text:
35/2016. (IX. 27.) NGM rendelete a potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések és védelmi rendszerek vizsgálatáról és tanúsításáról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (3) bekezdés 1. pontjában, valamint a termékek piacfelügyeletéről
szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (2) bekezdés a)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya a következő termékekre (a továbbiakban: termék) terjed ki:
a) potenciálisan robbanásveszélyes környezetben való alkalmazásra szánt berendezések és védelmi rendszerek;
b) biztonsági, vezérlő- és szabályozóeszközök, amelyeket nem robbanásveszélyes légkörben való használatra
szántak, de amelyek a  robbanási kockázatra tekintettel szükségesek a berendezések és védelmi rendszerek
biztonságos működéséhez;
c) az a) pontban említett berendezésekbe és védelmi rendszerekbe beszerelésre szánt alkatrészek.
2. § Nem tartoznak e rendelet hatálya alá
a) a gyógyászati célra szánt orvostechnikai eszközök;
b) azok a berendezések és védelmi rendszerek, amelyeknél a robbanásveszélyt kizárólag robbanóanyagok vagy
instabil vegyi anyagok okozzák;
c) a háztartási és nem kereskedelmi használatra szánt olyan berendezések, amelyeknél robbanásveszély csak
ritkán, kizárólag fűtőgáz véletlen szivárgása következtében jöhet létre;
d) az egyéni védőeszközök;
e) a tengeri hajók és mozgó part menti egységek, beleértve az ezek fedélzetén lévő berendezéseket;
f ) kizárólag személy- és áruszállító légi, vízi, vasúti járművek, illetőleg közúti járművek és azok utánfutói
a potenciális robbanásveszélyes környezetben használtak kivételével;
g) a kizárólag haditechnikai célú berendezések.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
 1. akkreditálás: a  termék forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról
és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 765/2008/EK rendelet) 2. cikk 10. pontjában meghatározott akkreditálás;
2. alkatrész: a  berendezés és a  védelmi rendszer minden olyan része, amely a  berendezés biztonságos
működéséhez alapvetően szükséges, de önálló funkciója nincs;
3. berendezés: olyan gép, készülék, rögzített vagy mozgatható eszköz, vezérlőrész és ezek műszerezése,
olyan érzékelő vagy hibaelhárító rendszer, amelyeket önmagában vagy együttesen energia fejlesztésére,
szállítására, tárolására, mérésére, vezérlésére és átalakítására vagy anyagok feldolgozására szántak, és
amelyek saját potenciális gyújtóforrásuk által robbanást okozhatnak;
4. berendezések kategóriája: a  berendezés osztályozása az  egyes alkalmazási csoportokon belül a  biztosítandó
védelem kielégítő szintjét megállapító 1. mellékletben meghatározottak szerint;
5. CE megfelelőségi jelölés: a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Pftv.)
2. § 2. pontja szerinti fogalom;
6. forgalmazás: a Pftv. 2. § 5. pontja szerinti fogalom;
 7. forgalmazó: a Pftv. 2. § 6. pontja szerinti fogalom;
 8. forgalomba hozatal: a Pftv. 2. § 7. pontja szerinti fogalom;
 9. forgalomból történő kivonás: a Pftv. 2. § 8. pontja szerinti fogalom;
10. gazdasági szereplő: a Pftv. 2. § 10. pontja szerinti fogalom;
11. gyártó: a Pftv. 2. § 11. pontja szerinti fogalom;
12. harmonizált szabvány: a Pftv. 2. § 12. pontja szerinti fogalom;
13. importőr: a Pftv. 2. § 15. pontja szerinti fogalom;
14. kijelölő szervezet: a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről 2009. évi CXXXIII. törvény szerinti
kijelölést végző szervezet;
15. műszaki leírás: a termék által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;
16. megfelelőségértékelés: a Pftv. 2. § 20. pontja szerinti fogalom;
17. megfelelőségértékelő szervezet: megfelelőségértékelési tevékenységeket – beleértve kalibrálást, vizsgálatot,
tanúsítást és ellenőrzést – végző szervezet;
18. meghatalmazott képviselő: a Pftv. 2. § 22. pontja szerinti fogalom;
19. potenciálisan robbanásveszélyes környezet: az  a  környezet, amely a  helyi és használati feltételekből
következően robbanásveszélyessé válhat;
20. rendeltetésszerű használat: a  termék gyártó által megadottak szerinti használata, amit a  gyártó oly módon
határoz meg, hogy egy külön alkalmazási csoportba vagy berendezés kategóriába sorolja a  berendezést
vagy megadja a  védelmi rendszer, eszköz vagy alkatrész biztonságos működéséhez szükséges valamennyi
információt;
21. robbanásveszélyes környezet: gáz, gőz, permet vagy por formájú gyúlékony anyagok és levegő keveréke
normál légköri feltételek mellett, melyben, a  gyújtást követően az  égés a  keverék meggyújtatlan részére is
teljes mértékben átterjed;
22. uniós harmonizációs jogi aktus: a termék forgalmazásának feltételeit harmonizáló uniós jogi aktus;
23. védelmi rendszer: olyan egység – a berendezés alkatrészeinek kivételével –, amely a kezdeti robbanás azonnali
leállítására, vagy a  robbanási láng- és nyomásterjedés hatékony korlátozására szolgál, és amely önálló
rendszerként, különállóan kerül forgalomba;
24. visszahívás: minden olyan intézkedés, amelynek célja a  végfelhasználók számára hozzáférhető termék
visszavétele;
25. I. alkalmazási csoport: olyan berendezések, amelyeket bányák földalatti részében, valamint az  ilyen
bányák külszíni létesítményeinek sújtólég vagy éghető por robbanása által veszélyeztet részeiben történő
használatra szántak; ide tartozik az 1. mellékletben meghatározott M1. és M2. kategória is;
26. II. alkalmazási csoport: olyan berendezések, amelyeket egyéb, robbanásveszélyes környezetben történő
használatra szántak; ide tartozik az 1. mellékletben meghatározott 1., 2. és 3. kategória.
3. Forgalmazás és üzembe helyezés 4. § A terméket akkor lehet forgalmazni és üzembe helyezni, ha
a) megfelelő beépítés, karbantartás, valamint rendeltetésszerű használat esetén megfelel e rendeletnek, és
b) rendeltetésszerű használatát figyelembe véve megfelel a  2.  mellékletben meghatározott, kategóriájának
megfelelő alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. 5. § Szakmai kiállításon, vásáron és termékbemutatón bemutatható olyan termék, mely nem felel meg e  rendelet
követelményeinek, feltéve, hogy ezt azon jól láthatóan feltüntették, valamint azt, hogy addig nem értékesítik, amíg
a gyártó nem gondoskodik a termék e rendelet előírásainak való megfelelővé tételéről. A bemutató alatt megfelelő
biztonsági intézkedéseket kell tenni a személyek védelme érdekében.
II. FEJEZET
A GAZDASÁGI SZEREPLŐK KÖTELEZETTSÉGEI 4. A gyártó kötelezettsége
6. § (1) A termék forgalomba hozatalakor vagy saját célra való használatakor a gyártó biztosítja, hogy a termék tervezése és
gyártása a 2. mellékletben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményekkel összhangban
történt.
(2) A gyártó elkészíti a 3–9. melléklet szerinti műszaki dokumentációt, és elvégzi a 13. § szerinti megfelelőségértékelési
eljárást.
(3) A  gyártó a  műszaki dokumentációt és az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot vagy a  megfelelőségi nyilatkozatot
a termék forgalomba hozatalát követően tíz évig megőrzi.
(4) A  gyártó biztosítja a  sorozatgyártás e  rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások
működését. A  gyártónak figyelembe kell venni a  termék tervezésének és jellemzőinek változásait, valamint azon
harmonizált szabványok vagy egyéb műszaki előírások változásait, amelyek alapján a  termék megfelelőségét
megállapították.
(5) A gyártó biztosítja, hogy az általa forgalomba hozott terméken fel legyen tüntetve a termék azonosítását lehetővé
tevő típus-, tétel- vagy sorozatszám vagy egyéb ilyen elem, és ha a  termék mérete vagy jellege ezt nem teszi
lehetővé, akkor a termék csomagolása vagy a kísérő dokumentáció tartalmazza az előírt információkat.
(6) A  gyártó biztosítja, hogy az  általa forgalomba hozott olyan terméken, amely nem alkatrész, fel legyen tüntetve
a robbanás elleni védelem megkülönböztető jele, és a 2. melléklet 1.0.5. pontja szerinti más jelölések és információk.
(7) A gyártó feltünteti a villamossági terméken, vagy ha ez nem lehetséges, annak csomagolásán vagy a villamossági
terméket kísérő dokumentáción a nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és azt a postai
címét, amelyen kapcsolatba lehet lépni vele. Az  elérhetőséget a  végfelhasználók és a  piacfelügyeleti hatóság
számára az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén vagy magyar nyelven kell feltüntetni.
(8) A  gyártó gondoskodik arról, hogy a  termékhez mellékelje a  használati utasítást és a  biztonsági tájékoztatót
az  Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén vagy magyar nyelven. Az  ilyen használati utasításnak és biztonsági
tájékoztatónak, és a jelölésnek egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie.
(9) Ha a  gyártónak olyan adat jut tudomására, amelynek alapján feltételezhető, hogy az  általa forgalomba hozott
termék nem felel meg e rendelet rendelkezéseinek, haladéktalanul meghozza a szükséges kiigazító intézkedéseket
e  termék megfelelőségének biztosítása érdekében, és kivonja a  terméket a  forgalomból vagy visszahívja azt.
Abban az  esetben, ha a  termék – az  életet, a  testi épséget vagy a  vagyonbiztonságot veszélyeztető – kockázatot
(a továbbiakban: kockázat) jelent, a  gyártó erről – és különösen a  megfelelés hiányának és a  meghozott kiigazító
intézkedéseknek a  részleteiről – haladéktalanul tájékoztatja azon európai uniós tagállamok piacfelügyeleti
hatóságait, amelyekben a szóban forgó terméket forgalmazták.
(10) A  gyártó a  piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére az  Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén vagy magyar
nyelven átadja a  termék e  rendeletnek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy
elektronikus formátumú információt és dokumentációt. A  hatóság kérésére a  gyártó együttműködik a  hatósággal
az általa forgalomba hozott termék által képviselt kockázat kiküszöbölésére hozott intézkedések terén.
(11) Amennyiben a megfelelőségértékelési eljárás keretében bizonyítást nyer, hogy a nem alkatrésznek minősülő termék
megfelel az  alkalmazandó követelményeknek, a  gyártó elkészíti az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot, és feltünteti
a terméken a CE megfelelőségi jelölést.
(12) Amennyiben a  megfelelőségértékelési eljárás keretében bizonyítást nyer, hogy az  alkatrész megfelel az  alkalmazandó
követelményeknek, a gyártó elkészíti a 13. § (3) bekezdésében meghatározott írásbeli megfelelőségi nyilatkozatot.
(13) A  gyártó gondoskodik arról, hogy mindegyik termékhez mellékelje az  EU-megfelelőségi nyilatkozat vagy
a megfelelőségi nyilatkozat egy példányát. Abban az esetben azonban, ha nagyszámú terméket szállítanak egyetlen
felhasználó részére, a tételhez vagy szállítmányhoz egyetlen példány is csatolható.
(14) Ha a  termék jelentette kockázatra tekintettel indokolt, a  gyártó a  végfelhasználók egészségének védelme és
biztonsága érdekében elvégzi a  forgalmazott termék mintavizsgálatát, amelynek során kivizsgálja a  panaszokat,
nyilvántartást vezet a nem megfelelő termékekről, valamint a termékvisszahívásokról, és folyamatosan tájékoztatja
a forgalmazót minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.
5. Meghatalmazott képviselő 7. § (1) A  gyártó írásbeli megbízással meghatalmazott képviselőt nevezhet ki. A  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott
kötelezettségek és a 6. § (2) bekezdésében említett műszaki dokumentáció elkészítésére vonatkozó kötelezettség
nem képezik a meghatalmazott képviselő megbízásának részét.
(2) A  meghatalmazott képviselő a  gyártótól kapott megbízásban meghatározott feladatokat látja el. A  megbízás
legalább az alábbiak elvégzését engedélyezi a meghatalmazott képviselőnek:
a) az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak – vagy a megfelelőségi nyilatkozatnak – és a műszaki dokumentációnak
a  termék forgalomba hozatalát követően tíz évig történő megőrzése és a  piacfelügyeleti hatóság
rendelkezésére történő bocsátása;
b) a piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére az említett hatóságnak a termék megfelelőségének igazolásához
szükséges összes információ és dokumentáció átadása;
c) a piacfelügyeleti hatóság kérésére együttműködés a piacfelügyeleti hatósággal a megbízása körébe tartozó
termék jelentette kockázat kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén.
6. Az importőr kötelezettsége 8. § (1) A  termék forgalomba hozatala előtt az  importőr meggyőződik arról, hogy a  gyártó elvégezte a  13.  §-ban
meghatározott megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodik arról, hogy a  gyártó elkészítette a  műszaki
dokumentációt, a terméken fel van tüntetve a CE megfelelőségi jelölés, mellékelve van hozzá az EU-megfelelőségi
nyilatkozat, a  megfelelőségi nyilatkozat és az  előírt dokumentumok, továbbá arról, hogy a  gyártó megfelel
a 6. § (5)–(7) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(2) Az importőr a terméken, vagy ha ez nem lehetséges, annak csomagolásán vagy a kísérő dokumentáción feltünteti
nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és postai címét, amelyen kapcsolatba lehet lépni
vele. Az elérhetőséget magyar nyelven kell feltüntetni.
(3) Az importőr gondoskodik arról, hogy a termékhez mellékelve legyen a használati utasítás és a biztonsági tájékoztató
az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén vagy magyar nyelven.
(4) Az importőr biztosítja, hogy amíg a termék a felelősségi körébe tartozik, a tárolásának és a szállításának körülményei
ne veszélyeztessék a  2.  mellékletben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek
való megfelelését.
(5) Ha a  termékkel járó kockázatra tekintettel indokolt, az  importőr a  végfelhasználók egészségének védelme és
biztonsága érdekében elvégzi a  forgalmazott termék mintavizsgálatát, amelynek során kivizsgálja a  panaszokat,
nyilvántartást vezet a nem megfelelő termékekről, valamint a termékvisszahívásokról, és folyamatosan tájékoztatja
a forgalmazót minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.
(6) Ha az  importőrnek olyan adat jut tudomására, amelynek alapján feltételezhető, hogy az  általa forgalomba
hozott termék nem felel meg e  rendeletnek, azonnal meghozza a  szükséges kiigazító intézkedéseket e  termék
megfelelőségének biztosítására, a  terméket kivonja a  forgalomból, vagy visszahívja azt. Ha a  termék kockázatot
jelent, az  importőr erről – és különösen a  megfelelés hiányának és a  meghozott kiigazító intézkedéseknek
a  részleteiről – haladéktalanul tájékoztatja azon európai uniós tagállamok piacfelügyeleti hatóságait, amelyekben
a szóban forgó terméket forgalmazták.
(7) Az  importőr a  termék forgalomba hozatalát követően a  piacfelügyeleti hatóság számára tíz évig elérhetővé teszi
az  EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, vagy a  megfelelőségi nyilatkozatot és biztosítja, hogy a  műszaki
dokumentáció – kérésre – e hatóság rendelkezésére bocsátható legyen.
(8) Az  importőr a  piacfelügyeleti hatóság kérésére átadja a  termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes
nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt, amelyet az  Európai Unió hivatalos
nyelveinek egyikén vagy magyar nyelven kell a hatóság rendelkezésére bocsátani. A hatóság kérésére az importőr
együttműködik a  hatósággal az  általa forgalomba hozott termék jelentette kockázat kiküszöbölésére hozott
intézkedések terén.
(9) Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 2. mellékletben előírt
alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, a terméket mindaddig nem hozhatja forgalomba, amíg
a  jogszabályi előírásokat nem teljesítették. Amennyiben a  termék kockázatot jelent, az  importőr erről tájékoztatja
mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságot.
7. A forgalmazó kötelezettsége 9. § (1) A  termék forgalmazásakor a  forgalmazó kellő gondossággal jár el az  e  rendeletben foglalt követelményekkel
kapcsolatban.
(2) A  termék forgalmazása előtt a  forgalmazó ellenőrzi, hogy a  terméken elhelyezték-e a szükséges CE megfelelőségi
jelölést, és mellékelték-e hozzá az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot és a  megfelelőségi nyilatkozatot, valamint
a  szükséges dokumentációt, a  használati utasítást és a  biztonsági tájékoztatót azon a  nyelven, amely
a  végfelhasználók számára könnyen érthető abban a  tagállamban, ahol a  terméket forgalmazzák, valamint, hogy
a gyártók és importőrök betartották-e a 6. § (5)–(7) bekezdésében, valamint a 8. § (3) bekezdésében meghatározott
követelményeket.
(3) A  forgalmazó biztosítja, hogy amíg a  termék a  felelősségi körébe tartozik, a  tárolásának és a  szállításának
körülményei ne veszélyeztessék a  2.  mellékletben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági
követelményeknek való megfelelését.
(4) Ha a forgalmazónak olyan adat jut tudomására, amely alapján feltételezhető, hogy az általa a piacon forgalmazott
termék nem felel meg e  rendeletnek, gondoskodik arról, hogy meghozzák a  szükséges kiigazító intézkedéseket
a  termék megfelelőségének biztosítása érdekében, a  terméket kivonja a  forgalomból vagy visszahívja azt. Abban
az esetben, ha a termék kockázatot jelent, a forgalmazó erről – és különösen a megfelelés hiányának és a meghozott
kiigazító intézkedéseknek a részleteiről – haladéktalanul tájékoztatja azon európai uniós tagállamok piacfelügyeleti
hatóságait, amelyekben a szóban forgó terméket forgalmazták.
(5) A  forgalmazó a  piacfelügyeleti hatóság kérésére a  hatóság rendelkezésére bocsátja a  termék megfelelőségének
igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt.
A  forgalmazó együttműködik a  hatósággal az  általa forgalmazott termék jelentette kockázat kiküszöbölése
érdekében tett intézkedések terén.
(6) Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 2. mellékletben előírt
alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, a terméket nem forgalmazhatja, amíg az nem felel meg
a jogszabályi előírásoknak. Amennyiben a termék kockázatot jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy
az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
8. Gyártói kötelezettség az importőrre és a forgalmazóra vonatkozóan
10. § Egy importőrt vagy forgalmazót, amennyiben saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy terméket,
vagy olyan módon módosít egy már forgalomba hozott terméket, ami befolyásolja a  termék e  rendeletnek való
megfelelését, e  rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni, és a  6.  §-ban a  gyártókra előírt kötelezettségek
terhelik.
9. A gazdasági szereplő adatszolgáltatása 11. § (1) A gazdasági szereplőnek a piacfelügyeleti hatóság kérésére meg kell adnia a következő adatokat:
a) minden olyan gazdasági szereplő nevét és címét, amely neki a terméket szállította;
b) minden olyan gazdasági szereplő nevét és címét, amelynek a terméket szállította.
(2) A  gazdasági szereplőnek a  termék részére történő kiszállítását követően tíz évig, vagy a  termék általa történő
kiszállítását követően tíz évig képesnek kell lennie az (1) bekezdésben említett információk bemutatására.
(3) A  gazdasági szereplő tevékenységének megszűnése esetén haladéktalanul köteles megküldeni a  piacfelügyeleti
hatóságnak az (1) bekezdésben meghatározott adatokat.
III. FEJEZET
A TERMÉK MEGFELELŐSÉGE 10. A termék megfelelőségének vélelmezése
12. § Arról a  termékről, amely megfelel az  olyan harmonizált szabványoknak, és azok egyes részeinek, amelyek
hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelel az említett szabványok
vagy azok részei által meghatározott, a  2.  mellékletben megadott alapvető egészségvédelmi és biztonsági
követelményeknek.
11. Megfelelőségértékelési eljárások 13. § (1) A  berendezések, és az  1.  § b)  pontja szerinti eszközök esetén az  alábbi megfelelőségértékelési eljárásokat kell
alkalmazni:
a) az I. és a  II. alkalmazási csoport M1. és 1. kategóriájába tartozó berendezések esetén az  alkalmazási
csoportra és kategóriára vonatkozó EU-típusvizsgálati eljárás (3.  melléklet, B modul), kiegészülve a  gyártás
minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőségi eljárással (4. melléklet, D modul) vagy a termékhitelesítésen
alapuló típusmegfelelőségi eljárással (5. melléklet, F modul);
b) az I. és a II. alkalmazási csoport M2. és 2. kategóriájába tartozó belső égésű motorok és villamos berendezések
esetén az alkalmazási csoportra és kategóriára vonatkozó EU-típusvizsgálati eljárás (3. melléklet, B. modul),
kiegészülve a belső gyártásellenőrzésen és felügyelt termékvizsgálaton alapuló típusmegfelelőségi eljárással
(6. melléklet, C modul) vagy a termék minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőségi eljárással (7. melléklet,
E  modul). Az  ezekbe az  alkalmazási csoportokba és kategóriákba tartozó egyéb berendezések esetében
a gyártónak a belső gyártásellenőrzés eljárást kell alkalmaznia (8. melléklet, A modul), és átadni a 8. melléklet
3. pontjában megjelölt műszaki dokumentációt a bejelentett szervezetnek, amely a lehető legrövidebb időn
belül igazolja annak átvételét és megőrzését;
c) a II. alkalmazási csoport 3. kategóriájába tartozó berendezések esetén belső gyártásellenőrzés eljárás
(8. melléklet, A modul);
d) az I. és II. alkalmazási csoportba tartozó berendezések esetén az  a)–c)  pontokban meghatározott
megfelelőségértékelési eljárások mellett az  egyedi termékellenőrzésen alapuló megfelelőségi eljárás
(9. melléklet, G modul).
(2) A  védelmi rendszerek megfelelőségének értékelésére az  (1)  bekezdés a) vagy d)  pontja szerinti eljárások
alkalmazandók.
(3) Az  alkatrészek esetében az  (1)  bekezdésben hivatkozott eljárásokat kell alkalmazni a  CE megfelelőségi jelölés
feltüntetésére és az  EU-megfelelőségi nyilatkozat elkészítésére vonatkozó rendelkezések kivételével. A  gyártó
köteles írásbeli megfelelőségi nyilatkozatot kiállítani az  alkatrész jelen rendelet vonatkozó követelményeinek
való megfelelőségéről, megadja azok jellemzőit, és a  berendezésekbe vagy védelmi rendszerekbe való beépítés
feltételeit úgy, hogy az  összeépített berendezések és védelmi rendszerek a  2.  mellékletben támasztott alapvető
egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek megfeleljenek.
(4) A 2. melléklet 1.2.7. pontjában hivatkozott veszélyeket illetően az (1) és (2) bekezdés szerinti megfelelőségértékelési
eljárások mellett a belső gyártásellenőrzés eljárás (8. melléklet, A modul) is alkalmazható.
(5) Az  (1), (2) és (4) bekezdéstől eltérően a piacfelügyeleti hatóság kérésére engedélyezhetik olyan, nem alkatrésznek
minősülő termékek forgalomba hozatalát és üzembe helyezését Magyarország területén, amelyek esetében az (1),
(2) és (4)  bekezdésben említett eljárásokat nem alkalmazták, és amelyeknek a  használata védelmi szempontból
történik.
(6) Az  (1)–(4)  bekezdés szerinti megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos iratokat az  Európai Unió hivatalos
nyelveinek egyikén vagy magyar nyelven kell elkészíteni.
12. EU-megfelelőségi nyilatkozat 14. § (1) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy a  2.  mellékletben meghatározott alapvető egészségvédelmi és
biztonsági követelmények teljesültek.
(2) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat megfelel a  10.  mellékletben foglalt mintának, tartalmazza a  3–9.  mellékletben
szereplő, vonatkozó minőségértékelési eljárásokban meghatározott elemeket, és a  nyilatkozatot a  gyártó
folyamatosan aktualizálja. Az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak magyar nyelven is rendelkezésre kell állnia.
(3) Amennyiben a  termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő,
minden ilyen uniós jogi aktushoz egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítanak ki. Ez a nyilatkozat tartalmazza
az érintett uniós jogi aktusok azonosítását, ideértve közzétételük hivatkozásait is.
(4) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával a  gyártó felelősséget vállal a  termék e  rendeletben meghatározott
követelményeknek való megfeleléséért.
13. A CE megfelelőségi jelölésre és egyéb jelölések feltüntetésére vonatkozó szabályok és feltételek
15. § (1) A CE megfelelőségi jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak.
 (2) A CE megfelelőségi jelölést a terméken vagy annak adattábláján jól látható, olvasható és letörölhetetlen módon kell
feltüntetni. Amennyiben a termék jellege miatt ez nem lehetséges vagy nem indokolt, a jelölést a csomagoláson és
a kísérő dokumentumokon kell feltüntetni.
(3) A CE megfelelőségi jelölést a termék forgalomba hozatala előtt kell feltüntetni.
 (4) A  CE megfelelőségi jelölést a  bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben ez  a  szervezet részt vesz
a  gyártásellenőrzési szakaszban. A  bejelentett szervezet azonosító számát vagy maga a  szervezet, vagy utasításai
alapján a gyártó, vagy pedig annak meghatalmazott képviselője tünteti fel.
(5) A  CE megfelelőségi jelölést – és a  bejelentett szervezet azonosító számát – a  robbanás elleni védelemnek
a 2. melléklet 1.0.5. pont f ) alpontjában feltüntetett megkülönböztető jele, a felszereléscsoport és -kategória jele, és
a 2. melléklet 1.0.5. pontjában említett egyéb jelölések és információk követik.
(6) A  CE megfelelőségi jelölést és az  (5)  bekezdésben meghatározott jelöléseket, jeleket és információkat – valamint
a bejelentett szervezet azonosító számát – különleges kockázatot vagy felhasználást jelölő, bármilyen egyéb jelölés
követhet. Meghatározott típusú robbanásveszélyes légkörben való használatra készített terméket ennek megfelelő
jelöléssel kell ellátni.
(7) A  piacfelügyeleti hatóság a  meglévő mechanizmusokra támaszkodik a  CE megfelelőségi jelölést szabályozó
rendszer megfelelő alkalmazása céljából, és a  jelölések nem megfelelő használata esetén meghozza a  megfelelő
intézkedéseket.
IV. FEJEZET
A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK BEJELENTÉSE 14. Bejelentés
16. § A  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: bejelentő hatóság) bejelenti az  Európai
Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) és a többi tagállamnak az e rendelet szerinti, harmadik fél által végzendő
megfelelőségértékelési feladatok ellátására felhatalmazott szervezeteket.
15. A bejelentő hatóság 17. § (1) A  bejelentő hatóság közigazgatási hatósági hatáskörben ellátott feladata a  megfelelőségértékelő szervezetek
értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges eljárások kialakítása, az eljárások lefolytatása, a bejelentett szervezetek
ellenőrzése, ideértve a 23. § rendelkezéseinek való megfelelést is.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értékelést és ellenőrzést egy, a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület is
végezheti a rendelettel összhangban.
16. A bejelentő hatóság tájékoztatási kötelezettségei 18. § A  bejelentő hatóság tájékoztatja a  Bizottságot a  megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére és bejelentésére,
valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzésére irányuló eljárásairól, továbbá ezek bármilyen változásáról.
17. A bejelentett szervezetre vonatkozó követelmények 19. § (1) A megfelelőségértékelő szervezet jogi személyiséggel rendelkezik.
 (2) A  megfelelőségértékelő szervezet olyan objektív és pártatlan harmadik fél, amely független az  általa értékelt
szervezettől vagy terméktől.
 (3) A  megfelelőségértékelő szervezet, ennek vezetője és a  megfelelőségértékelést végző munkavállalója nem lehet
annak a  terméknek a  tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy
karbantartója, amelyet a  szervezet értékel, valamint nem lehet az  érintett felek képviselője sem. Ez  nem zárja
ki az  olyan értékelt termék felhasználását, amely a  megfelelőségértékelő szervezet működéséhez szükséges, és
a termék személyes célra történő használatát.
(4) A  megfelelőségértékelő szervezet és személyzete a  megfelelőségértékelési tevékenységet az  adott területtel
kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a  szükséges műszaki szaktudással végzi el, és
független minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek
csoportjától eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy
a megfelelőségértékelési tevékenységeik eredményét.
(5) A  megfelelőségértékelő szervezetnek alkalmasnak kell lennie a  számára a  3–7. és a  9.  melléklet által elrendelt
valamennyi olyan megfelelőségértékelési feladat elvégzésére, amelyek elvégzésére bejelentették.
(6) A megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért felelős személyzet a következőkkel rendelkezik:
a) alapos műszaki és szakképzettség, amely kiterjed az  összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre,
amelyekre a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették;
b) megfelelő ismeretek az  általuk végzett értékelések követelményeiről és megfelelő hatáskör az  ilyen
értékelések elvégzésére;
c) a 2. mellékletben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények, az alkalmazandó
harmonizált szabványok, az  uniós harmonizációs jogi aktusok és a  jogszabályok alkalmazandó
rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;
d) az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítéséhez szükséges
képesítés.
(7) Biztosítani kell a  megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak vezetője és a  megfelelőségértékelési
feladatokat végző személyzet pártatlanságát. A  megfelelőségértékelő szervezet felső szintű vezetésének és
a  megfelelőségértékelési feladatokat végző személyzet javadalmazása nem függhet az  elvégzett értékelések
számától vagy azok eredményétől.
(8) A megfelelőségértékelő szervezetnek felelősségbiztosítási szerződéssel kell rendelkeznie.
 (9) A  megfelelőségértékelő szervezet személyzete betartja a  titoktartás követelményeit minden olyan információ
tekintetében, amely a  3–7. és a  9.  mellékletben foglaltak alapján ellátott feladatai végrehajtása során jutott
birtokába, kivéve annak a  tagállamnak az  illetékes hatóságával folytatott kapcsolattartás esetét, ahol a  szervezet
a tevékenységét gyakorolja.
(10) A  megfelelőségértékelő szervezet részt vesz a  vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint
az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabály alapján létrehozott, a bejelentett szervezeteket koordináló csoport
tevékenységeiben, valamint gondoskodik arról, hogy a  megfelelőségértékelést végző személyzet tájékoztatást
kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazza az  említett csoport munkája eredményeként létrejött
adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.
(11) A megfelelőségértékelő szervezet, ennek vezetője és a megfelelőségértékelést végző személyzete nem vehet részt
közvetlenül e  termékek tervezésében, gyártásában vagy kialakításában, forgalmazásában, üzembe helyezésében,
használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az  ilyen tevékenységben részt vevő feleket.
A megfelelőségértékelő szervezet, ennek felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző személyzete nem
vehet részt olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné a  bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységeivel
kapcsolatos döntéshozói függetlenségét vagy feddhetetlenségét, mely különösen érvényes a  szaktanácsadási
szolgáltatásokra.
(12) A  megfelelőségértékelő szervezet – mindegyik megfelelőségértékelési eljárás és minden olyan termékfajta vagy
kategória tekintetében, amelyre bejelentették – rendelkezik a következőkkel:
a) olyan személyzet, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik
a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez;
b) azon eljárások leírása, amelyekkel összhangban megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások
átláthatóságát és megismételhetőségét. Rendelkezik megfelelő szabályzattal és eljárásokkal a  bejelentett
szervezetként végzett feladatainak és egyéb tevékenységeinek elkülönítésére;
c) olyan eljárások, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja
venni a  vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben tevékenykedik, a  vállalkozás szerkezetét, az  adott
gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.
(13) A  megfelelőségértékelő szervezet rendelkezik a  megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos műszaki
és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges
felszereléssel vagy létesítménnyel.
18. A bejelentett szervezet megfelelőségének vélelmezése 20. § Amennyiben a  megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az  olyan vonatkozó harmonizált
szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az  Európai
Unió Hivatalos Lapjában, akkor vélelmezni kell, hogy megfelel a  19.  §-ban meghatározott követelményeknek,
amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre.
19. A bejelentett szervezet leányvállalatai és alvállalkozásai 21. § (1) Amennyiben a  bejelentett szervezet bizonyos megfelelőségértékelési feladatokat alvállalkozásba ad, vagy
leányvállalatot bíz meg velük, biztosítja, hogy az alvállalkozó vagy leányvállalat megfelel a 19. §-ban meghatározott
követelményeknek, és ennek megfelelően tájékoztatja erről a bejelentő hatóságot.
(2) A  bejelentett szervezet teljes felelősséget vállal az  alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért,
függetlenül attól, hogy azok hol vannak letelepedve.
(3) Tevékenységet alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni csak az ügyfél beleegyezésével lehet.
 (4) A  bejelentett szervezet a  bejelentő hatóság számára elérhetővé teszi az  alvállalkozó vagy a  leányvállalat
szakmai képesítésének értékelésére és az  általuk a  3–7. és a  9.  melléklet szerint elvégzett munkára vonatkozó
dokumentumokat.
20. Bejelentés iránti kérelem 22. § (1) A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be a bejelentő hatósághoz.
 (2) A bejelentés iránti kérelemhez mellékelik azon megfelelőségértékelési tevékenység, megfelelőségértékelési modul
vagy modulok, és termék vagy termékek leírását, amely tekintetében a  szervezet szakmailag alkalmasnak tekinti
magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a  nemzeti akkreditáló szerv által kiállított akkreditációs tanúsítványt,
amely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 19. §-ban rögzített követelményeket.
(3) Amennyiben a  megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditációs tanúsítványt benyújtani, a  bejelentő hatóságnak
benyújt minden, a  19. §-ban rögzített követelményeknek való megfelelésének igazolásához, elismeréséhez és
rendszeres ellenőrzéséhez szükséges igazoló dokumentumot.
21. Bejelentési eljárás 23. § (1) A  bejelentő hatóság csak a  19.  §-ban rögzített követelményeknek megfelelő megfelelőségértékelő szervezetet
jelenthet be.
(2) A  bejelentő hatóság a  Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközön keresztül értesíti
a Bizottságot és a többi tagállamot.
(3) A  bejelentés tartalmazza a  megfelelőségértékelési tevékenységekre, a  megfelelőségértékelési modulra vagy
modulokra és az  érintett termékre vagy termékekre vonatkozó részletes információkat, valamint a  szakmai
alkalmasság megfelelő igazolását.
(4) Amennyiben a  bejelentés nem a  22.  § (2)  bekezdésében említett akkreditációs tanúsítványon alapul, a  bejelentő
hatóság benyújtja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megfelelőségértékelő szervezet szakmai alkalmasságát
és az azokat az intézkedéseket igazoló dokumentumokat, amelyek biztosítják a szervezet rendszeres ellenőrzését és
azt, hogy az továbbra is megfeleljen a 19. §-ban megállapított követelményeknek.
(5) Az  érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett szervezet tevékenységét, ha a  Bizottság és a  többi
tagállam – akkreditációs tanúsítvány használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálás hiányában
a  bejelentést követő két hónapon belül – nem emelt kifogást. E  rendelet alkalmazásában csak az  ilyen szervezet
tekinthető bejelentett szervezetnek.
(6) A bejelentő hatóság értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a bejelentés bármely, később releváns változásáról.
22. A bejelentés változásai 24. § (1) Amennyiben a  bejelentő hatóság az  eset összes körülményének figyelembe vételével megállapítja, hogy
a  bejelentett szervezet már nem tesz eleget a  19.  §-ban meghatározott követelményeknek vagy elmulasztja
teljesíteni kötelezettségeit, haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(2) Amennyiben a  bejelentést korlátozzák, felfüggesztik vagy visszavonják, vagy ha a  bejelentett szervezet
megszüntette tevékenységét, a  bejelentő tagállam megteszi a  szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében,
hogy az említett szervezet dokumentációját vagy egy másik bejelentett szervezet dolgozza fel, vagy pedig kérésre
az illetékes bejelentő vagy piacfelügyeleti hatóság számára elérhető legyen.
23. A bejelentett szervezet működési kötelezettségei 25. § (1) A bejelentett szervezet a 3–7. és a 9. mellékletben előírt megfelelőségértékelési eljárásokkal összhangban végzi el
a megfelelőségértékelést.
(2) A  bejelentett szervezet a  megfelelőségértékelést az  arányosság elvével összhangban, a  gazdasági szereplőkre
háruló szükségtelen terhek elkerülésével végzi el.
(3) Amennyiben a  bejelentett szervezet megállapítja, hogy a  gyártó nem teljesítette a  2.  mellékletben, a  megfelelő
harmonizált szabványokban, vagy más műszaki előírásokban megállapított alapvető egészségvédelmi és
biztonsági követelményeket, akkor felszólítja a  gyártót a  megfelelő kiigazító intézkedések megtételére határidő
megjelölésével, és nem ad ki megfelelőségi tanúsítványt.
(4) Amennyiben a tanúsítvány kiadása után a megfelelőség ellenőrzése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy
egy termék már nem felel meg a követelményeknek, akkor felszólítja a gyártót a megfelelő kiigazító intézkedések
megtételére, határidő megjelölésével.
(5) A  bejelentett szervezet a  megfelelőségértékelési tevékenysége során kiadott dokumentumokat – így különösen
a vizsgálati, ellenőrzési jegyzőkönyvet, tanúsítványt – tíz évig köteles megőrizni.
24. Panasz benyújtása a bejelentett szervezet döntésével szemben
26. § (1) A bejelentett szervezet a panaszok és vitás kérdések kezelésére megfelelő eljárásrenddel rendelkezik.
 (2) Az  érintettek panaszt nyújthatnak be a  bejelentett szervezet döntése ellen. A  panaszt annál a  bejelentett
szervezetnél kell benyújtani, amely a sérelmezett döntést hozta. A panaszos ügy kivizsgálását az érintett bejelentett
szervezet 15 napon belül elvégzi és annak eredményéről írásban tájékoztatja a  panaszost. A  gazdasági szereplő
panaszának kivizsgálása kapcsán keletkezett iratokat a  nyilvántartott szervezet köteles tíz évig megőrizni és
a kijelölő szervezet által lefolytatott ellenőrzés során az ellenőrzést végző részére bemutatni.
25. A bejelentett szervezet tájékoztatási kötelezettsége 27. § (1) A bejelentett szervezet tájékoztatja a bejelentő hatóságot a következőkről:
a) a tanúsítványok elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;
b) azok a körülmények, amelyek érinthetik a bejelentés hatályát vagy feltételeit;
c) a piacfelügyeleti hatóságtól a  megfelelőségértékelési tevékenységek kapcsán hozzájuk beérkezett
valamennyi tájékoztatási felkérés;
d) kérésre a  bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységek, valamint minden más
elvégzett tevékenység, a határon átnyúló tevékenységek és a tevékenységek alvállalkozásba adása.
 (2) A  bejelentett szervezet megfelelően tájékoztatja az  e  rendelet szerint bejelentett, hasonló megfelelőségértékelési
tevékenységet végző és ugyanazokkal a  termékekkel foglakozó más szervezetet a negatív és – kérésre – a pozitív
megfelelőségértékelési eredményekről.
V. FEJEZET
AZ UNIÓS PIACRA BELÉPŐ TERMÉKEK PIACFELÜGYELETI ELLENŐRZÉSE ÉS A VÉDINTÉZKEDÉSI ELJÁRÁS
26. Piacfelügyelet és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzése
28. § A  piacfelügyeleti hatóság külön jogszabályok szerint jogosult ellenőrizni a  termék e  rendelet előírásainak való
megfelelőségét.
29. § E  rendelet hatálya alá tartozó termékre a  765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 15.  cikk (3)  bekezdését,
valamint 16–29. cikkét kell alkalmazni.
27. A kockázatot jelentő termék kezelésére vonatkozó eljárások
30. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóság okkal feltételezi, hogy a  termék kockázatot jelent a  személyek egészségére vagy
biztonságára, vagy a vagyonra, akkor a terméken elvégzi az értékelést az e rendeletben megállapított valamennyi
vonatkozó követelmény tekintetében. Az  érintett gazdasági szereplő e  célból együttműködik a  piacfelügyeleti
hatósággal.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben említett értékelés során a  piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a  termék nem felel
meg az  e  rendeletben megállapított követelményeknek, haladéktalanul felszólítja az  érintett gazdasági szereplőt,
hogy szüntesse meg a  jogsértést a hatóság által meghatározott feltételek szerint, a kockázat jellegével arányosan,
a megadott határidőn belül vagy tegyen megfelelő kiigazító intézkedéseket, hogy a termék megfeleljen az említett
követelményeknek, vagy vonja ki a  terméket a  forgalomból, vagy hívja vissza azt. Az  e  bekezdésben említett
intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó.
(3) Ha a  termék kockázata olyan mértékű, hogy a  piacfelügyeleti hatóság azonnali vagy gyors intézkedését igényli,
akkor a  gazdasági szereplő felszólítása nélkül a  piacfelügyeleti hatóság meghozza az  összes megfelelő átmeneti
intézkedést A piacfelügyeleti hatóság ennek megfelelően tájékoztatja az illetékes bejelentett szervezetet.
(4) Ha a  piacfelügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy a  meg nem felelés nem korlátozódik Magyarország területére,
akkor tájékoztatja a  Bizottságot és a  többi tagállamot az  értékelés eredményeiről és azokról az  intézkedésekről,
amelyek meghozatalára felszólította a gazdasági szereplőt.
(5) A gazdasági szereplő köteles minden megfelelő kiigazító intézkedést megtenni az uniós piacon általa forgalmazott
összes érintett termék tekintetében.
(6) Ha az  érintett gazdasági szereplő nem teszi meg a  megfelelő kiigazító intézkedéseket a  (2)  bekezdésben említett
határidőn belül, a  piacfelügyeleti hatóság meghozza az  összes megfelelő intézkedést. A  piacfelügyeleti hatóság
ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott tájékoztatásban a  piacfelügyeleti hatóság megadja az  összes rendelkezésre
álló adatot, különösen a  nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, a  termék származási helyét,
a  megfelelés feltételezett hiányának és a  felmerülő kockázatnak a  jellegét, a  meghozott intézkedések jellegét és
időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóság külön jelzi, ha
a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett be:
a) a termék nem tesz eleget az  e  rendeletben meghatározott, az  emberek egészségével és biztonságával, és
a vagyon védelmével kapcsolatos követelményeknek; vagy
b) a megfelelőség vélelmezését megalapozó, a 12. §-ban említett harmonizált szabványok hiányosságai.
(8) Más tagállam által kezdeményezett intézkedés esetén a  piacfelügyeleti hatóság haladéktalanul tájékoztatja
a  Bizottságot és a  többi tagállamot az  e  vonatkozásban elfogadott átmeneti intézkedéseiről és azokról a  további
információkról, amelyek az  érintett termék megfelelésének hiányáról a  rendelkezésükre állnak, valamint
–  amennyiben nem ért egyet a  más tagállam által kezdeményezett intézkedéssel – a  kifogásaikról. Amennyiben
a Bizottság elfogadja a piacfelügyeleti hatóság kifogásait, akkor a piacfelügyeleti hatóságnak nincs a továbbiakban
intézkedési kötelezettsége. Amennyiben a  Bizottság nem fogadja el a  piacfelügyeleti hatóság kifogásait, akkor
a  piacfelügyeleti hatóság a  Bizottsággal történő egyeztetés eredményétől függően meghozza a  szükséges
intézkedéseket.
(9) Amennyiben a  (6)  bekezdésbenn említett tájékoztatás kézhezvételétől számított három hónapon belül egyik
tagállam és a Bizottság sem emel kifogást a piacfelügyeleti hatóság által hozott elfogadott átmeneti intézkedéssel
szemben, az elfogadott átmeneti intézkedés végleges intézkedésként is elrendelhető.
(10) A végleges intézkedés elrendelése esetén az érintett termékkel kapcsolatban a piacfelügyeleti hatóság gondoskodik
a megfelelő korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról, különösen a termék visszavonásáról a piacról.
28. Védintézkedési eljárás 31. § (1) Amennyiben a  30.  § (5) és (6)  bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek
a  piacfelügyeleti hatóság valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a  Bizottság úgy ítéli meg, hogy
a  piacfelügyeleti hatóság intézkedése ellentétes az  uniós jogi aktusokkal, a  piacfelügyeleti hatóság intézkedik
az indokolatlan intézkedés visszavonásáról.
(2) Amennyiben a  piacfelügyeleti intézkedés a  Bizottság döntése alapján indokolt, akkor a  piacfelügyeleti hatóság
meghozza a  szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a  nem megfelelő terméket kivonja
a forgalomból.
(3) A  piacfelügyeleti hatóság a  (2)  bekezdésben foglaltak alapján hozott intézkedéséről haladéktalanul tájékoztatja
a Bizottságot.
(4) Amennyiben a  30.  § (6)  bekezdésében meghatározott eljárásban hozott intézkedés a  Bizottság döntése alapján
indokolatlan, a piacfelügyeleti hatóság haladéktalanul visszavonja azt.
29. Kockázatot jelentő megfelelő termékek 32. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóság a  30.  § (1)  bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy
bár a  termék megfelel ennek a  rendeletnek, azonban mégis kockázatot jelent a  személyek egészségére, vagy
biztonságára, vagy vagyontárgyakra, akkor felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy előírásának megfelelően
a  kockázat jellegével arányosan a  megadott határidőn belül vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak
biztosítása érdekében, hogy az érintett termék a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, vagy vonja
ki a terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt.
(2) A gazdasági szereplő köteles minden megfelelő kiigazító intézkedést megtenni az uniós piacon általa forgalmazott
összes érintett termék tekintetében.
(3) A piacfelügyeleti hatóság az (1)–(2) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatban haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot
és a  többi tagállamot. A  tájékoztatásban megadja az  összes rendelkezésre álló adatot, különösen az  érintett
berendezés azonosításához szükséges adatokat, a  berendezés származási helyét és ellátási láncát, a  felmerülő
kockázat jellegét, valamint a meghozott intézkedések jellegét és időtartamát.
30. Az alaki megfelelés hiánya 33. § (1) A  30.  § sérelme nélkül, ha a  piacfelügyeleti hatóság a  következő megállapítások egyikére jut, határidő
megjelölésével felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy szüntesse meg a megfelelés említett hiányát:
a) a CE megfelelőségi jelölést a 765/2008/EK rendelet 30. cikkét vagy e rendelet 15. §-át megsértve tüntették fel;
b) a szükséges CE megfelelőségi jelölést nem tüntették fel;
c) a robbanás elleni védelemnek a  2.  melléklet 1.0.5.  pontja f )  alpontjában megjelölt megkülönböztető
jelét, az  alkalmazási csoport és kategória jelét, és az  egyéb jelöléseket és információkat a  2.  melléklet
1.0.5. pontjának megsértésével tüntették fel vagy nem tüntették fel;
d) a bejelentett szervezet azonosító számát – amennyiben ez  a  szervezet részt vesz a  gyártásellenőrzési
szakaszban – a 15. §-t megsértve tüntették fel vagy nem tüntették fel;
e) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot, vagy a megfelelőségi nyilatkozatot nem csatolták a termékhez;
f ) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot, vagy a szükséges megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül készítették el;
g) a műszaki dokumentáció nem áll rendelkezésre vagy hiányos;
h) a 6.  § (7)  bekezdésében, és a  8.  § (3)  bekezdésében említett információt egyáltalán nem, hamisan vagy
hiányosan tüntették fel; vagy
i) a 6. vagy 8. § által előírt bármely egyéb adminisztratív követelmény nem teljesül.
(2) A piacfelügyeleti hatóság az intézkedések meghozatalát megelőzően figyelembe veszi az eset összes körülményét,
különösen a  nem megfelelőség súlyosságát, a  vagyonbiztonságot, valamint a  felhasználók biztonsága
veszélyeztetésének körülményeit.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
35. § Az  e  rendelet hatálybalépése előtt a  bejelentett szervezet által kibocsátott tanúsítvány továbbra is az  abban
meghatározott időpontig hatályos.
36. § (1) E rendelet a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó
tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i
(EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
37. § A  potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések és védelmi rendszerek
vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 8/2002. (II. 16.) GM rendeletnek (a továbbiakban: GM rendelet) megfelelő és
2016. április 20-a előtt forgalomba hozott termékek forgalmazhatók és üzembe helyezhetők.
38. § Hatályát veszti a GM rendelet. Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
366/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/963/3/2019. számú előterjesztésére – Győri Irina, született:
Vojtovics Irina (névmódosítás előtti neve: Győri Irina Ivánivna, született: Vojtovics Irina Ivánivna; születési hely, idő:
Nagyszőllős [Szovjetunió], 1978. június 8.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
78/2003. (VI. 24.) OGY határozata a nyugdíjasok helyzetének és életminőségének javításáról az uniós csatlakozás folyamatában.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése elkötelezett az
idős emberek emberi méltóságának biztosításáért, az idősek anyagi, fizikai és lelki kiszolgáltatottságának megszüntetéséért, illetve enyhítéséért. Ezt a szociális biztonsági
rendszer folyamatos fejlesztése, ezen belül is elsősorban a
fenntartható és az elvárható ellátási színvonalat biztosító
kötelező nyugdíjrendszer keretében kívánja teljesíteni az
európai jóléti normákkal összhangban.
Az Országgyűlés irányadónak tekinti az Európai Unió
szociális stratégiájának általános értékeit. Így különös
figyelemmel van
— a megfelelő anyagi források és a tisztes életszínvonal
biztosítására,
— az időskori aktivitás megőrzésére, a kiegészítő vagy
főfoglalkozási lehetőségek bővítésére,
— az idős személyeknek nyújtott szolgáltatások és a társadalmi szolidaritás jegyében nyújtott kedvezményekre azért,
hogy az idősek a társadalom teljes értékű tagjai maradhassanak,
— a szabadon választott, életmódjukhoz szükséges
egészségügyi gondozásra,
— az intézetben élő idős személyek számára a magánélet tiszteletben tartása melletti segítségnyújtásra és az
intézeti életfeltételek meghatározásában való részvételre.
Az Országgyűlés — figyelembe véve a hazai gazdasági,
demográfiai előrejelzéseket, és eleget téve a Magyar Köztársaság elvállalt nemzetközi kötelezettségeinek — a következő határozatot hozza:
Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy 1. a nyugdíjindexálás kérdésében vizsgálja meg és hozzon döntést arra, hogy
— mikor és hogyan lehet áttérni a tervezett-várható
bér- és árnövekedés mutatókról az előző évi tényleges bérés árnövekedési mutatók alkalmazására;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 23-i ülésnapján fogadta el.
— milyen módon lehet megalapozni a keresetek és a
nyugdíjak reálérték emelkedése különbségének csökkentését;
2. vizsgálja meg, hogy a nyugdíjak belső aránytalanságait milyen korrekciós intézkedés keretében lehet korrigálni, különösen a rendkívül hosszú szolgálati idővel szerzett alacsony nyugdíjak esetében;
3. a legalacsonyabb ellátásokból élő idősek fokozottabb
támogatása érdekében
— érje el, hogy a biztosítási feltételeket teljesítő újonnan nyugdíjazottak esetében már ne keletkezzenek a minimálbérhez képest is túlzottan alacsony nyugdíjak;
— dolgozza ki az időskori szociális ellátás kibővítésének lehetőségét, vizsgálja meg a biztosítási követelményhez nem elégséges és ezért a nyugdíjjogosultságot nem
eredményező, részleges jogszerzésből származó hátrányok
felszámolásának lehetőségét;
— tegye lehetővé az egyedülálló idősek jövedelemkiegészítésének bevezetését;
4. az idős emberek személyes életstratégiájának kialakítását segítve
— dolgozzon ki koncepciót a rugalmas nyugdíjba vonulás lehetőségeinek bővítésére;
— bővítse az idős személyek kereseti lehetőségeit, többek között az ápolási díj átalakításával;
5. a határozatban foglaltak végrehajtásának határidejét
igazítsa a költségvetési tervezéshez;
6. javaslatait egyeztesse az Idősügyi Tanáccsal. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
300/2018. (XII. 27.) Korm. rendelete a Dohányzás Fókuszponttal, a Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központtal, valamint a Nemzeti Addiktológiai Fókuszponttal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány a  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény 8. § (5) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. alcím tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A dohánytermékek előállításáról, forgalomba hozataláról és ellenőrzéséről, a kombinált
figyelmeztetésekről, valamint az egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló
39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet módosítása
1. § A dohánytermékek előállításáról, forgalomba hozataláról és ellenőrzéséről, a  kombinált figyelmeztetésekről,
valamint az  egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet
12. § (4) bekezdésében az „NNK” szövegrész helyébe az „egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium”
szöveg lép.
2. A fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatal népegészségügyi
feladatai ellátásáról, továbbá az egészségügyi államigazgatási szerv kijelöléséről szóló
385/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet módosítása
2. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatal népegészségügyi feladatai
ellátásáról, továbbá az  egészségügyi államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 385/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: 385/2016. Korm. rendelet) 8. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  Kormány nemzeti koordinációs fókuszpontként az  emberi erőforrások miniszterét jelöli ki az  Egészségügyi
Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének kihirdetéséről szóló 2005. évi III. törvénnyel kihirdetett,
az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezménye 5. Cikk 2. pont a) alpontja szerinti feladat
ellátására.”
(2) A 385/2016. Korm. rendelet 17/A. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  (2)  bekezdéstől eltérően az  Emberi Erőforrások Minisztériuma látja el 2019. január 1. napjától a  Nemzeti
Népegészségügyi Központ által 2018. október 1. napjával átvett, a Dohányzás Fókuszponttal, a Nemzeti Kábítószer
Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központtal, a Nemzeti Addiktológiai Fókuszponttal kapcsolatos, valamint a kábítószermegelőzéssel, kábítószerügyi koordinációval kapcsolatos feladatokat.”
3. Záró rendelkezés 3. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
145/2012. (XII. 27.) VM rendelete a hulladékolajjal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek részletes szabályairól.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § k) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 2. § 30. pontjában meghatározott
hulladékolajra, b) az a) pont szerinti hulladékolajjal kapcsolatos tevékenységekre, valamint
c) arra a hulladékbirtokosra, akinek tevékenysége során hulladékolaj képződik.
(2) E rendelet alkalmazásában hulladékolajjal kapcsolatos tevékenységnek minősül
a) a hulladékolaj átvétele, gyűjtése, szállítása, kezelése és tárolása;
b) a hulladékolajat kezelő hulladékkezelő létesítmény üzemeltetése. 2. Általános rendelkezések
2. § A PCB-t és PCT-t tartalmazó olajokra a PCB, valamint PCB-t tartalmazó berendezések kezelésének részletes szabályairól
szóló miniszteri rendeletben meghatározott fogalmakat kell alkalmazni. 3. § A hulladékolaj talajra és talajba, a felszíni és felszín alatti vizekbe, valamint a csatornarendszerekbe juttatása tilos.
4. § (1) A háztartásban képződő hulladékolajat az ingatlantulajdonos
a) a hulladékolaj kezelésére vonatkozó hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező hulladékkezelőnek átadja,
vagy b) olyan hulladékgyűjtő udvarba vagy átvételi helyre szállítja, ahol a hulladékolaj átvételét és gyűjtését jogszerűen
végzik. (2) A hulladékolaj gyűjtése, tárolása, szállítása, kereskedelme, közvetítése, előkezelése, hasznosítása és ártalmatlanítása
– az e rendeletben foglalt eltérésekkel – a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről
szóló kormányrendelet szerint végezhető. 5. § (1) Hulladékolaj üzletszerű szállítását, tárolását, kereskedelmét, előkezelését, hasznosítását, ártalmatlanítását csak
hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet végezheti. (2) A hulladékolaj kezeléséről a Ht. 31. § (1) bekezdésében foglaltak szerint kell gondoskodni.
(3) A hulladékolaj energetikai hasznosítással történő kezelése során a hulladékok égetésének műszaki követelményeiről,
működési feltételeiről és a hulladékégetés technológiai kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendelet előírásait
kell megfelelően alkalmazni. 3. A hulladékolaj hasznosítása 6. § (1) Hulladékolaj a Ht. 3. mellékletében meghatározott hasznosítási műveletek közül az R1, az R9, az R12, valamint az
R13 azonosító kóddal jelölt művelet útján hasznosítható. (2) A hulladékolajat regenerálással kell hasznosítani, ha az összességében legjobb környezeti eredményt a regenerálás
biztosítja, és a regenerálást a műszaki és gazdasági körülmények lehetővé teszik.
(3) A hulladékolaj regenerálása során biztosítani kell, hogy
a) a hasznosítási művelet a környezetben ne okozzon szennyezést,
b) a regenerálás során képződő maradék hulladék és a környezetre veszélyt jelentő anyagok mennyisége a lehető
legkevesebb legyen, valamint c) a hulladékkezelő mindazokat a szennyező anyagokat eltávolítsa, amelyek a regenerált olaj termékként történő
felhasználását megakadályozzák. 7. § (1) A regenerálás során nyert alapolaj poliklórozott bifenilt (a továbbiakban: PCB) és poliklórozott terfenilt
(a továbbiakban: PCT) 0,001 tömegszázaléknál nagyobb koncentrációban nem tartalmazhat, és az alapolajnak meg
kell felelnie a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó, a Ht. 9. és 10. §-ában foglalt követelményeknek.
(2) A PCB-t vagy PCT-t tartalmazó hulladékolaj regenerálása csak akkor végezhető, ha a regenerálás során a PCB-k vagy
PCT-k lebomlanak, vagy koncentrációjuk olyan mértékben csökkenthető, hogy a regenerált olaj PCB- vagy
PCT-koncentrációja nem haladja meg a 0,001 tömegszázalékot. (3) A 0,001 tömegszázaléknál több PCB-t vagy PCT-t tartalmazó hulladékolajra a PCB, valamint a PCB-t tartalmazó
berendezések kezelésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet előírásait kell megfelelően alkalmazni.
4. A hulladékolaj ártalmatlanítása 8. § (1) Ha a hulladékolaj hasznosítása nem lehetséges, a hulladékolajat a Ht. 2. mellékletében meghatározott ártalmatlanítási
műveletek közül a D9, a D10, a D13, a D14 és a D15 azonosító kóddal jelölt művelet útján ártalmatlanítani kell.
(2) A hulladékolaj regenerálása vagy energetikai hasznosítása során képződő maradék anyagok ártalmatlanítását
a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet szerint kell
végezni. 9. § Az e rendeletben szereplő anyagok és hulladék PCB-koncentrációjának meghatározását, valamint az ezt megelőző
mintavételt akkreditált laboratóriumok végezhetik a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/ PCT)
ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelv 10. cikk (2) bekezdés a) pontja szerinti
PCB-mérések két referenciamódszerének megállapításáról szóló, 2001. január 16-i 2001/68/EK bizottsági
határozatban rögzített módszerek alapján. 5. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint
b) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 21. cikkében foglalt rendelkezéseknek
való megfelelést szolgálja. 11. § Hatályát veszti a hulladékolajok kezelésének részletes szabályairól szóló 4/2001. (II. 23.) KöM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
124/2010. (XII. 22.) OGY határozata a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításának engedélyezéséről.
1. Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő
intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Rendelet) bevezetett intézkedések érvényét
Veszprém megyében legfeljebb 2011. március 31-ig meghosszabbítsa. 2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a Rendelettel bevezetett intézkedések érvényének meghosszabbítását
2011. február 28-ig vizsgálja felül, és a felülvizsgálatról tájékoztassa az Országgyűlést.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a veszélyhelyzet elhárítása érdekében megtett és a várhatóan szükséges
további intézkedésekről az Országgyűlés ülésein az intézkedések érvényének fenntartásáig adjon tájékoztatást.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
12/2018. (V. 9.) MNB rendelete a „Szózat megzenésítése” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Szózat megzenésítésének 175. évfordulója alkalmából – a  „Szózat megzenésítése”
megnevezéssel 20 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. május 10. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 77,76 gramm, átmérője 52,5 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  bal oldali mezőben Vörösmarty Mihály félalakos portréjának ábrázolása látható,
a  háttérben a  nemzeti lobogóval. A  portré ábrázolásától balra Magyarország címerének ábrázolása látható,
jobbra a  Szózat eredeti kéziratából származó szövegrészlet – az  utolsó versszak – olvasható, Vörösmarty
Mihály kézaláírásával. Az  emlékérme szélén, fent, félköriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta, középen
a „2018” verési évszám olvasható. A  portré ábrázolásától jobbra, lent – három vízszintes sorban, balra rendezve –
a „20 000” értékjelzés, a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás
esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a bal oldali mezőben Barabás Miklós Egressy Béni című festménye részletének ábrázolása
látható, háttérben az  egykori Nemzeti Színház épületével. A  festményrészlet ábrázolásától jobbra, fent a  Szózat
szöveggel ellátott kottájának részlete, lent – két vízszintes sorban – Egressy Béni névaláírása látható. Az emlékérme
szélén, balra csúsztatott félköriratban a  „175 ÉVES A  SZÓZAT ZENÉJE” felirat olvasható, lent, a  festményrészlet
ábrázolásába illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. május 10-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
150/2012. (XII. 18.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben,
a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy dr. Kandrács Csaba István, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkára kormányzati szolgálati jogviszonya
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő
áthelyezésére tekintettel – 2012. december 14-ei hatállyal –
megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
15/2010. (II. 18.) OGY határozata dr. Szabó Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Szabó Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 16. B.36. 707/2009/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1261/2013. (V. 13.) Korm. határozata az Európa Tanács egészségügyi termékek hamisításáról és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő bűncselekményekről szóló Egyezménye szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  Európa Tanács egészségügyi termékek hamisításáról és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő
bűncselekményekről szóló Egyezménye (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1314/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a Molnár Tamás Kutató Központ felállításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemen megalapításra kerüljön a  Molnár Tamás Kutató Központ
a  XIX–XX. századi magyar politikai és szellemi élet szempontjából meghatározó jelentőségű tudományos munkák
kutatására, megőrzésére;
2. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen a  Molnár Tamás Kutató Központ
megalapításához szükséges egyeztetések lefolytatásáról az  emberi erőforrások miniszterével és a  Magyar
Tudományos Akadémia elnökével;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. július 15.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen a  Molnár Tamás Kutató Központ megalapításához és
működéséhez szükséges 175 millió forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. augusztus 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1410/2019. (VII. 9.) Korm. határozata a gazdaság versenyképességének növelése érdekében végrehajtandó, a hazai szabályozott szakmák rendszerének felülvizsgálatáról és a szabályozott szakmák számának csökkentéséről.
A Kormány
 1. versenyképességi szempontból és az  európai uniós jogi végrehajtási kötelezettségek teljesítése érdekében
egyetért azzal, hogy egy adott képesítési követelményhez kötött tevékenység, munkakör (a  továbbiakban
együtt: szabályozott szakma) esetében akkor tartható meg a  szabályozásbeli korlátozás szakmacsoportképzéstől
függetlenül, ha a  szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek, a  szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a  belső piaci információs
rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet)
módosításáról szóló, 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint
a szakmák új szabályozásának elfogadását megelőző arányossági tesztről szóló, 2018. június 28-i 2018/958 európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek (a továbbiakban: 2018/958 irányelv) is megfelelően:
a) érvényesül vonatkozásában a megkülönböztetés tilalma, azaz az előírt szabályozások sem közvetlenül, sem
közvetve nem jelentenek hátrányos megkülönböztetést az állampolgárság vagy a lakóhely alapján,
b) érvényesül vonatkozásában a szükségesség elve, azaz közérdekű célt szolgál, és nem gazdasági jellegű vagy
tisztán adminisztratív indokok alapján áll fenn, és
c) érvényesül vonatkozásában az arányosság elve, azaz alkalmas közérdekű céljának elérésére, és nem haladja
meg az ahhoz szükséges mértéket, továbbá
elérhető volt Magyarországon 2017-ben és 2018-ban olyan jogszabályban meghatározott képzés, amellyel olyan
szakmai képesítés szerezhető, amely az adott szakmai tevékenység ellátására képesíti a képzést sikeresen elvégzőt;
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  minisztériumok között koordinálja
a szabályozott szakmákhoz kapcsolódó feladatokat, valamint gondoskodjon az Európai Bizottság (a továbbiakban:
Bizottság) által működtetett, tagállami szakmákat nyilvántartó rendszerbe Magyarország részéről feltöltött adatok
ellenőrzéséről és érvényesítéséről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja valamennyi szabályozott szakma szabályozására hatáskörrel rendelkező minisztert (a továbbiakban: érintett
miniszter), hogy jelöljön ki kapcsolattartóként helyettes államtitkárt a 2.  pontban foglaltak megvalósításához
szükséges együttműködés elősegítése érdekében;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal 4. felhívja valamennyi érintett minisztert a  hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák tekintetében a  Bizottság által
működtetett, tagállami szakmákat nyilvántartó rendszerben való szerepeltetés vizsgálatára, továbbá a  tagállami
szakmákat nyilvántartó rendszerben nem szereplő szabályozott szakmák rendszerbeli feltöltésére, valamint
a feltöltésre kerülő szabályozott szakmák tekintetében az adatok mindenkori aktualizálására;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 5. felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) vizsgálják felül az  1.  pont szerinti elvek alapján a  szabályozott szakmák – ide nem értve a  hatósági jellegű
képzéseket – szabályozását, és 2020. január 1-jei hatállyal szüntessék meg azon szabályozott szakmákat,
amelyek vonatkozásában az 1. pontban meghatározott elvek nem érvényesülnek maradéktalanul,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2019. szeptember 30.
b) az a)  alpont szerinti feladat elvégzését követően vizsgálják meg – ide nem értve a  hatósági jellegű
képzéseket – azon szabályozott szakmák tekintetében a további dereguláció lehetőségét, amely szabályozott
szakmák gyakorlása a  szolgáltatás igénybevevőjének vagy harmadik személynek az  egészségére vagy
biztonságára, vagy a szolgáltatás igénybevevőjének anyagi biztonságára közvetlen és kiemelt kockázat nem
áll fenn,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2020. január 1.
c) az 1.  pont szerinti elvek alapján végrehajtott felülvizsgálatot követően tekintsék át a  szabályozott szakmák
körét, és azon szabályozott szakmák esetében, amelyeknél nem indokolt a  felsőfokú végzettség előírása,
gondoskodjanak a szabályozás módosításának kezdeményezéséről,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2020. január 1.
d) az 1.  pontban meghatározott elvek alapján mérjék fel a  hatósági jellegű képzéseket, továbbá a  felmérés
eredményéről készítsenek összefoglalót az innovációért és technológiáért felelős miniszter részére;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2020. január 1.
6. felhívja az érintett minisztereket, hogy a szabályozott szakmák deregulációjához kapcsolódóan – szükség szerint és
összhangban a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 23.  cikkével, valamint a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól
szóló 2009. évi LXXVI. törvénynek a  szakmai biztosítékra vonatkozó rendelkezéseivel – tegyenek javaslatot
a szakmagyakorlók számára kötelező felelősségbiztosítás előírására azon deregulált szakmákban, amelyek esetében
a szolgáltatás igénybevevőjének vagy harmadik személynek az egészségére vagy biztonságára, vagy a szolgáltatás
igénybevevőjének anyagi biztonságára közvetlen és kiemelt kockázat megállapítható;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2020. január 1. 7. felhívja az érintett minisztereket, hogy a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK
irányelv (a továbbiakban: 2005/36/EK irányelv) 59. cikke alapján, az 5. pont szerinti deregulációt követően vizsgálják
felül valamennyi, a  hatáskörükbe tartozó szabályozott szakmát, és gondoskodjanak a  Bizottság által működtetett,
tagállami szakmákat nyilvántartó rendszerbe a szükséges információk feltöltéséről, ideértve a szabályozott szakmák
1. pont szerinti indokolását;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2020. január 31. 8. felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják felül azon szabályozott szakmákat, amelyek esetében a 2005/36/EK
irányelv 7. cikk (4) bekezdése értelmében a képesítéseket előzetesen ellenőrizni kell, és minden érintett szabályozott
szakma esetében gondoskodjanak a  Bizottság által működtetett, tagállami szakmákat nyilvántartó rendszerbe
a szükséges, alátámasztó indokok feltöltéséről;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 9. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  2005/36/EK irányelv 59.  cikk (5)  bekezdés második mondatában
meghatározottak szerint tegyenek eleget minden szabályozott szakma tekintetében a bevezetett új követelmények
esetén a Bizottság részére történő értesítési kötelezettségnek;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 10. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  2005/36/EK irányelv 59.  cikk (6)  bekezdése
alapján készítsen kétévente jelentést az  egyes szabályozott szakmák gyakorlásának megkezdése vagy gyakorlása
vonatkozásában egy adott képesítés birtokosa számára korlátozó követelmények Magyarország általi eltörléséről
vagy enyhítéséről, és gondoskodjon annak az Európai Bizottság részére történő megküldéséről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
11. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2005/36/EK irányelv 60.  cikke alapján készítsen kétévente
statisztikai jelentést az irányelv alkalmazásáról, és gondoskodjon annak a Bizottság részére történő megküldéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 12. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával koordinálja
a 2018/958 irányelv hazai jogszabályi környezetbe való átültetését.
Felelős: az innovációért és technológiáért felelős miniszter koordinálásával minden érintett miniszter
Határidő: 2020. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2008. (HK 8.) HM HVKF intézkedése.  „A Magyar Honvédség Testnevelési és Sportbajnokságok Szakutasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek
és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §-ára – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) Honvéd Vezérkar főnök alárendeltségébe tartozó HM szervekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek
összességére.
2. Az intézkedés mellékleteként kiadom „A Magyar
Honvédség Testnevelési és Sportbajnokságok Szakutasítása” (a továbbiakban: Szakutasítás) című főnökségi kiadványt1.
3. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg „A Magyar Honvédség Testnevelési és Sportbajnokságok Szakutasítása” című kiadvány hatályba léptetéséről szóló 2/2007. (HK 3.) HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály főosztályvezetői intézkedés hatályát
veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
4/2015. (I. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Palócföld és az  Ipoly mente magyarságának, szellemi és vallási hagyományainak megtartása érdekében végzett
nyolc évtizedes szolgálata elismeréseként
Dombi Ferenc nyugalmazott kanonok részére a MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
212/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Buzás Brigittát
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
337/2014. (IX. 15.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/8847-2/2014. számú előterjesztésére – Király István (születési hely, idő: Beograd
[Jugoszlávia], 1978. szeptember 26.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2014. augusztus 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1854/2016. (XII. 27.) Korm. határozata az egységes digitális rádiótávközlő rendszer szélessávú képességének továbbfejlesztéséről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a  kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet szerinti
egységes digitális rádiótávközlő rendszer (a továbbiakban: EDR) felhasználói körébe tartozó szervezetek
szélessávú adatátviteli igényeinek kielégítése érdekében tovább kell fejleszteni az EDR-t,
b) egyetért azzal, hogy meg kell vizsgálni az EDR továbbfejlesztésének feltételeit, figyelembe véve a készenléti
rádiótávközlő rendszerekre vonatkozó nemzetközi szabályozást, a  nemzeti igényeket és lehetőségeket,
különös tekintettel a kormányzati érdekkörben jelenleg használt frekvenciasávokra és technológiákra,
c) felhívja a  belügyminisztert, hogy együttműködve az  érintett miniszterekkel, valamint az  EDR felhasználói
körébe tartozó szervek, szervezetek vezetőivel, az  EDR tapasztalatokat is figyelembe véve készítsen
az igényeken alapuló megvalósíthatósági tanulmányt az EDR szélessávú képességének továbbfejlesztéséről,
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30.
d) felkéri a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy működjön közre a  c)  pontban meghatározott
feladat végrehajtásában.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az  egységes digitális rádió-távközlő rendszer (EDR) folyamatos működtetéséhez kapcsolódó
feladatokról szóló 1032/2007. (V. 15.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
336/2017. (XI. 9.) Korm. rendelete a Kecskemét közigazgatási területén megvalósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Mercedes-Benz Manufacturing Hungary Kft.-nek, illetve anyavállalatának,
a  Daimler AG-nek a  Kecskemét megyei jogú város közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti, Kecskemét belterület 26500 helyrajzi számú ingatlanon, illetve az  ezen földrészletekből telekalakítási
eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő termelő és támogató
létesítményekre, infrastruktúrára irányuló beruházásaival függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket is, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a  Kecskemét közigazgatási területén megvalósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 192/2008. (VII. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelete a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az 1. mellékletben meghatározott államok
és egyéb nemzetközi jogi jogalanyok (a továbbiakban: Partnerek) között a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak
biztosításáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére a  Partnerek
viszonylatában.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A PARTNER KÖZÖTT STIPENDIUM HUNGARICUM
ÖSZTÖNDÍJAK BIZTOSÍTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a  Partner (a továbbiakban: Felek) a  felsőoktatás területén megvalósuló
együttműködésük megerősítésére irányuló szándéktól vezéreltetve az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk
 (1) Magyarország Kormánya – összhangban belső jogszabályaival és nemzetközi kötelezettségeivel – lehetővé teszi
felsőoktatási ösztöndíjak biztosítását a Partner állampolgárai részére.
 (2) Az  együttműködés részleteiről Magyarország és az  érintett Partner hatáskörrel rendelkező minisztériumai külön
állapodnak meg. 2. cikk
 (1) A jelen Megállapodás az 1. cikkben szereplő felajánlás érintett Partner általi elfogadásának napját követő 30. napon
lép hatályba.
 (2) A  jelen Megállapodás az  aláírás napjától számítva öt (5) évig marad hatályban. Megújítható a  Felek közös
megegyezése alapján, jegyzékváltás formájában, diplomáciai úton.
 (3) Amennyiben a  jelen Megállapodás hatálya megszűnik, úgy annak rendelkezéseit a  még működő projektek és
programok vonatkozásában azok teljes befejezéséig alkalmazni kell.” 4. § A  Megállapodás Magyarország és bármely további Partner közötti hatálybalépésének naptári napját – annak
ismertté válását követően – a  külpolitikáért felelős miniszter a  Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–4. § azon időpontban lép hatályba, amikor a Megállapodás 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek
elsőként teljesülnek Magyarország és egy Partner vonatkozásában.
 (3) A  Megállapodás és a  2–4.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1349/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a Kárpátalján megvalósuló egészségügyi, kulturális és szociális célú programok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a kárpátaljai közoktatási intézményekben magyar nyelvű oktatási és nevelési feladatokat ellátó személyek,
illetve a magyar nyelvű oktatási és nevelési feladatok megvalósítását segítők kiegészítő támogatásával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti célok megvalósítása érdekében a  2016. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok terhére gondoskodjon 313,0 millió forint támogatás biztosításáról
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért a kárpátaljai magyar háziorvosok eszköz és infrastruktúra fejlesztését is magában foglaló támogatásával;
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  3.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében a  2016. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok terhére gondoskodjon 285,7 millió forint biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen
Gábor Alap támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja (Закарпатська область) együttműködésének és összehangolt
fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációjáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló
1935/2015. (XII. 12.) Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat) meghatározott feladatok nemzetpolitikai
és nemzetstratégiai jelentőségére figyelemmel, egyetért a  Korm. határozat 2.  pontja szerinti feladatokhoz
kapcsolódó – 1. melléklet szerinti – egyéb programok támogatásával;
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  5.  pont szerinti feladatok ellátásához a  2016. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok terhére gondoskodjon 275,1 millió forint kiegészítő forrás
biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása
cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök