text:
2018. XXVII. törvény a Turisztikai Világszervezet és Magyarország Kormánya között a Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Turisztikai Világszervezet és Magyarország Kormánya
között a  Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 17-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás a Turisztikai Világszervezet és Magyarország Kormánya között a Turizmus Világnap
központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről
amely létrejött a 2018-as Turizmus Világnap (a  továbbiakban „WTD”) 2018. szeptember 27-én Budapesten történő
megrendezésével kapcsolatban, mely esemény megszervezésének felelőse a  Külgazdasági és Külügyminisztérium
a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt.-vel együttműködésben.
Tekintettel arra, hogy a Turisztikai Világszervezet (a  továbbiakban „UNWTO” vagy „Szervezet”) az  ENSZ szakosított
intézménye és a turizmus területén vezető nemzetközi szervezet, amelynek 164 ország és régió és több mint 500,
a  privát szektort, az  oktatási intézményeket, turisztikai egyesületeket és helyi turisztikai hatóságokat képviselő
csatlakozó tagja van,
Tekintettel arra, hogy Chengduban, Kínában a Közgyűlés 22. ülésén a 703. (XXII) határozattal döntés született arról,
hogy Magyarország Kormánya (a továbbiakban a „Kormány”) ad otthont a WTD-nek,
Tekintettel arra, hogy a UNWTO az A/RES/703(XXII) határozata alapján részt kíván venni a „Turizmus digitális átalakulása”
témájában megrendezésre kerülő WTD-n, a Kormány pedig hajlandó és képes a rendezvénynek helyt adni;
Tekintettel arra, hogy a  Kormány és a  UNWTO kiegészítő megállapodásokat köt a  nyújtandó létesítményekről és
szolgáltatásokról, valamint azok pénzügyi következményeiről a WTD vonatkozásában,
A Szerződő Felek megállapodnak az alábbiakban: I.
Kiváltságok, mentességek és könnyítések
1. A résztvevő feleket felkéri a  Szervezet Főtitkára, hogy vegyenek részt a WTD-n. A  Főtitkárság kellő időben értesíti
a Kormány által kijelölt hatóságot a meghívást elfogadó személyek nevéről annak érdekében, hogy az utazásukat és
az ott tartózkodásukat a lehető legkedvezőbb feltételek mellett lehessen megszervezni.
2. Jelen megállapodás a  UNWTO Alapszabályának 32.  cikkén – mely szerint „[a] Szervezet a  tagországok területén
feladata gyakorlásához szükséges kiváltságokat és mentességeket élvez. E  kiváltságokat és mentességeket
a  Szervezet által kötött megállapodások útján lehet meghatározni” –továbbá a  UNWTO 5. és 21. Közgyűlésén
elfogadott 136(V) és 662(XXI) határozatokon alapul.
3. Az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1947-es Egyezményt
(a továbbiakban „Egyezmény”) és az alábbi rendelkezéseket alkalmazni kell a WTD vonatkozásában:
3.1 Az Egyezmény V. cikkét és a VII. cikk 25. bekezdének 1. albekezdését és a 2. albekezdés (I) pontját alkalmazni
kell a  Szervezet munkájában részt vevő Társult Tagok képviselőire vonatkozóan a  WTO Alapszabályával
(a továbbiakban „Alapszabály”) összhangban.
3.2 A Csatlakozó Tagok képviselői számára, akik a  Szervezet tevékenységében részt vesznek, biztosítani kell
az alábbiakat:
(a) minden eszközt annak érdekében, hogy tisztségüket függetlenül gyakorolják;
(b) a lehető legtöbb támogatást a  beutazási engedélyek iránti kérelem benyújtásánál – amennyiben
igazolást mellékelnek arról, hogy a szakosított intézmény megbízásából utaznak – hogy azt a lehető
legrövidebb időn belül megvizsgálják. Az  utazási igazolványok tulajdonosainak gyors utazását
ezenkívül is megkönnyítik.
(c) A b) albekezdéssel kapcsolatban az  Egyezmény 12. bekezdés utolsó mondatában foglalt elveket
alkalmazni kell.
3.3 Szakértők részére – az  Egyezmény VI.  cikke hatálya alá tartozó tisztviselők kivételével – akik a  UNWTO
szervezeteinél, testületeinél és misszióinál szolgálnak – tisztségük független és hatékony ellátásához
szükséges kiváltságokat és mentességeket biztosítani kell, beleértve a  szervek és testületek vagy missziók
szolgálatában végzett munkájukkal kapcsolatos utazásuk idejét is. Ennek értelmében különösen az  alábbi
mentességeket és kiváltságokat kell megadni:
(a) mentesek a letartóztatás, vagy fogva tartás, valamint személyes poggyászuk lefoglalása alól;
(b) hivatalos minőségükben végzett (mind szóbeli mind írásbeli) ténykedésük tekintetében mentesek
mindennemű joghatóság alól; a mentességek annak ellenére fennállnak, hogy az érintett személyek
már nem szolgálnak a Szervezet testületeiben vagy misszióban;
(c) valamennyi, a Szervezettel kapcsolatos iratuk és okiratuk sérthetelen;
(d) joguk van rejtjel használatához és okiratoknak, illetve levelezésnek futár útján vagy lepecsételt
csomagokban való átvételéhez;
(e) a fizetési eszközökre és azok beváltására vonatkozó korlátozások , valamint személyes poggyászuk
tekintetében ugyanazok a  kedvezmények illetik meg őket, mint külföldi kormányoknak ideiglenes
hivatalos kiküldetésben levő képviselőit;
3.4 A szakértőket a  kiváltságok és a  mentességek a  Szervezet érdekében és nem az  érintettek személyes
előnyben részesítése céljából illetik meg. A  Szervezet Főtitkárának joga és kötelessége lemondani bármely
szakértő mentességéről bármely olyan esetben, amikor véleménye szerint a  mentesség akadályozná
az igazságszolgáltatás menetét, és arról a Szervezet érdekeinek sérelme nélkül le lehet mondani.
3.5 A 3.2 bekezdés ellenére a 3.3 és 3.4 bekezdést kell alkalmazni a Csatlakozó Tagok képviselőinek szakértőként
való kiküldetése során.
3.6 A 21. bekezdésben meghatározott kiváltságokat, mentességeket, kedvezményeket a  Szervezet
főtitkárhelyettese, valamint házastársa és kiskorú gyermekei részére is meg kell adni.
4. Amennyiben a  résztvevők a  UNWTO-tagok képviselői, akkor részesülnek az  Egyezmény V.  cikke szerinti, az  Egyesült
Nemzetek szakosított intézményeinek konferenciáin a küldöttek számára biztosított kiváltságokban és mentességekben.
5. A  WTD-vel kapcsolatos feladatokat ellátó minden résztvevőnek és személynek jogában áll akadálytalanul
belépni és kilépni Magyarország területére. A  Kormány megteszi a  szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy megkönnyítse a  területére való belépést, tartózkodást és a  területről való távozást a  résztvevők
számára, állampolgárságuktól függetlenül. Magyarország a  UNWTO és tagjai felé irányuló jóindulata jeleként,
megkülönböztetés nélkül minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a  szükséges vízumok késlekedés
nélkül kibocsátásra kerüljenek.
6. A Szervezet főtitkárának az Egyezmény VI. Cikke szerinti kiváltságokat, mentességeket és lehetőségeket ugyanúgy
kell biztosítani, mint a diplomáciai missziók vezetőinek.
7. A  Szervezet tisztviselői az  Egyezmény VI. és VIII. Cikkében előírt kiváltságokat és mentességeket élvezik az  ENSZ
szakosított szerveinek konferenciái vonatkozásában is.
8. A  WTD-vel kapcsolatos feladatokat ellátó valamennyi résztvevőnek és személynek olyan kiváltságokat és
mentességeket kell biztosítani, amelyek a WTD-vel kapcsolatos feladataik független gyakorlásához szükségesek.
II.
A WTD megszervezésének feltételei 9. A WTD Budapesten kerül megrendezésre, 2018. szeptember 27-én.
 10. A Kormány a Szervezet részére a WTD megrendezése céljából biztosítja a személyzetet, irodákat, tolmácseszközöket,
a  WTD kapcsán szükségesé váló dokumentumokhoz az  irodai és a  sokszorosító berendezéseket, a  16.  bekezdés
szerinti kiegészítő megállapodásban foglaltak szerint. Ezek a  természetbeni juttatások a  kiegészítő
megállapodásban felsorolt a  megállapodás megkötésének napján számított valós értéküknek megfelelően
értékelendők. Hacsak másként nem állapodnak meg, a természetbeni javak a projekt befejezése után visszaszállnak
a megfelelő szolgáltatónak.
11. A Kormány kártalanítja, megvédi és felelősség alól mentesíti a Szervezetet bármely olyan kereset, kárigény, eljárás vagy
egyéb követelés tekintetében, amely a  Kormány által rendelkezésre bocsátott személyekkel vagy berendezésekkel
kapcsolatosan okozott sérülések vagy károkozás kapcsán merültek fel, kivéve azokat a  sérüléseket vagy károkat,
amelyek a UNWTO tisztviselőinek durva hanyagsága vagy szándékos helytelen magatartása miatt keletkeztek.
12. A  konferencia terem, az  irodák és egyéb, a  Kormány által rendelkezésre bocsátott helyiségek alkotják
a  konferenciaterületet, és a  WTD során a  UNWTO helyiségeinek tekintendők, az  elkészítéséhez és befejezéséhez
szükséges intézkedések időtartam alatt is.
13. A  Felek a  WTD minőségének javítása és szervezettségének javítása érdekében megállapodhatnak a  WTD külső
szponzorálásáról. A  szponzorálással kapcsolatos bármelyik Fél által vállalt megállapodáshoz – beleértve annak
valamennyi feltételét – a másik Fél általi kifejezett írásos beleegyezése szükséges.
14. Az  Egyesült Nemzetek Védelmi és Biztonsági Főosztálya (UNDSS) által megkövetelt kötelező biztonsági előírások
figyelembe vételével a Kormány megteszi a szükséges intézkedéseket a WTD-n részt vevő küldöttek, alkalmazottak
és látogatók biztonságának biztosítása érdekében. A  fogadó ország védelmet nyújt, hogy biztosítsa a  WTD
biztonságos és nyugodt légkörben való, biztonsági zavaró körülménytől mentes, hatékony lebonyolítását, beleértve
a következő eljárásokat:
– Ellenőrzi a WTD helyszíneit (hotel/szállás és rendezvény helyszíne) és környezetét, a  biztonsági eszközöket
és azok rendeltetésszerű használatának rendjét, valamint a  biztonsági terv elkészítéséhez szükséges
személyzetet.
– Ellenőrzi valamennyi irányadó biztonsági intézkedés (tűz esetére, vészkijáratok stb.) meglétét és betartását
a helyszínen és annak környezetében.
– Kijelöl egy Biztonsági Felelőst, akivel a UNWTO Biztonsági Főosztálya bármikor kapcsolatba léphet.
– Mindenkor megteszi az összes szükséges intézkedést a résztvevők biztonsága érdekében, különös tekintettel
a kiemelt fontosságú személyekre (fogadás, szállítás és elhelyezés).
– Kialakít egy megfelelő beléptetési rendszert a  WTD helyszíneihez. A  résztvevőknek eljuttatja a  rájuk
vonatkozó biztonsági információkat. Ezen információk tartalmazzák a  vészhelyzet esetén követendő
alapvető biztonsági szabályokat (kiürítési terv), jelezik a  vészhelyzeti útvonalakat és kijáratokat, az  orvosi
létesítmények elhelyezkedését, a megfelelő vészhívó számokat és egyéb információkat.
Ha a UNDSS által meghatározott biztonsági követelmények külön egyétértési nyilatkozatot követelnek meg, az ilyen
nyilatkozatot kiegészítő megállapodásba kell foglalni, és azt mindkét félnek el kell fogadnia.
15. A  Szervezet nevének és/vagy emblémájának, zászlójának vagy rövidítésének a WTD-vel kapcsolatos felhasználása
a  Szervezet előzetes megkeresésével és a  Titkárság írásos felhatalmazásával és a  WTD használatára vonatkozó
felhasználási feltételek betartásával történhet.
16. A  Kormány és a  UNWTO kiegészítő megállapodásokat köt e  megállapodás végrehajtása céljából. A  kiegészítő
megállapodások a Kormány és a UNWTO által szükség szerint módosíthatók.
17. A  jelen Megállapodás a  tizenötödik (15.) napon lép hatályba attól az  időponttól számítva, amikor Magyarország
Kormánya értesíti a  UNWTO-t, hogy a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárás megfelelően
lezárult.
18. Ez  a  Megállapodás alkalmazandó a  Rendezvény alatt, valamint a  Rendezvény előkészítéséhez és befejezéséhez
szükséges intézkedések tekintetében is.
19. E  Megállapodás módosítása a  felek kölcsönös megegyezése esetén egy kiegészítő megállapodást tartalmazó
levélben történhet. Ezek a módosítások a 17. bekezdés szerint lépnek hatályba.
20. A  jelen Megállapodást az  egységes nemzeti jogszabályok kizárásával, a  nemzetközi jog általános elveivel
összhangban kell értelmezni.
21. Az  e  Megállapodásból eredő vagy azzal kapcsolatos bármely vitát, nézeteltérést vagy követelést, vagy annak
bármely megsértését – kivéve, ha azt közvetlen tárgyalás útján rendezik – az  UNCITRAL Választottbírósági
Szabályokkal összhangban választottbírósági eljárás útján kell rendezni. A  Felek megegyeznek abban, hogy
az  e  rendelkezéssel összhangban hozott választottbírósági határozatokat bármely vitás kérdés végleges
megítélésében kötelezőnek ismerik el.
22. A  jelen Megállapodásban foglalt vagy azzal összefüggő semmilyen rendelkezés nem jelenti azt, hogy a  UNWTO
kiváltságairól és mentességeiről lemondott volna.
Készült, Madridban, 2018. június 18-án, két eredeti példányban, angol nyelven.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 17. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2013. CLV. törvény a támogatott döntéshozatalról.
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. gyámhatóság: a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
(a továbbiakban: Gyvt.) szerinti gyámhatóság;
2. támogatott döntéshozatal: a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény Második Könyv Második Rész
IX. Címe szerinti cselekvőképességet nem érintő, az érintett személy önrendelkezését és jogainak védelmét
szolgáló jogintézmény;
3. támogatott személy: az  egyes ügyei intézésében, döntései meghozatalában belátási képességének kisebb
mértékű csökkenése miatt segítségre szoruló nagykorú személy, akinek a gyámhatóság támogatót rendel;
4. támogató: a  támogatott személy kérelmére vagy a  bíróság megkeresése alapján a  gyámhatóság által
a támogatott személlyel egyetértésben, a támogatott személy segítésére kirendelt személy.
2. A támogató kirendelése 2. § (1) A  gyámhatóság a  támogatott személy kérelmére vagy a  bíróság megkeresése alapján, általános jelleggel vagy
meghatározott ügycsoportokra, a  támogatott személlyel egyetértésben, határozatlan időre támogatót rendel ki.
Nem lehet támogatót kirendelni arra az ügycsoportra, amely tekintetében az érintett személy cselekvőképességet
érintő gondnokság alatt áll.
(2) A  gyámhatóság támogatóul a  támogatott személy által a  gyámhatóság előtt személyesen megjelölt személyt
rendeli ki, feltéve, hogy e  személy nem áll a  (3)  bekezdésben megállapított kizáró okok hatálya alatt, és vállalja
a támogatói feladatok ellátását.
(3) Nem lehet támogatónak kirendelni azt,
a) akinek a  személye ellen a  támogatott személy tiltakozik vagy ennek hiányában is azt a  személyt, akinek
kirendelése a támogatott személy érdekeivel ellentétes,
b) aki cselekvőképességet érintő gondnokság hatálya alatt áll, vagy
c) aki maga is támogatott személy.
3. § (1) A gyámhatóság a támogatott személy részére legfeljebb két személyt rendelhet ki támogatóként.
 (2) A  gyámhatóság a  támogató kirendeléséről a  támogató és a  támogatott személy személyes meghallgatását
követően dönt.
 (3) Ha a  támogató kirendelésének indokoltsága tekintetében kétség merül fel, a  gyámhatóság a  belátási képesség
kisebb mértékű csökkenésének igazolása érdekében szakértői véleményt szerezhet be, valamint kikérheti
a családsegítő szolgálat véleményét.
3. A támogató feladata 4. § (1) A  támogató, ha a  támogatott döntéshozatal általános jelleggel vagy az  adott ügycsoportra tekintettel fennáll,
a támogatott személy kérésére
a) a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben, a  polgári perrendtartásról
szóló törvényben és a  büntetőeljárásról szóló törvényben meghatározottak szerint jelen van azoknál
a közigazgatási, polgári és büntetőeljárási cselekményeknél, amelyekben a támogatott személy érintett,
b) az eljárási cselekmény rendjét meg nem zavaró módon a támogatott személlyel egyeztet,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 7-i ülésnapján fogadta el.
c) a támogatott személy jognyilatkozatának megtételekor jelen van,
d) tanácsaival, a  támogatott személy számára szükséges tájékoztatás megadásával a  támogatott személy
jognyilatkozatának megtételét elősegíti, és
e) a  támogatott személy döntésének meghozatalához segítséget nyújt, valamint a  döntése meghozatalában
személyes jelenlétével közreműködik.
 (2) A  támogató a  támogatott személy kérésére vagy a  gyámhatóság felhívására írásba foglalja, hogy miben segítette
a támogatott személyt és milyen tanáccsal látta el.
 (3) A  támogató a  kirendeléséről szóló gyámhatósági határozattal vagy a  gyámhatóság által számára e  célra kiadott
tanúsítvánnyal igazolja, hogy a támogatott személy vonatkozásában támogatói feladatokat lát el.
4. A támogató kirendelésének felülvizsgálata 5. § (1) A gyámhatóság a támogató kirendelését ötévenként felülvizsgálja.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat időpontjától függetlenül rendkívüli felülvizsgálatnak van helye, ha
a) azt a támogatott személy vagy a támogató kéri,
b) a támogatott személyt a bíróság gondnokság alá helyezte,
c) más hatóság értesíti a gyámhatóságot a támogató és a támogatott személy közötti érdekellentétről, vagy
d) olyan egyéb tény, körülmény jut a  gyámhatóság tudomására, amely indokolttá teszi a  támogató
kirendelésének felülvizsgálatát.
 (3) A felülvizsgálati eljárás során a gyámhatóság meggyőződik arról, hogy
a) a  támogatott személy továbbra is igényli-e, hogy egyes ügyei intézésében, döntései meghozatalában
támogató segítse,
b) a  támogatott személy egyetért-e azzal, hogy a  kirendelt támogató lássa el a  továbbiakban is a  támogatói
feladatokat, és
c) a támogató a támogatott személy érdekében járt-e el.
 (4) A gyámhatóság a felülvizsgálati eljárásban személyesen hallgatja meg a támogatót és a támogatott személyt.
 (5) A gyámhatóság a felülvizsgálat eredményeként
a) a  támogató és a  támogatott személy egyetértésével változatlan formában fenntartja a  támogató
kirendelését,
b) felmenti vagy elmozdítja a támogatót, és a támogatott személy kérelmére, vele egyetértésben
ba) új támogatót rendel, vagy
bb) megszünteti a támogatott döntéshozatalt.
5. A támogatói tisztség megszűnése, megszüntetése 6. § (1) A gyámhatóság a támogatót a tisztségéből felmenti, ha
a) azt a támogató vagy a támogatott személy kezdeményezi,
b) a támogatott személy meghal, vagy
c) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a támogató személy kinevezésének akadályát jelentette volna.
(2) A gyámhatóság a támogatót a tisztségéből elmozdítja, ha a támogató
a) a feladatait nem látja el, vagy
b) olyan cselekményt követ el vagy olyan magatartást tanúsít, amellyel a támogatott személy érdekeit súlyosan
sérti.
 (3) Azonnali intézkedést igénylő esetben a  gyámhatóság a  támogatót az  elmozdítást megelőzően a  tisztségéből
felfüggeszti.
 (4) A gyámhatóság az (1) bekezdés a) pontja és a (2) bekezdés szerinti esetekben a támogató és a támogatott személy
személyes meghallgatását követően dönt.
 (5) A támogatói tisztség megszűnik a támogató halálával.
6. A hivatásos támogató 7. § (1) A gyámhatóság hivatásos támogatót rendel ki, ha
a) nincs olyan, a támogatott személy által megjelölt személy, akit támogatóul ki lehetne rendelni, és
b) a támogatott személy egyetért hivatásos támogató kirendelésével.
(2) Hivatásos támogató az a cselekvőképes, büntetlen előéletű személy lehet, aki a hivatásos támogatókra vonatkozó
képesítési előírásoknak megfelel és vele szemben nem állnak fenn a  2.  § (3)  bekezdés b) és c)  pontjában
meghatározott kizáró okok.
(3) A gyámhatóság hivatásos támogatóul
a) hivatásos támogatói feladatokat ellátó, a Kormány által kijelölt szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban
vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott személyt,
b) hivatásos gondnoki feladatokat ellátó személyt vagy
c) mentális zavarban szenvedő személyekkel foglalkozó jogi személyt
rendelhet ki.
(4) A (3) bekezdés c) pontja szerinti esetben a mentális zavarban szenvedő személyekkel foglalkozó jogi személy köteles
megjelölni azt a  személyt, aki a  hivatásos támogatói teendőket személyében ellátja. A  kijelölt személynek meg
kell felelnie a hivatásos támogatóra vonatkozó előírásoknak. A kijelölt személy hivatásos támogatói tevékenysége
ellátása során költségtérítésre jogosult.
(5) A hivatásos támogató egyidejűleg 30 támogatott személy érdekében járhat el, kivéve, ha
a) az  adott támogatott személyek igényeinek figyelembevétele alapján a  hivatásos támogatói feladatok
ellátását legfeljebb 35 támogatott személy egyidejű ellátása nem veszélyezteti, vagy
b) a hivatásos támogatói feladatokat kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy látja el.
(6) Az  (5)  bekezdés b)  pontjában meghatározott személy egyidejűleg legfeljebb 45 támogatott személy érdekében
járhat el.
(7) Ha a hivatásos támogató hivatásos gondnoki feladatokat is ellát, a támogatott személyeinek és a gondnokoltjainak
a száma együttesen sem haladhatja meg az (5) és (6) bekezdésben foglalt létszámot.
(8) Ha a  hivatásos támogató tevékenységét munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban látja el, díjazását úgy
kell megállapítani, hogy annak összege támogatott személyenként – a  támogatói feladatok mértéke alapján –
az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének legalább 10%-át elérje.
8. § (1) Ha a  hivatásos támogatói feladatok ellátására munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében kerül sor,
a  hivatásos támogatói feladatokat ellátni kívánó személy a  jelentkezéskor hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy
büntetlen előéletű.
(2) Indokolt esetben a hivatásos támogatót foglalkoztató szerv vezetője (a továbbiakban: vezető) írásban felszólíthatja
a hivatásos támogatót, hogy a felhívástól számított 15 munkanapon belül – ha e határidőn belül menthető ok miatt
nem lehetséges, annak megszűnését követően haladéktalanul – hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen
előéletű.
(3) Ha a  hivatásos támogató igazolja, hogy büntetlen előéletű, a  vezető az  igazolásra szolgáló hatósági bizonyítvány
kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a hivatásos támogató részére megtéríti.
(4) A vezető a büntetlen előélet igazolása céljából kezeli
a) a hivatásos támogatói feladatok ellátására jelentkező személy és
b) a hivatásos támogató
azon személyes adatait, amelyeket az  e  célból a  bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány
tartalmaz.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben foglaltak alapján megismert személyes adatokat a vezető a munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszony létesítéséről meghozott döntés időpontjáig vagy – munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítése
esetén – a jogviszony megszűnéséig vagy megszüntetéséig kezeli.
9. § (1) A hivatásos támogatói feladatokat vállaló személy képzését és továbbképzését a gyámhatóság szervezi.
 (2) A  hivatásos támogatói képzésben, továbbképzésben eredményesen részt vett személy adatait a  képzési,
továbbképzési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából a Kormány által kijelölt szerv veszi nyilvántartásba.
A nyilvántartás nem minősül hatósági nyilvántartásnak.
(3) A nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a hivatásos támogató természetes személyazonosító adatai,
b) a munkahely megnevezése és címe,
c) a foglalkoztatás kezdő időpontja,
d) a  képzésről kiállított bizonyítvány száma, a  kiállítás helye és időpontja, továbbá a  kiállító intézmény
megnevezése, és
e) a jogszabály által előírt továbbképzés elvégzésének adatai.
(4) A gyámhatóság bejelenti a Kormány által kijelölt szervnek
a) a hivatásos támogató foglalkoztatását a (3) bekezdésben megjelölt adatok közlésével, és
b) a nyilvántartásba vett adatokban bekövetkezett változást.
(5) A  gyámhatóság az  adatbejelentést a  foglalkoztatás megkezdésétől vagy az  adatváltozás időpontjától számított
30 napon belül teszi meg.
(6) A Kormány által kijelölt szerv törli a nyilvántartásából annak a hivatásos támogatónak az adatait,
a) aki elhunyt, és
b) akivel szemben tevékenységének ellátása során a 2. § (3) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott kizáró
ok keletkezik.
 (7) A  nyilvántartásból adatok a  nyilvántartásba vett személy, a  gyámhatóság, továbbá tudományos, statisztikai
feldolgozást végzők részére – az adatvédelmi jogszabályok megtartásával – továbbíthatók.
10. § (1) A  hivatásos támogató a  gyámhatóság kirendelő határozatában meghatározottaknak megfelelően, a  felügyeletét
ellátó gyámhatósággal együttműködve, a támogatott személy érdekében, döntéseinek, véleményének tiszteletben
tartásával segíti a  támogatott személyt a  döntései meghozatalában. A  hivatásos támogató feladataira a  4.  §-ban
foglaltak irányadóak.
(2) A  hivatásos támogató évente jelentést készít a  tevékenységének felügyeletére jogosult gyámhatóság számára,
amelyben beszámol a  támogatott személy részére nyújtott segítségről, megjelölve, hogy milyen eljárásokban
és jognyilatkozatok megtételében működött közre. A  hivatásos támogató a  jelentését minden évben annak
a  hónapnak a  15. napjáig nyújtja be a  gyámhatósághoz, amelyik hónapban a  kirendeléséről szóló határozatot
meghozták.
(3) Ha a  hivatásos támogató jelentéstételi kötelezettségének nem tesz eleget vagy a  jelentésében foglaltak alapján
valószínűsíthető, hogy a támogatott személy érdekei sérülnek, a gyámhatóság meghallgatja a támogatott személyt.
7. A támogatókról és a támogatott személyekről vezetett nyilvántartás
11. § (1) A  gyámhatóság a  támogató kirendelésének felülvizsgálata és tevékenységének felügyelete céljából nyilvántartást
vezet az  általa kirendelt támogatókról és támogatott személyeikről. A  nyilvántartás nem minősül hatósági
nyilvántartásnak.
(2) A nyilvántartás a következő adatokat és a változás időpontjának megjelölésével az adatváltozásokat tartalmazza:
a) a támogatott személy természetes személyazonosító adatai és lakcíme,
b) a támogató kirendeléséről szóló jogerős határozat ügyszáma,
c) a támogató kirendeléséről rendelkező határozat jogerőre emelkedésének napja,
d) a támogató természetes személyazonosító adatai, lakcíme,
e) hivatásos támogató rendelése esetén ennek a ténye,
f ) több támogató kirendelése esetén ennek a ténye, és
g) a támogatott döntéshozatal általános jellegének vagy azoknak az ügycsoportoknak a megjelölése, amelyekre
vonatkozóan a támogatott döntéshozatal fennáll.
 (3) A nyilvántartásban fel kell tüntetni a támogató tisztségéből való felmentése vagy elmozdítása iránt indított eljárás
megindításának tényét és időpontját.
 (4) A nyilvántartás adatairól írásbeli kérelemre, térítésmentesen az kaphat felvilágosítást, aki
a) az ehhez fűződő jogi érdekét igazolja, vagy
b) az adat megismerésére és kezelésére törvényi rendelkezés alapján jogosult.
(5) A jogi érdek igazolása során meg kell jelölni azt a jogügyletet, egyéb okot, amely az adatfelhasználás jogszerű célját
és jogalapját megalapozza. Ha a jogi érdek okirattal igazolható, azt a kérelemhez mellékelni kell.
(6) A  nyilvántartásból való adatszolgáltatás során csak az  adatkérés céljának megvalósulásához elengedhetetlenül
szükséges adat bocsátható a felvilágosítást kérő rendelkezésére.
(7) A nyilvántartásban kezelt adatok statisztikai, valamint tudományos kutatási célra – személyazonosításra alkalmatlan
módon – átadhatók és felhasználhatók.
(8) A  nyilvántartás adatait a  gyámhatóság a  támogatott döntéshozatal megszűnésétől számított öt évig kezeli, majd
haladéktalanul gondoskodik azok törléséről.
8. Záró rendelkezések 12. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a támogatott döntéshozatallal kapcsolatos gyámhatósági feladat- és hatáskörök ellátásának szabályait,
b) a 7. § (3) bekezdés a) pontjában és a 9. §-ban meghatározott szerv kijelölését.
(2) Felhatalmazást kap a  gyermekek és az  ifjúság védelméért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a hivatásos támogatók képesítési előírásainak, képzésének és továbbképzésének szabályait.
13. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az  1–8.  §, a  9.  § (2)–(7)  bekezdése, a  10. és 11.  §, a  12.  § (1)  bekezdése, valamint a  14.  § 2014. március 15-én lép
hatályba. 14. § (1) A Gyvt. 128. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  kapcsolattartással, a  kiskorú házasságkötésének engedélyezésével, az  örökbefogadással, a  származás
megismerésével, a  terhességét eltitkoló válsághelyzetben lévő várandós anya születendő gyermeke lakóhelyének
megállapításával, a  családi jogállással, a  szülői ház elhagyásával, a  családbafogadással, a  gyámsággal,
a  gondnoksággal és a  támogatott döntéshozatallal kapcsolatos jognyilatkozatokat csak személyesen lehet
megtenni, valamint, ha a  tényállás tisztázása érdekében a  gyámhatóság tárgyalást tart, azon személyesen kell
megjelenni.”
(2) A Gyvt. 128. §-a a következő (4)–(8) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A gyámhatósági eljárásban a támogató (hivatásos támogató)
a) az  ügyféllel egyidejűleg az  ügy során valamennyi eljárási cselekménynél – ideértve a  nyilvánosság kizárásával
megtartott tárgyalást is – jelen lehet, távolléte azonban a  (6)  bekezdés szerinti kivétellel az  eljárási cselekmény
teljesítésének, valamint az eljárás folytatásának nem akadálya,
b) a jognyilatkozat megtételének elősegítése érdekében az ügyféllel az eljárási cselekmény rendjét meg nem zavaró
módon egyeztethet.
(5) A támogatónak az eljárási cselekményen való részvételéről a támogatott személy gondoskodik, a gyámhatóság
ezzel kapcsolatos intézkedést nem tesz.
(6) Ha a  támogató (hivatásos támogató) az  eljárási cselekménynél nincs jelen, az  általa támogatott személy
kérelmére a gyámhatóság – a támogató (hivatásos támogató) személyes megjelenése érdekében – egy alkalommal
megismétli az eljárási cselekményt.
(7) A támogató (hivatásos támogató) az általa támogatott személy helyett nyilatkozattételre nem jogosult.
(8) A gyámhatóság a (4)–(7) bekezdésben foglaltakról az ügyfelet és a  jelen lévő támogatót (hivatásos támogatót)
tájékoztatja.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1191/2019. (IV. 9.) Korm. határozata a Budapest XIII. kerület, Béke téri tehermentesítő főgyűjtőcsatorna építésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány – a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa javaslatára –
 1. a Budapest XIII. kerület, Béke téri tehermentesítő főgyűjtőcsatorna építése (a továbbiakban: Beruházás) érdekében
– a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében nyújtott támogatáson kívüli – a  további
tervezéshez és megvalósításhoz szükséges 600 000 000 forint központi költségvetési támogatást biztosít Budapest
Főváros Önkormányzata részére;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás megvalósításához szükséges 600 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport,
11. Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa által jóváhagyott fejlesztések támogatása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 3. egyetért azzal, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter a 2. pont szerinti költségvetési forrás terhére Budapest
Főváros Önkormányzata részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó – vissza nem térítendő
egyedi költségvetési támogatást nyújtson az 1. pont szerinti célra, a támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján, a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Beruházással összefüggésben vizsgálja meg
az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2007–2013 programozási
időszakban a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt beruházások, valamint a  2014–2020
programozási időszakban a  szennyvízelvezetési és -tisztítási, a  hulladékgazdálkodási és az  ivóvízminőség-javító
beruházások megvalósításáról szóló 339/2014. (XII. 19.) Korm. rendeletben foglaltak alkalmazásának
szükségességét, és a vizsgálat alapján tegyen javaslatot a szükséges intézkedésekre.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2010. (XI. 25.) OGY határozata „a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi gazdasági helyzetéhez vezető, 2002–2010 közötti – kiemelten a MÁV Zrt. szerkezetátalakítására és a leánytársaságok privatizációjára vonatkozó – döntések vizsgálatára” országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról.
Az Országgyűlés azzal a szándékkal, hogy teljeskörűen feltárja a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi gazdasági
helyzetéhez vezető, 2002–2010 közötti – kiemelten a MÁV Zrt. szerkezetátalakítására és a leánytársaságok
privatizációjára vonatkozó – döntések körülményeit és következményeit, az alábbi határozatot hozza:
I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. § és 36. §-a alapján vizsgálóbizottságot hoz létre a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi
gazdasági helyzetéhez vezető – kiemelten a MÁV Zrt. szerkezetátalakítására és a leánytársaságok privatizációjára
vonatkozó – döntések, azok körülményeinek és következményeinek kivizsgálására.
II. A vizsgálat tárgya a következő kérdések tisztázása:
1. Hogyan alakult a MÁV-csoport gazdálkodása 2002–2010 között? (Gazdálkodás, létszám, forgalom, adósságállomány,
költségvetési kapcsolatok)
2. A MÁV Zrt. tevékenységeit leánytársaságokba kiszervező döntések előkészítése és tartalma. A döntésekben milyen
szerepet játszott az a tény, hogy az állami tulajdonú társasági vagyonelemek és tevékenységek kiszervezésével
kikerülhető az országgyűlési kontroll?
3. Hogy hat ki a MÁV Zrt. szerkezetátalakítása az állami vagyonra?
4. Milyen döntések előzték meg a MÁV-nál a leánytársaságok privatizációját, a leánytársaságoknál miért a gazdasági
társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, és miért nem az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről
 szóló 1995. évi XXXIX. törvény (a továbbiakban: Priv. tv.) – 2008. január 1-jétől az állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény – rendelkezéseit alkalmazták?
5. Megtörtént-e, és ha igen, hogyan, a leánytársaságok privatizációt megelőző vagyonértékelése, vagyonbecslése?
6. Készült-e hatástanulmány, elemzés, vizsgálat, és ha igen, milyen tartalommal arra vonatkozóan, hogy milyen hatással
lesz a tartósan veszteséges állami társaságra a vagyonelemek kiszervezése, majd privatizációja?
7. Mi történt a privatizált leánytársaságokért kapott ellenértékkel?
8. Milyen hatása volt a MÁV Zrt. eredményére, a tartósan veszteséges gazdálkodásra a szerkezetátalakítás és a későbbi
privatizáció?
9. A MÁV Zrt. szerkezetátalakítását követően kialakult szervezeti és működési rendszere biztosította-e a korábban
kiszervezett feladatok ellátását?
10. Származott-e mérhető gazdasági előnye a MÁV Zrt.-nek a kiszervezésből?
11. Milyen a MÁV vagyonelemeinek a privatizációt követően kialakult tulajdonosi szerkezete és hogyan épül fel a jelenlegi
tulajdonosi kör?
12. Minősülhet-e a kiszervezés a Priv. tv. megkerülésének, az állami vagyon törvénytelen értékesítésének?
III. A vizsgálóbizottság maga határozza meg eljárási rendjét és vizsgálati módszereit, az 50/2003. (XI. 5.) AB határozatban
foglaltak figyelembevételével.
A határozatot az Országgyűlés a 2010. november 16-i ülésnapján fogadta el.
IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít, amelynek tartalmaznia kell
a) a bizottság feladatát;
b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait;
d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bizonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek) észrevételeit a lefolytatott vizsgálat módszereire és
megállapításaira vonatkozóan;
f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre.
V. A vizsgálóbizottság 6 (hat) tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek
ajánlást az alábbiak szerint:
Fidesz–Magyar Polgári Szövetség 2
MSZP 1
Jobbik 1
KDNP 1
LMP 1
VI. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján
az Országgyűlés elnöke tesz javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság elnökére
a kormánypárti, alelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő
javaslatot.
VII. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat I., valamint II. 1–12. pontjait érintő vizsgálatra, és az ennek
alapján szükséges intézkedésekre, vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával
összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A kért adatokat mindenki köteles a bizottság
rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a bizottság előtt megjelenni.
VIII. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés fedezi
költségvetéséből.
IX. A bizottság megbízatása feladatának elvégzéséig, de legfeljebb a megalakulásától számított 180 napig tart.
X. E határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
348/2008. (XII. 31.) Korm. rendelete az irányított betegellátási rendszer megszüntetésével, az elszámolásokkal, valamint az elszámolások ellenőrzésével kapcsolatos eljárási szabályokról.
A Kormány az egyes egészségügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2008. évi CVI. törvény 74. §-ában
foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva
az alábbiakat rendeli:
1. § E rendelet hatálya
a) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár központi
szervére (a továbbiakban: OEP),
b) az irányított betegellátási modellkísérletben
(a továbbiakban: IBM), az irányított betegellátási rendszerben (a továbbiakban: IBR) annak bármely naptári évében érvényes ellátásszervezői szerződés alapján részt vett
ellátásszervezőre (a továbbiakban: ellátásszervező),
c) az ellátásszervezővel az IBM-ben, IBR-ben való
részvételre szerződött háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatóra (a továbbiakban:
háziorvos),
d) az ellátásszervezővel az IBM-ben, IBR-ben együttműködési megállapodást kötött egészségügyi szolgáltatóra (a továbbiakban: egészségügyi szolgáltató)
terjed ki.
2. § (1) Az ellátásszervező, amennyiben záróelszámolást
még nem készített, köteles a korábban hatályos jogszabályok alapján az IBM-ben való részvételre kötött első érvényes szerződése hatálybalépésétől kezdve, az IBM-ben
való részvétel hiányában az IBR-ben való részvételre kötött első érvényes szerződése hatálybalépésétől kezdődően, az utolsó érvényes szerződése hatályának megszűnéséig terjedő időszakra az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2008. évi CVI. törvény
(a továbbiakban: ETtv.) szerint záróelszámolást készíteni,
és azt öt napon belül megküldeni az OEP részére.
(2) A záróelszámolásnak tartalmaznia kell a ETtv.
75. § (3) bekezdésében foglaltakat, továbbá az ellátásszervező által fel nem használt pénzösszeg mértékének
megjelölését.
(3) Az ellátásszervező, a háziorvos, valamint az egészségügyi szolgáltató részéről jogszerű felhasználásnak minősül a felhasználás évében érvényes és hatályos ellátásszervezői szerződés mellékletét képező Útmutató szerinti felhasználás. A rendszerben való részvétel utolsó évében elszámolható felhasználás vonatkozásában a részvétel
utolsó évére kötött érvényes ellátásszervezői szerződés
mellékletét képező Útmutatónak a kilépő háziorvosra és
egészségügyi szolgáltatóra, valamint a megszűnő ellátásszervezőre vonatkozó rendelkezései az irányadók.
(4) Az ellátásszervező utolsó érvényes szerződése hatályának megszűnését követően a bevételi többletből, illetve
a megtakarításból kifizetésre kizárólag a háziorvosok és
egészségügyi szolgáltatók jogosultak, az OEP által elfogadott záróelszámolás szerinti összegben, az Útmutatóban
megjelölt jogcímeken és legkésőbb a kifizetés hónapját
követő hatodik hónap utolsó napjáig történő felhasználás
céljából. A bevételi többletből, illetve a megtakarítási keret ellátásszervezőre jutó részéből – a háziorvosok és
egészségügyi szolgáltatók részére történő továbbutalás
kötelezettségével – az OEP az ellátásszervező felé teljesít
kifizetést. A háziorvosok és az egészségügyi szolgáltatók
a felhasználásról tizenöt napon belül kötelesek elszámolást készíteni és azt az ellátásszervező részére megküldeni. Az ellátásszervező az elszámolás kézhezvételétől
számított öt napon belül továbbítja az elszámolást az OEP
részére.
(5) A (4) bekezdés szerint folyósított pénzösszeg szabályszerű felhasználását az OEP az elszámolás kézhezvételétől számított kilencven napon belül, az elszámolás és
szükség szerinti helyszíni vizsgálat alapján ellenőrzi. A
(4) bekezdésben foglalt határidőn belül fel nem használt,
vagy jogosulatlanul felhasznált pénzösszeget az erről
szóló értesítés kézhezvételét követő tizenöt napon belül a
háziorvosok és az egészségügyi szolgáltatók kötelesek az
OEP részére visszafizetni.
3. § (1) A záróelszámolás ellenőrzése során az OEP vizsgálja az Egészségbiztosítási Alap terhére folyósított pénzeszközök elkülönített nyilvántartását, felhasználásának tényét és jogszerűségét jogcímenkénti bontásban.
(2) Az ellátásszervező köteles a háziorvosoktól és
egészségügyi szolgáltatóktól a részükre átadott pénzeszközökről és azok felhasználásáról szóló nyilvántartásokat
és bizonylatokat beszerezni, és ezeket, valamint az általa
vezetett nyilvántartásokat és pénzfelhasználásáról szóló
bizonylatokat a záróelszámolás ellenőrzéséhez az OEP
rendelkezésére bocsátani.
(3) A ETtv. 75. § (4) bekezdése szerinti ellenőrzés eredményéről az OEP tizenöt napon belül értesíti az ellátásszervezőt.
(4) Az OEP ellenőrzése alapján megállapított visszafizetési kötelezettséget az ellátásszervező az értesítés
kézhezvételét követő harminc napon belül köteles teljesíteni.
(5) Az irányított betegellátás keretén belül kifizetett
pénzeszközökből beszerzett vagy létrehozott eszköz közvetlenül és kizárólag – az OEP által finanszírozott egészségügyi szolgáltatás keretén belül – betegellátási célra
használható és hasznosítható, figyelemmel az irányított
betegellátás jogszabályban, illetve szerződésben előírt céljaira is.
(6) Az irányított betegellátás keretén belül kifizetett
pénzeszközökből beszerzett vagy létrehozott eszköz hasznosításával kapcsolatos bevételek kizárólag és közvetlenül – az OEP által finanszírozott egészségügyi szolgáltatás
keretén belül – betegellátási célra használhatók fel, figyelemmel az irányított betegellátás jogszabályban, illetve
szerződésben előírt céljaira is.
(7) Az OEP a záróelszámolást követően is jogosult ellenőrizni a társasági adóról és az osztalékadóról szóló
1996. évi LXXXI. törvény 2. számú mellékletében foglalt
leírási kulcsok figyelembevételével számított határidőig
az irányított betegellátás keretén belül kifizetett pénzeszközök szerződésszerű és jogszerű felhasználását, ideértve
az irányított betegellátás keretén belül kifizetett pénzeszközökből beszerzett vagy létrehozott eszközök használatát, valamint az ezek hasznosításából keletkezett bevételeket is.
4. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az irányított betegellátási rendszerről
szóló 331/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
a) 1–16. §-a,
b) 17. § (3) bekezdésében az „ , amely köteles azt oly
módon felhasználni, mintha az OEP-től a bevételi többlet
alapján kapta volna” szövegrész,
c) 18. § (3) bekezdése,
d) 19. §-a és
e) melléklete.
(3) Az R. 17. §-ának rendelkezéseit az IBR megszüntetésével összefüggésben e rendelet szabályainak figyelembevételével kell alkalmazni.
(4) Az R. 18. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az OEP az irányított betegellátási rendszer megszüntetésével, az elszámolásokkal, valamint az elszámolások ellenőrzésével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint jogosult ellenőrizni az irányított betegellátás keretén belül beszerzett
vagy létrehozott eszközök szerződésszerű és jogszerű
használatát, valamint az azokkal kapcsolatos bevételek
jogszerű felhasználását.”
(5) E § (2) és (4) bekezdése 2009. január 2-án hatályát
veszti. E bekezdés 2009. január 3-án hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
2/1995. (II. 22.) PM rendelet, a pénzügyminiszter ágazatába tartozó akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképesítések szakmai követelményeiről szóló 20/1998. (VII. 22.) PM rendelet, és a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 23/2008. (VIII. 8.) PM rendelet alapján szervezett szakmai és modulzáró vizsgák gyakorlati-írásbeli valamint interaktív vizsgafeladataiért fizetendő egységes térítési díjakról.
A pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 2/1995. (II. 22.) PM rendelet, a
pénzügyminiszter ágazatába tartozó akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképesítések szakmai követelményeiről szóló
20/1998. (VII. 22.) PM rendelet, és a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 23/2008. (VIII. 8.) PM rendelet alapján szervezett szakmai és modulzáró vizsgák gyakorlati-írásbeli valamint interaktív
vizsgafeladataiért fizetendő egységes térítési díjakról szóló 5/2009. (IV. 15.) Pénzügyi közlemény, valamint a pénzügyminiszter
hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 2/1995. (II. 22.) PM rendelet, a pénzügyminiszter
ágazatába tartozó akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképesítések szakmai követelményeiről szóló 20/1998. (VII. 22.)
PM rendelet, és a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 23/2008. (VIII. 8.)
PM rendelet alapján szervezett szakmai és modulzáró vizsgák gyakorlati-írásbeli valamint interaktív vizsgafeladataiért fizetendő
egységes térítési díjakról szóló 15/2009. (XII. 29.) Pénzügyi közlemény 2013. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
464/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Járfás Andrást
a 2015. november 15. napjától 2018. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
185/2011. (VIII. 31.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Rába Imre nyugállományú
mérnök vezérőrnagyot 2011. augusztus 20-ai hatállyal nyugállományú mérnök altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. július 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök