text:
2016. CLXXXIX. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya
között a  minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ OROSZORSZÁGI FÖDERÁCIÓ KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya, a továbbiakban Felek,
attól a szándéktól vezérelve, hogy védelmet biztosítsanak azon minősített adatoknak, melyek cseréje politikai, hadi,
haditechnikai, gazdasági vagy más együttműködések során történik, továbbá amelyek ilyen együttműködések
alkalmával keletkeztek,
figyelembe véve a minősített adatok védelmének biztosításában rejlő közös érdekeket összhangban a Felek állama
törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezéseivel, a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
Fogalommeghatározások
Jelen Egyezményben használt fogalmak jelentése a következő:
a) „minősítési szint jelölése”: az a  jelölés, melyet közvetlenül a minősített adat hordozóján és/vagy az azt kísérő
dokumentáción tüntetnek fel, meghatározva a hordozó által tartalmazott adat minősítési szintjét;
b) „biztonsági tanúsítvány”: valamely Fél állama törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezései szerint
kialakított eljárással összhangban annak igazolása, hogy a természetes személy jogosult a minősített adathoz
való hozzáférésre vagy a felhatalmazott szerv jogosult a minősített adat felhasználására;
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 12-i ülésnapján fogadta el.
c) „minősített adathoz való hozzáférés”: az  a  folyamat, amelynek során a  Fél állama törvényeinek és egyéb
jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban erre felhatalmazott, megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal
rendelkező természetes személy a minősített adatot megismeri;
d) „szerződés”: a felhatalmazott szervek közötti megállapodás, amely abból a célból jött létre, hogy a köztük lévő
együttműködés során a minősített adatok átadását és/vagy keletkezését szabályozza;
e) „a minősített adathordozó”: olyan tárgyi eszköz, beleértve a  fizikai közegeket is, amely minősített adatot
tartalmaz jelek, képek, jelzések, műszaki megoldások és folyamatok formájában;
f ) „minősített adat”: valamennyi, a  Felek állama törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezéseivel
összhangban védett adat, amelyet valamelyik Fél és jelen Egyezmény által meghatározott eljárás szerint
adtak át (vettek át), valamint amely a  Felek közötti együttműködés során keletkezett, és amelynek
jogosulatlan felhasználása valamely Fél állama biztonságának vagy érdekeinek sérelmével járhat;
g) „felhatalmazott szerv”: olyan állami szerv vagy szervezet (beleértve a  gazdálkodó szervezeteket), amelyet
valamelyik Fél a minősített adat átadására, átvételére, tárolására, védelmére és kezelésére hatalmazott fel.
2. Cikk
Hatáskörrel rendelkező hatóságok (1) Jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságok (a továbbiakban: hatáskörrel rendelkező
hatóságok) a következők:
– Magyarországon – a Nemzeti Biztonsági Felügyelet;
– az Oroszországi Föderációban – az Oroszországi Föderáció Szövetségi Biztonsági Szolgálata.
(2) A  Felek haladéktalanul értesítik egymást diplomáciai úton a  hatáskörrel rendelkező hatóságokkal kapcsolatos
változásokról.
3. Cikk
A minősítési szintek megfeleltetése (1) A  Felek, államuk törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezései alapján megállapítják, hogy a  minősítés
szintjei és az azoknak megfelelő jelölések megfelelnek a következőknek:
Magyarországon:   Az Oroszországi Föderációban:
„Szigorúan titkos!”   Совершенно секретно
„Titkos!”   Секретно
„Bizalmas!”   Секретно
„Korlátozott terjesztésű!”   Секретно
(2) Az orosz Fél által átadott Секретно jelölésű minősített adathordozókat a magyar Fél „Titkos!” minősítési szintűként
jelöli.
4. Cikk
A minősített adatok védelme (1) A Felek, államuk törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezései alapján:
a) biztosítják a minősített adatok védelmét;
b) a minősített adat minősítési szintjét és a minősített adat hordozójának jelölését az átadó Fél felhatalmazott
szervének írásbeli hozzájárulása nélkül nem változtatják meg;
c) a  minősített adatok védelmére vonatkozóan ugyanolyan intézkedéseket kötelesek foganatosítani, mint
amilyeneket saját minősített adataik vonatkozásában a  3.  cikkben meghatározott megfeleltetés szerint
az azonos minősítési szintre alkalmaznak;
d) a másik Fél felhatalmazott szervétől kapott minősített adatot kizárólag az átadás során meghatározott célra
használják fel;
e) harmadik fél számára a  minősített adathoz való hozzáférést csak az  átadó Fél előzetes, írásbeli
hozzájárulásával engedélyeznek.
(2) Minősített adathoz való hozzáférés csak azon személyek számára biztosítható, akiknek az  adat megismerése
az  átadás során meghatározott célok eléréséhez előírt hivatali kötelességük teljesítéséhez szükséges, és akik
megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
5. Cikk
A minősített adat átadása (1) Ha az  egyik Fél felhatalmazott szerve minősített adatot kíván átadni a  másik Fél felhatalmazott szervének,
a  hatáskörrel rendelkező hatóságától a  másik Fél felhatalmazott szerve biztonsági tanúsítványának meglétéről
előzetes írásbeli igazolást kér.
Az átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatósága az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságától az  átvevő Fél
felhatalmazott szerve biztonsági tanúsítványának meglétéről szóló írásbeli igazolást kér.
Amennyiben az  átvevő Fél felhatalmazott szervének biztonsági tanúsítványa visszavonásra kerül, az  átvevő Fél
hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti az átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatóságát.
(2) A  minősített adat átadásáról az  átadó Fél állama törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezéseivel
összhangban kell dönteni.
(3) A  minősített adathordozók átadása diplomáciai úton, futárral vagy a  Felek által elfogadott egyéb felhatalmazott
szolgáltató közreműködésével történhet. Az  érintett felhatalmazott szerv megerősíti a  minősített adat átvételét.
A Felek a minősített adat átadásának egyéb, közösen megállapított módját is használhatják.
(4) Nagyszámú minősített adatot tartalmazó minősített adathordozó átadása esetén a felhatalmazott szervek államuk
törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban megállapodnak a  szállítás módjáról,
az útitervről és a kíséret módjáról.
6. Cikk
A minősített adatok kezelése (1) A minősített adat átvételéért felelős felhatalmazott szerv a 3. cikk szerinti minősítési szintet tünteti fel a minősített
adathordozón.
A minősítési szint feltüntetésének kötelezettsége azon minősített adathordozók esetén is fennáll, amelyek a Felek
közötti együttműködés során, valamint fordítás, másolás vagy sokszorosítás eredményeként keletkeztek.
Az átvett minősített adat alapján keletkezett minősített adathordozón feltüntetett minősítési szint nem lehet
alacsonyabb, mint az átadott minősített adat minősítési szintje.
(2) A minősített adat kezelése, nyilvántartásba vétele és tárolása a Felek államában a minősített adatok vonatkozásában
meghatározott követelményekkel összhangban történik.
(3) A minősített adathordozók megsemmisítése az átadó Fél felhatalmazott szervének írásbeli hozzájárulásával történik.
A „Szigorúan titkos!”/ Совершенно секретно jelölésű minősített adathordozók nem semmisíthetők meg és az átadó
Fél felhatalmazott szervéhez kell visszaküldeni őket, ha már nincs rájuk szükség.
A minősített adathordozók megsemmisítéséről dokumentáció készül és a  megsemmisítés lefolytatása oly módon
történik, hogy az adat újbóli létrehozása vagy visszaállítása ne legyen megvalósítható.
Az átadó Fél felhatalmazott szervét a minősített adathordozó megsemmisítéséről írásban értesíteni szükséges.
(4) Az  átvett minősített adathordozó minősítési szintjét a  felhatalmazott szerv kizárólag az  átadó Fél felhatalmazott
szervének előzetes írásbeli hozzájárulásával változtathatja meg vagy szüntetheti meg.
Az átadó Fél felhatalmazott szerve a  másik Fél felhatalmazott szervét írásban értesíti az  átadott minősített adat
minősítési szintje megváltoztatásáról vagy megszüntetéséről.
A Felek együttműködése során keletkezett minősített adat minősítési szintje a  felhatalmazott szervek kölcsönös
egyetértésével állapítható meg, változtatható meg vagy szüntethető meg.
7. Cikk
Szerződések
A felhatalmazott szervek által kötött szerződések egy, a  biztonságra vonatkozó külön mellékletet tartalmaznak,
amely az alábbiakat foglalja magában:
a) a minősített adatok listáját és azok minősítési szintjét;
b) a  minősített adathordozók védelmének, kezelésének, őrzésének és megsemmisítésének meghatározott
követelményeit;
c) a  vitás kérdések megoldásának rendjét és a  minősített adat jogosulatlan terjesztéséből adódó esetleges
károk megtérítésének kötelezettségét. 8. Cikk
A minősített adat védelmével kapcsolatos követelmények megsértése
(1) A  Felek felhatalmazott szerve vagy hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul írásban értesíti a  másik Fél
érintett felhatalmazott szervét vagy hatáskörrel rendelkező hatóságát arról, ha a  minősített adat védelmével
kapcsolatos követelmények olyan megsértését azonosítja, amely az  adat jogosulatlan terjesztéséhez vezet vagy
vezethet.
(2) Az érintett felhatalmazott szerv vagy hatáskörrel rendelkező hatóság vizsgálatot folytat le és a vétkes személyeket
az államuk törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban felelősségre vonja.
(3) A  hatáskörrel rendelkező hatóságok írásban tájékoztatják egymást a  vizsgálat eredményéről és a  megvalósított
intézkedésekről.
(4) A  minősített adat jogosulatlan terjesztéséből származó esetleges károk enyhítésére szolgáló eljárásokat a  Felek
felhatalmazott szervei eseti jelleggel közösen határozzák meg.
9. Cikk
Látogatások (1) Bármely Fél állama felhatalmazott szervei képviselőinek a  másik Fél minősített adatához való hozzáférést igénylő
látogatására csak a  fogadó Fél állama törvényeinek és egyéb jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban
kerülhet sor.
(2) A látogatás lefolytatásának engedélyezésére irányuló kérelmet a küldő Fél felhatalmazott szerve küldi a fogadó Fél
felhatalmazott szervének, főszabályként legalább 4 héttel a  látogatás várható időpontját megelőzően. A  látogatás
lefolytatására irányuló engedély kiadásához a  fogadó Fél hatáskörrel rendelkező hatóságának hozzájárulása
szükséges. Sürgős esetben a  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai a  Felek állama törvényeinek és egyéb
jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban megtesznek minden lehetséges intézkedést a  szükséges eljárások
felgyorsítása érdekében.
(3) A tervezett látogatás lefolytatására irányuló kérelem az alábbi részleteket tartalmazza:
a) a  küldő Fél felhatalmazott szerve képviselőjének vezeték- és keresztneve, születési ideje és helye,
állampolgársága, útlevélszáma, munkahelye, beosztása és a biztonsági tanúsítványának szintje;
b) a meglátogatandó felhatalmazott szerv neve, címe és elérhetőségei;
c) a  látogatás célja, alapja és a  látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintje;
d) a látogatás időpontja és időtartama. (4) A  látogatás során az egyik Fél felhatalmazott szervének képviselője megismeri a másik Fél államának a minősített
adatokkal kapcsolatos tevékenységére vonatkozó szabályait és megtartja azokat.
(5) A  küldő Fél felhatalmazott szervének képviselője által, a  látogatás során megismert minősített adatot úgy kell
tekinteni, mint a jelen Egyezmény alapján átvett minősített adatot.
10. Cikk
A minősített adat védelmével kapcsolatos költségek
Jelen Egyezmény alapján a felhatalmazott szervek viselik a minősített adatok védelmével kapcsolatos intézkedések
végrehajtásával kapcsolatos költségeket.
11. Cikk
Tájékoztatás nemzeti jogszabályokról és egyeztetések (1) A  hatáskörrel rendelkező hatóságok kellő időben kicserélik államuk minősített adatok védelmére vonatkozó
törvényeit és egyéb jogszabályait, melyek ismerete jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges.
(2) Jelen Egyezmény végrehajtása keretében, bármelyik Fél hatáskörrel rendelkező hatóságának kérelmére,
az együttműködés biztosítása érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságok egyeztetéseket tartanak.
12. Cikk
Viták rendezése (1) Jelen Egyezmény értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban felmerült viták a hatáskörrel rendelkező hatóságok
közötti tárgyalások és egyeztetések útján rendezendőek.
(2) A viták rendezése idején a Felek továbbra is betartják jelen Egyezményből fakadó kötelezettségeiket.
13. Cikk
Módosítások
Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével módosítható, erről szóló külön jegyzőkönyvek formájában,
melyek hatálybalépése jelen Egyezmény hatálybalépésének megfelelő módon történik.
14. Cikk
Záró rendelkezések (1) Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások lefolytatásáról szóló,
diplomáciai úton küldött utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba.
(2) Jelen Egyezmény határozatlan időre jött létre.
 (3) Jelen Egyezményt bármelyik Fél jogosult felmondani az e döntésről szóló írásbeli értesítés másik Félhez, diplomáciai
úton való megküldésével. Ebben az  esetben jelen Egyezmény az  értesítés kézhezvételének időpontját követő
hatodik hónap elteltével hatályát veszti.
Jelen Egyezmény megszűnésekor a  minősített adatok védelmére vonatkozóan a  4. és 6.  cikkben meghatározott
intézkedések alkalmazandók mindaddig, míg az adat minősítése a megfelelő eljárás szerint megszüntetésre kerül.
Készült Budapesten, 2016. szeptember 7-én, két példányban magyar, orosz és angol nyelven, valamennyi szöveg
egyaránt hiteles. Bármilyen értelmezésbeli eltérés esetén az egyezmény angol nyelvű szövege alkalmazandó.
Magyarország Kormánya részéről Az Oroszországi Föderáció Kormánya részéről
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
40/2019. (IV. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti, infrastrukturális projektekben való együttműködést célzó keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti, infrastrukturális projektekben való
együttműködést célzó keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
89/2011. (XI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás
alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 123/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 123/2011. (VII. 26.) OVB határozatában magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért e ön azzal, hogy Magyarországon a részmunkaidő csak
a kismamákra, rokkantnyugdíjasokra és könnyebb betegségben lévő polgárokra legyen értendő?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel
meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének. Az OVB utalt arra, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésnek mind a
választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az OVB álláspontja szerint a kérdés nem
egyértelmű, a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, ezáltal annak pontos tartalma nem állapítható meg.
A kérdés valójában több kérdést von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók. A választópolgárnak nincs
lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg. A kezdeményező a törvényes
határidőn belül kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság a 123/2011. (VII. 26.) OVB határozatot
semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra. Véleménye szerint a határozat jogszszabálysértő, és a kérdést
hitelesíteni kellett volna, mert az a választópolgárok számára egyértelmű.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB a
kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 123/2011. (VII. 26.) OVB
határozatot helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1588/2018. (XI. 22.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2018. előirányzatáról történő átcsoportosításról, valamint a Gyógyító-megelőző ellátás, a Gyógyszertámogatás és a Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoportok egyes előirányzatainak megemeléséről.
A Kormány
 1. a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére 396 102 816 forint egyszeri
átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai
cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport 18. Összevont szakellátás jogcím
előirányzatának javára, az 1. melléklet szerint;
2. a Kvtv. 12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 18. Összevont szakellátás jogcím 6 500 000 000 forinttal, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport
1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím 23 600 000 000 forinttal, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás
jogcímcsoport 1. Kötszertámogatás jogcímének 900 000 000 forinttal, 3. Egyéb gyógyászati segédeszköz támogatás
jogcím 5 950 000 000 forinttal történő megemelését, a 2. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
66/2006. (HK 14.) HM határozata az MH Őr- és Biztosító Szakasz ideiglenes katonai szervezet megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség külföldi feladat-végrehajtásra tervezett ideiglenes katonai
szervezetei megalakításával kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 44/2005. (HK 10.) HM utasításban foglaltakra – a
következő
megszüntető határozatot adom ki: 1. A Magyar Honvédség Őr- és Biztosító Szakasz ideiglenes katonai szervezetet – melynek rövidített megnevezése: MH ŐBSZ; székhelye: Kaposvár, Füredi út 156.;
postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/ŐBSZ; alkalmazási
körzete: Magyarország, Macedónia, alapítója a honvédelmi miniszter – 2006. szeptember 30-i hatállyal megszüntetem.
2. A vagyoni jogok és kötelezettségek tekintetében a
megszüntetett költségvetési szerv jogutódja az MH Szárazföldi Parancsnokság (a továbbiakban: MH SZFP),
melynek székhelye: 8000 Székesfehérvár, Zámolyi út;
postacíme: 8001 Székesfehérvár, Pf. 151. A költségvetési
szerv megszüntetése következtében az alapítót megillető
jogok érvényesítéséből és az alapítót terhelő kötelezettségek teljesítéséből adódó pénzügyi és számviteli feladatokat a katonai szervezet felszámolásától kezdve a Honvédelmi Minisztérium Pénzügyi és Számviteli Szolgálat illetékes szerve látja el.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megszüntetésével
kapcsolatos részletes feladatokat a NATO Szkopjei
Parancsnokság őrzés-védelmét ellátó MH Őr- és Biztosító
Szakasz műveleti területről történő kivonásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 21/2006. (HK 8.) HM
KÁT–HM HVKF együttes intézkedés és annak végrehajtására kiadott belső rendelkezések határozzák meg.
4. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba és a
Magyar Honvédség Őr- és Biztosító Szakasz ideiglenes
katonai szervezet létrehozásáról szóló 27/2006. (HK 11.)
HM határozat 2006. szeptember 30-án hatályát veszti.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
156/2017. (VI. 16.) Korm. rendelete a haditechnikai tevékenység engedélyezésének és a vállalkozások tanúsításának részletes szabályairól.
A Kormány
az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről,
valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (1) bekezdésében, a haditechnikai
termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény 10.  §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) Az engedélyköteles haditechnikai termékek és szolgáltatások körét az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény (a továbbiakban: Httv.) 5.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti haditechnikai termékek és
szolgáltatások körét az 1. melléklet I–IV., VIII. és XXVI. fejezete tartalmazza.
(3) A Httv. 5. § (1) bekezdés b) pontja szerinti haditechnikai termékek és szolgáltatások körét az 1. melléklet V–VII., és
IX–XXV. fejezete tartalmazza.
1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. behozatal: kereskedelmi ügylet, amelynek során az  Európai Unió vámterületén kívüli területről
(a továbbiakban: harmadik ország)
a) az  Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet (a továbbiakban: Uniós Vámkódex) 5. cikk 24. pontjában meghatározott, „nem uniós
áru” fogalomkörébe nem tartozó árunak az Uniós Vámkódex 201. cikke szerint szabad forgalomba
bocsátása, ideértve az  Uniós Vámkódex 254.  cikke szerinti, meghatározott célra történő szabad
forgalomba bocsátást,
b) nem uniós áruknak az Uniós Vámkódex 240. cikkében foglalt vámraktározás, a 256. cikkében foglalt
aktív feldolgozás és a 250. cikkében meghatározott ideiglenes behozatal alá vonása, a 259. cikkében
foglalt passzív feldolgozás keretében történt ideiglenes kivitelt követő újrabehozatala és szabad
forgalomba bocsátása vagy vámszabadterületre szállítása, valamint a 203. cikkében meghatározott
tértiáru szabad forgalomba bocsátása, és
c) szoftver vagy technológia Európai Unión kívüli országból történő átvételére írásos formában vagy
más adathordozón Magyarország területén kerül sor;
2. behozatali vámhivatal: az az  uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény (a továbbiakban:
Vámtörvény) 3.  § 8.  pontjában meghatározott vámhivatal, ahol harmadik országból az  Európai Unió
vámterületére beszállított áruk tekintetében az 1. pont a) és b) alpontja szerinti vámeljárásokat végzik;
3. belépési vámhivatal: az  a  Vámtörvény 3.  § 8.  pontjában meghatározott vámhivatal, ahová a  harmadik
országból az Európai Unió vámterületére belépő árukat vám elé állítják;
4. Belső Megfelelési Program: a  vállalkozás megbízhatóságát alátámasztó tájékoztató dokumentum, amely
tartalmazza a  vállalkozás tevékenységére vonatkozó információkat, a  tevékenysége során keletkezett
dokumentumok kezelésének és a  nyilvántartás leírását; meghatározza az  e  rendelet hatálya alá eső
tevékenységben részt vevő személyek feladatkörét és felelősségét, tartalmazza a  vállalkozáson belüli
kockázatkezelés leírását, valamint e  rendelet előírásainak vállalkozáson belüli végrehajtását, továbbá
vállalkozáson belül rendelkezik az esetleges nemmegfelelőségek felszámolásának módjáról;
5. brókertevékenység: a  bróker által egy európai uniós tagállam és egy harmadik ország, illetve két harmadik
ország vállalkozásai vagy szervei között haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás adásvétele céljából végzett
tevékenység, ideértve az  üzlet megszervezését, a  szerződő felek közötti közvetítést, az  üzleti lehetőség
jelzését a vevő vagy az eladó részére, valamint a saját jogon történő vételt és eladást, feltéve, ha az eszközök
nem kerülnek Magyarország területére;
6. devizamentes ügylet: elszámolási kötelezettség nélküli ügylet;
 7. Európai Unió vámterülete: az Uniós Vámkódex 4. cikkében meghatározott vámterület;
 8. exportőr: az a vállalkozás,
a) amelynek érdekében az  Uniós Vámkódex 259.  cikkében foglalt passzív feldolgozás keretében
történő ideiglenes kivitel vagy 269.  cikke szerinti kiviteli eljárás elvégzéséhez szükséges kiviteli
árunyilatkozatot vagy Uniós Vámkódex 270.  cikke szerinti újkivitel elvégzéséhez szükséges
újrakiviteli árunyilatkozatot teszik,
b) amely az  árunyilatkozat elfogadásakor a  harmadik országbeli címzett szerződő partnere,
és meghatározhatja a  termék harmadik országba történő kiszállítását azzal, hogy ha nem
kötöttek kivitelre vonatkozó szerződést, vagy pedig a  szerződés birtokosa nem saját érdekében
tevékenykedik, akkor a  terméknek harmadik országba történő kiküldésére szóló jogosultság
a meghatározó;
9. felelős vezető: a Httv. 1. § a) pontja szerinti személy;
10. haditechnikai eszköz: az  1.  mellékletben meghatározott, a  védelem terén alapvető biztonsági érdekeket
érintő, kifejezetten katonai, nemzetbiztonsági, rendvédelmi és rendészeti célokra alkalmas, az Európai Unió
közös katonai listáján található, illetve nemzeti biztonsági érdekből ide sorolt termék;
11. haditechnikai külkereskedelem: haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelével, behozatalával,
transzferjével és tranzitjával összefüggő kereskedelmi tevékenység, ideértve az  ilyen tevékenységnek
a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő folytatását is, továbbá a  haditechnikai termékkel
kapcsolatban végzett brókertevékenység;
12. haditechnikai tevékenység: haditechnikai eszköz gyártása, haditechnikai szolgáltatás nyújtása és haditechnikai
külkereskedelem;
13. határon átnyúló szolgáltatásnyújtás: a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 2. § e) pontjában ekként meghatározott fogalom;
14. importőr: az a vállalkozás,
a) amelynek érdekében az Uniós Vámkódex 5. cikk 16. pont a) és b) alpontja, valamint a 201., 203., 240.,
250., 256. és 259.  cikkei szerint megvalósuló behozatali irányú eljárások elvégzéséhez szükséges
vámáru-nyilatkozatokat teszik,
b) amely az  árunyilatkozat elfogadásakor harmadik országbeli fél szerződő partnere, és végrehajtja
a  termék harmadik országból Magyarország területére történő beszállítását azzal, hogy ha nem
kötöttek behozatali szerződést vagy a  szerződő fél nem saját érdekében tevékenykedik, akkor
a  terméknek harmadik országból Magyarország területére történő beszállítására szóló jogosultság
a meghatározó;
15. kilépési vámhivatal: az  a  vámhivatal, ahol az  Európai Unió vámterületét elhagyó árukkal kapcsolatos
alakiságokat elvégzik, beleértve a megfelelő kockázatalapú ellenőrzéseket is;
16. kivitel:
a) az Uniós Vámkódex 269. cikkében foglalt kiviteli eljárás, vagy
b) áruknak az Uniós Vámkódex 259. cikkében foglalt passzív feldolgozás keretében történt ideiglenes
kivitele;
17. kiviteli vámhivatal: az a vámhivatal, ahol az Európai Unióból harmadik országba kiszállított áruk tekintetében
az  Uniós Vámkódex 259., 269. és 270.  cikke szerinti vámeljárásokat végzik, beleértve a  megfelelő
kockázatalapú ellenőrzéseket is;
18. Nemzetközi Import Igazolás: az  exportőr ország kérésére az  importőr ország Nemzetközi Import Igazolást
állít ki, amely az  importőr ország illetékes hatóságának nyilatkozata arról, hogy az  importált eszközök vagy
technológiák a  megadott értékben kerülnek beszállításra a  megjelölt végfelhasználási célból, és azok nem
kerülnek továbbértékesítésre az importőr ország illetékes hatóságának tudta nélkül;
19. Szállítási Tanúsítvány: a  végfelhasználó ország illetékes hatóságának igazolása arról, hogy a  harmadik
országba kivitt vagy más tagállamba kiszállított, valamint a  harmadik országból behozott vagy más
tagállamból beérkezett eszköz a végfelhasználó ország vámterületére érkezett;
20. tanúsított vállalat: vállalkozás, amely rendelkezik a  külkereskedelmi államigazgatási és hadiipari gyártás- és
szolgáltatásfelügyeleti feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala (a továbbiakban: Hatóság)
által kiadott tanúsítással, továbbá az Európai Unió más tagállamában letelepedett, a tagállam hatósága által
tanúsított gyártó;
21. transzfer: uniós árunak minősülő haditechnikai eszköz átadása vagy szállítása egy Európai Unió tagállamában
lévő szállító és egy valamely másik tagállamban található címzett között, amely lehet:
a) kiszállítás: kereskedelmi ügylet, amelynek során a  haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás
Magyarország területéről az  Európai Unió valamely tagállamába kerül, beleértve az  ideiglenes
árumozgást,
b) beérkezés: kereskedelmi ügylet, amelynek során a haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás az Európai
Unió valamely tagállamából érkezik Magyarország területére beleértve az ideiglenes árumozgást;
22. transzfert végrehajtó: az a vállalkozás,
a) amelynek nevében a 21. pont szerinti kiszállításról vagy beérkezésről szóló nyilatkozatot teszik,
b) amely a nyilatkozat elfogadásakor az Európai Unió egyik tagállamában bejegyzett címzett szerződő
partnere, és meghatározhatja a  termék Európai Unió vámterületén belül történő szállítását
azzal, hogy ha nem kötöttek szerződést, vagy pedig a  szerződés birtokosa nem saját nevében
tevékenykedik, akkor a  terméknek az  Európai Unió vámterületén belül történő szállítására szóló
jogosultság a meghatározó, vagy
c) amely szoftver vagy technológia szóban, írásos formában, elektronikus úton, faxon vagy telefonon
való továbbításáról rendelkezik az Európai Unió vámterületén belül;
23. tranzit: szállítási folyamat, amelynek során haditechnikai eszközt Magyarország területén úgy szállítanak át
árutovábbítási vámeljárás keretében, hogy annak vámjogi státuszában változás nem történik;
24. újrakivitel: az Uniós Vámkódex 270. cikkében foglalt eljárás;
25. vállalkozás: jogi személy vagy jogi személyiség nélküli jogalany, amely elsődlegesen üzletszerű gazdasági
tevékenység folytatása céljából jött létre, gazdasági társaság, egyéni cég, egyéni vállalkozó, a  költségvetési
szerv, valamint határon átnyúló szolgáltatás esetében az  Európai Unió tagállamában vagy az  Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely más államban bejegyzett vállalkozás;
26. Végfelhasználói Nyilatkozat: az exportőr ország kérésére a végfelhasználó vagy a végfelhasználó országának
nyilatkozata arról, hogy a  megvásárolt eszközök a  végfelhasználó országában a  megjelölt céllal kerülnek
felhasználásra, továbbá az  áru nukleáris, biológiai, illetve vegyi fegyverek fejlesztésére, gyártására és
használatára, vagy ilyen fegyverek célba juttatására szolgáló eszköz részeként nem kerül felhasználásra;
tartalmazhat újrakivitelt korlátozó záradékot, illetve nyilatkozatot arról, hogy nem kerül továbbértékesítésre
az eredeti exportőr ország hozzájárulása nélkül.
2. Általános engedélyezési szabályok 3. § (1) Magyarország területén haditechnikai tevékenység a Hatóság által kiadott engedélyek alapján folytatható.
 (2) Engedélyt az alábbi vállalkozás kaphat:
a) a cégbíróság által nyilvántartásba vett egyéni cég, gazdasági társaság, ideértve a külföldi részvétellel működő
gazdasági társaságot, valamint a  külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepét, ha az  nem áll
jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás, felszámolás alatt, ellene jogerős végzéssel elrendelt csődeljárás
vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs folyamatban,
b) az egyéni vállalkozók nyilvántartásába bejegyzett egyéni vállalkozó,
c) a költségvetési szervek törzskönyvi nyilvántartásába bejegyzett költségvetési szerv, továbbá
d) határon átnyúló szolgáltatás esetében az  Európai Unió tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes valamely más államban (a továbbiakban: EGT-állam) bejegyzett vállalkozás.
 (3) Az  e  rendelet szerinti eljárásokban a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 71. § (2) bekezdés a) pontja nem alkalmazandó.
 (4) Az e rendelet szerinti eljárásokban a tényállás tisztázása érdekében a Hatóság határidő megjelölésével, a mulasztás
jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett az  általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi
CL. törvény 44. § b) pontján túl ismételten hiánypótlásra hívhatja fel a kérelmezőt.
(5) Az e rendelet szerinti engedélyezési eljárásokban az ügyfél nem pótolhatja a nyilatkozatával a hiányzó bizonyítékot
akkor sem, ha annak beszerzése nem lehetséges.
(6) Az e rendelet szerinti engedélyezési eljárásokban az ügyfél az iratot nem nyújthatja be másolatban, kivéve, ha ahhoz
a Hatóság hozzájárul.
(7) E  rendelet 10.  § (1)  bekezdés a)–b)  pontjában meghatározott tevékenységi engedély annak a  kérelmezőnek
adható, amelynek nyilvántartásba vett tevékenységi körei között a haditechnikai termék gyártása vagy a termékhez
kapcsolódó szolgáltatás nyújtása szerepel.
(8) A Httv. 2/A. § szerinti esetben a Hatóság annak ad engedélyt, aki
a) az engedélyezési eljárásban hitelt érdemlően igazolja, hogy az Európai Unió tagállamában vagy az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely más államban gazdasági társaságként
bejegyezték, és ott a jogszabályoknak megfelelően működik;
b) a  bejegyzés helye szerinti országban hadiipari tevékenység folytatására engedéllyel rendelkezik, vagy ilyen
tevékenységet a bejegyzés helye szerinti országban és külföldön jogszerűen végezhet;
c) a  kérelemben megjelölt tevékenység irányítására kijelölt felelős vezetője a  külön jogszabályban megjelölt
szakirányú végzettséggel és gyakorlattal rendelkezik;
d) megfelel a Httv. és az e rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek.
4. § A Hatóság az engedély és a tanúsítás iránti kérelemről – a tranzitengedély és a tevékenységi engedély iránti kérelem
kivételével – 60 napon belül dönt.
5. § (1) Nem kell külön engedélyt beszerezniük a Httv. 2. §-a szerinti tevékenységhez
a) a  Magyar Honvédség, a  katonai nemzetbiztonsági szolgálat, a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
kutatással és fejlesztéssel, javítással és karbantartással foglalkozó, valamint hatástalanítást, megsemmisítést,
múzeumi tevékenységet végző, továbbá a  Magyar Honvédség közbeszerzési, beszerzési eljárásokban
ajánlatkérőként eljáró szervezeti egységeinek, továbbá
b) az  állam nevében eladóként eljáró, hon- és rendvédelmi szempontból feleslegesnek nyilvánított
haditechnikai termékek elidegenítését végző szerveknek és a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-nek,
azonban az  elidegenített haditechnikai termékek köréről, illetve a  vásárlók személyéről kötelesek
a szerződéskötést követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatni a Hatóságot.
(2) Nem kell engedély az e rendelet 2. § 11. pontjában meghatározott tevékenységhez, ha
a) haditechnikai eszközt az  Országgyűlés vagy a  Kormány által jóváhagyott csapatmozgás, továbbá hatályos
nemzetközi szerződésben kifejezetten engedélyezett kötelezettségek keretében szállítanak át Magyarország
határán,
b) a  szállítást – kötelezettségei teljesítéséhez – az  Európai Unió, a  NATO vagy a  Nemzetközi Atomenergia
Ügynökség végzi,
c) a szállítás a katasztrófa esetén nyújtott humanitárius segítségnyújtáshoz vagy adományhoz kapcsolódik, vagy
d) haditechnikai eszközt állami fegyveres szervek közös gyakorlat, bemutató céljából szállítanak át
Magyarország határán. 6. § Egyes, a  halálbüntetés, a  kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során
alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet által nem szabályozott
kérdések esetében e rendelet előírásai alkalmazandók, kivéve annak – az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más
kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló
1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2016. november 23-i (EU) 2016/2134 európai parlamenti és
tanácsi rendelet I. mellékletével kiegészített – IIIa. mellékletében felsorolt termékek esetén.
7. § (1) Az  e  rendelet szerinti engedélyezési eljárások és a  tanúsítás során alkalmazandó engedély iránti kérelmek és
engedélyokmányok mintáját a Hatóság a honlapján közzéteszi.
(2) Az e rendelet szerinti engedélyek és a tanúsítás iránti kérelmek kormányablaknál nem terjeszthetők elő.
 (3) A Hatóság nyilvántartja és kezeli az engedélyezési eljárás során birtokába kerülő és keletkező – személyes adatnak
nem minősülő, kormányrendeletben meghatározott – adatokat.
 (4) A Hatóság a (3) bekezdés szerinti adatok kezelésére legfeljebb az érintettnek a tevékenysége folytatására vonatkozó
jogosultsága megszűnésétől számított hat hónapig jogosult. 8. § (1) A  Hatóság az  engedélyeket az  általa elnökölt és havi rendszerességgel összehívott Haditechnikai Véleményező
Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) véleményének kikérésével adja ki.
(2) A  Munkacsoport tagjai a  külpolitikáért felelős miniszter, az  iparügyekért felelős miniszter, a  rendészetért felelős
miniszter, a  honvédelemért felelős miniszter által kijelölt személy, valamint az  Alkotmányvédelmi Hivatal,
az  Információs Hivatal, a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  Országos
Rendőr-főkapitányság, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a Terrorelhárítási Központ képviselője.
(3) A  Hatóság az  általa kiadott és visszavont engedélyekről, továbbá az  elutasított engedély kérelmekről a  döntés
meghozatalát követő 30 napon belül tájékoztatja a (2) bekezdésben felsorolt szerveket.
3. Korlátozások 9. § (1) A kérelmet el kell utasítani, ha
a) a kérelmezett tevékenység ellentétes Magyarország nemzetközileg vállalt kötelezettségeivel,
b) a kérelmezett tevékenység ellentétes Magyarország ellátásbiztonsági érdekeivel,
c) a  kérelmezett tevékenység, a  kérelmező, a  kérelmező tulajdonosa, felelős vezetője, vagy a  kérelmezett
tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó munkakörben foglalkoztatott alkalmazottja az  Alkotmányvédelmi
Hivatal, az Információs Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat vagy a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
írásos véleménye alapján nemzetbiztonsági érdeket sért vagy nemzetbiztonsági kockázatot jelent, vagy
a Terrorelhárítási Központ írásos véleménye alapján terrorveszélyt jelent,
d) a  kérelmezett tevékenység akadályozná vagy ellehetetlenítené a  honvédelmi, rendvédelmi, valamint
nemzetbiztonsági szervek jogszabályban meghatározott tevékenységének ellátását,
e) a kérelmezőnek a Hatósággal szemben korábbi eljárásból származó, befizetetlen bírságtartozása van,
f ) a kérelmezett tevékenység ellentétes a 2. mellékletben meghatározott kritériumokkal,
g) a  kérelmező, a  kérelmező tulajdonosa, vezető tisztségviselője, valamint a  tervezett haditechnikai
tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó munkakörben foglalkoztatott alkalmazottja nem felel meg a  Httv.
5. § és 5/A. § szerinti személyi követelményeknek,
h) a  kérelmező, tulajdonosa vagy valamely felelős vezetője nem rendelkezik a  termék gyártásához, vagy
a  szolgáltatás nyújtásához szükséges e  rendelet 4.  melléklete szerinti szakirányú végzettséggel és
gyakorlattal,
i) a haditechnikai eszköz gyártását vagy haditechnikai szolgáltatás nyújtását végző kérelmező nem rendelkezik
olyan székhellyel (telephellyel) és eszközökkel, melyek műszakilag alkalmassá teszik a  kérelmezett
tevékenység végzésére, azok biztonságtechnikailag nem alkalmasak a  haditechnikai termék biztonságos
mozgatására, szállítására, tárolására és őrzésére.
(2) Az engedélyt vissza kell vonni, ha
a) a kiadásának bármely feltétele megszűnt, vagy
b) az engedély kiadását követően olyan változás áll be, amely alapján a kérelem elutasításának lenne helye.
(3) A  Hatóság a  kiadott engedélyt visszavonhatja, ha a  vállalkozás e  rendeletben foglalt előírásokat, az  engedélyben
meghatározott feltételeket vagy a kereskedelemre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megsérti.
(4) Az (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetekben, illetve az engedély ezek alapján történő visszavonása
esetén a Hatóság a döntésében az indokolást mellőzi.
(5) A  Hatóság az  (1)  bekezdés f )  pontja alapján elutasított kérelemben foglalt adatokról, az  elutasítás indokolásával
együtt értesíti az Európai Unió tagállamainak illetékes hatóságait.
(6) A Hatóság az engedély hatályát legfeljebb 6 hónapos időtartamra felfüggesztheti, és az engedélyben foglalt jogok
gyakorlását a felfüggesztés időtartamára megtilthatja, ha
a) a  (2)  bekezdés alapján az  engedély visszavonásának lenne helye, azonban az  erre okot adó körülmény
az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szervek írásos véleménye alapján megszüntethető, és megszüntetése
érdekében az engedéllyel rendelkező (a továbbiakban: engedélyes) a Hatósággal együttműködik,
b) az engedélyes vállalkozás tulajdonosa, vezető tisztségviselője, valamint a haditechnikai termék gyártásához
vagy szolgáltatás nyújtásához közvetlenül kapcsolódó munkakörben alkalmazott munkatársa a  Httv.
5. §-ban foglalt személyi követelményeknek nem felel meg, ha az engedélyes vállalja, hogy ezt az állapotot
megszünteti, vagy
c) a tárgyalási engedély vagy a forgalmi engedély kiadását követően olyan változás állt be, amely alapján az arra
vonatkozó engedély iránti kérelemnek az (1) bekezdés f ) pontja alapján a 2. melléklet szerinti elutasításának
lenne helye.
(7) A Hatóság a felfüggesztett hatályú engedélyt visszavonja, ha a felfüggesztésre okot adó körülmény a (6) bekezdés
szerinti időtartam lejártát követően is fennáll.
(8) Ha a kérelmezett tevékenység akadályozza a rendvédelmi szervek jogszabályban meghatározott tevékenységének
ellátását, a Hatóság az engedélyben műszaki vagy forgalmi korlátozó feltételeket szabhat meg.
II. FEJEZET
ENGEDÉLYTÍPUSOK 4. Tevékenységi engedély 10. § (1) A vállalkozás tevékenységi engedély birtokában jogosult
a) haditechnikai eszköz gyártására,
b) haditechnikai szolgáltatás nyújtására vagy
c) haditechnikai külkereskedelemmel kapcsolatos előkészítő tevékenység (piackutatás, ajánlattétel, előkészítő
tárgyalások) végzésére.
 (2) A tevékenységi engedély típusai: a) általános tevékenységi engedély, amely haditechnikai eszköz gyártására, haditechnikai szolgáltatás
nyújtására vagy haditechnikai külkereskedelemmel kapcsolatos előkészítő tevékenység végzésére jogosít;
b) eseti tevékenységi engedély, amelynek hatálya kizárólag egy haditechnikai külkereskedelmi ügyletre terjed
ki.
(3) A  tevékenységi engedély iránti kérelmet a  3.  mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani
a Hatóság részére.
(4) A  haditechnikai termék gyártását vagy a  haditechnikai szolgáltatás nyújtását szakterületenként közvetlenül
irányító felelős vezető szakmai szakképzettségének és gyakorlati idejének engedélyhez szükséges követelményeit
a 4. melléklet tartalmazza.
(5) Az  általános tevékenységi engedély 2 évig hatályos. A  tevékenységi engedély hatályának lejárta előtt legalább
45 nappal benyújtott kérelemre indult eljárásban 5 évig hatályos új tevékenységi engedély adható ki.
(6) A  tevékenységi engedéllyel rendelkező vállalkozás jogutóddal történő megszűnése esetén a  jogutód e  rendelet
szerinti tevékenységet csak új tevékenységi engedély birtokában folytathat.
(7) A tevékenységi engedéllyel rendelkező gazdasági társaság a szavazatok huszonöt százalékát elérő vagy meghaladó
mértékű befolyás szerzése esetén haditechnikai tevékenységet új engedély birtokában folytathat.
(8) Ha a  tevékenységi engedély iránti kérelem magában foglalja bármely az  1. melléklet VIII. fejezetében található
termék gyártását, gyártási tevékenység során történő felhasználását, illetve tárolását, a  Hatóság az  engedélyezési
eljárás során a  8.  § (1)  bekezdése szerinti Munkacsoporton túl kikérheti a  bányafelügyeleti feladatkörében eljáró,
a  tevékenység végzésének helye szerint illetékes Kormányhivatal véleményét is, aki 15 napon belül válaszol
a megkeresésre.
11. § Az  engedélyes az  engedélyezési eljárás során benyújtott kérelmében meghatározott adatok változását 8 napon
belül köteles bejelenteni a  Hatóságnak. A  Hatóság a  megváltozott adatoknak megfelelő új engedélyt ad ki
az engedélyesnek.
12. § (1) Az  engedélyes haladéktalanul köteles jelenteni a  Hatóságnak az  ellene irányuló csődeljárás, felszámolás vagy
végelszámolás megkezdését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárások során az eljárást lefolytató köteles a Hatóság felé igazolni, hogy az engedélyezett
tevékenység során felhasznált veszélyes anyagokkal tételesen elszámolt.
13. § A tevékenységi engedély iránti kérelemről a Hatóság 45 napon belül dönt.
14. § Öt évig nem kaphat engedélyt a  kérelmező, ha a  kérelmező, vagy a  kérelmező tulajdonosa vagy felelős vezetője
olyan engedélyesnél volt előzőleg tag, vezető tisztségviselő vagy felelős vezető, akitől (amelytől) az  engedélyt
a  Hatóság korábban jogerősen visszavonta, kivéve, ha az  engedély visszavonására a  tagsági jogviszonyától vagy
felelősségétől független tény miatt került sor.
15. § (1) A tevékenységi engedélyben kötelezni kell az engedélyest a haditechnikai terméket külön jogszabály szerint jelölő,
valamint a gyártót egyértelműen azonosító jelzés és adatnyilvántartás alkalmazására.
(2) A haditechnikai terméket a haditechnikai tevékenység végzésére engedéllyel nem rendelkező személyektől elzárva
kell tárolni. A  tárolásra szolgáló helyiség nyílászáróit acélráccsal vagy ultraerős biztonsági fóliával kell ellátni, és
a tároló helyet őrszemélyzettel kell őrizni vagy távfelügyeleti rendszerbe bekötött elektronikus riasztóberendezéssel
kell ellátni.
5. Tárgyalási engedély 16. § (1) Haditechnikai eszköz kivitelére, újrakivitelére, valamint harmadik ország – kivéve az  EGT-államok, az  Amerikai
Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, Svájc és Új-Zéland – részére történő szolgáltatás nyújtására
szerződés kizárólag tárgyalási engedély birtokában köthető, az abban meghatározott partnerrel, az engedélyezett
haditechnikai eszközre vagy szolgáltatásra.
(2) Tárgyalási engedély hatályos, haditechnikai külkereskedelemre vonatkozó tevékenységi engedély birtokában, azzal
összhangban kérelmezhető, illetve vehető igénybe.
(3) A  tárgyalási engedély 12 hónapra adható és a  lejárta előtt legalább 60 nappal benyújtott kérelemre, egy
alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(4) A tárgyalási engedély iránti kérelmet az 5. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság
részére.
(5) A  Hatóság a  tárgyalási engedélyben a  9.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági,
nemzetgazdasági érdekből vagy a  végfelhasználó és a  végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az  összes
körülmény figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó egyedi feltételeket határozhat meg a szállítás,
a végfelhasználás, a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában.
(6) Nem szükséges tárgyalási engedély garanciális javításra, kiállításra, bemutatóra, tesztelésre, bevizsgálásra vonatkozó
devizamentes, ideiglenes árumozgással járó ügylet esetében.
6. Forgalmi engedély 17. § Haditechnikai eszköz kivitelére, újrakivitelére, behozatalára, transzferére és haditechnikai szolgáltatás nyújtására és
igénybevételére vonatkozó szerződés csak forgalmi engedély birtokában teljesíthető. Forgalmi engedély hatályos,
haditechnikai külkereskedelemre vonatkozó tevékenységi engedély birtokában, azzal összhangban kérelmezhető,
illetve vehető igénybe. A forgalmi engedély típusai:
a) általános forgalmi engedély,
b) globális forgalmi engedély,
c) egyedi forgalmi engedély vagy
d) az  Egyesült Nemzeteknek a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a  tűzfegyverek,
részeik, alkotóelemeik és a  lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve
(az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10.  cikkének végrehajtásáról, valamint a  tűzfegyverek,
tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszerek kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak
létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 258/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
258/2012/EU rendelet) szerinti kiviteli engedély.
18. § (1) A  Hatóság az  ellátás biztonsága, valamint tartós ipari és kormányközi együttműködések előmozdítása érdekében
meghatározott haditechnikai eszközök esetében az  EGT-államokban letelepedett szerződő felek, végfelhasználók
vonatkozásában általános forgalmi engedélyt tesz közzé honlapján az alábbi esetekben:
a) hon- és rendvédelmi, továbbá katonai nemzetbiztonsági feladatokat ellátó szervek, illetve tanúsított
vállalatok részére történő kiszállítás, kivitel, újrakivitel, szolgáltatásnyújtás vagy azoktól történő beérkezés,
behozatal, szolgáltatás igénybevétel;
b) garanciális javításra, kiállításra, bemutatóra, tesztelésre, bevizsgálásra vonatkozó devizamentes, ideiglenes
árumozgással járó kiszállítás, kivitel, újrakivitel, beérkezés, behozatal esetében.
(2) Az általános forgalmi engedély hatályos tevékenységi engedély birtokában használható fel.
 (3) Az  általános forgalmi engedély közvetlenül hatalmazza fel a  hatályos tevékenységi engedéllyel rendelkező
vállalkozást, hogy az  általános forgalmi engedélyben meghatározott haditechnikai eszköz transzferét végrehajtsa.
A Hatóság honlapján közzétett általános forgalmi engedély terhére teljesített transzferekről a vállalkozás a Hatóság
részére a 28. § szerint utólagosan szolgáltat adatot.
(4) Az  általános forgalmi engedély számát a  vállalkozás köteles feltüntetni a  haditechnikai eszközöket kísérő
okmányokon.
(5) A  Hatóság az  általános forgalmi engedélyben a  9.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltakkal összefüggésben
nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából,
az  összes körülmény figyelembevételével az  ügylet lebonyolítására vonatkozó egyedi feltételeket határozhat meg
a szállítás, a végfelhasználás, a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában.
(6) A Hatóság az általános forgalmi engedélyt honlapján magyar és angol nyelven teszi közzé.
19. § (1) A  Hatóság kérelemre az  EGT-államokban, az  Amerikai Egyesült Államokban, Ausztráliában, Japánban, Kanadában,
Svájcban vagy Új-Zélandon letelepedett szerződő felek, végfelhasználók esetében több haditechnikai eszközre vagy
szolgáltatásra, tartós termelési, valamint értékesítési kapcsolatra vonatkozó globális forgalmi engedélyt adhat ki.
(2) Haditechnikai eszköz kivitelére, újrakivitelére vagy kiszállítására és szolgáltatás nyújtására vonatkozó globális
forgalmi engedély iránti kérelmet az  6.  mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a  Hatóság
részére.
(3) Haditechnikai eszköz behozatalára vagy beérkezésére és szolgáltatás igénybevételére vonatkozó globális forgalmi
engedély iránti kérelmet a 7. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(4) Ha az ügy elbírálása érdekében további adatokra van szükség, a Hatóság a  (2) és (3) bekezdésben meghatározott
adatokon túl egyéb, a végfelhasználás igazolására szolgáló okmányokat is bekérhet.
(5) A  globális forgalmi engedély 3 évre adható és a  lejárta előtt legalább 60 nappal benyújtott kérelemre, egy
alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(6) A vevő, a végfelhasználó, továbbá a bróker megbízhatóságáról a Hatóság felé a vállalkozás nyilatkozik. A nyilatkozat
tartalmazza, hogy a  vevőt, a  végfelhasználót, továbbá a  brókert a  saját államában vállalkozásként bejegyezték,
tevékenységét végezheti és ott a jogszabályoknak megfelelően működik.
(7) A  vállalkozás tájékoztatja a  Hatóságot arról, ha az  újrakivitelre vagy újra kiszállításra szánt haditechnikai eszközök
az eladó ország hatóságának engedélye alapján kiviteli korlátozás alá esnek.
(8) A  Hatóság a  globális forgalmi engedélyben a  9.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltakkal összefüggésben
nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági érdekből, vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából,
az  összes körülmény figyelembevételével az  ügylet lebonyolítására vonatkozó egyedi feltételeket határozhat meg
a szállítás, a végfelhasználás, a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában.
(9) Ha a Hatóság a globális forgalmi engedély kiadását Szállítási Tanúsítvány utólagos benyújtásához köti, a vállalkozás
a  Szállítási Tanúsítványt az  áru végfelhasználó ország vámterületére történő érkezésétől számított egy hónapon
belül köteles megküldeni a Hatóság részére.
20. § (1) A 18–19. § hatálya alá nem tartozó ügyletek esetében a Hatóság kérelemre egyedi forgalmi engedélyt adhat ki.
 (2) Kivitelre, valamint újrakivitelre vonatkozó egyedi forgalmi engedély kizárólag hatályos tárgyalási engedély
birtokában kérelmezhető.
 (3) Haditechnikai eszköz kivitelére, újrakivitelére vagy kiszállítására és szolgáltatás nyújtására vonatkozó egyedi
forgalmi engedély iránti kérelmet a  8.  mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a  Hatóság
részére.
(4) Haditechnikai eszköz behozatalára vagy beérkezésére és szolgáltatás igénybevételére vonatkozó egyedi forgalmi
engedély iránti kérelmet a 9. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(5) Ha az  ügy elbírálása érdekében további adatokra van szükség, a  Hatóság a  (3)–(4)  bekezdésben meghatározott
adatokon túl egyéb, a végfelhasználás igazolására szolgáló okmányokat is bekérhet.
(6) Az  egyedi forgalmi engedély 12 hónapra adható és a  lejárta előtt legalább 60 nappal benyújtott kérelemre, egy
alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(7) A vevő, a végfelhasználó, továbbá a bróker megbízhatóságáról a Hatóság felé a vállalkozás nyilatkozik. A nyilatkozat
tartalmazza, hogy a  vevőt, a  végfelhasználót, továbbá a  brókert a  saját államában vállalkozásként bejegyezték,
tevékenységét végezheti és ott a jogszabályoknak megfelelően működik.
(8) A  vállalkozás tájékoztatja a  Hatóságot arról, ha az  újrakivitelre vagy újra kiszállításra szánt haditechnikai eszközök
az eladó ország hatóságának engedélye alapján kiviteli korlátozás alá esnek.
(9) A  Hatóság az  egyedi forgalmi engedélyben a  9.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltakkal összefüggésben
nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából,
az  összes körülmény figyelembevételével az  ügylet lebonyolítására vonatkozó egyedi feltételeket határozhat meg
a szállítás, a végfelhasználás, a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában.
(10) Ha a Hatóság az egyedi forgalmi engedély kiadását Szállítási Tanúsítvány utólagos benyújtásához köti, a vállalkozás
a  Szállítási Tanúsítványt az  áru végfelhasználó ország vámterületére történő érkezésétől számított egy hónapon
belül köteles megküldeni a Hatóság részére.
(11) Az  eseti tevékenységi engedélyhez tartozó egyedi forgalmi engedély az  eseti tevékenységi engedély lejáratáig
hatályos.
21. § (1) A Hatóság az 1. melléklet I. fejezet a)–c) pontjában vagy III. fejezetében és a 258/2012/EU rendelet I. mellékletében
is felsorolt haditechnikai eszközök kivitele esetén kérelemre a  258/2012/EU rendelet II.  melléklete szerinti kiviteli
engedélyt ad ki.
(2) A 258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedély kizárólag hatályos tárgyalási engedély birtokában kérelmezhető.
 (3) A 258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedély iránti kérelmet a 12. mellékletben meghatározott adattartalommal
kell benyújtani a Hatóság részére.
 (4) A 258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedély 12 hónapra adható és a lejárta előtt legalább 60 nappal benyújtott
kérelemre, egy alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható azzal, hogy az engedély érvényessége nem haladhatja
meg a 12. mellékletben felsorolt, csatolt okiratok hatályosságának idejét.
(5) A vevő, a végfelhasználó, továbbá a bróker megbízhatóságáról a Hatóság felé a vállalkozás nyilatkozik. A nyilatkozat
tartalmazza, hogy a  vevőt, a  végfelhasználót, továbbá a  brókert a  saját államában vállalkozásként bejegyezték,
tevékenységét végezheti és ott a jogszabályoknak megfelelően működik.
(6) A vállalkozás tájékoztatja a Hatóságot arról, ha az újra kivitelre vagy újra kiszállításra szánt haditechnikai eszközök
az eladó ország hatóságának engedélye alapján kiviteli korlátozás alá esnek.
(7) A  Hatóság a  258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedélyben a  9.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltakkal
összefüggésben nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági érdekből vagy a  végfelhasználó és a  végfelhasználás
ellenőrzésének céljából, az  összes körülmény figyelembevételével az  ügylet lebonyolítására vonatkozó egyedi
feltételeket határozhat meg a szállítás, a végfelhasználás, a továbbértékesítés és a továbbadás vonatkozásában.
(8) Ha a  Hatóság a  258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedély kiadását Szállítási Tanúsítvány utólagos
benyújtásához köti, a  vállalkozás a  Szállítási Tanúsítványt az  áru végfelhasználó ország vámterületére történő
érkezésétől számított egy hónapon belül köteles megküldeni a Hatóság részére.
22. § (1) A  Nemzetközi Import Igazolás és Végfelhasználói Nyilatkozat iránti kérelemhez csatolni kell a  vállalkozás
nyilatkozatát arról, hogy a  behozott haditechnikai eszközt és igénybe vett szolgáltatást kizárólag a  2.  §
26. pontjában megjelölt feltételekkel és módon fogják felhasználni.
(2) A  Nemzetközi Import Igazolás kizárólag az  abban megnevezett vállalkozás nevében használható fel a  származási,
illetve szerződő ország hatóságai előtti eljárás során. A  Nemzetközi Import Igazolás kibocsátását követően
6 hónapig hatályos.
(3) A  behozatali vámhivatal a  Szállítási Tanúsítványon igazolja az  Európai Unión kívüli országból történő behozatal
megtörténtét.
(4) A  Nemzetközi Import Igazolásban, a  Végfelhasználói Nyilatkozatban, valamint a  Szállítási Tanúsítványban foglalt
adatokkal kapcsolatban beálló változásról a vállalkozás haladéktalanul értesíti a Hatóságot.
7. Brókerengedély 23. § (1) Brókertevékenység végzésére a  Hatóság kérelem alapján egy ügyletre szóló brókerengedélyt ad ki.
A  brókerengedély iránti kérelmet a  10.  mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a  Hatóság
részére.
(2) A  brókerengedély hatályos, haditechnikai külkereskedelemre vonatkozó tevékenységi engedély birtokában, azzal
összhangban kérelmezhető, illetve vehető igénybe.
(3) A brókerengedély 12 hónapra adható és a  lejárta előtt legalább 60 nappal benyújtott kérelemre, egy alkalommal,
12 hónappal meghosszabbítható.
(4) A  Hatóság a  brókerengedélyben a  9.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági,
nemzetgazdasági érdekből vagy a  végfelhasználó és a  végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az  összes
körülmény figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó egyedi feltételeket határozhat meg a szállítás,
a végfelhasználás, a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában.
(5) A  vevő és a  végfelhasználó megbízhatóságáról a  Hatóság felé a  vállalkozás nyilatkozik. A  nyilatkozat tartalmazza,
hogy a  vevőt, a  végfelhasználót a  saját államában vállalkozásként bejegyezték, tevékenységét végezheti és ott
a jogszabályoknak megfelelően működik.
(6) Ha az  ügy elbírálása érdekében további adatokra van szükség, a  Hatóság az  (1)  bekezdésben meghatározott
adatokon túl egyéb, a végfelhasználás igazolására szolgáló okmányokat is bekérhet.
8. Tranzitengedély 24. § (1) A  feladási országtól és a  rendeltetési országtól függetlenül tranzitengedély szükséges az  1.  melléklet I. fejezet
a)–c) pontjában, II. fejezet a)–b) pontjában, III. és IV. fejezetében, VII. fejezet a)–f ), h), valamint i) pontjában, továbbá
VIII. fejezetében felsorolt haditechnikai eszközök tranzitjához.
(2) Az  1.  mellékletben felsorolt valamennyi haditechnikai eszköz tranzitja engedélyköteles, ha a  küldő és a  célország
is harmadik ország, ide nem értve az EGT-államokat, az Amerikai Egyesült Államokat, Ausztráliát, Japánt, Kanadát,
Svájcot és Új-Zélandot.
(3) A tranzitengedély típusai:
a) egyedi tranzitengedély,
b) keret tranzitengedély.
(4) Az egyedi tranzitengedély hatályos, haditechnikai külkereskedelemre vonatkozó tevékenységi engedély birtokában,
azzal összhangban kérelmezhető, illetve vehető igénybe.
(5) Az egyedi tranzitengedélyre vonatkozó kérelmet a 11. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani
a Hatóság részére. Az egyedi tranzitengedély iránti kérelemről a Hatóság 15 napon belül dönt.
(6) Az  egyedi tranzitengedély a  11.  melléklet II. részének 3–4.  pontjában meghatározott okiratok hatályossági
idejének lejártáig, de legfeljebb 3 hónapig hatályos, és a lejárta előtt legalább 15 nappal benyújtott kérelemre, egy
alkalommal, 3 hónappal meghosszabbítható.
(7) A Hatóság az 1. melléklet I. fejezet a)–c) pontjában, II. fejezet a)–b) pontjában, III., IV., VII. és VIII. fejezetében felsorolt
haditechnikai eszközökre vonatkozó tranzitengedélyben a  közrend és a  közbiztonság érvényesülése érdekében
az összes körülmény figyelembevételével a szállítmány fegyveres kíséretének biztosításáról rendelkezhet.
(8) Ha az  ügy elbírálása érdekében további adatokra van szükség, a  Hatóság az  (5)  bekezdésben meghatározott
adatokon túl egyéb, a végfelhasználás igazolására szolgáló okmányokat is bekérhet.
25. § (1) A  Hatóság kérelemre azonos eladó, címzett és végfelhasználó esetén, ismétlődő szállításokra vonatkozóan keret
tranzitengedélyt adhat ki.
(2) A keret tranzitengedély 12 hónapig hatályos azzal, hogy a 11. melléklet II. részének 3–4. pontjában meghatározott
mindenkor hatályos okiratokat meg kell küldeni a  Hatóságnak. A  keret tranzitengedély lejárta előtt legalább
15 nappal benyújtott kérelemre, egy alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(3) A keret tranzitengedélyre egyebekben az egyedi tranzitengedélyre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
III. FEJEZET
TANÚSÍTÁS 26. § (1) A tanúsítási eljárás során a Hatóság megvizsgálja a vállalkozás megbízhatóságát. A vállalkozás megbízható, ha:
a) legalább 2 éve rendelkezik hatályos külkereskedelemre és gyártási tevékenységre vonatkozó tevékenységi
engedéllyel,
b) haditechnikai külkereskedelmi tevékenysége során betartotta a  haditechnikai tevékenységre vonatkozó
jogszabályi rendelkezések előírásait és a Belső Megfelelési Programban foglaltakat,
c) a Belső Megfelelési Programban kijelölt felelős vezetője írásban kötelezettséget vállal arra, hogy a vállalkozás
megtesz minden szükséges intézkedést bármely szállított részegység vagy haditechnikai eszköz
végfelhasználására vonatkozó különleges feltétel betartásához és végrehajtásához,
d) a  Belső Megfelelési Programban kijelölt felelős vezetője írásban kötelezettséget vállal arra, hogy kérdések
és vizsgálatok esetében az  illetékes hatóságokat részletesen tájékoztatja valamennyi kivitt, transzferált
vagy egy másik tagállam transzferengedélye alapján kapott haditechnikai eszköz végfelhasználóiról és
végfelhasználásáról, és
e) Belső Megfelelési Programjában kijelölt felelős vezetője írásban nyilatkozik arról, hogy az átvett haditechnikai
eszközöket saját gyártásukhoz vagy tevékenységükhöz használják fel.
(2) A  Hatóság által tanúsított vállalatok jogosultak a  tanúsításban meghatározott haditechnikai eszközök átvételére
az általános forgalmi engedély terhére.
(3) A  tanúsítás olyan haditechnikai eszközökre és szolgáltatások igénybevételére szól, amelyek a  vállalat gyártási
tevékenységéhez szükségesek.
(4) A hon- és rendvédelmi, rendészeti, továbbá a nemzetbiztonsági szervek gyakorolhatják a tanúsított vállalkozásokat
megillető jogokat.
(5) A  Hatóság a  tanúsítás kiadását megelőzően, továbbá a  vállalkozás első alkalommal történt tanúsítását követően
1 éven belül a  vállalkozást ellenőrzi. A  Hatóság a  tanúsított vállalatokat szükségszerűen, de legalább 3 évente
ellenőrzi.
(6) A  Hatóság a  tanúsítást kérelemre magyar és angol nyelven adja ki a  védelmi vonatkozású termékek Közösségen
belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 9. cikke értelmében a védelmi ipari vállalkozások tanúsításáról szóló, 2011. január 11-i 2011/24/EU
bizottsági ajánlás feltételei szerint.
(7) A tanúsítás legfeljebb 5 évre adható.
 (8) A Hatóság az általa tanúsított vállalatok jegyzékét honlapján magyar és angol nyelven közzéteszi, és gondoskodik
azoknak, valamint a  tanúsítás felfüggesztésének és visszavonásának az  Európai Unió által e  célra létrehozott
elektronikus adatbázisba történő feltöltéséről.
(9) A Hatóság a tanúsítást a 11. § szerinti változás bejelentés esetében újraértékeli.
27. § Ha a vállalkozás nem felel meg a tanúsítás feltételeinek, a Hatóság az eset összes körülményének és az arányosság
követelményének figyelembevételével a  tanúsítást felfüggeszti. A  Hatóság a  vállalkozást a  tanúsítás
felfüggesztésével egyidejűleg korrekciós intézkedésre kötelezi. A  Hatóság ellenőrzi a  korrekciós intézkedések
végrehajtását. Ha a  vállalkozás az  előírt korrekciós intézkedéseket nem teszi meg a  felfüggesztéstől számított
3 hónapon belül, a Hatóság a tanúsítást visszavonja.
IV. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS 28. § (1) A vállalkozás köteles negyedévente
a) az általános forgalmi engedély terhére lebonyolított forgalomról,
b) a  globális és egyedi forgalmi engedély, valamint a  258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedély alapján
lebonyolított forgalomról és
c) a bróker engedély alapján teljesült forgalomról
szóló adatokat göngyölítve, a honlapon közzétett formanyomtatványon a Hatóságnak megküldeni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség határnapja a  tárgyév április 30., július 31., október 31. és
a tárgyévet követő év január 31. napja.
(3) A vállalkozás köteles naprakész nyilvántartást vezetni az alábbi adatokkal:
a) a haditechnikai eszköz típusa, és egyedi azonosítója,
b) a haditechnikai eszközmennyisége és értéke,
c) a szállítás dátumai,
d) címzett és végfelhasználó neve és címe, székhelye,
e) ha ismert, a haditechnikai eszköz végfelhasználása, és
f ) annak igazolása, hogy a  haditechnikai eszközök címzettjét tájékoztatták a  forgalmi engedélyben foglalt
kiviteli korlátozásról.
 (4) A  vállalkozás a  (3)  bekezdés szerinti nyilvántartásában rögzített adatokat és kapcsolódó dokumentációt köteles
5 évig megőrizni. 29. § (1) A  belépési, illetve a  kilépési vámhivatal a  nem hatályos, illetve az  általa végzett eljárás során hatályát vesztett,
24. § szerinti tranzitengedély okmány eredeti példányát köteles bevonni és haladéktalanul visszaküldeni a Hatóság
részére.
(2) A behozatali vámhivatal a 2. § 1. pontja szerinti eljárások során a 7. melléklet II. rész 2. pontja és a 9. melléklet II. rész
2. pontja szerinti Szállítási Tanúsítvány másodpéldányát haladéktalanul köteles megküldeni a Hatóság részére.
(3) A  vállalkozás a  fel nem használt, papíralapú tranzitengedély okmányokat a  Hatóság részére köteles a  lejáratot
követő 15 napon belül visszaküldeni.
(4) Tranzitügylet esetében az  áru Európai Unió belső határán történő kilépését a  tranzitengedéllyel rendelkező
vállalkozás köteles a szállítmány kilépését követő 5 napon belül a Hatóság részére írásos formában bejelenteni, és
ezt követően az engedély eredeti példányát 15 napon belül megküldeni a Hatóság részére.
(5) A  vállalkozás a  felhasznált vagy a  nem hatályos papíralapú globális és egyedi forgalmi engedély, valamint
a  258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli engedély okmányok másolati példányát köteles megküldeni a  Hatóság
részére.
(6) A  vállalkozások a  kiszállításra és beérkezésre vonatkozó általános, globális és egyedi forgalmi engedélyeik
alapján történő szállítás esetén a  szállítás megkezdésének időpontját megelőzően legalább 3 nappal kötelesek
azt a  tervezett útvonallal – közúti szállítás esetén a  szállító jármű forgalmi rendszámával – együtt, a  vonatkozó
engedély számára hivatkozással írásos formában bejelenteni az  eljárás tekintetében az  illetékes behozatali, illetve
a  kiviteli vámhivatal részére. Az  így bejelentett adatokban bekövetkező változásokat a  vállalkozások soron kívül
kötelesek jelezni az eljárás tekintetében területileg illetékes behozatali, illetve a kiviteli vámhivatal részére.
30. § Az  iparügyekért felelős miniszter a  haditechnikai külkereskedelmi engedélyezési tevékenységről évenként egy
alkalommal jelentést tesz a  honvédelmi ügyekkel foglalkozó, a  rendészeti ügyekkel foglalkozó, a  külpolitikai
ügyekkel foglalkozó, továbbá a nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó országgyűlési bizottságoknak.
V. FEJEZET
ELLENŐRZÉS, BÍRSÁGOLÁS 31. § (1) Az  e  rendeletben szabályozott tevékenység, valamint az  engedélyben meghatározott feltételek betartásának
ellenőrzésére a Hatóság jogosult.
(2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó termékek forgalmának uniós jogi aktusokban és nemzeti jogszabályokban
meghatározottak szerinti ellenőrzésére, továbbá a kapcsolódó engedélyek kezelésére a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
jogosult.
(3) A  belépési vámhivatal elvégzi a  tranzit ellenőrzését, továbbá a  globális és egyedi forgalmi engedélyek esetében
a harmadik országból történő belépés igazolását.
(4) A  kilépési vámhivatal elvégzi a  globális és az  egyedi forgalmi engedélyek, a  258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli
engedély, illetve a  tranzit engedély ellenőrzését, valamint tranzit engedély esetén a  harmadik országba történő
kilépés igazolását.
(5) A  kiviteli vámhivatal a  globális és egyedi forgalmi engedélyek, valamint a  258/2012/EU rendelet szerinti kiviteli
engedély esetében elvégzi a kivitel és az újrakivitel ellenőrzését, a kapcsolódó engedélyek kezelését. A behozatali
vámhivatal a  globális és egyedi forgalmi engedélyek, valamint a  Szállítási Tanúsítványok esetében elvégzi
a behozatal ellenőrzését, a kapcsolódó engedélyek és Szállítási Tanúsítványok kezelését.
(6) A  vállalkozás a  Hatóság vagy a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal felhívására tájékoztatást ad a  kivitt, behozott,
Magyarországon átszállított vagy transzferált haditechnikai eszköz végfelhasználóiról és végfelhasználásról,
valamint az elvégzett eljárások befejezéséről.
(7) A  haditechnikai eszközök behozatalára, kivitelére, újrakivitelére és tranzitjára irányuló vámhatósági eljárások
kizárólag az engedélyes, annak megbízottja vagy képviselője kezdeményezésére indulhatnak.
32. § (1) Az  európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül
helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/D.  §-a,
valamint a Httv. 4/A. § (1) bekezdése szerint kiszabható bírság mértéke:
a) a 11. §, a 28. § (3) bekezdése, valamint a 29. § (3)–(5) bekezdése szerinti, valamint a 15. § (1) bekezdése szerinti
jelölési és nyilvántartási kötelezettség megszegése esetén ötezertől ötvenezer forintig,
b) a 22. § (4) bekezdésének és 29. § (6) bekezdésének megsértése esetén százezertől egymillió forintig,
c) a 10. § (1) bekezdésében, a 16. § (1) bekezdésében, valamint a 24. § (1) bekezdésében foglaltak megsértése,
továbbá 9.  § (6)  bekezdés szerinti, a  tevékenység felfüggesztésére vonatkozó előírás megsértése esetén
egymilliótól ötmillió forintig,
d) egyes a  halálbüntetés, a  kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés
során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet
rendelkezéseinek, továbbá a  17.  §-ban és a  23.  § (1)  bekezdésében foglaltak megsértése esetén ötmilliótól
tízmillió forintig,
e) 19.  § (6)–(7)  bekezdése, a  20.  § (7)–(8)  bekezdése, valamint a  21.  § (5)–(6)  bekezdése szerinti kötelezettség
megszegése, a  hatóság megtévesztésére alkalmas valótlan adat közlése, valamint az  egyes engedélyekben
előírt egyedi feltételek megszegése esetén ötszázezertől tízmillió forintig
terjedhet.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti jogerős határozatban megállapított bírságot a  határozatban megjelölt számlaszámra,
a megjegyzés rovatban a határozat számára hivatkozva való utalással kell megfizetni.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti bírság megfizetése készpénzátutalási megbízással vagy átutalással történhet.
VI. FEJEZET
EGYÉB RENDELKEZÉSEK 33. § A Belső Megfelelési Program összeállításához a Hatóság honlapján útmutatót tesz közzé.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. június 22-én lép hatályba.
 (2) A 3. § (4)–(6) bekezdése, a 7. § (2) bekezdése, a 34. § (3) bekezdése és a 38. § (4) bekezdése 2018. január 1-jén lép
hatályba.
 (3) A  14.  §-ban a  „jogerősen” szöveg helyébe „véglegesen”, a  32.§ (2)  bekezdésében a  „jogerős” szöveg helyébe
„véglegessé vált” szöveg lép 2018. január 1-jei hatállyal.
35. § (1) Ez a rendelet a hatálybalépése előtt kiadott engedélyek hatályosságát nem érinti.
 (2) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
36. § (1) Ez a rendelet
a) az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés
során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet,
b) a  Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. március 27-i
329/2007/EK tanácsi rendelet,
c) a  Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről, valamint
a  817/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 25-i 194/2008/EK tanácsi rendelet,
valamint az  azt módosító, a  Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és
megerősítéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendeletben meghatározott bizonyos korlátozó intézkedések
alkalmazásának felfüggesztéséről szóló, 2012. május 14-i 409/2012/EU tanácsi rendelet,
d) az  Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendelet,
e) a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendelet,
f ) az Eritreával szembeni egyes korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. július 26-i 667/2010/EU tanácsi rendelet,
g) a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2011. március 2-i 204/2011/EU
tanácsi rendelet,
h) az  Egyesült Nemzeteknek a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a  tűzfegyverek,
részeik, alkotóelemeik és a  lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve
(az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10.  cikkének végrehajtásáról, valamint a  tűzfegyverek,
tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak
létrehozásáról szóló, 2012. március 14-ei 258/2012/EU rendelet, továbbá
i) a 2014. évi V. törvénnyel kihirdetett Fegyverkereskedelmi Szerződés
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Ez a rendelet
a) a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP tanácsi együttes fellépésnek,
b) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról
szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak,
c) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló,
2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
d) a  védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről
szóló 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9.  cikke értelmében a  védelmi ipari vállalkozások
tanúsításáról szóló, 2011. január 11-i 2011/24/EU bizottsági ajánlásnak,
e) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, továbbá
f ) a  2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  védelmi vonatkozású termékek jegyzéke
tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. május 27-i 2016/970/EU és 2017. március 7-i 2017/433/EU
bizottsági irányelveknek
való megfelelést szolgálja.
 (3) A rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése és 39. cikk (5) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
37. § Az  egyes áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok vámhatárt vagy országhatárt átlépő
kereskedelméről szóló 52/2012. (III. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésének a) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:
(E rendelet hatálya nem terjed ki:)
„a) a  haditechnikai tevékenység engedélyezésének és a  vállalkozások tanúsításának részletes szabályairól szóló
kormányrendeletben szereplő termékekre, szolgáltatásokra és anyagi értéket képviselő jogokra;”
38. § (1) Hatályát veszti a  haditechnikai termékek gyártása és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtása engedélyezésének
részletes szabályairól szóló 301/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának
engedélyezéséről, valamint a vállalkozások tanúsításáról szóló 160/2011. (VIII. 18.) Korm. rendelet.
(3) Hatályát veszti az  egyes kormányrendeleteknek az  uniós vámjog végrehajtásával összefüggő módosításáról szóló
88/2016. (IV. 29.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése.
(4) Hatályát veszti e rendelet 3. § (3) bekezdése, a 4. §-a és a 13. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
264/2008. (XII. 17.) KE határozata Hajgató József rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Hajgató
Józsefet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság algíri nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2008. június 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
271/2008. (XII. 17.) KE határozata Szabó László rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Szabó
Lászlót megbízom a Magyar Köztársaság dohai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2008. június 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1516/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a Marton Éva Nemzetközi Énekverseny előkészítéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Marton
Éva Nemzetközi Énekverseny előkészítéséhez 30,2 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 31.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Marton Éva Nemzetközi
Énekverseny megrendezéséhez 2014. évben szükséges legfeljebb 69,2 millió forint összegű forrásnak
a  központi költségvetés tervezése során az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról
gondoskodjanak.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
476/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a törvények olyan módosítását, hogy az Internet használata ingyenes legyen.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint
az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
A beadványozó által feltett kezdeményezés azonban konkrét jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul,
nem napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti,
mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
629/2011. (HK 15.) HVKF intézkedése a LŐKIKÉPZÉS MÓDSZERTANA (Ált/1) – 1964, A MAGYAR NÉPHADSEREG ÁLTALÁNOS KIKÉPZÉSI ANYAGNORMÁI (Ált/4) – 1964, a FEGYVERNÉLKÜLI ÖNVÉDELEM (Ált/34) – 1951 című szolgálati könyvek hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 101. § (4) bekezdése, illetve a 110. §
(2) bekezdése alapján a Lőkiképzés Módszertana (Ált/l)
– 1964, A Magyar Néphadsereg Általános Kiképzési
Anyagnormái (Ált/4) – 1964, a Fegyvernélküli Önvéde-
lem (Ált/34) – 1951 című szolgálati könyvek hatályon kívül helyezéséről a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályon kívül helyezem a „Lőkiképzés módszertana” (Ált/l) – 1964, „A Magyar Néphadsereg Általános
Kiképzési Anyagnormái” (Ált/4) – 1964, a „Fegyvernélküli Önvédelem” (Ált/34) – 1951 című szolgálati könyveket.
2. Az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
1628/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 21. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 21. § (3) bekezdése – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére, 7. § (1) bekezdésére, 8. §
(1) bekezdésére, 57. § (1) bekezdésére és 70/A. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában
az eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 21. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
A támadott jogszabály meghatározza azt az indítványozói
kört, amely jogszabály, vagy állami irányítás egyéb jogi
eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát
kezdeményezheti. Az indítványozó álláspontja szerint a
kifogásolt előírás diszkriminál, ellentétes a nemzetközi
joggal, sérti a jogállamiság elvét, az Alkotmány 8. §-át, az
50. §-ának (1) bekezdését, a 77. §-át, az emberi méltóságot, a jogképességet, a bírósághoz fordulás jogát és a jogorvoslathoz való jogot, ezen alkotmányi szakaszok sérelmét viszont nem támasztotta alá alkotmányjogilag értékelhető érveléssel, és ezt a főtitkári tájékoztatást követően
sem pótolta.
II. Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az
Abtv. támadott jogi rendelkezésének alkotmányellenességét az Alkotmány 57. § (1) bekezdésének sérelmére hivatkozó indítvány alapján a 735/B/2001. AB határozatában
(ABH 2002, 1349.), az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének,
7. § (1) bekezdésének, és 70/A. § (1) bekezdésének sérelmére hivatkozó indítvány alapján pedig a 823/B/2003. AB
határozatában (ABH 2006, 1540.) már vizsgálta. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja alapján
„ítélt dolog” címén az eljárás megszüntetésének van helye,
ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már
elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) vizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a szakaszára, illetőleg alkotmányos elvére hivatkozva kéri az alkotmányossági vizsgálat
lefolytatását. Az Alkotmánybíróság ezért megállapította,
hogy az Abtv. támadott jogszabálya vonatkozásában – a
felsorolt alkotmányi szakaszok tekintetében – res iudicata
esete áll fenn, így az indítvány alapján indult eljárást megszüntette.
2. Ezt követően az Alkotmánybíróság vizsgálta az indítvány tartalmát az abban megjelölt többi alkotmányi szakasz állított sérelmével kapcsolatban. Az Abtv. 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa
alapján jár el, a 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak
a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határo
zott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság
gyakorlata szerint ez azt jelenti, hogy az indítványozónak
meg kell jelölnie a jogszabályt és annak azt a rendelkezését, amelyet az Alkotmány valamely konkrét rendelkezésébe ütközőnek tart, továbbá meg kell indokolni, hogy az
Alkotmány felhívott rendelkezését a megsemmisíteni kért
jogszabály miért és mennyiben sérti. (440/B/1993. AB
végzés, ABH 1993, 910.; 346/D/1998. AB határozat, ABH
2003, 1054, 1058.; 6/D/2000. AB végzés, ABH 2005,
1583, 1584.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.;
494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.;
1125/D/2004. AB határozat, ABH 2007, 1775, 1786.)
A jelen esetben azonban az indítvány az Alkotmány egyes
rendelkezéseinek felsorolását követően nem tartalmaz alkotmányjogilag értékelhető érvelést az egyes alkotmányi
szakaszok konkrét sérelmének alátámasztására, az indítványozó csupán bíráló észrevételeket tesz a támadott jogi
rendelkezéssel összefüggésben. Az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy a tartalmi követelményeknek meg
nem felelő volta miatt az indítvány érdemben nem bírálható el. Ezért az Alkotmánybíróság gyakorlatának megfelelően (652/B/1998. AB végzés, ABH 2000, 1062–1064.;
472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.; 298/B/2001.
AB végzés, ABH 2004, 2079, 2080.; 477/B/2001. AB végzés, ABH 2001, 1596.) az indítvány alkotmányellenesség
megállapítására irányuló részét – mint érdemi vizsgálatra
alkalmatlant – az Alkotmánybíróság az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2011. március 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
24/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Konkoly Mariannát 2013. február 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
110/2011. (XII. 22.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a Magyar Köztársaságban és az Ukrajnában kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a tudományos fokozatot tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti erőforrás miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a Magyar Köztársaságban és az Ukrajnában
kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a tudományos fokozatot tanúsító okiratok kölcsönös
elismeréséről szóló egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti erőforrás minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök