text:
162/2015. (VI. 30.) Korm. rendelete az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről, a Rezidens Támogatási Program ösztöndíjairól, valamint a fiatal szakorvosok támogatásáról.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés m) pont ma) alpontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az 5. § (8) és (9) bekezdése, a 6. § (5)–(7) bekezdése, valamint a 24. § (4) bekezdése tekintetében az egészségügyi tevékenység
végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 28. § (3) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13. § (3) bekezdése és a 14. § (1) bekezdése tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés
m) pont me) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a IV. és V. Fejezet tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a 49.  § tekintetében az  egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 28.  §
(3) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 50.  § tekintetében az  egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 28.  §
(3) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzésben (a továbbiakban: szakképzés) részt vevő jelöltekre,
b) a fiatal szakorvosok támogatásában e rendelet alapján részesülő szakorvosokra és szakgyógyszerészekre,
c) az orvos- és egészségtudományi képzést folytató felsőoktatási intézményekre (a továbbiakban: egyetem),
d) a  jelöltek szakképzésében részt vevő, a  szakképzésre akkreditált elsődleges képzőhelynek, külső
képzőhelynek vagy a  költségtérítéses képzésben részt vevő jelöltet foglalkoztató munkáltatónak minősülő
egészségügyi szolgáltatókra és
e) az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központra (a továbbiakban: ENKK)
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. akkreditáció: az  ENKK által lefolytatott minősítési eljárás, amelynek során az  egészségügyi szolgáltató
jogosultságot szerez szakorvos, szakfogorvos, szakgyógyszerész, szakpszichológus jelöltek képzésére egy
meghatározott szakképesítés vonatkozásában, és amely adott intézményre, illetve a  képzési program
egészére, vagy a  képzési program egyes – miniszteri rendeletben meghatározott – képzési elemeire
vonatkozik,
2. elsődleges képzőhely: a  támogatott szakképzésben az  ENKK által a  szakképzés lefolytatására munkavégzési
helyként elsődlegesen kijelölt egészségügyi szolgáltató, ideértve az egyetemeket is,
3. jelölt: a rezidens, valamint a költségtérítéses szakképzésben részt vevő személy,
4. külső képzőhely: az elsődleges képzőhelytől vagy költségtérítéses képzés esetén a munkáltatótól eltérő azon
egészségügyi szolgáltató, amely a  képzés azon elemére akkreditált, amelyre az  elsődleges képzőhely vagy
a munkáltató akkreditációja nem terjed ki, és ahol a jelölt ezen képzési elemek tekintetében az egyetem által
elkészített képzési tervének megfelelően a gyakorlatát tölti,
5. munkáltató: az ENKK, valamint a költségtérítéses képzésben részt vevő jelöltet a képzés teljes időtartama alatt
foglalkoztató, a szakképzésre akkreditált egészségügyi szolgáltató,
6. szakképesítés: a szakképzés során megszerezhető végzettség,
7. szakképzési grémium: az  egyetemeken működő, vagy egyes – miniszteri rendeletben meghatározott –
szakterületeken országosan létrehozott, az  adott szakma vagy szakterület tekintetében kiemelkedő szakmai
ismeretekkel bíró szakemberek testülete, amely a szakképzési grémium feladatkörébe tartozó szakterületeken
a szakorvos képzés tartalmával, a képzés szervezésével és végrehajtásával kapcsolatos szakmai feladatokat lát
el,
8. támogatott szakképzés: a  rezidens képzésével és foglalkoztatásával összefüggő költségeket központi
költségvetési forrásból biztosító szakképzés.
3. A szakképzés általános szabályai 3. § (1) A  szakképzésben jelöltként hazai felsőoktatási intézmény által kiadott vagy honosított, vagy a  külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerint elismert, az  adott szakképesítés megszerzéséhez
megfelelő végzettséget igazoló oklevéllel rendelkező, a  szakképzésre az  egyetemmel szakképzési megállapodást
létesített személy vehet részt.
(2) A szakképesítés megszerzése támogatott szakképzés vagy költségtérítéses szakképzés keretében történik.
 (3) A  támogatott szakképzés megszervezésére központi rendszerben kerül sor. Az  ENKK a  támogatott szakképzés
szervezésével kapcsolatos feladatát az egyetemekkel együttműködve látja el.
 (4) Támogatott szakképzésben az  első szakorvosi, szakfogorvosi, szakgyógyszerészi és szakpszichológus képzésben
részt vevők az e rendelet alapján meghatározott keretszámok erejéig vehetnek részt.
 (5) A  támogatott szakképzésben a  rezidensek – a  6.  § (2)  bekezdésében foglaltak alkalmazása mellett – az  egyes
szakképesítések képzési követelményeit meghatározó miniszteri rendeletben előírt időtartamnak megfelelő ideig
vehetnek részt.
(6) A szakképzés képzési programjának teljesítése során a jelölt munkáját közvetlenül a tutor felügyeli, aki folyamatos
szakmai segítséget nyújt a jelöltnek az egészségügyi tevékenység végzésében.
(7) Tutor a  jelölt szakképzése alatt teljesítendő egyes képzési elemeknek megfelelő szakvizsgával és legalább ötéves
szakmai gyakorlattal rendelkező,
a) támogatott képzés esetén az  elsődleges vagy a  külső képzőhely (a  továbbiakban együtt: képzőhely) által
foglalkoztatott, az ENKK által vezetett tutori névjegyzékben szereplő vagy
b) költségtérítéses képzés esetén a  munkáltató vagy külső képzőhely által foglalkoztatott és a  képzőhely
vezetője által kijelölt
személy lehet. 4. § (1) A  szakképzés megkezdésekor a  jelölt a  szakképzés idejére az  általa választott egy egyetemmel szakképzési
megállapodást létesít. A  szakképzés kezdő időpontja a  szakképzési jogviszony létrejöttének napja. A  szakképzési
megállapodás melléklete a jelölt képzési terve.
(2) Az  egyetem a  szakképzési jogviszony létesítésének a  jelölt által történő kezdeményezésétől számított 30 napon
belül meghatározza a jelölt képzési tervét. A rezidens képzési terve képzési elemenként tartalmazza a képzés során
elsajátítandó szakmai ismeretekhez szükséges ügyeleti tevékenység mértékének meghatározását.
(3) A szakképzési jogviszony keretében a jelölt
a) a szakképzésért felelős egyetemmel folyamatosan kapcsolatot tart,
b) részt vesz az  elméleti program végrehajtására biztosított képzésben és az  egyes szakképesítések képzési
követelményeit meghatározó miniszteri rendelet alapján kötelező tanfolyamokon és
c) bemutatja az  egyetem által meghatározott, a  szakképzés jogszabálynak megfelelő teljesítését igazoló
dokumentumait.
 (4) A (3) bekezdés c) pontja szerinti dokumentumok benyújtásának határidejét és módját az egyetem határozza meg és
a honlapján hozzáférhetővé teszi. 5. § (1) A szakképzés teljesítése érdekében
a) a támogatott szakképzés keretében a rezidens az ENKK-val közalkalmazotti jogviszonyt,
b) a költségtérítéses szakképzés keretében a jelölt a munkáltatóval – az egészségügyi tevékenység végzésének
egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Eütev.) 17. § (7) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel – az Eütev. 7. § (2) bekezdés a) vagy c)–i) pontja szerinti foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt
létesít.
 (2) A  4.  § (1)  bekezdése szerinti szakképzési megállapodás nem feltétele az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti
közalkalmazotti jogviszony létesítésének. A  közalkalmazotti jogviszony létesítésétől a  szakképzési megállapodás
megkötéséig eltelt idő a rezidens képzésébe beszámít.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti jogviszony keretében a munkáltató vállalja
a) a jelölt foglalkoztatását a szakképzés teljes időtartama alatt,
b) a  képzési idő alatt a  munkavégzés helyének szakképzés céljára történő, ideiglenes, a  szakképzés
teljesítéséhez szükséges megváltoztatása engedélyezését és
c) a szakképzés tekintetében az egyes szakképesítések képzési követelményeit meghatározó miniszteri rendelet
alapján előírt beavatkozások, műtétek és vizsgálatok teljesítésének biztosítását a  nála teljesítendő képzési
elemek tekintetében.
(4) A  támogatott szakképzés keretében az  ENKK megállapodást köt a  rezidens részére megjelölt elsődleges
képzőhellyel, amely alapján az elsődleges képzőhely vállalja
a) a  rezidens szakképzése teljesítésének igazolását a  9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti nyilvántartáshoz
kapcsolódó elektronikus felületen folyamatosan, de legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap ötödik napjáig,
b) a  háziorvostan szakképzésben részt vevő, a  17.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti keretszám terhére felvett
és a 26. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kiemelt ösztöndíjban részesülő rezidens kivételével a  rezidensnek
a  támogatott szakképzés 3.  § (5)  bekezdése szerinti idejének leteltét követő időponttól történő,
a  szolgáltatónak a  rezidens elsődleges képzőhelyeként kijelölésének időtartamával megegyező időtartamú
továbbfoglalkoztatását,
c) a szakképzés tekintetében az egyes szakképesítések képzési követelményeit meghatározó miniszteri rendelet
alapján előírt beavatkozások, műtétek és vizsgálatok teljesítésének biztosítását a  nála teljesítendő képzési
elemek tekintetében és
d) a rezidens illetményének, valamint a 12. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja és b) pont bb) alpontja szerinti
juttatások meghatározásához szükséges adatszolgáltatás teljesítését, valamint az  illetménynek a  rezidens
részére történő kifizetésében való közreműködést.
(5) A háziorvostan szakképzésben részt vevők elsődleges képzőhelyeként az ENKK valamely egyetemet jelöli ki.
 (6) Az elsődleges képzőhely mentesül a (4) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettség teljesítése alól, ha
a) a  rezidens nem kíván a  támogatott szakképzés befejezését követően foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt
létesíteni, vagy annak megszüntetésére a rezidens kezdeményezésére kerül sor, illetve
b) a  rezidens olyan magatartást tanúsít, amely alapján a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII.  törvény (a  továbbiakban: Kjt.) alapján a  jogviszony azonnali hatállyal vagy rendkívüli felmentéssel
történő megszüntetésének van helye.
(7) Ha a  3.  § (5)  bekezdésében meghatározott támogatott szakképzési idő eltelt, azonban a  rezidens a  szakképzését
nem fejezte be vagy a szakképesítést lezáró szakvizsgát nem teljesítette, az egészségügyi szolgáltató (4) bekezdés
b) pontja szerinti vállalásának kezdő időpontja a támogatott szakképzési idő lejártát követő nap.
(8) A  (4)  bekezdés szerinti megállapodás – az  Eütev. 11/B.  § (2)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – tartalmazza
a rezidens feletti munkáltatói jogoknak az ENKK és az elsődleges képzőhely közötti megosztását.
(9) Az egészségügyi szolgáltatónál fennálló kollektív szerződés hatálya azon rezidensekre is kiterjed, akiknek elsődleges
képzőhelyeként az adott egészségügyi szolgáltató kijelölésére került sor.
(10) Az  egészségügyi szolgáltató által a  fennálló kollektív szerződésből fakadóan vagy a  rezidenssel történő
egyéb megállapodás alapján meghatározott juttatásokat az  egészségügyi szolgáltató a  rezidens részére saját
költségvetéséből biztosítja.
6. § (1) A szakvizsgára bocsátáshoz a jelöltnek teljesítenie kell az adott szakképzés miniszteri rendeletben előírt programját,
ideértve a  képzés során teljesítendő tanfolyamokat, valamint az  adott szakképzés tekintetében meghatározott
beavatkozásokat, műtéteket és vizsgálatokat.
(2) A szakorvos képzés miniszteri rendeletben meghatározott képzési elemeinek teljesítése akkor fogadható el, ha
a) a jelölt azt akkreditált képzőhelyen teljesítette és
b) a képzési elem teljesítése során igénybe vett szabadság vagy betegszabadság időtartama
ba) 1–4 hónap időtartamú képzési elemnél az adott képzési elem egyötöd részét,
bb) 5–12 hónap időtartamú képzési elemnél az egy hónapot,
bc) 12 hónap időtartamot meghaladó képzési elemnél arányosan az éves rendes szabadság mértékét
nem haladja meg.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglaltak alkalmazása érdekében az  egyetem kérésére a  rezidens szabadságának, illetve
betegszabadságának időtartamára vonatkozó információkat az ENKK az egyetem rendelkezésére bocsátja.
 (4) Ha a  képzési elem teljesítése során igénybe vett szabadság vagy betegszabadság időtartama a  (2)  bekezdés
b) pontja szerinti időtartamot meghaladja, az adott képzési elem a szabadság vagy betegszabadság időtartamának
megfelelő azon szakterület szerinti gyakorlati idő igazolásával elismerhető el, amelynek elismerésére a  szabadság
vagy betegszabadság miatt nem került sor.
(5) A  szakképzés ideje alatt az  Eütev. 11/B.  § (6)  bekezdése alapján ügyeleti feladatellátást a  rezidens a  képzőhellyel
kötött szabadfoglalkozású jogviszony keretében, kötelező felelősségbiztosítási szerződés megkötése nélkül
végezhet.
(6) A  szabadfoglalkozású jogviszony alapján végzett egészségügyi tevékenység az  Eütev. 12/G.  § (1)  bekezdésében
foglaltak alkalmazásával végezhető azzal, hogy az  ügyeleti tevékenységet követő pihenőnap a  szakképzés
teljesítésébe beleszámít.
(7) Az Eütev. 11/B. § (7) bekezdésének alkalmazásában munkaidőkeretként – az ügyeleti feladatellátás helyétől függően –
a képzőhely által meghatározott munkaidőkeretet kell figyelembe venni.
4. Külső képzőhelyen töltött gyakorlat 7. § (1) A  jelölt a  szakképzés képzési idejének egy részét a  külső képzőhelyen vagy a  munkáltatótól eltérő egészségügyi
szolgáltatónál akkor töltheti, ha az  elsődleges képzőhely az  adott szakgyakorlati elem teljesítésére nincs
akkreditálva.
(2) A  külső képzőhelyen vagy a  munkáltatótól eltérő egészségügyi szolgáltatónál történő munkavégzés időtartama
az Eütev. 15/A. §-a szerinti időtartamot nem haladhatja meg.
(3) Támogatott képzésben az  Eütev. 11/B.  § (6)  bekezdése alapján az  elsődleges képzőhellyel ügyeleti feladatellátás
céljából létesített szabadfoglalkozású jogviszony keretében a  külső képzőhelyen teljesített gyakorlat ideje alatt
havonta legfeljebb három alkalommal teljesíthető ügyeleti ellátás. Az elsődleges képzőhelyen teljesítendő ügyeleti
feladatellátás időpontjáról és időtartamáról az  elsődleges képzőhely legkésőbb annak esedékességét 30 nappal
megelőzően tájékoztatja a külső képzőhelyet.
5. A szakképzés teljesítésének megszakítása 8. § (1) A szakképzés teljesítése
a) a doktori iskolákról, a doktori eljárások rendjéről és a habilitációról szóló kormányrendeletben szabályozott,
illetve más, állami vagy külföldi ösztöndíjjal támogatott tudományos munka,
b) a szülési szabadság,
c) a csecsemőgondozási díjra, a gyermekgondozási segélyre és a gyermekgondozási díjra való jogosultság,
d) baleset, tartós betegség miatt 30 napot meghaladó keresőképtelenség,
e) 10 éven aluli beteg gyermek, illetve tartósan gondozásra szoruló hozzátartozó otthoni ápolása, gondozása,
vagy
f ) rendkívüli állapot és megelőző védelmi helyzet esetén a sorkatonai szolgálat és a polgári szolgálat teljesítése
teljes időtartamára megszakítható.
(2) A  szakképzés ideje az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl csak méltányolható, a  jelölt egészségi állapotában
vagy családi körülményeiben bekövetkező okból, előzetesen meghatározott időtartamra szakítható meg, ha
valószínűsíthető, hogy az ok megszűnése esetén a jelölt a szakképzését teljesíti. A méltányolható ok elfogadásáról
támogatott szakképzés esetén az ENKK elnöke, költségtérítéses szakképzés esetén az egyetem dönt.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben az ENKK a közalkalmazotti jogviszonyt megszünteti.
6. Az ENKK feladata a szakképzéssel összefüggésben 9. § (1) A szakorvos képzéssel összefüggésben az ENKK
a) működteti az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a  továbbiakban: Eütv.) 116/A.  § (4)  bekezdése
szerinti nyilvántartást,
b) ellátja a  szakképzéshez kapcsolódó támogatások és juttatások biztosításával kapcsolatos adminisztratív
feladatokat,
c) ellátja a szakképzéshez kapcsolódó támogatások és juttatások költségvetési forrásának kezelését,
d) ellenőrzi a szakképzés teljesítésének menetét,
e) ellenőrzi a szakképzéssel összefüggő támogatások és juttatások felhasználását,
f ) gondoskodik a 18. § (2) bekezdése és a 19. § (1) bekezdése szerinti pályázatok lebonyolításáról,
g) végzi az intézményi akkreditációt,
h) vezeti a tutori névjegyzéket,
i) az Eütev.-ben, valamint e  rendeletben foglaltaknak megfelelően gyakorolja a  munkáltatói jogokat
a támogatott szakképzésben részt vevő rezidensek tekintetében.
 (2) Az ENKK az (1) bekezdés d) és g) pontja szerinti feladatokat az egyetemekkel együttműködésben látja el.
7. Az egyetem feladata a szakképzéssel összefüggésben 10. § A jelöltek képzését – szakképzési megállapodás alapján – az egyetem irányítja és felügyeli, ennek keretében
a) az országos szakképzési grémiumok kivételével valamennyi szakképesítés tekintetében meghatározza
a szakképzési grémiumokat és működteti azokat,
b) meghatározza a  jelölt képzési tervét – ennek keretében dönt a  miniszteri rendelet alapján biztosítható
mentességek, beszámítható képzési elemek tekintetében –, szükség esetén gondoskodik a  képzési terv
módosításáról,
c) folyamatosan kapcsolatot tart az  ENKK-val és a  képzőhelyekkel, valamint a  munkáltatókkal, és ezen
intézményekkel együttesen felelős a  szakképzés elméleti és gyakorlati programjának végrehajtásáért,
gondoskodik a külső képzőhelyen vagy a munkáltatótól eltérő helyen töltendő gyakorlat megszervezéséről,
d) a szakképzés befejeztével igazolja a szakképzés jogszabálynak megfelelő teljesítését,
e) a társegyetemekkel együttműködve lefolytatja a rendszerbevételi eljárást,
f ) a 9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti nyilvántartásban folyamatosan igazolja a  rezidensek szakképzésének
teljesítését,
g) az intézményi akkreditáció folyamatában előkészítési, véleményezési, javaslattételi feladatokat lát el,
h) együttműködik a társegyetemekkel, valamint az Egészségügyi Szakmai Kollégiummal a képzési programok és
képzési követelmények összehangolásában,
i) közreműködik a képzőhelyek szakképzési tevékenységének felügyeletében és
j) véleményezi az ENKK által vezetett tutori névjegyzéket.
8. A szakképzés minőségbiztosítása 11. § (1) A szakorvos képzés minőségének, valamint a tutorok tevékenységének monitorozására alkalmas minőségbiztosítási
rendszer kialakítását és működtetését az  egészségügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által
– pályázati eljárás keretében – ötévente kiválasztott szervezet vagy intézmény végzi. A  minőségbiztosítási
rendszer kialakításának és működtetésének költségéhez a  miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban:
minisztérium) a pályázati felhívásban meghatározott mértékben hozzájárul.
(2) Az  (1) bekezdés szerint kiválasztott szervezet vagy intézmény az  (1) bekezdés szerinti minőségbiztosítási rendszer
alapján évente értékeli a szakképzést és beszámolót készít annak színvonaláról. A beszámolót az (1) bekezdés szerint
kiválasztott szervezet vagy intézmény a tárgyévet megelőző évre vonatkozóan minden év március 31-ig készíti el és
küldi meg az ENKK részére.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti beszámolót az  (1)  bekezdés szerint kiválasztott szervezet vagy intézmény nem, vagy
késedelmesen teljesíti, annak pótlásáig a 14. § (1) bekezdése alapján a részére járó támogatásra nem jogosult.
II. FEJEZET
A TÁMOGATOTT SZAKKÉPZÉS 9. A szakképzésben nyújtható támogatás-típusok és juttatások
12. § (1) A támogatott szakképzésben a következő képzési támogatások és juttatások biztosítására kerül sor:
a) dologi jellegű támogatások és juttatások:
aa) a képzésszervezési dologi költségek fedezetét biztosító támogatás és
ab) a képzés dologi költségeinek biztosítását segítő juttatás;
b) bér jellegű támogatások és juttatások:
ba) a szakképzési grémium díjazása és
bb) a tutori díj.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja és b)  pont ba)  alpontja szerinti támogatások fedezetéül a  minisztériumnak
az  egészségügyi szakképzési rendszer működésének fedezetéül szolgáló előirányzata, az  (1)  bekezdés a)  pont
ab) alpontja és b) pont bb) alpontja szerinti juttatások fedezetéül az ENKK költségvetési előirányzata szolgál.
(3) A támogatások és juttatások folyósítására a 3. § (5) bekezdésében meghatározott ideig kerül sor.
 (4) Az  (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja szerinti támogatás folyósítása az  egyetem és a  11.  § (1)  bekezdése szerint
kiválasztott szervezet vagy intézmény részére történik a  14.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint. Az  (1)  bekezdés
a)  pont ab)  alpontja szerinti juttatás folyósítása – az  5.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti jogviszony alapján –
a rezidens, az (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti támogatás folyósítása az egyetem, az (1) bekezdés b) pont
bb) alpontja szerinti juttatás folyósítása a tutor részére történik.
(5) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatás és juttatás kifizetésére a  számított munkáltatói járulékot és szociális
hozzájárulási adót is magába foglalva kerül sor. Az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti juttatás biztosítása
a  tutor részére a  képzőhelynek minősülő egészségügyi szolgáltató foglalkoztatójával fennálló foglalkoztatásra
irányuló jogviszonya alapján történik.
(6) A szakképzés 8. § (1) bekezdése szerinti megszakításának időtartama alatt az  (1) bekezdés a) pont aa) alpontja és
b) pont bb) alpontja szerinti támogatás és juttatás folyósítása szünetel.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatások és juttatások folyósításának feltétele, hogy a  rezidens szakképzésének
teljesítéséről az elsődleges képzőhely és az egyetem minden hónap 10. napjáig a megelőző hónap vonatkozásában
teljesítse az ENKK részére az Eütv. 116/A. § (6) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségét.
(8) Az egyetem (7) bekezdés szerinti tájékoztatása érdekében a rezidens szakmai gyakorlatát igazoló, az egyetem által
az elsődleges képzőhely rendelkezésére bocsátott nyomtatványt a képzőhely minden hónap 5. napjáig elektronikus
úton megküldi az egyetem részére.
13. § (1) A támogatott szakképzésben a tutort az ENKK által – az Eütv. 114. § (2) bekezdés g) pontja szerinti adattartalommal –
vezetett tutori névjegyzékből a képzőhely jelöli ki és erről az ENKK-t tájékoztatja.
(2) Egy tutor egyidejűleg legfeljebb három jelölt szakképzését felügyelheti.
 (3) A  tutori díj összege rezidensenként havonta 50 000 forint a  támogatott szakképzés teljes időtartama alatt, amely
díjazást a képzőhely biztosít az 5. § (4) bekezdése, valamint külső képzőhely esetén az ENKK és a külső képzőhely
között kötött külön megállapodás alapján a tutor részére.
(4) A  képzőhely az  adott szakképesítés vonatkozásában tutorként kijelölhető személyekről, illetve a  tutorok Eütv.
114. § (2) bekezdés g) pontjában meghatározott adataiban bekövetkezett változásokról folyamatosan tájékoztatja
az ENKK-t.
(5) Az egyetemek a tutori névjegyzék adattartalmát az ENKK felkérése alapján folyamatosan felülvizsgálják.
 (6) A  tutori tevékenység minősítését – a  11.  § (1)  bekezdése szerint létrehozott minőségbiztosítási rendszer keretein
belül – miniszteri rendeletben meghatározott módon a rezidensek végzik. Ha a minősítés során a tutor a miniszteri
rendeletben meghatározott eredményt nem éri el, az  ENKK a  tutort a  tutori névjegyzékből törli és erről a  tutor
munkáltatóját tájékoztatja.
(7) Ha a tutorral szemben az illetékes szakmai kamara etikai vétség elkövetését jogerősen megállapítja, az ENKK a tutort
a tutori névjegyzékből törli. Az etikai vétség elkövetésének megállapításáról az illetékes szakmai kamara a határozat
jogerőre emelkedését követő 5 napon belül tájékoztatja az ENKK-t.
(8) A (6) vagy a (7) bekezdés szerinti okból történő törlés esetén a tutor a törléstől számított két évig nem vehető fel újra
a tutori névjegyzékbe. Nem vehető fel a tutori névjegyzékbe az, akit a tutori névjegyzékből a (6) vagy a (7) bekezdés
szerinti okból három alkalommal töröltek.
14. § (1) A  képzésszervezés dologi költségeinek fedezetére biztosított támogatás összege havonta rezidensenként
20 000 forint, melynek 97%-a az  egyetemek, 3%-a a  11.  § (1)  bekezdése szerint kiválasztott szervezet vagy
intézmény részére kerül folyósításra.
(2) Az  egyetem az  (1)  bekezdés szerinti támogatás terhére köteles biztosítani a  rezidens részére a  képzés során
kötelező tanfolyamokat – ideértve a  törzsképzési tanfolyamokat –, valamint a  szakképzés szervezésével és
adminisztrációjával kapcsolatosan keletkező egyéb költségeit.
(3) Az  egyetem a  rezidenstől vagy elsődleges képzőhelyétől a  képzés biztosítása érdekében képzési díjat vagy
a képzéshez kapcsolódó tanfolyamért részvételi díjat nem kérhet.
15. § (1) A  szakképzési grémium az  illetékességi körébe tartozó szakképesítések tekintetében közreműködik a  10.  §
b)–e), valamint h) és i) pontja szerinti feladatok ellátásában.
(2) A szakképzési grémium részére az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátása érdekében havonta biztosított támogatás
összegét – a  szakképzési grémium tagjainak az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakmai képzés részletes
szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott legkisebb számától függően – a  költségvetési keretek
figyelembevételével az adott évre vonatkozóan a miniszter minden év január 31-éig határozza meg.
16. § (1) A  támogatott szakképzésben történő részvétel során a  rezidens a  szakképzéssel kapcsolatos kiadásainak, dologi
költségeinek fedezése céljából, az  adott évre vonatkozóan a  költségvetési törvényben meghatározott mértékű
juttatásra jogosult, amelyet legfeljebb az  egyes szakképesítések képzési követelményeit meghatározó miniszteri
rendeletben a szakképesítésére vonatkozóan meghatározott időtartamra vehet igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti juttatás igénybevételének feltétele a szakképzés követelményeinek megfelelő, az egyetem
által igazolt 12 hónap időtartamú képzési idő letöltése.
10. A keretszámok és hiányszakmák 17. § (1) A miniszter meghatározza és az ENKK a honlapján minden év október 31-éig közzéteszi a tárgyévet követő év január
1-jétől december 31-éig betölthető, (2) bekezdés szerinti keretszámokat.
(2) A támogatott szakképzés keretében a következő keretszámok meghatározására kerül sor:
a) a szakképzési és szakmai jellemzők alapján kiemelt szakorvosi szakmák országos keretszáma,
b) az a) pontba nem tartozó szakorvosi szakképesítések keretszámai fővárosi és megyénkénti bontásban,
c) a kórházi-klinikai szakgyógyszerészi szakképzés országos keretszáma,
d) a háziorvostan szakképzés keretszáma egyetemenként,
e) a házi gyermekorvosi ellátás biztosítása érdekében betölthető országos keretszám és
f ) az egyetemi oktatói utánpótlást szolgáló, az  egyetemek által betölthető szakfogorvosi, – a  kórházi-klinikai
szakgyógyszerész kivételével – szakgyógyszerészi és szakpszichológusi keretszámok.
 (3) A keretszámok meghatározására
a) a humánerőforrás-monitoringrendszer adatainak,
b) a megyei és a fővárosi lakosságszámnak, valamint az arra jutó orvosok számának,
c) az egészségügyi ellátórendszer struktúrájának,
d) az intézményi orvos ellátottságnak,
e) az egészségügyi dolgozók demográfiai adatainak, valamint az azokból levonható következtetéseknek és
f ) egyes állami kötelezettségvállalásból fakadó feladatok teljesítésének
a figyelembevételével kerül sor.
(4) A  szakorvosi képzés tekintetében az  (1)  bekezdés szerinti közzététellel egyidejűleg, az  ott meghatározott
időtartamra vonatkozóan a miniszter a (2) bekezdés b) pontja szerinti keretszámok vonatkozásában meghatározza
és az  ENKK a  honlapján közzéteszi fővárosi és megyénkénti bontásban a  hiányszakmák körét. A  miniszter
a  (2)  bekezdés a)  pontja, valamint d) és e)  pontja szerinti keretszámok tekintetében is meghatározza, hogy az  ott
megjelölt szakmák mely megyében minősülnek hiányszakmának.
11. A pályázati rendszer 18. § (1) A  17.  § (2)  bekezdés a)–c) és e)  pontja szerinti keretszámok betöltésére az  ENKK elnöke évente két alkalommal
az egészségügyi szolgáltatók részére pályázatot hirdet.
(2) A  tárgyévet követő évre vonatkozó, a  17.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti keretszámok 85%-ára az  ENKK elnöke
minden év november 15-éig teszi közzé a pályázati felhívását.
(3) A pályázati felhívás tartalmazza
a) a jelentkezés feltételeit,
b) a pályázat benyújtásának határidejét,
c) az értékelési szempontokat és
d) pályázatonként azon szakmai szervezeteket, amelyek delegáltjai az értékelést végzik.
(4) A  pályázó egészségügyi szolgáltató a  pályázati felhívásban meghatározott módon megjelöli, hogy hány
rezidens tekintetében vállalja elsődleges képzőhelyként a  képzés lebonyolítását, valamint a  képzést követő
továbbfoglalkoztatást.
(5) A  pályázat elbírálása során az  ENKK elnöke meghatározza az  egyes pályázó egészségügyi szolgáltatók által
betölthető keretszámokat, valamint ezen belül a  17.  § (3)  bekezdése szerinti adatok figyelembevételével
a hiányszakmában betölthető keretszámokat.
(6) A 17. § (2) bekezdés b), c), e) és f ) pontja szerint meghirdetett vagy odaítélt keretszámok terhére az egészségügyi
szolgáltató a Kjt. 20/A. § (1) bekezdése alapján meghirdetett pályázat útján választja ki a rezidenst.
(7) A  17.  § (2)  bekezdés b), c) és e)  pontja szerinti keretszámok terhére az  egészségügyi szolgáltató minden év
szeptember 30-áig jelentheti be az  ENKK részére, hogy azt mely rezidenssel kívánja betölteni, egyidejűleg
elektronikus úton megküldi az ENKK részére
a) a rezidens foglalkoztatásához szükséges adatokat, valamint
b) a rezidens szakképzésével összefüggésben az  általa foglalkoztatott tutoroknak az  Eütv. 114.  § (2)  bekezdés
g) pontja szerinti adatait.
 (8) A 17. § (2) bekezdés a) és d) pontja szerinti keretszámok betöltése a szakorvos képzésbe történő belépés szabályait
meghatározó miniszteri rendelet szerinti rendszerbevételi eljárás keretében történik.
 (9) A 17. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti keretszámok betöltése minden év december 31-éig folyamatos, a keretszámok
betöltésének szándékáról az  egyetem a  (7)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti adatok megküldésével egyidejűleg
tájékoztatja az ENKK-t.
19. § (1) A  keretszám közzétételét követő év szeptember 15-éig pályázati úton elnyert, de be nem töltött keretszámokra,
valamint a  18.  § (2)  bekezdése alapján meg nem hirdetett keretszámokra az  ENKK elnöke minden év szeptember
30-áig pályázatot hirdet oly módon, hogy a 17. § (2) bekezdés b) pontja szerinti keretszámokra a megyei és fővárosi
megoszlás figyelembe vétele nélkül valamennyi egészségügyi szolgáltató pályázhat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pályázat során odaítélt keretszámok betöltésének szándékáról az egészségügyi szolgáltató
a  18.  § (7)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti adatok megküldésével legkésőbb az  adott év december 31-éig
tájékoztatja az ENKK-t.
(3) Az ENKK – ha annak jogszabályi feltételei fennállnak – közalkalmazotti jogviszonyt létesít
a) a pályázó egészségügyi szolgáltató által a (2) bekezdés vagy a 18. § (7) bekezdése alapján bejelentett,
b) a 17. § (2) bekezdés a) pontja szerinti keretszám esetén a rendszerbevételi eljáráson valamely szolgáltatónál
történő képzésre felvételt nyert,
c) a 17. § (2) bekezdés d) pontja szerinti keretszám esetén a rendszerbevételi eljáráson felvételt nyert és
d) a 18. § (9) bekezdése szerinti esetben az egyetem által megjelölt
rezidenssel, azzal, hogy elsődleges képzőhelyként az  a) és b)  pont szerinti esetben a  pályázó egészségügyi
szolgáltatót, a c) és d) pont szerinti esetben az egyetemet jelöli ki.
12. Elsődleges képzőhely megváltoztatása és szakváltás a képzés ideje alatt
20. § (1) A  támogatott képzés keretében oly módon van lehetőség az  elsődleges képzőhely megváltoztatására, hogy
az  elsődleges képzőhelyként kijelölt egészségügyi szolgáltató részére a  18.  § (1)  bekezdése vagy a  19.  §
(1) bekezdése szerinti pályázatokon odaítélt keretszámokon felül további egy, a 17. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
keretszám jóváírására kerül sor, amelynek betöltésére e rendelet szerint kerülhet sor. Az az egészségügyi szolgáltató,
amely a  rezidens elsődleges képzőhelyeként a  váltás következtében kijelölésre kerül, a  18.  § (1)  bekezdése vagy
a  19.  § (1)  bekezdése alapján odaítélt keretszáma terhére kezdeményezheti az  ENKK-nál a  rezidens tekintetében
elsődleges képzőhelyként történő kijelölését.
(2) A  rezidens a  támogatott képzés során az  ENKK elnökének jóváhagyása esetén szakot válthat. Szakváltás
esetén támogatott szakképzésben a  rezidens az  általa elsőként választott – vagy ha a  másodikként választott
szakképesítésnek az  egyes szakképesítések képzési követelményeit meghatározó miniszteri rendeletben
meghatározott ideje hosszabb, a  másodikként választott – szakképesítés miniszteri rendeletben meghatározott
képzési idejéig vehet részt.
13. A támogatások, juttatások ellenőrzése, visszafizetése 21. § (1) Az  ENKK a  12.  § (1)  bekezdése szerinti támogatások és juttatások felhasználását ellenőrzi. Az  ENKK az  ellenőrzés
keretében kiegészítő adatokat kérhet a képzőhelytől, az egyetemtől és a rezidenstől.
(2) Ha az  ENKK az  ellenőrzése során megállapítja, hogy az  elsődleges képzőhely jogosulatlanul vett igénybe vagy
használt fel foglalkoztatáshoz kapcsolódó támogatást vagy juttatást, az  a  következő esedékes juttatás összegéből
levonásra kerül.
(3) A  támogatások és juttatások elszámolásának utólagos – indokolt esetben helyszíni szemle útján történő –
ellenőrzése céljából a  képzőhely köteles részletes – jogosult személyenkénti bontású – nyilvántartást vezetni
a tutorok munkaköri és a szakképzéssel összefüggő béradatairól.
(4) Ha az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés során az  ENKK azt állapítja meg, hogy az  egyetem jogosulatlanul vett
igénybe vagy használt fel képzéshez kapcsolódó támogatást – ideértve az (5) bekezdés szerinti esetet is –, az ENKK
a  jogosulatlanul igénybe vett vagy felhasznált támogatást az  általa biztosított következő esedékes támogatási
összegből levonja.
(5) Az  egyetem a  részére az  adott rezidens után folyósított, a  12.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja és b)  pont
ba) alpontja szerinti támogatások megtérítésére köteles, ha olyan magatartást tanúsít, amely a rezidens szakképzése
lezárásaként a szakvizsgára bocsáthatóságát ellehetetleníti, azt késlelteti vagy más módon korlátozza.
22. § Ha a támogatott szakképesítés megszerzését megelőzően a rezidens
a) az általa választott szak vonatkozásában a miniszteri rendeletben meghatározott képzési idő leteltét követő
három éven belül – ide nem értve a szakképzés megszakításának időtartamát – nem szerez szakvizsgát,
b) a szakképzéshez kapcsolódó foglalkoztatásra irányuló jogviszonyát megszünteti,
c) az egyetemmel megkötött szakképzési megállapodását felmondja és egyidejűleg más egyetemmel
szakképzési megállapodást nem létesít, vagy
d) teljesítéséről a  képzőhely és az  egyetem egyike sem ad tájékoztatást a  9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti
nyilvántartáshoz kapcsolódó elektronikus felületen egybefüggően legalább hat hónap időtartam
tekintetében és a rezidens a szakképzés szüneteltetését nem jelezte az ENKK részére,
a szakképzésére tekintettel folyósított, a  12.  § (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti juttatás visszafizetésére
köteles.
III. FEJEZET
KÖLTSÉGTÉRÍTÉSES SZAKKÉPZÉS 14. A költségtérítéses képzés általános szabályai
23. § Az egyetem minden év január 15-éig tájékoztatja az  ENKK-t arról, hogy a  megelőző évben hány fő kezdte meg
költségtérítéses képzés keretében a szakképzést az egyetemmel létesített szakképzési megállapodás alapján.
15. A Magyar Honvédség hivatásos vagy szerződéses állományában szakképzést teljesítők
24. § (1) A  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: MH) hivatásos vagy szerződéses állományába tartozó, a  szakképzés során
az  Eütev. 7.  § (2)  bekezdés g)  pontja szerinti jogviszonyban álló jelöltek a  szakképzést költségtérítéses képzés
keretében teljesítik azzal, hogy a minisztérium
a) a szakképzés teljesítéséhez a  12.  § (1)  bekezdés a)  pontja és b)  pont bb)  alpontja szerinti támogatásoknak
megfelelő összegű és
b) a jelölt szakképzés alatti foglalkoztatásához az Eütev. szerinti alapilletménynek megfelelő összegű
támogatást biztosít.
(2) Az (1) bekezdés szerinti személyektől a képzésben történő részvételért az egyetem legfeljebb a 12. § (1) bekezdés
a)  pont aa)  alpontja és b)  pont bb)  alpontja szerinti támogatások és juttatások együttes összegének megfelelő
összegű szakképzési díjat szedhet.
(3) Az (1) bekezdés szerinti jelöltek részére az MH köteles – a kormányrendeletben meghatározott feltételek fennállása
esetén – a 12. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti juttatás biztosítására.
(4) A  szakképzés ideje alatt az  (1)  bekezdés szerinti jelöltnek a  foglalkoztatótól eltérő ügyeleti feladatellátására
az Eütev. 11/B. § (5)–(7) bekezdésében, valamint a 6. § (5)–(7) bekezdésében meghatározott, a rezidensnek a külső
képzőhelyen történő ügyeleti feladatellátására vonatkozó szabályai megfelelően alkalmazandók.
16. A költségtérítéses szakképzés szakképzési díja 25. § (1) Az  egyetem a  szakvizsgával már rendelkező és költségtérítéses képzés keretében második, illetve további vagy
ráépített szakképzésben részt vevő jelölttől havonta legfeljebb a  Kjt. szerinti közalkalmazotti J fizetési osztály
1.  fizetési fokozat garantált illetménye 15%-ának megfelelő mértékű szakképzési díjat szedhet. A  szakképzési díj
a  (2)–(4)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével havonta egy alkalommal, legfeljebb egy hónapra vonatkozó
összegben, utólag szedhető be.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakképzési díj
a) a szakképzéssel kapcsolatos adminisztratív költségeket és
b) az egyetem által a jelölt képzési programja végrehajtásával összefüggésben nyújtott szolgáltatások költségét
foglalja magába.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti adminisztratív költségek összege nem haladhatja meg havonta az  (1)  bekezdés
szerinti összeg 10%-át.
(4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti összeg az adott hónapban a szakképzés teljesítéséhez az egyetem által ténylegesen
nyújtott szolgáltatással arányosan határozható meg.
(5) Az  e  fejezetben nem szabályozott esetekben a  költségtérítéses képzésben részt vevő jelöltek képzési díját
az egyetem állapítja meg és a honlapján közzéteszi.
IV. FEJEZET
A REZIDENS TÁMOGATÁSI PROGRAM ÖSZTÖNDÍJAI 17. A Rezidens Támogatási Program célja, időtartama
26. § (1) A  Kormány a  Rezidens Támogatási Program (a  továbbiakban: RTP) keretében a  támogatott szakképzésben
részt vevő rezidensek – ideértve a  24.  § (1)  bekezdése szerinti jelölteket is – és szakgyógyszerész-jelöltek
pályakezdésének elősegítése és szakmai megbecsültségének erősítése, valamint a jelöltek szakképzést követő hazai
munkavállalásának elősegítése érdekében
a) a közfinanszírozott vagy a  Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetéséből finanszírozott egészségügyi
ellátásban történő elhelyezkedését támogató általános ösztöndíjat,
b) egyes, a  miniszter által meghatározott speciális szakterületeken a  szakképzést megkezdők részére kiemelt
ösztöndíjat és
c) az egészségügyi ellátás szempontjából hiányszakmának minősülő területen elhelyezkedő rezidensek részére
hiányszakmás ösztöndíjat
[az a)–c) pont szerinti ösztöndíj a továbbiakban együtt: ösztöndíj] alapít.
(2) Az  ösztöndíj időtartama az  adott rezidensnek, valamint szakgyógyszerész-jelöltnek az  egyes szakképesítések
képzési követelményeit meghatározó miniszteri rendeletben meghatározott szakképzési idejéből az  ösztöndíj
odaítélésekor hátralévő időtartam.
(3) Az  ösztöndíjak folyósításának feltétele, hogy a  9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti nyilvántartáshoz kapcsolódó
elektronikus felületen a képzőhely, valamint az egyetem is havonta igazolja a jelölt teljesítését.
(4) A  hiányszakmás ösztöndíjra a  szakképzését a  17.  § (4)  bekezdése szerinti hiányszakmában megkezdő jelölt
jelentkezhet.
18. Az RTP működtetése 27. § Az ENKK az  RTP-vel kapcsolatos teljes körű koordinációs, kapcsolattartási, információs és pénzügyi-ügyviteli
feladatokat lát el, ennek keretében különösen
a) kidolgozza és a miniszter jóváhagyását követően közzéteszi az ösztöndíj pályázati felhívását,
b) meghatározza a pályázat értékelési szempontjait és lefolytatja a pályázati eljárást,
c) ellátja a  rezidensek és szakgyógyszerész-jelöltek szerződésének megkötésével, módosításával,
megszüntetésével kapcsolatos feladatokat,
d) ellátja az RTP-vel kapcsolatos pénzügyi-ügyviteli feladatokat,
e) kapcsolatot tart az  egyetemekkel, valamint az  ösztöndíjas elsődleges képzőhelyeként kijelölt egészségügyi
szolgáltatóval és
f ) évente beszámolót készít a miniszter számára az RTP végrehajtásáról.
19. Jelentkezés és kiválasztás az RTP-be 28. § (1) Az  ENKK az  RTP-be való jelentkezésre kiírt pályázatot a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben és a honlapján teszi közzé.
(2) A pályázati felhívás tartalmazza
a) a jelentkezés feltételeit,
b) a pályázat benyújtásának határidejét,
c) az értékelési szempontokat és
d) pályázatonként azon szakmai szervezeteket, amelyek delegáltjai az értékelést végzik.
(3) Pályázat benyújtására az jogosult, aki
a) a pályázat benyújtásának időpontjában hazai felsőoktatási intézmény által kiadott vagy honosított, vagy
a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerint elismert általános orvosi, illetve
gyógyszerészi oklevéllel rendelkezik,
b) az első szakképzését még nem kezdte meg vagy az  elsőként megszerzendő szakképesítésének képzéséből
még legalább 1 év van hátra,
c) vállalja, hogy a  szakképesítésének megszerzése után az  ösztöndíj folyósítása időtartamának megfelelő
ideig hazai, társadalombiztosítás által vagy a  Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetéséből
finanszírozott egészségügyi szolgáltatónál végez teljes munkaidőben, illetve a  (4)  bekezdés szerinti
feltételekkel részmunkaidőben a támogatott szakképzésben megszerzett szakorvosi vagy szakgyógyszerészi
tevékenységet és
d) vállalja, hogy az általa biztosított egészségügyi ellátással összefüggésben semmilyen formában nem fogad el
paraszolvenciát.
(4) Részmunkaidős foglalkoztatás esetén a  (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott vállalási időszak annyival
hosszabbodik meg, hogy megfeleljen a teljes munkaidejű foglalkoztatás időtartamának.
(5) A (3) bekezdés c) pontja szerinti vállalási időszak
a) a 8. § (1) bekezdése szerinti esetekben az ott meghatározott körülmény fennállásának az időtartamára vagy
b) a vállalási időszakban összesen legfeljebb 12 hónap időtartamra
szüneteltethető.
(6) A  pályázatnak a  (2)  bekezdés alapján meghatározott szempontok szerinti értékelését követően a  rezidens és
a szakgyógyszerész-jelölt RTP-be történő felvételéről az ENKK elnöke dönt.
(7) Ha a  rezidens és a  szakgyógyszerész-jelölt a  (3)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti vállalását nem teljesíti, a  részére
folyósított ösztöndíj visszafizetésére köteles.
20. Szakváltás az RTP-ben 29. § (1) Szakváltás esetén
a) a kiemelt ösztöndíjra jogosult – ha valamely kiemelt ösztöndíjnak megfelelő szakmában folytatja
a szakképzését és a kiemelt ösztöndíj pályázati felhívásában foglaltakat vállalja – a kiemelt ösztöndíjra,
b) a hiányszakmás ösztöndíjra jogosult – ha a  szakváltást követően hiányszakmának minősülő szakmában
folytatja a szakképzését – a hiányszakmás ösztöndíjra
továbbra is jogosult a 20. § (2) bekezdésében meghatározott ideig.
(2) Szakváltás esetén, ha a  kiemelt ösztöndíjra jogosult kiemelt ösztöndíjjal nem érintett szakmában folytatja
a szakképzését és
a) az általános ösztöndíj feltételeit vállalja, az  általános ösztöndíjra történő átvételére kerül sor, azzal, hogy
a részére folyósított, az általános és a kiemelt ösztöndíj különbözetének visszafizetésére köteles,
b) az általános ösztöndíj feltételeit nem vállalja, a részére folyósított ösztöndíj visszafizetésére köteles.
(3) Szakváltás esetén, ha a  hiányszakmás ösztöndíjra jogosult hiányszakmának nem minősülő szakmában folytatja
a szakképzését és
a) az általános ösztöndíj feltételeit vállalja, az  általános ösztöndíjra történő átvételére kerül sor, azzal, hogy
a részére folyósított, az általános és a hiányszakmás ösztöndíj különbözetének visszafizetésére köteles,
b) az általános ösztöndíj feltételeit nem vállalja, a részére folyósított ösztöndíj visszafizetésére köteles.
(4) Ha a rezidens általános ösztöndíjra jogosult, de szakváltás következtében megfelel a hiányszakmás vagy a kiemelt
ösztöndíj feltételeinek és vállalja a  pályázati kiírásban és e  rendeletben foglaltakat, a  soron következő pályázati
eljárásban kezdeményezheti a hiányszakmás vagy a kiemelt ösztöndíj megállapítását.
V. FEJEZET
FIATAL SZAKORVOSOK TÁMOGATÁSI PROGRAMJA 21. A Fiatal Szakorvosok Támogatási Programjának célja, tartalma és időtartama
30. § (1) A 31. § (1) bekezdése szerinti igénylés alapján a fiatal szakorvosok támogatására jogosultak azon fiatal szakorvosok
és kórházi, klinikai szakgyógyszerészek, akik teljes munkaidős foglalkoztatás keretében valamely érvényes
finanszírozási szerződéssel rendelkező egészségügyi szolgáltató munkáltatónál – ideértve a  Honvédelmi
Minisztérium fejezet költségvetéséből finanszírozott egészségügyi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató
munkáltatót is – az Eütev. 7. § (2) bekezdés d)–g) pontja szerinti jogviszonyban állnak, és az államilag finanszírozott
egészségügyi szolgáltatás nyújtásában – a  (4) bekezdésben foglaltak kivételével – teljes munkaidős foglalkoztatás
keretében részt vesznek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatásban
a) a 2015. augusztus 31-ét követően az első szakorvosi vagy kórházi, klinikai szakgyógyszerészi szakvizsgájukat
megszerző szakorvosok és szakgyógyszerészek részesülhetnek a szakvizsga megszerzését követő öt évig és
b) az RTP ösztöndíjaiban részesülő és 2015. augusztus 31-éig első szakorvosi vagy kórházi, klinikai
szakgyógyszerészi szakvizsgát tett fiatal szakorvosok és szakgyógyszerészek részesülhetnek 2016. január
1-jétől számított öt évig
az (1) bekezdés szerinti feltételeknek a támogatási időszak alatti folyamatos fennállása esetén.
 (3) A (2) bekezdésben foglalt ötéves jogosultsági időtartam szüneteltethető a szülési szabadság, a csecsemőgondozási
díj, a gyermekgondozási díj, a gyermekgondozási segély időtartamára, ha a jogosult nem végez ezen időtartam alatt
egészségügyi tevékenységet, valamint a betegség miatt 30 napot meghaladó keresőképtelenség időtartamára.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a gyermekgondozási díjban vagy a gyermekgondozási segélyben részesülő
és egészségügyi tevékenységet részmunkaidős foglalkoztatás keretében végző fiatal szakorvosok és kórházi, klinikai
szakgyógyszerészek is jogosultak a fiatal szakorvosok támogatására.
(5) A támogatás összege szakorvosonként havi bruttó 151 000 forint. A támogatás biztosítása érdekében igényelhető
költségvetési forrás kifizetésére a számított munkáltatói járulékot és szociális hozzájárulási adót is magába foglalva
kerül sor.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatással kapcsolatos adminisztrációs és költségvetési feladatokat az  Országos
Egészségbiztosítási Pénztár (a  továbbiakban: OEP) látja el. Az  OEP a  Fiatal Szakorvosok Támogatási Programjának
megvalósulásáról évente beszámolót készít a miniszter részére.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás biztosításának pénzügyi fedezetét az  Egészségbiztosítási Alap fejezetében kell
tervezni.
(8) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatást a  támogatásban részesülőt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató részére
folyósítja az OEP, a szolgáltatónak az OEP-pel fennálló finanszírozási szerződése alapján.
31. § (1) A  támogatás igénylése az  OEP által a  30.  § (1)  bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő fiatal szakorvost vagy
kórházi, klinikai szakgyógyszerészt foglalkoztató egészségügyi szolgáltatók rendelkezésére bocsátott, az 1. melléklet
szerinti tartalmú, elektronikusan kitöltendő kérelemnek az  OEP részére elektronikus úton való benyújtásával
történik.
(2) Az (1) bekezdés szerint benyújtott igénybejelentés alapján az OEP az egészségügyi szolgáltató részére folyósítandó
támogatási összeget
a) az adott év március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakra vonatkozóan az  adott év január 1-jei
egészségügyi szolgáltatói foglalkoztatási adatok alapján, b) az adott év szeptember 1-je és az adott évet követő év február 29-e közötti időszakra vonatkozóan az adott
év július 1-jei egészségügyi szolgáltatói foglalkoztatási adatok alapján
állapítja meg.
 (3) A  támogatás összegét az  OEP havonta utalványozza a  fiatal szakorvost, kórházi, klinikai szakgyógyszerészt
foglalkoztató egészségügyi szolgáltatónak, amelyet az  egészségügyi szolgáltató az  érintett fiatal szakorvosnak,
szakgyógyszerésznek továbbfolyósítani köteles.
(4) A fiatal szakorvost, kórházi, klinikai szakgyógyszerészt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató a tárgyévet megelőző
év október hónapjától a tárgyév szeptember hónapjáig tartó időszakra kifizetett támogatási összegekkel a tárgyév
október 15-éig a 2. melléklet szerinti tartalommal elszámol az OEP felé.
(5) Az OEP a fiatal szakorvost, kórházi, klinikai szakgyógyszerészt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató által igényelt,
de a  támogatás biztosítására fel nem használt támogatási összeget a  (4)  bekezdés szerinti elszámolási időpontot
követő hónapban esedékes támogatási összegből levonja.
(6) Az  OEP a  támogatás iránti igényt – az  igénylés adattartalmát is ide értve –, valamint az  ezen jogcímen kiutalt
támogatási összeg felhasználását folyamatosan ellenőrzi. Az OEP az ellenőrzés keretében az igénylés adattartalmát
érintően kiegészítő adatokat kérhet a  fiatal szakorvost, kórházi, klinikai szakgyógyszerészt foglalkoztató
egészségügyi szolgáltatótól. (7) Ha az OEP ellenőrzése során megállapítja, hogy a fiatal szakorvost, kórházi, klinikai
szakgyógyszerészt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató jogosulatlanul vette igénybe vagy használta fel a kiutalt
támogatási összeget, a  jogosulatlanul igénybe vett vagy felhasznált támogatást a tárgyhónapot követő hónapban
esedékes, a jövedelem-kiegészítéssel összefüggő támogatási összegből levonja.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. Hatályba léptető rendelkezések
32. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 48. § az e rendelet kihirdetését követő második napon lép hatályba.
 (3) A 26–29. § és a 33. § (5) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.
23. Átmeneti rendelkezések 33. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a 30. és 31. § kivételével – a szakképzésüket 2015. június 30-át követően megkezdőkre
kell alkalmazni. A szakképzésüket 2015. július 1-jét megelőzően megkezdőkre az egészségügyi felsőfokú szakirányú
szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kr.1.) rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A  30.  § (1)  bekezdése szerinti támogatásra jogosult az  a  fiatal szakorvos vagy kórházi, klinikai szakgyógyszerész
is, aki első szakorvosi, szakgyógyszerészi szakképesítését a  Kr.1. vagy az  egészségügyi felsőfokú szakirányú
szakképzésben részt vevők számára szervezett központi gyakornoki rendszerről szóló 125/1999. (VIII. 6.)
Korm. rendelet szerint szerzi vagy szerezte meg és egyebekben a 30. § szerinti feltételeknek megfelel.
(3) A 30. § szerinti támogatás folyósítására első alkalommal 2016. január 1-jétől kerül sor azzal, hogy a 2015. szeptember
1-je és 2015. december 31-e között szakvizsgát tett személyek esetében az  5 éves jogosultsági időszak kezdő
időpontja 2016. január 1-je.
(4) A  30.  § szerinti támogatási igényeket az  egészségügyi szolgáltatók első alkalommal 2015. december 10-éig
kötelesek megküldeni az OEP részére.
(5) A  szakképzésüket e  rendelet szerint 2015. július 1-je és 2015. december 31-e között megkezdő rezidensek – ha
a  26.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti ösztöndíj pályázaton eredményes pályázatot nyújtottak be – az  ösztöndíjra
visszamenőlegesen, a szakképzésük megkezdésétől jogosultak.
(6) A  4.  § (2)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  szakképzésüket 2015. július 1-je és 2015. szeptember 1-je között
megkezdők képzési tervét az  egyetem a  szakképzési jogviszony kezdeményezésétől számított 90 napon belül
határozza meg azzal, hogy az ENKK-val létesített jogviszony kezdő időpontjától a szakképzési terv meghatározásáig
teljesített gyakorlati idő a képzés teljesítésébe beleszámít.
(7) A szakképzést a Kr.1. alapján megkezdő, azonban 2015. június 30-át követően szakot vagy egészségügyi szolgáltatót
váltó személyek képzésére, szakváltására és egészségügyi szolgáltató váltására a Kr.1. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(8) Az  RTP-ben a  2011–2015. években meghirdetett pályázatokon ösztöndíjat elnyert szakorvos és szakgyógyszerész
jelöltek e rendelet hatálybalépését követően is külön pályázati eljárás nélkül jogosultak az ösztöndíjra.
34. § (1) A Kr.1. alapján meghirdetett keretszámok – a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az ott meghatározott
szakmákban 2015. december 31-éig használhatók fel azzal, hogy
a) az egyetemek által be nem töltött központi gyakornoki keretszámokat az  adott egyetemek rezidensi
keretszámként tölthetik be és
b) az egyes egyetemi régiókba tartozó szakpszichológus rezidensi keretszámok betöltésére az  egyetemek
jogosultak,
továbbá a keretszámok betöltése 2015. december 31-éig a Kr.1.-nek a rezidensi keretszámok betöltésére vonatkozó
rendelkezései alapján történik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rezidensi keretszámokból 40 házi gyermekorvosi tevékenység végzésére irányuló képzésben
történő részvételre használható fel oly módon, hogy a  Semmelweis Egyetem régiójába tartozó egészségügyi
szolgáltatók 13, a  Debreceni Egyetem, a  Pécsi Tudományegyetem és a  Szegedi Tudományegyetem régiójába
tartozó egészségügyi szolgáltatók 9-9 keretszám betöltésére jogosultak. Ezzel egyidejűleg az  (1) bekezdés alapján
az egyetemi régióban felhasználható rezidensi keretszám a házi gyermekorvosi tevékenységre e bekezdés alapján
elkülönített mértékben csökken.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti keretszámoknak az  egyetemi régiókon belüli intézményi szintű elosztásáról az  ENKK
2015. augusztus 31-éig dönt.
(4) A miniszter a 17. § (2) bekezdése szerinti keretszámokat első alkalommal a 2016. évre vonatkozóan határozza meg
és teszi közzé 2015. október 31-éig.
(5) A Kr.1. alapján meghirdetett, az (1) bekezdés szerint felhasználható keretszámok között a miniszter 2015. december
1-jéig átcsoportosíthat.
(6) A Kr.1. alapján meghirdetett, az (1) bekezdés szerint felhasználható keretszámokat a miniszter 2015. december 1-jéig
az államháztartásért felelős miniszter engedélyével megemelheti.
35. § (1) A  szakképzést a  Kr.1. alapján megkezdő személyek esetében a  tutori feladatokat ellátó személyek Eütv. 114.  §
(2)  bekezdés g)  pontja szerinti adatait a  munkáltatók legkésőbb 2015. szeptember 1-jéig kötelesek megküldeni
az ENKK részére.
(2) A szakképzési grémium díjazásának meghatározására a 2015. év vonatkozásában 2015. szeptember 30-áig kerül sor
a 15. § (2) bekezdésében meghatározott szempontok alapján.
24. Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló
122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelet módosítása
36. § A Kr.1. 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  szakképzési rendszerben jelöltként az  a  személy vehet részt, aki hazai felsőoktatási intézmény által kiadott
vagy honosított, vagy a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerint elismert,
a szakképesítés megszerzéséhez megfelelő végzettséget igazoló oklevéllel rendelkezik.”
37. § A Kr.1. 2. §-a a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) Az (1a) bekezdés szerinti megállapodás egy példányát az egészségügyi szolgáltató a 11. § szerinti támogatásigénylés jóváhagyását követően megküldi annak a  felsőoktatási intézménynek, amellyel a  szakorvos jelölt a  16.  §
alapján szakképzési megállapodást létesít.”
38. § A Kr.1. 3. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatások folyósításának feltétele, hogy a  jelölt szakképzésének teljesítéséről
a munkáltató és a felsőoktatási intézmény havonta, legkésőbb a tárgyhót követő hónap ötödik napjáig elektronikus
úton tájékoztassa a 22. § szerinti szervet. A felsőoktatási intézmény elektronikus tájékoztatása érdekében a rezidens
szakmai gyakorlatát igazoló, a  felsőoktatási intézmény által az  egészségügyi szolgáltató rendelkezésére bocsátott
nyomtatványt az  egészségügyi szolgáltató, vagy a  jelölt munkavégzési helyének szakképzés céljára történő
ideiglenes megváltoztatása esetén a  fogadó egészségügyi szolgáltató minden hónap 5. napjáig elektronikus úton
megküldi a felsőoktatási intézmény részére.”
39. § A Kr.1. 5. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A (2) bekezdés szerinti támogatás a felsőoktatási intézmények által nem vehető igénybe.”
40. § A Kr.1. 8. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  kirendelés időtartama alatt a  munkáltató egészségügyi ügyelet ellátása
érdekében havonta három alkalommal visszarendelheti a jelöltet. A visszarendelésről a munkáltató a kirendeléskor,
de legkésőbb a visszarendelés időpontját 30 nappal megelőzően, az egészségügyi ügyelet időtartamát is magába
foglalóan tájékoztatja a  kirendelés helye szerinti egészségügyi szolgáltatót. Az  ügyeleti tevékenységet követő
pihenőnap a szakképzési idő teljesítésébe beleszámít.”
41. § (1) A Kr.1. 14. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A felsőoktatási intézmény-váltásról a fogadó felsőoktatási intézmény tájékoztatja a 22. § szerinti szervet.”
(2) A Kr.1. 14. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A  2.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti központi gyakornok egészségügyi szolgáltató-váltása esetén – ha az  új
foglalkoztató felsőoktatási intézmény – a képzését rezidensként folytathatja tovább.”
42. § (1) A Kr.1. 15. §-a a következő (3a)–(3c) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A szakorvos képzés miniszteri rendeletben meghatározott képzési elemeinek teljesítése akkor fogadható el, ha
a) a jelölt azt akkreditált képzőhelyen töltötte,
b) a képzési elem teljesítése során igénybe vett szabadság vagy betegszabadság időtartama
ba) 1–4 hónap időtartamú képzési elemnél az adott képzési elem egyötöd részét,
bb) 5–12 hónap időtartamú képzési elemnél az egy hónapot,
bc) 12 hónap időtartamot meghaladó képzési elemnél arányosan az éves szabadság mértékét
nem haladja meg.
(3b) A (3a) bekezdésben foglaltak alkalmazása érdekében a felsőoktatási intézmény kérésére a jelölt szabadságának,
illetve betegszabadságának időtartamára vonatkozó információkat a  jelölt munkáltatója a  felsőoktatási intézmény
rendelkezésére bocsátja.
(3c) Ha a képzési elem teljesítése során igénybe vett szabadság vagy betegszabadság időtartama a  (3a) bekezdés
b) pontja szerinti időtartamot meghaladja, az adott képzési elem a szabadság vagy betegszabadság időtartamának
megfelelő azon szakterület szerinti gyakorlati idő igazolásával elismerhető el, amelynek elismerésére a  szabadság
vagy betegszabadság miatt nem került sor.”
(2) A Kr.1. 15. § (5a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5a) A  támogatott jelölt a  szakképzés szüneteltetését, valamint a  szakképzés folytatásának szándékát írásban
köteles jelezni a  munkáltatója, az  illetékes felsőoktatási intézmény, valamint a  22.  § szerinti szerv részére.
A  szakképzés folytatásának kezdő időpontja – a  hivatásos, szerződéses vagy önkéntes tartalékos állományban
szolgálatot teljesítő katona kivételével – a bejelentéstől számított 1 hónapnál korábbi időpontban nem határozható
meg.”
43. § A Kr.1. 16. §-a a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) Ha a  támogatás odaítélésétől számított 60 napon belül a  szakképzési jogviszony a  jelölt hibájából nem jön
létre, a támogatási döntés érvényét veszti.”
44. § (1) A Kr.1. 17. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A támogatott szakképzési helyet elnyert munkáltató köteles
a) a szakképzés teljes idejére a jelölttel munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesíteni,
b) a  szakképzés ideje alatt biztosítani a  jelölt számára a  munkáltatónál el nem sajátítható gyakorlati részképzés
tekintetében a  képzésnek – a  felsőoktatási intézmény által kijelölt – e  részképzésre szakképző hellyé minősített
egészségügyi szolgáltatónál történő letöltésének a lehetőségét,
c) a jelöltnek a b) pont szerinti kijelölt képzőhelyen töltött szakgyakorlati idejére a munkabérét megfizetni.”
(2) A Kr.1. 17. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdés szerinti vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a  munkáltató a  jelölttel tanulmányi
szerződést nem köthet.”
45. § A Kr.1. 18. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a  jelölt nem vállalja, hogy az általa választott szak vonatkozásában – a 14. §-ban foglaltakra figyelemmel –
az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképesítés megszerzéséről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
képzési idő leteltét követő három éven belül szakvizsgát szerez, illetve ezt a  vállalását nem teljesíti, a  képzési
időre folyósított, az 5. § (1) és (3) bekezdése vagy a 6. § (1) bekezdés a) és c) pontja, valamint (2) bekezdése szerinti
támogatások visszatérítésére köteles.”
46. § A Kr.1.
a) 2.  § (6)  bekezdésében a „gyógyszerész, valamint” szövegrész helyébe a „gyógyszerész és szakpszichológus,
valamint” szöveg,
b) 14.  § (1)  bekezdésében a  „szakváltásra és egészségügyi szolgáltató-váltásra” szövegrész helyébe
a „szakváltásra, felsőoktatási intézmény- és egészségügyi szolgáltató-váltásra” szöveg
lép.
47. § Hatályát veszti a Kr.1.
a) 11.  § (2)  bekezdés b)  pontjában az  „a támogatást igénylő egészségügyi szolgáltató szakképző hellyé
minősítését igazoló okiratot, vagy” szöveg,
b) 11. § (2) bekezdés h) pontja és
c) 21. § (3) bekezdése.
48. § Hatályát veszti a Kr.1. 25. Az egyes egészségügyi dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének,
valamint az ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló
256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet módosítása
49. § (1) Az  egyes egészségügyi dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint
az  ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kr.2.) 2. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően az  Eütev. 11/A.  § (2)  bekezdés a)  pontját kell alkalmazni
a  háziorvostan, valamint foglalkozásorvostan szakképzésben részt vevő, első szakorvosi szakképesítésüket
megszerző személyekre.”
(2) A Kr.2. 2. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  2.  mellékletben meghatározott egészségügyi szolgáltatókon túlmenően az  Eütev. 11/A.  § (2)  bekezdés
c)  pontja alapján a  szakorvosképzésért felelős egészségügyi államigazgatási szerv is jogosult a  támogatások
e  rendelet szerinti igénylésére. Ahol e  rendelet egészségügyi szolgáltatót említ, azon az  általa foglalkoztatott
rezidensek vonatkozásában a szakorvosképzésért felelős egészségügyi államigazgatási szervet is érteni kell.”
26. Az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központról szóló 29/2015. (II. 25.) Korm. rendelet
módosítása
50. § Az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központról szóló 29/2015. (II. 25.) Korm. rendelet a következő 6/A. §-sal
egészül ki:
„6/A.  § A  Kormány az  ENKK-t jelöli ki az  egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi
LXXXIV. törvény szerinti rezidenseket foglalkoztató egészségügyi államigazgatási szervként.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1460/2018. (IX. 25.) Korm. határozata az Agro Rehab Nonprofit Kft. fejlesztéseihez nyújtandó forrásjuttatásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Agro Rehab Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1054 Budapest, Tüköry
utca 3., cégjegyzékszáma: 01-09-190750) 571 000 000 forint tőkejuttatásban részesüljön a CONCORDIA KÖZRAKTÁR
Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaságban (székhelye: 1119 Budapest, Fehérvári út 89–95.;
cégjegyzékszáma: 01-10-042376) történő tőkeemelést követően;
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében gondoskodjon a tőkeemeléshez
szükséges 571 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Állami tulajdoni részesedések
növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. által végrehajtott részesedésvásárlás,
tőkeemelés, pótbefizetés jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján, a  CONCORDIA KÖZRAKTÁR Kereskedelmi Zártkörűen Működő
Részvénytársaságban történő tőkeemelés révén biztosítsa a 2. pontban megjelölt összeget.
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1844/2013. (XI. 18.) Korm. határozata a KÖZOP-5.2.0-07-2008-0001 azonosító számú [„Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es vonal)” című] nagyprojekt pénzügyi, finanszírozási tranzakciókon realizált árfolyamveszteség kompenzálásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KÖZOP-5.2.0-07-2008-0001 azonosító számú, „Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es vonal)”
című nagyprojekt támogatásának 64 249 789 forinttal történő növelését a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport hazai
társfinanszírozása terhére,
2. hozzájárul ahhoz, hogy az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához szükséges
intézkedéseket a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága megtegye.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1444/2015. (VII. 2.) Korm. határozata egyes megújuló energiaforrás alapú hő- és villamosenergia-termeléssel, épületenergetikai fejlesztésekkel és a 2014–2020 közötti programozási időszakban megvalósítandó projektek előkészítésével összefüggő projektek vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz és a támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a KEOP-4.10.0/A/12-2013-1015 azonosító számú, „Nagykállói Horgásztanya Kft. napelemes fejlesztése” című
projekt vonatkozásában 18 350 640 forint összegű,
b) a KEOP-4.10.0/A/12-2013-1239 azonosító számú, „Zsombó Község önkormányzati épületeinek
villamosenergia-igény kielégítése megújuló energiaforrásokkal I.” című projekt vonatkozásában
30 625 415 forint összegű
kötelezettség vállalásához a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával
összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi
munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 31.
2. hozzájárul az 1. pont és az 1. melléklet szerinti projektek támogatói okiratai kiadásához és támogatási szerződései
megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2019. (IX. 12.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya között a diplomata és különleges útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, a belügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
Katar Állam Kormánya között a diplomata és különleges útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, a belügyminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjessze a Kormány elé;
4. visszavonom a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya között a  diplomata, szolgálati és különleges
útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges
megállapítására adott felhatalmazásról szóló 42/2014. (V. 13.) ME határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2010. (V. 13.) KvVM rendelete a 2010. lakossági víz- és csatornaszolgáltatás támogatás igénylésének és elbírálásának részletes feltételeiről, valamint az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatainak ellentételezéséről.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú mellékletének 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008.
(V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszter, a pénzügyminiszter feladatés hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter,
az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró egészségügyi miniszter, valamint a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszter véleményének
kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A víz- és csatornaszolgáltatás támogatása 1. § (1) A lakossági víz- és csatornaszolgáltatás ráfordításainak csökkentését szolgáló támogatás igénylésére a települési
önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) jogosult.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás pályázati igénybejelentés (a továbbiakban: pályázat) útján igényelhető.
2. A víz- és csatornaszolgáltatás támogatás igénylésének feltételei
2. § (1) Az az önkormányzat nyújthat be az 1. § (2) bekezdése szerinti pályázatot, amely megfelel a következő feltételeknek:
a) a pályázat benyújtásának időpontjában 2010. évre elfogadott ivóvíz-, illetve csatornadíjra vonatkozó hatályos
önkormányzati rendelettel rendelkezik,
b) az állami támogatásban, közműhitelben részesült szennyvízközmű beruházás esetén nem vállalt szerződéses
kötelezettséget arra, hogy öt éven belül a ráfordítások csökkentéséhez költségvetési (állami) támogatást nem
vesz igénybe, és az önkormányzat ezt a 1. melléklet szerinti 3. számú nyilatkozatban igazolja,
c) a szennyvízcsatorna-hálózattal ellátott területen az ingatlanok legalább 60%-ának bekötése megvalósult, és
az önkormányzat ezt az 1. melléklet szerinti 4. számú nyilatkozatban igazolja,
d) területén az ivóvízmű, illetve csatornamű üzemeltetését a támogatás igénylésének időpontjában érvényes vízjogi
üzemeltetési engedéllyel rendelkező szolgáltató végzi, vagy ennek hiányában az illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőséghez benyújtott engedély iránti kérelmet az önkormányzat a pályázathoz csatolja, valamint
e) az egyes szolgáltatások esetében a támogatás számításánál figyelembe vett fajlagos ráfordítás, illetve költség
a következők szerint alakul:
ea) a más víziközműből történő ivóvízátvétel esetén a lakossági célra átvett ivóvíz költsége a 2010. évre
hatályos miniszteri vagy önkormányzati díjrendeletben, illetve az ivóvíz-értékesítési szerződésben meghatározott díj figyelembevételével meghaladja a nettó 321 Ft/m3 értéket, vagy
eb) a nem csatornázott területeken az ivóvíz-szolgáltatás – ármegállapításnál is elfogadott – 2010. évi várható
fajlagos ráfordítása meghaladja a nettó 485 Ft/m3 értéket, vagy
ec) a csatornázott területeken – függetlenül attól, hogy az ivóvíz- és csatornaszolgáltatást azonos vagy
más-más szolgáltató végzi – az ivóvíz- és csatornaszolgáltatás 2010. évre várható együttes, összevont
fajlagos ráfordítása meghaladja a nettó 985 Ft/m3 értéket.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjának ea) alpontja szerinti nettó 321 Ft/m3 feletti rész támogatása csak a lakossági célú
felhasználás miatt átvett vízmennyiség után igényelhető.
(3) Fajlagos ráfordításnak minősül az az egy m3 szolgáltatásra jutó költség (Ft/m3), amelyet a 4. § (5) bekezdés szerinti
adatlapokon előírt szerkezetben, számviteli bizonylatokkal alátámasztható, a tervezett szolgáltatás mennyiségére és
annak várható költségeire vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani.
3. § (1) Támogatás a fajlagos ráfordításokra épülő díj esetén igényelhető. Átalánydíj alkalmazása esetén akkor igényelhető
támogatás, ha a díj – az összehasonlíthatóság érdekében – átszámításra került a fajlagos ráfordítások és a szolgáltatott
mennyiség figyelembevételével és az átszámítás módját részletes kalkulációk támasztják alá.
(2) Többtényezős díjak alkalmazása esetén a többtényezős díjat az összehasonlíthatóság érdekében egytényezőssé kell
alakítani, az átalakítás módját részletes kalkulációkkal kell bemutatni.
(3) A szolgáltatást terhelő áfát, valamint csatornaszolgáltatásnál a környezetterhelési díjat (vízterhelési díjat) a támogatás
alapjául szolgáló díj összegénél nem lehet figyelembe venni.
(4) Több települést ellátó és a települések tekintetében átlagráfordítást figyelembe vevő egységes díjat alkalmazó
szolgáltató esetében településenkénti költségkalkuláció alapján támogatás nem igényelhető.
3. A pályázat benyújtása 4. § (1) A pályázatokat a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságának illetékes megyei szervezeti egységén (a továbbiakban: Igazgatóság) keresztül a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumhoz (a továbbiakban: Minisztérium) kell
benyújtani 2010. május 31-ig három eredeti példányban.
(2) A pályázatban résztvevő települések önkormányzatát a szolgáltató előzetesen tájékoztatja a támogatási igények
benyújtásához szükséges adatokról, illetve kalkulációkról, és ezt az 1. melléklet szerinti 5. számú nyilatkozatban
igazolja.
(3) A pályázatban résztvevő valamennyi önkormányzatnak meg kell felelnie a 2. § (1) bekezdésében foglaltaknak és
a pályázathoz a pályázatban résztvevő valamennyi önkormányzat tekintetében csatolni kell az 1. melléklet szerinti
nyilatkozatokat.
(4) Ivóvíz- és csatornaszolgáltatásra vonatkozó együttes támogatási igény, illetve csatornaszolgáltatásra vonatkozó
támogatási igény esetén a szolgáltató – vagy a társszolgáltató – által végzett ivóvíz-szolgáltatásra vonatkozó adatokat
és részletes kalkulációkat is be kell nyújtani.
(5) A miniszter gondoskodik a pályázat elkészítéséhez és benyújtásához szükséges – a 2. melléklet 1–4. pontjainak
megfelelő – adatlapok rendszeresítéséről és a Minisztérium honlapján történő közzétételéről.
5. § (1) A több települést ellátó ivóvízmű, illetve csatornamű esetén a pályázatot – településenkénti bontásban és településenként összesítve – egy gesztor önkormányzat nyújthatja be. A gesztor önkormányzatot a pályázatban résztvevő
önkormányzatok – megegyezés alapján – maguk jelölik ki, és az 1. melléklet szerinti 6. számú nyilatkozatban meghatalmazzák a támogatás igénylésének benyújtására és a pályázattal kapcsolatos technikai teendők lebonyolítására.
(2) A több megyében szolgáltatást végző szolgáltató esetében a pályázatot a gesztor önkormányzat szerinti Igazgatósághoz kell benyújtani, megyénkénti bontásban és összesítve is.
6. § (1) Az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (3) bekezdése,
valamint a helyi önkormányzatok és a helyi kisebbségi önkormányzatok központi költségvetési kapcsolatokból
származó forrásai igénybevétele és elszámolása szabályszerűségének felülvizsgálatáról szóló 16/2002. (IV. 12.) PM
rendelet figyelembevételével megvizsgálja, hogy az önkormányzat pályázatában szereplő adatok megfelelnek-e a 2. §
(1) bekezdésében megfogalmazott feltételeknek, illetve hogy a pályázó az előírt dokumentumokat, nyilatkozatokat
csatolta-e.
(2) Szükség esetén az Igazgatóság a pályázót 8 napon belüli hiánypótlásra szólítja fel.
(3) Amennyiben a pályázat a 4. § (1) bekezdése szerinti határidő lejártát követően kerül benyújtásra az Igazgatósághoz,
illetve az e rendelet szerinti formai követelményeknek a hiánypótlást követően sem felel meg, a támogatási igény nem
kerül befogadásra. Erről az Igazgatóság a pályázót értesíti.
(4) Az Igazgatóság a hiánypótlást követően a határidőben benyújtott és a formai követelményeknek megfelelő
pályázatokat 2010. június 18-ig, két példányban továbbítja a Minisztériumhoz.
4. A pályázat elbírálásának szempontjai 7. § (1) A pályázat elbírálása során meg kell vizsgálni, hogy a támogatást igénylő önkormányzatok területén működő
szolgáltatók fajlagos ráfordításainak kalkulációja összhangban van-e az árak megállapításáról szóló törvény, illetve
a számvitelről szóló törvény rendelkezéseivel.
(2) A támogatás mértékének megállapítása során az alábbi szempontokat kell figyelembe venni:
a) az ivóvíz-szolgáltatás teljes fajlagos ráfordításának növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb
3,9%-ig, a 2008. évi tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 10,2%-ig vehető figyelembe a támogatási javaslat
kialakítása során,
b) csatornázott területeken a csatornaszolgáltatás teljes fajlagos ráfordításának növekedése az előző évben
elismerthez képest legfeljebb 3,9%-ig, a 2008. évi tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 12,4%-ig vehető
figyelembe a támogatási javaslat kialakítása során,
c) a nem lakossági fogyasztói körre meghatározott díj nem lehet alacsonyabb, mint a tervezett fajlagos ráfordítás;
amennyiben ez nem teljesül, akkor a lakossági támogatás összege arányosan csökkentésre kerül,
d) a lakossági fogyasztók számára megállapított 2010. évi díj a támogatási igény meghatározásánál figyelembe vett,
a 2. § (1) bekezdés e) pontjának ea)–ec) alpontjaiban meghatározott küszöbértéket eléri-e; amennyiben ez nem
teljesül és az eltérés nem önkormányzati kompenzációból adódik, a fajlagos támogatás mértéke csökkentésre
kerül a megállapított díj és a küszöbérték közti különbözettel,
e) az átvett víz esetében a hálózati veszteség (a vízátvételi pont és a szolgáltatási pontokon a fogyasztók részére
átadott vízmennyiség közötti különbség) figyelembe vehető aránya nem haladhatja meg a 15,5%-ot, valamint
f) a csatornaszolgáltatás számlázott mennyisége – lakossági fogyasztói körben – nem haladhatja meg a szolgáltatott ivóvíz mennyiségét.
(3) Amennyiben a szolgáltatás teljes fajlagos ráfordításának növekedése meghaladja a (2) bekezdés a)–b) pontjai szerint
figyelembe vehető mértéket, az egyes költségnemek növekedése a támogatási javaslat kialakításánál a következők
szerint kerül elismerésre:
a) az értékcsökkenési leírás, valamint – amennyiben a település önkormányzata legkésőbb 2010. december 31-ig
gondoskodik arról, hogy az üzemeltetés, működtetés megfeleljen a vízgazdálkodásról vagy a helyi önkormányzatokról szóló törvény előírásainak – az azt helyettesítő használati (bérleti) díj nem haladhatja meg az eszközök
pótlásának, felújításának céljaira felhasználható (a fajlagos ráfordítás számítása során felhasználni tervezett)
a díjmegállapításban értékcsökkenés címén elfogadott mértéket, illetve mértékének 140 Ft/m3 feletti része nem
támogatható,
b) a személyi jellegű ráfordítások növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb 2,2%, a 2008. évi
tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 4,7% lehet,
c) az anyag, anyagjellegű ráfordítások növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb 3,9%, a 2008. évi
tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 7,0% lehet,
d) az energiaköltségek növekedése az előző évben elismerthez képest 0%, a 2008. évi tényleges értékhez viszonyítva
legfeljebb 20% lehet, és
e) az egyéb költségek és egyéb ráfordítások növekedése az előző évben elismerthez képest 0%, a 2008. évi tényleges
értékhez viszonyítva legfeljebb 5,5% lehet.
(4) Ha az önkormányzat nem felel meg a (2)–(3) bekezdésekben foglaltaknak, a pályázónak részletes szöveges indokolást
kell benyújtani. A miniszter a (2)–(3) bekezdések szerinti egységes szempontrendszer és a szöveges indoklás együttes
mérlegelése alapján dönt a támogatás mértékéről.
(5) Új vízmű, illetve csatornamű üzembe helyezése esetén a fajlagos ráfordítás összetevőit – beleértve az üzembe
helyezés költségét – külön indokolásban kell kimutatni a beruházás megvalósítási tanulmányának megfelelően.
8. § (1) A Tárcaközi Bizottság a beérkezett pályázatok megvizsgálása után tesz javaslatot a lakossági ivóvíz- és csatornaszolgáltatás fajlagos ráfordításai támogatásának odaítélésénél figyelembe vehető tényleges küszöbértékekre, amelyek
nem lehetnek alacsonyabbak, mint a 2. § (1) bekezdés e) pontjának ea)-ec) pontjaiban megadott értékek.
(2) Amennyiben a támogatási keretösszeg mértéke eltér a bírálati szempontok alapján megítélhető támogatások
összesített mértékétől, a Tárcaközi Bizottság döntésétől függően a támogatás összege a támogatási keretösszeg
mértékének megfelelően egyenlő arányban módosításra kerül.
9. § (1) A támogatásról a miniszter 2010. augusztus 9-ig dönt.
(2) A támogatás az (1) bekezdés szerinti döntést követő 8 napon belül egy összegben kerül átutalásra az önkormányzat,
illetve gesztor önkormányzat pályázata esetében a gesztor önkormányzat részére.
(3) Az átutalt összeget az önkormányzat, illetve gesztor önkormányzat pályázata esetében a gesztor önkormányzat
kizárólag a lakossági ivóvíz- és csatornaszolgáltatás ráfordításainak csökkentésére használhatja fel. Az önkormányzat,
illetve gesztor önkormányzat a hozzá megérkezett teljes támogatási összeget a megérkezéstől számított 15 napon
belül továbbutalja a szolgáltatónak.
(4) A kötelezettségvállalással terhelt maradványt 2011. június 30-ig lehet felhasználni.
10. § (1) A támogatás elszámolásáról, a lemondás alapján visszafizetett összegekről a tényleges adatok alapján 2011. június
30-ig – a (2) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség terhe mellett – kell számot adnia az önkormányzatnak, illetve
gesztor önkormányzat pályázata esetén a gesztor önkormányzatnak.
(2) Az elszámolás során be kell mutatni a fajlagos ráfordítás és a szolgáltatott mennyiség tényleges értékeit. Amennyiben
az elszámolásban szereplő adatok alapján számított támogatás összege elmarad a megítélt támogatás összegétől,
a különbözetet az önkormányzat, illetve gesztor önkormányzat pályázata esetén a gesztor önkormányzat visszafizeti.
A gesztornak települési önkormányzatonként kell az elszámolást és a visszafizetést teljesíteni.
(3) A miniszter gondoskodik az elszámolás elkészítéséhez és benyújtásához szükséges – a 2. melléklet 5. pontjának
megfelelő – adatlapoknak a Minisztérium honlapján történő közzétételéről.
(4) Az elszámolást az önkormányzat két példányban küldi meg az Igazgatóságnak, amely a pénzügyi felülvizsgálatot
követően az elszámolás egy példányát –a beérkezéstől számított 30 napon belül – továbbítja a Minisztériumhoz.
(5) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást az önkormányzatnak, gesztor önkormányzat pályázata esetén a gesztor
önkormányzatnak 2011. július 15-ig kell visszafizetnie.
(6) Az önkormányzat, illetve gesztor önkormányzat pályázata esetén a gesztor önkormányzat a 2011. évi zárszámadás
keretében és rendje szerint beszámol a támogatás felhasználásáról.
5. Az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatainak ellentételezése
11. § (1) Az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatai kiadásainak részbeni ellentételezésére igénybejelentést
benyújtani azok az önkormányzatok jogosultak – az Ivóvízminőség-javító Programban érintett és 2009-ben ideiglenes
vízellátási támogatásban nem részesülő települések, településrészek önkormányzatai kivételével – amelyeket
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSz) határozatban kötelezett arra, hogy
a településen élők részére az egészséges ivóvizet zacskós vagy palackos kiszerelésben, illetve tartálykocsis szállítással
biztosítsák. A rendelkezésre álló összeg mértékéről a Tárcaközi Bizottság javaslata alapján a miniszter 2010. augusztus
9-ig dönt.
(2) Az igényelhető ellentételezés mértékét az (1) bekezdés szerint jogosult önkormányzat számítja ki a 3. mellékletben
foglaltak szerint.
(3) Az önkormányzat az ellentételezést utólag, a szolgáltató által benyújtott és az önkormányzat által jóváhagyott
számlák alapján – az Igazgatóság útján – az Önkormányzati Minisztériumtól 2010. június 21-ig és 2010. szeptember
30-ig igényelheti.
(4) Az igénybejelentést kettő eredeti példányban kell benyújtani az Igazgatósághoz. Az igénybejelentéshez az önkormányzat mellékeli az ÁNTSz jogerős határozatát és a számlák hitelesített másolati példányait.
12. § (1) Az Igazgatóság megvizsgálja, hogy az önkormányzat igénybejelentésében az ellentételezés mértéke a 11. §
(2) bekezdésének megfelelően lett-e kiszámítva, valamint, hogy az előírt dokumentumokat csatolta-e a pályázó.
(2) Szükség esetén az Igazgatóság 8 napon belüli hiánypótlásra szólítja fel az önkormányzatot.
(3) Az Igazgatóság – a hiánypótlást követően – 8 napon belül, a település kódjának feltüntetésével továbbítja
az igénybejelentéseket egy példányban az Önkormányzati Minisztériumhoz. Az Önkormányzati Minisztérium a 2009.
szeptember 30-a után keletkezett és 2010. június 21-ig benyújtott igényeket 2010. augusztus 23-ig, a 2010.
szeptember 30-ig benyújtott igényeket 2010. november 20-ig bírálja el.
(4) Az ellentételezés a rendelkezésre álló összeg erejéig, a döntést követő 8 napon belül egy összegben kerül átutalásra
az önkormányzatok részére.
6. Záró rendelkezések 13. § E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
14. § (1) A 2009. évi lakossági víz- és csatornaszolgáltatás támogatás igénylésének és elbírálásának részletes feltételeiről,
valamint az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatainak ellentételezéséről szóló 3/2009. (III. 10.) KvVM
rendelet 2010. augusztus 1-jén hatályát veszti.
(2) E § 2010. augusztus 2-án hatályát veszti.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1378/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata az Államreform Bizottság felállításáról szóló 1602/2014. (XI. 4.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az Államreform Bizottság felállításáról szóló 1602/2014. (XI. 4.) Korm. határozat.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2017. (II. 13.) Korm. rendelete a Ferencvárosi pályaudvaron megvalósuló Málenkij Robot Emlékhely létrehozásával, valamint az érintett ingatlan állam általi megszerzésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.,
17. és 24. pontjában, a 3. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el: 1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest, IX. kerület, belterület
38250/5. helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon, illetve ezen ingatlanból telekalakítás jogerős befejezését
követően kialakított ingatlanon megvalósítandó Málenkij Robot Emlékhely kialakítására irányuló beruházással
(a továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti Beruházás megvalósításához és az  (1)  bekezdésben megjelölt ingatlan
megosztásához, valamint az  emlékhely kialakításához és fenntartásához szükséges méretű ingatlan állami
tulajdonba kerüléséhez szükségesek. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni, b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye. 4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint
használja fel. (2) A hatóságnak az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben úgy
kell egyeztetnie a szakhatósággal, hogy az egyeztetésre és a felülvizsgált állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc nap
áll rendelkezésre. (3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap. (4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
5. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2014. (II. 28.) Korm. rendelete a WELT 2000 Szolgáltató és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság társasági üzletrészének a Magyar Állam javára történő megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A. §-a alapján a WELT 2000 Szolgáltató és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (székhely: 1102 Budapest,
Füzér u. 27/b.; cégjegyzékszám: 01-09-917631) többségi üzletrészének a Miniszterelnökség által – a Magyar Állam
nevében eljáró Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. megbízása és meghatalmazása alapján – a  Magyar Állam
javára történő megvásárlását közérdekből – különös tekintettel arra, hogy az  állam fejlesztéspolitikai céljainak
megvalósítása kizárólag ezen feladatok ellátásához nélkülözhetetlen informatikai rendszerek folyamatos és
zavartalan működőképességének biztosításával érhető el – nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
446/2018. (HK 1/2019.) HVKF intézkedése a 2019. Műszaki altiszti szaktanfolyam és Műszaki altiszti szakmai továbbképző tanfolyam I. előkészítéséről és végrehajtásáról.
Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. A Honvéd Vezérkar főnökének
451/2018 (HK 1/2019.) HVKF
intézkedése
a Magyar Honvédség katonai szervezetei magas fokú fegyelmének fenntartása érdekében
végrehajtandó feladatokról szóló
195/2012. (HK 9.) HVKF intézkedés
módosításáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII.22.) Korm. rendelet
11. § (3) bekezdése alapján az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A Magyar Honvédség katonai szervezetei magas
fokú fegyelmének fenntartása érdekében végrehajtandó
feladatokról szóló 195/2012. (HK 9.) HVKF intézkedés
(a továbbiakban: Intézkedés) 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség parancsnoka (a továbbiakban: MHP) alárendeltségében működő katonai szervezetekre terjed ki.”
2. Az intézkedés 2. pontja hatályát veszti. 3. Az Intézkedés 32. pont a) alpontjában az „atj@hm.
gov.hu” szövegrész helyébe „fel.atj@hm.gov.hu” szövegrész lép.
4. Az Intézkedés 32. pont b) alpontjában a „HVK
Honvéd Vezérkari Titkárság, vezető jogi szakreferens részére, annak akadályoztatása esetén a HM Igazgatási és
Jogi Képviseleti Főosztály, igazgatási osztály, osztályvezetője” szövegrész helyébe a „MHP JIF főnöke annak
akadályoztatása esetén az MHP JIF vezető jogi szakreferens” szöveg lép.
5. Az Intézkedés 32. pont c) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) A 32. pont b) alpontja szerinti esemény tényállásának pontosítása érdekében az MH JIF főnöke vagy az
MH JIF vezető jogi szakreferens jogosult közvetlenül
megkeresni az érintett katonai szervezet jogi és igazgatási
szolgálat tagját vagy ügyeletes nyomozótisztjét.”
6. Az Intézkedés 8., 14., 15., 21., 25. és 34. pontjában található „a HVKF-nek” szövegrész helyébe „az MHP-nek
szöveg lép.
7. Az Intézkedés 14., 16. és 19. pontjaiban található
„a HVKF” szövegrész helyébe „az MHP” szövegrész lép.
8. Az Intézkedés 14., 16. és 19. pontjában található
„Honvéd Vezérkar” szövegrész helyébe „a Magyar Honvédség Parancsnoksága” szöveg lép.
9. Az Intézkedés 31. és 40. pontjaiban található „HVK”
szövegrész helyébe „a Magyar Honvédség Parancsnoksága” szöveg lép.
10. Az Intézkedés 26. pont df) alpontjában található
„a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény”
szövegrész helyébe „a honvédek jogállásáról szóló
2012. évi CCV. törvény” szöveg lép.
11. Az Intézkedés 27. pont a) alpontjában „a HM Miniszteri Kabinet Sajtóiroda” szövegrész helyébe „MHP
Parancsnoki Iroda” szöveg lép.
12. Az Intézkedés 34. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„34. Az MH Központi Ügyelet az MHP-nek közvetlenül alárendelt parancsnokok által – az MH ügyeleti szolgálati rendszerén – továbbított Azonnali Tényközlő Jelentést
és Kiegészítő Jelentést eljuttattja az MH JIF részére”.
13. Ez az intézkedés 2019. január 1. napján lép hatályba
és az azt követő napon hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1685/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Csongrád Megyei Kirendeltségének Hódmezővásárhelyre történő elhelyezésével összefüggő további feladatokról.
A Kormány felhívja a  földművelésügyi minisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak
a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Csongrád Megyei Kirendeltségének az  ingatlan-nyilvántartás szerinti
9258 helyrajzi számú, természetben a  Hódmezővásárhely, Kálvin János tér 4. szám alatt található ingatlanban
történő hosszú távú elhelyezéséről, és az  erre vonatkozó bérleti szerződés – legalább 20 évre vagy az  ingatlan
átalakításához, illetve felújításához szükséges hitelszerződés tartamáig történő – megkötéséről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2013. (VI. 12.) BM utasítása az Ásatási Bizottság újjáalakításáról, feladatairól és működési rendjéről.
A régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet 45.  §
(6)  bekezdésében, valamint a 4.  § tekintetében az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki.
1. § Az Ásatási Bizottság (a továbbiakban: ÁB) feladatainak és működési rendjének részletes szabályait az  1.  melléklet
tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
3. § Az ÁB tagjainak megbízatása az utasítás hatálybalépésével megszűnik, és az ÁB új tagjainak felkéréséről az utasítás
hatálybalépésétől számított egy hónapon belül gondoskodni kell.
4. § A belföldi hivatalos kiküldetés rendjéről szóló szabályzat és az ideiglenes külföldi kiküldetés rendjéről szóló szabályzat
kiadásáról szóló 24/2010. (XII. 29.) BM utasítás 1.  melléklet 1.  pontjában a  „hivatásos állományú személyekre
(a  továbbiakban együtt: kiküldött)” szövegrész helyébe a „hivatásos állományú személyekre, valamint az  Ásatási
Bizottság tagjaira (a továbbiakban együtt: kiküldött)” szöveg lép.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter