text:
41/2015. (VII. 3.) NFM rendelete az üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tevékenységeket végző természetes személyek képzésének, vizsgáztatásának és képesítésének, valamint vállalkozások képesítési rendszerének általános szabályairól, valamint a képzési, képesítési és vizsgáztatási díj mértéke és megfizetésének részletes szabályairól.
Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi
LX. törvény 14. § (6) bekezdés g) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 7. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E rendelet hatálya az F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatosan tevékenységet végző
a) természetes személyek képzésére, továbbképzésére, vizsgáztatására és képesítésére, valamint
b) vállalkozások képesítésére
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. felkészítő tanfolyam: az F-Gáz záróvizsga teljesítéséhez szükséges, szakmai előképzettséggel nem rendelkező
személy számára az  általa végezni kívánt F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység
végzéséhez szükséges általános szakmai elméleti és gyakorlati tudást megalapozó képzés;
2. F-Gáz képzési megállapodás: a  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) és a  természetes
személy között megkötött szerződés, amely meghatározza az  F-Gáz képesítés megszerzésére irányuló
tanfolyamon való részvétel feltételeit, a tanfolyamon résztvevő jogait és kötelezettségeit;
3. F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység: az  517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben rögzített tevékenység;
4. HKKK: hatósági képzési és képesítési követelmény, a  képző szerv képzési tevékenységét meghatározó
követelményrendszert tartalmazó dokumentum, az  oktatandó tartalom kiválasztásának, elrendezésének,
egymásra épülésének, feldolgozásának koncepciója, amely az egyes képzési fajtákra és tantárgyakra bontva
magában foglalja az oktatás céljait, az oktatandó ismeretanyagot és azok megszerzésének legcélravezetőbb
módszereit, eszközeit összhangban a  képzési minimumkövetelményeket meghatározó, általános hatályú,
közvetlenül alkalmazandó uniós jogi normákkal;
5. képesítési kategória: a  fluortartalmú üvegházhatású gázokkal és az  ózonréteget lebontó anyagokkal
kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 14/2015. (II. 10. ) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.) 4. mellékletében meghatározott képesítési kategóriák;
6. képzés: a HR és MR szektorban tevékenységet folytatni szándékozó természetes személyek e rendelet szerinti
oktatási vizsgáztatási folyamaton való részvétele az R. 26. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek
végzésére való képesítés céljából;
7. képzési megállapodás: a  Hatóság és a  képző szerv közötti határozott idejű megállapodás, amely
meghatározza a  képző szerv által megvalósítani kívánt, az  F-Gáz képesítés megszerzéséhez szükséges
tanfolyam személyi-tárgyi-műszaki és egyéb, a  felek számára meghatározó jelentőséggel bíró feltételeket,
jogokat és kötelezettségeket;
8. képző szerv: a  Hatóság jóváhagyásával rendelkező, a  Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
396.  §-ban meghatározott gazdálkodó szervezet vagy a  nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti
köznevelési intézmény;
9. képző szerv azonosító: a Hatóság által meghatározott, a képző szervet egyértelműen azonosító szám;
10. középfokú iskolai végzettség: a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti középfokú iskolai végzettség, vagy
a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerint azzal azonos végzettségi szintnek
megfelelő külföldön szerzett iskolai végzettség;
11. szakmai előképzettség: a  képesítési tanúsítvány megszerzéséhez szükséges tanfolyamra történő jelentkezés
feltételeként meghatározott korábban megszerzett képesítés, szakképesítés.
(2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmak tekintetében az R. rendelkezései az irányadóak.
3. Az F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzéséhez szükséges
személyképesítések
3. § (1) Az  F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzéséhez szükséges képesítési igazolások
az R. 4. melléklet 1. pontjában meghatározott kategóriájúak lehetnek, amelyek az ott meghatározott tevékenység
végzésére jogosítanak.
(2) Az  (1)  bekezdésben hivatkozott kategóriák egyikében megszerzett kompetenciák a  másik kategóriára vonatkozó
képzés során beszámíthatók, amennyiben azok dokumentációval megfelelően és hitelesen igazoltak.
(3) Megfelelő és hiteles igazolásnak kell tekinteni, ha az  adott kompetenciára vonatkozó, korábban már megtartott
képzést és sikeres vizsgát az e rendeletben előírt formában, az adott képzés megtartására jogosult képző intézmény
dokumentálta.
II. FEJEZET
A KÉPZÉSI RENDSZER FELÉPÍTÉSE ÉS A KÉPZÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
4. A képzési rendszer felépítése 4. § (1) A képzési rendszer
a) felkészítő képzésből, amely
aa) felkészítő tanfolyamból és
ab) felkészítő vizsgából; b) F-Gáz tanfolyamból és F-Gáz záróvizsgából, amely
ba) e-Klímagáz távoktatásból és azt lezáró e-Klímagáz vizsgából,
bb) az  R. 4.  melléklet 1. táblázat szerinti képesítési kategória megszerzéséhez szükséges és
az 1. melléklet szerinti F-Gáz elméleti és gyakorlati konzultációból,
bc) Klímagáz adatbázis oktatásból és
bd) F-Gáz záróvizsgából;
c) F-Gáz képesítésből és
d) képesítést megújító szakmai továbbképzésből
áll.
(2) Természetes személy eredményes F-Gáz záróvizsgát követően érvényes képesítési tanúsítvány birtokában képesített
vállalkozással fennálló jogviszony keretében jogosult F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység
végzésére.
(3) A  Hatóság által a  személyeknek az  R. 4.  melléklet szerinti kategóriákban kiadott hatósági képesítési tanúsítvány
megfelel:
a) a 303/2008/EK bizottsági rendelet 5. cikke szerinti, személyek számára kiadott képesítési igazolásnak,
b) a 305/2008/EK bizottsági rendelet 4. cikke szerinti, személyek számára kiadott képesítési igazolásnak,
c) a  306/2008/EK bizottsági rendelet 3.  cikke szerinti, személyek számára kiadott képesítési igazolásnak,
valamint
d) a 307/2008/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerinti személyek számára kiadott képesítési igazolásnak.
5. A képzés szervezése és engedélyezése 5. § (1) A képzésről, vizsgáztatásról és képesítésről a Hatóság gondoskodik.
 (2) A képzés térítésköteles.
 (3) A  Hatóság az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatát önállóan végzi, vagy ezzel – képzési megállapodás
keretében – képző szervet is megbízhat, amely
a) a képzés helyét és tárgyi feltételeit folyamatosan biztosítani képes,
b) a  képzésben résztvevő oktatók képesítése és a  hatósági szakmai segédanyag alapján a  képzés megfelelő
színvonalát folyamatosan biztosítani képes és
c) a képzésben résztvevő oktatóknak a Hatóság által évente szervezett szakmai konzultáción való részvételének
lehetőségét biztosítja.
(4) Képző szerv kizárólag képzési megállapodás keretében folytathat képzést, amely megállapodást a  Hatóság
a  Klímagáz adatbázisban (a  továbbiakban: adatbázis) rögzített képző szerv azonosítója alatt köteles 5 évig
megőrizni.
(5) A  képzési megállapodás alapján az  ország egész területén végezhető képzés a  (3)  bekezdésben foglalt feltételek
biztosításával.
(6) A Hatóság önállóan vagy képző szervek bevonásával gondoskodik:
a) a képzéshez szükséges oktatókról,
b) a képzés és vizsgáztatás helyszíneiről,
c) az oktatáshoz kapcsolódó segédanyagokról,
d) a gyakorlati oktatáshoz szükséges eszközökről,
e) a képzést záró vizsga feltételeinek megteremtéséről,
f ) a vizsgák követelményrendszerének a Hatóság honlapján történő megjelentetéséről.
(7) A vizsgabizottság elnökét a Hatóság delegálja.
 (8) A képző szervek a képzési megállapodásban és a HKKK-ban foglaltak alapján kötelesek eljárni.
6. § (1) A  Hatóság a  képzésekkel kapcsolatosan minden év decemberében közleményt jelentet meg honlapján, amely
tartalmazza a jelentkezéssel, képzéssel kapcsolatos tudnivalókat, a képző szervek nevét és elérhetőségeiket.
(2) A  képzésen résztvevő személy a  Hatósággal F-Gáz képzési megállapodást köt, amelyet a  Hatóság köteles öt évig
megőrizni.
(3) A Hatóság az energiapolitikáért felelős miniszter részére minden év január 31-éig beszámolót készít az előző évben
lebonyolított képzésekről.
7. § (1) Az  F-Gáz képzésre jelentkező számára a  Hatóság és a  képző szerv biztosítja mindazon ismeretek, jártasságok és
készségek elsajátítását, amelyek alkalmassá teszik a  választott képesítési kategóriának megfelelő tevékenység
szakmailag megfelelő és műszakilag biztonságos végzésére.
(2) A  képzést e  rendelet mellékletei, valamint a  Hatóság által kiadott HKKK szerint kell megtartani. A  képzés során
a képzési és vizsgáztatási tevékenység végzéséhez a Hatóság által előírt, az adatbázisban tárolt dokumentumokat
kell alkalmazni.
(3) A  képzésben résztvevők számára a  HKKK-ban meghatározott tanórákon kötelező a  részvétel, amit – ha a  képzést
képző szerv folytatja le – a képző szerv igazol a Hatóság felé.
(4) A képzés során a Hatóság köteles a képzésben résztvevők számára a képzésnek megfelelő tansegédletet biztosítani.
 (5) A képzésben résztvevők legalább 10 és legfeljebb 30 fős csoportban elméleti és gyakorlati oktatáson vesznek részt.
A Hatóság a költséghatékonyságra is figyelemmel, ha az oktatási körülmények azt lehetővé teszik, engedélyezheti
a tanfolyamok eltérő létszámmal való megtartását.
(6) A  távoktatás keretében megvalósuló tanfolyamokon és a  képesítést megújító továbbképzésen való részvétel
létszámkeret meghatározása nélkül történik.
6. A képzésre jelentkezés szabályai 8. § (1) A képzésben az a személy vehet részt, aki
a) legalább középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik és
b) a  szerzett tudást megfelelőnek elismerő okirat hiányában megfelel az  egyéb, az  egyes kategóriáknál
a 2. mellékletben előírt szakmai előképzettségi feltételeknek.
 (2) A képzésre történő jelentkezéskor a jelentkező a szakmai előképzettségét az alábbi dokumentumokkal igazolhatja:
a) szakirányú szakképesítésről (OKJ-s végzettség) kiállított bizonyítvány,
b) végzettséget, képesítést, jogosultságot igazoló okirat,
c) más képesítő testület határozata alapján előírt előkészítő tanfolyam elvégzését igazoló tanúsítvány, vagy
d) más uniós tagállam képesítő testülete által kiadott tanúsítvány.
(3) A szakmai előképzettséget felsőfokú szakirányú műszaki végzettség esetén a Kompetencia Bizottság véleményének
ismeretében a  Hatóság egyedileg határozza meg a  képzésre történő jelentkezetést megelőzően benyújtott
kérelemre.
(4) A Hatóság a korábban már megszerzett képesítési jogosultságokat nyilvántartja.
 (5) Az  adatbázisban történő regisztrációt követően, a  3.  melléklet szerinti jelentkezési adatlap kitöltésével lehet
képzésre jelentkezni. A jelentkezési adatlapot az adatbázisban elektronikusan kell kitölteni.
 (6) A  képzésre legalább a  képzés időpontját megelőző 30 nappal korábban jelentkezni kell. Ettől eltérést a  Hatóság
kizárólag különös méltánylást érdemlő esetben engedélyez.
 (7) A  jelentkező a  jelentkezés során az  adatbázisban rögzített listából választhatja ki a  megszerezni kívánt képesítési
kategóriának megfelelő képzést és képző szervet.
 (8) A  jelentkező köteles a  3.  melléklet szerinti, elektronikusan kitöltött adatlapot a  (2)  bekezdés szerinti és szükséges
igazolások másolataival együtt a Hatóságnak az adott tanfolyam időpontját megelőző legalább 25 nappal írásban
megküldeni.
9. § (1) A Hatóság a 8. § (8) bekezdés szerint okiratok kézhezvételét követő 5 napon belül – szükség szerint a szakterületileg
illetékes R. szerinti Kompetencia Bizottsággal együttműködve – megvizsgálja a jelentkező adatlapjában foglaltakat
és a  szakmai előképzettséget igazoló iratokat, amely alapján a  Hatóság az  értékelés eredményeként a  jelentkező
által kiválasztott képzésre való jelentkezést az adatbázisban véglegesíti vagy azt elutasítja.
(2) Ha a  jelentkező szakmai előképzettsége a  2.  melléklet szerint nem megfelelő a  kiválasztott képesítés
megszerzéséhez, arról a  Hatóság írásban tájékoztatja a  jelentkezőt, és ha lehetséges, felkínál számára a  szakmai
előképzettségének megfelelő más képzést, amelyet a  Hatóság az  adatbázisban a  jelentkező ügyféli oldalán is
feltüntet.
(3) A  jelentkező a  Hatóság értesítését követő 5 napon belül köteles az  adatbázisban a  módosítás elfogadásával vagy
elutasításával elektronikusan nyilatkozni a  képzésre való jelentkezésének véglegesítéséről. A  határidő elteltét
követően a Hatóság törli az adott jelentkezést.
(4) A  jelentkezés elfogadása esetén a  Hatóság a  jelentkező részére – a  véglegesítést követően – a  4.  mellékletben
foglalt igazolást állítja ki, és postai úton megküldött levelében felhívja a  jelentkezési díj és az  adott tanfolyam
díjának befizetésére, valamint tájékoztatást ad a  képzéssel kapcsolatos tudnivalókról, így különösen
a vizsgakövetelményekről.
(5) Ha a jelentkező által megjelölt képző szervnél tanfolyam nem indul, a Hatóság a jelentkezőket – a 4. mellékletben
foglaltak figyelembevételével – úgy osztja el a képző szervek között, hogy a képző szerv és a  jelentkező lakóhelye
egymáshoz a lehető legközelebb legyen.
(6) A Hatóság a jelentkező erre irányuló külön írásbeli kérelmére a kérelemben megjelölt más képző szerv kijelölésével
az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően is dönthet.
III. FEJEZET
AZ F-GÁZ KÉPESÍTÉS MEGSZERZÉSÉNEK ELJÁRÁSJOGI SZABÁLYAI
7. A felkészítő tanfolyam és a felkészítő vizsga
10. § (1) Az  a  természetes személy, aki nem rendelkezik az  adott képesítés vonatkozásában – a  2.  mellékletben rögzített –
szakmai előképzettségi feltétellel, az  F-Gáz tanfolyamot és F-Gáz záróvizsgát megelőzően felkészítő tanfolyamon
vesz részt.
(2) A  felkészítő tanfolyam célja, hogy a  szakmai előképzettséggel nem rendelkező személy számára az  általa végezni
kívánt F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzéséhez kötelező F-Gáz záróvizsga
elvégzéséhez a  szükséges szakmai elméleti és gyakorlati tudást megalapozza. A  felkészítő tanfolyamok
követelményrendszere a  HR és MR szektor képesítési kategóriákon belüli átjárhatóságot és pályamódosítást
elősegíti és megkönnyíti.
(3) A felkészítő tanfolyamok megnevezését, felépítését és követelményeit az 5. melléklet tartalmazza.
 (4) A  felkészítő tanfolyam lezárásaként a  jelentkezőnek felkészítő vizsgát kell tenni, amely szóbeli vizsgát jelent
a HKKK-ban rögzítettek szerint.
 (5) A felkészítő vizsgát a vizsgabizottság
a) megfelelt vagy b) nem felelt meg
minősítéssel értékeli.
(6) A vizsgabizottság a vizsgáról vizsgalapot állít ki két példányban, amelynek egy példányát a vizsgázónak is meg kell
küldeni a vizsgát követő 30 napon belül, egy példányát a Hatóság öt évig őrzi meg.
(7) A „nem felelt meg” eredményű vizsga esetében a  sikertelen vizsgarészt a  vizsgázó a  felkészítő vizsgadíj ismételt
befizetését követően javítóvizsgán megismételheti. Ha a  vizsgázó a  javítóvizsgán önhibájából nem jelenik meg,
vagy a javítóvizsga sikertelen, újabb vizsgára csak a felkészítő tanfolyam ismételt elvégezését követően bocsátható
a felkészítő tanfolyam díjának ismételt és igazolt megfizetését követően.
(8) Aki a felkészítő vizsgán „nem felelt meg” minősítést szerzett, legkorábban tizenöt nap eltelte után tehet javítóvizsgát.
11. § A  Hatóság a  sikeres vizsgáról a  vizsgázó részére „Szakmai előképzettséget tanúsító igazolás”-t bocsát ki, amely
tartalmazza:
a) a Hatóság megnevezését,
b) az igazolás birtokosának
ba) teljes nevét,
bb) születési helyét és idejét,
bc) anyja nevét,
c) a szakmai előképzettség megnevezését és azon – R. szerinti – képesítési kategóriát, amely megszerzéséhez
az igazolás jogosultságot jelent,
d) a kiállítás dátumát és
e) a Hatóság hivatalos aláírását.
8. Az F-Gáz tanfolyam és az F-Gáz záróvizsga
12. § (1) Az F-Gáz tanfolyam és F-Gáz záróvizsga
a) távoktatás keretében megvalósuló e-Klímagáz távoktatásból és azt lezáró e-Klímagáz vizsgából,
b) az R. 4. melléklet 1. táblázat szerinti képesítési kategória megszerzéséhez szükséges és az 1. melléklet szerinti
F-Gáz elméleti és gyakorlati konzultációból,
c) Klímagáz adatbázis oktatásból és
d) F-Gáz záróvizsgából
áll.
(2) Az F-Gáz tanfolyamon olyan természetes személy vehet részt, aki
a) felkészítő tanfolyamon részt vett és sikeres felkészítő vizsgát tett, vagy
b) a 2. mellékletben rögzített szakmai előképzettséggel igazoltan rendelkezik.
(3) Az  F-Gáz tanfolyam célja, hogy a  képzésben résztvevő elsajátítsa és készségszerűen alkalmazza a  választott
képesítési kategória szerinti F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység speciális szakmai
ismereteket, tudást és gyakorlatot, megismerje a hatályos hazai jogszabályokat és releváns szabványokat, valamint
az adatbázis rendszerét és kezelését.
13. § (1) A  képesítési kategóriának megfelelő F-Gáz tanfolyamon való részvételhez a  képzésben résztvevőnek
az adatbázisban az F-Gáz tanfolyam kezdő időpontját megelőzően legalább 30 nappal korábban kell jelentkeznie és
a Hatóság felhívására meg kell fizetnie az F-Gáz tanfolyam díját.
(2) A  Hatóság a  tanfolyam díjának igazolt befizetését követően tájékoztatja a  képzésben résztvevőt a  tanfolyam
oktatási tematikájáról és a képzésben résztvevő számára hozzáférhetővé teszi az e-Klímagáz távoktatás tananyagát
az adatbázisban.
(3) Az e-Klímagáz távoktatás távtanulás keretében teljesítendő, amely távoktatás e-Klímagáz vizsgával zárul.
14. § (1) A képzésben résztvevőnek az e-Klímagáz távoktatást az F-Gáz tanfolyamra való jelentkezést követő három hónapon
belül el kell végeznie és sikeres e-Klímagáz vizsgát kell tennie.
(2) A sikeres e-Klímagáz vizsga és F-Gáz záróvizsga időpontja között legfeljebb hat hónap telhet el.
 (3) Az  e-Klímagáz vizsgán a  képzésben résztvevőnek számot kell adnia a  hazai és uniós, valamint nemzetközi
klímagázokkal kapcsolatos jogszabályi rendelkezésekről és szabályozásról, a  HR és MR szektorral szemben
támasztott követelményekről, a klímagázokkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről.
(4) A  képzésben résztvevőnek az  e-Klímagáz vizsgát távoktatás keretében az  adatbázison keresztül kell teljesíteni
meghatározott idő alatt az adatbázis által generált kérdéssor alapján.
15. § (1) Az e-Klímagáz vizsgát
a) megfelelt,
b) nem felelt meg
minősítéssel értékeli az adatbázis.
(2) A minősítést az adatbázis automatikusan átvezeti a képzésben résztvevő elektronikus vizsga adatlapjára.
 (3) A „nem felelt meg” eredményű vizsga esetében az  e-Klímagáz vizsgát a  vizsgázó az  e-Klímagáz vizsgadíj ismételt
befizetését követően javítóvizsgán megismételheti.
 (4) Aki az  e-Klímagáz vizsgán „nem felelt meg” minősítést szerzett, legkorábban tizenöt nap eltelte után tehet
javítóvizsgát. 16. § (1) A  képzésben résztvevő az  F-Gáz elméleti és gyakorlati konzultáción kizárólag az  e-Klímagáz vizsga „megfelelt”
eredménnyel történő igazolt teljesítésével vehet részt.
(2) Az F-Gáz elméleti és gyakorlati konzultáció célja, hogy a képzésben résztvevő az oktatók részvételével megtartott
órákon elmélyítse a felkészítő tanfolyamon és e-Klímagáz távoktatáson megtanult tananyagot, valamint elsajátítsa
az  adott képesítési kategória szerinti F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység speciális
szakmai ismeretek és tudás gyakorlati készségét.
(3) A  Klímagáz adatbázis oktatás célja, hogy a  képzésben résztvevő megtanulja és elsajátítsa az  R. szerinti
adatbázishasználatot és az  R.-ben rögzített valamennyi, képesítetti minőséggel kapcsolatos kötelezettséget és
jogosultságot készség szinten alkalmazza és ismerje.
(4) Az F-Gáz záróvizsgán való részvételre kizárólag az a képzésben résztvevő jogosult, aki
a) sikeres e-Klímagáz vizsgát tett,
b) részt vett az F-Gáz elméleti és gyakorlati konzultáción és
c) részt vett a Klímagáz adatbázis oktatáson.
17. § (1) Az F-Gáz záróvizsga szóbeli és gyakorlati részből áll.
 (2) Az  F-Gáz vizsgán a  vizsgázónak számot kell adnia az  adott képesítési kategória szerinti F-ÜHG-t tartalmazó
alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység speciális szakmai ismeretekből, tudásból és gyakorlatból, a  hatályos
hazai, uniós és nemzetközi jogszabályokból, a tevékenység végzéséhez szükséges releváns szabványok ismeretéből,
valamint az adatbázissal kapcsolatos követelményekről, annak gyakorlati alkalmazásából.
(3) Az  F-Gáz záróvizsgát vizsgabizottság előtt kell teljesíteni. A  vizsgabizottság tagjai az  elnök és az  adott képesítési
kategória szerinti szakterületeken megfelelő szakmai tudással rendelkező kérdező tanárok. A  vizsgabizottság
elnökét a Hatóság delegálja.
(4) Az F-Gáz záróvizsgát a vizsgabizottság
a) megfelelt,
b) nem felelt meg
minősítéssel értékeli.
(5) A „megfelelt” szint eléréséhez szükséges követelményeket a HKKV tartalmazza.
 (6) A vizsgabizottság a vizsgáról vizsgalapot állít ki két példányban, amelynek egy példányát a vizsgázónak is meg kell
küldeni a vizsgát követő 30 napon belül, egy példányát a Hatóság öt évig őrzi meg.
 (7) A „nem felelt meg” eredményű vizsga esetében a  sikertelen vizsgarészt a  vizsgázó az  F-Gáz záróvizsgadíj ismételt
befizetését követően javítóvizsgán megismételheti. Ha a  vizsgázó a  javítóvizsgán önhibájából nem jelenik meg,
vagy a  javítóvizsga sikertelen, új F-Gáz záróvizsgára csak a  megszerezni kívánt képesítési kategóriára vonatkozó
F-Gáz tanfolyam ismételt elvégezését követően bocsátható.
(8) Aki az  F-Gáz záróvizsgán „nem felelt meg” minősítést szerzett, legkorábban tizenöt nap eltelte után tehet
javítóvizsgát.
(9) A  vizsgaidőpontokat a  jelentkezők számának és igényének figyelembe vételével, a  munkaidő és
költségtakarékosság szem előtt tartásával úgy kell meghatározni, hogy arra legalább harminc naponként kerüljön
sor. Legalább 10 fő jelentkezése esetén ezen időtartamon belül is szervezhető vizsga. A  vizsgaidőpontokat és
helyszíneket a Hatóság a honlapján folyamatosan közzéteszi.
9. Képesítést megújító továbbképzés 18. § (1) Az  R. 4.  melléklet 1.  pontjában meghatározott képesítési kategóriák elméleti és gyakorlati ismereteihez kötődő
kompetenciákat a  képesített személyeknek a  megújító továbbképzéseken történő részvétellel folyamatosan
fejleszteni, korszerűsíteni kell.
(2) A megújító továbbképzés
a) a Hatóság által szervezett éves továbbképzésből (a továbbiakban: éves hatósági továbbképzés) és
b) egyéb, a Hatóság által szervezett vagy a Hatóság által más szervezet számára engedélyezett továbbképzésből
(a továbbiakban: szakmai továbbképzés)
áll. (3) A  megújító továbbképzés célja az  F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzésére
vonatkozó jogszabályi rendelkezések naprakészen tartása, uniós és hazai jogszabályi változások megismertetése
és alkalmazásuk bemutatása, a  hatósági és uniós jelentéstételi-adatszolgáltatási és nyilvántartási rendszerekkel,
valamint az  új F-ÜHG-kal kapcsolatos technológiák valamint azok alternatív technológiákkal, vagy helyettesítő
hűtőközegekkel kapcsolatos információk átadása.
19. § (1) Az éves hatósági továbbképzésen a részvétel kötelező. A szakmai továbbképzésért a résztvevőnek kreditpont jár.
 (2) Az éves hatósági továbbképzés megvalósulhat E-learning továbbképzés keretein belül vagy személyes részvétellel.
A  szakmai továbbképzést – ha az  más szervezet szervezésében kerül megtartásra – a  Hatóság a  szakmai
továbbképzés tartalmának előzetes megismerését követően hagyja jóvá.
(3) A  szakmai továbbképzésekért gyűjthető kreditpontok mennyiségét a  Hatóság határozza meg szakmai
továbbképzésenként, a szakmai továbbképzési terv jóváhagyásával egyidejűleg.
(4) A  Hatóság egy évvel meghosszabbítja azon képesített személy F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos
tevékenység végzésére jogosító képesítési tanúsítványának az időbeli hatályát, aki
a) az éves hatósági továbbképzésen évente részt vesz és
b) szakmai továbbképzéseken évente igazoltan legalább 50 kreditpontot gyűjt össze figyelemmel
az (5) bekezdésben foglaltakra is.
 (5) A  (4)  bekezdés alapján a  Hatóság hivatalból megállapítja a  tanúsítvány időbeli hatályának meghosszabbítását és
átvezeti az adatbázisban.
 (6) A (4) bekezdésben meghatározott éves 50 kreditpontot meghaladóan összegyűjtött kreditpontok nem vesznek el,
azok a következő évre átvihetőek abban az esetben, ha az érvényes képesítési tanúsítvánnyal rendelkező személy
évente részt vett az éves hatósági továbbképzésen.
(7) A  (4)  bekezdésben rögzített kedvezmény az  érvényes képesítési tanúsítvánnyal rendelkező személyt kizárólag
akkor illeti meg, ha a  képesítési tanúsítványa megszerzését követő minden évben részt vesz az  éves hatósági
továbbképzésen.
(8) Aki az  éves hatósági továbbképzésen önhibáján kívül nem tudott részt venni, igazolási kérelmet terjeszthet elő
a  mulasztásról való tudomásszerzést vagy az  akadály megszűnését követő nyolc napon belül, de legkésőbb
az elmulasztott határnaptól vagy az elmulasztott határidő utolsó napjától számított három hónapon belül.
(9) Ha a Hatóság az igazolási kérelemben foglaltakat elfogadja, és a mulasztó az adott évben legalább 50 kreditpontot
gyűjtött, úgy a (4) és (7) bekezdésben foglaltak alkalmazásának van helye.
20. § (1) A  más szervezet szervezésében megvalósuló szakmai továbbképzést a  szervezetnek a  Hatóságnál írásban be kell
jelentenie és az adatbázisban az ott meghatározott adatok megadásával rögzítenie kell.
(2) A  szakmai továbbképzésen résztvevőknek az  adatbázisban, az  adott szakmai továbbképzésre regisztrálniuk
kell. Az  adott szakmai továbbképzésre történő regisztráció egyszeri díj megfizetéséhez kötött a  6.  mellékletben
meghatározottak szerint.
(3) A szakmai továbbképzésre vonatkozóan a szakmai továbbképzést szervező szervezet szakmai továbbképzési tervet
készít. A  tervnek alkalmasnak kell lennie a  képesítési kategóriákhoz szükséges kompetenciák kifejlesztésére, és
tartalmaznia kell az ehhez szükséges tematikát a  témakörök megjelölésével. A szakmai továbbképzési tervet meg
kell küldeni a Hatóságnak jóváhagyásra a szakmai továbbképzés időpontját megelőzően legalább 60 nappal.
(4) Szakmai továbbképzést más szervezet a szakmai továbbképzés tartalmának Hatóság általi előzetes megismerését és
jóváhagyását követően szervezhet.
(5) A  szakmai továbbképzésen kiemelt figyelmet kell fordítani a  szakmai tevékenységet befolyásoló információk és
az  üvegházhatású gázok alkalmazásokban való helyettesíthetőségének lehetőségeire és alternatív technológiák
megismertetésére.
(6) A szakmai továbbképzés befejezését követően a szervező az adatbázisban igazolja a tanfolyamon való részvételt és
elektronikusan megküldi a Hatóság számára a képzésen részt vett személyek listáját, valamint az aláírásukkal ellátott
jelenléti ívet a kreditpontok adatbázisban való átvezetése céljából.
21. § (1) Aki nem teljesíti a 19. § (4) bekezdésben előírtakat, a képesítési tanúsítvány időbeli hatályának kezdő időpontjától
számított három éven belül a  14–15.  §-ban meghatározott eljárásrend szerinti e-Klímagáz távoktatáson és az  azt
lezáró e-Klímagáz vizsgán vesz részt az e §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Az e-Klímagáz távoktatás az adatbázis gyakorlati alkalmazását bemutató egy napos gyakorlati foglalkozással zárul.
 (3) Az e-Klímagáz távoktatás célja az F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenységre vonatkozó hazai,
uniós és nemzetközi jogszabályok, a  tevékenység végzéséhez szükséges releváns szabványok, az  adatbázissal
kapcsolatos követelmények, annak gyakorlati alkalmazásának képesítési kategóriához kötött elméleti és gyakorlati
ismereteinek megújítása, az  új F-ÜHG-kal kapcsolatos új technológiák vagy azok alternatív technológiákkal,
valamint helyettesítő hűtőközegekkel kapcsolatos információk átadása.
(4) Az  e-Klímagáz távoktatás teljesítéséhez a  képesített személynek az  adatbázisban kell jelentkeznie és a  Hatóság
felhívása szerint megfizetnie az e-Klímagáz távoktatás díját.
(5) Az e-Klímagáz távoktatás konzultációval és E-vizsgával zárul, az E-vizsga időpontja és a távoktatás díjának befizetése
között legfeljebb egy hónap telhet el.
(6) A képzésben résztvevőnek az E-vizsgát a Hatóság vagy a képző szerv biztosította vizsgahelyiségben kell teljesíteni
vizsgafelügyelő jelenlétében.
(7) A  sikeres E-vizsga a  képesítési tanúsítvány érvényességi idejének három évvel történő meghosszabbítását
eredményezi.
(8) A (7) bekezdésben foglaltak esetében a Hatóság a 19. § (5) bekezdése szerint jár el.
22. § A  képesített személy képesítési tanúsítványa a  – a  benne foglalt határidővel – hatályát veszti, ha nem tesz eleget
a 19. § (4) vagy 21. § (1) bekezdésében foglalt képesítést megújító továbbképzési kötelezettségének, és új képesítési
tanúsítványt – F-Gáz tanfolyam és F-Gáz záróvizsga teljesítését követően – az általános eljárásrendben szerezhet.
IV. FEJEZET
A KÉPZÉS, KÉPESÍTÉS ÉS VIZSGADÍJ, VALAMINT A KÉPESÍTÉST MEGÚJÍTÓ TOVÁBBKÉPZÉSI DÍJ MÉRTÉKE
10. A tanfolyamok díjai 23. § (1) A Hatóság vagy képző szerv által megtartott képzés díjköteles. A képzéssel, képesítéssel és vizsgáztatással, valamint
a  képesítést megújító továbbképzéssel kapcsolatban a  6.  mellékletben meghatározott díjakat a  Hatóság számára
kell megfizetni a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú fizetési számlára.
(2) Az  R. szerinti képesítési kategória végzésére jogosító F-Gáz képesítési tanúsítvány megszerzésére irányuló képzés
díja jelentkezési díjból, a  képesítési kategóriának megfelelő tanfolyam díjából és az  adott képzést lezáró vizsga
díjából áll, amelyet a Hatóság felhívása alapján kell megfizetni.
24. § (1) A  Hatóság képzési rendszerében megtartott tanfolyamra való jelentkezéskor egyszeri jelentkezési díjat kell
megfizetni a Hatóság számára a tanfolyam díjának megfizetésével egyidejűleg.
(2) A  jelentkezési díj csak abban az  esetben igényelhető vissza, ha a  jelentkező beiskolázását a  Hatóság a  9.  §-ban
foglalt igazolás kiállítását követő három hónapon belül nem tudja biztosítani.
25. § (1) A  tanfolyamok díját banki átutalással kell teljesíteni a  Hatóság felhívása alapján, az  átutalás közlemény rovatában
feltüntetve
a) az adatbázis által generált jelentkezési ügyfélszámot,
b) a tanfolyam kódját és
c) a „tanfolyam díj” megjelölést.
(2) A tanfolyam díját – a  jelentkezési díj kivételével – a Hatóság a  jelentkező részére a  tanfolyam időpontját legalább
tizenöt nappal megelőzően benyújtott kérelmére utalja vissza, ha a jelentkező a kiválasztott tanfolyamon nem tud
részt venni. A visszautalás költségei a jelentkezőt terhelik.
(3) Ha a vizsgázó a tanfolyamot lezáró vizsgán nem jelenik meg – és távolmaradását alapos okkal ki nem menti – újabb
vizsgát az adott tanfolyam vizsgadíjának ismételt megfizetése után tehet.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti tanfolyamot lezáró vizsga sikertelensége esetén javítóvizsgát tenni a  6.  mellékletben
meghatározott javítóvizsgadíj befizetése után lehet.
26. § (1) Ha a  vizsgázó a  tanfolyamot lezáró vizsgán nem jelenik meg – és távolmaradását alapos okkal ki nem menti –
javítóvizsgát az adott tanfolyam vizsgadíjának ismételt megfizetése után tehet.
(2) A tanfolyamot lezáró vizsga sikertelensége esetén javítóvizsgát tenni az e rendelet 6. mellékletében meghatározott
javítóvizsgadíj befizetése után lehet.
11. A képesítést megújító továbbképzési díj mértéke 27. § (1) Az éves hatósági továbbképzés díja jelentkezési díjból és továbbképzési díjból áll.
 (2) Az  éves hatósági továbbképzés díjat a  jelentkezést követően a  Hatóság felhívása szerint banki átutalással kell
teljesíteni a  Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú fizetési számlájára,
az  átutalás közlemény rovatában feltüntetve az  F-Gáz ügyfélazonosítót, a „hatósági továbbképzés” megjelölést és
a hatósági továbbképzés kódszámát.
(3) Az  e-Klímagáz távoktatás díja jelentkezési díjból és e-távoktatás díjból áll. Az  e-Klímagáz távoktatás díját
a  jelentkezést követően a  Hatóság felhívása szerint banki átutalással kell teljesíteni a  Hatóság Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú fizetési számlájára.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti távoktatás díját a  Hatóság a  jelentkező részére a  tanfolyam időpontját legalább tizenöt
nappal megelőzően benyújtott kérelmére utalja vissza – a  jelentkezési díj kivételével –, ha a  jelentkező
a távoktatáson nem tud részt venni. A visszautalás költségei a jelentkezőt terhelik.
(5) A  szakmai továbbképzésen való részvételért egyszeri regisztrációs díjat kell fizetni a  regisztrációt követően
a  Hatóság felhívása szerint banki átutalással a  Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0029071300000000 számú fizetési számlájára, az  átutalás közlemény rovatában feltüntetve az  F-Gáz ügyfélazonosítót,
a „szakmai továbbképzés” megjelölést és a szakmai továbbképzés kódszámát.
12. Egyéb eljárásjogi szabályok 28. § (1) A  Hatóság a  tanfolyamok és továbbképzések díjának túlfizetése esetében a  díjtöbbletet hivatalból vagy
az  ügyfél kérelmére az  erről szóló döntés jogerőre emelkedését követő tizenöt napon belül a  kérelmező ügyfél
részére, az  általa írásban megjelölt számlaszámra visszatéríti, ha a  kérelem és a  befizetést igazoló iratok alapján
megállapítható, hogy a kérelmező az e rendeletben meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett.
(2) Ha a visszatérítés kérelemre történik, a kérelemben meg kell jelölni
a) a kérelmező nevét, címét,
b) az ügy iktatószámát,
c) a visszatérítés okát,
d) a számlatulajdonos nevét,
e) a számlaszámot, ahová a kérelmező a visszatérített összeg kiutalását kéri.
(3) Ha a jelentkező a Hatóság felhívásában foglaltak szerint nem vagy késedelmesen teljesíti díjfizetési kötelezettségét,
a  Hatóság a  fizetési határidő leteltét követő öt napon belül a  jelentkező jelentkezését hivatalból törli és erről
a jelentkezőt írásban is értesíti.
V. FEJEZET
AZ E-I. KÉPESÍTÉSI KATEGÓRIA MEGSZERZÉSE ÉS A KÉPZÉS DÍJA
13. Az E-I. képesítési kategória megszerzésére irányuló képzés különös szabályai
29. § (1) Mindazon természetes személyek, akik az  R. 4.  melléklet 1.  pontja szerinti E-I. képesítési kategóriában
meghatározott tevékenység végzésére kívánnak F-Gáz képesítési tanúsítványt szerezni, a  rendelet rendelkezéseit
az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  F-ÜHG gázok nagyfeszültségű kapcsoló-berendezésekből való visszanyerését végző természetes személyek
SF6-Gáz tanfolyamra és SF6-Gáz záróvizsgára kötelezettek.
(3) Az SF6-Gáz tanfolyam célja, hogy az E-I. képesítési jogosultsággal rendelkező személyek megismerjék és elsajátítsák
a kén-hexafluorid gázt vagy gázkeveréket tartalmazó nagyfeszültségű kapcsoló-berendezésekből a gáz lefejtésére
vonatkozó speciális elméleti és gyakorlati tudást, valamint megismerjék az adatbázis működését, a klímagázokkal
kapcsolatos tevékenységet végző természetes személyek és vállalkozások adatbázissal kapcsolatos kötelezettségeit.
(4) Az SF6-Gáz tanfolyamra bárki jelentkezhet, annak megkezdéséhez szakmai előképzettség nem szükséges.
 (5) A Hatóság az SF6-Gáz tanfolyamot időszakosan, a  jelentkezők létszámától függően, de legalább tíz fő jelentkezése
esetében folytatja le. A Hatóság a körülmények mérlegelését követően – a költséghatékonyság szem előtt tartásával
– dönthet arról, hogy tíz főnél kevesebb jelentkező esetében is megtartja a tanfolyamot.
(6) A  Hatóság az  SF6-Gáz tanfolyam adott évben tervezett időpontjáról előzetesen minden év februárjában és
augusztusában tájékoztatást tesz közzé honlapján.
30. § (1) Az  SF6-Gáz tanfolyam távoktatásból és jelenléthez kötött gyakorlati oktatásból áll az  1.  mellékletben
meghatározottak szerint.
(2) Az SF6-Gáz tanfolyam megkezdéséhez a képzésben résztvevőnek az adatbázisban jelentkeznie kell, és egyidejűleg
meg kell fizetnie az SF6-Gáz tanfolyam díját.
(3) A  Hatóság a  jelentkezést követően a  4.  melléklet szerint kiállított igazolással egyidejűleg felszólítja a  jelentkezőt
az SF6-Gáz tanfolyam díjának megfizetésére.
(4) A  képzésben résztvevő számára az  SF6-Gáz tanfolyam elektronikus tananyaga csak az  SF6-Gáz tanfolyam díjának
megfizetését követően lesz hozzáférhető az adatbázisban.
(5) Kizárólag olyan személy bocsátható SF6-Gáz vizsgára, aki sikeresen teljesítette az  SF6-Gáz tanfolyam távoktatás
tananyagát lezáró e-SF6 vizsgát.
(6) A  képzésben résztvevőnek az  e-SF6 vizsgát a  Hatóság vagy a  képző szerv biztosította vizsgahelyiségben kell
teljesíteni vizsgafelügyelő jelenlétében az adatbázis használatával.
31. § (1) Az SF6-Gáz záróvizsga elméleti és gyakorlati részből áll, amelyet vizsgabizottság előtt kell teljesíteni.
 (2) Az SF6-Gáz záróvizsgát a vizsgabizottság
a) megfelelt,
b) nem felelt meg
minősítéssel értékeli.
(3) A „megfelelt” szint eléréséhez szükséges követelményeket a HKKV tartalmazza.
 (4) A „nem felelt meg” eredményű vizsga esetében a  sikertelen vizsgarészt a  vizsgázó az  SF6-Gáz vizsgadíj ismételt
befizetését követően javítóvizsgán megismételheti. Amennyiben a vizsgázó a javítóvizsgán önhibájából nem jelenik
meg, vagy a  javítóvizsga sikertelen, újabb vizsgára csak a  megszerezni kívánt képesítési kategóriára vonatkozó
SF6-Gáz tanfolyam ismételt elvégezését követően bocsátható.
(5) Aki a vizsgán „nem felelt meg” minősítést szerzett, legkorábban tizenöt nap eltelte után tehet újabb vizsgát.
32. § (1) Az  SF6-Gáz vizsga sikeres teljesítését követően az  érvényes E-I. képesítési kategóriával rendelkező képesített
személynek az  elméleti és gyakorlati ismereteihez kötődő kompetenciákat SF6-Gáz megújító továbbképzésen
történő részvétellel folyamatosan fejleszteni, korszerűsíteni kell.
(2) Az  SF6-Gáz vizsga sikeres teljesítését követő évtől számított minden harmadik évben kötelező hatósági SF6-Gáz
továbbképzésen kell részt venni.
(3) Az SF6-Gáz továbbképzés díjköteles, amelyet a továbbképzésre való jelentkezést követően a Hatóság felszólítására
kell megfizetni.
(4) Az  SF6-Gáz továbbképzés távoktatás keretében kerül lefolytatásra. A  továbbképzés tananyaga az  SF6-Gáz
továbbképzés díjának igazolt megfizetését követően válik hozzáférhetővé az adatbázisban.
33. § (1) Az  SF6-Gáz továbbképzés időpontjáról a  Hatóság a  hatályos képesítéssel rendelkező képesített személyeket
a továbbképzés időpontját megelőző legalább harminc nappal korábban írásban tájékoztatja.
(2) A  Hatóság az  SF6-Gáz továbbképzést SF6-Gáz elméleti vizsgával zárja le. A  vizsga legalább 20 fős csoportokban
kerül megtartásra. A Hatóság a körülmények mérlegelését követően – a költséghatékonyság szem előtt tartásával –
dönthet arról, hogy húsz főnél kevesebb jelentkező esetében is megtartja a vizsgát.
(3) Az SF6-Gáz elméleti vizsgát vizsgabizottság előtt kell teljesíteni, amely a vizsgát
a) megfelelt,
b) nem felelt meg
minősítéssel értékeli.
(4) A „nem felelt meg” eredményű vizsga esetében a  sikertelen vizsgarészt a  vizsgázó az  SF6-Gáz vizsgadíj ismételt
befizetését követően javítóvizsgán megismételheti. Amennyiben a vizsgázó a javítóvizsgán önhibájából nem jelenik
meg, vagy a  javítóvizsga sikertelen, újabb vizsgára csak a  megszerezni kívánt képesítési kategóriára vonatkozó
SF6-Gáz tanfolyam ismételt elvégezését követően bocsátható.
(5) Aki a vizsgán „nem felelt meg” minősítést szerzett, legkorábban tizenöt nap eltelte után tehet újabb javítóvizsgát.
 (6) A  Hatóság a  képesített személyek képesítési tanúsítványát – a  benne foglalt határidővel – visszavonja, ha nem
tesznek eleget SF6-Gáz továbbképzési kötelezettségüknek, és új képesítési tanúsítványt – SF6-Gáz tanfolyam és
SF6-Gáz záróvizsga teljesítését követően – az általános eljárásrendben szerezhetnek.
14. Az SF6-Gáz tanfolyam és SF6-Gáz továbbképzés díja
34. § (1) Az SF6-Gáz tanfolyam díja egyszeri jelentkezési díjból, SF6-Gáz tanfolyam díjból és SF6-Gáz záróvizsga díjból áll.
 (2) Az  SF6-Gáz tanfolyamra való jelentkezéskor egyszeri jelentkezési díjat kell megfizetni a  tanfolyam díjának
megfizetésével egyidejűleg a  Hatóság számára a  Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0029071300000000 számú fizetési számlájára.
(3) A  tanfolyam díját banki átutalással kell teljesíteni a  Hatóság felhívása alapján, az  átutalás közlemény rovatában
feltüntetve
a) az adatbázis által generált „jelentkezési ügyfélszámot”,
b) az SF6-Gáz tanfolyam kódját és
c) a „SF6-Gáz tanfolyam díj” megjelölést.
(4) Ha a  vizsgázó az  SF6-Gáz záróvizsgán nem jelenik meg – és távolmaradását alapos okkal ki nem menti – újabb
vizsgát az SF6-Gáz záróvizsgadíj ismételt megfizetése után tehet.
(5) Sikertelen SF6-Gáz vizsga esetén újabb vizsgát tenni a  6.  mellékletében meghatározott SF6-Gáz javítóvizsgadíj
ismételt befizetése után lehet.
35. § (1) Az  SF6-Gáz továbbképzés díja egyszeri jelentkezési díjból, e-SF6-Gáz tanfolyam díjból és e-SF6-Gáz elméleti
vizsgadíjból áll.
(2) Az  SF6-Gáz továbbképzésre való jelentkezés esetében egyszeri jelentkezési díjat kell megfizetni az  e  rendelet
6. mellékletében meghatározottak szerint a Hatóság felhívása szerint a Hatóság számára banki átutalással a Hatóság
Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú fizetési számlára, az  átutalás közlemény
rovatában feltüntetve az  F-Gáz ügyfélazonosítót, a  „SF6-Gáz továbbképzés” megjelölést és a  továbbképzés
kódszámát.
(3) Az  egyszeri jelentkezési díjat az  SF6-Gáz tanfolyam és e-SF6-Gáz elméleti vizsgadíjjal egyidejűleg kell megfizetni
a  Hatóság felhívása alapján a  Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú
fizetési számlára.
(4) Az  SF6-Gáz továbbképzés díját a  Hatóság a  jelentkező részére az  SF6-Gáz továbbképzés időpontját legalább nyolc
nappal megelőzően benyújtott kérelmére utalja vissza, ha a  jelentkező a  továbbképzésen nem tud részt venni.
A visszautalás költségei a jelentkezőt terhelik.
VI. FEJEZET
A KÉPESÍTETT VÁLLALKOZÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 15. A képesített vállalkozás minősítés megszerzésének szabályai
36. § (1) A Hatóság az R. 4. melléklet 2. pontjában meghatározott képesítési kategóriák alapján a vállalkozásokat képesített
vállalkozásként tartja nyilván az adatbázisban.
(2) A  Hatóság a  vállalkozás képesítésének kérelmét a  7.  mellékletben meghatározott „Megfelelési nyilatkozat” és
az  annak elválaszthatatlan részét képező „Technikai felszereltségi követelmények melléklet” alapján tartja nyilván
az adatbázisban.
37. § (1) A vállalkozás a (2)–(3) bekezdésben foglaltak szerint köteles eljárni képesítési tanúsítványa megszerzése céljából.
 (2) A vállalkozás az R.-ben meghatározottak szerint az adatbázisban való regisztrációt követően köteles az adatbázison
keresztül a  tevékenysége végzéséhez megfelelő és hatályos képesítési tanúsítvánnyal rendelkező alkalmazottat
hozzárendelni vállalkozásához és az adatbázisban a technikai felszereltségi eszközöket is rögzíteni.
(3) A  vállalkozás az  adatbázisban egyidejűleg rögzíti a  feladatokkal arányos létszám rendelkezésre állásáról
nyilatkozattételre jogosult személyt.
(4) A vállalkozás köteles az adatbázisból letölteni a „Megfelelési nyilatkozat”-ot és az annak elválaszthatatlan mellékletét
képező „Technikai felszereltségi követelmények” mellékletet, majd a kitöltést követően feltölteni az adatbázisba és
a Hatóság számára papír alapon is megküldeni.
16. A képesített vállalkozás minősítés szüneteltetése, megszüntetése, felfüggesztése
38. § (1) A  vállalkozás érvényes képesítetti minőséggel rendelkezik, ha a  tevékenysége végzéséhez szükséges megfelelő
képesítési kategóriával rendelkező természetes személy alkalmazottal rendelkezik a  feladatokkal arányos
létszámban, és a megfelelési nyilatkozat szerinti elvárások – beleértve a technikai felszereltségi követelményeket is –
folyamatosan teljesülnek.
(2) A Hatóság a vállalkozás képesítetti minőségét azonnali hatállyal felfüggeszti, ha
a) az adatbázisban nem szerepel a vállalkozásnál a  tevékenység végzéséhez szükséges megfelelő és érvényes
képesítéssel rendelkező alkalmazott vagy
b) az ellenőrzés során megállapítja, hogy a vállalkozás nem felel meg az (1) bekezdés szerinti követelményeknek.
39. § (1) A  Hatóság a  vállalkozás képesítetti minőségét szünetelteti vagy megszünteti a  vállalkozás erre irányuló írásbeli
kérelme esetében.
(2) A  vállalkozás az  adatbázis útján kérelmezi képesítetti minősége érvényességének szüneteltetését vagy
megszüntetését.
VII. FEJEZET
KÉPESÍTÉST IGAZOLÓ OKIRATOK 17. A képesítési tanúsítvány és az „F-Gáz kártya” kiadása és tartalma
40. § (1) A  Hatóság a  sikeres F-Gáz és SF6-Gáz záróvizsgát követően a  képzésen résztvevő személy részére a  8.  melléklet
szerinti tanúsítványt állítja ki.
(2) Csak azon képesítési kategóriáról adható ki tanúsítvány, amelynek minden vizsgarészét a  vizsgázó „megfelelt”
eredménnyel teljesíti.
(3) A képesítési tanúsítvány az Európai Unió valamennyi tagállamában feljogosítja annak birtokosát az abban tanúsított
tevékenység végzésére. A  megszerzett képesítés a  (6)  bekezdésben foglaltak figyelembe vételével a  tanúsítvány
kiállításától számított 5 évig hatályos.
(4) A Hatóság a képesítési tanúsítványon feltünteti
a) a Hatóság megnevezését,
b) a képesítés birtokosának teljes nevét,
c) azon képesítési kategóriát és az ahhoz kapcsolódó tevékenységet, amelyek végzésére a képesítés birtokosa
jogosult,
d) a kiállítás dátumát és
e) a Hatóság hivatalos aláírását.
(5) A  Hatóság a  képesítési tanúsítvány kiállítását követően „F-Gáz kártya” elnevezésű kártyát állít ki, amely hitelesen
igazolja az  F-ÜHG-t tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzésére való jogosultságot. A  kártya
a következő tartalmazza
a) a jogosult F-Gáz ügyfélazonosítóját, nevét és arcképét, születési helyét és idejét,
b) a képesítési kategóriát és az ahhoz kapcsolódó tevékenység megnevezését,
c) a Hatóság megnevezését, hivatalos aláírását.
(6) Az  F-Gáz kártya a  képesítési jogosultság hatályosságát nem tanúsítja, az  az adatbázisban F-Gáz ügyfélazonosító
általi keresés alapján mindenki számára nyilvánosan elérhető.
41. § (1) A  Hatóság a  vállalkozások számára a  36–37.  §-ban rögzítettek szerinti eljárást követően a  9.  melléklet szerinti
tartalommal kiadott képesítési tanúsítványon feltünteti a  Hatóság megnevezését, a  vállalkozás megnevezését,
székhelyét és adószámát, valamint azon tevékenységeket, amelyek végzésére a  vállalkozás jogosult, a  kiállítás
dátumát és a Hatóság hivatalos aláírását.
(2) A  Hatóság a  vállalkozás képesítetti minőségének hatályosságával kapcsolatos tényeket az  adatbázis nyilvános
felületén bárki számára hozzáférhetővé teszi.
VIII. FEJEZET
MÁS UNIÓS TAGÁLLAMBAN SZERZETT KÉPESÍTÉSI JOGOSULTSÁG ELISMERÉSE
18. A képesített személy képesítési jogosultsága és a képesített vállalkozás képesítetti minősége
elismerésének szabályai
42. § (1) Az a természetes személy, aki nem az e rendeletben meghatározott képzési rendszerben szerezte meg az F-ÜHG-t
tartalmazó alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzésére jogosító képesítési tanúsítványt, köteles a Hatóság
számára beküldeni a  más uniós tagállamban szerzett képesítetti minőségét tanúsító okirat másolatát és magyar
nyelvű fordítását a tevékenysége megkezdését megelőző 8 nappal.
(2) Az  a  vállalkozás, amely nem az  e  rendeletben meghatározott eljárás szerint szerezte meg az  R. 4.  melléklet
2.  táblázata szerinti képesítési kategóriának megfelelő képesítetti minőséget vagy más uniós tagállamban
rendelkezik székhellyel, de az  R. hatálya alá tartozó tevékenységet Magyarországon is végez, köteles a  Hatóság
számára beküldeni a  más uniós tagállamban szerzett képesítetti minőségét tanúsító okirat másolatát és magyar
nyelvű fordítását a tevékenysége megkezdését megelőző 8 nappal.
(3) A (2) bekezdés szerinti vállalkozásnak a 36–37. § szerint kell eljárnia az adatbázisban való regisztráció során.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 43. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 20. § (2) bekezdése, 23–28. §, 34–35. § és a 6. melléklet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
44. § (1) Az  R. 32.  § (1)  bekezdése alapján 2015. július 1. napjáig meghosszabbított képesítési tanúsítványok esetében
a 21. §-a szerinti e-Klímagáz távoktatást 2015. december 31. napjáig kell teljesíteni.
(2) A  sikeres vizsga a  21.  §-ban foglaltak szerint a  már megszerzett képesítési tanúsítvány érvényességi idejének
három évvel való meghosszabbítását eredményezi azzal, hogy a  18–22.  §-ban rögzített képesítést megújító
továbbképzésre vonatkozó rendelkezéseket 2016. január 1. napjától alkalmazni kell.
(3) A  vizsga teljesítéséig a  már képesítési tanúsítvánnyal rendelkező személy ideiglenes képesítést kap azzal,
hogy az  ideiglenes képesítés a  már megszerzett képesítési jogosultságának megfelelő F-ÜHG-t tartalmazó
alkalmazásokkal kapcsolatos tevékenység végzésére korlátozás nélkül jogosít.
(4) Ha a vizsga teljesítésére 2015. december 31. napjáig nem kerül sor, úgy képesítési tanúsítványuk érvényét veszti, és
a 22. §-ban foglaltak alkalmazásának van helye.
45. § (1) Minden olyan természetes személy, aki e rendelet hatályba lépését megelőzően igazoltan szakmai előképzettséget
szerzett, de képesítési tanúsítvány megszerzésére jogosító vizsgát nem tett, a megszerzett szakmai előképzettség
birtokában 2015. december 31-éig F-Gáz záróvizsgát tehet.
(2) Az  (1)  bekezdésben nevesített személyek, ha 2015. december 31-éig F-Gáz záróvizsgát nem tesznek, úgy F-Gáz
záróvizsgára kizárólag az e rendeletben fogalt általános eljárásrend szerint jogosultak jelentkezni.
46. § (1) Minden olyan érvényes képesítési jogosultsággal rendelkező személy, aki e  rendelet hatálybalépését megelőzően
a  Hatóság által elismerten legalább 100 kreditpontot gyűjtött össze szakmai rendezvényeken, és képesítési
jogosultságának érvényessége 2015. december 31-éig lejár, azoknak 2015. december 31-éig a  21.  § szerinti
e-Klímagáz távoktatáson kell részt venniük.
(2) Az  E-vizsga a  21.  §-ban foglaltak szerint a  már megszerzett képesítési tanúsítvány érvényességi idejének
három évvel való meghosszabbítását eredményezi azzal, hogy a  18–22.  §-ban rögzített képesítést megújító
továbbképzésre vonatkozó rendelkezéseket 2016. január 1. napjától alkalmazni kell.
(3) Ha a  vizsga teljesítésére 2015. december 31. napjáig nem kerül sor, úgy megszerzett kreditpontjaik érvényüket
vesztik, és a 18–22. §-ban rögzített képesítést megújító továbbképzésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
47. § Az e rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett érvényes E-I. képesítési kategóriával rendelkező képesített
személyeknek az első SF6-Gáz továbbképzésen a 2017. évben kell részt venniük.
48. § Ideiglenes képesítés a 44–47. §-ban foglalt nem teljesülése esetében nem adható 2016. január 1. napját követően.
49. § E rendelet
a) a  fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a  842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2014. április 16-i 517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke,
b) az  Európai Parlament és a  Tanács 842/2006/EK rendelete alapján az  egyes fluortartalmú üvegházhatású
gázokat tartalmazó helyhez kötött hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyúberendezések tekintetében
a  vállalatok és a  személyzet képesítésére vonatkozó minimumkövetelmények és kölcsönös elismerési
feltételek meghatározásáról szóló, 2008. április 2-i 303/2008/EK bizottsági rendelet,
c) az Európai Parlament és a Tanács 842/2006/EK rendelete alapján egyes fluortartalmú üvegházhatású gázok
nagyfeszültségű kapcsolóberendezésekből való visszanyerését végző szakemberek képesítésére vonatkozó
minimumkövetelmények és kölcsönös elismerési feltételek meghatározásáról szóló, 2008. április 2-i
305/2008/EK bizottsági rendelet,
d) az  Európai Parlament és a  Tanács 842/2006/EK rendelete alapján egyes fluortartalmú üvegházhatású
gázokból előállított oldószerek különféle berendezésekből való visszanyerését végző szakemberek
képesítésére vonatkozó minimumkövetelmények és kölcsönös elismerési feltételek meghatározásáról szóló,
2008. április 2-i 306/2008/EK bizottsági rendelet,
e) az  Európai Parlament és a  Tanács 842/2006/EK rendelete alapján a  gépjárművekbe szerelt, egyes
fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó légkondicionáló rendszerek tekintetében a  szakemberek
részére szervezett képzési programok minimumkövetelményeinek és a  képzési igazolások kölcsönös
elismerési feltételeinek meghatározásáról szóló, 2008. április 2-i 307/2008/EK bizottsági rendelet,
f ) az  Európai Parlament és a  Tanács 842/2006/EK rendelete alapján a  tagállamok képzési és képesítési
programjainak bejelentésére szolgáló értesítés formátumának meghatározásáról szóló, 2008. április 2-i
308/2008/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1480/2013. (VII. 26.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség vezetéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a  Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség vezetésével kapcsolatos feladatok ellátására – 2013. augusztus 1. napjától 2014. május 31. napjáig –
dr. Lázár Jánost kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében gyakorolja a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnökének teljes hatáskörét.
 3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
 4. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 5. A  kormánybiztos tevékenységét szükség szerint legfeljebb négy fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről
a  Miniszterelnökség gondoskodik. A  Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett belföldi létszáma ezzel a  négy
fővel meghaladható.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2014. (III. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–török kulturális és gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
Mehmet Özhaseki Kayseri nagyváros főpolgármestere részére a MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. február 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2016. (V. 31.) SZTNH közleménye a 25. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2016. május 30. napján, Budapesten
megrendezendő 25. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő
találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott
kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
114/2016. (XI. 10.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Viski Józsefnek, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői beosztásba történő áthelyezésére
tekintettel
– 2016. október 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
272/2010. (XI. 8.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Tóth Tamás rend őr ezredes urat 2010. november 1-jei hatállyal rend őr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. október 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
8/2015. (III. 4.) NFM utasítása a nemzeti fejlesztési miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek részére a Magyarország 2015. központi költségvetéséről szóló 2014. C. törvény által előírt befizetési kötelezettségekről.
A Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 9. § (1) bekezdése, az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 47. § (1) bekezdése, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja
alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) irányítása alá tartozó egyes költségvetési szervek az alábbi
ütemezésben kötelesek a központi költségvetésbe történő befizetéseiket teljesíteni a 10032000-00290737-60000006
számú NFM fejezeti befizetési számlára:
a) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal 2015. április 20-ig 151,8 millió forintot, 2015. július 20-ig 151,8 millió
forintot, 2015. október 20-ig 151,8 millió forintot, 2015. december 10-ig 151,8 millió forintot, mindösszesen:
607,2 millió forintot,
b) a Nemzeti Közlekedési Hatóság 2015. április 20-ig 5304,5 millió forintot, 2015. július 20-ig 5304,5 millió forintot,
2015. október 20-ig 5304,5 millió forintot, 2015. december 10-ig 5304,5 millió forintot, mindösszesen:
21 218,0 millió forintot,
c) a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 2015. április 20-ig 46,3 millió forintot, 2015. július 20-ig 46,3 millió
forintot, 2015. október 20-ig 46,3 millió forintot, 2015. december 10-ig 46,4 millió forintot, mindösszesen:
185,3 millió forintot.
(2) Az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti költségvetési szervek a teljesített befizetésekről a Magyar Államkincstár által
részükre megküldött visszaigazolás másolatát a visszaigazolás kézhezvételét követő 5 napon belül kötelesek
megküldeni az NFM Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály részére. Az (1) bekezdésben megjelölt költségvetési
szervek az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a következők szerint kötelesek feltüntetni a teljesített befizetés
jogcímét: „Befizetési kötelezettség a 2014. évi C. tv. szerint”.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1671/2013. (IX. 25.) Korm. határozata az állami ménesek egységes és hatékony állami irányításának kialakításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság tulajdonosi joggyakorlása
alatt társasági formában működő, nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő
Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft. és a Mezőhegyesi Állami Ménes Kft. a vidékfejlesztési miniszterhez, mint
tulajdonosi joggyakorlóhoz kerüljön átadásra;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban foglaltak végrehajtása
érdekében a szükséges intézkedéseket tegyék meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2011. (IV. 12.) Korm. rendelete a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. § (2) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelölése tárgyában az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a
gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 32. § (4) bekezdés d) pontjában,
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet
tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés c) pontjában,
az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárásról szóló 79/1998. (IV. 29.) Korm.
rendelet tekintetében a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. § a) pontjában,
a külföldi gyógykezelésekkel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 227/2003. (XII. 13.) Korm. rendelet tekintetében a kötelező
egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés d) pontjában,
a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök közbeszerzésének részletes és sajátos szabályairól szóló 130/2004. (IV. 29.) Korm.
rendelet tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 404. § (1) bekezdés g) pontjában,
a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről szóló 142/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet tekintetében az
emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi
XCV. törvény 32. § (4) bekezdés a) pontjában,
a szövetkezet által létrehozott közösségi alapból nyújtott támogatásokra vonatkozó részletes szabályokról szóló 124/2006. (V. 19.)
Korm. rendelet tekintetében a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény 107. § (3) bekezdésében,
a szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott szakkérdésekben kizárólagosan
eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet tekintetében az igazságügyi
szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény 31. § (4) bekezdés b) pontjában,
a 2004. évi CIX. törvénnyel kihirdetett, a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt Cartagena Jegyzőkönyv
végrehajtásáról szóló 226/2008. (IX. 11.) Korm. rendelet tekintetében a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII.
törvény 34. § (1) bekezdés d) pontjában, a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök ismertetésével kapcsolatban kiszabott bírság pénzügyi teljesítésének feltételeiről és
felhasználásáról szóló 338/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet tekintetében a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. §
(1) bekezdés c) pontjában, a humán reprodukciós eljárásokkal kapcsolatos, kötelezően nyilvánosságra hozandó eredményességi adatok, statisztikák köréről, a
nyilvánosságra hozatal módjáról és helyéről, továbbá az ellenőrzés módjáról szóló 339/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet tekintetében
az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés p) pontjában,
az emberen végzett orvostudományi kutatások, az emberi felhasználásra kerülő vizsgálati készítmények klinikai vizsgálata,
valamint az emberen történő alkalmazásra szolgáló, klinikai vizsgálatra szánt orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata
engedélyezési eljárásának szabályairól szóló 235/2009. (X. 20.) Korm. rendelet tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV.
törvény 246. § b) pontjában és 247. § (1) bekezdés u) pontjában,
az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet
tekintetében a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. § (3) bekezdés c) pontjában,
az egészségügyi technológiák egészségbiztosítási finanszírozásba történő befogadásának alapelveiről, feltételrendszeréről és
részletes szabályairól, valamint a már befogadott technológiák körének felülvizsgálatáról és módosításáról szóló 180/2010. (V. 13.)
Korm. rendelet tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés
t) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § (1) A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) az
egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi hivatal.
(2) A GYEMSZI önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A GYEMSZI székhelye Budapest. (4) A GYEMSZI vezetője a főigazgató.
(5) A GYEMSZI alkalmazásában álló kormánytisztviselők tekintetében az illetménykiegészítés mértéke felsőfokú iskolai
végzettségű kormánytisztviselő esetében a kormánytisztviselő alapilletményének 50%-a, középiskolai végzettségű
kormánytisztviselő esetében a kormánytisztviselő alapilletményének 15%-a. 2. § A GYEMSZI feladatkörében – a miniszter egészségüggyel és egészségbiztosítással összefüggő ágazati feladatai
keretében – a külön jogszabályokban meghatározottak szerint a) végzi az egészségügyi minőségfejlesztési feladatok koordinálását, szakmai irányítását, illetve dokumentálását,
b) koordinálja az egészségügyi ellátás feletti szakfelügyeletet, továbbá az országos szakfelügyeleti hálózat
működtetésével, valamint az Országos Tisztifőorvosi Hivatallal, a megyei népegészségügyi szakigazgatási
szervekkel és a kistérségi népegészségügyi intézetekkel közreműködve – azoknak az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti
államigazgatási szerv kijelöléséről szóló rendeletben foglalt feladataira figyelemmel – ellátja az egészségügyi
szolgáltatók szakfelügyeletét, c) az egészségügyi szolgáltatók orvostechnikai, technológiai beruházásaival, az orvostechnika és technológia
üzemeltetésével kapcsolatosan szakértői tevékenységet és szakmai támogatást nyújt,
d) ellátja a gyógyszerészeti hatósági, szakhatósági és ellenőrzési tevékenységeket,
e) ellátja az egészségpolitika kialakításához és a döntés-előkészítéshez szükséges, valamint a támogatási forrásokból
megvalósuló fejlesztések lebonyolításával kapcsolatos feladatokat, f) kidolgozza, előkészíti és felülvizsgálja az egészségügyi szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit,
g) az egészségügyi szakképzésekkel és vizsgáztatással összefüggésben szervezési, módszertani szakirányítási és
szakmai pedagógiai feladatokat lát el, h) ellátja az egészségügyi ágazati informatikai tevékenységet, elkészíti és folyamatosan karbantartja az ágazati
informatikai stratégiát, i) az egészségüggyel, az egészségügy finanszírozásával kapcsolatos fejlesztési, elemzési és értékelési, kutatási,
szakértői és szakmai támogatási feladatokat lát el, j) jogszabályban foglalt feladatkörében statisztikai adatokat gyűjt és elemez,
k) a Kormány által meghatározott szakkérdésben szakértőként jár el,
l) ellátja a jogszabályban, az alapító okiratában vagy hatósági határozatban meghatározott megfelelőség-értékelési
és egyéb további feladatokat. 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–2. §, a 4. § (1) és (2) bekezdése, az 5–22. §, valamint az 1. és 2. melléklet 2011. május 1-jén lép hatályba.
4. § (1) A GYEMSZI a) az Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézetnek,
b) az Egészségügyi Szakképző és Továbbképző Intézetnek, c) az Országos Gyógyszerészeti Intézetnek, valamint
d) az Országos Szakfelügyeleti Módszertani Központnak az Egészségügyi Minőségfejlesztési és Kórháztechnikai Intézetbe (a továbbiakban: EMKI) történő beolvadásával, és
ezzel egyidejűleg az EMKI névmódosulásával jön létre. (2) A GYEMSZI az (1) bekezdés a)–d) pontjában megjelölt költségvetési szervek általános jogutódja.
(3) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott szerv
a) e rendelet hatálybalépésének napjától 2011. április 30-áig beruházást, felújítást érintően új kötelezettséget a
miniszter engedélye nélkül nem vállalhat, b) foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt 2011. április 30-áig létesíthet,
c) a napi üzemi működést érintően – legfeljebb 2011. május 15-éig átnyúló időszakot érintően – 2011. április 30-ig
vállalhat kötelezettséget. (4) A GYEMSZI alapító okiratát és az (1) bekezdés a)–d) pontjában megjelölt költségvetési szervek megszüntető okiratát az
alapító szerv az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 96. § (1) bekezdésében a közzétételre meghatározott
határidőtől eltérően az átalakítás kérelmezett időpontja előtt legalább 15 nappal teszi közzé.
5. § (1) Az egészségügyről szóló 1972. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 16/1972. (IV. 29.) MT rendelet
a) 48. § a) pontjában az „az Országos Gyógyszerészeti Intézet” szövegrész helyébe az „a Gyógyszerészeti és
Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI)” szöveg,
b) 48. § b) pontjában az „az Országos Kórház- és Orvostechnikai Intézet” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg
lép. (2) Hatályát veszti az egészségügyről szóló 1972. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 16/1972. (IV. 29.) MT rendelet 48. §
c) pontja. 6. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm.
rendelet 7/C. § (5) bekezdésében az „az Egészségügyi Stratégiai Kutató Intézet és a minőségtanúsításra kijelölt
szervezet” szövegrész helyébe a „valamint a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési
Intézet” szöveg lép. 7. § Az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárásról szóló 79/1998. (IV. 29.)
Korm. rendelet a) 11/B. § (1) bekezdésében az „az Országos Gyógyszerészeti Intézetet” szövegrész helyébe az „a Gyógyszerészeti és
Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetet” szöveg, az „Országos Közegészségügyi Központ
Országos Kémiai Biztonsági Intézetét (a továbbiakban: OKK-OKBI)” szövegrész helyébe az „Országos Kémiai
Biztonsági Intézetet (a továbbiakban: OKBI)” szöveg, b) 11/F. § (3) bekezdésében az „OKK-OKBI-t” szövegrész helyébe az „OKBI-t” szöveg, az „OKK-OKBI” szövegrész
helyébe az „OKBI” szöveg lép. 8. § A külföldi gyógykezelésekkel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 227/2003. (XII. 13.) Korm. rendelet
a) 2. § (1) bekezdés b) pontjában az „az Országos Szakfelügyeleti Módszertani Központ (a továbbiakban: OSZMK)”
szövegrész helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet
(a továbbiakban: GYEMSZI)” szöveg, b) 2. § (2) bekezdésében az „az OSZMK” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg
lép. 9. § A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök közbeszerzésének részletes és sajátos szabályairól szóló 130/2004.
(IV. 29.) Korm. rendelet a) 1. § (1) bekezdés a) pontjában az „az Országos Gyógyszerészeti Intézet (a továbbiakban: OGYI)” szövegrész
helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban:
GYEMSZI)” szöveg, b) 8. § (2) bekezdés a) pontjában és 12. § (3) bekezdésében az „az OGYI” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg
lép. 10. § A kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről szóló 142/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet
a) 13. § (2) bekezdésében az „az Országos Gyógyszerészeti Intézet (a továbbiakban: OGYI)” szövegrész helyébe az
„a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI)” szöveg,
b) 13. § (2) bekezdésében az „az OGYI-val” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI-vel” szöveg,
c) 14. § (3) bekezdésében, 25. § (1) bekezdésében, 26. § (1) bekezdés d) pontjában, 26. § (5) bekezdésében az
„az OGYI” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg
lép. 11. § Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet 2/D. § nyitó
szövegrészében az „az Országos Gyógyszerészeti Intézet” szövegrész helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi
Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet” szöveg lép. 12. § A szövetkezet által létrehozott közösségi alapból nyújtott támogatásokra vonatkozó részletes szabályokról szóló
124/2006. (V. 19.) Korm. rendelet 2. § e) pont 13. pontjában az „az Országos Gyógyszerészeti Intézet” szövegrész
helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet” szöveg lép.
13. § A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóságról szóló 225/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelet
a) 7. § (3) bekezdés a) pont nyitó szövegrészében az „az Országos Gyógyszerészeti Intézetet (a továbbiakban: OGYI)”
szövegrész helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetet
(a továbbiakban: GYEMSZI)” szöveg, b) 7. § (3) bekezdés a) pont ac) alpontjában az „az OGYI” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg
lép. 14. § (1) A szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott szakkérdésekben
kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Szakértői Kr.) 3. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
(2) Hatályát veszti a Szakértői Kr. 2. számú melléklet 3. pont e) alpontja, 4., 5. és 8. pontja.
15. § A 2004. évi CIX. törvénnyel kihirdetett, a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt Cartagena
Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló 226/2008. (IX. 11.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában az „az Országos
Gyógyszerészeti Intézet” szövegrész helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési
Intézet” szöveg lép. 16. § A gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök ismertetésével kapcsolatban kiszabott bírság pénzügyi teljesítésének
feltételeiről és felhasználásáról szóló 338/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet
a) 2. § (1) bekezdésében az „az Országos Gyógyszerészeti Intézetnek (a továbbiakban: OGYI)” szövegrész helyébe az
„a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetnek (a továbbiakban: GYEMSZI)”
szöveg, b) 2. § (3) bekezdésében, 3. § (2) bekezdésében az „az OGYI” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg,
c) 2. § (4) bekezdésében, 3. § (1) és (2) bekezdésében, 4. § (1) bekezdés nyitó szövegrészében, 4. § (2) bekezdésében
az „Az OGYI” szövegrész helyébe az „A GYEMSZI” szöveg,
d) 3. § (2) bekezdésében az „OGYI-t” szövegrész helyébe a „GYEMSZI-t” szöveg
lép. 17. § A humán reprodukciós eljárásokkal kapcsolatos, kötelezően nyilvánosságra hozandó eredményességi adatok,
statisztikák köréről, a nyilvánosságra hozatal módjáról és helyéről, továbbá az ellenőrzés módjáról szóló 339/2008.
(XII. 30.) Korm. rendelet a) 1. §-ában az „az Egészségügyi Minőségfejlesztési és Kórháztechnikai Intézet (a továbbiakban: EMKI)” szövegrész
helyébe az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban:
GYEMSZI)” szöveg, b) 1. §-ában, 3. § (3) bekezdésében az „az EMKI” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI” szöveg,
c) 2. § (1) bekezdésében az „az EMKI-nek” szövegrész helyébe az „a GYEMSZI-nek” szöveg,
d) 2. § (2) és (3) bekezdésében, 3. § (4) bekezdésében az „Az EMKI” szövegrészek helyébe az „A GYEMSZI” szöveg
lép. 18. § Az emberen végzett orvostudományi kutatások, az emberi felhasználásra kerülő vizsgálati készítmények klinikai
vizsgálata, valamint az emberen történő alkalmazásra szolgáló, klinikai vizsgálatra szánt orvostechnikai eszközök
klinikai vizsgálata engedélyezési eljárásának szabályairól szóló 235/2009. (X. 20.) Korm. rendelet 23. §
(1) bekezdésében és 33. § (2) bekezdésében az „az Országos Gyógyszerészeti Intézet” szövegrész helyébe az
„a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet” szöveg lép.
19. § Az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 288/2009. (XII. 15.) Korm.
rendelet 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
20. § Az egészségügyi technológiák egészségbiztosítási finanszírozásba történő befogadásának alapelveiről,
feltételrendszeréről és részletes szabályairól, valamint a már befogadott technológiák körének felülvizsgálatáról és
módosításáról szóló 180/2010. (V. 13.) Korm. rendelet a) 6. § (1) bekezdésében az „az Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézetnek (a továbbiakban: ESKI)” szövegrész helyébe
az „a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetnek (a továbbiakban: GYEMSZI)”
szöveg, b) 6. § (2) bekezdésében az „Az ESKI-nek” szövegrész helyébe az „A GYEMSZI-nek” szöveg,
c) 6. § (4) bekezdésében az „Az ESKI” szövegrész helyébe az „A GYEMSZI” szöveg
lép. 21. § Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 43. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében) „a) irányítja az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatot, az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatalt, a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetet,”
22. § (1) Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról,
valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. §-a helyébe a
következő rendelkezés lép: „24. § (1) A Kormány gyógyszerészeti államigazgatási szervként a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézetet (a továbbiakban: GYEMSZI) jelöli ki. (2) A GYEMSZI szakértőként jár el abban a kérdésben, hogy egy vizsgálat klinikai vizsgálatnak, beavatkozással nem járó
vizsgálatnak vagy egyéb orvostudományi kutatásnak minősül-e.” (2) Hatályát veszti az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok
ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 7. § (4) bekezdése, b) 1. mellékletének 8. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2014. (X. 9.) AB határozata a Szegedi Ítélőtábla Pk.I.20.821/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Szegedi Ítélőtábla Pk.I.20.821/2014/2. számú végzése alaptörvényellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. Paczér Balázs indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a és
a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 233. §-a alapján 2014. szeptember 29-én
alkotmányjogi panaszt nyújtott be a  Szegedi Ítélőtábla Pk.I.20.821/2014/2. számú, 2014. szeptember 26-án kelt
végzése ellen.
[2] Kérte, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-ában foglalt hatáskörében eljárva állapítsa meg az ítélőtáblai döntés
alaptörvény-ellenességét, és semmisítse meg azt, mivel sérti az Alaptörvény egyes rendelkezéseit.
[3] 2. Az  ügy előzményéhez tartozik, hogy az  alkotmányjogi panaszos mint Foktő község egyik – függetlenként
nyilvántartásba vett – polgármesterjelöltje a  választási kampány során a  választókhoz eljuttatott szórólapján
kifejtette, hogy az  önkormányzati hivatalban (Kalocsa Közös Önkormányzati Hivatal Foktői Iroda) a  dolgozók
„minden nap összeszorult gyomorral veszik fel a munkát”. Panaszos állítja, és a csatolt szórólappal bizonyítja, hogy
olyan szövegbe beágyazottan szerepel az  idézett állítás, amely a  község jelenlegi polgármestere vezetői stílusát
értékeli azzal összefüggésben, hogy ő ezen kíván változtatni.
[4] A szórólap idézett szövegrésze ellen a  kritizált személy (a jelenlegi polgármester) kifogással élt, amelynek
Foktő Község Helyi Választási Bizottsága (a  továbbiakban: HVB) helyt adott. A  46/2014. számú határozatában
a  HVB megállapította, hogy a  panaszos megsértette a  Ve. 2.  § (1)  bekezdés e)  pontjában foglalt, a  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét, és a jövőre nézve eltiltotta a további jogszabálysértéstől.
[5] A panaszos fellebbezése nyomán eljárt Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság (a  továbbiakban: TVB)
a  HVB határozatát helybenhagyta. A  TVB 52/2014. (IX. 20.) számú határozata leszögezte, hogy a  szórólap „olyan
ténymegállapítást, kijelentést tartalmaz, amely túllép a  szabad véleménynyilvánítás határán, és a  valóságtartalma
nem állapítható meg”.
[6] A bírósági felülvizsgálat nyomán hozott végzés a  TVB határozatát helybenhagyta. A  Szegedi Ítélőtábla
Pk.I20.821/2014/2. számú végzése szerint a  szórólap érintett szövegrésze sérti a  Ve. 2.  § (1)  bekezdés a)  pontját
(a  választás tisztaságának megóvása) c)  pontját (esélyegyenlőség a  jelöltek és a  jelölő szervezetek között) és
e) pontját (jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás).
[7] 3. Az alkotmányjogi panasz szerint a bírói döntés az Alaptörvény alábbi cikkeit, illetve rendelkezéseit sérti:
– az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdés szerinti alapjogi korlátozhatóság szabályát;
– az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében elismert véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogot;
– az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogot.
[8] Az indítványozó utal arra, hogy az ügyben érintettsége megállapítható, mert a támadott bírói döntés ránézve állapít
meg elmarasztalást (hagyja helyben a választási szervek elmarasztaló döntéseit).
[9] Az alkotmányjogi panasz részletes indokolást tartalmaz a  felhívott alaptörvényi szabályok sérelmét illetően,
amelynek a lényege a következőképpen foglalható össze.
[10] 3.1. Az  ügyben korábban eljárt szervek nem végezték el az  alapjog korlátozhatóságára vonatkozó alaptörvényi
tesztet, nem indokolták meg, hogy a  véleménynyilvánítási szabadság ilyen mértékű korlátozása miért indokolt,
ezáltal az alapvető jog lényeges tartalmát sem tartották tiszteletben.
[11] 3.2. A  véleménynyilvánításhoz való jogával összefüggésben hangsúlyozza, hogy a  HVB tudomására hozta:
a  kifogás tárgyává tett mondatot, mint a  foktői közbeszédben kialakult véleményt idézte. Alkotmánybírósági
határozatok támasztják alá, hogy a  közszereplőknek többet kell elviselniük tevékenységük kritizálása során,
mint az  átlagembereknek. Az  általa kritikával illetett személy mind polgármesteri, mind jelölti minőségében
kétségkívül közszereplőnek minősül. A  panaszos szerint az  ilyen véleménynyilvánítás – tekintet nélkül érték- és
igazságtartalmára – alkotmányos védelemben részesül.
[12] 3.3. A  tisztességes eljáráshoz való joga pedig akkor érvényesült volna, ha a  bíróság állást foglalt volna az  ügy
eldöntéséhez nélkülözhetetlen kérdésben, vagyis abban, hogy az  inkriminált mondat tényállítás volt-e avagy
véleménynyilvánítás. A  bíróság döntése szerint ezen distinkció nélkül is mindenképpen sértette a  panaszos
megnyilvánulása a Ve. hivatkozott alapelveit.
II. [13] 1. Az alkotmányjogi panasz az Abtv-ben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelel.
 [14] Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság tanácsa mérlegelési jogkörben vizsgálja az alkotmányjogi
panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a  26–27.  § szerinti érintettséget,
a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[15] Az Abtv. 27.  §-ában meghatározott egyedi ügyben való érintettség megállapítható: az  indítványozó
az alkotmányjogi panasszal támadott ügy kötelezettje. A panasz az Abtv. 27. § b) pontjában foglaltaknak is eleget
tesz: az indítványozó a rendes jogorvoslati lehetőségeit kimerítette.
[16] Az alkotmányjogi panasz az  Abtv. 52.  § (1b)  bekezdés a)–f )  pontjaiban foglalt feltételeknek maradéktalanul
megfelel.
[17] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  panasz a  törvényes határidőn belül, azaz a  támadott végzés
kézhezvételétől számított 3 napon belül érkezett [Ve. 233. § (1) bekezdés].
[18] 2. Az Abtv. 29. §-a alapján az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának további feltétele, hogy az alkotmányjogi
panasz a  bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét vagy alapvető alkotmányjogi
jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza
az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {erről lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], illetve 34/2013. (XI. 22.)
Indokolás [18]}. A feltételek meglétének a vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik.
[19] A jelen alkotmányjogi panasszal összefüggésben az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a támadott végzésnek
a  véleménynyilvánítás szabadságát szűkítően értelmező tartalma felveti a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség lehetőségét.
[20] 3. Az  Ügyrend 31.  § (6)  bekezdése lehetővé teszi, hogy „az előadó alkotmánybíró a  panasz befogadásáról szóló
döntés helyett a panasz érdemi elbírálását tartalmazó határozat-tervezetet” terjesszen a testület elé.
III. [21] Az alkotmányjogi panasz megalapozott. [22] 1. Az  Alaptörvény I.  cikk (1)  bekezdése kimondja, hogy az „állam elsőrendű kötelezettsége” az  ember jogainak
védelme.
[23] A 3367/2012. (XII. 15.) AB végzés Indokolásának [13]  bekezdése úgy értelmezte az  Alaptörvényt, hogy
az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti alkotmányjogi panasz jogintézményének elsődleges
célja az  egyéni, szubjektív jogvédelem: a  ténylegesen jogsérelmet okozó alaptörvény-ellenes jogszabály, illetve
alaptörvény-ellenes bírói döntés által okozott jogsérelem orvosolása. A 3149/2013. (VII. 24.) AB határozat Indokolása
[19]  bekezdése szerint az  alkotmányjogi panasz egyéni jogvédelmi eszköz. A  25/2013. (X. 4.) AB határozat
[49]  bekezdése értelmében az  Alkotmánybíróságnak az  alkotmányjogi panasz alapján folytatott eljárásokban
elsősorban jogvédelmi szerepe van, mert az  Abtv. 26–27.  § rendelkezései értelmében az  a  feladata, hogy
az Alaptörvényben biztosított alkotmányos alapjogoknak ténylegesen érvényt szerezzen.
[24] Az Alkotmánybíróság az  Alaptörvény 24.  cikk (1)  bekezdésének értelmében az  Alaptörvény védelmének legfőbb
szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói
döntéseket az  alkotmányosság szempontjából ellenőrizheti, és jogköre a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 27.  §-ában
szabályozott hatáskörében eljárva a bírói döntés és az Alaptörvény összhangját biztosítja.
[25] 2. Az Alkotmánybíróság 1/2013. (I. 7.) AB határozata Indokolásának [93]–[94] bekezdése értelmében az Alaptörvény
IX.  cikk (1)  bekezdésében elismert véleménynyilvánítási szabadság kiterjed a  választási kampány során a  jelöltek
és a  jelölő szervezetek által folytatott kampánytevékenységre. Ennek egyik eszköze szórólapok eljuttatása
a választójoggal rendelkező személyek részére.
[26] 2.1. Az  Alkotmánybíróság 7/2014. (III. 7.) AB határozatában (a  továbbiakban: Abh.) átfogóan és részletezően
értékelte a  közszereplők személyiségi jogainak korlátozhatóságát a  közügyek szabad vitatását biztosító alapjogok
gyakorlása érdekében. A  választási kampány a  közügyek szabad vitatásának egyik, a  választójog szabályai körébe
vont megnyilvánulása. E nélkül a választópolgárok nem, vagy csak komoly nehézségek árán tudnák eldönteni, hogy
kire szavazzanak. A  választási kampány során tehát nemcsak egyszerűen a  közügyeket vitatják meg az  emberek,
hanem tájékozódnak annak érdekében, hogy a szavazás napján megfontolt döntést tudjanak hozni. A jelen ügyben
ez  azért releváns, mert az  alkotmányossági vizsgálat tárgyát képező bírói döntés választási kampány során tett
konkrét megnyilvánulást érint.
[27] Az Alkotmánybíróság az  Abh.-ban kifejtette, hogy a  közügyek szabad megvitatásához fontos társadalmi érdek
fűződik. Az  Abh. ezen fontos társadalmi érdek érvényesülésének alaptörvényi összefüggéseit megragadva,
hangsúlyozta: „[…] az  Alaptörvény megerősítette az  alkotmánybírósági gyakorlatban kialakult azt az  értelmezést,
mely szerint a szólás- és sajtószabadság kettős igazolással bír, azaz az egyéni önkifejezés, illetve a politikai közösség
demokratikus működése szempontjából egyaránt kulcsfontosságú. Az Alaptörvényben megerősített kettős igazolás
pedig azt jelenti, hogy a  véleményszabadságnak az  alapjogok körében elfoglalt kitüntetett helyére vonatkozó
értelmezés is változatlanul érvényes” (Indokolás [23]).
[28] 2.2. Választási kampányban tipikusan a  közszereplők egymás közti kontextusában kell értelmezni és megítélni
a  véleménynyilvánítási szabadságot, illetve annak korlátait. Az  Abh. idevonatkozó megállapításai az  alábbiak:
„A közéleti szereplőkre vonatkozó beszéd mindazonáltal a  politikai véleménynyilvánítás központi alkotóeleme.
A  közügyek megvitatásának lényegi részét jelentik a  közügyek alakítóinak tevékenységét, nézeteit, hitelességét
érintő megnyilvánulások. A  társadalmi, politikai viták jelentős részben éppen abból állnak, hogy a  közélet
szereplői, illetve a  közvitában – jellemzően a  sajtón keresztül – résztvevők egymás elképzeléseit, politikai
teljesítményét és azzal összefüggésben egymás személyiségét is bírálják. […] Annak ellenére tehát, hogy
a  közéleti véleménynyilvánítás fókuszában maguk a  közügyek – nem pedig a  közszereplők – állnak, a  közügyek
alakítóinak személyiségét érintő megnyilvánulások túlnyomó része szükségszerűen és elkerülhetetlenül a politikai
véleménynyilvánítás védelmi körébe tartozik. A  közügyek vitatásának kiemelkedő alkotmányos jelentősége
ezért azzal jár, hogy a  közéleti szereplők személyiségének védelmében a  szólás- és sajtószabadság szűkebb körű
korlátozása felel csak meg az Alaptörvényből levezethető követelményeknek.” (Indokolás [48])
[29] A jelen ügyben ennek megfelelően arra kellett figyelemmel lenni, hogy a  panaszos a  vele versengő személyt
érintően milyen jellegű megnyilvánulással élt. Miután egy polgármester úgy közszereplő, hogy a helyi közhatalom
gyakorlásában vesz részt (vezeti a  képviselő-testületet, irányítja a  hivatalt, illetve közös hivatal esetén rész vesz
abban), a  kritizáló nem lépi túl a  közügyek megvitatásának kereteit, ha éppen vezetői tevékenységét minősíti.
A  személyiségi jogait is érintő kritika különös indokoltságát pedig az  jelenti, hogy a  polgármester-jelölti
minőségében megnyilvánuló panaszos éppen az  ilyen stílusú vezetői tevékenységtől akart elhatárolódni. A  bírói
döntés azt sem vette figyelembe, hogy a  panaszos véleményként fejtette ki mondandóját. Az  értékítélet, illetve
a  tényállítás közötti különbségtételnek úgyszintén lehet alkotmányossági relevanciája az  Abh.-ban kifejtettek
szerint: „A véleménynyilvánítás szabadsága az  értékítéletet kifejező, az  egyén személyes meggyőződését közlő
megszólalásokra attól függetlenül kiterjed, hogy a  vélemény értékes vagy értéktelen, helyes vagy helytelen,
tiszteletre méltó vagy elvetendő. A  tényállítást tartalmazó megnyilvánulások szintén részei a  szólásszabadságnak.
Egyrészt valamely tény közlése is kifejezhet személyes véleményt, másrészt tényközlések nélkül a véleményformálás
is ellehetetlenülne. A  szólás- és sajtószabadság határainak megvonásánál mindazonáltal indokolt különbséget
tenni az értékítéletek és a tényállítások védettsége között [36/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 219, 230.]. Míg
vélemények esetében a hamisság bizonyítása értelmezhetetlen, addig a bizonyíthatóan hamis tények önmagukban
nem állnak alkotmányos védelem alatt.” (Indokolás [49])
[30] Az is fontos szempont, hogy azok a  közszereplők, akik nyíltan vállalhatnak közéleti-politikai szerepet (szemben
például egy bíró idevonatkozó lehetőségeivel), meg is tudják magukat védeni az  alaptalan megnyilvánulásokkal
szemben a nyilvánosság előtt. Erre minden lehetőség adott például egy választási kampány során a polgármesterjelölteknek. A  bírói döntés ezeket az  alkotmányossági szempontból meghatározó összefüggéseket helyesen
értelmezte ugyan, de a  konkrét ügyben tévesen alkalmazta őket. A  véleménynyilvánítás szabadsága tehát
fokozottan érvényesül olyan értékítéletekkel kapcsolatban, amelyek a  közügyekre vonatkozó vélemények
ütközésében kapnak hangot, még akkor is, ha esetleg túlzóak és felfokozottak.
[31] 2.3. Az Alkotmánybíróság a fentieken túlmenően utal a 13/2014. (IV. 18.) AB határozatban foglaltakra is, amelyben
a  büntetőjogi felelősségre vonással szemben a  véleménynyilvánítási szabadság védelmének adott elsőbbséget.
Abban az ügyben is polgármesterrel szemben gyakorolt éles kritikát a büntetőeljárás alá vont személy, és az eljáró
bíróságok úgyszintén téves következtetéseket vontak le az alapvető joggal összefüggésben.
[32] Az Alkotmánybíróság a jelen ügy megítélése során figyelembe vette továbbá a 18/2013. (VII. 3.) AB határozatában
kifejtetteket, vagyis azt, hogy Foktő Község Önkormányzata Képviselő-testületének működését abban
az eljárásában alaptörvény-ellenesnek ítélte.
[33] Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy a  jelen választási ügyben kifejtett megállapításait a  konkrét ügy
összes értékelt körülményeire tekintettel tette, s minden további más ügyben esetről-esetre fogja vizsgálni
a véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog esetleges sérelmét.
[34] 3. A  fentiekben kifejtettek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Szegedi Ítélőtábla
Pk.I.20.821/2014/2. számú végzése sérti az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésében foglalt véleménynyilvánítás
szabadságához való jogot, azért a végzést megsemmisítette.
[35] 4. Az  Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2014. október 7. Dr. Lévay Miklós s. k.,
tanácsvezető, előadó alkotmánybíró


text:
1407/2015. (VI. 19.) Korm. határozata az egyes kiemelt kormányzati intézkedésekről és aktuális döntésekről szóló tájékoztató tevékenység keretében felmerülő aktuális feladatokról.
A Kormány az  egyes kiemelt kormányzati intézkedésekről és aktuális döntésekről szóló tájékoztató tevékenység elindításáról
dönt.
A Kormány ennek érdekében, a  kormányzati lakossági tájékoztató levelek küldésével kapcsolatos feladatokról szóló
1848/2014. (XII. 30.) Korm. határozatra figyelemmel felhívja
 1. a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti feladatok ellátásához szükséges forrásokat
az  érintett minisztériumnál biztosítsa, valamint a  küldemények címzettek részére való megküldésével kapcsolatos
feladatok ellátásáról a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. az  igazságügyi minisztert a  tájékoztató kiadványok előállításával kapcsolatos feladatok Magyar Közlöny Lap- és
Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság (1085 Budapest, Somogyi Béla u. 6.) bevonásával történő ellátására.
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök