text:
111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelete a földgázellátásról szóló 2003. XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról.
A Kormány a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény (a továbbiakban: GET) 55. §-ának a), d), e), f), g), h),
i), j) és k) pontjaiban foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
I. Fejezet FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK (GET 3. §-hoz) 1. §
E rendelet alkalmazásában
1. alapvető eszköz: azon eszköz, illetve eszközök összes
sége, amely(ek) nélkül az engedélyes tevékenység nem
végezhető;
2. bázis időszak: az előző év azonos fogyasztási időszaka;
3. egybefüggő telephely: a gázfogyasztó tulajdonában,
kezelésében vagy használatában lévő egybefüggő ingatlan,
illetve bérlemény, ahol a gázfogyasztó fogyasztói berendezése(i), továbbá a gázfogyasztást szolgáló nyomásszabályozó(k), gázmérőhely(ek) vagy fogyasztói főcsap van. Egy
telephely több fogyasztási helyet is tartalmazhat;
4. elszámolási időszak: a közüzemi szerződésben rögzített egymást követő két mérőleolvasás közötti időszak;
5. eszközökkel való rendelkezés: kiterjed az engedélyesek alapvető eszközeinek eladására, átruházására, ajándékozására, bérbeadására, licencbe adására, kölcsönadására,
jelzálogba adására, megterhelésére, az eszközök vagy azok
egy része üzemeltetésének jogáról való lemondásra, vagy
az üzemeltetés jogának átruházására, továbbá az alapvető
eszközöket érintő bármely más teher vállalására, vagy azok
harmadik személy által való megterhelésére;
6. fizető: adott fogyasztási hely gázfelhasználásának ellenértékét és egyéb díjait (alapdíj, teljesítménydíj stb.)
számla ellenében kiegyenlítő természetes vagy jogi személy;
7. földgáztároló: az a létesítmény, amelyet a tárolói működési engedélyesek földgáz készletezésére használnak.
Ide tartozik a föld alatti gáztároló és a föld feletti gáztároló,
kivéve a létesítménynek termelési célra igénybe vett, valamint a szállító-, elosztó-rendszerek üzemeltetését szolgáló
részét és annak kapacitását;
8. földgáztároló névleges kapacitása: a tároló névleges
kapacitását a következő jellemzők határozzák meg:
a) mobil gázkészlet [az egy ciklus alatt maximálisan
betárolható és kivehető gázmennyiség (Mm3/ciklus)],
b) besajtoló kapacitás [besajtolási ciklusban egységnyi
idő alatt betárolható maximális gázmennyiség (em3/óra)],
c) kitárolási kapacitás [a kitárolási ciklusban egységnyi
idő alatt kivehető maximális gázmennyiség (em3/óra)];
9. független szakértő: olyan egyéni vállalkozó vagy gazdasági társaság, aki vagy amelynek tagja, alkalmazottja
vagy megbízottja a gáziparra vonatkozóan megfelelő ismeretekkel és a szakterületen felsőfokú végzettséggel rendelkezik, s akinél a vizsgálandó terület vonatkozásában az
államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957.
évi IV. törvény 33. §-ának (1) bekezdésében meghatározott kizáró ok nem áll fenn. A feltételek teljesülését a
Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) állapítja meg;
10. gázév vagy szerződéses év: tárgyév július 1-jétől a
következő év június 30-áig terjedő időszak;
11. hosszú távra lekötött kapacitás: kettő évre vagy azt
meghaladó időtartamra lekötött szállító-, elosztó- és
tároló-kapacitás;
12. hozzáférési jogosult: a GET 30. § (1) és (2) bekezdéseiben felsorolt, szállító-, elosztó- és tároló-rendszerek
használatára jogosultak;
13. informatikai platform: a földgázpiac működését segítő adatbázis-rendszer, amelyet a rendszerhasználók és
engedélyesek a hozzáférésre jogosultságuk alapján használnak;
14. kapcsolódó tevékenység: az engedélyes minden
olyan, a létesítő okiratban feltüntetett tevékenysége,
amelynek végzése az engedélyköteles tevékenységhez
(GET 7. §) elengedhetetlenül szükséges, de nem kizárólag
az engedélyköteles tevékenységet szolgálja;
15. kapcsolt vállalkozás: a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény 3. §-a (2) bekezdésének 7. pontja szerinti vállalkozás;
16. kiegyenlítő földgáz: a rendszerirányító által a napi
forrás-fogyasztás egyensúlyának megteremtése és fenntartása céljából beszerzett, a nominálás és a tényleges fogyasztás közötti földgázmennyiség;
17. lekötött kapacitás: szállító-, tároló-, elosztó-rendszerek névleges kapacitásának az a része, amelyhez adott
időszakra, az arra jogosultak hozzáférési jogot szereztek;
18. másodlagos kapacitás-kereskedelem: a hozzáférésre
jogosultak által fel nem használt és vételre felajánlott szállítói-, tárolói-, elosztói kapacitásoknak a szállítói-, tárolói-,
elosztói engedélyesek által, a rendszerirányító koordinálásában történő újra értékesítése;
19. másodlagos tevékenység: a földgázipari vállalkozás
engedélyköteles tevékenységén (GET 7. §), valamint a
kapcsolódó tevékenységén kívüli minden, a létesítő okiratban megjelölt tevékenység;
20. mérlegkör: az egy gázátadó állomásról ellátott nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztók, önkéntes vagy
kereskedőn keresztül történő szerveződése a földgáz-menynyiségek nominálására, felosztására és az elszámolások —
beleértve a kiegyenlítő földgázt is — közös lebonyolítására
a rendszerirányító felé, az elosztói engedélyesek egyidejű
tájékoztatása mellett;
21. mérlegkör felelős: a mérlegkör tagjainak választott
vagy közös kereskedő képviselője, aki ellátja a szerződésben rögzített közös mérlegköri feladatokat;
22. napi szállítóvezetéki kapacitás: a rendszerirányító által meghatározott, adott napra és adott betáplálási pontra
vonatkozó be, illetve kitáplálási pontra vonatkozó kiszállítható földgáz mennyiség;
23. napon belüli kereskedelem: a földgáz mennyiségeknek, valamint a szállítási és tárolási kapacitásoknak a tárgynapon belül történő kereskedelme, amely a nominálások
és a valós igény közötti eltérés kiegyenlítése érdekében
történik;
24. nominálás: a hozzáférésre jogosultak által, szerződésben rögzített mennyiségi, illetve órai teljesítmény lekötésre vonatkozó, a betáplálási és elvételi pontokra az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatban (a továbbiakban:
ÜKSZ) rögzített eljárási rendnek megfelelően a hozzáférésre jogosultanként meghatározásra kerülő, földgáz-menynyiségi, illetve órai teljesítmény-igény naponta történő
megadása;
25. nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó: a GET
3. § 7. pontjában meghatározottak közül az a fogyasztó,
aki/amely földgázigényét kereskedelmi szerződés keretében elégíti ki, és külön jogszabály alapján nyilvántartásba
vették;
26. opciós forrás: az a gázmennyiség és teljesítmény,
amelyet a rendszerirányító közvetlenül beszerezhet, a kereskedő, a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó, a
közüzemi nagykereskedő feltételesen szerződésben leköthet és a nominálás során a rendszerirányító rendelkezésére
bocsáthat, és amelyet a rendszer egyensúly megtartása érdekében a rendszerirányító szükség esetén felhasználhat,
beleértve a megszakítható gázvételezést is;
27. rendszerhez való hozzáférés: a szállító- és az elosztóvezeték, valamint a tároló-rendszer kapacitásának rendelkezésre bocsátása az azt igénybe venni kívánó hozzáférésre
jogosultak számára;
28. részszámla: a bázis időszak fogyasztási adatai alapján meghatározott havi gázmennyiséget és a havi alapdíjat
vagy teljesítménydíjat tartalmazó számlabizonylat;
29. rövid távra lekötött kapacitás: két évnél rövidebb
időtartamra lekötött szállító-, elosztó- és tároló-kapacitás;
30. szabad kapacitás: a szállítói, a tárolói és az elosztói
engedélyes által üzemeltetett szállító-, tároló-, illetve elosztó-rendszerek rendelkezésre álló névleges kapacitásá
nak szerződéssel le nem kötött, a hozzáférésre jogosultak
részére rendelkezésre álló további része;
31. Szabályzati Bizottság: a rendszerirányító, az engedélyesek és a hozzáférésre jogosultak képviselőiből álló, az
ÜKSZ kidolgozására és módosításainak elvégzésére megalakított bizottság;
32. szállító- és elosztó-rendszer névleges kapacitása: a
geometriai és hidraulikai jellemzőkből számított, adott
belépési és kilépési pontokra vonatkozó, időegység alatt
maximálisan átáramló gázmennyiség;
33. végszámla (elszámolói számla): az elszámolási időszak alatt vételezett gázmennyiség ellenértékét és egyéb
díjakat (alapdíjak, teljesítménydíj stb.) tartalmazó elszámolási bizonylat, amelyben figyelembe veszik az ezen időszak alatt kibocsátott és kifizetett részszámlákat.
II. Fejezet AZ ENGEDÉLYEZÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (GET 6—11. §-hoz)
Engedélyezés és az engedélyköteles tevékenység folytatása 2. §
(1) A GET 7. §-ában meghatározott engedélyköteles
tevékenységet csak a gazdasági társaságokról szóló 1997.
évi CXLIV. törvény hatálya alá tartozó, belföldi székhellyel rendelkező korlátolt felelősségű társaság vagy részvénytársaság végezhet, ha megfelel a GET-ben, az e rendeletben és az egyéb jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) A GET 9. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
engedélyek iránti kérelmet e rendelet 3. számú melléklete
XI. fejezetében meghatározott formanyomtatványon kell
benyújtani. A kérelmező köteles a kérelemhez csatolni
mindazokat az iratokat és nyilatkozatokat, amelyeket a
GET, e rendelet vagy más jogszabály előír. A kérelmet a
formanyomtatványon túl elektronikus adathordozón
(floppy lemez, CD, e-mail stb.) is el kell juttatni a Hivatalhoz.
(3) Az engedély iránti kérelemhez szükséges mellékleteket e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
(4) A GET 9. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
engedély iránti kérelemhez a 3. számú mellékletben foglalt
dokumentumokon túlmenően a következő iratokat kell
csatolni:
a) a GET 9. §-ának (3) bekezdésben előírt tulajdonviszonyokat igazoló iratokat;
b) amennyiben a kérelmet benyújtó nem rendelkezik a
tevékenység végzéséhez szükséges eszközök teljes tulajdonjogával, akkor a tulajdonos(ok), és az engedélykérő
közötti üzemviteli megállapodást.
(5) Az engedélyesnek rendelkeznie kell továbbá
a) a tevékenység gyakorlásához szükséges, más jogsza
bályokban meghatározott, nevére szóló hatósági engedélyekkel; b) az adott tevékenység folytatásához szükséges műszaki, személyi és pénzügyi feltételekkel és eszközökkel; valamint
c) a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Bt.) 24. §-ában foglaltakon túl, a minden
engedélyes tevékenységre — kivéve a földgáz kereskedelmi
tevékenységet — vonatkozó, arra feljogosított tanúsító
szervezet által jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerrel.
Abban az esetben, ha ezzel az engedélykérelem benyújtásakor nem rendelkezik, az engedélykérelmet benyújtónak
az erre vonatkozó tervét kell benyújtania, és ennek a követelménynek az engedély kiadásától számított két éven belül
kell megfelelnie.
(6) A kérelmező köteles nyilatkozni a GET 6. §-ának
(3) bekezdésében meghatározott kizáró okok hiányáról,
továbbá arról, hogy rendelkezik az e rendeletben és a külön
jogszabályokban meghatározott engedélyekkel.
(7) A Hivatal mind az engedélyezési eljárás során, mind
az engedély érvényességének ideje alatt az egyes engedélyezési feltételek folyamatos meglétét a helyszínen is megvizsgálhatja.
A befolyásszerzés szabályai az engedélyezés során 3. §
Amennyiben a kérelmező társaságban valamely vállalkozás jelentős befolyással, többségi vagy közvetlen irányítással rendelkezik (a továbbiakban együtt: irányító társaság) az engedély iránti kérelemhez csatolni kell a GET
52. §-ában előírt jóváhagyás iránti kérelemhez benyújtandó következő iratokat:
a) az irányító társaság társasági szerződésének (alapító
okiratának, alapszabályának vagy ennek megfelelő egyéb
iratnak) egy másolati példányát, külföldi vállalkozás esetében annak hiteles magyar nyelvű fordítását;
b) az irányító társaság három hónapnál nem régebbi
cégkivonatát, külföldi vállalkozás esetén annak hiteles magyar nyelvű fordítását, vagy az arról szóló igazolás hiteles
magyar nyelvű fordítását, hogy a külföldi vállalkozást a
cégnyilvántartásba bejegyezték;
c) az engedélyesben jelentős befolyással, többségi vagy
közvetlen irányítással rendelkező gazdasági társaság, illetve külföldi vállalkozás vagy természetes személy azonosító
adatait, ez utóbbi esetében a büntetlen előéletére vonatkozó igazolást;
d) harminc napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozóan, hogy az irányító társaságnak, illetve külföldi vállalkozásnak Magyarországon adóhatósággal, vámhatósággal,
illetve a társadalombiztosítási szervvel szemben tartozása
nincs; e) az irányító társaság, illetve külföldi vállalkozás előző
három évre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített
mérlegét és eredménykimutatását;
f) az irányító társaság, illetve külföldi vállalkozás tulajdonosi szerkezetének, valamint azoknak a körülményeknek a részletes leírását, amelyek miatt az irányító társaság,
illetve külföldi vállalkozás kapcsolatában álló személyek
csoportjához tartozónak minősül, továbbá, az irányító társaság előző üzleti évre vonatkozó konszolidált éves beszámolóját, ha az irányító társaság konszolidált beszámoló
készítésére kötelezett;
g) a kérelemmel érintett gazdasági társaság, külföldi
vállalkozás vagy természetes személyek teljes bizonyító
erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárulnak az engedély iránti kérelemhez
mellékelt iratokban foglaltak valódiságának a Hivatal által
megkeresett szervek útján történő ellenőrzéséhez.
Az engedélyköteles tevékenység gyakorlása 4. § (1) Az engedélyes kapcsolódó és másodlagos tevékenysége nem veszélyeztetheti az engedélyes engedélyköteles
tevékenységének folyamatos ellátását.
(2) Az engedélyes társaság saját tőkéje nem csökkenhet
két egymást követő évben az e rendeletben előírt jegyzett
tőke alá.
(3) Az engedély kiadásának és az engedélyköteles tevékenység gyakorlásának feltétele, hogy a kérelmező, illetve
az engedélyes a GET-nek és az egyéb jogszabályi feltételeknek folyamatosan megfeleljen. Ha ezen előírások bármelyike nem teljesül, a Hivatal jogosult az engedélyessel
szemben a GET 13. §-ában, valamint e rendelet 19. §-ában
foglalt jogkövetkezmények alkalmazására.
(4) Az engedélyes az engedélyében meghatározott egyes
tevékenységeket köteles saját szervezetén belül végezni, és
a Hivatal által kiadott, erre vonatkozó határozat alapján
jogosult az egyéb engedélyesi tevékenységek elvégzéséhez
közreműködőt (alvállalkozót vagy megbízottat) igénybe
venni. Ezen közreműködői tevékenységért úgy felel, mintha maga járt volna el.
(5) Amennyiben a GET 85. §-ának (1) bekezdése szerint
a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Gszt.) hatálya alatt működő társaság nem teljesíti
a GET, e rendelet és a külön jogszabályok által meghatározott engedélyezési feltételeket és 2004. január 1-jén nem
rendelkezik a GET szerinti működési engedéllyel, a Hivatal a folyamatos és biztonságos gázellátás érdekében a
GET 13. §-a alapján más engedélyes kijelölése iránt intézkedhet.
(6) Az engedélyesek, kivéve a földgáz kereskedői és a
határon keresztüli kapacitásokhoz való hozzáféréssel rendelkező engedélyeseket, kötelesek a legkisebb költség elvét betartani, az ezt igazoló adatokat a Hivatal számára
hozzáférhetővé tenni, különösen a GET hatálya alá tartozó
hatósági áras, illetve díjas termékek és szolgáltatások, valamint a hozzájuk tartozó ráfordítások tekintetében, beleértve a kizárólagossági jogosultságú tevékenység ellátásához kapcsolódó beszerzések Üzletszabályzatban rögzített
nyilvános versenyeztetési rendszerét is.
(7) Az engedélyes köteles:
a) a folyamatos gázellátást veszélyeztető változásról a
Hivatalt nyolc napon belül tájékoztatni, így különösen a
gázbeszerzési szerződés megszűnése, mennyiségének a fogyasztói igények alá csökkenése, fizetésképtelenségének
beállta, az előírt pénzügyi biztosítékok hiánya, a földgázrendszer kapacitásának (szállító-, tároló-, elosztó-rendszerek névleges kapacitásának), a műszaki biztonsági eszközök vagy a szakemberek összetételének, létszámának az
engedélyben előírt mérték alá csökkenése esetén;
b) kidolgozni és szükség esetén alkalmazni az üzemzavar és válsághelyzet kezelésére vonatkozó aktualizált belső
szabályzatát, kivéve a szervezett földgázpiac működtetésére engedéllyel rendelkezőt;
c) az engedély kiadásának alapjául szolgáló feltételeknek folyamatosan megfelelni; a Hivatal az általa kiadott
működési engedélyben határozza meg, mely feltételek változását elegendő bejelenteni, illetve mely változások engedélyezéséhez szükséges a működési engedély módosítását
kérni;
d) éves beszámolót készíteni a Hivatal részére, amelynek tartalmát, benyújtásának módját és határidejét a Hivatal határozatban írja elő;
e) az engedélyben felsorolt, a tevékenység folytatásához
szükséges alapvető eszközökkel való rendelkezéshez a Hivatal előzetes hozzájárulását megszerezni;
f) amennyiben a földgázipari vállalkozáson belül két
vagy több engedélyes is működik — kivéve a GET 7. §-ának
i) pontját — akkor az engedélyköteles tevékenységet végző
szervezetek közötti kapcsolatokat a vállalkozás belső rendjében szabályozni.
(8) A GET által megkövetelt műszaki-biztonsági, minőségbiztosítási követelmények érvényesítése érdekében a
Hivatal általi engedélyezési (módosítási) eljárást megelőzően a Magyar Bányászati Hivatal (a továbbiakban: MBH)
minősíti e szempontok szerint a földgázszállítási, földgáztárolási, földgázelosztási, rendszerirányítási és a propán-,
butángázok és ezek elegyeinek vezetéken történő elosztási
és szolgáltatási működési engedély kérelmezőjét.
(9) A szállítói, tárolói, elosztói engedélyesek kötelesek
a tulajdonukban lévő szállító-, elosztó-, tároló-rendszerekre az ésszerű kockázatvállalás mértékéig, a biztosítási
piacon elérhető kondícióktól függően a környezeti károkra
is kiterjedő vagyon- és felelősségbiztosítást kötni.
Amennyiben a biztosítás megkötését, fenntartását az engedélyes elmulasztja, a biztosítás hiánya az engedély visszavonásának alapjául szolgáló ok.
(10) A kérelmezőnek az engedélyköteles tevékenységére vonatkozó tervezett mérlegeinek elkészítésénél figyelembe kell vennie a 6. számú melléklet mérlegre vonatkozó
követelményeit.
(11) Az engedélyes köteles az Üzletszabályzatát az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségben, jól látható
módon elhelyezni, kérésre bárkinek hiánytalanul rendelkezésre bocsátani, honlapján hozzáférhetővé tenni és térítés ellenében róla másolatot készíteni.
(12) Az engedélyes köteles üzletszabályzatában rögzíteni az általa nyújtott szolgáltatás, illetve termék részletes
minőségi, műszaki paramétereit.
(13) Az engedélyesnek, illetve a hozzáférésre jogosultaknak minden, a tevékenységükkel érintett belépési és
kilépési pontra vonatkozóan együttműködési megállapodással kell rendelkezniük az érintett, velük kapcsolatban
álló engedélyesekkel és hozzáférésre jogosultakkal legalább a rendszer közös használatára, az elszámolások, vitás
kérdések rendezésére. Az együttműködési megállapodások tartalmi elemeit az ÜKSZ határozza meg.
(14) A GET 3. §-ának 5. pontja tekintetében az elosztóvezetéken történő, határon keresztüli földgázelosztásra az
e rendelet határon keresztüli földgázszállító vezetékhez
való hozzáférési engedélyre vonatkozó előírásait kell alkalmazni.
Kiegyenlítő földgáz beszerzése 5. § A rendszerirányító által a rendszeregyensúly fenntartása
érdekében folytatott földgázbeszerzés és -értékesítés, a
szállítói, tárolói és az elosztói engedélyes által a saját felhasználás, hálózatveszteség és mérési különbség, valamint
a tárolói párnagáz pótlás mértékének megfelelő földgázbeszerzés nem minősül földgáz-kereskedelmi tevékenységnek, így az e tekintetben nem engedélyköteles.
Az engedélyköteles tevékenységek elkülönítése
a vertikálisan integrált földgázipari vállalkozások esetében
6. § (1) Az engedélyes tevékenységet — kivéve a határkeresztező szállító kapacitáshoz való hozzáférési engedélyes
tevékenységet — folytató vertikálisan integrált földgázipari vállalkozás köteles biztosítani, hogy
a) a szállítói (beleértve a rendszerirányítói)
aa) engedélyköteles tevékenységet más, nem szállítási
tevékenységtől elkülönült szervezeti egységben és döntéshozatali eljárás alkalmazásával végezze,
ab) engedélyköteles tevékenységre vonatkozó döntéshozatali eljárások más, nem szállítási tevékenységre vonat
kozó döntésektől elkülönültek legyenek (mindez nem zárja ki olyan koordinációs mechanizmus meglétét, amely
lehetővé teszi, hogy az engedélyes társaság tulajdonosai
más jogszabályokban biztosított felügyeleti jogukat gyakorolják),
ac) engedélyköteles tevékenységet végző elkülönült
szervezeti egységet irányító személyek jogosultak legyenek
önálló döntések meghozatalára és végrehajtására a szállító
rendszer üzemeltetése, karbantartása és fejlesztése tekintetében,
ad) engedélyköteles tevékenységet irányító vezetők se
közvetlenül, se közvetve ne vehessenek részt más engedélyköteles tevékenység végzésében;
b) az elosztói
ba) engedélyköteles tevékenységet irányító vezetők se
közvetlenül, se közvetve ne vehessenek részt más engedélyköteles tevékenység végzésében,
bb) engedélyköteles tevékenységet végző szervezeti
egységet irányító személyek jogosultak legyenek hatékony,
más tevékenységtől független döntések meghozatalára és
végrehajtására a hálózat üzemeltetése, karbantartása és
fejlesztése tekintetében;
c) a közüzemi nagykereskedői, a közüzemi szolgáltatói,
valamint a földgázkereskedői engedélyköteles tevékenységeket végző szervezeti egységek vezetői jogosultak legyenek hatékony, más tevékenységtől független döntések
meghozatalára és végrehajtására.
(2) A különböző engedélyköteles tevékenységet végző
személyek, illetve egységek között az engedélyköteles tevékenységre vonatkozó információáramlás feleljen meg
a) a jogszabály, valamint az ÜKSZ információszolgáltatásra vonatkozó előírásainak,
b) a tulajdonos egyéb jogszabályokban biztosított
jogaihoz kapcsolódó információáramlási igényének,
c) ne legyen diszkriminatív az azonos típusú engedéllyel rendelkező piaci szereplők között.
(3) A vertikálisan integrált földgázipari vállalkozás köteles biztosítani, hogy
a) a más, elkülönült jogi személyként működő engedélyes azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és azonos elbánásban részesüljön, mint a vállalkozás szervezetén
belüli, engedélyköteles tevékenységet végző szervezeti egység;
b) a más, elkülönült jogi személyként működő engedélyes ugyanazon — jogszabályban, vagy az ÜKSZ-ben meghatározott — adatokhoz és információkhoz hozzáférhessen, mint a vállalkozás szervezetén belüli, engedélyköteles
tevékenységet végző szervezeti egység.
(4) A vertikálisan integrált földgázipari vállalkozás
köteles a) biztosítani, hogy a különböző engedélyköteles tevékenységet végző személyek, illetve szervezeti egységek egymást úgy kezeljék, mintha elkülönült jogi személyhez tartoznának, különös tekintettel az adatvédelemre, a diszkri
minációmentességre, a versenysemlegességre és az egyenlő
elbánás elvére;
b) olyan — munkavállalóira, vezetőire, alvállalkozóira,
megbízottjaira és munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban lévő dolgozóira vonatkozó — belső szabályzatot
alkotni és alkalmazni, amely az (1)—(3) bekezdésben foglaltak megszegését súlyos szerződésszegésnek minősíti, és
amely súlyos szerződésszegésnek jogkövetkezménye az
adott jogviszony megszüntetése.
(5) Az (1)—(4) bekezdésben foglaltak megszegése bírság kiszabása szempontjából súlyos jogsértésnek minősül.
III. Fejezet AZ ENGEDÉLYEZÉS KÜLÖNÖS SZABÁLYAI FÖLDGÁZSZÁLLÍTÁSI MŰKÖDÉSI ENGEDÉLY
7. § (1) Szállítási működési engedélyt az kaphat, aki szállítási
engedély iránti kérelmét azon többségi tulajdonában levő
teljes szállítói hálózat üzemeltetésére nyújtja be, amelyre
vonatkozóan tulajdonosként, illetve a tulajdonában nem
lévő eszközhányad tekintetében a tulajdonosokkal kötött
üzemeltetési szerződés alapján a kérelemben szereplő tevékenységét gyakorolhatja.
(2) A kérelmező engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének el kell érni a 2 milliárd forintot.
(3) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) 3 évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált üzleti tervvel; b) 5 évre szóló fejlesztési tervvel és kapacitásigény felméréssel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja az
engedélyköteles tevékenység folytatását, vagy ezen tevékenység azon elemének felügyeletét, amelynek mással történő elvégeztetéséhez a Hivatal hozzájárult, az önálló gazdálkodást, a hozzáférésre jogosultak diszkriminációmentes kiszolgálását, valamint saját rendszerének megfelelő
műszaki színvonalon való tartását;
d) saját szervezetében az engedélyes tevékenysége végzéséhez szükséges szakirányú tervező, irányító, ellenőrző
tevékenység ellátását biztosító szakember-állománnyal;
e) a c) és d) pontban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiákkal;
f) a fejlesztési igények megfogalmazására és a teljes
fejlesztési folyamat ellenőrzésére alkalmas szakemberállománnyal;
g) az engedélyköteles tevékenység normál üzemmenetétől eltérő körülmények közötti folytatásához szükséges
szervezeti, szabályzati, tárgyi és személyi feltételekkel;
h) az ÜKSZ vonatkozó rendelkezéseit kielégítő adatforgalmi és információs rendszerrel;
i) a szállítóvezeték rendszerről ellátott, nyilvántartásba
vett feljogosított fogyasztói kör felsorolását tartalmazó
nyilvántartással.
(4) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az üzembiztonság, az ellátás
biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb
költség elvének érvényesülése érdekében a szállító szállítói
tevékenysége körében köteles biztosítani azt, hogy
a) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú hozzáférésre jogosultak, illetve a földgáz vásárlói a szállító
részéről azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és
azonos elbánásban részesüljenek, beleértve kapcsolt vállalkozásait is;
b) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú hozzáférésre jogosultak, illetve a földgáz vásárlói a szállító
részéről csak és kizárólag ugyanazon adatokhoz, információkhoz férhessenek hozzá;
c) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(5) Kizárólag a (4) bekezdés szempontjából földgázvásárlónak minősül a közüzemi nagykereskedő, a földgázkereskedő és a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó.
(6) A földgáz szállítására vonatkozó engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének I. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Földgáztárolási működési engedély 8. § (1) Földgáztárolási működési engedélyt az kaphat, aki
földgáztárolási engedély iránti kérelmét mindazon többségi tulajdonában levő tárolója üzemeltetésére nyújtja be,
amelyre vonatkozóan tulajdonosként, illetve a tulajdonában nem lévő eszközhányad tekintetében a tulajdonosokkal kötött üzemeltetési szerződés alapján a kérelemben
szereplő tevékenységét gyakorolhatja.
(2) A kérelmező engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érnie az 500 millió forintot.
(3) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) 3 évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; b) 5 évre szóló fejlesztési tervvel és igényfelméréssel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja az
engedélyköteles tevékenység folytatását, vagy ezen tevékenység azon elemének felügyeletét, amelynek mással történő elvégeztetéséhez a Hivatal hozzájárult, az önálló gazdálkodást, a hozzáférésre jogosultak diszkriminációmen
tes kiszolgálását, valamint saját rendszerének megfelelő
műszaki színvonalon való tartását;
d) saját szervezetében az engedélyes tevékenysége végzéséhez szükséges szakirányú tervező, irányító, ellenőrző
tevékenység ellátását biztosító szakember-állománnyal;
e) a c) és d) pontban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiákkal;
f) a fejlesztési igények megfogalmazására és a teljes
fejlesztési folyamat ellenőrzésére alkalmas szakemberállománnyal;
g) az engedélyköteles tevékenység normál üzemmenetétől eltérő körülmények közötti folytatásához szükséges
szervezeti, szabályzati, tárgyi és személyi feltételekkel;
h) az ÜKSZ vonatkozó rendelkezéseit kielégítő adatforgalmi és információs rendszerrel.
(4) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az üzembiztonság, az ellátás
biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb
költség elvének érvényesülése érdekében a tárolói engedélyes tárolói tevékenysége körében köteles biztosítani azt,
hogy
a) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú hozzáférésre jogosultak, illetve a földgáz vásárlói a tárolói
engedélyes részéről azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és azonos elbánásban részesüljenek, beleértve
kapcsolt vállalkozásait is;
b) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú hozzáférésre jogosultak, illetve a földgáz vásárlói a tárolói
engedélyes részéről csak és kizárólag ugyanazon adatokhoz, információkhoz férhessenek hozzá;
c) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(5) Kizárólag a (4) bekezdés alkalmazásában földgázvásárlónak minősül a közüzemi nagykereskedő, a földgázkereskedő és a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó.
(6) A földgáz tárolására vonatkozó engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének II. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Földgázelosztói működési engedély 9. § (1) Földgázelosztói működési engedélyt az kaphat, aki
földgázelosztás iránti kérelmét mindazon elosztóvezetékek működtetésére bejelenti, amelyekre vonatkozóan vagy
saját jogon, illetve a tulajdonában nem lévő eszközhányad
tekintetében a tulajdonosokkal kötött megállapodás alapján a kérelemben szereplő tevékenységét gyakorolhatja.
(2) Amennyiben a kérelmező elosztó hálózatáról ellátott fogyasztók száma 2003. január 1-jén meghaladta a
100 ezer fogyasztót, az engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érni a 300 millió forintot. Minden
egyéb elosztói engedélykérelmet benyújtó esetében az
engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített
tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el
kell érnie a 20 millió forintot.
(3) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) 3 évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; b) 5 évre szóló fejlesztési tervvel és igényfelméréssel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja az
engedélyköteles tevékenység folytatását, vagy ezen tevékenység azon elemének felügyeletét, amelynek mással történő elvégeztetéséhez a Hivatal hozzájárult, az önálló gazdálkodást, a hozzáférésre jogosultak diszkriminációmentes kiszolgálását, valamint saját rendszerének a Hivatal
erre vonatkozó határozatában előírt megfelelő műszaki
színvonalon való tartását;
d) saját szervezetében az engedélyes tevékenysége végzéséhez szükséges szakirányú tervező, irányító, ellenőrző
tevékenység ellátását biztosító szakember-állománnyal;
e) a c) és d) pontban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiákkal;
f) a fejlesztési igények megfogalmazására és a teljes
fejlesztési folyamat ellenőrzésére alkalmas szakemberállománnyal;
g) az engedélyköteles tevékenység normál üzemmenetétől eltérő körülmények közötti folytatásához szükséges
szervezeti, szabályzati, tárgyi és személyi feltételekkel;
h) a közüzemi szolgáltatóval kötött szerződéssel, illetve
belső szabályozással arról, hogy az elosztói engedélyes az
elosztóvezetékével a közüzemi szolgáltató engedélyében
meghatározott települések, településrészek, területek
mely részén biztosítja a közüzemi fogyasztók földgázellátását;
i) az ÜKSZ vonatkozó rendelkezéseit kielégítő adatforgalmi és információs rendszerrel, beleértve a határon
keresztüli elosztást is;
j) országhatáron kívül eső fogyasztási helyek esetében
az elosztóvezeték határátlépésénél nemzetközi mérőállomással;
k) az elosztó által ellátott településeken, településrészeken, területeken levő nyilvántartásba vett feljogosított
fogyasztói kör felsorolását tartalmazó nyilvántartással.
(4) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az üzembiztonság, az ellátás
biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb
költség elvének érvényesülése érdekében az elosztó elosztói tevékenysége körében köteles biztosítani azt, hogy
a) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú
rendszerhasználók, illetve a földgáz vásárlói az elosztó
részéről azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és
azonos elbánásban részesüljenek, beleértve kapcsolt vállalkozásait is;
b) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú
rendszerhasználók, illetve a földgáz vásárlói az elosztó
részéről csak és kizárólag ugyanazon adatokhoz, információkhoz férhessenek hozzá;
c) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(5) Kizárólag a (4) bekezdés alkalmazásában földgázvásárlónak minősül a közüzemi szolgáltató, a földgázkereskedő és a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó.
(6) A földgáz elosztására vonatkozó engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének III. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Rendszerirányítási működési engedély 10. § (1) Rendszerirányítási működési engedélyt egy részvénytársaság kaphat, amely egyidejűleg szállítási engedéllyel is rendelkezik.
(2) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) a GET 9. §-ának (4) bekezdésében foglaltakat figye
lembe véve a kiegyenlítő gáz vásárlásával és értékesítésével
összefüggő kockázatok kezelésére elkülönített pénzeszközzel, illetve hazai tárolókban rendelkezésre álló földgáz
mennyiséggel, amelyet csak erre a célra használhat fel, a
kiegyenlítő gáz vásárlására fordítható pénzeszközök tekintetében nyolcnapos utánpótlási kötelezettség mellett. Ezt
a pénzeszközt, illetve gázmennyiséget az ÜKSZ-ben szabályozott módon évente kell meghatározni;
b) 3 évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja az
engedélyköteles tevékenység folytatását, a hozzáférésre
jogosultak diszkriminációmentes kiszolgálását, valamint
saját eszközeinek megfelelő műszaki színvonalon való tartását;
d) saját szervezetében az engedélyes tevékenysége végzéséhez szükséges szakirányú tervező, irányító, ellenőrző
tevékenység ellátását biztosító szakember-állománnyal;
e) a c) és d) pontban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiákkal, valamint
távközlő hálózattal (vagy távközlési szolgáltatás igénybevételére irányuló szerződéssel), amelyek biztosítják az
együttműködő földgázrendszer biztonságos üzemeltetését;
f) az ÜKSZ vonatkozó előírásait kielégítő adatátviteli
és információs rendszerrel;
g) a fejlesztési igények megfogalmazására és a teljes
fejlesztési folyamat ellenőrzésére alkalmas szakemberállománnyal;
h) az engedélyköteles tevékenység normál üzemmenetétől eltérő körülmények közötti folytatásához szükséges
szabályzati feltételekkel;
i) a rendszeregyensúly biztosításához szükséges földgáz
beszerzésére és értékesítésére vonatkozó szabályozással.
(3) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az üzembiztonság, az ellátás
biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb
költség elvének érvényesülése érdekében a rendszerirányító rendszerirányítói tevékenysége körében köteles biztosítani azt, hogy
a) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú hozzáférésre jogosultak, illetve a földgáz vásárlói a rendszerirányító részéről azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és azonos elbánásban részesüljenek;
b) az azonos típusú engedélyesek, az azonos típusú hozzáférésre jogosultak, illetve a földgáz vásárlói a rendszerirányító részéről csak és kizárólag ugyanazon adatokhoz,
információkhoz férhessenek hozzá;
c) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(4) Kizárólag a (3) bekezdés alkalmazásában földgázvásárlónak minősül a közüzemi nagykereskedő, a földgázkereskedő és a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó.
(5) A földgáz rendszerirányításra vonatkozó engedély
iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének
IV. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Földgáz-kereskedelmi működési engedély 11. § (1) A kérelmező engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érnie az 50 millió forintot.
(2) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) egy évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; b) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja
szerződő partnerei kiszolgálását és az önálló gazdálkodást;
c) saját szervezetében az engedélyköteles tevékenységei végzéséhez szükséges kereskedő, irányító, ellenőrző
szakember-állománnyal;
d) a b) és a c) pontokban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel eljárásokkal, technológiával;
e) az ÜKSZ vonatkozó rendelkezéseit kielégítő adatforgalmi és információs rendszerrel;
f) e rendelet 17. §-ában meghatározott pénzügyi biztosítékkal;
g) az engedélyköteles tevékenység rendkívüli körülmények közötti folytatásához szükséges szabályzati feltételekkel.
(3) A földgáz kereskedelemre vonatkozó engedély iránti
kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének V. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Földgáz közüzemi nagykereskedelmi működési engedély 12. § (1) Földgáz közüzemi nagykereskedelmi engedélyt az
kaphat, aki (vagy jogelődje) legalább 3 évre előre folyamatosan rendelkezik a források biztosítását szolgáló olyan
szerződésekkel, amelyek az általa közvetlenül és a közüzemi szolgáltatókon keresztül közvetve ellátott (vagy ellátni
tervezett) közüzemi fogyasztók igényeinek legalább
80%-át elérik.
(2) A kérelmező engedélyköteles tevékenységre vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érnie az 1 milliárd forintot.
(3) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) 3 évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; b) 5 évre szóló igényfelméréssel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja
szerződő partnerei diszkriminációmentes kiszolgálását és
az önálló gazdálkodást;
d) saját szervezetében az engedélyköteles tevékenysége
végzéséhez szükséges tervező, kereskedő, irányító, ellenőrző szakember-állománnyal;
e) a c) és a d) pontokban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiával;
f) az ÜKSZ vonatkozó rendelkezéseit kielégítő adatforgalmi és információs rendszerrel;
g) e rendelet 17. §-ában meghatározott pénzügyi biztosítékkal;
h) az engedélyköteles tevékenység rendkívüli körülmények közötti folytatásához szükséges szabályzati feltételekkel.
(4) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az üzembiztonság, az ellátás
biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb
költség elvének érvényesülése érdekében a közüzemi nagykereskedő közüzemi nagykereskedelmi tevékenysége körében köteles biztosítani azt, hogy
a) az azonos típusú engedélyesek és azonos típusú
rendszerhasználók a közüzemi nagykereskedő részéről
azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és azonos
elbánásban részesüljenek, beleértve kapcsolt vállalkozásait is;
b) az azonos típusú engedélyesek és azonos típusú
rendszerhasználók a közüzemi nagykereskedő részéről
csak és kizárólag ugyanazon adatokhoz, információkhoz
férhessenek hozzá;
c) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(5) A földgáz közüzemi nagykereskedelemre vonatkozó
engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének VI. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Földgáz közüzemi szolgáltatási működési engedély 13. § (1) Földgáz közüzemi szolgáltatói engedélyt az kaphat,
aki (vagy jogelődje) legalább 3 évre előre folyamatosan
rendelkezik közüzemi nagykereskedővel vagy jogelődjével
megkötött ellátási szerződéssel az általa ellátott (ellátni
tervezett) közüzemi fogyasztók igényeinek legalább 80%-át
elérő mértékéig.
(2) Azok az engedélyesek, amelyek közüzemi szolgáltatási területén az általuk ellátott fogyasztók száma 2003.
január 1-jén meghaladta a 100 ezer fogyasztót, az engedélyköteles tevékenységre vonatkozóan elkészített tervezett
mérlegükben a jegyzett tőkéjüknek minimálisan el kell
érnie a 300 millió forintot. Minden egyéb közüzemi szolgáltatói engedély-kérelmet benyújtó esetében az engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett
mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érni a
20 millió forintot.
(3) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) 3 évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; b) 5 évre szóló igényfelméréssel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja
szerződő partnerei diszkriminációmentes kiszolgálását;
d) saját szervezetében az engedélyköteles tevékenysége
végzéséhez szükséges tervező, irányító, ellenőrző szakember-állománnyal, vagy ezen tevékenység azon elemének
felügyeletét ellátó szakember-állománnyal, amelynek mással történő elvégeztetéséhez a Hivatal hozzájárult;
e) a c) és a d) pontokban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiával;
f) az ÜKSZ vonatkozó rendelkezéseit kielégítő adatforgalmi és információs rendszerrel;
g) e rendelet 17. §-ában meghatározott pénzügyi biztosítékkal;
h) az engedélyköteles tevékenység normál üzemmódtól
eltérő körülmények közötti folytatásához szükséges szabályzati feltételekkel;
i) az elosztási engedélyessel kötött szerződéssel, illetve
belső szabályozással arról, hogy az elosztási engedélyes az
elosztó vezetékével a közüzemi szolgáltató engedélyében
meghatározott települések, településrészek, területek
mely részén lát el elosztási tevékenységet.
(4) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az üzembiztonság, az ellátás
biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb
költség elvének érvényesülése érdekében a közüzemi szolgáltató közüzemi szolgáltatói tevékenysége körében köteles biztosítani azt, hogy
a) az azonos típusú engedélyesek és azonos típusú
rendszerhasználók a közüzemi szolgáltató részéről azonos,
diszkriminációmentes szolgáltatásban és azonos elbánásban részesüljenek, beleértve kapcsolt vállalkozásait is;
b) az azonos típusú engedélyesek és azonos típusú
rendszerhasználók a közüzemi szolgáltató részéről csak és
kizárólag ugyanazon adatokhoz, információkhoz férhessenek hozzá;
c) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(5) A földgáz közüzemi szolgáltatására vonatkozó engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének VII. fejezetében meghatározott dokumentumokat kell
benyújtani.
Szervezett földgázpiac működtetési engedély 14. § (1) A kérelmező és az engedélyes az engedélyköteles
tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érni a
100 millió forintot.
(2) A kérelmezőnek rendelkeznie kell
a) a tevékenység folytatásához szükséges személyi, tár
gyi és biztonsági feltételekkel, a biztonságos működéshez
szükséges feltételekkel;
b) a szervezett földgázpiac működtetésére vonatkozó, a
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
PSZÁF) által minősített szabályzattal (tőzsdeszabályzat),
ahol a GET 11. § (3) bekezdésben említett ,,tőzsdeszabályzat’’ a szervezett földgázpiaci engedélyes üzletszabályzatának része;
c) felelősségbiztosítási rendszerrel;
d) egy évre szóló, független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; e) a feladat ellátásához szükséges adatforgalmi és információs rendszerrel;
f) e rendelet 17. §-ban meghatározott pénzügyi biztosítékkal.
(3) A hátrányos megkülönböztetés tilalma, a versenysemlegesség, az átláthatóság, az ellátás biztonsága, a fogyasztók védelme, valamint a legkisebb költség elvének
érvényesülése érdekében a szervezett földgázpiacot működtető engedélyes e tevékenysége körében köteles biztosítani azt, hogy
a) az engedélyes társaságban a GET szerinti egyéb engedélyesek és a feljogosított fogyasztók tulajdoni hányadainak, illetve szavazatainak összege ne érje el a szervezett földgázpiac működtetési engedéllyel rendelkező társaság alaptőkéjének, illetve a leadott szavazatok számának
50%-át úgy, hogy közben egyetlen engedélyes tulajdoni
hányada, illetve leadott szavazata sem érje el e társaság
alaptőkéjének, illetve leadott szavazatainak 10%-át;
b) a szervezett földgázpiac szereplői azonos, diszkriminációmentes szolgáltatásban és azonos elbánásban részesüljenek;
c) csak és kizárólag ugyanazon adatokhoz, információkhoz férhessenek hozzá; továbbá
d) kapcsolt vállalkozása sem közvetlenül, sem közvetve
ne részesüljön, és ne részesülhessen előnyben.
(4) A szervezett földgázpiac létrehozására és működtetésére vonatkozó engedély iránti kérelemhez az e rendelet
3. számú mellékletének VIII. fejezetében meghatározott
iratokat kell benyújtani.
Határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférési működési engedély 15. §
(1) A földgáz határon keresztüli szállításához, a határkeresztező szállítóvezetékre vonatkozó hozzáférési engedélyt az alábbiak kérelmezhetnek:
a) földgáz-kereskedelmi engedélyes;
b) közüzemi nagykereskedelmi engedélyes;
c) nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó a közüze
mi ellátásból való kilépési szándékra vonatkozó nyilatkozattal; d) földgáztermelő;
e) rendszerirányítói engedélyes;
f) a GET 33. §-ának (5) bekezdése szerinti esetekben a
közüzemi szolgáltatói engedélyes. (2) Amennyiben a kérelmező engedélyesként kér határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való hozzáférési
engedélyt, a korábbi engedélykérelme mellékleteként benyújtott azokat az iratokat, amelyekben változás nem történt, nem köteles benyújtani. A kérelmező köteles azonban a korábbi engedélykérelem benyújtására hivatkozni, és
arra nézve nyilatkozni, hogy a korábban benyújtott mellékletekben változás nem történt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelmezőknek rendelkezniük kell
a) az engedélyes tevékenység végzésére vonatkozó dokumentált belső eljárási és nyilvántartási renddel, amely
lehetővé teszi a rájuk vonatkozó jogszabályok és előírások
betartását és azok ellenőrzését;
b) egyéb jogszabályokban meghatározott további feltételekkel, névre szóló hatósági engedélyekkel;
c) az engedélyköteles tevékenység rendkívüli körülmények közötti folytatásához szükséges szabályzati feltételekkel.
(4) Abban az esetben, ha a kérelmező a GET 9. §-ának
(1) bekezdése szerinti engedélykérelmével egyidejűleg
nyújtja be a határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez
való hozzáférési engedély iránti kérelmét, akkor a Hivatal
a benyújtott engedélykérelmeket együttesen bírálja el, a
benyújtott iratok alapján. A határon keresztüli földgáz
szállító-vezetékhez való hozzáférési engedélyt azonban
csak az annak alapjául szolgáló működési engedély jogerőre emelkedését követően adhatja ki.
(5) A határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférési engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének IX. fejezetében meghatározott iratokat
kell benyújtani.
Propán-, butángázok és ezek elegyeinek vezetéken történő
elosztására és szolgáltatására vonatkozó működési
engedély 16. § (1) Propán-, butángázok és ezek elegyeinek vezetéken
történő elosztására és szolgáltatására vonatkozó működési
engedélyt az kaphat, aki az engedély iránti kérelmét mindazon elosztóvezetékek működtetésére bejelenti, amelyekre vonatkozóan vagy saját jogon, illetve a tulajdonában
nem lévő eszközhányad tekintetében a tulajdonosokkal
kötött megállapodás alapján a kérelemben szereplő tevékenységét gyakorolhatja.
(2) A kérelmezőre, illetve az engedélyköteles tevékenységére vonatkozóan elkészített tervezett mérlegében a
jegyzett tőkéjének minimálisan el kell érni a 20 millió
forintot.
(3) A kérelmezőnek rendelkeznie kell:
a) 3 évre szóló független szakértő által az 1. számú
mellékletben megadott szempontok szerint felülvizsgált
üzleti tervvel; b) 5 évre szóló fejlesztési tervvel és igényfelméréssel;
c) olyan saját szervezettel, amellyel biztosítani tudja az
engedélyköteles tevékenység folytatását, vagy ezen tevékenység azon elemének felügyeletét, amelynek mással történő elvégeztetéséhez a Hivatal hozzájárult, az önálló gazdálkodást, a hozzáférésre jogosultak diszkriminációmentes kiszolgálását, valamint saját rendszerének megfelelő
műszaki színvonalon való tartását;
d) saját szervezetében az engedélyes tevékenysége végzéséhez szükséges szakirányú tervező, irányító, ellenőrző
tevékenység ellátását biztosító szakember-állománnyal;
e) a c) és d) pontban előírtakhoz szükséges eszközökkel, módszerekkel, eljárásokkal, technológiákkal;
f) a fejlesztési igények megfogalmazására és a teljes
fejlesztési folyamat kontrollálására alkalmas szakemberállománnyal;
g) az engedélyköteles tevékenység normál üzemmenetétől eltérő körülmények közötti folytatásához szükséges
szervezeti, szabályzati, tárgyi és személyi feltételekkel;
h) adatforgalmi és információs rendszerrel. (4) A propán-, butángázok és ezek elegyeinek vezetéken
történő elosztására és szolgáltatására vonatkozó működési
engedély iránti kérelemhez az e rendelet 3. számú mellékletének X. fejezetében meghatározott iratokat kell benyújtani.
Pénzügyi biztosíték 17. § (1) A földgáz-kereskedői, a közüzemi nagykereskedői, a
közüzemi szolgáltatói, valamint a szervezett földgázpiaci
engedélyes a GET 10—11. §-ai alapján köteles az előző
naptári évi földgáz forgalom beszerzési értéke 1/12-ed részének megfelelő összeget — de legalább húszmillió, legfeljebb ötszázmillió forintot — biztosítékként az erre a
célra elkülönített banki alszámlájára befizetni, ott tartani
és e számlát — folyamatosan — feltölteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti — de korábban engedélyesként nem működő — társaságok esetében az engedélyesként működésük első üzleti évében a pénzügyi biztosíték
összegét az ellenőrzött üzleti tervben földgáz adásvételi
tevékenységből származó becsült éves földgáz forgalom
alapulvételével kell meghatározni, a pénzügyi biztosíték
összegének azonban el kell érnie legalább a húszmillió
forintot. Az ezt követő üzleti években az előző évi vagy a
becsült éves forgalom — közül a magasabb érték — alapján
számítandó ki a biztosíték kötelezően elkülönített összege.
(3) A pénzügyi biztosítékként elkülönített összeget az
engedélyes kizárólag a földgáz adásvételi szerződéseiben
foglalt, illetve a rendszerhasználattal kapcsolatos kötelezettségei teljesítéséhez használhatja fel. A pénzügyi biztosítékként elkülönített összeg felhasználása esetén a felhasználástól számított 8 banki napon belül az engedélyes
köteles az alszámlát a teljes biztosítéki összegre feltölteni.
(4) Az engedélyes köteles az alszámláját vezető bank
által írásban visszaigazolt felhatalmazást adni a Hivatal
számára arra vonatkozóan, hogy a bank vállalja, hogy a
Hivatal megkeresésére közvetlenül részletes információt
szolgáltat az alszámla egyenlegére és forgalmára vonatkozóan. Az információszolgáltatás esetleges költségei az engedélyest terhelik.
(5) Az információ hiányát vagy annak megtagadását —
ellenkező bizonyításáig — a pénzügyi biztosíték hiányának
kell tekinteni.
(6) Az engedélyes köteles a Hivatal részére a pénzügyi
biztosítékról és annak változásáról részletező nyilvántartást vezetni olyan módon, hogy az utólag ellenőrizhető,
illetve a Hivatal részére — írásban, illetve elektronikus
adathordozón — benyújtható legyen.
(7) A Hivatal az engedélyes kérelmére pénzügyi biztosítékként elfogadhat a fentiekkel azonos feltételeknek megfelelő, azonos értékű, azonos likviditású, azonos biztonságot nyújtó és kizárólag a (3) bekezdésben megjelölt célra
igénybe vehető banki hitelkeretet vagy belföldi székhelyű
hitelintézet által vállalt, illetve felülgarantált, első osztályú, visszavonhatatlan, feltétel nélküli bankgaranciát.
IV. Fejezet AZ ENGEDÉLY MÓDOSÍTÁSA, BÍRSÁG,
ESZKÖZHASZNÁLATI DÍJ
Az engedély módosítása (A GET 12. §-hoz) 18. §
Az engedélyes az engedély feltételeiben, előírásaiban és
az engedély mellékleteiben szereplő adatok változása esetén köteles az engedélyes tevékenység folyamatosságát biztosító átmeneti intézkedések megtétele mellett az adott
változást követő 30 napon belül az engedély módosítását
kérelmezni.
Bírság kiszabása és egyéb intézkedések (GET 13. §-hoz)
19. § (1) A bírság kiszabásakor a Hivatal a körülmények mérlegelését köteles elvégezni, különös tekintettel a következőkre:
a) a jogsértés súlya (a gázellátás veszélyeztetésének
mértéke, a fogyasztói érdekek sérelmének köre, kiterjedtsége);
b) a jogsértő állapot fennállásának időtartama;
c) a jogsértéssel okozott vagyoni hátrány mértéke, illet
ve a jogsértéssel elért vagyoni előny mértéke;
d) a jogsértő piaci helyzete, befolyása;
e) a jogsértésnek a földgázpiaci viszonyokra gyakorolt
káros hatása;
f) a magatartás felróhatósága;
g) korábbi jogsértő magatartás;
h) a jogsértő állapot megszüntetésére hozott intézke
déseket segítő magatartás;
i) a jogsértő állapot megszüntetésére tett, a Hivatal
eljárását megelőző, attól független tevékenység. (2) A bírság engedélyesekre, engedéllyel nem rendelkező gázipari tevékenységet folytató társaságokra és a GET
1. §-ának e) pontja szerinti tulajdonosokra szabható ki.
(3) A bírság felső határa engedélyesek esetében a következő összegek közül a magasabb:
— az engedélyes tárgyévet megelőző évi nettó árbevételének 1%-a, vagy
— százmillió forint. (4) Az engedéllyel nem rendelkező vállalkozások és a
GET 1. §-ának (1) bekezdés e) pontja szerinti tulajdonosok esetében a bírság felső határa százmillió forint.
(5) A bírság az árképzésnél költségnövelő tényezőként
nem vehető figyelembe.
(6) A bírságolásnak a jogsértésről történő tudomásszerzéstől számított hat hónapon belül, de legfeljebb az elkövetéstől — folyamatos cselekmény esetén annak befejezésétől — számított három éven belül van helye.
Eszközhasználati díj megállapítása 20. § (1) A GET 13. §-ának (7) bekezdésében foglaltak szerint a Hivatal határozatban írja elő a kijelölt szállítói,
tárolói, elosztói engedélyes által fizetendő eszközhasználati díjat.
(2) A tulajdonos és a szállítói, tárolói, elosztói engedélyes között az eszközök használatára üzemeltetői szerződést kell kötni.
(3) A Hivatal által a GET 13. §-ának (7) bekezdése szerinti határozat meghozatalakor a következő szempontokat
kell figyelembe venni:
a) a rendszer üzemeltetésével, karbantartásával, felújításával, üzemzavarának elhárításával, a földgázellátási válsághelyzet kezelésével kapcsolatos közvetlen és közvetett
költségek (beleértve az üzemi és vállalati általános költségeket is);
b) a szolgalom, a vezetékjog, a használati jog megszerzésével kapcsolatos költségek;
c) az eszközökkel kapcsolatos biztosítási költségek;
d) új fogyasztói igényekkel kapcsolatos bekapcsolási,
fejlesztési költségek;
e) az üzemeltetőt megillető indokolt mértékű nyereség.
(4) A kijelölt időtartam alatt jelentkező új fogyasztói
bekapcsolásra, fejlesztésre csak a tulajdonos és az üzemeltető engedélyes közötti megállapodás alapján kerülhet sor.
(5) A kötelező kijelölés időszakában a Hivatal által
meghatározott időszakban és a kijelölési időszak végén az
üzemeltető engedélyesnek a Hivatal által meghatározott
elszámolást be kell mutatnia a Hivatalnak.
V. Fejezet A FÖLDGÁZELLÁTÁS (GET 14. §-hoz) Az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzat kidolgozásáért
felelősök köre, kidolgozási, egyeztetési és alkalmazási
rendje 21. § (1) Az ÜKSZ kidolgozása érdekében a rendszerirányító
az engedélyesek bevonásával a GET hatálybalépését követő 30 napon belül külön-külön gondoskodik a
a) földgázszállítási, b) földgáztárolási,
c) földgázelosztási,
d) földgáz-kereskedelmi,
e) földgáz közüzemi nagykereskedelmi,
f) földgáz közüzemi szolgáltatási,
g) szervezett földgázpiac működtetési,
h) határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférési
engedéllyel rendelkezők és a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztók összehívásáról az engedélyes-körök megalakítása, képviselőjük megválasztása és ügyrendjük meghatározása végett.
(2) Az azonos típusú engedélyt kérelmezők, illetve engedéllyel rendelkezők egy-egy engedélyes-kört alkotnak.
(3) A rendszerirányító az engedélyes — körök választott
felelős képviselőivel megalakítja a Szabályzati Bizottságot
(a továbbiakban: SZB). Az SZB-ben minden engedélyeskör egy felelős képviselővel képviselteti magát. Az SZB
megalakítása előtt az adott engedélyes-kör megalkotja saját ügyrendjét és megválasztja felelős képviselőjét. Az
egyes engedélyes körök kidolgozzák a saját engedélyes
tevékenységükre vonatkozó ÜKSZ-fejezeteket.
(4) Az SZB ügyrendje az ÜKSZ része. (5) Az SZB-ben tanácskozási joggal részt vesznek a
földgáztermelők, a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztók, valamint a kis- és nagyfogyasztói érdekképviseletek egy-egy fővel. Az SZB munkájába szakértőket vonhat
be.
(6) Az SZB-ben és az engedélyes-körökben végzett tevékenység költségeit az engedélyesek viselik az ügyrendben
meghatározott elvek szerint.
(7) Bármelyik engedélyes és rendszerhasználó kezdeményezheti az ÜKSZ felülvizsgálatát.
(8) A Hivatal az ÜKSZ felülvizsgálatát alapos indokkal
bármikor előírhatja.
(9) Minden engedélyes köteles a jóváhagyott ÜKSZ-t az
ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségekben jól látható módon elhelyezni, kérésre bárkinek rendelkezésre
bocsátani, és a honlapján hozzáférhetővé tenni.
(10) Az engedélyesek Üzletszabályzatai az ÜKSZ előírásaitól nem térhetnek el, kivéve azokat az eltéréseket,
amelyeket a Hivatal az Üzletszabályzat jóváhagyása során
engedélyez. Az Üzletszabályzatok kötelező tartalmi elemeit e rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
(11) A GET 14. §-ának (3) bekezdése szerinti ideiglenes
ÜKSZ egyes fejezeteit a GET 85. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott társaságok, a endszerirányító koordinálása
mellett kötelesek kidolgozni az ott meghatározott engedélykérelem beadásáig, a Hivatal útmutatása szerint.
(12) A rendszerirányító köteles a SZB, illetve annak
bármely résztvevőjének megjegyzéseit és véleményét a
döntéshozatal során megfontolni, azok esetleges elutasítását indoklással alátámasztani.
(13) A SZB köteles a rendszerirányító által véglegesnek
nyilvánított tervezetről egy közös állásfoglalást kialakítani.
(14) A rendszerirányító az ÜKSZ jóváhagyásra történő
benyújtásával egyidejűleg köteles mellékelni a tervezettel
kapcsolatos esetleges ellenvéleményeket és azok indoklását.
Az ÜKSZ elvei és főbb tartalmi elemei 22. §
(1) Az ÜKSZ kidolgozásakor a következő főbb elveket
kell figyelembe venni, részletesen bemutatva a megvalósítás lehetőségeit, a résztvevők feladatait és felelősségét:
a) az ellátás biztonsága;
b) illeszkedés az országos energiapolitikához;
c) a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó minősé
gi követelmények;
d) a versenysemlegesség, a közüzemi és verseny piac
együttes működése;
e) az engedélyesek kötelező együttműködése;
f) a rendszerirányítás kiemelt szerepe;
g) a rendszerhez való szabályozott hozzáférés;
h) a háztartási és kommunális fogyasztók ellátásának
elsőbbsége;
i) a mérések és elszámolások világos, egyértelmű rend
szere;
j) a legkisebb költség elve;
k) szűkös kapacitás esetén a kapacitás felosztás (alloká
lás) megkülönböztetés-mentes, átlátható eljárása;
l) a szűk kapacitások feloldására szolgáló intézkedések.
(2) Az ÜKSZ kidolgozása során a következő fejezeteket
kell részletesen meghatározni, az e rendelet 4. számú mellékletében foglaltak figyelembevételével:
a) az együttműködő földgázrendszer részletes leírása;
b) az együttműködő földgázrendszer rendszerfejleszté
si folyamatának leírása;
c) az adatszolgáltatás rendje;
d) üzemzavar elhárítás, válsághelyzetre vonatkozó in
tézkedések és elhárításának részletes szabályai;
e) a rendszerhez való szabályozott hozzáférés részletes
eljárási rendje;
f) célvezeték létesítésére, üzemeltetésére vonatkozó bejelentések rendje;
g) versenysemlegesség érvényesítése; jótállás, pénzügyi
biztosíték, kifogás;
h) kereskedelmi, elszámolási, mérési és adatforgalmi
előírások, nominálás rendje;
i) a szervezett földgázpiac működésének a rendszerirá
nyítást érintő főbb szabályai;
j) mérlegkörök működésének rendje.
A rendszerirányító engedélyes feladatai, az engedélyesekkel
és a hozzáférésre jogosultakkal való együttműködésének
általános szabályai (GET 16. §-hoz) 23. § (1) A rendszerirányító jogosult a rendszeregyensúly
fenntartása érdekében a hozzáférésre jogosultak és engedélyesek felé a szükséges intézkedések elrendelésére.
A rendszerirányító nem alkalmazhat hátrányos megkülönböztetést az engedélyesek és a rendszerhasználók között,
de figyelembe kell vennie az e rendeletben és a GET végrehajtását szolgáló egyéb jogszabályokban meghatározott
kapacitásigény-kielégítési elveket.
(2) A GET 16. §-ának (2) bekezdésében foglaltak alapján a rendszerirányító feladatai:
a) folyamatos üzemviteli kapcsolattartás a földgáz határon keresztüli kereskedelmében és a tranzit-szállításokban együttműködő külföldi rendszerirányítókkal (diszpécser szolgálatokkal), valamint az engedélyesekkel és a hozzáférésre jogosultakkal;
b) döntés a napi egyensúlyozást érintő kérdésekben;
c) a hozzáférésre jogosultak és engedélyesek által a
szállítói, tárolói és elosztói engedélyesnél történő kapacitáslekötés megvalósíthatóságának vizsgálata;
d) a rendszerszintű szolgáltatások biztosítása;
e) az ÜKSZ kidolgozása a GET 14. §-ában, illetve
e rendelet 21. §-ában meghatározottak szerint;
f) a Hivatal rendszer-felügyeleti feladataihoz kapcsoló
dóan az együttműködő földgázrendszer egymásra hatással
lévő elemeire vonatkozó fejlesztési javaslatok összehangolása;
g) a d) és az f) pontokban felsorolt feladatok végrehajtása érdekében a rendszerirányítónak rendelkeznie kell a
megfelelő hidraulikai vizsgálatok elvégzésére alkalmas
hardver és szoftver eszközökkel, amelyek használatával
kapcsolatos szabályokat az ÜKSZ-ben kell meghatározni;
h) a határon keresztüli földgázszállító-vezetékek kapacitásához történő hozzáférés koordinálása az erre vonatkozó kormányrendeletben foglaltaknak megfelelően, valamint a rendszeregyensúly biztosítása érdekében történő
határon keresztüli földgázszállítások lebonyolítása;
i) együttműködés az engedélyesekkel, illetve a hozzáférésre jogosultakkal, valamint a jogszabályokban, a működési engedélyében és az ÜKSZ-ben rögzített szükséges
adatszolgáltatások biztosítása;
j) a napi egyensúlyozási célú földgázmennyiségek beszerzésének és tárolásának lebonyolítása.
(3) A (2) bekezdés c) pontja szerinti kapacitáslekötés
folyamata a következő:
a) a szállítási kapacitásokat — beleértve a határon keresztüli földgázszállító vezetékek kapacitásait is — a szállítói engedélyes, az elosztó hálózati kapacitásokat az elosztói engedélyes, a tárolókapacitásokat a tárolói engedélyes értékesíti;
b) a rövid és a hosszú távú kapacitás lekötésére vonatkozó szerződést a hozzáférésre jogosultak a szállítói, tárolói, elosztói engedélyessel kötik meg;
c) kapacitás lekötést csak igazolt fogyasztói igény (szerződés, előszerződés vagy ennek megfelelő igazolás) esetén
lehet a szállítói, tárolói, elosztói engedélyesnél kezdeményezni;
d) kapacitáslekötésnél meg kell jelölni a forrás-belépési/fogyasztási-átadás/átvételi pontokat, az éves (m3/év)
szállítandó, elosztandó, tárolandó földgáz mennyiséget,
havonta a napi max./min. (m3/nap) mennyiséget, valamint
az óracsúcs (m3/óra) mennyiségét;
e) a kapacitás lekötésekor meg kell határozni, hogy a
szállításra, elosztásra, tárolásra kerülő mennyiségből menynyi a háztartási és kommunális célra lekötött kapacitás;
f) a hozzáférésre jogosult által lekötött, de nem használt kapacitást a szállítói, tárolói, elosztói engedélyes részére visszavételre fel kell ajánlani, ellenkező esetben azt a
hozzáférésre jogosult elveszíti, ennek részletes szabályait
az ÜKSZ-ben kell meghatározni;
g) a szállítói, tárolói, elosztói engedélyesek a visszavett
kapacitásokat a rendszerirányító által koordinált másodlagos kereskedelem keretében értékesíthetik, ennek részletes szabályait az ÜKSZ -ben kell meghatározni.
(4) Kapacitás túljegyzés esetén — a korábban lekötött
kapacitások után, beleértve a rendszerirányító kiegyenlítő
gázának szállítási és tárolási kapacitását is — a szabad
kapacitás iránti új igények kielégítésének sorrendje a következő:
1. háztartási és kommunális célú fogyasztások kielégítése, 2. egyéb nem feljogosított közüzemi fogyasztók kielégítése,
3. egyéb, hosszú távra lekötendő kereskedelmi célú
kapacitás lekötések,
4. a további szabad kapacitások. (5) A (2) bekezdés d) pontja szerinti rendszerszintű
szolgáltatások biztosítása különösen a következő feladatokat tartalmazza:
a) a szükséges napi nominálások összegyűjtése, összegzése, értékelése, a rendszer kapacitásvizsgálatok elvégzése,
az együttműködő földgázrendszer egyensúlyának megtervezése, a nominálás elfogadása vagy újranominálás;
b) napi operatív intézkedések megtétele a rendszer
egyensúly biztosítása érdekében a hozzáférésre jogosultak
és engedélyesek felé;
c) szükség esetén közvetlenül vagy közvetve megtett
intézkedések a megszakítható fogyasztók felé, a fogyasztás
időszakos csökkentésére vagy teljes megszüntetésére vonatkozóan;
d) a rendszeregyensúly megtartása érdekében a szükséges fogyasztói korlátozó intézkedések megtervezése, elrendelése, a végrehajtás koordinálása,
e) a napon belüli — gázmennyiség és kapacitás —
kereskedelem koordinálása, intézkedés a mennyiségi el
számolások lebonyolítására, valamint az ehhez szükséges
adatszolgáltatás lebonyolítása;
f) a rendszerirányító kizárólagos rendelkezésére álló,
napi egyensúlyozási célból beszerzett, más opciós földgáz
beszerzésére jogosulttól átvett, illetve tárolt kiegyenlítő
földgáz mennyiségek felhasználásának ütemezése, a gázforgalom lebonyolítása és elszámolása;
g) a földgázszállító rendszer betáplálási és átadási pontjain forgalmazott (átvett-átadott) földgáz mennyiségek
rendszerhasználók és engedélyesek részére történő összegzése, mérés vagy megállapodás szerinti felosztása (allokálás);
h) az együttműködő földgázrendszer egyes elemeinek
— a szállító rendszer működésére kiható — leállással járó
karbantartásának összehangolása;
i) a szükséges adatszolgáltatás biztosítása a rendszerhasználók, valamint a Hivatal felé, ezen belül a napi szállítóvezetéki (betáplálási és átadási pontok) szabad kapacitásának közzététele.
(6) A rendszerirányító jogosult a gáznapon a hozzáférésre jogosult által lekötött és nem használt kapacitásokat
rendszeregyensúlyozási célra igénybe venni.
(7) A rendszerirányító köteles olyan — a hozzáférésre
jogosultak, az engedélyesek és a Hivatal által is használható — informatikai platformot létrehozni és a rendszerhasználókkal és az engedélyesekkel az adatszolgáltatásra vonatkozó miniszteri rendelet és az ÜKSZ előírásai szerinti
adatszolgáltatás alapján működtetni, amely lehetővé teszi
az előző bekezdésekben felsorolt feladatok elvégzését, illetve azok eredményeinek rendezett, átlátható, hozzáférhető módon történő megjelenítését.
(8) A rendszerirányító köteles biztosítani a birtokába
jutott, nem közcélú adatok bizalmas kezelését és a hozzáférésre jogosultak, valamint az engedélyesek felé történő
egységes szintű, szelektív adatszolgáltatást, továbbá meg
kell felelnie a bizalmas adatkezelésre vonatkozó jogszabályi előírásoknak.
(9) A rendszerszintű szolgáltatások, az adatszolgáltatások és az egyéb feladatok részletes szabályait az ÜKSZ
tartalmazza.
(10) A GET 16. §-a (2) bekezdésének e) pontjában előírt feladatok teljesítése érdekében saját eszköz hiánya esetén a rendszerirányítónak olyan adat- és beszédátvitelt
biztosító távközlési szolgáltatási szerződéssel kell rendelkeznie, amely folyamatos és kellő mértékű biztosítékot
nyújt a gázellátás biztonsága érdekében.
24. § (1) A GET 15. §-ának (2) bekezdése és 55. §-ának
f) pontja alapján a rendszerirányító és az engedélyesek,
illetve a hozzáférésre jogosultak közötti együttműködés
általános szabályai a következők:
a) az engedélyesek a saját rendszerük egyensúlyáért
maguk felelősek; a felelősség határa az együttműködő
rendszerek csatlakozási-kapcsolódási pontjáig tart, ezen
belül a hozzáférési jogosultak a saját forrás-fogyasztásuk
egyensúlyáért, valamint a rendszerirányító által az egyensúly teremtés érdekében igénybe vett kiegyenlítő eszközök
rájuk háruló rendezéséért felelnek;
b) az együttműködés alapja az engedélyesek, illetve a
hozzáférésre jogosultak között megkötött kapacitás lekötési szerződések, valamint az ÜKSZ és az Üzletszabályzatok előírásai az együttműködésre vonatkozóan;
c) a nominálást végző engedélyesek, a nyilvántartásba
vett feljogosított fogyasztók és a mérlegkör-felelősök, a
napi nominálás során a saját- vagy az együttműködő rendszer forrás-fogyasztás egyensúly biztosításához szükséges
opciós forrásokat a rendszerirányítónak felajánlhatnak;
d) az együttműködő földgázrendszer biztonságos működéséhez szükséges, a rendszerirányító és az engedélyesek, illetve a hozzáférésre jogosultak közötti kölcsönös
adatszolgáltatás rendjét és részletes szabályait az ÜKSZ
tartalmazza;
e) a rendszerirányítónak a GET 16. §-a (2) bekezdése
és e rendelet irányadó rendelkezései alapján intézkedési
jogosultsága van a hozzáférésre jogosultak és az engedélyesek felé a rendszeregyensúly megtartása érdekében;
f) a hozzáférésre jogosultak és az engedélyesek a rendszerirányító által, a rendszeregyensúly megtartása érdekében, az ÜKSZ-ben foglalt eljárási rend szerint elrendelt
intézkedéseket kötelesek végrehajtani;
g) a nominálási mennyiségtől való eltérés esetén a nominálást végzők az ÜKSZ-ben meghatározottak szerint
viselik a következményeket, amelyek indokolt esetben továbbháríthatók a mérlegköri tagokra;
h) mérlegkör alakítható, a mérlegköri felelősök mérlegköri feladataik tekintetében úgy állnak kapcsolatban a
rendszerirányítóval, mintha hozzáférésre jogosultak lennének.
(2) A rendszerirányító földgáz kereskedelmi tevékenységet nem folytathat, kivéve a GET 8. §-ának (3) bekezdése
szerinti tevékenységet, amely — mint a rendszeregyensúly
fenntartása érdekében történő földgáz behozatal — nem
minősül kereskedelmi tevékenységnek.
(3) A szállító rendszer napi egyensúlyának biztosításához a rendszerirányító — az ÜKSZ-ben rögzített mértékben — kizárólagos joggal rendelkezik a gáztárolókban,
illetve a határt keresztező szállítások során e célból lekötött források fölött, illetve megállapodás alapján egyéb, az
egyensúlyozáshoz tartozó, a Hivatal által jóváhagyott eszközök fölött.
(4) A rendszerirányító a rendszeregyensúly biztosításához szükséges kiegyenlítő földgáz mennyiséget pályázat
útján szerezheti be. A pályázaton ajánlatot tehet a közüzemi nagykereskedő is, ha rendelkezik a teljes közüzemi
igényt meghaladó, 2004. január 1. előtt kötött ,,TOP’’
(Take Or Pay) szerződésben lekötött földgáz mennyiséggel. Amennyiben a közüzemi nagykereskedő azonos
mennyiségre, szállítási ütemezésre, kapacitásra és árra
vonatkozó ajánlata a legjobb ajánlattal egyező, vagy annál
kedvezőbb, a rendszerirányító köteles a ,,TOP’’ szerződéssel rendelkező közüzemi nagykereskedő ajánlatát előnyben részesíteni.
(5) A rendszerirányítónak a napi egyensúly biztosítása
érdekében a lekötött teljesítménytől, illetve nominálási
értékektől való eltérés esetén a külön jogszabályban, illetve az ÜKSZ-ben részletezett pótdíjat kell alkalmaznia.
Rendszerfelügyelet (GET 17. §-hoz) 25. § A Hivatal
a) összeállítja a középtávú (3—5 éves) országos földgázmérleget az engedélyesek által megadott forrás- és fogyasztási előrejelzések, valamint az energiapolitikai koncepció alapján, elemzi a földgázellátás megvalósíthatóságát;
b) fejlesztési irányelvet készít az országos közép- és
hosszú távú (5—10 éves) földgázellátás biztosítása érdekében a szállítói, tárolói és elosztói engedélyesek által készített, a rendszerirányító által egyeztetett, összesített és
összehangolt fejlesztési javaslatok, valamint az a) pontban
meghatározott mérleg adatai alapján. Az elosztó rendszerekre vonatkozó fejlesztési javaslatok tartalmi mélységét a
Hivatal határozza meg;
c) egyéb intézkedések mellett (felhívás az engedélyesek
felé, egyeztető tárgyalások kezdeményezése stb.) pályázatot írhat ki szállítóvezeték és/vagy gáztároló létesítésére, ha
a fejlesztési irányelvnek megfelelő fejlesztéseket nem tartalmazzák a benyújtott javaslatok. A pályázat feltételeit,
valamint a pályázók körének meghatározását a Hivatal az
általa kiadott irányelvekben szabályozza;
d) véleményezésre megküldi a hosszú távú fejlesztési
irányelveket az engedélyeseknek és a fogyasztói, társadalmi érdekképviseleti szervezeteknek, és ezeknek a szervezeteknek a bevonásával egyeztető megbeszélést tart;
e) az általa elfogadott fejlesztési irányelvekben, tervekben szereplő fejlesztések indokolt költségeit az engedélyes
költség felülvizsgálata során figyelembe veszi;
f) ellenőrzi az elfogadott fejlesztési tervekben foglaltak
megvalósítását.
A földgázrendszer engedélyezése, létesítése, üzemeltetése (GET 18. §-hoz)
26. § (1) Az elosztói rendszer engedélyezése során az minősül
új településnek, településrésznek, területnek, amely nem
szerepel elosztói engedélyes részére kiadott engedélyben.
Az engedélyezés során figyelembe kell venni a Hivatal
részére benyújtott és a Hivatal által elfogadott fejlesztések
településre, településrészre, területre vonatkozó kihatását
is. Új település, településrész, terület esetében az elosztórendszer létesítésénél az engedélyes tulajdonában levő elosztórendszer fejlesztése esetén az engedély módosításához a fejlesztésre vonatkozó tanulmánytervet, annak pénzügyi gazdasági vizsgálatával együtt be kell terjeszteni a
Hivatal részére.
(2) A tanulmánytervnek legalább a következőket kell
tartalmaznia:
a) a tervezett létesítmény leírását, fő paramétereit,
helyszínrajzait;
b) a létesítmény tervezett beruházási költségét és annak
forrását;
c) a létesítmény tervezett üzemeltetési költségét; d) a tervezett fogyasztók ismertetését (számuk, szerkezetük, fogyasztási igényük);
e) a megvalósítás, bekapcsolás tervezett ütemezését; f) a rendszerirányító nyilatkozatát a szükséges kapacitás rendelkezésre állásáról;
g) az érintett önkormányzatok véleményét település,
településrész esetén;
h) a tervezett létesítmény tulajdonviszonyait. (3) Ha a tervezett elosztórendszer tulajdonosa nem azonos az üzemeltető engedélyessel, a fejlesztésre vonatkozó
tanulmánytervet a rendszertulajdonosnak kell kidolgoztatnia és az üzemeltetővel egyeztetnie. A továbbiakban az
üzemeltető engedélyes feladata, hogy az engedélykérelem
részeként a fejlesztésre vonatkozó egyeztetett tanulmánytervet annak pénzügyi-gazdasági vizsgálatával együtt benyújtsa a Hivatal részére.
(4) A Hivatal előírhatja a kérelmező számára a benyújtott tanulmányterv független szakértő által történő műszaki és gazdasági felülvizsgálatát, amely vizsgálat megállapításait a kérelemhez pótlólag csatolni szükséges.
(5) Az engedélyt kérő köteles megvalósítani a létesítményt az engedélyében meghatározott tartalommal és határidőre.
(6) Az engedélyes köteles a létesítményeit a Hivatal által
— a GET 4. §-a (1) bekezdésének s) pontja szerint — előírt minőségi követelmények figyelembevételével üzemeltetni, karbantartani és fejleszteni.
27. § (1) A szállítóvezeték és földgáztároló engedélyezése során az minősül új földgázrendszer létesítésének, amely nem
szerepel egyik szállítói, tárolói engedélyes részére kiadott
engedély rendszerleírásában sem. Az engedélyezés során
figyelembe kell venni a Hivatal részére benyújtott és a
Hivatal által elfogadott fejlesztési terveket is.
(2) Új szállítóvezeték, földgáztároló létesítésénél és az
engedélyes tulajdonában levő szállítóvezeték, földgáztároló fejlesztése esetén az engedély módosításához a fejlesztésre vonatkozó tanulmánytervet, annak pénzügyi gazdasági vizsgálatával együtt be kell terjeszteni a Hivatal részére.
(3) A tanulmánytervnek legalább a következőket kell
tartalmaznia:
a) a tervezett létesítmény leírását, fő paramétereit,
helyszínrajzait;
b) a létesítmény tervezett beruházási költségét és annak
forrását;
c) a létesítmény tervezett üzemeltetési költségét;
d) a fejlesztést igénylő hozzáférésre jogosultak fogyasz
tási igényét;
e) a megvalósítás, bekapcsolás tervezett ütemezését;
f) a rendszerirányító nyilatkozatát a szükséges szállító
rendszeri és tárolói kapacitás rendelkezésre állásáról;
g) a tervezett létesítmény tulajdonviszonyait.
(4) Ha a tervezett szállítóvezeték, illetve földgáztároló
tulajdonosa nem azonos az üzemeltető engedélyessel, a
fejlesztésre vonatkozó tanulmánytervet a szállítóvezeték,
illetve a földgáztároló tulajdonosának kell kidolgoztatnia
és az üzemeltetővel egyeztetnie. A továbbiakban az üzemeltető engedélyes feladata, hogy az engedélykérelem részeként a fejlesztésre vonatkozó egyeztetett tanulmánytervet annak pénzügyi-gazdasági vizsgálatával együtt benyújtsa a Hivatal részére.
(5) A Hivatal előírhatja a kérelmező számára a benyújtott tanulmányterv független szakértő által történő műszaki és gazdasági felülvizsgálatát, amely vizsgálat megállapításait a kérelemhez pótlólag csatolni szükséges.
(6) Az engedélyt kérő köteles megvalósítani a létesítményt az engedélyében meghatározott tartalommal és határidőre.
Üzemeltetési szerződéssel működtetett földgázrendszerek
szerződéses feltételei (GET 19. § -hoz)
28. § (1) A szállítóvezeték, az elosztóvezeték és a földgáztároló tulajdonosa — amennyiben nem rendelkezik a törvényben előírt működési engedéllyel — köteles szállítói,
elosztói, illetve tárolói engedélyessel üzemeltetési szerződést kötni, illetve szerződését módosítani ahhoz, hogy a
GET 19. §-ának (1) bekezdésében foglalt kötelezettségének eleget tegyen.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerződésnek a
következőket kell tartalmaznia:
a) az üzemeltetett rendszer és a működési terület leírása;
b) a rendszer karbantartása, felújítása, üzemeltetése;
c) a rendszer üzemzavara, földgázellátási válsághelyzet
kezelése;
d) szolgalom, vezetékjog, használati jog megszerzésére vonatkozó előírások;
e) biztosítási szerződések kötése;
f) a GET 26. §-ának (1) bekezdése szerinti, új fogyasztó
igényekkel kapcsolatos bekapcsolás, fejlesztés, ezek feltételei, beleértve a finanszírozás forrásait is, valamint a mérő
és nyomásszabályozó tulajdonjoga;
g) új fogyasztói igényekkel és üzemeltetéssel kapcsolatos adatszolgáltatás;
h) rendszer használati díj és fizetési feltételek. A földgázrendszer fejlesztése
(GET 25—26. §-hoz) 29. § (1) A fogyasztók földgázellátásba történő bekapcsolásának szabályait az ÜKSZ és az Üzletszabályzatok, valamint
a 2. számú melléklet szerinti Gázellátási Közüzemi Szabályzat (a továbbiakban: GKSz) tartalmazza.
(2) A szállító-, a tároló- és az elosztó-engedélyes 5 évre
szóló fejlesztési tervet és kapacitás igény felmérést köteles
készíteni, amelyet évente aktualizálni kell. Az aktualizált
tervet a Hivatalnak meg kell küldeni.
A fogyasztói korlátozások feltételei és lebonyolítása (GET 28. §-hoz)
30. § (1) A GET 28. §-ának (9) bekezdése szerinti, üzemzavar
vagy forráshiány miatt szükségessé vált fogyasztáskorlátozásra történő felkészülést a következők szerint kell végrehajtani:
a) a szállítói és elosztói engedélyesek kötelesek a korlátozási sorrend összeállításához szükséges adatokat öszszegyűjteni a rendszerhasználóktól, és azokat megküldeni
a rendszerirányító részére, minden év augusztus 1. napjáig;
b) a rendszerirányító elkészíti és jóváhagyásra beterjeszti a Hivatalhoz az összesített korlátozási sorrendre
vonatkozó javaslatot minden év szeptember 1. napjáig;
c) a Hivatal minden év szeptember 30-áig megállapítja
és jóváhagyja az aktuális évi korlátozási sorrendet;
d) az azonos fogyasztói kategóriában lévő fogyasztók
korlátozási sorrendbe történő besorolásánál azonos módon kell figyelembe venni mind a közüzemi, mind a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztókat;
e) az érintett rendszerhasználók és engedélyesek a korlátozási sorrendhez szolgáltatott adataikat kötelesek folyamatosan naprakészen tartani, és azok valódiságáról, alkalmazhatóságáról meggyőződni;
f) a jóváhagyott korlátozási sorrendet a rendszerirányítónak a e rendeletben meghatározott informatikai platformon kell elhelyeznie;
g) a korlátozási sorrendnek tartalmaznia kell átadási
pontonként, fogyasztónként és korlátozási kategóriánként
az elvonható névleges földgáz-teljesítményeket (m3/óra);
h) a földgázfogyasztókat a következő korlátozási kategóriákba kell besorolni:
I. Az olyan ipari, kereskedelmi szolgáltató és mezőgazdasági fogyasztó, amely 2500 m3/óra lekötött teljesítményt
meghaladó, de a megszakítható kategóriába nem tartozó,
technológiai károkozás nélkül elvonható, háztartási és
kommunális fogyasztókat nem érintő gázfogyasztást végez.
A korlátozás végrehajtására rendelkezésre álló időtartam
legfeljebb 4 óra.
II. Az olyan ipari, illetve kereskedelmi szolgáltató és
mezőgazdasági fogyasztó, amely 2500 m3/óra és 500 m3/óra
lekötött teljesítmény közé eső, technológiai károkozás nélkül elvonható, háztartási és kommunális fogyasztókat nem
érintő gázfogyasztást végez. A korlátozás végrehajtására
rendelkezésre álló időtartam legfeljebb 4 óra.
III. Az olyan ipari, illetve kereskedelmi szolgáltató és
mezőgazdasági fogyasztó, amely az I. és a II. kategóriákba
nem sorolható, kivéve e fogyasztó háztartási és kommunális célú gázfogyasztási hányadát. A korlátozás végrehajtására rendelkezésre álló időtartam legfeljebb 8 óra.
IV. Kommunális fogyasztók, az V. kategóriában szereplő kommunális fogyasztók kivételével.
V. Háztartási és a külön jogszabályban meghatározott
kommunális fogyasztók.
(2) A korlátozás során az (1) bekezdés h) pontjában
meghatározott valamely kategóriára, vagy annak százalékban meghatározott gázmennyiségi hányadára rendelhető
el gázkorlátozás, a kategóriák növekvő sorrendjében úgy,
hogy a következő kategória csak az alacsonyabb kategóriára már elrendelt teljes korlátozás esetén vonható korlátozás alá.
(3) Az I—IV. kategóriák szerinti fogyasztóknak, valamint az engedélyeseknek és a hozzáférésre jogosultaknak
ki kell dolgozniuk a korlátozás végrehajtására vonatkozó
intézkedési tervüket, illetve szabályzatukat, és annak
aktualizálását legalább évenként el kell végezniük.
(4) A hozzáférésre jogosultak által megkötött szerződéseknek tartalmazniuk kell a korlátozás esetén alkalmazandó fogyasztói önkorlátozás kötelezettségét, az esetleges
engedélyesi beavatkozás lehetőségét és a végrehajtás módját, beleértve a célvezetéki fogyasztók korlátozását is.
(5) A fogyasztói korlátozást a GET 16. §-a (2) bekezdésének d) pontja alapján a rendszerirányító rendeli el a
Hivatal — válsághelyzet feltételezése esetén a külön jogszabállyal létrehozott Válság Bizottság vezetőjének — egyidejű tájékoztatása mellett, egyben javaslatot tesz a szükséges további intézkedések megtételére.
31. § (1) Földgázkorlátozás esetén a fogyasztói szerződések
végrehajtását a rendszeregyensúly és a gázellátás biztosítása érdekében a szükséges mértékben fel lehet függeszteni.
(2) Abban az esetben, ha a fogyasztót a szükségessé vált
korlátozás során részlegesen vagy teljes mértékben kizárták, részére a betáplálási pontokon szerződés szerint rendelkezésre álló — és nominált — földgázmennyiséget a
rendszerirányító a szükséges mértékben a korlátozás időtartama alatt megvásárolhatja. Ennek érdekében a korlátozás időtartamára a földgáz vásárlói kötelesek a szerződésük szerint rendelkezésre álló földgáz mennyiséget — az
ÜKSZ-ben meghatározott módon — vételre felajánlani a
rendszerirányító részére.
(3) A korlátozás időtartama alatt a rendszeregyensúly
fenntartásának, illetve létrehozásának érdekében a termelő a belföldi saját termelése révén, továbbá a kereskedő és
a közüzemi nagykereskedő a részére a betáplálási pontokon szerződés szerint rendelkezésre álló (nominált) földgázmennyiséget köteles a rendszerirányítónak felajánlani,
és a szükséges mértékben rendelkezésre bocsátani. A rendszerirányító által a rendszeregyensúly fenntartásának, illetve létrehozásának céljából végzett földgázvásárlás és -értékesítés nem minősül kereskedelmi tevékenységnek. Ennek
a földgáznak az érintett fogyasztókkal, a kereskedőkkel, a
közüzemi nagykereskedővel, illetve a termelővel történő
elszámolása a rendszerirányító feladata.
Az együttműködő földgázrendszerhez való hozzáférés (GET 30. §-hoz)
32. § (1) A szállítói, tárolói, illetve elosztói engedélyes köteles
az általa üzemeltetett rendszer szabad kapacitásáról adatot
szolgáltatni a rendszerirányító által működtetett, e rendeletben meghatározott informatikai platformra, amelynek
az adatszolgáltatásra és a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó részletes szabályait az ÜKSZ tartalmazza.
(2) A rendszerhez való hozzáférést a hozzáférésre jogosult vagy megbízottja kezdeményezi az ÜKSZ-ben szabályozott módon, a szállítói, tárolói, illetve elosztói engedélyeshez benyújtott kapacitásigény-bejelentés alapján. A tárolói kapacitások lekötésénél elsőbbséget élvez a rendszerirányítói engedélyes a GET 32. §-ának (2) bekezdésében
foglalt mértékig, valamint a közüzemi nagykereskedői engedélyes.
(3) A rendszer szabad kapacitásainak lekötése során
a) a következő gázévre vonatkozó kapacitás igényeket,
a gázévet megelőzően három hónappal,
b) a gázéven belüli kapacitásigényeket az igény tényle
ges felmerülését megelőzően egy hónappal,
c) az egy hónapon belüli igényeket az igény tényleges
felmerülését megelőzően három naptári nappal kell bejelenteni. (4) A rendszerhez való hozzáférés részletes eljárási
rendjét az ÜKSZ szabályozza.
(5) A szállítói, tárolói, illetve elosztói engedélyes a hozzáféréssel kapcsolatos igénybejelentést köteles az ÜKSZben szabályozott módon elbírálni és erről az igénybejelentőt és a rendszerirányítót értesíteni.
(6) A kapacitás-lekötési szerződéseknek legalább a következőket kell tartalmazniuk:
a) a szerződő felek megnevezését és az azonosításukhoz szükséges adatokat;
b) a fogyasztási hely megjelölését, a rendszerbe való beés kilépési pontok megnevezését, ezek műszaki jellemzőinek meghatározását;
c) a lekötésre kerülő kapacitás meghatározását, ezen
belül a lekötés időtartamát, valamint a földgáz minőségi és
nyomás jellemzőit;
d) a szolgáltatás díját és a fizetési feltételeket;
e) a szerződés időbeli hatályát és a szolgáltatás megkez
désének időpontját;
f) a mérés és az elszámolás feltételeinek meghatározá
sát;
g) a rendszerhasználathoz kapcsolódó fogyasztás jelle gét (pl. megszakíthatóság);
h) a szerződő felek együttműködését és elszámolását
üzemzavar, válsághelyzet és korlátozás esetén;
i) a szerződő felek és a rendszerirányítás közötti együtt
működés rendjét. (7) A kapacitásigény elbírálása során a szállítói, tárolói,
illetve elosztói engedélyes nem alkalmazhat hátrányos
megkülönböztetést.
(8) A szállító-, tároló- és elosztó-rendszerekhez való
szabad hozzáférés biztosítását a Hivatal felügyeli.
(9) A termelő az általa termelt földgáz mértékéig csak
gázmérő, nyomásszabályzó és gázminőség ellenőrző rendszeren keresztül csatlakozhat a szállító-, illetve az elosztórendszerhez. A termelő elosztóvezetékre történő közvetlen csatlakozása esetén a földgáz szagosítása a termelő
feladata.
(10) A nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó szállító- vagy elosztó-vezetékre való csatlakozása és azok használata során az eljárási rend és műszaki feltételek tekintetében a 2. számú melléklet 1. és 3. pontja szerint kell
eljárni. Ahol a 2. számú melléklet szolgáltatót említ, azon
e rendelkezés alkalmazásában szállítót, illetve elosztót is
érteni kell.
(11) A közüzemi nagykereskedői engedélyes az igazolt
fogyasztási igénynek megfelelő szállítási, illetve tárolói kapacitást köthet le. A szállítói és tárolói engedélyesnél lekötött kapacitást köteles csökkenteni a nyilvántartásba vett
feljogosított fogyasztóra jutó résszel.
(12) A közüzemi szolgáltatói engedélyes az igazolt
fogyasztási igénynek megfelelő elosztási kapacitást köthet
le. Az elosztói engedélyesnél lekötött kapacitást köteles
csökkenteni a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztóra
jutó résszel.
(13) Igazolt fogyasztói igény
a) a közüzemi nagykereskedő és kereskedő esetében
szerződéssel, előszerződéssel lekötött fogyasztói igény,
b) a közüzemi szolgáltató esetében a gázmennyiség-,
illetve a gázteljesítmény-igényre vonatkozó tényadatok
alapján a gyakorlatban használatos előzetes becslési módszerek alapján becsült fogyasztói igény, számításba véve az
engedélyes feljogosított fogyasztóinak piacra lépési szándékát,
c) a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó esetében az üzleti terve adatai alapján meghatározott igény,
d) a rendszerirányító esetében a rendszeregyensúly
fenntartásához szükséges — az ÜKSZ-ben rögzített —
fogyasztói igény.
VI. Fejezet A KÖZÜZEMI SZOLGÁLTATÓ ÉS A KÖZÜZEMI
FOGYASZTÓ KÖZÖTTI JOGVISZONY
A közüzemi szerződés (GET 39. §-hoz) 33. §
A közüzemi fogyasztók és közüzemi szolgáltatók közötti
közüzemi szerződés létrejöttének folyamatát és kötelező
tartalmi elemeit a GKSz tartalmazza.
34. § (1) Ha a közüzemi fogyasztó közvetlenül a szállító-rendszerről vételez, részére a közüzemi szolgáltatói feladatokat
a közüzemi nagykereskedő, az elosztói feladatokat a közüzemi nagykereskedőn keresztül a szállító biztosítja az
e rendelet 2. számú mellékletében meghatározott szerződés keretein belül.
(2) A GKSz — a felek ellenkező megállapodása hiányában — alkalmazandó a szállító, illetve elosztó és a feljogosított fogyasztó közötti kapcsolatrendszerre is.
(3) A közüzemi nagykereskedő Gszt. szerinti jogelődjének (gázértékesítő) engedélyében nevesített termelői
rendszerekről vezetékkel ellátott közüzemi földgázfogyasztókra vonatkozóan e rendelet 2. számú melléklet
szerinti előírásokat kell alkalmazni. Ezen fogyasztók ellátása során a közüzemi nagykereskedői engedélyes közüzemi szolgáltatónak minősül, és a közüzemi nagykereskedő
ezen közüzemi fogyasztók ellátását szolgáló vezetékek üzemeltetésére köteles szerződést kötni az erre jogosult szervezettel. Ezen termelői rendszerekről vezetékkel ellátott
fogyasztók köre a továbbiakban nem bővíthető.
VII. Fejezet A TEVÉKENYSÉGEK SZÉTVÁLASZTÁSA (GET 51. §-hoz)
35. § (1) Az integrált földgázipari vállalkozás, amely egy vagy
több engedélyköteles tevékenységre működési engedéllyel
rendelkezik — a GET 7. §-nak i) pontjában szabályozott
engedélyköteles tevékenység kivételével — köteles belső
számvitelében olyan nyilvántartást kialakítani, a számviteli
elszámolást úgy megszervezni, hogy a nem engedélyköteles
tevékenysége(i) az engedélyköteles tevékenysége(i)től,
illetve az engedélyköteles tevékenységei egymástól egyértelműen, átláthatóan, ellenőrizhetően elkülöníthetőek
legyenek, és feleljenek meg a mindenkor hatályos, számvitelről szóló törvényben előírt mérleg- és eredménystruktúrának.
(2) Az integrált földgázipari vállalkozás köteles az
(1) bekezdés szerint elkészített, a vállalkozás egészére vonatkozó éves beszámolójában a tevékenységek — GET
51. §-ának (1) bekezdése szerinti — számviteli szétválasztásából adódó halmozódást (bevételekben, költségekben
stb.) kiszűrni. A kiszűrt halmozódást a vállalkozás éves
beszámolójának kiegészítő mellékletében részletesen bemutatni köteles.
(3) A vállalkozás egészére vonatkozó éves beszámolót
(mérleget, eredménykimutatást és az (1) bekezdésnek
megfelelő kiegészítő mellékletet) a cégbírósághoz történő
benyújtásával egyidejűleg meg kell küldeni a Hivatalnak.
(4) Annak érdekében, hogy az (1) és (2) bekezdésekben
foglaltak teljesítése során a földgázipari vállalkozások számára egységes feltételrendszer érvényesülhessen, a 6. számú mellékletben megfogalmazott követelményeket és
módszereket kell alkalmazni a mérlegnek és az eredménykimutatásnak tevékenységek közötti felosztása során.
VIII. Fejezet ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK (GET 85. §-hoz) 36. §
(1) A GET 85. §-ának (1) bekezdése szerinti engedélykérelmet benyújtók az engedélyes tevékenység megkezdésekkor nem rendelkezhetnek az engedélyes tevékenység
végzéséhez szükséges alapvető eszközök kisebb tulajdoni
hányadával, mint amely tulajdon hányaddal a GSzt. szerinti
jogelőd engedélyesek ezen alapvető eszközökre vonatkozóan rendelkeztek.
(2) A GSzt. szerinti gázszolgáltatói engedélyesek vagy
jogutódjaik kötelesek elosztói és közüzemi szolgáltatói, a
GSzt. szerinti gázértékesítői engedélyes vagy jogutódjai
pedig kötelesek szállítói, tárolói, rendszerirányítói, közüzemi nagykereskedői, határon keresztüli szállítóvezetékhez való hozzáférési működési engedély-kérelmet benyújtani, és ezen kérelmezők részére a működési engedély
megszerzéséhez szükséges feltételeket biztosítani, továbbá
a GSzt. szerinti vezetékes propán-, bután-gázt és ezek elegyeinek vezetéken szolgáltató engedélyesek, vagy jogutódjaik kötelesek a vezetékes propán-, bután-gázok és ezek
elegyeinek vezetéken történő elosztására és szolgáltatására irányuló működési engedély-kérelmet benyújtani.
(3) A GSzt. szerinti engedélyesek vagy jogutódjaik a
GET 85. §-ának (1) bekezdésében érintett eljárás során
nem kötelesek benyújtani azokat az iratokat és dokumentumokat, amelyeket a GSzt. szerinti egyes engedélyes tevékenységre vonatkozóan a Hivatal részére már benyújtottak. Az engedélykérelmezőnek elegendő nyilatkoznia arra
vonatkozóan, hogy a szükséges dokumentumokat a Hivatal számára a korábbiakban rendelkezésre bocsátotta, és
azok az engedélykérelem benyújtásakor változatlan formában hatályban vannak.
(4) A 25. §-ban szabályozott országos közép- és hosszú
távú (5—10 éves) fejlesztési javaslatokat első ízben 2005.
december 31-ig kell összeállítani.
IX. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel — 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1—3. §-ok, a 4. § (1)—(10) és (13)—(14) bekezdései, az 5—13. §-ok, a 15—17. §-ok, a 21. § (10)—(11) bekezdései, a 36. § (1)—(3), valamint az 1. és a 3. számú
melléklet 2003. augusztus 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény
végrehajtásáról szóló 3/1995. (I. 20.) Korm. rendelet, valamint a gázenergiáról szóló 1969. évi VII. törvény végrehajtásáról szóló 1/1977. (IV. 6) NIM rendelet.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2016. (XII. 14.) OGY határozata az ügyészség 2015. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az ügyészség 2015. évi tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
60/2015. (XII. 29.) EMMI utasítása az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára, a következő utasítást adom ki:
1. § Az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 39/2015. (VII. 31.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1157/2015. (III. 17.) Korm. határozata a Fiumei úti temető vagyonkezelésével, működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  Fiumei úti temető mint állami tulajdon vagyonkezelése, működtetése és
fejlesztése feltételrendszerének biztosítása céljából – nemzeti emlékezet-központtá válása, egységes Nemzeti Sírkert
és Nemzeti Emlékhely jellege megteremtése érdekében –
a) a Budapest VIII. kerület, Fiumei út 16–18. szám alatti, 38821/2 helyrajzi számú ingatlan a  Nemzeti Örökség
Intézet vagyonkezelésébe, a  Kegyeleti Múzeum – Temetkezési és Kegyeleti Szakgyűjtemény a  Nemzeti
Örökség Intézete fenntartásába kerüljön,
b) a Budapest VIII. kerület, Fiumei út 16. szám alatti, 38821/5 helyrajzi számú ingatlan (Salgótarjáni úti zsidó
temető), valamint a Kegyeleti Múzeum – Temetkezési és Kegyeleti Szakgyűjteményben őrzött kulturális javak
(a  továbbiakban: temetkezési szakgyűjtemény) tulajdonjogát az  állam megszerezze és azokat a  Nemzeti
Örökség Intézete vagyonkezelésébe adja.
2. A Kormány felhívja
a) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.  törvény
44.  § (5)  bekezdése alapján, az  egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonába
adásáról szóló 1991.  évi XXXIII.  törvény 27.  § (4)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel vizsgálja felül
Budapest Főváros Önkormányzatnak az  1.  pont a)  alpontja szerinti ingatlanon fennálló ingyenes használati
jogát, és tegye meg az 1. pont a) alpontja végrehajtásához szükséges intézkedéseket,
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
útján tegye meg a szükséges intézkedéseket az 1. pont a) alpontja szerinti ingatlan Nemzeti Örökség Intézete
vagyonkezelésébe adása érdekében.
Felelős: az a) alpont tekintetében: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a b) alpont tekintetében: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal, a b) alpont szerinti vagyonkezelésbe adás tekintetében 2015. július 1.
3. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pont
b)  alpontja szerinti ingatlan és a  temetkezési szakgyűjtemény tulajdonjogának állam javára történő megszerzése,
valamint a Nemzeti Örökség Intézete vagyonkezelésébe adása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal, a vagyonkezelésbe adás tekintetében a tulajdonjog állam javára történő megszerzését
követően azonnal
 4. A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  feladatkörükben érintett miniszterekkel
együttműködve gondoskodjon az 1–3. pont végrehajtásához szükséges jogszabály-módosítások előkészítéséről és
kezdeményezéséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a 2015. és 2016. év központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet, Nemzeti Örökség Intézet címben a Fiumei úti
temető mint állami vagyon működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos feladatok 2015. és 2016.  évi ellátásához
szükséges forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2015. év tekintetében a felmerülés üteméhez igazodóan,
 a 2016. év tekintetében a 2016. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök