi szolgáltató (a továbbiakban: egészségügyi szolgáltató) nyújthat. (2) Az ellátás keretében történő szülészeti eseményben (a továbbiakban: szülés) közreműködik:
a) szülész-nőgyógyász szakorvos, vagy b) felsőoktatási intézmény alapképzési szakán vagy főiskolai karán szülésznő szakképesítést vagy emelt szintű vagy
felsőfokú szülésznő szakképesítést szerzett szülésznő, aki ba) legalább két éves szülőszobai szakmai gyakorlattal rendelkezik vagy
bb) legalább két éves szakmai gyakorlattal rendelkezik, és igazoltan minimum ötven szülést levezetett
[az a) és b) pont szerinti személy a továbbiakban együtt: felelős személy].
(3) Az egészségügyi szolgáltatónak az ellátás keretében – minimális személyi feltételként – a (2) bekezdés szerinti felelős
személy, továbbá egy, a (2) bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő szülésznő vagy szülész-nőgyógyász szakorvos
jelenlétét biztosítania kell. (4) Az egészségügyi szolgáltatónak az ellátás keretében neonatológus vagy legalább két éves neonatológiai gyakorlattal
rendelkező csecsemő- és gyermekgyógyász szakorvos (a továbbiakban: gyermekgyógyász) – a 9. § (2) bekezdése
szerinti újszülött-ellátásban történő – közreműködését biztosítania kell. (5) Az ellátás keretében a várandós anya egészségügyi szolgáltatót és felelős személyt választ. Az egészségügyi
szolgáltató – a felelős személy jogkörében eljáró és a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő –
helyettes felelős személyt jelöl ki. (6) A felelős személy és a helyettes felelős személy az egészségügyi szolgáltatóval munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló, vagy az egészségügyi szolgáltató vezetését ellátó személy.
(7) Az ellátásra vonatkozóan a várandós nő és az egészségügyi szolgáltató megbízási szerződést köt.
3. § (1) A 2. § (3) és (4) bekezdése szerinti személyek az ellátás során a tőlük elvárható gondossággal, a szülészeti és
újszülött-ellátás szakmai szabályainak betartásával járnak el, és felelősek az e rendeletben meghatározott előírások
betartásáért. (2) A felelős személynek és a 2. § (3) bekezdése szerinti személyeknek két évnél nem régebbi csecsemő és újszülött,
továbbá felnőtt újraélesztési tanfolyam elvégzését igazoló bizonyítvánnyal, a 2. § (4) bekezdése szerinti
gyermekgyógyásznak két évnél nem régebbi csecsemő és újszülött újraélesztési tanfolyam elvégzését igazoló
bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. (3) Az ellátás csak olyan helyszínen történhet, ahonnan az ellátást igénybe vevő nő és az újszülött húsz percen belül
a háttérkórházba szállítható. 4. § (1) Az ellátás igénybevételének egészségügyi feltételeit és az azt kizáró okokat az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A szülő nő, valamint az újszülött háttérkórházba történő szállításának indikációit a 2. melléklet tartalmazza.
(3) Az ellátáshoz szükséges tárgyi, továbbá higiénés feltételeket a 3. melléklet tartalmazza.
5. § (1) Az ellátás igénybevételéről a várandós nő a terhesség betöltött 36. hetéig dönthet. Az ellátás igénybevételét választó
várandós nő a döntés meghozatalát követően haladéktalanul, de legkésőbb 3 napon belül a felelős személy
közreműködésével négy példányban kitölti a 4. melléklet szerinti adatlapot. A 4. melléklet szerinti adatlapot a felelős
személy juttatja el az egészségügyi szolgáltató részére. (2) Rh-negatív vércsoportú várandós nő esetében az egészségügyi szolgáltató gondoskodik arról, hogy – a szülés várható
megindulása előtt – a várandós nő részére a szükséges anti-D ellenanyag vényre történő felírása, továbbá a 9. §
(6) bekezdése szerinti laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges beutalók beszerzése a terhesség betöltött 37. hetéig
megtörténjen. (3) A várandós nő az (1) bekezdés szerinti, kitöltött adatlap egy példányának átadásával – a kitöltést követő legfeljebb
3 napon belül – tájékoztatja a területi védőnői ellátásról szóló jogszabályban meghatározott védőnőt (a továbbiakban:
védőnő) és a területileg illetékes házi gyermekorvost (háziorvost) vagy a választott házi gyermekorvost (háziorvost)
(a továbbiakban együtt: házi gyermekorvos) arról, hogy az e rendelet szerinti ellátást tervezi igénybe venni.
(4) A felelős személy a várandós nő döntését követő 3 napon belül arról írásban vagy elektronikus úton értesíti
a háttérkórház szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó osztályát. Az értesítésnek a várandós nő nevét, a szülés várható
időpontját, valamint a felelős személy és az egészségügyi szolgáltató nevét és telefonszámát tartalmaznia kell.
(5) Amennyiben a háttérkórház szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó osztályának az ellátás választott helyszíne szerint
területi ellátási kötelezettsége is van, akkor a (4) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételét követő 3 napon belül írásban
vagy elektronikus úton tájékoztatja a felelős személyt arról, hogy az értesítést tudomásul vette. Területi ellátási
kötelezettség hiányában a háttérkórház az értesítés vételét az azt követő 3 napon belül visszaigazolja és azt
jóváhagyja. Jóváhagyás hiányában a felelős személy az ellátás választott helyszíne szerinti területi ellátási
kötelezettséggel rendelkező szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó fekvőbeteg-gyógyintézetet értesíti
a (4) bekezdésben foglaltakról. (6) A várandós nő terhesgondozása a terhesgondozásról szóló jogszabályban meghatározottak szerint történik.
(7) A felelős személy – legkésőbb a várandós nő terhességének betöltött 38. hetéig – ismételten meggyőződik a szülés
helyszíne higiénés feltételeinek megfelelőségéről. Amennyiben a higiénés feltételek a 3. mellékletben foglaltaknak
nem felelnek meg, akkor a felelős személy a várandós nő ellátása céljából szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó
fekvőbeteg-gyógyintézetet vagy megfelelő, az e rendelet szerinti ellátást biztosító egészségügyi szolgáltatót javasol
és erről értesíti a (3) bekezdés szerinti személyeket és a háttérkórházat.
6. § (1) A várandós anyát az ellátással kapcsolatosan az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvényben foglaltakon túl
a felelős személy írásban tájékoztatja: a) az ellátás igénybevételének egészségügyi feltételeiről és kizáró okairól,
b) a háttérkórházba vagy a 8. § (3) bekezdése szerinti szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó fekvőbeteg-gyógyintézetbe
történő szállítás indokairól és ennek megtagadása következményeiről. (2) A várandós anya az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás egy példányát aláírásával ellátja.
(3) Amennyiben a szülés megindulása előtt az 1. mellékletben meghatározottak szerint az ellátás egészségügyi feltételei
nem állnak fenn, vagy az ellátás igénybevételét kizáró okok bármelyike fennáll, úgy a felelős személy a várandós nő
ellátása céljából szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó fekvőbeteg-gyógyintézetet javasol, és erről értesíti az 5. §
(3) bekezdése szerinti személyeket és a háttérkórházat. 7. § (1) A szülésben történő közreműködés csak akkor kezdhető meg, ha a 3. melléklet szerinti tárgyi, valamint higiénés
feltételek a szülés helyszínén rendelkezésre állnak. (2) Az egészségügyi szolgáltató köteles gondoskodni
a) a 3. mellékletben foglalt tárgyi feltételek meglétéről,
b) az ellátás során keletkező egészségügyi hulladék és különleges kezelést igénylő veszélyes hulladék elszállításáról.
8. § (1) A szülő nőt, illetve az újszülöttet a felelős személy vagy a gyermekgyógyász döntése alapján, a 2. mellékletben felsorolt
feltételek valamelyikének bekövetkezése esetén – egészségi állapotukat nem veszélyeztető módon vagy szükség
szerint a mentőszolgálat igénybevételével – azonnal a háttérkórházba kell szállítani. A háttérkórházba szállítás
– a felelős személy vagy a gyermekgyógyász döntése alapján – akkor is kötelező, ha a komplikáció jellege, illetve előre
nem látható ok a szülő nő, illetve az újszülött életét, egészségét veszélyeztetheti, vagy maradandó fogyatékosságot
okozhat. A felelős személy köteles a szülő nőt, illetve az újszülöttet a háttérkórházba kísérni, és a rendelkezésére álló
egészségügyi dokumentációt az ügyeletvezető szakorvosnak átadni. (2) A háttérkórházba szállítás esetén a felelős személy a háttérkórház szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó osztályát
– a szállítást megelőzően, telefonon – haladéktalanul értesíti.
(3) Amennyiben a felelős személy vagy a gyermekgyógyász azt állapítja meg, hogy előre nem látható ok miatt
az (1) bekezdés szerinti háttérkórházba történő szállítás a szülő nő vagy az újszülött életét, egészségét
veszélyeztetheti, vagy maradandó fogyatékosságot okozhat, akkor a szülő nőt, illetve az újszülöttet olyan szülészeti és
újszülött-ellátást nyújtó fekvőbeteg-gyógyintézetbe kell szállítani, amely ellátásukat az egészségügyről szóló
törvényben meghatározottak szerint megfelelő szinten biztosítja. (4) Az (1) bekezdésben vagy a (3) bekezdésben meghatározott esetben – a helyszínen maradó – a 2. § (3) bekezdése vagy
a 2. § (4) bekezdése szerinti személyek felelnek a továbbiakban szükséges ellátás nyújtásáért.
9. § (1) A felelős személy a szülés megtörténtéről a védőnőt és – az anya nyilatkozata alapján – a házi gyermekorvost
haladéktalanul, de legkésőbb 72 órán belül telefonon vagy elektronikus úton értesíti.
(2) Az újszülött első gyermekgyógyászati vizsgálatát a 2. § (4) bekezdése szerinti gyermekgyógyász végzi el a szülést
követő 24 órán belül. (3) A szülés befejezését követő 3 órán keresztül az anya és az újszülött felügyeletét a felelős személynek kell ellátnia.
A felelős személy és a gyermekgyógyász a szülést követő naptól számított három napon keresztül az anya és
az újszülött állapotát naponta ellenőrzi. (4) Amennyiben a (3) bekezdés szerinti személyek az ellenőrző vizsgálatok elvégzése során bármilyen rendellenességet
észlelnek, akkor az anya, illetve az újszülött háttérkórházba vagy a 8. § (3) bekezdése szerinti
fekvőbeteg-gyógyintézetbe történő szállítását javasolják. (5) Amennyiben a (3) bekezdés szerinti személyek megállapítása szerint az ellenőrző vizsgálatok elvégzése során észlelt
rendellenesség az anya, illetve az újszülött életét, egészségét veszélyeztetheti, vagy maradandó fogyatékosságot
okozhat, akkor az anya, illetve az újszülött háttérkórházba vagy a 8. § (3) bekezdése szerinti
fekvőbeteg-gyógyintézetbe történő szállításáról haladéktalanul gondoskodnak. (6) Rh-negatív vércsoportú anya esetében a felelős személy gondoskodik a köldökzsinór- és az anyai vér levételéről, és
annak megfelelő laboratóriumba történő szállításáról. A laboratóriumi eredmény birtokában az anti-D ellenanyag
beszerzéséről és beadásáról a felelős személy gondoskodik haladéktalanul, de legfeljebb a méhlepény távozását
követő 72 órán belül, továbbá ezt a tényt az anya gondozási könyvében is dokumentálja.
10. § (1) A BCG-védőoltás beadásáról a jogszabályban meghatározott időtartamon belül a házi gyermekorvos gondoskodik.
(2) A gyermekgyógyász végzi el – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – a 0–4 napos életkorban jogszabály szerint kötelező
szűrővizsgálatokat. (3) A veleszületett anyagcsere-betegségek szűrővizsgálatainak elvégzéséről, a levett vérminta megfelelő laboratóriumba
szállíttatásáról és az eredmények értékelése kapcsán történő intézkedések megtételéről az egészségügyi szolgáltató
gondoskodik. (4) A védőnő a gyermekágyas nőt és az újszülöttet a 9. § (1) bekezdése szerinti értesítést vagy – a gyermekágyas nő
akadályoztatása esetén – a hazaérkezést követő 2 munkanapon belül meglátogatja.
(5) A védőnő az ellátás egészségügyi dokumentációja alapján meggyőződik arról, hogy a gyermekágyas nő a 9. §
(6) bekezdése szerinti anti-D ellenanyagot megkapta, a 9. § (2) és (3) bekezdése szerinti orvosi vizsgálatok, valamint
a (2) és (3) bekezdés szerinti szűrővizsgálatok megtörténtek, és az erről szóló megállapításokat a védőnői
dokumentációban rögzíti. A védőnő az ellátások elmaradása esetén a területi védőnői ellátásról szóló jogszabályban
meghatározottak szerint a házi gyermekorvost értesíti. 11. § Az újszülött ellátását a születést követő negyedik naptól a házi gyermekorvos veszi át.
12. § (1) Az egészségügyi szolgáltató az ellátásról szülési naplót vezet, amely tartalmazza az adott évben a közreműködésével
lezajlott szülések sorszámát, időpontját, helyét, a várandós anya személyazonosító adatait, a felelős személy nevét,
az ellátás során megállapított diagnózisokat és az elvégzett beavatkozásokat, továbbá az újszülött nevét, nemét,
testsúlyát, testhosszát és egészségi állapotát. (2) A felelős személy és a gyermekgyógyász vezeti az 5. melléklet szerinti, intézeten kívül született újszülöttről szóló
vizsgálati lapot, amely részletesen tartalmazza az újszülöttel kapcsolatos egészségügyi eseményeket, beleértve a 9. §
(2) bekezdése szerinti vizsgálatot is. (3) A szülést követő 72 óra elteltével a felelős személy és a gyermekgyógyász négy példányban elkészíti a (2) bekezdésben
meghatározott, az intézeten kívül született újszülöttről szóló vizsgálati lapot, továbbá a 6. melléklet szerinti,
az intézeten kívüli szülésről szóló összefoglalót. (4) A felelős személy a szülészeti eseményt követő 48 órán belül két példányban kiállítja az újszülött anyakönyvezéséhez
szükséges, a 7. mellékletben meghatározott, az intézeten kívüli születés tényéről szóló igazolást, és átadja azt az anya
részére. A felelős személy az intézeten kívül született újszülöttről szóló vizsgálati lap és az intézeten kívüli szülésről
szóló összefoglaló egy példányát átadja a házi gyermekorvosnak.
(5) A 4. melléklet szerinti adatlap egy példánya, a szülési naplónak az adott szülésre vonatkozó adatai, az intézeten kívül
született újszülöttről szóló vizsgálati lap egy példánya és az intézeten kívüli szülésről szóló összefoglaló egy példánya
az egészségügyi dokumentáció részét képezi. Az egészségügyi dokumentációt az egészségügyi szolgáltató őrzi meg
azzal, hogy az intézeten kívüli szülésről szóló összefoglaló egy példányát átadja az anya részére.
(6) Az egészségügyi szolgáltató gondoskodik a statisztikáról szóló törvény végrehajtásáról rendelkező jogszabályban
meghatározott élveszületési lap kitöltéséről és az anyakönyvvezetőnek történő megküldéséről, valamint az ellátással
kapcsolatos adatszolgáltatási és jelentési kötelezettség teljesítéséről. (7) A 2. § (2) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontja szerinti feltételekről a következő tartalommal kell igazolást kiállítani:
a) az igazolást kiállító szervezet neve, b) az igazolás alapjául szolgáló dokumentum megnevezése, kiállításának dátuma,
c) a megszerzett gyakorlat időszaka és a szülések száma,
d) a szakmai gyakorlatot igazoló szervezeti egység vezetőjének aláírása.
13. § (1) Az ellátás akkor sem minősül finanszírozott esetnek, ha az anya egyébként az egészségbiztosítás keretében jogosult
egészségügyi szolgáltatásra, kivéve az e rendeletben meghatározott gyermekorvosi, védőnői, továbbá a háttérkórház
vagy a 8. § (3) bekezdése szerinti szülészeti és újszülött-ellátást nyújtó fekvőbeteg-gyógyintézet által biztosított
egészségügyi szolgáltatást, a mentést és a laboratóriumi vizsgálatokat.
(2) Az ellátás a 2. § (7) bekezdése szerinti megbízási szerződés megkötésétől a 6. melléklet szerinti, az intézeten kívüli
szülésről szóló összefoglaló kiadásáig tart. 14. § Ez a rendelet 2011. április 1-jén lép hatályba.
15. § (1) E rendelet rendelkezéseit a 2011. május 1-je után bekövetkező szülésre kell alkalmazni.
(2) A 2. § (2) bekezdés b) pontja szerinti szülésznő felelős személynek történő választása a 2011. június 1-jét követő
szülésnél lehetséges. 16. § Az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló
96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A működési engedély kiadására) „a) fekvőbeteg-szakellátást, mentést, betegszállítást, vérellátást, haemodialízist és sejt- és szövetbanki, biobanki,
valamint intézeten kívüli szülészeti és újszülött-ellátási tevékenységet nyújtó egészségügyi szolgáltató esetén
az Országos Tisztifőorvosi Hivatal,” (jogosult.) Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
49/2016. (II. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a repülőgépiparban elért eredményeit hasznosító és a  repülés, illetve az  űrhajózás széleskörű megismertetését
szolgáló sokrétű és nagyvonalú támogató tevékenysége, továbbá hazánk jó hírét növelő, példaértékű életútja
elismeréseként
F. Udvar-Hazy Steven, az Air Lease Corporation vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. február 12.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2012. (VIII. 28.) VM rendelete a Tamariska-domb természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Védetté nyilvánítom Tamariska-domb természetvédelmi terület (a továbbiakban: természetvédelmi terület)
elnevezéssel a Budapest XXI. kerület közigazgatási területén lévő, Budapest XXI. kerület 206759/5
ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, 5,22 hektár kiterjedésű területet. 2. § A védetté nyilvánítás célja a Csepel-szigeti hordalékkúp-síkság természetes állapotára jellemző domborzati
adottságok, a Duna jégkorszaki teraszmaradványán kialakult jellegzetes – ma már kötött – futóhomok formakincs,
a tájra jellemző talajtani adottságok, továbbá a területre egykor jellemző homokpusztai élőhelyek maradványainak,
növény- és állatvilágának megőrzése és fenntartása. 3. § A természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet 2012. szeptember 2-án lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1093/2014. (II. 28.) Korm. határozata az Érdi Rendőrkapitányság új objektumának építéséhez szükséges rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  Érdi Rendőrkapitányság elhelyezésének biztosítása érdekében megvalósítandó beruházás előkészítésének
finanszírozásához 65,7  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára az 1. melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. január 31.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2015.  évi központi költségvetés
tervezése során a beruházás megvalósításához szükséges költségek fedezetét biztosítsa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök