text:
58/2013. (II. 27.) Korm. rendelete a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. CCIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról.
A Kormány a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 74. § (1) bekezdés 1., 3–7., 10., 11., 13. és 17–18. pontjában
foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. alapdíj: a víziközmű-szolgáltatás rendelkezésre állásáért fizetendő díj;
2. átadási ár: a víziközműves kapcsolódó szolgáltatás ellenértéke, az átadott víz ára vagy az átvett szennyvíz kezelési díja;
3. átadott szennyvíz: a víziközmű-szolgáltató által másik víziközmű-szolgáltatónak szennyvízelvezetési és -tisztítási céllal
átadott szennyvíz; 4. átadott víz: a víziközmű-szolgáltató által más víziközmű-szolgáltató részére nyújtott szolgáltatás keretében átadott
ivóvíz; 5. bebocsátó: aki a bebocsátási helyen a szennyvíz-törzshálózatra bekötött ingatlanról a szennyvízelvezetés szolgáltatási
ponton a közműves szennyvízelvezető törzshálózatba szennyvizet, vagy a nem közművel összegyűjtött háztartási
szennyvízbebocsátási ponton nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvizet bocsát be;
6. bebocsátó hely: közműves szennyvízelvezetés esetében a szennyvízelvezetés szolgáltatási pontja, nem közművel
összegyűjtött háztartási szennyvíz esetében pedig a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz bebocsátási
pontja; 7. beszerzési szabályzat: a víziközművek működtetéséhez szükséges eszközök, anyagok és tárgyak folyamatos
rendelkezésre állásának biztosítására vonatkozó előírás; 8. egészségügyi intézmény: az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § g) pontja szerinti intézmény;
9. egyéb víz: a szennyvíz törzshálózatba bocsátott települési, háztartási vagy ipari szennyvíznek nem minősülő,
a víziközmű-szolgáltató hozzájárulásával bebocsátott használt víz; 10. elkülönített felhasználói hely: felhasználási helyen belül minden, önálló vízhasználattal rendelkező épület, épületrész,
lakás, nem lakás céljára szolgáló helyiség, önállóan használható bérlemény;
11. elkülönített vízhasználó: az elkülönített felhasználói hely tulajdonosa vagy egyéb jogcímen használója;
12. fogyasztásmérő: a vízmennyiség vagy a szennyvízmennyiség mérésére szolgáló mérőeszköz:
a) ivóvízmérő: a bekötési vízmérő és a mellékvízmérő mellett az ivóvízhálózatba beépített – az áramló víz
mennyiségének meghatározására szolgáló – hitelesített mérőeszköz és annak tartozékai:
aa) átadási vízmérő: víziközmű-szolgáltatók között a mennyiségi elszámolás mérésére szolgáló, az átadási
ponton beépített ivóvízmérő, ab) ikermérő: egy vagy több ingatlan különböző felhasználási helyei ivóvízhasználatának mérésére
szolgáló, az ivóvíz bekötővezeték végpontjára csillagpontosan kialakított bekötési vízmérők,
ac) locsolási vízmérő: locsolási célú vízhasználat mérése céljából ivóvíz-bekötővezetékre telepített
kizárólag közterületi locsolási bekötési vízmérő vagy ivóvíz-bekötővezetékre telepített ikermérő vagy
a bekötési vízmérőt követő házi ivóvízhálózatra telepített mellékvízmérő,
ad) törzshálózati vízmérő: közvetlenül a törzshálózati felhasználási helyekre, többek között közterületi
vízvételi helyre telepített vízmérő; b) szennyvízmennyiség-mérő: a szennyvízhálózatba beépített – az áramló szennyvíz mennyiségének
meghatározására szolgáló – kalibrált mérőeszköz (így például készülék, berendezés, műszer), ideértve annak
tartozékait is: ba) átadási szennyvízmennyiség-mérő: az átadó és az átvevő szennyvíz-hálózatának csatlakozási pontján,
vagy összekötő vezetéken, az átadó és az átvevő által egyeztetett helyen, az átadó által beépíttetett,
kalibráltatott szennyvízmennyiség-mérő, bb) közműves szennyvízmennyiség-mérő: a szennyvíz mennyiségének mérésére alkalmas, a felhasználó
által a víziközmű-szolgáltató jóváhagyásával beépített műtárgy, berendezés, amelyet a felhasználó
akkreditált, kalibráló laboratórium igénybevételével hiteles használati etalonnal rendszeresen
ellenőriz; 13. fogyasztással arányos díj: 1 m3 szolgáltatott ivóvízmennyiség, vagy szennyvíz-bekötővezetékbe bocsátott
szennyvízmennyiség díja; 14. gyermekintézmény: a) a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti óvoda, általános iskola, gyógypedagógiai nevelési-oktatási
intézmény, konduktív pedagógiai intézmény, és az ezekhez tartozó kollégium, ha
aa) állami vagy önkormányzati fenntartású, vagy ab) állami vagy önkormányzati feladatok ellátására hatályos köznevelési szerződéssel rendelkezik;
b) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti bölcsőde, családi napközi,
gyermekek átmeneti otthona, családok átmeneti otthona, gyermekotthon, lakásotthon, utógondozói otthon
és javítóintézet, ha ba) állami vagy önkormányzati fenntartású, vagy
bb) állami vagy önkormányzati feladatok ellátására hatályos ellátási szerződéssel rendelkezik;
15. háztartási szennyvíz: rendszeres emberi tartózkodás céljára szolgáló területről származó szennyvíz, ami az emberi
anyagcseréből és háztartási tevékenységből származik, és nem tartalmaz talajvizet vagy csapadékvizet, továbbá nem
minősül veszélyes hulladéknak; 16. ipari szennyvíz: minden olyan szennyvíz, amely ipari vagy kereskedelmi tevékenységből származik, és nem minősül
háztartási szennyvíznek vagy csapadékvíznek és nem veszélyes hulladék;
17. ivóvízmérési hely: az ivóvizet szállító vezeték és környezetének úgy kialakított része, amely lehetővé teszi – a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak is megfelelve – az elszámolás alapjául szolgáló ivóvízmérő szakszerű beépítését,
működtetését és ellenőrzését; 18. ivóvíz-szolgáltatásba bekapcsolt ingatlan: az az ingatlan, amelyen legalább egy olyan vízvételi hely található, amely
a közműves ivóvíz-szolgáltatásra lehetőséget ad, vagy olyan szennyvíz-elvezetési hely, amely a közműves
szennyvíz-elvezetési szolgáltatás igénybevételére ad lehetőséget; 19. ivóvízvételi hely: az ivóvizet szállító vezeték azon része, ahol a beépített szerelvények rendeltetésszerű használatával
a vezetékből ivóvíz vételezése lehetséges; 20. kényszeráramoltatású szennyvízelvezetés: nem gravitációs körülmények között üzemeltetett, nyomás alatti vagy
vákuumos elven működő szennyvízelvezető hálózat; 21. közintézményi felhasználó: a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet 55/A. § szerinti felhasználó;
22. közműves ivóvízzel ellátott: az, akinek lakhelyének legfeljebb 150 méteres körzetén belül, közterületen a közműves
ivóvízfogyasztásra módot nyújtó ivóvízvételi hely található; 23. közterületi vízvételi hely: lakossági ivóvíz-fogyasztás, vagy rendkívüli helyzet esetén tűzivíz vételezésére vagy egyéb
közcélú vízigény kielégítésére alkalmas, közterületen elhelyezett közcélú vízilétesítmény;
24. lajstrom: a közérdekű üzemeltetési feladatok ellátására önként vállalkozó víziközmű-szolgáltatókról a Magyar Energia
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) által vezetett olyan nyilvántartás, ami tartalmazza a víziközmű-szolgáltatók nevét,
székhelyét és képviselőjének nevét; 25. mellékszolgáltatási szerződés: az elkülönített vízhasználatra vonatkozó közüzemi szerződés;
26. műszakilag elérhető: az a törzshálózat, amely a víziközmű-bekötővezeték (ivóvíz-bekötővezeték, illetve
szennyvíz-bekötővezeték) kiépítésével elérhető, és az igényelt kapacitás rendelkezésre áll;
27. műszakilag rendelkezésre álló szennyvízcsatorna: az ingatlant határoló közterületen található szennyvízelvezető
hálózat, amelybe a házi szennyvízhálózat bekötése gravitációs szennyvízelvezetés esetén házi szennyvíz beemelő
közbeiktatása nélkül, kényszeráramoltatású szennyvízelvezetés esetén házi beemelő vagy vákuumszelep
közbeiktatásával biztosítható; 28. nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz-bebocsátási pont: a szennyvíz törzshálózatnak vagy szennyvíztisztító
telepnek e célra kijelölt és kialakított része, amely vízjogi üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;
29. nyíltárkos bemérés: a víziközmű-hálózat vezetékei és műtárgyai természetben azonosítható pontjainak nyílt
munkaárokban geodéziai mérési technológiával történő bemérése EOV rendszerben;
30. nyomáspróba: zártszelvényű, 1 bar-nál nagyobb nyomás alatti folyadékszállító hálózatok minőségvizsgálatára előírt
módszer; 31. szennyvíz-bebocsátási pont: a szennyvízelvezetés szolgáltatási pont vagy a települési folyékonyhulladék-bebocsátási
pont; 32. szennyvíz bekötővezeték: az ingatlanon keletkező szennyvizeknek, továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés
esetén a csapadékvizeknek a szennyvíz törzshálózatba történő bevezetésére szolgáló vezeték, amelynek a végpontja,
ha a) gravitációs: a telekhatáron belül, attól legfeljebb 1 méter távolságra telepített ellenőrzőaknáknak vagy
ellenőrző-, tisztítónyílásnak a kimeneteli oldala, ezek hiányában aa) telekhatáron kialakított zártsorú beépítés esetén az épület külső falsíkja,
ab) nem telekhatáron kialakított zártsorú beépítés esetén az ingatlan határvonala,
b) kényszeráramoltatású: szennyvizet a gravitációs szennyvíz-törzshálózatba juttató rendszer esetén a szennyvíz
beemelő szivattyú szívócsonkja vagy vízbevezető rácsozata, továbbá a szennyvizet kényszeráramoltatású
szennyvíz-törzshálózatba juttató rendszer esetében – az átemelő szivattyú, vagy vákuumszelep elhelyezésétől
függetlenül – a szennyvíz beemelő szivattyú szívócsonkja, vízbevezető rácsozata, vagy a vákuumszelep
fogyasztó felőli oldala; 33. szennyvíz előtisztító (előkezelő) berendezés: a szennyvízelvezető mű káros szennyezésének megelőzését szolgáló
műtárgy (vízilétesítmény), amely a szennyvízbebocsátás előtt – a vízjogi engedélyben illetve jogszabályban előírt
minőségűre tisztítja – a szennyvizet; 34. szennyvíz-elvezetési hely: az a szennyvíz törzshálózatba bekapcsolt ingatlan, illetve azon belül mindazon elkülönített
felhasználói hely, amelyeknek vízhasználata mellékszolgáltatási szerződés alapját képező mellékvízmérővel mért, és
szennyvizei elvezetését a házi szennyvízhálózat biztosítja; 35. szennyvíztisztító telep: a víziközmű szennyvíztisztítási feladatait szolgáló önálló része, amelyek szennyvizek
mechanikai, biológiai vagy harmadik tisztítási fokozattal történő tisztítását biztosítja, a kapcsolódó iszapkezelési
technológiával együtt; 36. szolgáltatási díj: a víziközmű-szolgáltatás igénybevételének ellenértékeként a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi
CCIX. törvény (a továbbiakban: Vszktv.) szerint fizetendő díj;
37. szolgáltatási pont: a) ivóvíz-szolgáltatási pont: aa) az ivóvíz-bekötővezetéknek a felhasználó felőli végpontja,
ab) a víziközmű-szolgáltató által üzemeltetett törzshálózaton a közüzemi szerződésben meghatározott
hely, elágazási pont vagy végpont, ac) a víziközmű-szolgáltató által üzemeltetett rendszer átadási pontja,
b) szennyvízelvezetési szolgáltatási pont: a szennyvíz-bekötővezeték felhasználó felőli végpontja, amely
ba) gravitációs bekötővezeték esetén a telekhatáron belül, attól legfeljebb 1 m távolságra telepített
ellenőrzőaknának vagy ellenőrző-, tisztítónyílásnak a kimeneti oldala, ezek hiányában
i. zártsorú beépítés esetén az épület külső falsíkja,
ii. nem zártsorú beépítés esetén az ingatlan határvonala,
bb) kényszeráramoltatású rendszer esetén i. az ingatlanon keletkezett szennyvizet gravitációs szennyvíz törzshálózatba juttató
rendszer szennyvízbeemelő szivattyújának szívócsonkja vagy szennyvízbevezető rácsozata, ii. az ingatlan szennyvízeit kényszeráramoltatású szennyvíztörzshálózatba juttató rendszer
esetén az átemelőszivattyú elhelyezésétől függetlenül szennyvíz beemelő szivattyújának
szívócsonkja, vagy szennyvízbevezető rácsozata, vagy a vákuumszelep elhelyezkedésétől
függetlenül a vákuumszelep felhasználó felöli oldala, bc) a víziközmű-szolgáltató és a felhasználó közötti közüzemi szerződésben meghatározott pont,
bd) a víziközmű-szolgáltató által üzemeltetett törzshálózaton a közüzemi szerződésben meghatározott
pont, be) a szennyvíz-átadó rendszerének átadási pontja; 38. szolgáltatott ivóvíz: közüzemi jogviszony keretében a felhasználó részére a szolgáltatási ponton, vagy közvetlenül
a víziközmű-elosztóhálózat vízvételezés céljára alkalmas szerelvényein keresztül, továbbá a szállított vízből biztosított
ivóvíz; 39. tartós adathordozó: olyan informatikai eszköz, amely birtokosa számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat
céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő
elektronikus megjelenítését; 40. települési szennyvíz: háztartási, vagy háztartási és ipari szennyvíz, továbbá egyesített elvezető rendszer esetén ezek
csapadékvízzel képződött keveréke; 41. új üzem: olyan üzem, amely e rendelet hatálybalépését követően
a) kezdi meg működését, b) kezdi meg a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. számú
mellékletében meghatározott anyagok (a továbbiakban: Szennyezőanyag lista) felhasználásával járó
tevékenységét, vagy c) legalább 20%-kal tartósan megnöveli az e rendelet hatálybalépését megelőző időszakhoz képest
a Szennyezőanyag listában meghatározott anyagok felhasználását; 42. üzem: az a természetes vagy – a lakásszövetkezetek kivételével – jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társaság, aki (amely) a Szennyezőanyag listában meghatározott anyagot használ, továbbá
a Szennyezőanyag listában meg nem jelölt anyagokat a küszöbérték 10%-át elérő mértékben bocsát be a közműves
szennyvízelvezető műbe; 43. víziközmű-hálózat: az ivóvíz-törzshálózat, a szennyvízelvezető törzshálózat a kapcsolódó víziközmű rendszerelemek,
a csatlakozó ivóvíz-, illetve szennyvízhálózatok, valamint az ivóvíz és a szennyvíz bekötővezetékek együttesen;
44. víziközmű-szolgáltató: az a víziközmű-szolgáltatást végző gazdasági társaság, amely a Vksztv. alapján működési
engedélyt kapott; 45. vízzárósági próba: az épített, zártszelvényű, gravitációs elven működő folyadékszállító hálózatok minőségvizsgálatára
előírt módszer. II. FEJEZET
AZ ÜZEMELTETÉSI SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSÉRE IRÁNYULÓ PÁLYÁZATI ELJÁRÁS
1. A pályázat kiírásának feltételei 2. § (1) A pályázati kiírási dokumentáció és hirdetmény szövegét az ellátásért felelős elkészíti, és azokat jóváhagyásra
megküldi a Hivatalnak. (2) Amennyiben a Vksztv. 16. § (2) bekezdése szerint több ellátásért felelős közösen ír ki pályázatot, az együttműködés
feltételeit jogtanácsos, ügyvéd vagy közjegyző által ellenjegyzett (hitelesített) szerződésben kell rögzíteniük.
A szerződés legalább az alábbiakat tartalmazza: a) az együttműködés részletes szabályait, feltételeit és biztosítékait,
b) a szerződő felek képviseletében eljáró személy megnevezését és képviseleti meghatalmazását,
c) a pályázati kiírás tárgyát képező víziközmű-szolgáltatási tevékenységek egymás közötti megosztását,
d) a 9. § (1) bekezdése szerinti Értékelő Bizottság létrehozásának rendjét,
e) a pályázati kiírás tartalmáért és a pályázati eljárás lebonyolításáért való egyetemleges felelősségvállalást.
(3) Amennyiben a pályázati kiírási dokumentáció és hirdetmény jóváhagyásával kapcsolatban a Hivatal a kérelem
beérkezésétől számított 30 napon belül nem dönt, azokat jóváhagyottnak kell tekinteni.
(4) A pályázati kiírási dokumentáció jóváhagyása során a Hivatal a pályázati kiírás tartalmi követelményeire vonatkozó,
a 3. §-ban meghatározott feltételek teljesülését vizsgálja. 2. A pályázati kiírás minimális tartalmi követelményei
3. § (1) Az ellátásért felelős – a Hivatal jóváhagyását vagy a 2. § (3) bekezdése szerinti határidő eredménytelen elteltét
követően legkésőbb 15 napon belül – a víziközmű-rendszer működtetésére vonatkozó szerződés megkötése céljából
hirdetményt tesz közzé saját honlapján, valamint legalább két országos és az ellátási területet érintő helyi napilapban.
(2) A hirdetmény közzétételén az ellátásért felelős honlapján történő közzététel napját kell érteni.
(3) A hirdetménynek tartalmaznia kell a pályázati kiírási dokumentáció beszerzésének helyét, módját és határidejét,
a pályázat kiírójának megnevezését, valamint a pályázat tárgyát.
(4) A pályázatot az ellátási területre vonatkozóan víziközmű-szolgáltatási ágazatonként vagy mindkét víziközmű-szolgáltatási
ágazatra, illetve víziközmű-rendszerekre lehet kiírni. (5) A pályázati kiírási dokumentációnak tartalmaznia kell:
1. a pályázati eljárás rendjére vonatkozó alapvető szabályokat (különösen a pályázás feltételeit, módját,
a benyújtási határidőket, a pályázati eljárás eredményessé vagy eredménytelenné nyilvánításának feltételeit,
a pályázati kiírási dokumentáció módosításának feltételeit), 2. a nyertes pályázó, illetve a nyertes közös pályázók által teljesítendő, a víziközmű-szolgáltatással kapcsolatban
jogszabályban, illetve szabványban meghatározott követelményeket, 3. az ellátásért felelős eljárását a pályázat érvénytelensége vagy a pályázati eljárás nyertesének visszalépése
esetére, 4. a pályázati hirdetmény közzétételekor alkalmazott szolgáltatási díjak képzésének módját és feltételeit, ideértve
a hatósági árakra vonatkozó tájékoztatást is, 5. a víziközmű-szolgáltatási ágazat megnevezését és műszaki leírását,
6. a vagyonértékelés eredményét, 7. az ellátási terület pontos lehatárolását (legalább közterületnevekkel és hektárban kifejezett
területnagysággal), 8. az ellátási területen érintett felhasználók számosságát és jellegét,
9. a tevékenység ellátásához szükséges hatósági engedélyek felsorolását,
10. a víziközművek üzemeltetéséről szóló miniszteri rendelet szerinti folyamatos víziközmű-szolgáltatáshoz
szükséges eszközöket és egyéb feltételeket, 11. a víziközmű-üzemeltetési jogviszonnyal érintett ingatlanok megjelölését, az ellátási területre bejegyzett
szolgalmakat, illetve a víziközmű-szolgáltató egyéb jogait és kötelezettségeit,
12. a víziközmű-szolgáltató adatszolgáltatási kötelezettségét, 13. a használati díj mértékét, beleértve a Vksztv. alapján a szerződő feleket terhelő járulékos költségeket is,
14. a víziközmű-szolgáltatással kapcsolatban harmadik személlyel szemben fennálló kártalanítási, kártérítési és
egyéb kötelezettségeket, 15. a 8. § szerinti konzultáció helyét, időpontját,
16. a pályázaton való részvétel gazdasági feltételeit (például részvételi díj, biztosíték, a pályázó gazdálkodási,
pénzügyi helyzetéről nyújtott tájékoztatás), 17. koncessziós pályázat esetén a nyertes pályázó, illetve a részvételével alapított koncessziós társaság által
finanszírozandó víziközmű-fejlesztésekkel kapcsolatos elvárásokat, és 18. az értékelés – jogszabályi keretek között meghatározott – további részletes szempontjait, valamint az
eredmény közzétételének módját. 3. A pályázati eljárás szabályai
4. § (1) A pályázati eljárás lebonyolításával kapcsolatos feladatokat – ideértve a kiírási dokumentáció kidolgozását,
a hirdetmény elkészítését és közzétételét, valamint a pályázatok értékelését – az ellátásért felelős vagy a 2. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti képviseletet ellátó személy végzi.
(2) A pályázati eljárás nyelve a magyar. (3) A pályázati eljárásban nem vehet részt az a víziközmű-szolgáltató:
a) amely a Vksztv., a nemzeti vagyonról szóló törvény, a közbeszerzésekről szóló törvény vagy a koncesszióról
szóló törvény rendelkezései szerint a víziközmű-üzemeltetési jogviszony létesítésére nem jogosult,
b) amely végelszámolás, csődeljárás vagy kényszertörlési eljárás alatt áll vagy felszámolását a bíróság jogerősen
elrendelte vagy felszámolásának elrendeléséről a bíróság végzést hozott,
c) amelynek vagy amely jogelődjének a víziközmű-szolgáltatói működési engedélyét a hirdetmény közzétételét
megelőző 10 éven belül jogszabálysértés miatt visszavonták, d) amelynek a hirdetmény közzétételének napján és a benyújtási határidő napján a Vksztv. szerinti eljárásokkal
kapcsolatos lejárt határidejű igazgatási szolgáltatási díjfizetési vagy felügyeleti díjfizetési kötelezettsége van,
e) amelynek a hirdetmény közzétételének napján egyéb, 60 napnál régebben lejárt esedékességű köztartozása
van, f) amellyel szemben a hirdetmény közzétételét megelőző három naptári éven belül a bíróság a jogi személlyel
szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény alapján intézkedést alkalmazott, továbbá
g) amely kiírási dokumentációt nem igényelt. (4) A pályázó a pályázati eljárás során nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy az adóhatóság a nyilvántartott adó-, járulék-,
illeték- vagy vámtartozására vonatkozó adatokat az ellátásért felelős részére átadja.
(5) Ha a pályázati eljárásban több pályázó közösen tesz ajánlatot a közös ajánlatot benyújtó pályázóknak jogtanácsos,
ügyvéd vagy közjegyző által ellenjegyzett (hitelesített) szerződésben kell rögzíteniük
a) az együttműködésük részletes szabályait, feltételeit és biztosítékait,
b) a képviseletükben eljáró személy megnevezését és képviseleti meghatalmazását,
c) a pályázat tárgyát képező víziközmű-szolgáltatási tevékenységek egymás közötti megosztását,
d) a pályázat tárgyát képező víziközmű-szolgáltatási tevékenységéért való egyetemleges felelősségvállalást.
(6) Ha a pályázat nyertesével szemben a Vksztv. 35. § (1) bekezdése szerinti engedély kiadása előtt a (3) bekezdésben
meghatározott kizáró ok merül fel, akkor a pályázó részére a Vksztv. 35. § (1) bekezdése szerinti engedély kiadását
a Hivatal megtagadja. 5. § (1) A pályázat kötelező tartalmi elemei:
a) a pályázó azonosítására alkalmas adatok, különösen a neve, a cégjegyzék- vagy nyilvántartási száma,
a székhelye, az elérhetősége (levelezési címe, telefon-, telefax száma, elektronikus levélcíme),
b) a pályázó műszaki, gazdasági, szervezeti alkalmasságának, továbbá a pályázati kiírási dokumentációban foglalt
egyéb feltételeknek való megfelelés bemutatása, c) a pályázati dokumentáció készítésének időpontjában a pályázóra és a megpályázott ellátási területre
kiszámított felhasználói egyenérték, d) az ellátási területen korábban nem nyújtott víziközmű-szolgáltatás esetén az alkalmazni kívánt szolgáltatási díj
szerkezetére és összegére, valamint az üzemeltetés kezdő időpontjára tett javaslat,
e) nyilatkozat a fogyasztóvédelmi szabályoknak megfelelő ügyfélszolgálat kialakításáról, illetve meglétéről,
valamint f) a víziközmű-rendszer üzemeltetését és az ellátás minőségének javítását szolgáló műszaki megoldások
bemutatása (tervezett fejlesztések, beruházások, szolgáltatások). (2) A pályázathoz csatolni kell:
a) a pályázó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a kiírási dokumentációban foglaltakat magára nézve kötelezőnek
ismeri el, b) a pályázó hatályos vízjogi és víziközmű-szolgáltatói működési engedélyeinek másolatát,
c) a pályázat kiírását megelőző 3 évben jogerőssé vált, a Vksztv. 3. § (2), (3) és (5) bekezdésein alapuló hatósági
határozatok másolatait, d) a pályázó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy az üzemeltetést önállóan vagy a Vksztv. és az e rendelet szerint
megengedett részét kiszervezés útján kívánja-e megvalósítani, e) a pályázónak a pályázati eljárásban történő teljes körű képviseletére jogosultak nevét, valamint a képviseleti jog
igazolására alkalmas teljes bizonyító erejű magánokiratot vagy közokiratot,
f) a 4. § (3) bekezdés a)–d), valamint f)–g) pontjában meghatározott követelmények teljesítésére vonatkozó
igazolásokat. 6. § (1) A pályázatot az ellátásért felelős – a 2. § (2) bekezdése esetén a képviseletet ellátó személy – székhelyén kell benyújtani
a pályázati kiírási dokumentációban meghatározott módon és határidőben.
(2) A pályázat benyújtására nyitva álló határidő a hirdetmény közzétételétől számítva nem lehet rövidebb 30 napnál.
7. § (1) A részvételi feltételeknek a pályázati eljárás teljes időtartama alatt, a pályázat benyújtásától a pályázati eljárás
eredményének kihirdetéséig meg kell felelnie a pályázónak. (2) A pályázó köteles a kiírási dokumentációban foglalt eljárási szabályokat betartani.
(3) Az ellátásért felelős a 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jegyzőkönyvben rögzített pályázók nevét a jegyzőkönyv
felvételét követő 3 napon belül a honlapján közzéteszi.
4. Konzultáció 8. § Az ellátásért felelős a pályázati kiírási dokumentációban meghatározott módon, helyen és időben konzultációt tart.
A konzultációt legkésőbb a benyújtási határidő lejártát megelőző 15. napon kell megtartani. A konzultáción azok
a víziközmű-szolgáltatók vehetnek részt, amelyek a pályázati kiírási dokumentációt a hirdetményben meghatározott
módon beszerezték. 5. A pályázat értékelése 9. § (1) Az ellátásért felelős a pályázatok minősítésére és értékelésének előkészítésére legalább háromtagú, de legfeljebb
öttagú Értékelő Bizottságot hoz létre. (2) Az Értékelő Bizottság tagjait, elnökét, valamint a póttagokat az ellátásért felelős írásban nevezi ki és hívja vissza.
Az Értékelő Bizottság tagját akadályoztatása esetén póttag helyettesíti.
(3) Az Értékelő Bizottságot a benyújtási határidő lejártáig kell létrehozni. Az Értékelő Bizottság az e rendelet és a pályázati
kiírási dokumentáció által biztosított keretek között az ügyrendjét maga állapítja meg.
(4) Az Értékelő Bizottság munkájában nem vehet részt:
a) aki a pályázat kidolgozásában részt vett, b) aki a pályázóval munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll,
c) aki a pályázó tisztségviselője, alkalmazottja vagy felügyelő bizottságának tagja,
d) aki a pályázó tagja, vagy aki abban közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik,
e) aki az értékelésre, a minőség-ellenőrzésre vagy a bírálatra benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy
kidolgozásában bármilyen formában részt vett, f) az a)–e) pont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója, valamint
g) akiről bejelentésre vagy hivatalból az Értékelő Bizottság elnöke megállapítja, hogy a pártatlan és objektív
közreműködése nem biztosítható. (5) A pályázati döntés előkészítésében és meghozatalában döntés-előkészítő bizottsági tagként nem vehet részt politikai
párt tisztségviselője, tagja, alkalmazottja, helyi önkormányzati képviselő, vagy országgyűlési képviselő.
(6) A pályázati döntés előkészítésében és meghozatalában részt vevő személy vagy szervezet képviseletére jogosult
személy a döntés-előkészítési vagy döntéshozatali eljárás megkezdésekor teljes bizonyító erejű magánokiratban
nyilatkozatot tesz arról, hogy a (4) és (5) bekezdések szerinti összeférhetetlenség vele szemben nem áll fenn,
a támogatásra vonatkozó döntés előkészítése és meghozatala során tudomására jutott állam-, szolgálati, üzleti vagy
pénzügyi titkot megőrzi. A nyilatkozatot az Értékelő Bizottság elnökének át kell adni.
(7) Ha az összeférhetetlenségre okot adó körülmény a döntés-előkészítési vagy döntéshozatali eljárás során alakul ki, az
érintett személy az összeférhetetlenségi okot haladéktalanul köteles bejelenti az Értékelő Bizottság elnökének.
10. § (1) Az Értékelő Bizottság a következő feladatokat látja el:
a) a benyújtási határidő lejártától számított 8 napon belül, közjegyző jelenlétében, a pályázók számára
nyilvánosan felbontja a pályázatokat tartalmazó borítékokat, és ezzel egyidejűleg jegyzőkönyvben rögzíti
a pályázók, valamint a pályázat azonosító adatait, b) a 4. § (3) bekezdésében meghatározott kizáró okok tekintetében minősíti a pályázókat, értékeli a pályázatokat,
a minősítés és az értékelés eredményéről jegyzőkönyvet készít,
c) az a)–b) pontok alapján összefoglaló értékelést készít.
(2) Az Értékelő Bizottság a pályázati eljárás során folyamatosan jogosult ellenőrizni az e rendeletben és a kiírási
dokumentációban előírtak betartását. 11. § (1) Az Értékelő Bizottság a 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jegyzőkönyv felvételétől számított 5 napon belül
megvizsgálja, hogy a pályázóval szemben fenn áll-e a 4. § (3) bekezdésében meghatározott bármely kizáró ok.
(2) Ha az Értékelő Bizottság az (1) bekezdés szerinti vizsgálata során megállapítja, hogy a pályázóval szemben kizáró ok áll
fenn, javaslatot tesz az ellátásért felelősnek a pályázó kizárására.
12. § (1) A pályázatok értékelése során az Értékelő Bizottság a benyújtott dokumentumok alapján megvizsgálja azt, hogy
a pályázó megfelel-e az e rendeletben és a kiírási dokumentációban meghatározott követelményeknek.
(2) Az Értékelő Bizottság 11. § (2) bekezdés szerinti javaslata alapján az ellátásért felelős a pályázót kizárja. A kizárás tényét
és okait jegyzőkönyvben kell rögzíteni. (3) Az Értékelő Bizottság a pályázati kiírási dokumentációban meghatározott szempontokat és azok súlyozását veszi
figyelembe az összefoglaló értékelés összeállításánál. (4) Az Értékelő Bizottság a 10. § (1) bekezdés c) pontja szerinti összefoglaló értékelést a benyújtási határidőt követő
30 napon belül elkészíti és átadja az ellátásért felelősnek.
6. A pályázati eljárás eredményének megállapítása 13. § (1) A pályázat érvénytelen, ha a pályázó
a) azt a benyújtási határidő lejárta után nyújtotta be,
b) a pályázati eljárás tisztaságát sértő cselekményt valósított meg,
c) a pályázati eljárás során valótlan adatot közölt.
(2) A pályázati eljárás eredménytelen, ha a) nem nyújtottak be pályázatot,
b) kizárólag érvénytelen pályázat került benyújtásra, c) a pályázó által vállalt szolgáltatási és üzemeltetési színvonal az ellátási terület ellátásbiztonságát
veszélyeztetheti. (3) Az ellátásért felelős – az Értékelő Bizottság összefoglaló értékelése alapján, annak közlésétől számított 15 napon belül –
döntést hoz a) az egyes pályázatok érvényességéről, b) a pályázati eljárás eredményes vagy eredménytelen voltáról,
c) a pályázati eljárás eredményessége esetén a pályázati eljárás nyerteséről, nyerteseiről.
(4) Az ellátásért felelős az Értékelő Bizottság összefoglaló értékelésében rögzített pályázói sorrend figyelembevételével
alakítja ki döntését. Az Értékelő Bizottság javaslatától való eltérés esetén a döntést indokolni köteles.
(5) Az ellátásért felelős a (3) bekezdésben meghatározott döntéséről haladéktalanul tájékoztatja a pályázókat, a Hivatalt,
és döntését – annak meghozatalától számítva 3 napon belül – a honlapján közzéteszi.
(6) Az ellátási területre csak egy pályázatot lehet nyertesnek minősíteni.
7. Az üzemeltetési szerződés megkötése 14. § A pályázat műszaki dokumentációjának megfelelő üzemeltetési szerződést a döntés közzétételét követő 30 napon
belül meg kell kötni. 15. § (1) Az üzemeltetési szerződés nem köthető meg azzal a pályázóval, akinek a víziközmű-szolgáltatói működési
engedélyének kiadását a Hivatal a Vksztv. 36. § (1) bekezdése alapján megtagadja.
(2) Ha az üzemeltetési szerződést az (1) bekezdésben foglaltak alapján nem lehet megkötni, az ellátásért felelős
– a körülményről való tudomásszerzést követő 30 napon belül – olyan pályázóval köti meg az üzemeltetési szerződést,
akit az Értékelő Bizottság összefoglaló értékelése alkalmasnak minősített az üzemeltetési szerződés megkötésére.
Ennek hiányában az ellátásért felelős haladéktalanul új pályázatot ír ki.
(3) Nem szükséges a 2. § (1) bekezdésében foglalt eljárást lefolytatni, ha az újrapályáztatás során a pályázati kiírás tartalma
nem változik. (4) A Hivatal közérdekű üzemeltető kijelölésére irányuló intézkedése az ellátásért felelőst nem mentesíti a Vksztv.
33. §-ában előírt kötelezettsége alól. 8. Az üzemeltetési szerződés tartalma
16. § (1) Az üzemeltetési szerződés minimális tartalmi követelményeit és a jóváhagyására irányuló kérelem mellékleteit az
1. melléklet tartalmazza. (2) A víziközmű-üzemeltetési jogviszonyra irányuló szerződés cégszerűen aláírt példányát nyomtatott formában és tartós
adathordozón a Vksztv. 22. §-a alapján, az ott meghatározott határidőn belül jóváhagyásra meg kell küldeni
a Hivatalnak. (3) Az üzemeltetési szerződést a Hivatal az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén hagyja jóvá:
a) a szerződéskötést megelőző pályázati eljárás szabályszerűen lett lebonyolítva,
b) a szerződés kielégíti a Vksztv. IV. fejezetében és az e rendeletben rögzített követelményeket,
c) a szerződést kötő víziközmű-szolgáltató működési engedélyének ellátási területre vonatkozó rendelkezései
módosítható. (4) Ha a nemzeti vagyonról szóló törvény, a közbeszerzésekről szóló törvény vagy a koncesszióról szóló törvény
rendelkezései szerinti pályázati eljárást nem kellett lefolytatni, a Hivatal a jóváhagyás során a (3) bekezdés b) és c)
pontjában rögzített feltételeket vizsgálja. (5) A Hivatal a Vksztv. 16. § (6) bekezdése szerinti követelményeknek való megfelelőség vizsgálatánál a Vksztv. 16. §
(8) bekezdése szerinti munkavállalói résztulajdon vonatkozásában kizárólag az MRP részvényre és a dolgozói
részvényre vonatkozó igazolásokat fogadja el. (6) A víziközmű-szolgáltató az üzemeltetési szerződést jóváhagyó döntés jogerőre emelkedésétől számított 120 napon
belül köteles benyújtani a Vksztv. 35. § (1) bekezdése szerinti engedély, illetve engedélymódosítás iránti kérelmet
a Hivatalnak. III. FEJEZET
A KÖZÉRDEKŰ ÜZEMELTETŐ KIJELÖLÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
17. § (1) Közérdekű üzemeltetői tevékenységet kizárólag az a víziközmű-szolgáltató végezhet, amelynek a működési
engedélyét a Hivatal nem a Vksztv. 84. § (1) bekezdése szerinti kivételes szabályokra tekintettel bocsátotta ki.
(2) A víziközmű-szolgáltatói működési engedély iránti kérelemben – az (1) bekezdés szerinti kivétellel – a kérelmező
nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy az engedély megszerzése esetén vállalja-e, hogy a közérdekű üzemeltetőként
kijelölhető engedélyesek lajstromába felvételre kerüljön. (3) A lajstromba nem vehető fel, vagy onnan törölni kell azt a víziközmű-szolgáltatót, aki a Hivatal nyilvántartása szerint
150 000 felhasználói egyenértéket kitevő közüzemi szerződéses kapcsolattal nem rendelkezik.
(4) Amennyiben az ellátási területen nyújtott víziközmű-szolgáltatás tekintetében a Vksztv. 32. § (1) bekezdése szerinti
körülmények bekövetkezése közvetlenül fenyeget, vagy azok bekövetkeztek, e körülményeket a víziközmű-szolgáltató
és az ellátásért felelős a Hivatalnak köteles bejelenteni.
(5) A (4) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségnek írásban, legkésőbb a körülményekről történt tudomásszerzést
követő napon, a Hivatal honlapján e célból közzétett elérhetőségekre kell eleget tenni.
(6) A bejelentési kötelezettség elmulasztása vagy késedelmes teljesítése a mulasztó személy részéről a víziközmű-szolgáltatás
tekintetében fennálló kötelezettségei súlyos megszegésének minősül. (7) A Hivatal a bejelentés alapján rendelkezésére álló információk kiegészítése, a kialakult állapot tisztázása érdekében
a víziközmű-szolgáltatótól és az ellátásért felelőstől információkat, adatokat kérhet és szemlét tarthat.
(8) A Hivatal a közérdekű üzemeltető kijelölésére irányuló eljárást (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: kijelölési
eljárás) a Vksztv. 32. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén a tudomásszerzést követő három
munkanapon belül, hivatalból megindítja. (9) A kijelölési eljárás megindításáról a Hivatal – az ellátásért felelősön kívül – értesíti az érintett ellátási terület szerint
illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét (a továbbiakban:
népegészségügyi szakigazgatási szerv), környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi, valamint katasztrófavédelmi
hatóságot. (10) A kijelölési eljárás során a víziközmű-szolgáltatás fenntartása érdekében a Hivatal mind a víziközmű-szolgáltatót, mind
az ellátásért felelőst haladéktalanul intézkedések megtételére kötelezheti, egyidejűleg kísérletet tesz
a víziközmű-szolgáltatás zavartalan működésének helyreállítására. (11) Ha a víziközmű-szolgáltatás zavartalan működésének helyreállítására nincs mód, vagy a Hivatal ennek érdekében tett
intézkedései nem jártak eredménnyel, a Hivatal a közérdekű üzemeltető kijelöléséről hoz döntést.
(12) A Hivatal a közérdekű üzemeltető kijelölése során figyelembe veszi:
a) az érintett ellátási terület földrajzi elhelyezkedését, az üzemeltetés feladatainak logisztikai szempontjait,
b) az érintett víziközmű-rendszereken alkalmazott technológiai megoldásokat, az azok által igényelt szakmai
felkészültséget, c) a kijelölési eljárás megindítását kiváltó üzemeltetési tevékenység körében megállapított hiányosságok jellegét,
d) a víziközmű-szolgáltatók közérdekű üzemeltetés során felmerülő a szolgáltatási díjban nem fedezett
beruházások és üzemi költségek nagyságát, e) a feladatok átvételéhez szükséges előkészület időigényét.
(13) A Hivatal a (12) bekezdés szerinti kijelölési szempontoknak leginkább eleget tevő, a lajstromban szereplő és
a kizárólagosan állami tulajdonban álló víziközmű-szolgáltatókkal tárgyalást folytat az ellátandó közérdekű
üzemeltetői feladatokról. (14) Amennyiben a víziközmű-szolgáltatás a (13) bekezdés szerinti víziközmű-szolgáltatókkal nem biztosítható, a Hivatal
a (12) bekezdésben foglalt szempontok alapján, bármely, a lajstromban nem szereplő víziközmű-szolgáltatót
kijelölheti közérdekű üzemeltetőnek, amelynek a működési engedélyét nem a Vksztv. 84. § (1) bekezdése szerinti
bocsátotta ki. (15) A Hivatal a közérdekű üzemeltető kijelölését szükségessé tevő, a Vksztv. 32. § (1) bekezdésében rögzített
körülményeket, az addigi víziközmű-szolgáltató és az ellátásért felelős ezzel összefüggő tevékenységét a kijelölési
eljárással egyidejűleg megvizsgálja, és ha jogszabálysértést állapít meg, bírságot szab ki.
18. § (1) A közérdekű üzemeltetőt kijelölő határozat tartalmazza:
1. a közérdekű üzemeltető nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, 2. a közérdekű üzemeltetési tevékenységgel érintett víziközmű-rendszerek azonosító kódját, megnevezését,
3. az érintett ellátási területet az érintett települések és a víziközmű-szolgáltatási ágazat megjelölésével,
4. a közérdekű üzemeltetői tevékenység megkezdésének napját, 5. a közérdekű üzemeltetői tevékenység befejezésének napját,
6. a fizetendő használati díj összegét, 7. a Hivatalnak azokat a rendelkezéseit, amelyek a víziközmű-szolgáltatás fenntartását a kijelölés időtartamára
biztosítják, 8. az addigi víziközmű-szolgáltató víziközmű-rendszerekre vonatkozó működési jogainak visszavonásáról szóló
rendelkezést, 9. az ellátásért-felelősnek a víziközmű-rendszerekre vonatkozó, a közérdekű üzemeltetés körében felmerülő
joggyakorlását kizáró rendelkezést, 10. az ellátásért felelőssel szemben felmerülő kötelezést, miszerint legkésőbb a közérdekű üzemeltetés
határozatban foglalt időtartamának vége előtt 90 nappal kössön víziközmű-üzemeltetési jogviszony
létesítésére irányuló szerződést. (2) A kijelölő határozatot meg kell küldeni:
a) a közérdekű üzemeltetőnek, b) az illetékes népegészségügyi szakigazgatási szervnek,
c) az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatóságnak,
d) az illetékes katasztrófavédelmi hatóságnak, e) a kijelölést megelőzően az adott területen működő víziközmű-szolgáltatónak,
f) az ellátásért felelősnek. (3) Az üzemeltetési feladat átadását szolgáló átadás-átvétel során a közérdekű üzemeltető, a víziközmű-szolgáltató és
a Hivatal vesz részt, az ellátásért felelős részt vehet és észrevételt tehet.
(4) A birtokba helyezés zavartalan lebonyolítása érdekében az üzemeltető és az ellátásért felelős köteles a Hivatal
képviselőjével és a közérdekű üzemeltetővel együttműködni. (5) A közérdekű üzemeltető az ellátási területre vonatkozóan a Vszktv. felhatalmazása alapján kiadott miniszteri
rendeletben – annak hiányában a Hivatal határozatában – megállapított díjat alkalmazza.
(6) A közérdekű üzemeltető víziközmű-szolgáltatással kapcsolatos feladatai, közérdekű üzemeltetés esetén értelmezhető
jogai és kötelezettségei – törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – a kijelölő határozatban
foglaltak szerint az ellátásért felelős helyett a Hivatallal szemben állnak fenn, a szerződéses jogviszonyban álló
víziközmű-szolgáltatókra általában jellemző tartalommal. (7) A közérdekű üzemeltetés körében a víziközmű-szolgáltató a víziközmű-rendszeren tervszerű felújítást, beruházást
kizárólag a Hivatal előzetes engedélye alapján végezhet. (8) A közérdekű üzemeltető a használati díjat a közérdekű üzemeltetői tevékenység befejezését követően fizeti meg.
(9) A közérdekű üzemeltető a fizetendő használati díjból levonhatja
a) az elvégzett, előre nem tervezhető, halaszthatatlan víziközmű felújítási munkák okszerűen felmerült teljes
költségét, valamint b) a Hivatal által előzetesen jóváhagyott víziközmű felújítások és beruházások teljes költségét.
19. § (1) A Hivatal a közérdekű üzemeltetési jogviszonyt a 18. § (1) bekezdés 10. pontja szerinti szerződés jóváhagyását
követően, az új üzemeltető birtokba lépésével, határozattal megszünteti.
(2) A Hivatal a közérdekű üzemeltetés időbeli hatályát legfeljebb egy évben határozhatja meg. Amennyiben a határidő
lejárta előtt a (3) bekezdés szerinti megszüntetésre nincs mód, a közérdekű üzemeltető kijelölése meghosszabbítható,
vagy új közérdekű üzemeltető jelölhető ki. (3) A közérdekű üzemeltetői tevékenység befejezésekor, az üzemeltetési feladat átadását szolgáló átadás-átvétel során
a közérdekű üzemeltető, az új szerződéses víziközmű-szolgáltató vagy a (2) bekezdés alapján kijelölt új közérdekű
üzemeltető és a Hivatal vesz részt. Az eljáráson az ellátásért felelős részt vehet és észrevételt tehet.
(4) A közérdekű üzemeltető kérelmére a közérdekű üzemeltetési jogviszony megszűnését követően, a Hivatal külön
eljárást folytat le a meg nem térült költségek összegének megállapítása érdekében.
(5) Amennyiben a közérdekű üzemeltető okszerűen felmerült költségei a közérdekű üzemeltetési tevékenység
szolgáltatási díjbevételéből részben nem térültek meg, a meg nem térült rész megtérítését a 17. § (15) bekezdése
szerint elmarasztalt személy köteles megtéríteni. Több elmarasztalt esetén a megtérítési kötelezettség az elmarasztalt
személyeket egyetemlegesen terheli. IV. FEJEZET
AZ ENGEDÉLYEZÉS ÉS HOZZÁJÁRULÁS SZABÁLYAI
9. A víziközmű-szolgáltatói működési engedély tartalma, hatálya 20. § (1) A víziközmű-szolgáltatói működési engedély (e fejezet tekintetében a továbbiakban: engedély) tartalmazza:
a) az engedélyes víziközmű-szolgáltató nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát (személyi hatály),
b) az ellátási területtel érintett települések nevét, a víziközmű-szolgáltatási ágazat megnevezésével együttesen
(területi hatály), c) az üzemeltetett víziközmű-rendszerek megnevezését, azonosító kódját, azokra nézve a Hivatal által
megállapított felhasználói egyenértéket (tárgyi hatály), és d) a működési jogosultság időbeli hatályát.
(2) Amennyiben az engedély szerinti működési jogosultság az egyes víziközmű-rendszerekre nézve eltérő időbeli
hatállyal jön létre, úgy az időbeli hatály az egyes víziközmű-rendszerekre történő külön utalással kerül feltüntetésre.
(3) Az engedély mellékletei a víziközmű-szolgáltatónak a Hivatal által jóváhagyott
a) üzletszabályzata, b) beszerzési szabályzata, c) üzemeltetési szerződései.
21. § Amennyiben az engedélyt a Hivatal módosítja, a módosításról szóló döntés egységes szerkezetben – a változatlan
fennállásra történő utalással – tartalmazza a 20. § (1) és (3) bekezdés szerinti, módosítással nem érintett tartalmi
elemeket is. 22. § A Hivatal az engedélyt határozatlan időre is kiadhatja.
10. Az engedélyezési eljárás 23. § Az engedély kiadására irányuló eljárás magába foglalja:
a) a kérelmező üzemeltetési szerződéseinek jóváhagyására irányuló eljárást,
b) a kérelmező üzletszabályzatának jóváhagyására irányuló eljárást, c) a kérelmező beszerzési szabályzatának jóváhagyására irányuló eljárást,
d) a víziközmű-üzemeltetés egyes részeinek kiszervezésére irányuló kérelem elbírálását
is. 24. § (1) Amennyiben az engedély módosítására irányuló eljárás az engedélyes kérelmére indult, a Hivatal jogosult az
engedélykérelemben nem érintett részeinek felülvizsgálatára és módosítására is.
(2) Amennyiben a Hivatal az engedélyben foglalt jogosultságok bővítésére irányuló kérelemben foglaltaktól eltérő
tartalommal kíván döntést hozni, a kérelmezőt – ezen tény közlésével – a kérelem kiegészítésére vagy módosítására
hívja fel. 25. § (1) Az engedély kiadására vagy módosítására irányuló kérelmet a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány alkalmazásával
kell benyújtani. A kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet szerinti dokumentumokat.
(2) A Hivatal a Vksztv. 16. § (6) bekezdése szerinti követelményeknek való megfelelőség vizsgálatánál a gazdasági társaság
saját részvényeit figyelembe veszi, a Vksztv. 16. § (8) bekezdése szerinti munkavállalói résztulajdon vonatkozásában
kizárólag az MRP részvényre és a dolgozói részvényre vonatkozó igazolásokat fogadja el.
(3) A kérelmező a kérelemhez mellékeli a 3. melléklet szerinti nyilatkozatot.
(4) A Hivatal előtti eljárásban – a 24. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – a kérelem módosításának nincs helye.
26. § (1) Amennyiben annak lehetőségét törvény vagy kormányrendelet nem zárja ki, az adott engedélyezési feltétel
fennállásának hiányában feltételesen is engedélyezhető a víziközmű-szolgáltató működése a feltétel teljesítésére
szabott határidő megadásával. A Hivatal a feltételes engedélyt legfeljebb 12 hónapra adja ki, amely időtartam indokolt
esetben egy alkalommal legfeljebb 6 hónappal meghosszabbítható. (2) A feltétel tűzésével kiadott engedélynek mellékletként részét képezi – a kérelmező által az eljárás során, külön
felhívásra benyújtott – a Hivatal által jóváhagyott felzárkózási terv.
(3) A felzárkózási terv időbeli ütemezés mellett tartalmazza a hiányzó engedélyezési feltétel teljesítéséhez szükséges
intézkedések tervezetét, a felmerülő erőforrásigény megjelölésével együtt. (4) Az engedélyes a jóváhagyott felzárkózási terv teljesítéséről a Hivatal által meghatározott gyakorisággal előrehaladási
jelentést küld a Hivatalhoz, amely a teljesítést ellenőrizi. A felzárkózási tervben foglaltak teljesítésének elmaradása
esetén a Hivatal az engedélyt – a teljesítési elmaradással érintett terjedelemben – visszavonja.
(5) A Hivatal feltétel tűzésével sem bocsát ki működési engedélyt, amennyiben:
a) a benyújtott felzárkózási tervet tartalmi elemei hiányából fakadó teljesíthetetlensége miatt a Hivatal nem
hagyta jóvá, b) a 11. alcímben foglalt engedélyezési feltételek közül egyidejűleg több feltétel is hiányzik, így az
a víziközmű-szolgáltatás jelentősen csökkent színvonalú folytatását eredményezné. 27. § (1) Az engedélyben foglalt, hivatali mérlegelés körébe tartozó követelmények az engedélyes kérelmére, legkorábban
az engedély kiadását követő egy év elteltével módosíthatók, kivéve ha a követelmények alapjául szolgáló
körülmények tekintetében lényeges megváltozások következtek be. (2) A Hivatal az engedélyt hivatalból módosíthatja, ha
a) a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése következtében, vagy
b) a 29. § szerinti ellenőrzési tevékenysége során
az engedélyben foglalt vagy a kiadásának alapjául szolgáló adatok változását észleli.
28. § A víziközmű-szolgáltató a Hivatal részére a felek által aláírt üzemeltetési szerződést a Vksztv. 22. § (1) bekezdésében
meghatározott módon és határidőn belül nyújthatja be. A Hivatal a döntéssel együtt a szerződés másolatának
záradékolt példányát megküldi a víziközmű-szolgáltató részére. 29. § A Hivatal legalább háromévente ellenőrzi az engedélyben foglalt feltételeknek való megfelelőséget.
11. Engedélyezési feltételek 30. § (1) A kérelmező közgazdasági viszonyai tekintetében a Hivatal a 4. melléklet szerinti módszertan alapján megvizsgálja
a kérelmező tőkeerejét, eladósodottságát, pénzügyi kockázatokat jelentő kötelezettségvállalásait, likviditását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti módszertan tartalmazza a Hivatal által vizsgált mutatókat, azokra nézve azt az értékhatárt,
amelyen túl működési engedély nem kerülhet kiadásra, továbbá azt az értékhatárt, amely esetében a működési
engedély csak feltétel tűzésével adható ki. 31. § (1) A kérelmező műszaki eszközfelkészültsége tekintetében a Hivatal vizsgálja:
a) a feladatellátás egyes résztevékenységeihez szükséges műszaki eszközök rendelkezésére állását,
b) a rendelkezésre álló eszközök számossága, műszaki alkalmassága a technológia és az avultság tekintetében
a feladatellátás követelményeinek való megfelelőségét, c) amennyiben az adott eszköz nem képezi a kérelmező tulajdonát, a folyamatos rendelkezésre állás
biztosítottságát, d) a zavartalan feladatellátás érdekében szükséges készenléti és szükségellátást biztosító eszközök (például
aggregátor, autódaru, lajtoskocsi), továbbá a hibaelhárítást szolgáló biztonsági készletek megfelelőségét,
valamint e) az üzemeltetés hatékonyságát és biztonságát szolgáló felügyeleti és folyamatirányító megoldásokat.
(2) A kérelmező szervezeti, logisztikai képességei tekintetében a Hivatal vizsgálja, s az ellátandó feladat területi
kiterjedtségére tekintettel ítéli meg: a) a kérelmező szervezeti felépítését, annak tagoltságát, különös tekintettel a területi üzemeltetés feladataira,
b) a kérelmező tevékenységének leszabályozottságát, a lényeges feladat- és hatáskörök rögzítettségét,
c) a kérelmező által alkalmazott gazdasági és műszaki ügyviteli megoldásokat, azok hatékonyságát,
d) az alkalmazott kommunikációs megoldásokat, mind az üzemeltetés, mind pedig a munkairányítás
tekintetében, e) a 24 órás műszaki diszpécserszolgálat kialakítását, annak hatékonyságát, mind a beérkező információk, mind
pedig a reagáló képesség tekintetében, valamint f) a hibaelhárítás érdekében folyamatosan rendelkezésre álló (készenlét, vagy ügyelet) kapacitások meglétét,
azok munkaszervezését, területi lefedettségét. (3) A Hivatal a kérelmező személyi állománya tekintetében, mint engedélyezési követelményt, vizsgálja:
a) a kérelmezőnek a munka törvénykönyvéről szóló törvény szerinti vezetője és annak helyettesei:
aa) rendelkeznek-e a c) pont – ennek hiányában – a (4) bekezdés szerinti végzettséggel, vagy
ab) rendelkeznek-e gazdasági, vagy jogi szakirányú felsőfokú szakképesítéssel, továbbá
ac) a víziközmű-szolgáltatásban szerzett szakmai tapasztalatuk időtartama eléri-e az öt évet,
b) az üzemeltetés műszaki irányítását, felügyeletét végző, jogszabályban rögzített képesítési követelménnyel és
legalább kétéves szakmai gyakorlattal rendelkező szakemberek főállású munkaviszonyban vannak-e
foglalkoztatva, c) rendelkezik-e a kérelmező főállású munkaviszonyban álló, osztatlan képzésben, vagy mesterképzésben
oklevelet szerzett, a szakterületének megfelelő munkakörben foglalkoztatott: ca) vízépítő mérnökkel,
cb) víz- és szennyvíz technológussal, cd) vegyészmérnökkel, ce) gépészmérnökkel,
cf) villamosmérnökkel, cg) környezetvédelmi mérnökkel, ch) szennyvízszolgáltatás folytatása esetén biológussal,
ci) ivóvíz-szolgáltatás esetén hidrogeológussal. (4) A (3) bekezdés c) pontjában foglalt végzettséggel egyenértékűnek kell tekinteni az adott szakiránnyal megegyező
osztatlan képzésben szerzett főiskolai-, vagy egyetemi alapképzésben szerzett oklevelet
(5) A (3) bekezdés a) és b) pontjai tekintetében az engedély feltétel tűzésével nem adható ki.
32. § (1) A víziközmű-szolgáltatás hatékony üzemszervezési feltételeinek megteremtése érdekében, a Hivatal vizsgálja az
engedélyezéssel érintett ellátási terület egybefüggőségét, az üzemeltetés hatékonyságát és mérlegeli annak hatásait.
A Hivatal nem ad a kérelmezőnek működési engedélyt az ellátási területként megjelölt települést vagy településeket
közvetlenül ellátó víziközmű-rendszerek üzemeltetésére, amennyiben: a) az így létrehozható ellátási terület a kérelmező kérelmében további ellátási területként megjelölt, vagy a már
– engedély alapján fennálló – üzemeltetési területét képező, földrajzilag vele nem összefüggő ellátási területtől
az üzemeltetés hatékonyságát elnehezítő távolságra fekszik, és b) ott az üzemeltetni kívánt víziközmű-rendszerekre nézve a Hivatal által elismert felhasználói egyenérték nem éri
el a 100 000-et. (2) A Hivatal nem mérlegelheti az egymással földrajzilag össze nem függő ellátási területek közötti távolságoknak az
üzemeltetés hatékonyságára gyakorolt hatását, amennyiben a különálló ellátási területek egymáshoz legközelebb eső
települései közúton, a belterületi határaiktól számítottan 40 km-t meghaladó távolságra fekszenek.
33. § (1) A Hivatal az adott víziközmű-szolgáltatási ágazati tevékenységre nézve egyetlen víziközmű-rendszer vonatkozásában
sem ad ki működési engedélyt, amennyiben a kérelmező, az érintett felhasználók többsége tekintetében, a víziközmű
üzemeltetési tevékenységét a Vksztv. 45. § (4) bekezdés alapján, az ott megjelölt tevékenységek közül az a) vagy
a b) pont szerinti tevékenységeket, vagy c)–h) pontok szerinti tevékenységek közül kettőnél többnek a kiszervezése
útján kívánja megoldani. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak megítélése tekintetében a felhasználók érintettnek minősülnek, ha a kiszervezett
tevékenység tárgya szerint része a felhasználók ellátását közvetlenül vagy közvetetten biztosító víziközmű-rendszer
üzemeltetésének. (3) Az (1) bekezdés tekintetében a felhasználók számosságát a víziközmű-rendszerekre nézve, a Vksztv. 1. melléklete
szerinti képlet alapján kiszámított felhasználói egyenérték szerint kell figyelembe venni.
34. § (1) A Hivatal az engedélyezési eljárás során – a Vksztv.-ben és az e rendeletben foglalt követelményeken túlmenően –
figyelembe veszi a víziközmű-szolgáltatás körében okszerűen felmerülő tevékenységre is kihatással bíró módon
kötelezettséget rögzítő, és ezáltal a víziközmű-szolgáltatást végző gazdasági társaságokra is vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseket. (2) Az (1) bekezdés szerinti körbe tartoznak különösen:
a) a közegészségügy, b) a nemzeti vagyon védelme,
c) a közfeladat ellátás, d) a fogyasztók védelme,
e) a létfontosságú rendszerelemek védelme, f) a környezetvédelem,
g) a közművek üzemeltetésének műszaki feltételei, h) a közbeszerzés,
i) a foglalkoztatás, j) az adat- és iratkezelés
tárgykörét szabályozó jogszabályok. (3) Amennyiben más jogszabály előírásainak csak más hatóság engedélyének megszerzése útján lehet eleget tenni, vagy
az annak való megfelelést más szerv által kiadott okirat igazolja, az engedély iránti kérelemben a 3. mellékletben
meghatározott tartalommal nyilatkozni kell az engedély vagy az okirat meglétéről.
35. § (1) Amennyiben a víziközmű-szolgáltatói működési engedélyezési eljárás megindítását a kérelmező a Vksztv. 84. §-ában
foglalt szabályokra tekintettel kéri, az engedély iránti kérelem mellékleteként integrációs tervet is csatolnia kell.
(2) Az integrációs terv bemutatja azokat az intézkedéseket, együttműködési szándékokat, valamint azt a szervezeti,
tartalmi keretrendszert, amelynek a megvalósulása mentén a Vksztv. által kívánt határidőre:
a) a kérelmező által elérhető a Vksztv. 1. melléklete szerint kiszámított 150 000 felhasználói egyenérték, vagy
b) a kérelmező ellátási területe más víziközmű-szolgáltatóhoz kerül át.
(3) Az integrációs tervhez csatolni kell a jövőbeli együttműködés érintettjeinek (ellátásért felelősök, más
víziközmű-szolgáltatók) az integrációs terv megvalósítására irányuló szándéknyilatkozatát. (4) Amennyiben valamely személy több integrációs terv megvalósításában történő részvételre vonatkozóan bocsátott ki
szándéknyilatkozatot, s ezek közül van olyan integrációs terv, amelynek a megvalósulása valamely másik integrációs
terv megvalósulását kizárná, a Hivatal dönti el, hogy ezek közül melyik nyilatkozatot veszi figyelembe.
(5) A Hivatal az integrációs tervet nem fogadhatja el, ennek következtében a víziközmű-szolgáltatói működési engedélyt
nem bocsátja ki, ha: a) az integrációs tervben foglaltak megvalósulását jogszabály kizárja,
b) a (4) bekezdésben foglaltakra is tekintettel a 150 000 felhasználói egyenérték elérése az integrációs terv alapján
nem valószínűsíthető. (6) Az integrációs tervet a Hivatal elfogadja, amennyiben az részeiben és összességében is reálisan teljesíthető
intézkedéseket és célokat fogalmaz meg. (7) Amennyiben a Hivatal a víziközmű-szolgáltatói működési engedélyt az e §-ban foglaltakra tekintettel bocsátotta ki,
a határozatban a Vksztv. 84. §-ára történő hivatkozással feltünteti a kibocsátás kivételes jellegét.
(8) Amennyiben az engedélyt a Vksztv. 84. §-ában foglalt határidőt megelőzően kérelemre indult eljárás keretében
korábban nem vonták vissza, vagy a felhasználói egyenérték tekintetében fennálló törvényi követelményekre
tekintettel a Vksztv. 35. §-ában foglaltaknak megfelelően nem módosították, az engedélyt a Hivatal hivatalból
visszavonja. 36. § (1) A Vksztv. 82. § (1) bekezdése szerint víziközmű-szolgáltatói működési engedély iránti kérelmet benyújtó
víziközmű-szolgáltató az e rendelet hatálybalépésének napját megelőzően megkötött, kiszervezési szabályok szerint
minősülő szerződéseinek egy másolati példányát az engedély iránti kérelemhez csatoltan tájékoztatásul megküldi
a Hivatal részére. (2) A víziközmű-szolgáltató az (1) bekezdés szerinti szerződések vonatkozásában, ha a szerződés ekkor még hatályban
van, köteles a Vksztv. 82. § (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtásától számított két éven belül kiszervezés iránti
engedélyezési kérelemmel fordulni a Hivatalhoz. (3) A kérelem alapján lefolytatott eljárás eredményeként kiadott határozat rendelkezéseire tekintettel:
a) a szerződés az esetlegesen szükséges módosításokkal hatályban tartható, vagy
b) a szerződést a víziközmű-szolgáltató a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül megszünteti.
(4) Amennyiben a (2) bekezdésbe foglalt kötelezettségeinek a víziközmű-szolgáltató nem tesz eleget, a Hivatal
a kiszervezési engedély iránti kérelem elbírálása esetén szokásos eljárásnak megfelelően megvizsgálja a szerződés
szerinti tevékenységet, és amennyiben annak tekintetében az elvárható költséghatékonyság hiányát állapítja meg,
az indokolatlanul felmerült költségek figyelmen kívül hagyásával tesz díjmegállapítására irányuló javaslatot
a miniszternek. (5) Az (1) bekezdés szerinti szerződés módosítására kizárólag abban az esetben kerülhet sor, ha a kiszervezésre vonatkozó
előzetes engedélyezési vagy tájékoztatási eljárást lefolytatták, és a módosítás az eljárás alapján kiadott határozat
tartalmával összhangban van. 12. Az engedély módosításának és visszavonásának feltételei a cégjogi eseményekhez kapcsolódó
változásokra tekintettel 37. § A Hivatal a víziközmű-szolgáltató működési engedélyét kérelemre vagy hivatalból módosítja.
38. § (1) A működési engedéllyel rendelkező víziközmű-szolgáltató a cégbírósági változásbejegyzést követő 30 napon belül
köteles kérni a működési engedélyének módosítását, amennyiben a változás az engedély tartalmát érinti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell:
a) a változással érintett feltételek igazolására szolgáló cégbírósági bejegyző végzést;
b) az a) ponthoz kapcsolódó valamennyi olyan okiratot és igazolást, amelynek tartalmában az eredeti kérelem
benyújtása óta változás következett be; c) az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az engedély kiadására irányuló eljárásban már elbírált és újból be nem
nyújtott okiratok tartalmában az eredeti kérelem benyújtása óta változás nem következett be.
39. § A Hivatal a működési engedélyt hivatalból módosítja, ha
a) a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése következtében vagy
b) a 29. § szerinti ellenőrzési tevékenysége során
a működési engedély kiadása során vizsgált adatok változását észleli.
40. § A működési engedély módosítására irányuló eljárásra az engedélyezés szabályai az irányadók.
13. A cégjogi eseményekhez kapcsolódó hozzájárulás speciális szabályai
41. § A Hivatal a Vksztv. 42. § (1) és (2) bekezdéseiben meghatározott hozzájárulását határozatba foglalja.
42. § (1) A 41. §-ban meghatározott hozzájárulás során az ügyintézési határidő 30 nap.
(2) A 41. § szerinti hozzájárulás kiadása iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét, székhelyét, b) a kérelmező adószámát, cégjegyzékszámát, statisztikai azonosító számát,
c) a cégjogi esemény alapjául szolgáló döntést, d) a cégjogi eseményt alátámasztó írásbeli indokolást.
(3) Ha a kérelmező a (2) bekezdésben meghatározott kérelmet hiányosan nyújtotta be, a Hivatal a kérelmezőt egy
alkalommal, a kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül hiánypótlásra hívja fel.
14. A kiszervezésre vonatkozó engedélyezési eljárás speciális szabályai
43. § (1) Amennyiben a víziközmű-szolgáltató valamely, a Vksztv. 45. § (4) bekezdése, és az e rendelet 49. §-a szerinti
tevékenységet részben vagy egészben ki kíván szervezni, a kiszervezés engedélyezése érdekében kérelemmel fordul
a Hivatalhoz. (2) A kérelem tartalmazza: 1. a kiszervezni kívánt tevékenység megjelölését,
2. az 1. pont szerinti tevékenység részleges kiszervezése esetén a kiszervezett rész pontos leírását,
3. a kiszervezéssel érintett tevékenység ellátása jelenlegi megoldásának ismertetését,
4. a kiszervezni kívánt tevékenységre vonatkozóan a kínálati piac bemutatását, különös tekintettel a verseny
élénkségére, az ismert árviszonyokra, 5. annak bemutatását, hogy a kérelmező milyen szerződési konstrukció keretében, mely lényeges, a teljesítés
megfelelőségét biztosító mellékkötelmi eszközök útján kívánja a teljesítés minőségét, folyamatosságát
megerősíteni, 6. a kiszervezés műszaki, közgazdasági indokoltságát a feladat saját szervezeten belül történő megoldásával
szemben, 7. annak leírását, hogy a kiszervezés hogyan fog hatni a víziközmű-szolgáltatás minőségére, az ellátás
biztonságára, 8. a saját kapacitásokra és a kiszervezésre alapozott megoldásoknak a víziközmű-szolgáltató gazdálkodására
gyakorolt hatásai várható részletes, költségnemekre bontott összehasonlító elemzését,
9. arra vonatkozó kalkulációt, hogy a kiszervezés eredményeként hogyan csökken a díjakban megképzett
költségfedezeti igény, 10. azon beruházások megtérülési számításokkal is alátámasztott ismertetését, amelyek a saját kapacitásokra
alapozott feladatellátást a kiszervezésre alapozott megoldással tennék egyenértékűvé,
11. annak leírását, hogy a kiszervezés mely személyi, tárgyi, szervezeti kapacitások leépítésével jár együtt,
12. annak leírását, hogy a maximális engedélyezési idő lejártát követően a saját szervezeten belüli feladatellátás
milyen beruházások mellett, mennyi idő alatt lenne megoldható,
13. annak bemutatását, hogy a kérelemben foglalt kiszervezni kívánt tevékenység, és a már kiszervezett
tevékenységek szerződései várhatóan meg fognak felelni a Vksztv. 45. § (2) bekezdésében foglalt
követelménynek, 14. annak megjelölését, hogy az engedély megadásától számítottan mikortól kívánja a kérelmező kiszervezésben
ellátni a tevékenységet. 44. § (1) A Hivatal a kérelem elbírálása során figyelembe veszi az ágazat más szereplői tekintetében rendelkezésére álló,
a kérelemben foglaltakhoz képest összehasonlítási alapul szolgáló releváns információkat, valamint a piaci viszonyok
tekintetében gyűjtött információkat. (2) A Hivatal az egyéb jogszabályi követelményeknek való egyidejű megfelelés mellett, akkor engedélyezi a kiszervezést,
ha: a) egyértelműen megállapítható, hogy a kiszervezés a víziközmű-szolgáltatás költséghatékonyságát lényegesen
javítani tudja, vagy b) a kérelmező nem rendelkezik azokkal a kapacitásokkal, képességekkel, melyek az adott tevékenység elvárt
tartalmú és színvonalú elvégzéséhez szükségesek. (3) A Hivatal az engedélyező határozatban
a) meghatározza azt a konkrét, tárgy szerinti tevékenységre jellemző módon kifejezett árszínvonalat, amely felett
a tevékenység nem kiszervezhető, b) meghatározza a kiszervezés díjakban megképzett költségfedezetre gyakorolt, a Hivatal által elismert
összegszerű hatását, c) a kérelemhez képest szűkebb tevékenységrészre is meghatározhatja az engedélyét,
d) a fenntartás szükséges költségeinek elismerése mellett meghatározhatja, mely kapacitásokat tilos
a kérelmezőnek a kiszervezés ellenére is leépíteni, e) kötelezheti a kérelmezőt, hogy kiszervezés esetén, annak engedélyben foglalt határidejének lejártáig
a kiszervezett feladat egészének, vagy egy részének az ellátására hozza létre a megfelelő kapacitást.
45. § (1) A Hivatal kiszervezési engedélyt legfeljebb a kérelemben foglalt, de 36 hónapnál nem hosszabb szerződéses
időtartamra adhat. (2) A kiszervezésre irányuló szerződésnek a Hivatal engedélyét sértő rendelkezése semmis.
(3) A kiszervezési engedély alapján lefolytatott pályázati eljárás kiírási dokumentációjában rögzíteni kell, hogy a kiírás
a Hivatal Vktszv. 45. § (1) bekezdése szerinti engedélye alapján történik, és ismertetni kell azokat az engedélyben
foglalt kritériumokat, amelyektől való eltérés esetén a szerződés nem jöhet létre.
(4) Az engedélyes a kiszervezési engedély alapján megkötött szerződésben nyilatkozni köteles arról, hogy a szerződést
a Vksztv. 45. §-ában meghatározott engedély alapján köti meg, és annak tartalma megfelel az engedélyben
foglaltaknak. (5) A kiszervezésre irányuló szerződés az engedélynek való megfelelősége esetén sem köthető meg, ha a Vksztv 45. §
(2) bekezdése szerinti feltétel a szerződés megkötése esetén már nem teljesülne.
46. § (1) Amennyiben víziközmű-szolgáltató megköti a kiszervezésre irányuló szerződést, 15 napon belül köteles annak egy
példányát a Hivatal részére tájékoztatásul megküldeni. (2) A kiszervezés megvalósulása esetén a Hivatal a szolgáltatási díjra vonatkozó javaslatában a 44. § (3) bekezdés b) pontja
szerint elismert összeget figyelembe veszi. 47. § (1) Az 50. §-ban megnevezett tevékenységek kiszervezése céljából felmerülő tárgyalások megkezdése előtt 15 nappal
a víziközmű-szolgáltató köteles a Hivatal részére a tájékoztatást küldeni.
(2) A víziközmű-szolgáltató a tárgyalásokat követően megkötött szerződés egy példányát köteles annak létrejöttét
követő 15 napon belül a Hivatal részére megküldeni.
(3) A kiszervezés megvalósulása esetén, a Hivatal a szolgáltatási díjra vonatkozó javaslatában a kiszervezéssel elért
megtakarítást figyelembe veszi. 48. § A Vksztv. 45. § (4) bekezdésében foglalt, a 2012. július 15. napját megelőző működési területén kívül kiszervezett
tevékenységet végezni kívánó gazdálkodó szervezettel a tevékenység végzésére vonatkozó szerződés megkötéséhez
a víziközmű-szolgáltató köteles beszerezni a Hivatal előzetes engedélyét.
49. § A Vksztv. 45. § (4) bekezdésében foglalt tevékenységeken túlmenően a Hivatal előzetes engedélye szükséges
az ellátási területre vonatkozó, víziközmű-üzemeltetés alábbi tevékenységeinek részben vagy egészben történő
kiszervezéséhez: 1. felhasználási helyeken szüneteltetés érdekében végzett beavatkozások,
2. üzemeltetés körében felmerülő rendszeres közúti szállítási és anyagmozgatási feladatok végzése,
3. vízmérő berendezések javítása, felújítása, 4. ivóvízhálózatok veszteségmérése és -elemzése,
5. szennyvízcsatorna-hálózatok kamerás vizsgálata, 6. szennyvízcsatorna-hálózatokat terhelő idegen vizek feltárása,
7. ivóvíz-hálózatok mosatása, 8. szennyvíz-hálózatok mosatása, 9. üzemeltetési tevékenységgel összefüggő laborvizsgálatok végzése,
10. létfontosságú rendszerelem védelmével kapcsolatos feladatok ellátása, 11. üzemirányítás informatikai megoldásokkal történő ellátása.
50. § A Hivatal előzetes tájékoztatása szükséges az ellátási területre vonatkozó víziközmű-üzemeltetés alábbi
tevékenységeinek részben vagy egészben történő kiszervezéséhez: 1. számlakészítés, számlafeldolgozás,
2. számla és levélküldemények előkészítő feldolgozása, nem postai kézbesítése,
3. könyvelés, bérszámfejtés, társadalombiztosítási ügyintézés végzése, 4. víziközmű-hálózati elemek szervizelése és javítása, különösen nyomásszabályozók, tűzcsapok, elzáró
szerelvények, vízmennyiség-mérők, szennyvízátemelők, vákuumgépházak, szagtalanító és szagcsökkentést biztosító berendezések, fővezetékek kitakarás nélküli javítása,
5. ivóvízellátás speciális tárgyi eszközeinek, gépeinek és berendezéseinek, ezen belül szivattyúknak,
kompresszoroknak, fertőtlenítő berendezéseknek, víztisztítási technológiák berendezéseinek, vízbeszerzés létesítményeinek, víztárolás létesítményeinek szervizelése és javítása,
6. szennyvíztisztítás speciális tárgyi eszközeinek, gépeinek és berendezéseinek, ezen belül szivattyúknak,
kompresszoroknak, fúvóknak, gázmotoroknak, gépi rácsoknak és szűrőknek, szennyvíztisztítás célgépeinek,
víztelenítés célgépeinek, iszapkezelés célgépeinek szervizelése és javítása, energiaellátás, vezérlés és
adattovábbítás speciális tárgyi eszközeinek, gépeinek és berendezéseinek, ezen belül transzformátoroknak,
aggregátoroknak, kapcsolószekrényeknek, frekvenciaváltóknak, irányítástechnikai berendezéseknek, adattovábbítást és vezérlést biztosító berendezéseknek a szervizelése és javítása.
15. A népegészségügyi szakigazgatási szerv véleményének kikérése és a szakhatóságok kijelölése
51. § (1) A Hivatal a Vksztv. 3. § (6) bekezdésében foglalt első fokú panaszkivizsgálási eljárásában
a) az ivóvíz biztonságos, egészségkárosítás nélküli felhasználhatóságát és az ivóvíz minőségi követelményeiről és
az ellenőrzés rendjéről szóló kormányrendeletben meghatározott minőségét befolyásoló körülmények,
tényezők vizsgálatával kapcsolatban az illetékes népegészségügyi szakigazgatási szerv véleményét,
b) az ivóvíz mennyiségének rendelkezésre állását befolyásoló körülmények, tényezők vizsgálatával kapcsolatban
az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatóság véleményét
kéri ki. (2) A Kormány a Hivatalnak a Vksztv. 26. § (1) bekezdésében foglalt gördülő fejlesztési terv jóváhagyására irányuló
eljárásában vízgazdálkodási, környezet- és természetvédelmi szakkérdésekben az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. V. FEJEZET
BÍRSÁGOK
52. § (1) A Vksztv. 38. § (1) bekezdés b) pontja, 39. § (3) bekezdése, 39. § (7) bekezdése alapján kiszabható bírság felső határa
a jogsértő víziközmű-szolgáltató árbevételének 1%-a. Ha ez az összeg kisebb, mint 5 millió forint, akkor a bírság
legfeljebb 5 millió forint. (2) A Vksztv. 40. §-a alapján az engedéllyel nem rendelkező vállalkozások esetében a bírság felső határa 100 millió forint.
(3) A Vksztv. 18. §-ában, valamint 33. §-ában foglaltak teljesítésének elmaradása esetén az ellátásért felelőssel szemben
kiszabható bírság felső határa 20 millió forint. (4) A Vksztv. 38. § (3) bekezdése szerint kiszabható bírság felső határa – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
a) amennyiben az ellátásért felelős az állam, 25 millió forint,
b) egyéb ellátásért felelős esetében az ellátásért felelős éves előirányzati keretösszegének 0,5%-a, de legfeljebb
25 millió forint. (5) A Vksztv. 73. § c) pontja alapján kiszabható bírság felső határa a jogszabálysértő díj alkalmazásából eredő
többletbevétel 150%-a. 53. § Az 52. § tekintetében árbevétel alatt a víziközmű-szolgáltatónak a bírsággal érintett víziközműre vonatkozó
víziközmű-szolgáltatási tevékenységével kapcsolatos – a határozat meghozatalát megelőző – üzleti évi, a számvitelről
szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti értékesítés nettó árbevételét kell érteni. Előző üzleti évi adat
hiányában a Hivatal legfeljebb 5 millió forintos bírságot alkalmaz.
54. § A bírság kiszabásáról a Hivatal határozatot hoz.
VI. FEJEZET
A KÖZÜZEMI SZERZŐDÉS RÉSZLETES SZABÁLYAI 16. A közüzemi szerződés minimális tartalmi követelményei
55. § (1) A víziközmű-törzshálózat mentén fekvő ingatlanoknak a víziközmű-hálózatba történő bekötését a víziközmű-szolgáltatónál
az ingatlan tulajdonosa vagy egyéb jogcímen használója kezdeményezheti (igénybejelentés).
(2) A víziközmű-szolgáltató és a felhasználó között létrejött közüzemi szerződés megkötése előtt a víziközmű-szolgáltató
vizsgálja: a) az adott felhasználási helyre vonatkozó írásbeli igénybejelentés meglétét,
b) az adott szolgáltatási pont vonatkozásában a műszakilag elérhető szolgáltatás rendelkezésre állását, és
c) az ingatlan tulajdonosának írásbeli hozzájárulását, ha az igénybejelentő felhasználó az ingatlant egyéb
jogcímen használja. (3) Ha az adott felhasználási helyen lejárt határidejű vagy vitatott számlatartozást tart nyilván a víziközmű-szolgáltató, az
igénybejelentést elutasíthatja. (4) Ha a törzshálózat műszakilag nem elérhető, a víziközmű-szolgáltató az igénybejelentést elutasítja.
(5) A (2) bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő igénybejelentő részére a víziközmű-szolgáltató az igénybejelentést
követő 15 napon belül megküldi szerződéses ajánlatát, amely a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás fizetésére kötelezett
felhasználó esetén tartalmazza a fizetendő fejlesztési hozzájárulás összegét. A szerződéses ajánlatban foglaltak
a víziközmű-szolgáltatót a közléstől számított 30 napig kötik.
56. § (1) A víziközmű-szolgáltatásra a víziközmű-szolgáltató és a felhasználó közüzemi szerződést köt, amely tartalmazza:
a) a szerződő felek és azonosító adatai körében természetes személy esetén annak nevét, lakcímét, anyja nevét,
születési helyét és idejét, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén annak székhelyét,
cégjegyzékszámát, adószámát, képviselőjének nevét és adatait (lakcíme, anyja neve),
b) a szerződés tárgyának fontosabb műszaki jellemzőit, a mennyiségi és minőségi adatokat,
c) a szerződés időbeli hatályát, a víziközmű-szolgáltatás megkezdésének időpontját,
d) a felhasználási helyet, illetve a teljesítés helyét, a szolgáltatási pontot,
e) a szolgáltatási díj megállapításának, különösen a mérésnek, a mérőeszköz leolvasásának, a számlázásnak és
a számla kiegyenlítésnek a módját, a szolgáltatási díj visszatérítésének módját,
f) a szerződésszegés következményeit, különösen a víziközmű-szolgáltatás korlátozásával vagy felfüggesztésével
kapcsolatos szabályokat, g) a felhasználó személyében bekövetkezett változás-bejelentési kötelezettségének részletes szabályait
a víziközmű-szolgáltató részére, h) egyéb, a szerződő felek által lényegesnek tartott feltételeket.
(2) A víziközmű-szolgáltatási jogviszony a lakossági felhasználó esetében a közüzemi szerződés megkötésével vagy
a víziközmű-szolgáltatás igénybevételével, a nem lakossági felhasználó esetében kizárólag a közüzemi szerződés
megkötésével jön létre. (3) A víziközmű-szolgáltatási szerződést közműves ivóvízellátás esetén a felhasználó 60 napos határidővel felmondhatja.
Ha a szerződést az ingatlant egyéb jogcímen használó mondja fel, előzetesen a tulajdonos hozzájárulását is be kell
szereznie. A víziközmű-szolgáltatási szerződés felmondása nem érintheti hátrányosan az ingatlanon más felhasználó
által igénybe vett közműves ivóvíz-szolgáltatást. (4) Abban az esetben, ha közműves szennyvízelvezetésre és -tisztításra irányuló igény a Szennyezőanyag listában
meghatározott anyagokat felhasználó üzem részéről merül fel, a közüzemi szerződés az illetékes vízügyi hatóság
jóváhagyásával válik érvényessé. 17. A víziközmű-szolgáltató és a felhasználó közötti jogviszony szabályai
57. § (1) A víziközmű-szolgáltató szolgáltatási kötelezettsége és a szolgáltatás minőségéért való felelőssége a közműves
ivóvízellátás esetében a szolgáltatási pontig, közműves szennyvízelvezetés és -tisztítás esetében a szolgáltatási
ponttól a szennyvíz-befogadóba, illetve az átvevő rendszerébe történő bevezetéséig áll fenn.
(2) A víziközmű-szolgáltató jogosult az ingatlanokon lévő víziközmű-hálózat ellenőrzésére, amelyet az érintett
felhasználó – előzetesen egyeztetett időpontban – köteles lehetővé tenni. A Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal és a rendvédelmi szervek kezelésében lévő ingatlanon a víziközmű-szolgáltatással kapcsolatos minden
tevékenység végzéséhez a létesítmény parancsnoka által adott belépési engedély szükséges. Az engedély
a víziközmű-szolgáltató előzetes igénybejelentése esetén nem tagadható meg.
(3) Az ellenőrzéskor a házi és csatlakozó hálózaton észlelt hibák kijavításáról, illetve az előírásoktól eltérő
víziközmű-használat megszüntetéséről a felhasználó gondoskodni köteles. Ha ezeknek a víziközmű-szolgáltató
felhívására határidőn belül nem tesz eleget, a szolgáltató a szolgáltatást korlátozhatja vagy felfüggesztheti.
(4) A (2) bekezdésben előírt víziközmű-szolgáltatói ellenőrzés nem mentesíti a felhasználót a tulajdonában lévő
víziközművek rendszeres ellenőrzésének és karbantartásának kötelezettsége alól. (5) A víziközmű-szolgáltató a csatlakozó ivóvízhálózat, a házi ivóvízhálózat és a házi szennyvízhálózat rendszeres
ellenőrzésének és karbantartásának (1)–(3) bekezdésben nem említett szabályait üzletszabályzatában rögzíti.
58. § (1) Ha a bekötés nem a víziközmű-törzshálózati beruházás részeként, azzal egy időben valósul meg, a víziközmű-bekötővezeték
megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása szükséges.
(2) A víziközmű-szolgáltatói hozzájárulás iránti kérelemhez a csatlakozás kezdeményezőjének az 5. melléklet szerinti
tervet kell benyújtania. A tervdokumentáció műszaki tartalmi követelményeit a víziközmű-szolgáltató
üzletszabályzata rögzíti. (3) A víziközmű-szolgáltató a hozzájárulásról a kérelem közlésétől számított 15 napon belül nyilatkozik.
(4) Új üzem esetén a hozzájárulás feltétele a szennyvíz előzetes tisztítását szolgáló jogerős hatósági engedély alapján
üzemeltetett berendezés. (5) A hozzájárulást a bebocsátónak kell beszerezni. Amennyiben a víziközmű-szolgáltató 15 napon belül nem nyilatkozik
a hozzájárulás iránti kérelem tárgyában, a hozzájárulást megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a szennyvíz-előtisztító
berendezés létesítésére irányuló kötelezettségét a bebocsátó nem teljesítette.
(6) A kötelező közműnyilvántartással kapcsolatban előírt geodéziai bemérésekről – a bekötést kezdeményező költségére –
a víziközmű-szolgáltató gondoskodik. (7) Ha a benyújtott terv az előírásoknak nem felel meg formai vagy műszaki okból, a víziközmű-szolgáltató a hozzájárulás
megadását a terv kiegészítéséhez vagy megfelelő új terv benyújtásához kötheti.
(8) Az ivóvíz-bekötővezeték létesítéséről és a szükséges eszközökről, művekről a megrendelő költségére
a víziközmű-szolgáltató gondoskodik. Üzembe helyezett ivóvíz-törzshálózaton a bekötési vízmérő felszerelését,
cseréjét, leszerelését, valamint a csatlakozás készítését a víziközmű-szolgáltató vagy megbízottja végzi.
(9) A víziközmű-szolgáltató kérelmére a járási (fővárosi kerületi) hivatal (a továbbiakban együtt: járási hivatal)
a felhasználót kötelezi a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása nélkül végzett bekötés, a bekötéssel összefüggő
műtárgy, berendezés, felszerelés elbontására, leszerelésére. (10) A hozzájárulás hiányában végzett bekötés esetén a felhasználót a víziközmű-szolgáltató a jogkövetkezményekre
történő figyelem felhívással együtt írásban, igazolható módon felszólítja a létesítmény átalakítására, ha azzal a bekötés
műszaki szempontból megfelelővé válik. 59. § (1) A víziközmű-szolgáltatásért a felhasználónak a Vksztv. és a felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendelet szerinti
díjat kell fizetnie. (2) A díjfizetés alapja a hiteles fogyasztásmérőn mért és a víziközmű-szolgáltató által rögzített mérési eredmény, annak
hiányában az e rendeletben, illetve az üzletszabályzatban foglaltak szerint megállapított mennyiség.
(3) A víziközmű-szolgáltatás alapdíját az a felhasználó köteles megfizetni, aki a tárgyhó első napján az adott felhasználási
helyen a víziközmű-szolgáltatóval közüzemi jogviszonyban állt. (4) Új felhasználási hely kialakítása esetén a felhasználó a teljes tárgyhavi alapdíjat köteles megfizetni.
18. A felhasználó személyében bekövetkező változás 60. § (1) A felhasználó személyében bekövetkezett változást a korábbi és az új felhasználó köteles a vízmérőállás
megjelölésével a változástól számított 30 napon belül a víziközmű-szolgáltatónak bejelenteni az üzletszabályzatban
meghatározottak szerint. A bejelentés elmulasztása esetén a felhasználási helyen fennálló díjtartozás megfizetéséért
és a víziközmű-szolgáltatót ért károkért a korábbi és az új felhasználó egyetemlegesen felel.
(2) A víziközmű-szolgáltató üzletszabályzatában a felhasználó személyében bekövetkező változás esetére, a szerződés
megkötésének feltételeként előírhatja a házi ivó- és szennyvízhálózat ellenőrzését. Az ellenőrzés költségét a lakossági
felhasználók esetében a víziközmű-szolgáltató, míg a nem lakossági felhasználók esetében – ide nem értve az
közintézményeket – az új felhasználó viseli. (3) A korábbi vagy az új felhasználó a szerződés megkötése előtt akkor is kérheti – saját költségére – az ellenőrzést,
ha annak elvégzése nem kötelező. (4) Az ellenőrzés eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell minden lényeges tényt,
adatot és nyilatkozatot. A jegyzőkönyv felek által aláírt egy példányát a víziközmű-szolgáltató köteles a felhasználónak
átadni, másik példányát megőrizni és az esetleges hatósági ellenőrzés vagy felhasználói panasz esetén az eljáró
hatóságnak bemutatni. (5) Ha a víziközmű-szolgáltató a (2) vagy (3) bekezdésben foglalt ellenőrzési kötelezettségének az üzletszabályzatban
meghatározott időtartamon belül nem tesz eleget, nem hivatkozhat szabálytalan közműhasználatra, és ezen
a jogcímen nem érvényesíthet igényt az új felhasználóval szemben.
(6) A bejelentés megtételének bizonyítása a felhasználót, a helyszíni ellenőrzés akadályoztatásának bizonyítása
a víziközmű-szolgáltatót terheli. 19. A fogyasztásmérők leolvasása 61. § (1) Fogyasztásmérő telepítéséhez szükséges víziközmű-szolgáltatói hozzájárulás csak abban az esetben tagadható meg,
ha az műszakilag nem megvalósítható és a víziközmű biztonságos működtetését veszélyezteti.
(2) A fogyasztásmérő leolvasásának gyakoriságát a víziközmű-szolgáltató jogosult megállapítani azzal, hogy legalább
évente egy alkalommal, a felhasználó kérésére negyedévente – a felhasználó (3) bekezdésben foglalt értesítése
mellett – köteles a fogyasztásmérő leolvasására. (3) A víziközmű-szolgáltató köteles legalább 5 napos időtartam megjelölésével a felhasználó figyelmét felhívni a leolvasás
várható idejéről a leolvasás előtti utolsó számlában, számla mellékletében vagy egyéb módon.
(4) Amennyiben a fogyasztásmérő leolvasását végző személy az előzetesen jelzett időpontban nem tudta rögzíteni
a mérőállást, köteles értesítést hagyni a levélszekrényben vagy fellelhető módon a felhasználási helyen.
Az értesítésben a víziközmű-szolgáltató felhívja a felhasználó figyelmét a leolvasás második megkísérlésének idejére,
annak nem megfelelősége esetén az időpont-egyeztetés lehetőségére – azzal, hogy a leolvasásra legalább
munkanapon 20 óráig lehetőséget biztosít –, a víziközmű-szolgáltató időpont-egyeztetésre alkalmas elérhetőségére
és a leolvasás legkésőbbi időpontjára. A leolvasás időpontja tekintetében a víziközmű-szolgáltató és a felhasználó
köteles megegyezni. (5) Ha az ismételt leolvasás is eredménytelen, a víziközmű-szolgáltató az ivóvíz- és a szennyvíz-mennyiséget – az
üzletszabályzatában meghatározott – számítással, a leolvasás második megkísérlésének napját megelőző 12 hónap
átlagfogyasztását alapul véve állapítja meg, valamint 5 napos időtartam megjelölésével tértivevényes levélben, vagy
egyéb igazolható módon a víziközmű-szolgáltató köteles a felhasználó figyelmét felhívni a leolvasás legfeljebb két
hónapon belüli ismételt elvégzésének várható idejére. Az értesítésben megjelölt, az időpont-egyeztetési lehetőség
során választható leolvasási időpontnak legalább két napon 7 órától 20 óráig tartó időtartamot is kell tartalmaznia.
Az értesítésnek tartalmaznia kell a víziközmű-szolgáltató időpont-egyeztetésre alkalmas elérhetőségét is. Az
értesítésnek legalább 8 nappal a megjelölt legkorábbi leolvasási időpont előtt a felhasználó rendelkezésére kell állnia.
(6) Ha az (5) bekezdés szerinti értesítés ellenére a felhasználó nem él az időpont-egyeztetés lehetőségével, vagy nem
biztosítja a leolvasás elvégzését, a víziközmű-szolgáltatót a leolvasás elmaradásáért nem terheli felelősség.
(7) A víziközmű-szolgáltató által végzett időszakos vagy eseti leolvasás nem mentesíti a felhasználót az
üzletszabályzatban meghatározott rendszeres leolvasás és bejelentés alól. (8) A felhasználó köteles a víziközmű-szolgáltatóval, illetve a fogyasztásmérő leolvasását végző személlyel
együttműködni, a fogyasztásmérőhöz való hozzáférést biztosítani, annak tisztántartásáról, fagy elleni védelméről
gondoskodni, továbbá a fogyasztásmérő rendellenes működéséről a víziközmű-szolgáltatót haladéktalanul értesíteni.
(9) A leolvasás alkalmával észlelt, az azt megelőző 12 havi átlagfogyasztást a víziközmű-szolgáltató üzletszabályzatában
meghatározott mértéket meghaladó fogyasztásról a felhasználót a leolvasással egyidejűleg tájékoztatni kell. A
tájékoztatás tényét a felhasználó aláírásával igazolja. 20. Vízmérés
62. § (1) A felhasználási helyen szolgáltatott vízmennyiséget hiteles ivóvízmérő berendezéssel kell mérni.
(2) Több felhasználó közös bekötése esetén a nem lakossági felhasználók vízhasználatát külön ivóvízmérővel kell mérni.
(3) A felhasználó kérelmére a locsolási vízhasználat mérését biztosítani kell. A locsolási vízmérő telepítéséhez szükséges
szolgáltatói hozzájárulás feltételeit, az elszámolás szabályait a víziközmű-szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza.
(4) Az ingatlanon fogyasztott víz mennyisége szempontjából a bekötési vízmérő az irányadó. A bekötési vízmérő és
az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékvízmérők mérési különbözetéből megállapított fogyasztási különbözet
esetén a bekötési vízmérő szerinti felhasználó köteles a fogyasztási különbözetet a víziközmű-szolgáltatónak
megfizetni. (5) A (4) bekezdés nem vonatkozik arra az esetre, ahol a bekötési vízmérő mellett az elkülönített vízhasználatok kizárólag
hitelesített vízmérőkkel rendelkeznek. (6) A saját célú vízkivételi műre felszerelt fogyasztásmérő hitelesítéséről a felhasználónak kell gondoskodnia.
21. Szennyvízmennyiség-mérés 63. § (1) A szennyvízelvezetési helyről a szennyvízelvezető műbe kerülő szennyvíz mennyisége méréssel, mérés hiányában
pedig az adott helyen fogyasztott vízmennyiség alapulvételével állapítható meg.
(2) A felhasználó által felhasznált nem víziközműből származó víz mennyiségének – amennyiben a felhasznált víz
közüzemi szennyvízhálózatba kerül – mérésére a felhasználónak hiteles fogyasztásmérőt kell felszerelnie.
(3) A víziközmű-szolgáltató üzletszabályzata előírhatja a közműves szennyvízmennyiség-mérő beépítését és
működtetését. (4) A nem víziközműből származó víz felhasználásából keletkezett szennyvíz közműves szennyvízmennyiség-mérő
működtetéséről, karbantartásáról, kalibrálásáról – az (1) bekezdésen kívüli esetben – a felhasználónak saját költségén
kell gondoskodnia. A kalibrálás gyakoriságát a felek a közüzemi szerződésben határozzák meg.
(5) A szennyvíz mennyiségének mérésére csak olyan mérőeszköz alkalmazható, amely megfelel az e rendeletben
foglaltaknak, és amelyhez a víziközmű-szolgáltató előzetesen hozzájárult. A méréssel történő szennyvízszolgáltatás
elszámolásának feltételeit a közüzemi szerződésben rögzíteni kell. (6) Nem vehető figyelembe a szennyvíz mennyiségének meghatározásánál:
a) az a szennyvízmennyiség, ami az illetékes vízügyi hatóság engedélye alapján üzemeltetett, saját célú
szennyvízelhelyező műben nyert elhelyezést, b) az a szennyvízmennyiség, amelynek a közüzemi szennyvízhálózatba vezetését minőségi vagy egyéb okok miatt
az illetékes vízügyi hatóság megtiltotta, és szakszerű, ártalommentes elhelyezését a felhasználó igazolta,
c) az a vízmennyiség, amely a házi ivóvízhálózat, illetve a csatlakozó hálózat meghibásodása következtében
a környezetben elszivárgott, d) az állami tulajdonú víziközmű igénybevételével összefüggő locsolási kedvezményről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott locsolási célú felhasználás, valamint e) a házi ivóvízhálózatra a víziközmű-szolgáltató és a fogyasztó írásbeli megállapodása alapján telepített locsolási
vízmérőn mért elkülönített locsolási vízhasználat, ha a d) pont szerinti kedvezmény igénybevételére nem kerül
sor. (7) Aki a felhasználási helyen keletkezett szennyvizet önálló szennyvíz-elhelyező műbe mérés nélkül vezeti, és a vizet nem
kizárólag közműves ivóvízellátáshoz csatlakozva, hanem részben saját célú vízkivételi műből szerzi be, köteles
a beszerzett valamennyi vízmennyiség mérésére hiteles fogyasztásmérőt működtetni, valamint a mért
mennyiségekről a víziközmű-szolgáltatót rendszeresen tájékoztatni. A víziközmű-szolgáltató jogosult a mért
mennyiséget ellenőrizni. (8) A víziközmű-szolgáltató a szennyvíz-törzshálózatba bocsátott szennyvíz mennyiségét és minőségét gazdálkodó
szervezet esetén előzetes értesítés nélkül ellenőrizheti, amelyet az nem akadályozhat.
22. Fogyasztásmérők hitelesítése, kalibrálása és cseréje 64. § (1) A mérésügyi hatóság által hitelesített fogyasztásmérő beépítéséről, cseréjéről, időszakos hitelesítéséről a mérőeszköz
tulajdonosa a saját költségén köteles gondoskodni. (2) Szolgáltatási pont előtt beépített fogyasztásmérő tulajdonjoga a víziközmű-szolgáltatót, szolgáltatási pont után
beépített mellékvízmérő tulajdonjoga az elkülönített vízhasználót illeti meg.
(3) Az elkülönített vízhasználó a saját tulajdonában lévő és mellékszolgáltatási szerződés alapjául szolgáló mellékvízmérő
hitelesítéséről, rendkívüli vizsgálatáról saját költségére köteles gondoskodni. Amennyiben ezzel a költségek
megelőlegezése mellett a víziközmű-szolgáltatót bízza meg, úgy a víziközmű-szolgáltató a megbízás teljesítését nem
tagadhatja meg, és a hitelesítés idejére köteles ingyenesen cserekészüléket biztosítani. Ha a mérésügyről szóló
törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben előírt határidőn belül a mérőeszköz hitelesítéséről az elkülönített
vízhasználó nem gondoskodott, a víziközmű-szolgáltató a mellékszolgáltatási szerződést 30 napos határidővel
felmondhatja. (4) A víziközmű-szolgáltató a fogyasztásmérő cseréjét megelőzően legalább 15 nappal köteles a felhasználót a munkavégzés
időpontjáról tértivevényes levélben vagy egyéb igazolható módon értesíteni. Az értesítésben a víziközmű-szolgáltató
felhívja a felhasználó figyelmét az időpont-egyeztetés lehetőségére – azzal, hogy a cserére legalább munkanapon 20 óráig
lehetőséget biztosít –, valamint a víziközmű-szolgáltató időpont-egyeztetésre alkalmas elérhetőségére.
(5) A felhasználó köteles a víziközmű-szolgáltató által megküldött értesítésben megjelölt vagy a közös megegyezéssel
kijelölt időpontban a felhasználási helyhez tartozó mérőhelyen a munkavégzést lehetővé tenni.
(6) A cserét követően írásban rögzíteni kell: a) a fogyasztásmérő cseréjének okát;
b) a csere dátumát; c) a lecserélt és a felszerelt fogyasztásmérő adatait (típus, gyári szám, átmérő, a hitelesítés vagy kalibrálás dátuma)
és mérőállását, állapotát; d) a lecserélt és a felszerelt fogyasztásmérő védelmi eszköz, eszközök azonosítóját;
e) távleolvasás érdekében a fogyasztásmérőhöz telepített eszköz azonosítóját;
f) a felhasználó vagy a képviselője, illetve a víziközmű-szolgáltató képviselőjének olvasható nevét és aláírását.
(7) A fogyasztásmérők és a leszerelésüket megakadályozó zárak sértetlen megőrzéséért és védelméért a felhasználó
felelős, és a neki felróható okból megrongálódott vagy elveszett vízmérő javításának, pótlásának, szerelésének,
továbbá hitelesítésének költségeit köteles a víziközmű-szolgáltatónak megtéríteni. (8) Ha a felhasználó a fogyasztásmérő rendellenes működését vagy hibáját, sérülését észleli, köteles azt
a víziközmű-szolgáltatónak haladéktalanul bejelenteni. A víziközmű-szolgáltató a bejelentéstől számított 8 napon
belül köteles a kifogásolt fogyasztásmérőt ellenőrizni. Ha a fogyasztásmérő hibáját az ellenőrzés alátámasztja,
a fogyasztásmérő cseréjéről a víziközmű-szolgáltató a tulajdonos költségén haladéktalanul köteles gondoskodni.
(9) A fogyasztásmérő mérésügyi hatósággal történő metrológiai pontossági ellenőrzését és ha indokolt független
szakértővel történő metrológiai szerkezeti vizsgálatát (a továbbiakban: ellenőrző vizsgálat) a felhasználó vagy
a víziközmű-szolgáltató kezdeményezi. Az ellenőrző vizsgálat idejéről, helyéről az érintetteket az ellenőrzést végző
hatóság írásban értesíti. (10) Az ellenőrző vizsgálat végrehajtását az érintett felhasználó és víziközmű-szolgáltató távolléte nem akadályozza.
(11) Amennyiben az ellenőrző vizsgálaton a fogyasztásmérő a hitelesítési előírásban megfogalmazott követelményeknek
a) megfelelt, a mérőeszköz cseréjének és az ellenőrző vizsgálat elvégzésének költsége a vizsgálatot
kezdeményezőt terheli, b) nem felelt meg, a mérőeszköz cseréjének és az ellenőrző vizsgálat elvégzésének költsége, a felhasználói
szerződésszegés esetét kivéve, a tulajdonosát terheli. (12) Ha az ellenőrző vizsgálaton a fogyasztásmérő a pontossági követelményeknek nem felelt meg, a hibát a felülvizsgálat
kérésének időpontját megelőző utolsó számlázástól (részszámlától) kell számítani. A vízhasználat mértékét a 67. §-ban
foglaltak szerint kell meghatározni. (13) Nem hivatkozhat a víziközmű-szolgáltató a felhasználónak a fogyasztásmérő állagmegóvásával kapcsolatos
kötelezettsége megszegésére, a fogyasztásmérő leszerelését megakadályozó zár (plomba) vagy záró bélyeg
sérülésére, ha a fogyasztásmérő nem a felhasználó kizárólagos őrizetében van vagy annak felszerelése, felhasználó
részére történt átadása során nem az üzletszabályzatban és e rendeletben foglaltak szerint jártak el.
(14) A plombák darabszámát, azonosítóját és a plomba vagy a záró bélyeg sérülésmentes állapotának tényét
a fogyasztásmérő felszerelésekor vagy cseréjekor jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(15) A plomba vagy a záró bélyeg állapotát a felhasználási helyen végzett ellenőrzéskor is minden esetben dokumentálni
kell, és arról a felhasználót írásban tájékoztatni szükséges.
23. Elszámolás, számlázás és díjfizetés 65. § (1) A víziközmű-szolgáltató a szolgáltatási díjról felhasználási helyenként, időszakonként számlát bocsát ki.
(2) A víziközmű-szolgáltató köteles a számla felhasználó részére történő eljuttatásáról oly módon gondoskodni, hogy
a számla kiegyenlítésére a felhasználónak a kézhezvételtől legalább 8 nap rendelkezésére álljon.
(3) A víziközmű-szolgáltató a bekötési vízmérő és a mellékszolgáltatási szerződés alapjául szolgáló mellékvízmérőkön
mért fogyasztásról nyilvántartást vezet. A víziközmű-szolgáltató a felhasználó érdekkörébe tartozó elkülönített
felhasználó rögzített fogyasztásáról a 61. § (2) bekezdésében foglalt leolvasást követően kiállított számlán tájékoztatja
a bekötési vízmérő felhasználóját. (4) A számlát a felhasználó a víziközmű-szolgáltatóval kötött szerződésben és az üzletszabályzatban meghatározott
feltételekkel köteles kiegyenlíteni. (5) Ha a felhasználó a szolgáltatási díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg, a mulasztásnak
a Vksztv. 58. §-ában meghatározott következményeire a víziközmű-szolgáltató – az illetékes népegészségügyi
szakigazgatási szerv egyidejű értesítése mellett – a felhasználó figyelmét írásban felhívja. A felhívás felhasználó részére
történő kézbesítése és az intézkedés alkalmazása között legalább 8 napnak el kell telnie.
(6) Ha az elszámolás időszaka a két hónapot meghaladja, a víziközmű-szolgáltató jogosult részszámlát kibocsátani.
A részszámla alapja – ha a felek ettől eltérően nem állapodnak meg – az előző 12 hónap tényleges fogyasztásából
számított átlagmennyiség. (7) A részszámla megállapítása új felhasználó vagy új felhasználási hely esetében a felhasználóval egyeztetett
átlagmennyiség vagy műszaki számítás alapján történik. (8) Amennyiben az árváltozás időpontjában a fogyasztásmérő leolvasására nem kerül sor, a szolgáltatásért fizetendő díjat
a víziközmű-szolgáltató kezdeményezésére történt felhasználói adatközlés, ennek hiányában a felhasználás
időarányos megosztásával kell megállapítani és számlázni. (9) A víziközmű-szolgáltató a felhasználó személyében bekövetkezett változás esetén az elszámolási időszak utolsó
napjára elszámoló számlát, valamint a közüzemi szerződés megszűnése esetén a szerződés megszűnésének napjára
végszámlát bocsát ki, és a felhasználóval az elszámolási időszakra vonatkozóan elszámol. Az elszámolás részletes
szabályait a víziközmű-szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza. (10) Amennyiben az elszámoláskor a felhasználó számára visszatérítés jár, azt a víziközmű-szolgáltató a visszatérítési igény
elismerését vagy megállapítását követő 15 napon belül, a visszatérítés jogalapját képező időszak kezdő dátumától
számított késedelmi kamattal együtt a felhasználónak – a víziközmű-szolgáltató által vezetett technikai folyószámlán –
jóváírja, vagy – ha a visszajáró és késedelmi kamattal növelt összeg az 1000 forintot meghaladja – a felhasználó kérheti
annak visszafizetését. A közüzemi szerződés megszűnése esetén követendő részletes elszámolási szabályokat
a víziközmű-szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza. (11) Az egyesített rendszerű csapadékvíz-elvezetés esetén a felhasználók által a közműves szennyvízelvezetésért és
-tisztításért fizetendő szolgáltatási díj a csapadékvíz-elvezetési szolgáltatás díját is tartalmazza.
24. Számlakifogás 66. § (1) A felhasználó a számla kézhezvételétől számított 15 napon belül kifogással élhet a víziközmű-szolgáltatónál, amelynek
a számla kiegyenlítésére vonatkozó kötelezettségre nincsen halasztó hatálya, kivéve, ha a számlán feltüntetett
mennyiség az előző 12 hónap átlagfogyasztásának kétszeresét meghaladja.
(2) A víziközmű-szolgáltató köteles a kifogást megvizsgálni, és a kifogás közlésétől számított 15 napon belül álláspontjáról
a felhasználót írásban értesíteni. (3) Ha a felhasználót a kifogás alapján visszatérítés illeti meg, a víziközmű-szolgáltató a 65. § (10) bekezdése szerint jár el.
(4) A szolgáltatónak felróható okból elmaradt számlázás esetén a felhasználó a szolgáltatási díjat vagy díjkülönbözetet
az elmaradt számlázás időtartamával azonos időn belül, egyenlő részletekben jogosult kiegyenlíteni. Ez esetben
késedelmi kamat nem számítható fel. (5) Az (1) és a (2) bekezdésben előírt időkorlátokat meghaladó teljesítés késedelmes fizetésnek minősül. Ha
a víziközmű-szolgáltató vagy a felhasználó fizetési kötelezettségét nem határidőre teljesíti, köteles az
üzletszabályzatban meghatározott késedelmi kamatot és a késedelem miatt keletkezett többletköltséget a másik
félnek megtéríteni. 25. Elszámolás meghibásodás, hibás mérés és mérési eredmények hiánya esetén
67. § (1) Ha a fogyasztásmérő rendellenesen vagy hibásan működik, nem mér, nem lehet leolvasni a hitelesítés ideje lejárt
(a továbbiakban együtt: hibás mérés) a mérőeszköz adatai a számlázás alapjául nem szolgálhatnak.
(2) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a hibás mérés időtartama:
a) ha a meghibásodás tényleges időpontja megállapítható, a meghibásodás időpontjától az új fogyasztásmérő
felszerelésének időpontjáig terjedő időtartam, b) ha a meghibásodás tényleges időpontja nem állapítható meg, a felek által közösen, becsléssel megállapított
időtartam, vagy c) a b) pont szerinti megállapodás hiányában az utolsó mérőleolvasásától a hibás mérés bejelentésének
időpontjáig eltelt időszak, de legfeljebb 12 hónap. (3) Ha a hibás mérés ténye kétséget kizáróan megállapítást nyert, a hibás méréssel érintett időszakban az elfogyasztott víz
mennyiségét a hibás mérés időtartamának kezdetét megelőző 12 hónap összes fogyasztásából egy napra számított
átlagfogyasztás és a hibás mérés időtartama alatt eltelt napok száma szorzataként kell meghatározni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott átlagfogyasztás helyett a hibás mérést megelőző 12 hónapon belüli utolsó mérési
hiba nélküli elszámolási időszak egy napra számított átlagfogyasztását is figyelembe veheti a szolgáltató, ha az
a felhasználó számára kedvezőbb. (5) Házi ivóvízhálózat meghibásodása esetén, amennyiben a hibára utaló jelet
a) a víziközmű-szolgáltató a mérő leolvasásakor, ellenőrzésekor vagy cseréje során észlelte, haladéktalanul köteles
a felhasználót szóban, majd 15 napon belül írásban tájékoztatni a tapasztaltakról és a felhasználó feladatairól,
b) a felhasználó a házi ivóvízhálózat rendszeres ellenőrzésekor észlelte, köteles a víziközmű-szolgáltatónak az
aktuális mérőállás megjelölésével haladéktalanul bejelenteni, illetve a hiba kijavítását azonnal megkezdeni.
(6) A víziközmű-szolgáltató a felhasználó bejelentésének közlésétől számított 5 napon belül köteles a helyszíni ellenőrzést
elvégezni. (7) A felhasználó köteles a víziközmű-szolgáltató számára a hiba keletkezésének helyét ellenőrizhető módon bemutatni
és a javítást számlával igazolni. (8) A helyszíni ellenőrzés során rögzíteni kell, hogy a meghibásodás következtében az elfolyt ivóvíz a szennyvíz
elvezetésére szolgáló hálózatba jutott-e vagy sem. (9) Amennyiben a vizsgálat megállapítja az ivóvíz környezetben történt elszivárgásának tényét, a meghibásodás
időszakának a bejelentés dátumát megelőző utolsó mérőleolvasás időpontjától a hiba kijavításának napjáig, de
legfeljebb a bejelentést követő 30. napig terjedő időszakot lehet tekinteni.
(10) A házi ivóvízhálózat – a felhasználó által nem ellenőrizhető vagy nem karbantartható helyen történő –
meghibásodásakor a meghibásodási időszakban elfogyasztott ivóvíz mennyiségét a meghibásodás bejelentését
megelőző utolsó mérőleolvasás időpontját megelőző 12 hónap összes fogyasztásából az egy napra számított
átlagfogyasztás és a meghibásodás időtartama alatt eltelt napok száma szorzataként kell meghatározni.
(11) A felek a vizsgálat lezárását követő 15 napon belül kötelesek egymással elszámolni.
26. Ellenőrzés 68. § (1) A felhasználási helyen végzett ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) Az ellenőrzés előre egyeztetett időpontban, csak a felhasználó vagy a képviselője jelenlétében folytatható le.
(3) Az ellenőrzést végzőnek az ellenőrzés megkezdésekor egyértelműen közölnie kell a felhasználóval vagy
a képviselőjével az eljárás célját. (4) A felhasználó vagy a képviselője köteles együttműködni az ellenőrzést végző személlyel, továbbá köteles
a felhasználási helyre történő bejutást és az ellenőrzést lehetővé tenni. Amennyiben a felhasználó vagy a képviselője
a helyszínről az ellenőrzés során – figyelmeztetés ellenére – eltávozik, ennek tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(5) A felhasználónak vagy a képviselőjének az ellenőrzéssel, annak körülményeivel és eredményével kapcsolatos
észrevételeit a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. 27. Szerződésszegés és elszámolás szerződésszegés esetén
69. § Ha az ellenőrzés során az ellenőrzést végző szerződésszegést állapít meg, arról a bizonyítás érdekében fényképet vagy
digitális felvételt is köteles készíteni. A fogyasztásmérő vagy bármely részének leszerelése esetén, a leszerelést
megelőzően a fogyasztásmérőről és annak részeiről, valamint a leszerelést követően azok becsomagolt állapotáról
fényképet vagy digitális felvételt kell készíteni. 70. § (1) A víziközmű-szolgáltató részéről szerződésszegésnek minősül, ha
a) nem értesíti az előírt határidőben a felhasználót a karbantartási, felújítási vagy fejlesztési munkák miatti
szünetelés időpontjáról és várható időtartamáról, b) a szolgáltatás minősége és a szolgáltatás színvonala a jogszabályokban, a működési engedélyében, az
üzemeltetési szerződésben vagy az üzletszabályzatában előírtaknak nem felel meg,
c) a szolgáltatást a szerződésben rögzített időpontban nem kezdi meg, vagy jogellenesen szünetelteti,
d) neki felróható módon olyan fogyasztásmérőt üzemeltet, amely érvényes hitelesítéssel vagy kalibrációval nem
rendelkezik, és annak hitelesítésére vagy kalibrálására jogszabály vagy szerződés a víziközmű-szolgáltatót
kötelezi, e) az üzletszabályzatban foglalt egyéb kötelezettségeit nem teljesíti.
(2) A felhasználó részéről szerződésszegésnek minősül, ha a) a szerződésben meghatározott, rendelkezésre álló vagy lekötött kvótát egy adott szolgáltatási pont
vonatkozásában túllépi, b) a víziközmű-szolgáltatóval szemben fennálló fizetési kötelezettségének nem, vagy késedelmesen tesz eleget,
c) a szerződésben foglalt adatváltozás bejelentési kötelezettségének nem, vagy késedelmesen tesz eleget,
d) a víziközmű-szolgáltatást a jogszabályokban előírtaktól eltérő módon, szabálytalanul veszi igénybe,
e) a fogyasztásmérő ellenőrzését, a hibás fogyasztásmérő javítását, hitelesítési vagy egyéb okból történő cseréjét,
vagy a fogyasztásmérő leolvasását a szerződésben előírtak szerint a víziközmű-szolgáltató részére nem teszi
lehetővé, vagy – ha erre megállapodás a felhasználót kötelezi – ezek javításáról vagy a cseréjéről nem
gondoskodik, f) az üzletszabályzatban foglalt egyéb kötelezettségeit nem teljesíti.
(3) Lejárt hitelességű vagy lejárt kalibrációval rendelkező fogyasztásmérő esetében a víziközmű-szolgáltató szabálytalan
közműhasználatra kizárólag abban az esetben hivatkozhat, ha bizonyítja, hogy a fogyasztásmérő megfelelő időben
történő hitelesítése, kalibrálása vagy cseréje a felhasználó érdekkörében fennálló okból nem vezetett eredményre, és
a hitelesítés, kalibrálás vagy mérőcsere érdekében a felhasználási helyre való bejutást kezdeményezte.
(4) Ha a felhasználó a szabálytalan közműhasználat tényét vitatja, a víziközmű-szolgáltató a szakértői vizsgálatot a Magyar
Mérnöki Kamara nyilvántartásában szereplő szakértővel elvégezteti. (5) Amennyiben a szakértői vizsgálat a szabálytalan közműhasználat tényét
a) megállapítja, akkor a szakértői vizsgálat elvégzésének költsége a felhasználót terheli,
b) nem állapítja meg, akkor a szakértői vizsgálat elvégzésének költsége a víziközmű-szolgáltatót terheli.
(6) A felhasználó szerződésszegését a víziközmű-szolgáltató köteles bizonyítani.
71. § (1) Szabálytalan közműhasználat esetén a víziközmű-szolgáltató az üzletszabályzatában meghatározott mértékű kötbér
érvényesítésére jogosult. Amennyiben a felhasználó a záró bélyeg vagy plomba hiányát nem jelentette be, abban
az esetben a víziközmű-szolgáltató kártérítési igényt érvényesíthet, továbbá jogosult a víziközmű-szolgáltatás
korlátozására és felfüggesztésére, ha a hiteles mérés feltételei a helyszínen nem állíthatók helyre.
(2) Amennyiben a víziközmű-szolgáltató a víziközmű-szolgáltatást a felhasználó érdekkörében felmerülő mulasztás
orvoslásától számított 3 napon belül nem állítja vissza, úgy köteles a lakossági felhasználónak az üzletszabályzatban
meghatározott módon és mértékben kötbért fizetni. (3) Ha a vízmérő mérőszerkezetének rongálása vagy a felhasználó egyéb felróható magatartása miatt az elszámolt víz
mennyiségét méréssel nem lehet megállapítani, e rendelet eltérő rendelkezése hiányában az elszámolt víz
mennyiségét a bekötési vízmérő térfogatárama alapján számítással kell megállapítani. Ebben az esetben az elszámolás
időtartama nem haladhatja meg az évi 500 órát.
(4) Érvényes közüzemi szerződés megléte mellett, szabálytalan közműhasználat esetén a szennyvíz mennyiségét
e rendelet eltérő rendelkezése hiányában az ivóvízfogyasztásra elszámolt mennyiség alapján kell meghatározni.
28. A közüzemi ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztésének vagy korlátozásának és visszaállításának szabályai
72. § (1) Lakossági felhasználóval szemben az ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztése vagy korlátozása csak az illetékes
népegészségügyi szakigazgatási szerv hozzájárulásával kezdeményezhető. (2) A víziközmű-szolgáltató és a felhasználó eltérő írásos megállapodásának hiányában a lakossági felhasználóval
szemben a közüzemi ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztésére vagy korlátozására csak olyan időpontban kerülhet sor,
amelyről a víziközmű-szolgáltató a lakossági felhasználót előre értesítette. Az értesítés és az intézkedési időszak között
legalább 8 napnak el kell telnie. Az értesítésben a víziközmű-szolgáltató köteles meghatározni azt az 5 munkanapot,
amely időszakon belül a közüzemi ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztését vagy korlátozását végre kívánja hajtani.
Az értesítésnek tételesen tartalmaznia kell a lakossági felhasználóval szemben fennálló teljes követelést jogcímenként
összegszerűen, azok eredeti fizetési határidejével együtt. (3) Lakossági felhasználóval szemben a víziközmű-szolgáltató által végrehajtott közüzemi ivóvíz-szolgáltatás
felfüggesztése esetén a létfenntartási és közegészségügyi vízigények egyidejű biztosításával közterületi vízkivételi
helyről vagy egyéb módon gondoskodni kell. (4) Ha a közüzemi ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztését vagy korlátozását megelőző
a) postai úton továbbított tértivevényes, vagy b) futárpostai vagy integrált postai szolgáltatást végző, illetve egyéb, levélküldemények kézbesítésére jogosult
szolgáltató által kiküldött írásbeli értesítés első kézbesítése azért volt sikertelen, mert a posta a küldeményt, „az átvételt megtagadta”, jelzéssel adta vissza, illetve a futárpostai,
vagy integrált postai szolgáltatást végző, illetve egyéb, levélküldemények kézbesítésére jogosult szolgáltató ennek
megfelelő jelzéssel adta vissza, akkor a küldeményt kézbesítettnek – a címzettel közöltnek – kell tekinteni azon
a napon, amelyen a kézbesítetlen küldeményt a postától, vagy a futárpostai, illetve integrált postai szolgáltatást végző,
illetve egyéb, levélküldemények kézbesítésére jogosult szolgáltatótól a víziközmű-szolgáltató visszakapta.
(5) Ha a közüzemi ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztéséről vagy korlátozásáról szóló írásbeli értesítés
a víziközmű-szolgáltatóhoz „nem kereste” vagy „nem vette át” jelzéssel érkezik vissza, az iratot – ellenkező bizonyításig
– a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kell kézbesítettnek tekinteni.
Lakossági felhasználóval szemben a víziközmű-szolgáltató által közüzemi ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztése vagy
korlátozása csak az illetékes népegészségügyi szakigazgatási szerv Vksztv. szerint szabályozott hozzájárulásával
kezdeményezhető. (6) A lakossági felhasználóval szemben a víziközmű-szolgáltató által kezdeményezett közüzemi ivóvíz-szolgáltatás
felfüggesztésére vagy korlátozására csak olyan időpontban kerülhet sor, amelyről a víziközmű-szolgáltató a lakossági
felhasználót előre értesítette. Az értesítés és az intézkedési időszak között legalább 8 napnak el kell telnie.
Az értesítésben a víziközmű-szolgáltató köteles meghatározni azt az 5 munkanapot, amely időszakon belül a közüzemi
ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztését vagy korlátozását végre kívánja hajtani. Az értesítésnek tételesen tartalmaznia kell
a lakossági felhasználóval szemben fennálló teljes követelést jogcímenként összegszerűen, azok eredeti fizetési
határidejével együtt. (7) Az egyeztetett időpontról a lakossági felhasználónak és a víziközmű-szolgáltatónak írásban kell megállapodnia.
Írásbeli megállapodás hiányában a szolgáltatás lakossági felhasználó esetén nem függeszthető fel.
(8) A lakossági felhasználó – amennyiben a közüzemi ivóvíz-szolgáltatásra igényt tart – közüzemi díjtartozásának, valamint
a korlátozás foganatosításával és visszaállításával kapcsolatban felmerülő díj rendezését a víziközmű-szolgáltató felé
igazolni köteles. A víziközmű-szolgáltató ezen igazolás közlését követő 3 napon belül a víziközmű-szolgáltatást teljes
körűen visszaállítja. 29. A közműves ivóvíz-szolgáltatás felfüggesztése vagy korlátozása alóli mentességre vonatkozó
részletes szabályok 73. § (1) Az egészségügyi és gyermekintézmények a Vksztv. 58. § (2) bekezdése szerinti kivételnek való megfelelőséget
az alábbi dokumentumokkal igazolják: a) az 1. § 8. pontja szerinti intézmény alapító okirattal vagy működési engedéllyel,
b) az 1. § 14. pont a) pont aa) alpontja szerinti intézmény alapító okirattal vagy működési engedéllyel,
c) az 1. § 14. pont a) pont ab) alpontja szerinti intézmény alapító okirattal vagy működési engedéllyel és hatályos
közoktatási megállapodással, d) a javítóintézet kivételével az 1. § 14. pont b) pont ba) alpontja szerinti intézmény alapító okirattal vagy
működési engedéllyel, e) a javítóintézet kivételével az 1. § 14. pont b) pont bb) alpontja szerinti intézmény alapító okirattal vagy
működési engedéllyel és hatályos ellátási szerződéssel, f) a javítóintézet alapító okirattal.
(2) A víziközmű-szolgáltató a kivétel biztosítására irányuló kezdeményezés beérkezésétől számított 15 napon belül
értesíti az intézményt, hogy az (1) bekezdésében hivatkozott feltételeknek
a) megfelel, valamint arról, hogy a kivételt részére meghatározott időszakra biztosítja vagy
b) nem felel meg, és tájékoztatást ad ennek indokáról is.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti elutasítás nem akadálya a kivétel ismételt kezdeményezésének.
74. § (1) A víziközmű-szolgáltató a felfüggesztés vagy korlátozás időszaka alatti fogyasztásából eredő fizetési kötelezettségéről
a felfüggesztés vagy korlátozás időszakát követő 10 napon belül tájékoztatja az érintett egészségügyi, illetve
gyermekintézményt. (2) Az (1) bekezdés szerinti fizetési kötelezettséget egyenlő részletekben, minden hónap utolsó napjáig, legkésőbb
a felfüggesztés vagy korlátozás időszakot követő december 31-éig kell teljesíteni. A víziközmű-szolgáltató
az egészségügyi, valamint gyermekintézménnyel ettől eltérően is megállapodhat, azonban a kivétel biztosítását nem
teheti függővé e megállapodás megkötésétől. 30. A víziközmű-szolgáltatás szüneteltetése
75. § (1) A víziközmű-szolgáltatás a felhasználó kérésére legfeljebb az üzletszabályzatban meghatározott időtartamra
szüneteltethető, az alábbi feltételek együttes fennállása esetén: a) a felhasználó írásban kéri a szüneteltetést és nyilatkozik, hogy a felhasználási helyen rendszeres emberi
tartózkodás nincs, b) a felhasználó – amennyiben a felhasználási hely víziközmű-szolgáltatásba bekapcsolt ingatlan – nyilatkozik,
hogy nem a víziközmű-rendszerből származó egyéb vizet a szennyvíz-törzshálózatba nem kíván vezetni,
c) a szüneteltetés végrehajtásához a műszaki előfeltételek biztosítottak,
d) a felhasználó az üzletszabályzatban előírt feltételeket teljesítette.
(2) A szüneteltetési kérelemhez mellékelni kell a szünetelés foganatosításával együtt járó költségek előzetes
megfizetéséről szóló igazolást, és a felhasználási hely tulajdonosának hozzájárulását, amennyiben az nem azonos
a felhasználóval. (3) A víziközmű-szolgáltató a szüneteltetés végrehajtásával egy időben elszámoló számlát készít, melyet a felhasználó
köteles a megjelölt fizetési határidőig kiegyenlíteni. (4) A víziközmű-szolgáltató a szüneteltetett víziközmű-szolgáltatás után szolgáltatási díjat nem számolhat fel.
(5) Amennyiben a felhasználó a szolgáltatás szüneteltetése alatt a víziközmű-hálózatot szabálytalanul használja,
a víziközmű-szolgáltató jogosult a Vksztv.-ben és az e rendeletben meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazni.
(6) A felhasználó köteles a víziközmű-szolgáltatás szüneteltetésére vonatkozó kérelmét az üzletszabályzatban
meghatározott időszakonként megújítani és a kérelem megújításához kapcsolódóan a felhasználási hely
ellenőrzésének lehetőségét biztosítani. 31. Víziközmű-törzshálózatba történő bekötés egyéb szabályai
76. § (1) A víziközmű-törzshálózat mentén fekvő ingatlanok bekötését külön-külön bekötő vezetékekkel kell megvalósítani.
(2) Ha a bekötést nem a felhasználási hely tulajdonosa kezdeményezi – a járási hivatal által elrendelt bekötés kivételével –
a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása csak a tulajdonos előzetes írásbeli hozzájárulásával adható meg.
(3) Ha közös bekötéssel a víziközmű-szolgáltatás műszakilag megoldható – a felhasználási helyek tulajdonosai írásbeli
szerződése és a víziközmű-szolgáltató előzetes hozzájárulása alapján – több szomszédos felhasználási hely ellátására
közös bekötővezeték és csatlakozó hálózat építhető. (4) Közös bekötés esetén a felhasználási helyek tulajdonosai külön szerződésben a víziközmű közös használatából eredő
jogokat és kötelezettségeket rögzítik. A közös bekötést kezdeményező kérelemhez csatolt szerződés tartalmazza:
a) a víziközmű-szolgáltatás díjának – az esetleges víziközmű-fejlesztési hozzájárulás – megfizetésére kötelezett
felhasználó megnevezését; b) a vízvezetési szolgalom ingatlan-nyilvántartási bejegyzése iránti kérelemnek a földhivatal iktatóbélyegzőjével
ellátott igazolását. (5) Ha a víziközmű-törzshálózat a szomszédos ingatlan mentén fekszik, a bekötés a szomszédos ingatlan tulajdonosának
hozzájárulásával – az ingatlantulajdonosok megállapodása (szerződéses szolgalom) alapján – a szomszédos ingatlan
igénybevételével is elvégezhető. A szerződésnek tartalmaznia kell a víziközmű elhelyezésével, az ingatlan
használatával kapcsolatos kölcsönös jogokat és kötelezettségeket. A szerződést a víziközmű-szolgáltatói hozzájárulás
iránti kérelemhez kell csatolni. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott megállapodás hiányában – ha a szomszédos ingatlant érintő bekötővezeték
megvalósítása és üzemeltetése az ingatlan rendeltetésszerű használatát nem zárja ki, vagy lényegesen nem
akadályozza – a járási hivatal a szomszédos ingatlanra vízvezetési és szennyvízelvezetési szolgalmat alapíthat.
(7) A (6) bekezdés szerinti tűrési kötelezettséget meg kell szüntetni, ha az uralkodó telek mentén a víziközmű-törzshálózat
megépült, és az abba való bekötés – a meglévő állapothoz képest – nem okoz aránytalan hátrányt.
(8) A víziközmű-szolgáltatásba bekapcsolt ingatlanok megosztása vagy egyesítése esetén az új állapotnak megfelelő
bekötések megépítéséről, illetve megszüntetéséről az ezzel járó költségek viselése mellett a telekalakítás
kezdeményezőjének, vita esetén az ingatlan tulajdonosának kell gondoskodnia.
32. A közműves ivóvízellátás szabályai 77. § (1) A szolgáltató a közműves ivóvízellátást legalább 1,5 és legfeljebb 6 bar hálózati nyomás mellett a szolgáltatási ponton
köteles teljesíteni. Ettől eltérő szolgáltatást – a felhasználóval történt eseti megállapodás szerint – a víziközmű-szolgáltató
biztosíthat. (2) Ha a közműves ivóvízellátás a belterület legalább 20%-át, illetve 500-nál több főt érintően előre tervezetten 12 órát,
üzemzavar esetén 6 órát szünetel, a víziközmű-szolgáltató az ivóvízszükséglet kielégítéséről legalább 10 liter/fő
mennyiségben köteles gondoskodni. A 12 órát meghaladó, de 24 óránál rövidebb szünetelés esetén legalább
20 liter/fő, 24 órát meghaladóan legalább 30 liter/fő/nap az előírt ivóvízmennyiség.
(3) Ha a közműves ivóvízellátás megszüntetése a tűzivízhálózatot is érinti, a víziközmű-szolgáltatónak az illetékes
katasztrófavédelmi kirendeltség előzetes hozzájárulását is be kell szereznie.
(4) A felhasználó a közműves ivóvízellátás közérdekből történő korlátozását, illetve szüneteltetését kártalanítás nélkül
tűrni köteles. Az előre tervezhető közérdekű tevékenység kapcsán felmerülő korlátozásokról a felhasználókat legalább
három nappal korábban, a helyben szokásos módon tájékoztatni kell.
(5) A közműves ivóvíz-szolgáltatás korlátozása akkor közérdekű, ha azt a víziközmű biztonságos működtetésével
összefüggő közegészségügyi helyzet, hálózatfejlesztés vagy üzemzavar-elhárítás teszi indokolttá.
(6) A közműves ivóvízellátás Vksztv. szerinti korlátozása esetén a víziközmű-szolgáltató a Vksztv. 58. § (10) bekezdésében
meghatározottak szerint köteles az ivóvízellátásról gondoskodni. 78. § (1) Egy felhasználási hely ellátására több ivóvíz-bekötővezeték csak katasztrófavédelmi vagy műszaki okból létesíthető.
(2) A vízmérőhelyet az ingatlanoknak a bekötést lehetővé tevő ivóvízhálózatot magában foglaló közterület felé eső
1 méteres sávjában kell kialakítani. Úszótelkes, telekhatáron kialakított zártsorú beépítés esetén vagy műszakilag
indokolt esetben a vízmérőhely épületen belüli közös helyiségben, faliszekrényben, más megoldás hiányában
közterületen is kialakítható. (3) A közterületi elhelyezés esetén a vízmérőhelyet a víziközmű-szolgáltató – a közterületen a tulajdonosi jogokat
gyakorló személy hozzájárulása alapján – állapítja meg. 79. § (1) A felhasználási hely közműves ivóvízellátása érdekében szükséges vízelosztó, nyomásfokozó, nyomáscsökkentő vagy
megszakító berendezés létesítéséhez, illetve a katasztrófavédelmi célokat szolgáló külön ivóvíz-bekötővezeték
létesítéséhez a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása szükséges. (2) A víziközmű-szolgáltató a hozzájárulás megadásával egyidejűleg köteles közölni a bekötés létesítéséhez szükséges
munkák, a helyszíni szemle és nyomáspróba várható költségeinek összegét, amelyet a megrendelő köteles
megelőlegezni. (3) Az ivóvíz-törzshálózathoz csatlakozó tűzoltásra szolgáló külön ivóvíz-bekötővezeték létesítéséhez a víziközmű-szolgáltató
– a katasztrófavédelmi jogszabályok megtartásával – akkor köteles hozzájárulni, ha a tűzoltáshoz szükséges vízmennyiség
a házi ivóvízhálózatból vagy a vízművel össze nem függő más vízvételi helyről nem szerezhető be. A tűzoltásra szolgáló
bekötővezetéket külön vízmérővel kell ellátni. (4) Az ivóvíz közműhálózatba bekapcsolt házi ivóvízhálózatot saját célú vízkivételi művel összekötni tilos.
80. § (1) Ha az ivóvíz-bekötővezetéken a nyomáspróbát, a fertőtlenítést és a nyíltárkos bemérést a víziközmű-szolgáltató
jelenlétében elvégezték, annak használatbavételéhez a víziközmű-szolgáltató írásbeli hozzájárulást ad.
(2) A bekötési vízmérőt üzembe helyezésekor a víziközmű-szolgáltató illetéktelen beavatkozás, leszerelés megakadályozása
céljából plombával vagy záró bélyeggel látja el. (3) Az ivóvíz-bekötővezetéket és a házi ivóvízhálózatot elektromos hálózat és berendezések, villámhárítók földelésére
felhasználni nem szabad. A vízmérő aknában egyedi villamos berendezés elhelyezése, csatlakozási pont kialakítása –
a víziközmű-szolgáltatás biztosítására szolgáló berendezések és azok energiaellátásához szükséges csatlakozási pont
elhelyezése kivételével – tilos. (4) A víziközmű-hálózatba történő első vagy ismételt bekötés, továbbá az ivóvíz bekötővezeték átépítése, cseréje vagy
felújítása esetén bekötési vízmérőt kell felszerelni. (5) Az ivóvíz-bekötővezeték felújítását és cseréjét – a halaszthatatlan beavatkozás esetét ide nem értve – az ivóvíz
törzshálózat felújításával egy időben kell elvégezni. 81. § (1) A közkifolyókon szolgáltatott ivóvizet – háztartási célú vízhasználatra – a közműves ivóvízellátásba be nem kötött vagy
ivóvíz-szolgáltatás korlátozással érintett ingatlan lakói vehetik rendszeresen igénybe.
(2) A víziközmű-szolgáltató és a helyi önkormányzat képviselőtestületének hozzájárulása szükséges a közkifolyóknak
nem háztartási célú vízhasználatra (így különösen építkezés, gépkocsi mosás, locsolás) történő rendszeres
igénybevételéhez. (3) Abban az esetben, ha az (1) és a (2) bekezdés szerinti vízhasználat díját és fizetésének módját jogszabály másként nem
állapítja meg, az ivóvíz-törzshálózatról történő közterületi vízvétel az önkormányzat vízfogyasztásának minősül, a díjat
a víziközmű-szolgáltatónak a települési önkormányzat fizeti. (4) A víziközmű-szolgáltató a közterületi vízvételi helyet a helyi önkormányzat képviselő testülete és az illetékes
közegészségügyi szakhatóság, a közterületi tűzcsapot az illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség előzetes
hozzájárulásával helyezheti át vagy szüntetheti meg. (5) A víziközmű-szolgáltató közszolgáltatási feladatai ellátásához – az illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség egyidejű
értesítésével – a közterületen lévő tűzcsapról vizet vételezhet.
(6) A (3) bekezdés szerinti vízfogyasztás mennyiségét ivóvízmérő hiányában arányosítással vagy műszaki számítással kell
megállapítani. 82. § (1) A víziközmű-szolgáltatónak a közműves ivóvízellátás műszaki okokból szükségessé váló nyomáscsökkentéséről vagy
időszakos korlátozásáról a felhasználókat a helyben szokásos módon legalább 3 nappal korábban értesítenie kell.
(2) Ha a szolgáltatott ivóvíz minősége eltér a jogszabályban vagy a közüzemi szerződésben meghatározottaktól,
a víziközmű-szolgáltató – az ott megállapított kötelezettségein túlmenően – köteles erről a felhasználókat, valamint
az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló kormányrendeletben meghatározott illetékes
népegészségügyi szakigazgatási szervet haladéktalanul értesíteni. (3) A víziközmű-szolgáltatónak a felhasználók egészségét veszélyeztető vízminőség-romlás megelőzése érdekében
folyamatosan gondoskodnia kell az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló
kormányrendeletben előírt vízminőségi határértékek fenntartásáról. Ha a vízminőség romlás nem volt megelőzhető,
az illetékes népegészségügyi szakigazgatási szervével történő egyeztetést követően a víziközmű-szolgáltatónak
a vízminőség helyreállítása iránt haladéktalanul intézkednie, a vízhasználat betiltását vagy korlátozását
kezdeményeznie, és erről a felhasználókat értesítenie kell. (4) A víziközmű-szolgáltatónak a vízminőséget veszélyeztető rendkívüli eseményekről a népegészségügyi szakigazgatási
szervet haladéktalanul tájékoztatnia kell. 83. § (1) Ha a közműves ivóvízellátásra rendelkezésre álló vízmennyiség természeti vagy egyéb elháríthatatlan okból csökken,
a vízfogyasztás korlátozható. A vízkorlátozás időszakában foganatosítandó közigazgatási intézkedéseket
a jóváhagyott tervnek és a megállapított fogyasztási rendnek megfelelően a polgármester rendeli el.
(2) A vízkorlátozás közzétételéről, a végrehajtás ellenőrzéséről a jegyző gondoskodik.
33. Az elkülönített vízhasználóra vonatkozó részletes szabályok 84. § (1) Az elkülönített vízhasználó a mellékvízmérővel elkülönített vízhasználatra a víziközmű-szolgáltatóval írásban
mellékszolgáltatási szerződést köthet. (2) A mellékszolgáltatási szerződésből eredő kötelezettségekért a felhasználó és az ingatlan – társasház esetében az
albetét – tulajdonosa egyetemlegesen felel. (3) Az (1) bekezdés szerinti szerződés megkötését – ha az elkülönített vízhasználó az e rendeletben meghatározott
feltételeknek eleget tesz – a víziközmű-szolgáltató nem tagadhatja meg.
(4) A mellékszolgáltatási szerződés létrejöttének együttes előfeltétele: a) az elkülönített vízhasználatra vonatkozó írásbeli igénybejelentés,
b) a víziközmű-szolgáltató előzetes hozzájárulása, c) a mellékvízmérőnek a házi ivóvíz-hálózatba történő beépítéséhez a bekötési vízmérő szerinti felhasználó,
valamint az ingatlan tulajdonosának hozzájárulása, d) a felhasználási hely vízfogyasztásának bekötési vízmérővel történő mérése, és közüzemi szerződés megléte,
amelyhez az elkülönített vízhasználat csatlakozni kíván, e) új elkülönített vízhasználat létesítése és a meglévő elkülönített felhasználói hely esetén a bekötési vízmérő
szerinti felhasználási helynek, és a szerződni kívánó elkülönített vízhasználónak lejárt határidejű
számlatartozása a víziközmű-szolgáltató felé nem lehet, f) víziközmű-fejlesztési hozzájárulás fizetésére kötelezett felhasználó esetén a hozzájárulás megfizetése és
a megfizetés víziközmű-szolgáltató felé történő igazolása. (5) A bekötési vízmérő szerinti felhasználó, valamint az ingatlan tulajdonosa a hozzájárulást csak az épületgépészeti
rendszernek a beépítés miatt szükségessé váló jelentős átalakítási igénye esetén tagadhatja meg.
(6) A mellékszolgáltatási szerződés létrejöttére, a csatlakozó vezeték kiépítésére, az ivóvízmérőre – e rendelet eltérő
rendelkezése hiányában – a közüzemi szerződés létrejöttére, az ivóvíz bekötővezeték és mérési hely kialakítására,
a fogyasztásmérésre, továbbá a felhasználó személyében bekövetkező változásra vonatkozó szabályait kell
megfelelően alkalmazni, azzal, hogy a szerződés alatt a mellékszolgáltatási szerződést, felhasználó alatt az elkülönített
vízhasználót kell érteni. (7) A számla kibocsátásának gyakoriságát az elkülönített vízhasználó és víziközmű-szolgáltató közötti mellékszolgáltatási
szerződés rögzíti. (8) A mellékszolgáltatási szerződést az elkülönített vízhasználó 30 napos határidővel, a víziközmű-szolgáltató pedig
60 napot meghaladó díjtartozás esetén további 15 napos határidővel felmondhatja. A mellékszolgáltatási szerződés
felmondásáról a bekötési vízmérő felhasználóját a víziközmű-szolgáltató a felmondással egyidejűleg tájékoztatja.
(9) A mellékszolgáltatási szerződés alapját képező mellékvízmérő beépítése (felszerelése), cseréje esetén, azzal
egyidejűleg a mellékvízmérőt üzembe kell helyezni és az illetéktelen beavatkozás, leszerelés megakadályozása
céljából plombával vagy záró bélyeggel kell ellátni. Az üzembe helyezésről, valamint a plombával vagy záró bélyeggel
való ellátásról a víziközmű-szolgáltató gondoskodik. A mellékvízmérő üzembe helyezését, valamint plombával vagy
záró bélyeggel való ellátását a szolgáltató üzletszabályzatában meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozó is
elvégezheti. 34. A közműves szennyvízelvezetés szabályai 85. § (1) A felhasználó a házi szennyvízhálózat építési követelményeknek megfelelő kialakítására, üzemképes állapotának
fenntartására és a szolgáltatási díj megfizetésére köteles. (2) A gravitációs rendszerű szennyvíz-törzshálózat üzemeltetője az ingatlan előtt húzódó szennyvíz-törzshálózat
fedlapszintje feletti szifonszinttel rendelkező lefolyókba jutó szennyvíz, károkozás nélküli elvezetését biztosítja.
A fedlapszint alatti szifonszinttel rendelkező lefolyók esetén a felhasználó az ingatlan elöntés elleni védelmét
visszaáramlás elleni műszaki védelem beépítésével biztosítja. Ez utóbbi körülmény fennállására a víziközmű
szolgáltató az üzletszabályzatában, új bekötés esetén az igénybejelentéssel egyidejűleg hívja fel az érintett
felhasználókat. (3) A szennyvíz törzshálózatba csak a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló kormányrendelet vagy
hatóság határozatában meghatározott minőségű szennyvíz, illetve szennyezőanyag vezethető be.
(4) Tilos olyan szennyezőanyag-tartalmú szennyvíz és szennyezőanyag bevezetése (bebocsátása), amely
a) a szennyvízelvezető műben dolgozók egészségét – munkakörük ellátásával összefüggésben – veszélyezteti,
és ezzel egészségkárosodást okoz vagy okozhat, b) a szennyvízelvezető és -tisztító, valamint az iszapkezelő mű üzemszerű (rendeltetésszerű) működését
akadályozza, veszélyezteti, a műtárgyakat, berendezéseket rongálja, illetve rendeltetésszerű használatra
alkalmatlanná teszi, c) a szennyvízelvezető és -tisztítóműből kibocsátva környezetkárosodást, illetve a befogadó káros szennyezését
okozhatja, d) a szennyvíziszap környezetvédelmi követelményeknek megfelelő, biztonságos elhelyezését, lerakását, illetve
felhasználását akadályozza. (5) Elválasztott rendszerű szennyvízelvezető műbe csapadékvizet, egyesített rendszerű szennyvízelvezető műbe
a víznyelőn keresztül szennyvizet, továbbá elválasztott rendszer esetén a csapadékvíz-elvezető műbe szennyvizet
juttatni tilos. (6) Amennyiben elválasztott rendszerű szennyvízelvezető hálózatba csapadékvíz bevezetésére kerül sor,
a víziközmű-szolgáltató a jogellenes állapotot megszüntető kétszeri felszólítás után jogosult a 6. melléklet szerint
számított bevezetett csapadékvíz-mennyiség után kétszeres mértékű díjat kiszámlázni a bekötött ingatlan
tulajdonosának. 86. § (1) A szennyvíz-bekötővezeték létesítését, annak a már üzemeltetett törzshálózatra való bekötését
a víziközmű-szolgáltató köteles megrendelő költségére elvégezni, vagy azt hozzájárulásával építés kivitelezési
jogosultsággal rendelkező személy is elvégezheti. (2) Egy ingatlan ellátására több szennyvíz-bekötővezeték csak műszakilag indokolt okból a víziközmű-szolgáltató
hozzájárulásával létesíthető. (3) Üzemelő kényszeráramoltatású szennyvíz törzshálózatba a szennyvíz-bekötővezeték csatlakoztatását kizárólag
a víziközmű-szolgáltató végezheti, illetve végeztetheti. (4) A csatlakozó szennyvízhálózaton a szolgáltatási pont előtt a szennyvíz összetételének ellenőrzésére alkalmas aknát
vagy tisztítónyílást kell kialakítani. (5) Új üzem esetén a szennyvíz törzshálózatba az ingatlan csak akkor kapcsolható be, ha azzal egyidejűleg a szennyvíz
előtisztításához szükséges berendezés üzembe helyezhető, és annak a vízjogi üzemeltetési engedélyezésére irányuló
eljárás megindult vagy jogerősen lezárult. (6) A szennyvízelvezető mű káros szennyezése esetén – megfelelő szennyvíz előtisztító berendezés hiányában, vagy
szakszerűtlen üzemeltetése miatt – a hatóság a bebocsátót a szennyvíz előzetes tisztításához szükséges berendezés
létesítésére, korszerűsítésére vagy a meglévő berendezés megfelelő üzemeltetésére kötelezi.
87. § (1) A víziközmű-szolgáltató a szennyvíz-bekötővezeték építésére vonatkozó hozzájárulás megadásával egyidejűleg
köteles közölni a szennyvíz-bekötővezeték létesítéséhez szükséges munkák, a vízzárósági – kényszeráramoltatású
rendszer esetén a működőképességi – próbák, a helyszíni ellenőrzés és nyíltárkos bemérés várható összegét, amelyet
a megrendelő köteles megelőlegezni. (2) A víziközmű-szolgáltató köteles az ellenőrzést, illetve a vízzárósági – kényszer-áramoltatású rendszer esetén
a működőképességi – próbát, a nyíltárkos bemérést az időpont előzetes közlésével, a készre-jelentéstől számított
8 napon belül megtartani. (3) Az ellenőrzés, a vízzáróság és a működőképesség próbájának eredményét írásban kell rögzíteni.
(4) Ha a víziközművet a hozzájárulásban foglaltaknak megfelelően alakították ki, a szemle, valamint a próbák sikeresek
voltak, a nyíltárkos bemérését elvégezték, a használatbavételhez a víziközmű-szolgáltató írásbeli hozzájárulást adott,
e rendelet szerint szükséges szennyvíz előtisztító berendezés üzemeltetésé – ha annak a jogszabályban
meghatározott egyéb feltételei is fennállnak – a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatóság engedélyezi.
(5) A szennyvízelvezetési hely használatba vételére vonatkozó hozzájárulásban meg kell határozni a szennyvíznek
a szennyvízelvezető műbe vezethető napi átlagos mennyiségét, melynek növeléséhez a víziközmű-szolgáltató
hozzájárulása szükséges. (6) Amennyiben a helyszíni ellenőrzés során a hozzájárulásban foglaltaktól eltérő beépítést vagy más, az üzembe
helyezést akadályozó körülményt állapítanak meg, a víziközmű-szolgáltató az üzembe helyezést megtagadhatja,
és azt a hozzájárulásban foglalt feltételek teljesítéséhez kötheti.
(7) A víziközmű-szolgáltató köteles a szennyvízelvezető és -tisztítóművek teljesítőképességének megfelelően keletkező
szennyvizet (egyesített rendszerű csatornahálózat esetén a csapadékvizet is) károkozás nélkül elvezetni és a vízjogi
üzemeltetési engedélyben foglaltaknak megfelelően tisztítani. 88. § (1) A szennyvízelvezető műbe csak olyan nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz bocsátható be, amelyet
az rendeltetésszerű használattal elvezetni képes, és amelynek fogadására a szennyvíztisztító berendezést alkalmassá
tették. (2) A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz bebocsátási pontot a vízügyi hatóság jelöli ki
a víziközmű-szolgáltató véleményének figyelembevételével. A bebocsátási pont igénybevételéhez
a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása szükséges. A bebocsátás feltételeiről a víziközmű-szolgáltató a bebocsátóval
szerződést köt. (3) A szennyvíz-törzshálózatba a víziközmű-szolgáltató által alkalmasnak minősített helyen és módon szabad
közterületről havat bejuttatni. (4) A víziközmű-szolgáltató a szennyvízelvezető műbe bebocsátott szennyvíz minőségét esetenként vagy folyamatosan
megvizsgálja. A bebocsátott szennyvíz minőségének ellenőrzésére nem lakossági felhasználó esetén előzetes
értesítés nélkül is sor kerülhet. Az ellenőrzés végrehajtását a felhasználó köteles elősegíteni.
VII. FEJEZET
AZ ÜZLETSZABÁLYZATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 89. § (1) A víziközmű-szolgáltató az üzletszabályzata tervezetét a honlapján közzéteszi.
(2) A jóváhagyásra benyújtandó üzletszabályzatra vonatkozó szabályokat és kötelező tartalmi elemeket a 7. melléklet
tartalmazza. (3) A víziközmű-szolgáltató az üzletszabályzat tervezetének honlapon történő közzétételét követően legalább 20 napos
véleményezési határidőt köteles biztosítani. A beérkezett véleményeket, észrevételeket és az ezekről folytatott
egyeztetések eredményét a véleményezési határidő lejárta után a víziközmű-szolgáltató 5 napon belül jegyzőkönyvben
rögzíti. (4) A víziközmű-szolgáltató az üzletszabályzat jóváhagyására irányuló kérelmét a véleményezési határidő lejártát követő
15 napon belül megküldi a Hivatal részére. A kérelemhez mellékelni kell a víziközmű-szolgáltató által a szabályzat
kidolgozásánál el nem fogadott észrevételeket, továbbá az ezekről lefolytatott egyeztetések jegyzőkönyvét is.
(5) A Hivatal a jóváhagyási eljárás keretében a fennmaradt vitás kérdésekben is dönt. Az üzletszabályzatot legfeljebb
3 évre jóváhagyja, a jóváhagyást feltételekhez köti, vagy a jóváhagyást megtagadja.
(6) Amennyiben a Hivatal a jóváhagyást megtagadta, úgy a víziközmű-szolgáltató a határozatban foglaltak szerint köteles
átdolgozni az üzletszabályzatot, és újra benyújtani jóváhagyásra. (7) A víziközmű-szolgáltató a Hivatal által jóváhagyott – módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt – üzletszabályzatát
a Hivatal jóváhagyó határozatának közlésétől számított 3 napon belül a honlapján közzéteszi.
VIII. FEJEZET
A VÍZIKÖZMŰ-FEJLESZTÉSI HOZZÁJÁRULÁS ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI 90. § (1) A nem lakossági felhasználó által kért bekötés megvalósításához vagy a részére nyújtott víziközmű-szolgáltatás
mennyiségének növeléséhez, illetve minősége igényelt javításához – a (2) bekezdésben rögzítettek kivételével –
a víziközmű-szolgáltató részére víziközmű-fejlesztési hozzájárulást kell fizetni. (2) Nem kell víziközmű-fejlesztési hozzájárulást fizetnie a közintézményi felhasználóknak, továbbá a helyi
önkormányzatnak és annak költségvetési intézményének. (3) A hozzájárulás mértéke az igényelt víziközmű-szolgáltatáshoz szükséges fejlesztés költségeinek arányos része.
(4) A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás elkülönítetten kezelendő, és kizárólag a víziközmű fejlesztésére fordítható.
(5) A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás befizetését követően a víziközmű-szolgáltató megállapítja a szolgáltatási
kapacitást (kvótát vagy kontingenst), amely alapján, és amelynek mértékéig a felhasználó jogosulttá válik
a szolgáltatás igénybevételére. (6) A víziközmű-szolgáltatónak a víziközmű-fejlesztési hozzájárulással kapcsolatos befizetésekről ellátásért felelősönkénti
bontásban nyilvántartást kell vezetni. (7) A nyilvántartásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a felhasználó neve, székhelye, b) az ingatlan helyrajzi száma,
c) a kvóta, illetve kontingens mértékét víziközmű-szolgáltatási ágazatonként, m3/nap mennyiségben,
d) a befizetett víziközmű-fejlesztési hozzájárulás összege. (8) A víziközmű-szolgáltatónak olyan nyilvántartást kell vezetnie, amelyből egyértelműen megállapítható, hogy adott
évben mely víziközmű-fejlesztésekre használt fel befizetett víziközmű-fejlesztési hozzájárulást az összeg megjelölésével.
IX. FEJEZET
SZÁMVITELI SZÉTVÁLASZTÁS 91. § (1) A víziközmű-szolgáltató tevékenységeinek számviteli szétválasztásával megbízható és valós képet kell adni
a víziközmű-szolgáltató víziközmű-szolgáltatási ágazati tevékenységeinek vagyoni, pénzügyi és jövedelmi
helyzetéről. (2) Az Sztv. szerinti éves beszámoló kiegészítő mellékletének alá kell támasztania a Vksztv. 49. § (2) bekezdésében foglalt
előírásokat. (3) A tevékenységek elkülönült bemutatása legalább az eszközök, kötelezettségek, időbeli elhatárolások szétválasztott
bemutatását és önálló eredmény-kimutatást jelenti. (4) A tevékenységek számviteli szétválasztása során alkalmazott módszereket és vetítési alapokat a gazdasági társaság
számviteli politikájában, valamint önköltség-számítási szabályzatában kell részletesen meghatározni. Az éves
beszámoló kiegészítő mellékletében a számviteli szabályozás ezen előírásaira is hivatkozni kell.
92. § A tevékenységek szétválasztásának alapelvei: a) teljeskörűség elve: a tevékenységek számviteli szétválasztása során – közvetlen hozzárendelés vagy valamilyen
felosztási módszer alapján – minden eszköz, forrás, bevétel és ráfordítás felosztásra kerül a vállalkozás
tevékenységei között, b) áttekinthetőség és egyszerűség elve: a tevékenységek szétválasztása a vonatkozó jogszabályoknak
megfelelően, lehetőleg egyszerű és átlátható szabályok szerint, nyomon követhető módon történjen,
c) állandóság elve: a számviteli szétválasztás során alkalmazott szabályrendszer megváltoztatására csak a Hivatal
előzetes tájékoztatása mellett van lehetőség; a szabályrendszer megváltoztatását a víziközmű-szolgáltató
számviteli szabályzatában rögzíteni kell, és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében is be kell mutatni.
93. § (1) A víziközmű-szolgáltató tevékenységeinek bemutatása érdekében az éves beszámoló kiegészítő mellékletének
részeként tevékenységi beszámolót kell készíteni: a) külön-külön az engedélyköteles tevékenységeire, valamint
b) összevontan az a) pont szerinti tevékenységi beszámolókban figyelembe nem vett tevékenységekre.
(2) A tevékenységi beszámoló az Sztv. 1. mellékletében található „A” változatú mérleget és az Sztv. 2. mellékletében
szereplő összköltség-eljárással készülő „A” változatú eredmény kimutatást tartalmazza. A kimutatások tagolására és
a tételek tartalmára az Sztv. vonatkozó előírásait kell alkalmazni.
(3) Az eszközöket, forrásokat, bevételeket és ráfordításokat közvetlenül – vagy ha közvetlenül nem rendelhetők az egyes
tevékenységhez – a víziközmű-szolgáltató szabályzataiban meghatározott módszerek és vetítési alapok alapján kell
felosztani. (4) Az eszközökhöz, illetve a forrásokhoz kapcsolódó bevételek és ráfordítások tevékenységek közötti megosztását
egymással összhangban kell elvégezni. (5) Az alkalmazott vetítési alapoknak szakmailag megalapozottnak kell lenniük, módosításokra csak indokolt esetben,
a körülmények jelentős megváltozása következtében kerülhet sor. (6) A számviteli szétválasztás szabályait első alkalommal a 2013. évi beszámoló készítésénél kell alkalmazni. Az első
tevékenységi beszámolóban előző évi (nyitó) adatok nem szerepelnek.
94. § A szétválasztási módszer kötelező tartalmi elemei:
a) közvetlenül a víziközmű-szolgáltató tevékenységéhez rendelhető eszközök, források, bevételek és ráfordítások
körének fogalmi és tartalmi meghatározása, b) közvetlenül a víziközmű-szolgáltató tevékenységéhez nem rendelhető eszközök, források, bevételek és
ráfordítások megosztási szabályainak meghatározása, legalább mérleg- és eredmény kimutatás szerint.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 95. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. március 1-jén lép hatályba.
(2) A 84. § (9) bekezdése és a 101. § c) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
96. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
97. § A Hivatal a közérdekű üzemeltetői követelmények tekintetében 2016. december 31-ig eltekinthet a 17. §
(1)–(3) bekezdésben foglalt feltételektől amennyiben nincs olyan jelentkező víziközmű-szolgáltató, amely a kijelölés
feltételeinek megfelelne. 98. § (1) Az az ellátásért felelős, akinek a Vksztv. 79. § (1) bekezdése szerint 2013. január első napján víziközmű került
a tulajdonába, az adott víziközművet a korábbi tulajdonos könyveiben nyilvántartott nettó könyv szerinti értéken
tartja nyilván a továbbiakban. (2) Az ellátásért felelős és a Vksztv. 79. § (1) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezet legkésőbb 2013. március 31. napjáig
kötelesek meghatározni a vagyonátszállással érintett vagyoni kört és annak könyv szerinti értékét.
(3) A Vksztv. 79. § (7) bekezdése alapján a Vksztv. 7. § (1) bekezdése szerinti jogcímnek minősül az is, ha az ellátásért felelős
és a víziközmű-szolgáltató megállapodik abban, hogy a Vksztv. 79. § (1)–(6) bekezdések szerinti vagyonátszálláskor
mely – a víziközmű-szolgáltató tulajdonában lévő – víziközmű-elemek maradnak a víziközmű-szolgáltató
tulajdonában. 99. § (1) A Hivatal a Vksztv. 32. § (1) bekezdése szerinti körülményként értékeli azt, ha a víziközmű-szolgáltató 2011.
december 31. napját megelőző nap óta az adott víziközmű-rendszerre nézve üzemeltetési szerződés nélkül végez
víziközmű-szolgáltatási tevékenységet. (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a Hivatal közérdekű üzemeltetőként jelölheti ki a víziközmű-szolgáltatót, amennyiben
a víziközmű-szolgáltató üzemeltetési tevékenységének fennállása miatt az ellátásért felelős 2011. december 31. napja
előtt nem tiltakozott, a tevékenység megszüntetésére nem hívta fel, továbbá az üzemeltetési tevékenységgel
összefüggésben más közérdekű üzemeltető kijelölésére okot adó körülmény nem áll fenn.
100. § (1) A vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdésében a „tulajdonos
önkormányzat” szövegrész helyébe a „tulajdonos állam vagy települési önkormányzat” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésében
a „települési önkormányzat” szövegrész. 101. § Hatályát veszti
a) a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet,
b) a kizárólagos állami tulajdonban lévő víziközmű vagyon használatba adásáról szóló 201/1997. (XI. 19.)
Korm. rendelet, c) a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet, valamint a közműves
ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló
247/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök