type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1433/2011. (XII. 13.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalom ellenőrzéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalom
ellenőrzéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását; a törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (III. 3.) KvVM utasítása a környezetvédelmi és vízügyi miniszter által irányított közalkalmazottakat foglalkoztató szervek vezetőinek béren kívüli juttatásáról.
A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény 8. § (2) bekezdés b) pontjában biztosított
jogkörömbe eljárva a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a környezetvédelmi és vízügyi miniszter által irányított azon központi költségvetési szervekre terjed
ki, amelyeknél a közalkalmazott részére a közalkalmazotti jogviszonya alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott
pénzbeli és természetbeni (szociális) juttatást kollektív szerződés szabályozza.
2. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó költségvetési szervek vezetőjét – a szerv költségvetéséből finanszírozandó – közvetlenül
vagy közvetve nyújtott pénzbeli és természetbeli (szociális) juttatás illeti meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti juttatás formája és mértéke tekintetében a kollektív szerződés alapján a közalkalmazottat
megillető juttatásokra vonatkozó rendelkezések az irányadók. 3. § Az utasítás a kiadmányozás napján lép hatályba.
Budapest, 2010. február 23. Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
45/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló
kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban
hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 401/2009. (X. 8.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozók országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Országos Igazságszolgáltatási Tanács
létszáma a jelenlegi 15 tag mellett további 6 taggal – a bírósági ülnököket képviselő 2 taggal, a választópolgárokat
képviselő 2 taggal és a jogtanácsosokat képviselő 2 taggal – kiegészülve 21 főből álljon?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését a 401/2009. (X. 8.) OVB (a továbbiakban: OVBh.) határozatával megtagadta.
Az OVB a döntését arra az alkotmányi rendelkezésre alapította, mely szerint nem lehet országos népszavazást tartani
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről
[Alkotmány 28/C. § (5) bekezdése d) pontja]. Az OVB értelmezése szerint „az Országgyűlés szervezetalakító hatalma
kiterjed a szervezeten kívüli egyes intézmények szabályozására. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
(a továbbiakban: Jat.) 2. § a) pontja szerint az Országgyűlés törvényben állapítja meg a társadalom meghatározó
jelentőségű intézményeire, az állam szervezetére, működésére vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az Alkotmány
28/C. § (5) bekezdés d) pontja nemcsak a belső, hanem és a külső szervezetalakítás (-átalakítás, megszüntetés)
tekintetében is kizárja az országos népszavazást. A testület álláspontja szerint eredményes népszavazás esetén az Országos Igazságszolgáltatási Tanács
(a továbbiakban: OIT) eredeti alkotmányos funkciója megváltozna. A szervezet ilyen jellegű bővítése alapvetően
átformálná a testület összetételét és ezáltal a szervezet funkciójának kiüresítését, idézné elő. A módosítás
struktúraváltást is jelentene, a szervezet funkciója eredeti rendeltetésétől eltérne.”
Az indítványozók a törvényben előírt határidőn belül kifogást terjesztettek elő az OVB határozatával szemben.
A kifogástevők véleménye szerint az OVB indokolása jogszabálysértő, ezért kérik az OVB határozat megsemmisítését
és az OVB új eljárásra való utasítását. Álláspontjuk szerint, mivel az OIT működését, szervezetét nem szabályozza
az Alkotmány, ezért az az Országgyűlés „szabad, törvényalkotási” hatáskörébe tartozik, mely népszavazással
korlátozható, illetve bővíthető. A Jat. 2. § a) pontja csak arra utal, hogy ezen tárgykörben a köztársasági elnök nem
alkothat törvényerejű rendeletet. A törvényi szabályozás követelménye nem jelenti azt, hogy ezekben a kérdésekben
ne lenne helye népszavazásnak. A kifogástevők szerint az OVB azon véleménye, mely szerint eredményes népszavazás
esetén az OIT eredeti alkotmányos funkciója megváltozna nem reális. Véleményük szerint az OIT-ban az állampolgárok
(mint az igazságszolgáltatást igénybe vevők) képviseletét is biztosítani kell. Kifejtik, hogy az Alkotmánynak
a diszkrimináció tilalmát kimondó 70/A. § (1) bekezdésébe ütközik, hogy a bírák mellett a nem hivatásos bírák (bírósági
ülnökök) képviselete nem biztosított, továbbá a bíróságon az ügyvédek mellett a jogtanácsosok is ellátnak
képviseletet, mégsem vehetnek részt az OIT munkájában. Mivel – értelmezésük szerint – az OIT nem a bírák szervezete,
hanem az igazságszolgáltatás ellenőrzését végző független irányító szervezet, létszámának bővülése esetén nem
sérülne függetlensége. Ezért kérték, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg, és az OVB-t kötelezze új eljárás lefolytatására.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályi rendelkezések alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezése: „28/C (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...) d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,
(...)” „50. § (4) A bíróságok igazgatását az Országos Igazságszolgáltatási Tanács végzi, az igazgatásban bírói önkormányzati
szervek is közreműködnek.” 2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény vonatkozó rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) vizsgálatba bevont rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint
a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben
bírálta el. 2. Ezt követően az Alkotmánybíróság áttért az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés vizsgálatára, és azt vizsgálta – a kifogást
tevők indítványa alapján —, hogy tartható-e népszavazás a kezdeményezés szerinti tárgyban.
Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontja szerint nem tartható országos népszavazás az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről. Az Alkotmánybíróság több határozata
értelmezte az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontját.
A 25/2004. (VII. 7.) AB határozat megállapította: „Az Alkotmány szabálya szerint már nem csak személyi kérdésekben
való döntésekről nem lehet országos népszavazást tartani, hanem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
szervezetalakítási (szervezet-átalakítási, szervezetmegszüntetési) kérdésekről sem. Olyan következtetésre nem lehet
jutni az Alkotmány szövege alapján, hogy a tilalom csupán valamely szerv belső szervezetének átalakítását érintő
kérdésre vonatkozik. Az Alkotmány szervezetalakítás alatt nem csupán valamely szerv belső szervezetének
megállapítását érti, hanem a szerv létrehozását vagy átalakítását is. Az OVB-nek, illetve az Alkotmánybíróságnak ezért
esetről esetre kell eldöntenie, hogy a népszavazást kezdeményező által megfogalmazott kérdés az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdés-e.” (ABH 2004, 381, 384.)
Jelen esetben a népszavazási kezdeményezés arra irányul, hogy eredményes népszavazás esetén az OIT összetétele
további 6 külső (tehát nem bíró) taggal bővüljön. Jelenleg a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi
LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi) 35. § (1) bekezdése határozza meg az OIT összetételét.
Minthogy a kezdeményezés tárgyában eredményes népszavazás esetén a kifogástevők által javasolt 21 tagú OIT-ban
a bíró-tagok kisebbségben kerülnének, az Alkotmánybíróság megállapítása szerint ez olyan jellegű és mérvű
szervezetátalakításra kötelezné az Országgyűlést egy, az Alkotmány által létrehozott szerv vonatkozásában, amely
– az OVBh. indokolásában kifejtettekkel megegyezően – megváltoztathatja az OIT eredeti alkotmányos funkcióját.
Ennek megfelelően a népszavazási kezdeményezés tárgya ütközik az Alkotmány 28/C. § d) pontjába, s így az
OVBh.-t – az abban foglalt indokok helyességére tekintettel – helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. április 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
58/2017. (XII. 18.) FM rendelete a fatermék szállításával, nyilvántartásával, valamint a szállítójegy és a műveleti lap előállításával és forgalmazásával kapcsolatos részletes szabályokról.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (2) bekezdés 26. és 27. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 4.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Az erdei faválaszték szállítása 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. tömör köbméter: külső befoglaló mérete alapján 1m × 1m × 1m élhosszúságú, 100%-os faanyagtartalmú,
hézag nélküli, tömör faanyagra vonatkoztatott mértékegység;
2. űrméter: külső befoglaló mérete alapján 1m × 1m × 1m élhosszúságú, a  termelési technológiától függően
a  tömör faanyag mellett, változó mennyiségű és nagyságú hézagokat, levegőt is magába foglaló
mértékegység.
2. § Az erdei faválaszték szállítását a  szállítás megkezdése előtt – minden szállítmányra külön – kiállított szállítójegy
alapján lehet végezni.
3. § (1) Az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
90. §-ában meghatározott szállítójegynek a következő adatokat kell tartalmaznia:
 1. a szállítójegy kiállítójának
a) neve és
b) technikai azonosító száma, 2. a vevő
a) neve,
b) címe vagy székhelye és
c) technikai azonosító száma,
d) részére történő kiszolgáltatás címe,
3. a kiszolgáltatás helyén az azt igazoló neve és jogosultsága,
 4. a szállító (fuvarozó) neve és székhelye,
 5. a szállításra történő átadás és a kiszolgáltatás helyének címe, helyrajzi száma vagy erdészeti azonosítója
 6. a szállítójármű rendszáma, vagy a szállításra használt jármű, eszköz egyedi azonosítására alkalmas adat,
 7. a műveleti lap sorszáma, a fakitermelés bejelentésére rendszeresített nyomtatvány ügyiratszáma vagy egyéb,
a fakitermelés jogszerűségét igazoló irat azonosítója,
 8. az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működéséről szóló miniszteri rendelet szerinti
EKAER szám,
 9. a szállítójegy kiállításának és eltérés esetén a  szállításra történő átadás időpontja (dátum, óra, perc
megjelölésével),
10. a szállítójárműnek a  szállításra történő átadás helyéről való indulásának és a  kiszolgáltatás helyére történő
megérkezésének időpontja (a dátum, óra, perc megjelölésével), a jármű indulásakor leolvasott kilométeróra
állása,
11. a kiszolgáltatás időpontja (dátum, óra, perc megjelölésével),
12. a szállított termék értékesítését bizonylatoló számla sorszáma – kivéve, ha a  szállítójegy kiállítására nem
számla alapján kerül sor –,
13. a szállított termék megnevezése, termékenként külön feltüntetve az egyes termékekhez tartozó adatok,
14. a szállított termék fafaja, mennyisége és mennyiségi egysége,
15. a kiállító igazoló aláírása,
16. a szállító igazoló aláírása,
17. a kiszolgáltatást igazoló aláírása.
(2) Az (1) bekezdés 2. pontjának alkalmazásában nem kell feltüntetni
a) a vevő adatait és a technikai azonosító számot, ha a szállítás nem a vevő részére történik, vagy
b) a technikai azonosító számot, ha a vevő nem minősül a faanyag kereskedelmi lánc szereplőjének.
(3) Az  (1) bekezdés 7. pontjában meghatározott adatokat abban az esetben kell feltüntetni, ha a szállítás közvetlenül
a fakitermelés helyszínéről vagy az Evt. 90. § (2) bekezdés szerinti farakodóról történik.
(4) Az (1) bekezdés 8. pontjának alkalmazásában az EKAER számot nem kell feltüntetni, ha a szállítmány nem tartozik
az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működéséről szóló miniszteri rendelet hatálya alá.
(5) Az  (1)  bekezdés 13.  pontjának alkalmazásában önállóan feltüntetendő terméknek minősül az  a  szállítmány, vagy
szállítmány rész, amelynek elkülönítésére egyértelműen meghatározható fizikai tulajdonsága vagy a kereskedelmi
gyakorlatban eltérő egységára miatt lehetőség van.
(6) Az (1) bekezdés 14. pontjának alkalmazásában a termék fafajára vonatkozó adatot
a) – a  tűzifa kivételével – az  erdei faválaszték esetén fafajonként vagy termékenként külön sorban, a  fafaj
nevének vagy kódjának feltüntetésével,
b) tűzifa szállítmány esetén
ba) fafajonként, a fafaj kódjának feltüntetésével, vagy
bb) az 1. melléklet szerinti besorolás alapján a „kemény lombos tűzifa” vagy a „lágy lombos tűzifa” vagy
a „fenyő tűzifa” termékmegnevezéssel, a fafajok kódjának feltüntetésével
kell megadni.
(7) Az  (1)  bekezdés 14.  pontja alkalmazásában erdei faválaszték térfogat mértékegységeként csak tömör köbméter,
vagy űrméter kerülhet feltüntetésre.
(8) Sarangolt vagy ömlesztett tételt
a) kemény lombos tűzifának lehet feltüntetni, ha benne a  lágy lombos fafajok aránya nem haladja meg
a szállítmány mennyiségének 5%-át,
b) lágy lombos tűzifának lehet feltüntetni, ha benne a  kemény lombos fafajok aránya nem haladja meg
a szállítmány mennyiségének 5%-át,
c) fenyő tűzifának lehet feltüntetni, ha benne a  lombos fafajok aránya nem haladja meg a  szállítmány
mennyiségének 5%-át.
 (9) Az (1) bekezdés a) 1., 2., 4–9. és 12–14. pontja szerinti adatokat – a szállítójegynek a faanyag szállítója részére történő átadása
előtt – a fakitermelés jogosultja, vagy a kitermelt erdei faválasztékkal rendelkezni jogosult,
b) 10–11. pontja szerinti adatokat – azok ismertté válásával egyidejűleg – a faanyag szállítója,
c) 3. pontja szerinti adatokat – a szállítás befejezését követően – a kiszolgáltatást igazoló
tünteti fel a szállítójegy nála lévő példányain.
4. § (1) Tűzifának fogyasztó részére történő értékesítése esetén a  szállítójegyhez mellékelni kell a  (3)  bekezdésben
meghatározott vásárlói tájékoztatót.
(2) Ha a tűzifa fogyasztó részére történő értékesítése tömegre történik, az eladó
a) a szállítójegyen feltünteti
aa) a tömegmérés helyét, valamint
ab) a mérlegen elhelyezett törvényes tanúsító jel vagy hitelesítési bizonyítvány azonosítóját,
ac) a tűzifa tömegét, vagy
b) a mérlegelési jegyet a szállítójegyhez csatolja, ha a mérlegelési jegy tartalmazza
ba) az a) pontban meghatározott adatokat, vagy
bb) a tömegmérés helyét és a mérleg azonosítására alkalmas adatokat és az ac) pont szerinti adatot.
(3) A vásárlói tájékoztatót a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: erdészeti hatóság) állítja össze
és a honlapján közzéteszi.
(4) Tűzifa fogyasztó részére történő értékesítésekor a szállítójegyen
a) térfogatra történő értékesítés esetén mértékegységként csak tömör köbmétert lehet megadni, továbbá
b) fel kell tüntetni
ba) tömegre történő értékesítés esetén a tűzifa mennyiségét tömör köbméterben,
bb) térfogatra történő értékesítés esetén a szállítási mód szerinti térfogatot űrméterben, vagy
bc) más értékesítési egység esetén a  tűzifa mennyiségét tömör köbméterben, valamint a  tömör
köbméter és a kiszállított termék értékesítési egysége között alkalmazott átváltási tényezőt.
 (5) A  legfeljebb 20 kilogramm tömegű, önálló cikkszámmal vagy megnevezéssel rendelkező erdei faválaszték esetén
a kiállított számla szállítójegynek minősül. 2. Műveleti lap és szállítójegy előállításával és az előállításukra használt programokkal kapcsolatos
követelmények
5. § (1) A  műveleti lapot és a  szállítójegy nyomtatványt (a továbbiakban együtt: nyomtatvány) – a  (2)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – folyamatos sorszámozással, az adott sorszámtartományba illeszkedő sorszám kihagyása
vagy ismétlése nélkül, nyomdai úton vagy nyomtatványkiállító programmal kell előállítani.
(2) A szállítójegy a 3. § (1) bekezdés 1. pont a) alpontjában, 3–11., és 13–15. pontjában meghatározott adattartalommal
az erdészeti hatóság honlapján közzétett formanyomtatvány alkalmazásával is kiállítható, ha
a) a fakitermelést követően az erdei faválaszték
aa) a  fakitermelésre jogosult tulajdonában vagy írásba foglalt szerződésen alapuló használatában álló
ingatlanon, illetve
ab) a fakitermelésre jogosult vagy közeli hozzátartozója lakóhelyén vagy tartózkodási helyén, vagy
b) a fogyasztóhoz történt szállítást követően az erdei faválaszték
ba) a  fogyasztó tulajdonában vagy írásba foglalt szerződésen alapuló használatában álló ingatlanon,
illetve
bb) a fogyasztó vagy közeli hozzátartozója lakóhelyén vagy tartózkodási helyén,
nem kereskedelmi célú felhasználás érdekében kerül szállításra.
(3) A  nyomdai úton előállított nyomtatvány nyomtatványtömb részét képezi. A  nyomtatvány sorszámtartományát
az erdészeti hatóság kérelemre jelöli ki.
(4) A  kijelölt sorszámtartományt az  erdészeti hatóság – a  nyomtatvány fajtájának megjelölésével – a  kijelöléstől
számított nyolc napon belül a honlapján közzéteszi.
(5) A nyomdai úton előállított nyomtatvány értékesítéséről kibocsátott számlán fel kell tüntetni
a) az értékesített nyomtatvány megnevezését és sorszámtartományát az  első és az  utolsó sorszám
megjelölésével, továbbá
b) a nyomtatvány beszerzőjének adószámát vagy adóazonosító jelét.
6. § (1) A nyomtatvány kiállítható nyomtatványkiállító programmal is, ha
a) a nyomtatvány
aa) alkalmas az Evt. 90/A. § (6) bekezdésében meghatározott, a kellő gondosság elvén alapuló nyomon
követhetőségi eljárás naprakész dokumentálására,
ab) az 5. § (1) bekezdésében meghatározott sorszámozásra vonatkozó követelménynek megfelel, és
ac) tartalmazza a kiállítására használt program nevét és azonosítóját (verziószámát), továbbá
b) a program
ba) nevét és azonosítóját,
bb) fejlesztőjének nevét és címét, valamint – ha van – adószámát, továbbá
bc) értékesítőjének vagy rendelkezésre bocsátójának nevét és – ha van – adószámát
a program használatára jogosult faanyag kereskedelmi lánc szereplő a  program első használata előtt legalább
nyolc nappal az erdészeti hatóságnak bejelentette.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolni kell a program fejlesztője vagy értékesítője által készített felhasználói
dokumentációt. A  dokumentációnak tartalmaznia kell a  program működésére, használatára vonatkozó részletes
leírást és a program valamennyi funkciójának ismertetését. Idegen nyelvű dokumentáció esetén csatolni kell annak
hiteles magyar nyelvű fordítását is.
(3) Kizárólag olyan program alkalmazható, amely csak a dokumentációban szereplő funkciókat hajtja végre.
 (4) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője az  általa használt program használatból történő kivonásának időpontját
a  kivonástól számított tizenöt napon belül az  erdészeti hatóságnak az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon
bejelenti.
(5) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője az  (1)  bekezdés szerinti dokumentációt, valamint program funkcióinak
módosítása esetén a dokumentáció megfelelő kiegészítését, módosítását, továbbá – idegen nyelvű dokumentáció
esetén – azok hiteles magyar nyelvű fordítását a program használatból történő kivonásától számított 5 évig megőrzi.
3. Szállítójegy és műveleti lap valamint a fatermék nyilvántartása
7. § (1) A nyomtatvány a számvitelről szóló törvény szerinti szigorú számadás alá vont bizonylatnak minősül.
 (2) A faanyag kereskedelmi lánc azon szereplője, aki az 5. § (1) bekezdésében meghatározott nyomtatvány kiállítására
jogosult – elkülönítve egymástól a  műveleti lapot és a  szállítójegyet, valamint egyéb szigorú számadás alá vont
nyomtatványt –, sorszám szerinti bontásban nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a nyomtatvány:
a) nyomtatványtömbönkénti sorszámtartományát az első és az utolsó sorszám megjelölésével,
b) nyomdai úton előállított nyomtatvány esetén a  nyomtatvány beszerzését igazoló számla sorszámát és
beszerzésének időpontját, továbbá
c) az első és az utolsó felhasználás időpontjának megjelölését.
(3) Nyomdai úton előállított nyomtatvány felhasználása esetén a  nyomtatvány kiállítására jogosult személy
a (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott adatokat a nyomtatványtömb felhasználásának megkezdése előtt,
valamint a  nyomtatványtömb felhasználásának befejezését követően haladéktalanul, az  erdészeti hatóságnak
elektronikus úton bejelenti.
8. § (1) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője a  fatermékkészletet érintő átminősítést, továbbá ha a  fatermékkészlet
nyilvántartása vagy értékesítése a  korábbihoz képest eltérő mértékegységben történik, az  átváltási tényező
számításának módját dokumentálja.
(2) A faanyag kereskedelmi lánc szereplője az általa értékesített tűzifa minőségét a nyilvántartásaiban, és ezek alapján
a  hirdetésekben, a  szállítójegyen, illetve az  értékesítéshez használt bizonylatokon akkor tüntetheti fel száraz
tűzifaként, ha annak bruttó nedvességtartalma nem haladja meg a 30%-ot.
(3) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplő köteles az  erdei faválaszték üzleti év első napja szerinti nyitó készletét
fafajonként, választékonként telephelyenkénti bontásban az üzleti év első hónapjának végéig nyilvántartásba venni.
(4) Ha a  faanyag kereskedelmi lánc szereplőjének telephelyén más tulajdonában vagy rendelkezési joga alatt álló
fatermék található, ezeket a tételeket
a) elkülönítve, azonosítható módon kell nyilvántartani;
b) az Evt. 90/A. § (6)  bekezdése szerinti naprakész dokumentációs rendszerben fel kell tüntetni a  tulajdonos
vagy rendelkezésre jogosult egyértelmű azonosítását lehetővé tevő adatokkal együtt.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § A faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos bejelentés, nyilvántartás és ellenőrzés részletes szabályairól
szóló 26/2016. (IV. 11.) FM rendelet szerinti tartalmú szállítójegyek 2018. december 31-ig használhatóak fel.
11. § Ez a rendelet
a) a fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló,
2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló
995/2010 európai parlamenti és tanácsi rendelet által előírt, a  kellő gondosság elvén alapuló rendszerre,
valamint az  ellenőrző szervezetek felett végzendő ellenőrzések gyakoriságára és jellegére vonatkozó
részletes szabályokról szóló, 2012. július 6-i 607/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 12. § Hatályát veszti a  faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos bejelentés, nyilvántartás és ellenőrzés
részletes szabályairól szóló 26/2016. (IV. 11.) FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
459/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvényt (Ve.) módosítsa oly módon, hogy
az Országos Választási Bizottság köteles a honlapján nyilvánosságra hozni az országos népszavazás és az országos népi
kezdeményezés kérdésének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen – az Alkotmánybírósághoz – benyújtott
kifogás(oka)t?”
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság gyakorlatára tekintettel megállapítja, hogy a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényből (a továb biak ban: Alkotmány) a taxatív módon felsorolt
tiltott tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők [75/2009. (VII. 10.) AB számú határozat,
26/2007. (VI. 25.) AB számú határozat, 25/1999. (VIII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,263.]. Ilyen korlát, hogy csak olyan
népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak
az alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével. Az országos népszavazás intézménye ugyanis – amint arra
az Nsztv. preambuluma is rámutat – a választópolgároknak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében,
ille tő leg a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában való részvételével valósul meg.
Az Országos Választási Bizottság a fent leírtakra hivatkozással megállapítja, hogy a beadványozók által benyújtott,
országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés az Alkotmány és az Nsztv. preambuluma alapján
összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival. Az Nsztv. preambuluma szerint
„a demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, ille tő leg
a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás útján is részt
vehessen”. Az, hogy az Országos Választási Bizottság köteles a honlapján nyilvánosságra hozni az országos
népszavazás és az országos népi kezdeményezés kérdésének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen
– az Alkotmánybírósághoz – benyújtott kifogás(oka)t, a Bizottság álláspontja szerint nem érint alkotmányos jogot és
egyértelműen kívül esik az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén. A Ve. 3. § d) pontja pedig a népszavazási
eljárásban is kizárja a népszavazás alkotmányos intézményének rendeltetésével ellentétes joggyakorlást.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében, mivel a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. preambulumán, 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
18/2013. (III. 28.) OGY határozata a Nemzeti Fenntartható Fejlődés Keretstratégiáról.
Az Országgyűlés – Magyarország Alaptörvényébe foglalt, a fenntartható fejlődés, a jövő nemzedékek lehetőségeinek védelme és
a nemzeti erőforrásainkkal való hosszú távú felelős gazdálkodás követelményeinek érvényesítése érdekében,
– tekintettel a hazai és globális kihívásokra, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközi és közös
európai célkitűzésekre, – figyelemmel a jövő nemzedékek létfeltételeit veszélyeztető állapotokra és folyamatokra vonatkozó szaporodó
számú tudományos eredmények és előrejelzések sürgető jelzéseire, – annak tudatában, hogy a demokratikus politikai intézményrendszert a XXI. század elején érő egyik fő kihívás
a döntések hosszú távú, a jövő nemzedékeket érintő hatásainak megfelelő értékelése és kezelése,
– felismerve, hogy a fenntartható társadalom kialakítása összefogást igényel mind a nemzetek között, mind
a magyar társadalom különböző szereplői: az egyének, a közösségek, a gazdálkodó szervezetek és
a kormányzat között, – számolva azzal, hogy a fenntarthatóság biztosítása valamennyi nemzeti erőforrás (az emberi, a társadalmi,
a természeti és a gazdasági erőforrások) kiegyensúlyozott, egymással összhangban lévő megőrzését,
fejlesztését igényli, ezért a fenntartható fejlődés követelményeinek érvényesítése valamennyi szakpolitikai
terület számára feladatokat ad, – figyelembe véve a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács által szervezett széles körű társadalmi párbeszéd
tapasztalatait, a következő határozatot hozza: A határozatot az Országgyűlés a 2013. március 25-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2013. március 25-i ülésnapján fogadta el.
1. Az Országgyűlés elfogadja a mellékletben foglalt, „A fenntarthatóság felé való átmenet nemzeti koncepciója” című,
Magyarország 2012–2024-es időszakra szóló Nemzeti Fenntartható Fejlődési Keretstratégiáját (a továbbiakban:
Keretstratégia). 2. Az Országgyűlés megerősíti, hogy a) a Keretstratégiában foglalt, a magyar nemzet hosszú távú sikeres fennmaradását célzó alapelveket és stratégiai
célkitűzéseket a jogalkotásban – többek között a költségvetés elfogadásakor és a szakpolitikai stratégia- és
programalkotásban folyamatosan érvényre kell juttatni; b) az Országgyűlés és a Kormány döntéseit a Keretstratégia által javasolt intézkedésekre és teendőkre
figyelemmel kell meghozni. 3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy
a) hozzon létre a Keretstratégia érvényesítését, megvalósítását elősegítő, a fenntartható fejlődés ügyét érintő
kormányzati döntések koordinációjáért felelős államtitkárokból álló testületet; b) dolgozzon ki a fenntartható fejlődést mérő mutatókészletet, és gondoskodjon az e készletbe tartozó mutatók
rendszeres megállapításáról és kiszámításáról, értékeléséről és felülvizsgálatáról; c) az ország számára mindenkor rendelkezésre álló fejlesztési források felhasználásának tervezésekor – különösen
a 2014–2020 közötti Partnerségi szerződés, a Programok és az Operatív Programok elkészítésekor, valamint
a 2007–2013 közötti tervezési időszakban az Európai Unió Kohéziós Alapjából, a Strukturális Alapokból, illetve
egyéb nemzetközi és hazai támogatási alapokból még rendelkezésre álló fejlesztési források elosztásakor
– érvényesítse a Keretstratégia elveit és javaslatait, és az erre vonatkozó európai uniós jogalkotási javaslatokra
tekintettel különítsen el ezen pénzalapokból a fenntarthatóság kialakítását szolgáló pilot-projektekre
(fenntartható településmodellek); d) a Keretstratégia megvalósítását szolgáló kormányzati intézkedésekről kétévente – a jelen határozat
4. a) pontjában foglalt feladat teljesítését támogatva – adjon összefoglaló tájékoztatást a Nemzeti Fenntartható
Fejlődési Tanácson keresztül az Országgyűlésnek. 4. Az Országgyűlés felkéri a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanácsot, hogy
a) kísérje figyelemmel a Keretstratégia megvalósítását, járuljon hozzá az eredmények értékeléséhez, és erről
kétévente tájékoztassa az Országgyűlést; b) koordinálja a Keretstratégia négyévenkénti felülvizsgálatát.
5. A Keretstratégiát négyévente felül kell vizsgálni, és szükség esetén – különösen a nemzeti erőforrások állapotában
bekövetkező jelentős változások, a hazai vagy globális folyamatok irányának megváltozása, a fenntartható fejlődésre
vonatkozó nemzetközi vagy európai jogi környezet lényeges módosulása, továbbá a tudomány új és jelentős
eredményeinek megismerésének következményeképpen – kezdeményezni kell a Keretstratégia megújítását.
Új nemzeti fenntartható fejlődési keretstratégia megalkotását a Kormány, a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács
vagy az országgyűlési képviselők javaslatára az Országgyűlés kezdeményezheti, elfogadására az Országgyűlés
jogosult. 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Magyarország
fenntarthatósági helyzetéről és az abból adódó feladatokról szóló 102/2009. (XII. 18.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
181/2009. (XII. 30.) FVM rendelet a talajvédelmi szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeiről.
A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (2) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Talajvédelmi szakértői tevékenységet az a személy folytathat, aki valamely agrártudományi- vagy kertészettudományi
képzést nyújtó felsőoktatási intézményben talajtani, tápanyag-gazdálkodási, agrokémiai, illetve meliorációs
irányultságú posztgraduális képzés keretében szerzett végzettséggel, vagy ezeken a szakterületeken tudományos
minősítéssel rendelkezik, továbbá szakértői tevékenységének megkezdését megelőző tíz éven belül az
1. mellékletben meghatározott szakterületeken szakmai gyakorlatot szerzett. (2) Az (1) bekezdésben említett szakmai gyakorlatnak felel meg
a) az 1. melléklet szerinti talajvédelmi terv készítésére jogosultsággal rendelkező személy irányításával legalább
három évig, valamint b) az 1. mellékletben felsorolt szakterületeken legalább öt évig
folytatott tevékenység. 2. § (1) A szakértői tevékenység folytatására irányuló bejelentésnek – figyelemmel a termőföld védelméről szóló 2007. évi
CXXIX. törvény (a továbbiakban: Tfvt.) alapján megadandó adatkörre is – a 2. mellékletben meghatározott adatokat
kell tartalmaznia. A bejelentésben meg lehet adni a szakértő elérhetőségére vonatkozó egyéb adatokat is. A
bejelentést a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ (a továbbiakban: MgSzH Központ) által rendszeresített,
és az MgSzH Központ honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A bejelentéshez csatolni kell a) a képzettségre, iskolai végzettségre vonatkozó dokumentumok másolatát, valamint
b) a részletes szakmai önéletrajzot, amely tartalmazza az 1. § (2) bekezdésében említett szakmai gyakorlat helyének
megnevezését, továbbá azon talajvédelmi tervek típusának megjelölését, melyek készítésében szakmai
gyakorlatának időtartama alatt gyakorlatot szerzett. (3) A jogi személyiséggel, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet szakértői tevékenységet
akkor folytathat, ha tagja vagy alkalmazottja szakértői tevékenységét az (1) bekezdés szerint bejelentette.
3. § (1) Az MgSzH Központ által a talajvédelmi szakértőkről vezetett nyilvántartás – a Tfvt. 51/A. §-ában foglaltakon túl –
tartalmazza a 3. melléklet szerinti adatokat. (2) A nyilvántartásba vett szakértőkről az MgSzH Központ a honlapján a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl az alábbi adatokat teszi közzé:
a) a talajvédelmi szakértői tevékenység szakterületének megjelölése, b) a hatóság által megadott nyilvántartási szám.
(3) A szakértő kérésére az MgSzH Központ honlapján közzéteszi a szakértő által megadott elérhetőséget is.
4. § (1) A területileg illetékes megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH területi szerve) is
jogosult ellenőrizni a szakértői tevékenység folytatását. (2) Amennyiben az MgSzH területi szerve az ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy a talajvédelmi szakértő a szakértői
tevékenységet bejelentés nélkül végzi, vagy az adataiban bekövetkezett változást nem jelentette be, értesíti az MgSzH
Központot. (3) Az MgSzH Központ a (2) bekezdés szerinti jogsértést elkövető személlyel szemben a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti jogkövetkezményeket alkalmazza.
5. § (1) A talajvédelmi szakértőnek legalább 3 évente, elméleti és gyakorlati ismereteket nyújtó szakmai továbbképzésen kell
részt venni. (2) Az MgSzH Központ internetes honlapján jelenteti meg évente a talajvédelmi szakértők számára szervezett
továbbképzés helyét és időtartamát. (3) Amennyiben a talajvédelmi szakértő az 1. § (1) bekezdésében említett felsőoktatási képzés szaktanára,
a továbbképzési kötelezettség alól kérelmére felmentést kaphat. (4) Amennyiben a talajvédelmi szakértő az (1) bekezdés szerinti továbbképzési kötelezettségének nem tesz eleget és
távolmaradását nem igazolja, úgy az MgSzH Központ a talajvédelmi szakértő szakértői tevékenységét felfüggeszti
a továbbképzés elvégzéséről szóló igazolás beszerzéséig. Ha a talajvédelmi szakértő a (2) bekezdés szerint
meghirdetett következő továbbképzésen sem pótolja elmulasztott kötelezettségét, a MgSzH Központ szakértői
tevékenységének további folytatásától eltiltja. 6. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba. A rendeletet a hatálybalépést követően tett bejelentések esetében,
valamint a hatálybalépését követően indult ügyekre kell alkalmazni.
(2) Azt a talajvédelmi szakértőt, aki e rendelet hatálybalépésekor a mező- és erdőgazdálkodási, valamint az
élelmiszer-ipari tevékenységhez kapcsolódó szakértői működés engedélyezésével kapcsolatos eljárásról szóló külön
jogszabály szerinti talajvédelmi terv-készítés szakterületre szakértői tevékenységre jogosító engedéllyel rendelkezik
és a tevékenységet jogszerűen folytatja, úgy kell tekinteni, mint aki a bejelentési kötelezettségének eleget tett. Ezen
személyeket az MgSzH Központ az e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül hivatalból nyilvántartásba veszi.
A rendelet hatálybalépésének napján a szakértői engedélyek hatályukat vesztik.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
69/2012. (XII. 19.) NFM rendelete a postai szolgáltatások bevételei és költségei elkülönítésének és kimutatásának részletes szabályairól, valamint az egyetemes postai szolgáltatások költségszámítására és az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség nettó költsége számítására vonatkozó elvekről és szabályokról.
A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény 78. § (2) bekezdés b) és c) pontjában, a 10. § (3) bekezdése tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § h) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában 1. ár: a kedvezmények nélküli kiskereskedelmi ár;
2. múltbeli költségelszámolás: a költségeket és ráfordításokat a lekönyvelt értéken számba vevő módszer;
3. nettó eszköz-érték: az eszköz elszámolt értékcsökkenési leírással csökkentett bekerülési (bruttó) értéke;
4. tárgyév: az utolsó lezárt pénzügyi év; 5. teljesen felosztott költségek módszere: olyan eljárás, amelynek során a postai szolgáltató szokásos működése
érdekében felmerült és ténylegesen lekönyvelt költségek és ráfordítások a tevékenységen alapuló
költségszámítás módszerével teljes körben terhelődnek az egyes termékekre, illetve szolgáltatásokra;
6. tevékenységen alapuló költségszámítás: olyan eljárás, amelynek segítségével egy adott folyamat, termék,
szolgáltatás (a továbbiakban együtt: költségobjektum) összköltsége oly módon állapítható meg, hogy
az tükrözze a költségobjektum által igényelt vagy felemésztett tényleges gazdasági erőforrások összességét;
7. tőkeköltség: az egyes szolgáltatások nyújtásához szükséges tőke finanszírozásának költsége, amely megegyezik
a súlyozott átlagos tőkeköltség és az egyes szolgáltatások nyújtásához használt befektetett eszközök nettó könyv
szerinti értékének szorzatával. 2. A postai szolgáltatások bevételeinek és költségeinek elkülönítése és kimutatása
2. § (1) A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Postatv.) 58. §-ában meghatározottak szerinti
számviteli elkülönítés érdekében az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes postai szolgáltató a számviteli
politikával összhangban összeállított önálló szabályzatában (a továbbiakban: postai elkülönítési szabályzat) köteles
rögzíteni a bevételek, költségek és ráfordítások elkülönített nyilvántartására vonatkozó szabályokat, elveket és
módszereket. (2) Amennyiben az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes postai szolgáltató a termékcsoportokhoz
tőkeköltséget rendel, a befektetett eszközök termékcsoporthoz rendelésénél az 1. mellékletben foglaltak szerint,
a költségfelosztási elvek mentén kell eljárni. A tőkeköltség számítási módját a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A postai elkülönítési szabályzat alapján a költség- és bevétel elkülönítés és költség- és bevétel kimutatás
elkészítéséhez a postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó alapinformációkat, vetítési alapokat a postai szolgáltatónak
a valódiság elvének megfelelően kell rögzítenie a kimutatás alapját képező rendszereiben.
3. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes postai szolgáltató a Postatv. 58. §-ában meghatározottak alapján
köteles elkészíteni a) az elkülönítés módszerében, a számviteli nyilvántartások vezetésében az előző évhez képest végrehajtott
változtatások és azok hatásai bemutatását; b) fedezeti kimutatást a tárgyévre és a tárgyévet megelőző évre azonos formában az egyetemes postai szolgáltatás
vonatkozásában a 3. melléklet, az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő és egyéb postai szolgáltatások
vonatkozásában a 4. melléklet szerint; c) az egyetemes postai szolgáltatást és az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatások
egységárát, az alkalmazott felárakat és kedvezményeket tartalmazó kimutatást;
d) az egyetemes postai szolgáltatás és az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatások
keretében feladott postai küldemények tárgyévi mennyiségét tartalmazó kimutatást.
(2) Az a postai szolgáltató, amely a postai szolgáltatások közül kizárólag bejelentés köteles postai szolgáltatást nyújt,
az 5. melléklet szerinti árbevételi nyilvántartást köteles elkészíteni.
4. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás és az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatások esetében
a termékcsoportokhoz kapcsolódó árbevételt úgy kell szolgáltatásonként külön kimutatni, hogy a meghirdetett díjak
alkalmazásának módja ellenőrizhető legyen. Az egyetemes postai szolgáltatásoknál és az egyetemes postai
szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatásoknál alkalmazott egységárakat, valamint az alkalmazott felárakat és
árengedményeket a kimutatásokban tételesen meg kell jeleníteni. Az árbevétel kimutatást úgy kell elkészíteni, hogy
az bizonylatokkal alátámasztható legyen. (2) A 3. és 4. melléklet szerinti fedezeti kimutatásban a költségeket múltbeli költségelszámolás szerint kell számba venni és
bemutatni. A táblázatokban közvetlen költségek között kimutatott költséget a tevékenységköltségek között már nem
lehet szerepeltetni. (3) A felosztandó költségek alapja az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes postai szolgáltató üzemi (üzleti)
tevékenység eredménye szintjéig figyelembe vett, a számviteli beszámolóval megegyező költségtömeg.
(4) A felosztásnak az ok-okozati alapelvre kell épülnie, tehát a felmerült költséget annak okozójához (a költség viselőjéhez)
rendelve kell kimutatni. 3. Az egyetemes postai szolgáltató költségszámítására vonatkozó egyedi szabályok
5. § (1) A költségszámítási rendszernek a tevékenységen alapuló költségszámítási módszer elvén kell működnie.
(2) A költségeket és ráfordításokat azok felmerülésének tevékenység alapú elemzése alapján kell felosztani, és
az egyetemes postai szolgáltató tevékenységeit elemezve kell a szolgáltatások érdekében felmerült tevékenységeken
keresztül átvezetni a szolgáltatásokra vagy termékcsoportokra. 4. Az egyetemes postai szolgáltatás nettó költségeinek kimutatása
6. § (1) A Postatv. 21. § (1) bekezdésében foglaltak szerint az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes szolgáltatás
tárgyévre vonatkozó nettó költségét a teljesen felosztott költségek módszerével, a múltbeli költségek alapján köteles
kiszámítani. A számítások alapja a 2–5. §-ban meghatározott módszertan, de az egyetemes szolgáltatás nettó
költségének kiszámítása során figyelembe kell venni az egyetemes szolgáltatás költséghatékony működtetését,
valamint az egyetemes postai szolgáltatónál az egyetemes postai szolgáltatásból származó többletelőnyöket,
beleértve a nem tárgyi és piaci előnyöket is. A nettó költség számítás során az egyetemes kötelezettségekkel nem
rendelkező, hipotetikus szolgáltató üzleti modelljét a 9. § szerint kell meghatározni.
(2) Az egyetemes szolgáltatás nettó költségének kiszámításához a 6. mellékletben szereplő képletet kell használni.
7. § Az egyetemes szolgáltatásnak a 6. §-ban meghatározottak alapján számított hatékony egyetemes postai szolgáltató
és a hipotetikus üzleti modellben szereplő szolgáltató közötti költségkülönbséget korrigálni kell az egyetemes postai
szolgáltatásból származó, a bevételben nem közvetlenül jelentkező többletelőnyök számszerűsítésével, amennyiben
ilyen előnyökkel a hipotetikus üzleti modellben szereplő szolgáltató nem rendelkezik. Többletelőny lehet különösen:
a) a reklámbevételi hatás, ha a postai szolgáltató helyek, közlekedési eszközök és kézbesítési eszközök olyan
reklámfelületet biztosítanak, amelyet a szolgáltató felhasználhat saját márkájának és szolgáltatásának
reklámozására, vagy ha ezeket a felületeket bérbe adja;
b) a vállalatnagyságból következő megtakarítás és jobb tárgyalási pozíció a szállítókkal szemben;
c) a filatéliai piacon való jelenlét. 8. § Az egyetemes szolgáltatás költséghatékonyságának megítélésénél figyelembe kell venni az egyetemes szolgáltatás
nyújtásának módját. Az egyetemes szolgáltatás költséghatékony biztosításán az egyetemes szolgáltatásnak a Postatv.
és az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés által előírt minőségben, a legalacsonyabb költségek mellett történő
nyújtása értendő. Ha a szolgáltató az egyetemes szolgáltatás biztosításának más módja mellett döntött, azok
a költségek, amelyek nem az egyetemes szolgáltatás költséghatékony biztosításának elveivel megegyezően
keletkeztek, nem számíthatóak be a nettó költségek közé.
9. § (1) Az egyetemes szolgáltató nettó költségének kiszámításához szükséges, az egyetemes postai szolgáltató egyetemes
postai szolgáltatási kötelezettséget nem tartalmazó, hipotetikus üzleti modelljét az egyetemes szolgáltatónak
a (2)–(5) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével kell elkészíteni. (2) Be kell mutatni az egyetemes postai hálózat azon szolgáltató helyeit, amelyeket a szolgáltató nem vagy csak
korlátozott mértékben működtetne, esetleg más feltételekkel és más minőségben nyújtaná a szolgáltatást.
(3) A hipotetikus modellnek reálisnak és versenyképesnek kell lennie, bizonyítania kell a piaci helyzet és az ügyfelek
megtartására irányuló erőfeszítést, ezért a kidolgozásánál a) figyelembe kell venni, hogy ugyanez a postai szolgáltató az egyetemes szolgáltatás kötelezettsége nélkül eleget
tesz a postai szolgáltatási szerződésekben foglalt kötelezettségeinek, és
b) fel kell tüntetni, milyen módon, milyen minőségben, továbbá mely termékeket és szolgáltatásokat nyújtana ez
a postai vállalkozás kereskedelmi feltételek mellett, és milyen módon biztosítaná a kézbesítést.
(4) A hipotetikus üzleti modellben az egyetemes szolgáltatás alábbi paramétereinek kell változtathatónak lenni:
a) területi lefedettség, b) kézbesítés gyakorisága, c) nyújtott termékek és szolgáltatások köre,
d) szolgáltatás minősége, e) postai hálózat sűrűsége és
f) az árképzés. (5) Kellő figyelmet kell fordítani a hipotetikus modell értékelésére, elsősorban arra, hogy a paraméterek változtatása
hogyan befolyásolja a szolgáltatások iránti keresletet és a bevételt, valamint a költségeket.
5. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 6–9. § és a 6. melléklet a Postatv. 21–23. §-ának hatálybalépésekor lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a) a hírközlési hatóság postai szolgáltatással és postai közvetítői tevékenységgel kapcsolatos piacfelügyeleti,
minőségfelügyeleti és ellenőrzési tevékenységéről szóló 13/2004. (IV. 24.) IHM rendelet;
b) az egyetemes postai szolgáltatók és az engedélyes postai szolgáltatók számviteli nyilvántartásai elkülönített
vezetésének, valamint az egyetemes postai szolgáltatások költségszámítására vonatkozó elveiről és részletes
szabályairól szóló 53/2011. (X. 19.) NFM rendelet. 11. § Az egyetemes postai szolgáltató a 2012. évre vonatkozóan a hatóság számára az egyetemes postai szolgáltatók és
az engedélyes postai szolgáltatók számviteli nyilvántartásai elkülönített vezetésének, valamint az egyetemes postai
szolgáltatások költségszámítására vonatkozó elveiről és részletes szabályairól szóló 53/2011. (X. 19.) NFM rendelet 6. §
(1) bekezdés a)–b) és d)–n) pontjában meghatározottakat kell benyújtsa.
12. § Ez a rendelet a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására
vonatkozó közös szabályokról szóló, – a 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított –
1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének és I. mellékletének való megfelelést
szolgálja. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
16/2006. (II. 27.) ME határozata főiskolai főigazgatói megbízás megerősítéséről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény
56/A. § (2) bekezdése alapján, az oktatási miniszter előterjesztésére
dr. Makói Zita főiskolai tanárnak a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetében a 2006. február 20-ától 2009. február 19-éig
terjedő időtartamra vonatkozó főigazgatói megbízását
megerősítem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
386/2016. (IX. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a fogházban raboskodó politikai foglyok felszabadítását célzó hősies helytállása, valamint az  emigrációban
élők közössége és 1956 szellemiségének megőrzése érdekében, illetve a  magyar kultúra értékeinek külföldi
megismertetése terén végzett elkötelezett tevékenysége elismeréseként
dr. Luka László Pál orvos, pszichiáter, a  bázeli Alapítvány a  Magyar Történelem, Kultúra és Nyelv Fejlesztésére volt
kuratóriumi elnöke, 1956-os szabadságharcos, a kőbányai Gyűjtőfogház forradalmi börtönparancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a második világháború idején tanúsított embermentő tevékenysége, több mint fél évszázada a  magyar kultúra
nemzetközi rangját sokoldalú művészetével növelő alkotásai, valamint a Spanyolországban élő magyarság ügyeinek
elkötelezett képviselete és támogatása elismeréseként
Szél Erzsébet író, műfordító, táncművész részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; Magyarország és a  Koreai Köztársaság közötti politikai és gazdasági kapcsolatok bővítését és fejlesztését szolgáló
elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Kim Tae-Whan volt parlamenti képviselő, a  Koreai Köztársaság Nemzetgyűlése Koreai–Magyar Baráti Tagozatának
volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolása iránt elkötelezett, különösen a  madridi emlékműnek
a hatvanadik évforduló alkalmából történő felállításában nélkülözhetetlen támogató tevékenysége elismeréseként
Pedro María Corral Corral, Madrid város Közgyűlésének képviselője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 16.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2010. (V. 6.) KvVM–FVM együttes rendelete a Vásárhelyi-terv keretében meg valósuló Szamos-Krasznaközi árvízi tározó területével érintett földrészletek jegyzékéről, valamint az egyszeri térítés, az igénybevétel és a kártalanítás részletes szabályairól.
A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló program
(a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és meg valósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény 24. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § c) pontjában és a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörünkben eljárva a következőket rendeljük el:
1. § A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló program
(a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és meg valósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény
(a továb biak ban: VTT tv.) keretében létesülő Szamos-Krasznaközi árvízi tározó területével érintett földrészletek
jegyzékét településenkénti bontásban és helyrajzi szám szerinti felsorolásban az 1. melléklet tartalmazza.
2. § A  vízügyi hatóság az 1. mellékletben meghatározott földrészletek tározóba történő sorolásáról a VTT tv. 4. §-ában
meghatározott beruházó (a továb biak ban: beruházó) kérelmére tározónként egy határozattal dönt. Ha a beruházó
a kérelemhez, a tározó területével érintett földrészletek egy hónapnál nem régebbi tulajdoni lapjának hiteles
másolatát nem csatolja, a vízügyi hatóság – az ügy elbírálásához szükséges adatok szolgáltatása iránt – megkeresi
az ingatlannyilvántartást vezető szervet. A kérelmet a beruházó e rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül
köteles benyújtani.
3. § (1) A VTT tv. 8. § (1) bekezdése szerinti egyszeri térítés megfizetése érdekében a beruházó intézkedik a vízügyi hatóság
e tárgyban meghozott határozatának jogerőre emelkedését köve tő 60 napon belül a határozatban szereplő egyszeri
térítésnek egy összegben, a jogosult nevére és címére vagy az általa megnevezett hitelintézet számlaszámára történő
kifizetéséről.
(2) Ha a jogosult személye bizonytalan, lakóhelye vagy székhelye ismeretlen, az egyszeri térítés teljesítése tekintetében
a Polgári Törvénykönyv bírósági letétbe helyezésre vonatkozó rendelkezései az irányadók.
4. § Az egyes tározók árvízi szabályozási célú igénybevételét a vizek kártételei elleni védekezés szabályairól szóló
kormányrendelet szerinti árvízvédelmi és belvízvédelmi Országos Műszaki Irányító Törzs (a továb biak ban: OMIT)
rendeli el az elő ze tesen elfogadott üzemelési szabályzat alapján. Az igénybevétel várható idejéről, valamint az elöntés
mértékéről az OMIT az elrendelést köve tően azonnal értesíti az érintett települések polgármestereit a megyei védelmi
bizottságokon keresztül.
5. § (1) Az árvízi tározó területéhez tartozó ingatlan használójának az árvízi szabályozási célból történt igénybevétellel okozott
kárt a vízügyi igazgatási szervnél a kár bekövetkeztétől számított   30 napon belül kell bejelentenie.
(2) A bejelentés alapján a kár mértékét a vízügyi igazgatási szerv által felkért, az igazságügyi szakértői névjegyzékben
szereplő szakértő állapítja meg.
(3) A kártalanítás összegét – és az igazságügyi szakértő díját – az árvízvédekezési költségek terhére kell biztosítani.
A kártalanításnak a jogosult nevére és címére vagy az általa megnevezett hitelintézet számlaszámára egy összegben
történő kifizetéséről – ha a jogosult a kártalanítás összegét nem vitatja – a vízügyi igazgatási szerv a földrészlet fekvése
szerint ille té kes szerve a kár igazságügyi szakértő által történt megállapítását követő 30 napon belül gondoskodik.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k., Gráf József s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
305/2010. (XII. 23.) Korm. rendelete a 2011. népszámlálás végrehajtásával kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány a 2011. évi népszámlálásról szóló 2009. évi CXXXIX. törvény 6. § (2) bekezdésben foglalt felhatalmazás alapján
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A népszámlálás területi előkészítésében és az adatfelvétel végrehajtásában részt vevők:
a) a Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) részéről:
aa) megyei (fővárosi) népszámlálási felelősök (a továbbiakban: KSH megyei (fővárosi) felelős);
ab) KSH népszámlálási területfelelősök (a továbbiakban: KSH területfelelős);
ac) felülvizsgálók; b) a települési önkormányzatok részéről: ba) jegyzők, körjegyzők (a továbbiakban: települési népszámlálási felelős);
bb) számlálóbiztosok; c) a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek által fenntartott intézetek vezetői;
d) a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatalok részéről: megyei (fővárosi) közigazgatási népszámlálási felelősök;
e) a személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető központi szerv.
2. § (1) A KSH-nak a népszámlálás területi előkészítésével és az adatfelvétel végrehajtásával kapcsolatos feladatai:
a) a népszámlálás előkészítési és végrehajtási feladatainak irányítására, segítésére és ellenőrzésére KSH megyei
(fővárosi) felelősökből, KSH területfelelősökből és felülvizsgálókból álló hálózat létrehozása, a hálózat tagjainak
ellátása igazoló okmányokkal; b) a népszámlálás területi előkészítésének és az adatfelvétel végrehajtásának, szakmai irányításának részletes
szabályait, a feladatok részletes leírását, határidejét és felelőseit, a pénzügyi elszámolás rendjét tartalmazó
útmutatók összeállítása a feladatok végrehajtásához igazodó ütemezésben, az útmutatók eljuttatása a települési
népszámlálási felelőshöz; c) a népszámlálás előkészítéséhez és végrehajtásához szükséges kérdőívek, utasítások, számlálókörzeti
címjegyzékek és egyéb nyomtatványok előállítása, számlálókörzetenkénti rendezése, eljuttatása a települési
népszámlálási felelősökhöz; d) a népszámlálás előkészítésében és végrehajtásában részt vevők oktatása, az oktatáson való teljesítményük
alapján a számlálóbiztosnak jelentkezők alkalmasságának megállapítása; e) a kommunikációval összefüggő központi feladatok végrehajtása, a helyi tájékoztatáshoz szükséges információk
biztosítása; f) az elektronikus adatszolgáltatáshoz szükséges elektronikus kérdőívek és számítástechnikai programok
biztosítása, az adatfogadó rendszer üzemeltetése; g) az elektronikus monitoringrendszer kialakítása és üzemeltetése;
h) a kitöltött kérdőívek és egyéb nyomtatványok összegyűjtése, az adatbevitel helyére, illetve kijelölt
gyűjtőközpontokba szállítása; i) a népszámlálást követően a felülvizsgált és pontosított címadatállományt díjmentesen átadja a személyiadat- és
lakcímnyilvántartást vezető központi szerv részére. (2) A KSH megyei (fővárosi) felelős feladatai:
a) az adatfelvétel előkészítésének és végrehajtásának szakmai koordinálása;
b) a KSH területfelelősök munkájának irányítása, ellenőrzése; c) a települési feladatok megfelelő időbeli ütemezésének biztosítása és az útmutatókban szabályozott lebonyolítása
érdekében folyamatos kapcsolattartás a megyei (fővárosi) közigazgatási népszámlálási felelőssel.
(3) A KSH területfelelős feladatai: a) a számlálóbiztosok munkájának összefogására, ellenőrzésére – a települési népszámlálási felelőssel
együttműködve – felülvizsgálói hálózat szervezése, a felülvizsgálók munkájának irányítása és ellenőrzése,
a felülvizsgálók munkájával összefüggő szakmai igazolások és pénzügyi elszámolások elkészítése;
b) az országosan egységes végrehajtási elvek érvényesülése érdekében folyamatos kapcsolattartás a KSH megyei
(fővárosi) felelőssel; c) a felülvizsgálók munkavégzéshez szükséges adatainak átadása a KSH által biztosított elektronikus monitoring
rendszer első feltöltéséhez, az adatok karbantartása; d) közreműködés a népszámlálás előkészítésében és végrehajtásában részt vevők oktatásában;
e) folyamatos kapcsolattartás a települési népszámlálási felelőssel az útmutatókban foglaltak maradéktalan,
határidőre történő teljesülése, a feladatok szakmai színvonalának biztosítása érdekében;
f) a központilag kialakított számlálókörzetek ellenőrzése, javítása, a számlálókörzetbe nem rendezett címek
számlálókörzetbe sorolása, együttműködve a települési népszámlálási felelősökkel; g) az adatfelvétel befejezését követően az összeírási anyag átvétele a felülvizsgálóktól, átadása tárolásra a települési
népszámlálási felelősnek. (4) A felülvizsgáló feladatai: a) a számlálóbiztosok munkájának összefogása, ellenőrzése; munkájuk szakmai igazolása a települési népszámlálási
felelős számára a pénzügyi elszámolások elkészítéséhez; b) a kitöltött kérdőívek kitöltöttségének, minőségének ellenőrzése, a kérdőívek minősítése, szükség esetén
a számlálóbiztos útján intézkedés az adatok javításáról, pótlásáról az adatszolgáltató ismételt megkérdezésével;
c) a kitöltött kérdőívek érkeztetése, minőségének rögzítése a KSH által biztosított elektronikus
monitoringrendszerbe; d) a kitöltött kérdőívek, utasítások és egyéb összeírási nyomtatványok összegyűjtése, rendezése, átadása a KSH
területfelelősének. 3. § (1) A megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője a népszámlálás területi előkészítési és összeírási időszakára megyei
(fővárosi) közigazgatási népszámlálási felelőst jelöl ki. (2) A megyei (fővárosi) közigazgatási népszámlálási felelősnek a népszámlálás területi előkészítésével és az adatfelvétel
végrehajtásával összefüggő feladatai: a) a települési népszámlálási felelősök kötelezettségei teljesítésének elősegítése;
b) a települési feladatok jogszabályokban és az útmutatókban szabályozott lebonyolításának, valamint
a feladatvégzés ütemességének érdekében folyamatos együttműködés a KSH megyei (fővárosi) felelősével.
4. § (1) A települési népszámlálási felelős feladatai:
a) a népszámlálás helyi előkészítésével és végrehajtásával összefüggő feladatoknak az útmutatókban foglaltak
szerinti elvégzése; b) a helyi előkészítési és szervezési feladatok segítésére az 5000 főt meghaladó népességszámú, önálló jegyzőt
foglalkoztató településeken, körjegyzőségeken egy fő népszámlálási előadó, a 20 000 főt meghaladó
népességszámú, önálló jegyzőt foglalkoztató településeken, körjegyzőségeken és fővárosi kerületekben egy fő
népszámlálási előadó és egy fő népszámlálási ügyintéző, az 50 000 főt meghaladó népességszámú, önálló jegyzőt
foglalkoztató településeken, körjegyzőségeken és fővárosi kerületekben egy fő népszámlálási előadó és két fő
népszámlálási ügyintéző, a 100 000 főt meghaladó népességszámú településeken és fővárosi kerületekben egy fő
népszámlálási előadó és három fő népszámlálási ügyintéző kijelölése, a 150 000 főt meghaladó népességszámú
településeken egy fő népszámlálási előadó és négy fő népszámlálási ügyintéző kijelölése, feladataik
meghatározása, munkájuk irányítása; c) a KSH iránymutatása alapján számlálóbiztosi hálózat létrehozása az adatfelvétel végrehajtására, a számlálóbiztosi
megbízási szerződések megkötése, a számlálóbiztosok igazoló okmányokkal és összeírási nyomtatványokkal való
ellátása; d) részvétel a felülvizsgálói hálózat szervezésében, a felülvizsgálói hálózat zavartalan működéséhez a tárgyi és
technikai feltételek biztosítása; e) együttműködés a KSH területfelelősével a népszámlálás helyi előkészítési és végrehajtási feladataiban;
f) együttműködés a település közigazgatási területén működő, a 2011. évi népszámlálásról szóló 2009. évi
CXXXIX. törvény (a továbbiakban: Tv.) 4. § (3) bekezdésében meghatározott intézmények vezetőjével
a népszámlálási feladatok előkészítésében és végrehajtásában; g) közreműködés a címek felülvizsgálatában, a címállomány teljességének ellenőrzésében, ennek keretében a címek
pontosítása, egyediségének biztosítása, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvényben
megfogalmazott feladat- és hatáskörében eljárva a hiányzó vagy pontatlanul kihelyezett közterületnevek pótlása
a címek beazonosíthatósága érdekében; h) együttműködve a KSH területfelelősével a kialakított számlálókörzetek ellenőrzése abból a szempontból, hogy
valamennyi ismert cím a megfelelő számlálókörzetben szerepeljen és a település teljes területe
számlálókörzetekkel lefedett legyen; i) a népszámláláshoz szükséges nyomtatványok fogadása, tárolása;
j) a települési népszámlálási felelős, a népszámlálási előadó és ügyintéző(k), valamint a számlálóbiztosok
kapcsolattartáshoz szükséges adatainak átadása a KSH-nak az elektronikus monitoringrendszer első
feltöltéséhez; k) a KSH által biztosított elektronikus monitoringrendszerben az adatfelvételben részt vevők adatainak
aktualizálása, az adatfelvétel körülményeivel összefüggő információk folyamatos rögzítése;
l) a népszámlálásban való közreműködésre jelentkezők oktatásról való értesítése, az oktatás helyszíneinek és
technikai feltételeinek biztosítása; m) a lakosság tájékoztatása a népszámlálásról a KSH által meghatározott tartalommal a helyben szokásos módon;
n) a közterületen élő hajléktalanok összeírásának megszervezése, az adatfelvétel lebonyolítása;
o) az összeírás teljességének biztosítása, a meghiúsulások kezelése, az adatszolgáltatást megtagadókkal szembeni
szabálysértési eljárás lefolytatása, a pótösszeírás megszervezése és végrehajtása;
p) az adatfelvételt követően az összeírási anyagok átvétele a KSH területfelelősétől, azok biztonságos tárolása
az elszállításig; q) a népszámlálás előkészítésére és végrehajtására biztosított költségvetési támogatás elkülönített kezelése és
a felhasználásról pénzügyi elszámolás készítése; r) összefoglaló jelentés készítése a népszámlálás befejezéséről.
(2) A számlálóbiztos feladatai: a) Az adatfelvétel 2011. október 1-jei kezdete előtt a számlálókörzet bejárása, ennek során a népszámlálási
kérdőívek, tájékoztató levél és a népszámlálási címazonosító (a továbbiakban: címazonosító) eljuttatása
az adatszolgáltatókhoz, az adatszolgáltatók tájékoztatása az internetes és a papír alapú önkitöltős, illetve interjús
válaszadási lehetőségekről; b) az adatfelvétel végrehajtása; c) a kitöltött kérdőívek folyamatos átadása a felülvizsgálónak;
d) a felülvizsgáló által nem elfogadhatónak minősített kérdőív hibás vagy hiányzó adatainak javítása, illetve pótlása
az adatszolgáltató ismételt megkérdezésével; e) az adatfelvétel befejezését követően az üresen maradt kérdőívek és egyéb összeírási nyomtatványok átadása
a felülvizsgálónak. 5. § A Tv. 4. § (3) bekezdésében meghatározott intézetek és befogadó állomások vezetőinek feladatai:
a) a népszámlálás előkészítésével és végrehajtásával összefüggő feladatoknak az útmutatókban foglaltak szerinti
elvégzése; b) folyamatos együttműködés a települési népszámlálási felelőssel és a KSH területfelelősével.
6. § (1) A személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető központi szervnek a népszámlálás előkészítésével, végrehajtásával és
az adatok feldolgozásának segítésével kapcsolatos feladatai: a) a címnyilvántartásról a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Nytv.) 28/A. § (2) bekezdésének a)–f) pontjában meghatározott címadatállomány előzetes
átadása a KSH részére; b) az egyes lakcímeken bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezők számának előzetes átadása
a KSH részére; c) a pótösszeírás során történő eredménytelen adatfelvétel esetén az adott lakcímen bejelentett lakóhellyel vagy
tartózkodási hellyel rendelkező személyek személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő alábbi adatainak
családi és utónév nélküli átadása az Nytv. 21. § h) pontja alapján a KSH részére a hiányzó adatok pótlása céljából:
ca) nem cb) születési idő cc) születési hely
cd) állampolgárság ce) családi állapot cf) lakcím (2) Az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott adatállományt a személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető
központi szerv díjmentesen adja át a KSH-nak. (3) A feladatok részletes leírását és a végrehajtással kapcsolatos szabályokat a KSH és a személyiadat- és
lakcímnyilvántartást vezető központi szerv közötti együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
7. § A KSH a népszámlálás előkészítésének időszakában az összeírás körébe tartozó valamennyi címet egyedi címazonosító
kóddal látja el. A címen található lakás, lakott üdülő, lakott egyéb lakóegység és intézet, valamint az abban élő
személyek kapcsolatát a címazonosító biztosítja. A címazonosítót a lakáskérdőív, az intézeti kérdőív és a személyi
kérdőív is tartalmazza. 8. § (1) Az internetes válaszadási módot választók adatszolgáltatási kötelezettségüket az erre a célra kialakított internetes
felületre a hozzájuk előzetesen eljuttatott címazonosítóval belépve, az ott elérhető kérdőív(ek) kitöltésével
2011. október 16-ig teljesíthetik. Az adatszolgáltatás akkor teljesül, ha az adatok a fogadóközpontba 2011. október
16-án 24 óráig beérkeznek, és az adatok beérkezését a fogadóközpont elektronikusan visszaigazolja. Internetes
válaszadás esetén az azonos címen lakó személyek mindegyike az interneten elérhető elektronikus kérdőív
kitöltésével tesz eleget adatszolgáltatási kötelezettségének. (2) A papír alapú önkitöltést választók a hozzájuk előzetesen eljuttatott kérdőíveket kitöltve, legkésőbb 2011. október
16-ig átadják a számlálóbiztosnak. (3) Amennyiben az önkitöltést választók adatszolgáltatási kötelezettségüket 2011. október 16-ig nem teljesítik,
az adatfelvételt legkésőbb 2011. október 31-ig számlálóbiztosi kikérdezéssel kell végrehajtani.
(4) Azon adatszolgáltató esetében, aki 2011. október 31-ig egyik, (1)–(3) bekezdésben jelölt válaszadási módon sem
teljesítette adatszolgáltatási kötelezettségét, az adatfelvételt – a Tv. 1. § (4) bekezdésében meghatározott személyek
kivételével – a 2011. november 8-ig terjedő pótösszeírási időszakban a számlálóbiztos kikérdezéssel hajtja végre.
(5) Az adatszolgáltatók az adatszolgáltatási kötelezettségük teljesítésével kapcsolatos bármely kérdésben a települési
népszámlálási felelőshöz fordulhatnak. 9. § (1) A Tv. 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt adatkörök adattartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Tv 3. § (2) bekezdésében felsorolt adatkörökre vonatkozóan a kérdőívnek egyértelmű utalást kell tartalmaznia
arra, hogy az ezekhez az adatkörökhöz tartozó kérdésekre az adatszolgáltatás önkéntes. Az adatszolgáltatás
önkéntességére a kikérdezéskor a számlálóbiztos az adatszolgáltató figyelmét szóban is felhívja.
10. § (1) A népszámlálási feladatok pénzügyi fedezetét a KSH fejezet költségvetésében 2010 és 2012 között erre a célra
jóváhagyott előirányzatokból kell biztosítani. (2) Az adatfelvétel előkészítésének és végrehajtásának pénzügyi fedezetét a 2. mellékletben meghatározott normatívák
alapján a KSH együttműködési megállapodás keretében adja át a települési önkormányzatok és a közigazgatási
hivatalok részére. (3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott pénzeszközök felhasználásával, a népszámlálással összefüggő feladatok
ellátásához a KSH és a települési önkormányzat megbízási szerződéseket köthet, célfeladatot tűzhet ki, illetve a KSH
a Kormány határozatában meghatározott mértékben kormány-tisztviselői álláshelyeket tölthet be.
(4) A jegyzők által ellátandó népszámlálási feladatokra vonatkozóan a KSH a jegyzőkkel megbízási szerződést köt.
11. § Ez a rendelet a) a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a nép- és lakásszámlálásról szóló 763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jellemzők és bontásuk
technikai leírása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. november 30-i 1201/2009/EK bizottsági
rendelet és c) a 763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott nép- és lakásszámlálásokra
vonatkozóan a statisztikai adatok és metaadatok programjának elfogadásáról szóló, 2010. június 16-i
519/2010/EU bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2003. (IV. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest
Főváros XI. Kerületi Önkormányzatának a kerületi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületek használatáról
és rendjéről szóló 30/1999. (XII. 20.) XI. ÖK. sz. rendelete
1. számú mellékletének z) pontja ,,távbeszélő fülke, fülke
nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrésze
alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az 1. számú melléklet z) pontja a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel marad hatályban:
,,z) totó-lottó, valamint egyéb engedélyezett szerencsejáték célját
szolgáló láda elhelyezése 1000 Ft/m2/hó 1000 Ft/m2/hó’’
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest
Főváros Önkormányzatának a fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995.
(X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 4. § (2) bekezdés h) pontjának
a ,,távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrésze alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
A 4. § (2) bekezdés h) pontja a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel marad hatályban:
,,h) totó-lottó, valamint egyéb engedélyezett szerencsejáték célját szolgáló láda elhelyezéséhez, fennmaradásához, továbbá az utcai árusító automaták (pl. pénzváltó, ital,
BKV-jegy, telefonkártya stb.) felállításához, fennmaradásához,’’
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Budapest Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője a
Budapest Főváros XI. Kerületi Önkormányzatának a kerületi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületek használatáról és rendjéről szóló 30/1999. (XII. 20.) XI. ÖK. sz.
rendelete (a továbbiakban: Ör.) 1. számú melléklet
z) pontjának rendelkezése ellen törvényességi észrevételt
tett. A képviselő-testület az észrevétellel nem értett egyet,
ezért a közigazgatási hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban:
Ö tv.) 99. §-a (2) bekezdésének a) pontja alapján indítvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, kezdeményezve
az Ör. 1. számú melléklet z) pontjának megsemmisítését.
Az indítványozó szerint a támadott rendelkezés ellentétes
a hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvénnyel (a továbbiakban: Hírtv.), mivel a Hírtv. nem ad felhatalmazást az önkormányzat számára hírközlési eszköz létesítése esetén
közterület-használati díj megállapítására. (Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az indítvány bár az Ör. 1. számú
melléklet z) pontjának vizsgálatát és megsemmisítését
kéri, de tartalma alapján csak a támadott rendelkezés hírközlési eszközökre vonatkozó rendelkezéseire irányul.
Ezért az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmánybíróság
— az indítvány tartalmára tekintettel — a ,,távbeszélő
fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény’’
szövegrész vonatkozásában végezte el.) Az indítványozó
álláspontja szerint ezért Budapest Főváros XI. Kerületi
Önkormányzata Képviselő-testülete az Ör. 1. számú melléklet z) pontjában túllépte az Ö tv. 16. §-ának (1) bekezdésében meghatározott jogkörét, és ez sérti az Alkotmány
2. § (1) bekezdését és a 44/A. § (2) bekezdését.
Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította,
hogy az indítványozó bár az Ör. 1. számú melléklete
z) pontjának megsemmisítését kérte, de az indítvány tartalma alapján csak az önkormányzati jogszabályi rendelkezésnek a hírközlési eszközökre vonatkozó részét tartja alkotmányellenesnek. Ezért az Alkotmánybíróság az eljárását
e vonatkozásban folytatta le.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése: ,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’
,,44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. A Ö tv. indítvánnyal érintett rendelkezései: ,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
,,63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre
különösen …
h) rendeletében szabályozza a főváros parkolási és parkolásgazdálkodási rendszerét, a kiemelten védett és védett
parkolási övezeteket, az alkalmazható várakozási díjak
megállapítását, a közterülethasználatot és a közterület
rendjét, a közterületfelügyelet szervezetét és feladatait;’’
,,65/A. § (1) Törvény határozza meg, hogy rendelkezései
végrehajtására a közgyűlés, illetve a kerületi képviselőtestület alkothat rendeletet.
(2) A közgyűlés feladatkörében alkotott rendelete végrehajtása érdekében felhatalmazást adhat kerületi képviselő-testületnek rendeletalkotásra. Az e tárgykörben alkotott kerületi rendelet nem terjeszkedhet túl a fővárosi
közgyűlés rendeletében foglalt felhatalmazáson. A kerületi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes a közgyűlés rendeletével.’’
,,99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében — határidő tűzésével — felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az
érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a
megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
(2) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a közigazgatási hivatal vezetője kezdeményezheti:
a) az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését;’’
3. A H írtv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,30. § (1) A település tervezésénél, rendezésénél, utak
és közművek építésénél, korszerűsítésénél, egyéb építmények és más létesítmények megvalósításánál, felújításánál
— a külön jogszabályban meghatározott módon — biztosítani kell a hírközlési létesítmények elhelyezésének lehetőségét.
(2) A hírközlési létesítményt a szolgáltató választása
szerint közterületen vagy meglévő hírközlési létesítmények közös használatával, illetőleg közüzemi szolgáltató
létesítményeinek felhasználásával kell elhelyezni. Ha erre
nincs lehetőség, az elhelyezést magánterület igénybevételével lehet megoldani.
(3) Helyi önkormányzat tulajdonában lévő közterületen
a hírközlési létesítmény akkor helyezhető el, ha e célra
állami tulajdonban lévő közterület nem áll rendelkezésre,
vagy ez utóbbin műszaki okból, illetőleg jogszabály tiltó
rendelkezése miatt az elhelyezés nem lehetséges.
(4) A hírközlési létesítmény építtetője (elhelyezője) az
építési munkálatok befejeztével a környezet eredeti állapotának helyreállítására köteles. A hírközlési létesítmény
elhelyezéséhez használt más létesítmény, magánterület,
illetve önkormányzati tulajdonban lévő közterület tulajdonosa megállapodhat az építtetővel, hogy a helyreállítás az
eredetinél jobb minőségben történjen, ha a tulajdonos
viseli az eredeti állapot helyreállításához szükséges költségeket meghaladó többletköltséget.
31. § (1) Ha az ingatlan tulajdonosa és az építtető között
megállapodás nem jött létre, a hatóság az érintett ingatlan
tulajdonosát (kezelőjét, használóját) hozzájárulása hiánya
esetében — közérdekből — korlátozhatja az ingatlan használatában, annak érdekében, hogy a hírközlési szolgáltató
az ingatlanon, épületen, létesítményen, az alatt vagy felett,
illetőleg abban a hírközlési szolgáltatás céljára szolgáló
berendezést, vezetéket, antennát (a továbbiakban együtt:
hírközlő eszköz) létesíthessen.
(2) Az ingatlan tulajdonosát a korlátozás mértékének
megfelelő kártalanítás illeti meg. A tulajdonos ezen felül a
Ptk. 108. §-ának (2) bekezdésében meghatározott jogokat
érvényesítheti.’’
,,47. § (1) Az egyetemes hírközlési szolgáltatások körébe
az egyetemes távközlési szolgáltatás és az egyetemes postai
szolgáltatás tartozik.’’
,,47. § (3) Az egyetemes távközlési szolgáltatás körébe a
következő szolgáltatások együttesen tartoznak:
b) ötszáz lakosonként, illetve ennél kisebb lélekszámú
településenként egy darab nyilvános távbeszélő állomás
működtetése, továbbá kettőezer-ötszáz lakosonként hallás-, illetőleg mozgáskorlátozottak által is használható kialakítással;’’
,,48. § (3) Az egyetemes postai szolgáltatást az ország
egész területén, az egyetemes postai szolgáltatásba tartozó
egyes szolgáltatásokat az engedélyben meghatározott földrajzi területen, oly módon kell ellátni, hogy az — a jogszabályban meghatározott kivételekkel — foglalja magában a postai küldemények munkanaponkénti egyszeri
gyűjtését és — a jogszabályban meghatározott kivételekkel — házhoz kézbesítését.’’
4. Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,108. § (1) Az ingatlan tulajdonosa tűrni köteles, hogy
az erre külön jogszabályban feljogosított szervek — a szakfeladataik ellátásához szükséges mértékben — az ingatlant
időlegesen használják, arra használati jogot szerezzenek,
vagy a tulajdonjogát egyébként korlátozzák. Ebben az esetben az ingatlan tulajdonosát az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg.
(2) Ha a használat vagy egyéb korlátozás az ingatlan
rendeltetésszerű használatát megszünteti vagy jelentős
mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását, illetőleg kisajátítását kérheti.’’
5. A fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet
(a továbbiakban: Kgy.r.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,1. § (1) A rendelet hatálya a Budapest főváros területén
található valamennyi közterületre terjed ki.’’
,,2. § (1) Felhatalmazást kapnak Budapest főváros kerületi önkormányzatai, hogy e rendelet alapulvételével, annak végrehajtására és keretei között, az e rendeletben meghatározott kérdésekben — kivéve a (3) bekezdésben foglaltakat — helyi sajátosságaiknak megfelelően önkormányzati rendeletben szabályozzák a saját tulajdonukban
lévő közterületek használatát és rendjét.’’
,,4. § (1) A közterület rendeltetésétől eltérő használatához (a továbbiakban: közterület-használat) — ide nem értve a 3. § (3) bekezdésében írt esetet — a tulajdonos hozzájárulása, illetve a hozzájárulást is tartalmazó szerződés
megkötése (a továbbiakban együtt: közterület-használati
hozzájárulás) szükséges.’’
,,4. § (2) Közterület-használati hozzájárulást kell beszerezni: h) távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék,
levélszekrény, totó-lottó, valamint egyéb engedélyezett
szerencsejáték célját szolgáló láda elhelyezéséhez, fennmaradásához, továbbá az utcai árusító automaták (pl. pénzváltó, ital, BKV-jegy, telefonkártya stb.) felállításához,
fennmaradásához,’’
,,7. § (4) A közterület-használati hozzájárulást — e rendelet keretei között — a tulajdonos önkormányzat adja
meg.’’
,,13. § (1) A közterület használatáért közterület-használati díjat kell fizetni. A díjat a jogosult a közterület tényleges használatára, illetve a közterületen elhelyezett létesítmény tényleges üzemeltetésére tekintet nélkül köteles
megfizetni.
(2) A közterület-használati díjat a tulajdonos állapítja
meg.’’
6. Az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezése: ,,1. számú melléklet
ÖVEZETI KATEGÓRIÁK DÍJTÁBLÁZATA
(Az árak az ÁFA-t nem tartalmazzák.)
Díjtételek
jele A közterület-használat célja I. kiemelt II. egyéb
… z) távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény,
totó-lottó, valamint egyéb engedélyezett szerencsejáték célját szolgáló láda elhelyezése 1000 Ft/m2/hó 1000 Ft/m2/hó’’
III. Az indítvány megalapozott. 1. ,,A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi
önkormányzatokról szóló törvény szabja meg.’’ [63/1991.
(XI. 30.) AB határozat, ABH 1991. 470., 471.) Az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdése szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem
lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az Ö tv.
16. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy a képviselő-testület törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján,
annak végrehajtására alkot rendeletet.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság azt vizsgálta,
hogy az Ör. vitatott rendelkezése által szabályozott viszonyokra nézve van-e törvényi szabályozás, illetőleg kapott-e
az önkormányzat törvényi felhatalmazást további helyi jogszabály alkotására.
Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította,
hogy van olyan hatályos törvény, amely a szabályozási kö
rébe vonta már azokat a viszonyokat, amelyeket az Ör.
1. számú melléklete z) pontjának indítvány által támadott
tartalma közvetlenül érint. Ilyen a Hírtv., amely a támadott
Ör. rendelkezésben érintett távközlési és postai szolgáltatásokra kiterjed.
A Hírtv. rendelkezései nem adnak felhatalmazást az
önkormányzat számára a távközlési és postai berendezések, létesítmények közterületen történő elhelyezése esetén
közterület-használati díj megállapítására. Az idegen ingatlanon alapítható használati jogokért a törvény — összhangban a Ptk. 108. §-ában foglaltakkal — kártalanítási
kötelezettséget ír elő. Kártalanítási kötelezettségénél fogva a hírközlési létesítményt telepítő szolgáltató köteles
megtéríteni azokat a károkat, amelyeket az ingatlan használatának akadályozásával, korlátozásával az ingatlanban
okozott. A törvényalkotó ezekben az esetekben nem a
közterület-használati díj jogintézményét rendeli az ellentételezés eszközeként, hanem kifejezetten a — korlátozás
mértékének megfelelő — kártalanítás jogintézményét és a
Ptk. 108. §-ának (2) bekezdésében meghatározott jogok
(megvásárlás, kisajátítás) érvényesítését [H írtv. 31. §.
(2) bekezdése]. A kártalanítás — az általános jogi szóhasználat szerint — a jogosan okozott hátrányok és károk
jóvátételét jelenti. A kártalanítás mértéke normatív módon — közterület-használati díjról szóló önkormányzati
rendelettel — nem állapítható meg, mivel a kártalanítás,
mint polgári jogi jogintézmény természetével a normatív
formájú megállapítás összeegyeztethetetlen. A kártalanítás mértékét mindig esetenként, a konkrét ügyben kell
vizsgálni és megállapítani, mivel az érintett ingatlan rendeltetésszerű használatának akadályozása (korlátozása)
ingatlanonként és esetenként különböző mértékű lehet. A
Hírtv. hivatkozott rendelkezése alapján a hírközlési létesítmény telepítése miatt igénybe vett ingatlan tulajdonosa
csak az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelelő
és egyszeri kártalanításra tarthat igényt.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy Budapest Főváros XI. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testülete az Ör. 1. számú melléklete z) pontjának
,,távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrésze megalkotásával túllépte az Ö tv.
16. §-ának (1) bekezdésében szabályozott rendeletalkotási
hatáskörét, mert törvény által szabályozott viszony rendezésére alkotott rendeletet, s ez sérti az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését. Ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 1. számú
melléklete z) pontjának ,,távbeszélő fülke, fülke nélküli
távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrészét a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette.
2. Az önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal, illetve az Ö tv. 65. § (2) bekezdése szerint — a fővárosi közgyűlés feladatkörében alkotott rendeletének végrehajtása érdekében kapott felhatalmazás alapján — a fővárosi kerület képviselő-testülete
által alkotott rendelet a fővárosi közgyűlés rendeletével
nem lehet ellentétes. A fővárosi közgyűlés az Ö tv. 63/A. §
h) pontja alapján a Kgy.r.-ben szabályozta a fővárosi közterületek használatát és a közterületek rendjét. A Kgy.r.
2. § (1) bekezdése ad felhatalmazást Budapest főváros kerületi önkormányzatai számára, hogy a Kgy.r. végrehajtására és keretei között, a Kgy.r.-ben meghatározott kérdésekben helyi sajátosságaiknak megfelelően önkormányzati
rendeletben szabályozzák a saját tulajdonukban lévő közterületek használatát és rendjét. E felhatalmazás alapján
alkotta meg Budapest Főváros XI. Kerületi Önkormányzata az Ör.-t. [1053/B/1998. AB határozat, ABH 2000. 791.,
794.; 41/2000. (XI. 8.) AB határozat, ABH 2000. 318., 324.]
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az indítvánnyal érintett jogszabályi rendelkezés szoros tartalmi összefüggésben áll a Kgy.r. 4. § (2) bekezdés
h) pontjában foglaltakkal. Ezért az alkotmányossági vizsgálatot az eddig folytatott következetes gyakorlatának
megfelelően ez utóbbi tekintetében is lefolytatta. [Pl.
3/1992. (I. 23.) AB határozat, ABH 1992. 329., 330.; 6/1992.
(I. 30.) AB határozat, ABH 1992. 40., 41.; 54/1992.
AB határozat, ABH 1992. 266., 268.; 25/1993. (IV. 23.)
AB határozat, ABH 1993. 188., 193.; 31/1995. AB határozat, ABH 1995. 158., 159.; 81/1995. (XII. 21.) AB határozat,
ABH 1995. 421., 423.; 4/1998. (III. 1.) AB határozat,
ABH 1998. 71., 72.; 16/1998. (V. 8.) AB határozat,
ABH 1998. 140., 153.; 10/2001. (IV. 12.) AB határozat,
ABH 2001. 123., 149.; 14/2002. (III. 20.) AB határozat,
ABK 2002. március, 106., 107.]
A Kgy.r. 4. § (2) bekezdés h) pontja szabályozási körébe
vonta a távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék
és a levélszekrény elhelyezését is, továbbá a 13. §-a alapján
— a tulajdonos önkormányzat által megállapított — közterület-használati díj fizetési kötelezettséget ír elő a szabályozás alá vont tárgyak elhelyezése esetére.
Az Alkotmánybíróság — az 1. pontban foglaltak alapján — megállapította, hogy a Budapest Fővárosi Önkormányzat a Kgy.r. 4. § (2) bekezdés h) pontjának ,,távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrésze megalkotásával túllépte az Ö tv.
16. §-ának (1) bekezdésében szabályozott rendeletalkotási
hatáskörét, mert törvény által szabályozott viszony rendezésére alkotott rendeletet, s ez sérti az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését. Ezért az Alkotmánybíróság a Kgy.r. 4. §
(2) bekezdés h) pontjának ,,távbeszélő fülke, fülke nélküli
távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrészét a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette.
3. Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiságból eredő jogbiztonság vonatkozásában az Ör. 1. számú melléklete z) pontjának ,,távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő készülék, levélszekrény’’ szövegrésze alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát mellőzte, mivel a fentiekben az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésére tekintettel alkotmányellenességet állapított meg, amely önmagában az Ör. 1. számú melléklete
z) pontjának ,,távbeszélő fülke, fülke nélküli távbeszélő
készülék, levélszekrény’’ szövegrészének megsemmisítését
eredményezte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
3/2018. (X. 25.) AM utasítása a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésére figyelemmel
a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal szervezetének és működésének általános szabályozása érdekében
a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát az utasítás 1. mellékleteként
határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
1/2013. (I. 8.) VM utasítás.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
190/2019. (V. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Koronczai  Géza dandártábornokot
2019. május 21-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2019. május 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1017/2010. (I. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Közlekedési Hatóság gazdálkodását érintő egyes kérdésekről.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12/B. § (5) bekezdése alapján a Nemzeti Közlekedési
Hatóságnak elő ze tesen engedélyezi a Közúti Közlekedési Elektronikus Ellenőrzési Rendszer II. ütemének
meg valósítására vonatkozó kötelezettség vállalását azzal, hogy a szerződés futamideje legfeljebb öt év, a szerződés
alapján teljesíthető kifizetés évente legfeljebb nettó 3,75 milliárd forint lehet.
2. A Kormány felhívja a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Nemzeti
Közlekedési Hatóság jogszabályban elrendelt többletfeladatainak ellátása során keletkező várható többletbevételek
és az ahhoz tartozó, az 1. pont szerinti kötelezettségek pénzügyi fedezetét a 2010. évben biztosító kiadási többletek
irányítószervi hatáskörben előirányzat-módosításként kerüljenek átvezetésre.
3. Az 1. pontban meghatározott kötelezettségek pénzügyi fedezetét 2011. és 2014. között a Nemzeti Közlekedési
Hatóság költségvetésében kell tervezni.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1300/2017. (VI. 7.) Korm. határozata a rendőrség légirendészeti kapacitásának fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért a rendőrség légirendészeti kapacitásának további fejlesztésével;
 2. jóváhagyja a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 4.  melléklet 2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony
megvalósítása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 21. Tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 7400,0 millió forint összeggel
történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti cél megvalósításához szükséges,
további évi 1000,0 millió forint a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség címen történő rendelkezésre állásáról
a) a 2018. évben egyszeri jelleggel,
b) a 2019. évben beépülő jelleggel.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében, illetve a 2019. évi központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2014. (XII. 17.) OGY határozata az ügyészség 2010. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az ügyészség 2010. évi tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
7/2008. (X. 8.) ÖM rendelete az önkormányzati miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézményekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §-a
(1) bekezdése b) pontjának második fordulatában kapott
felhatalmazás alapján, valamint az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. §-ának a), b), c) és e) pontjaiban meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendelet 1. számú mellékletében felsorolt intézmények 2012. szeptember 30-ig jogosultak iskolarendszeren kívüli, az önkormányzati miniszter hatáskörébe tartozó
szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga
szervezésére.
(2) A szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézmény az e rendelet 2. számú mellékletében megjelölt szak
képesítés, szakképesítés-elágazás, ezek részszakképesítése, szakképesítés-ráépülés, valamint részszakképesítés
tekintetében és az ott meghatározott régióban jogosult
szakmai vizsga szervezésére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti intézményeken kívül a
Katasztrófavédelmi Oktatási Központ a Polgári védelmi
előadó (OKJ szám: 52 861 05 0000 00 00) szakképesítés,
a ráépülő Katasztrófavédelmi és polgári védelmi főelőadó
(OKJ szám: 52 861 05 0001 54 01) szakképesítés, a Tűzoltó (OKJ szám: 51 861 01 0000 00 00) szakképesítés,
a ráépülő Tűzoltó technikus (OKJ szám:
51 861 01 0001 54 01) szakképesítés, a Tűzvédelmi előadó
(OKJ szám: 52 861 07 0000 00 00) szakképesítés, a ráépülő Tűzvédelmi főelőadó (OKJ szám:
52 861 07 0001 54 01) szakképesítés tekintetében jogosult
szakmai vizsga megszervezésére országos illetékességgel.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) Az e rendelet 1. §-ának (3) bekezdésében, valamint
a 2. számú mellékletben nevesített szakképesítések tekintetében elnyert vizsgaszervezési jogosultságok az önkormányzati és területfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 25/2008. (IV. 29.) ÖTM rendeletnek a külön jogszabályokban megállapított jogosultságok a 37/2003.
(XII. 27.) OM rendelettel (a továbbiakban: R.) és az
1/2006. (II. 17.) OM rendelettel kiadott Országos Képzési
Jegyzékben szereplő szakképesítések közötti megfeleltetését szabályozó mellékletében megjelöltek szerint érvényesek, az R. 2006. március 31-én hatályos rendelkezései
és az ahhoz illeszkedő szakmai és vizsgakövetelmények
szerint szervezett képzések esetén.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter