text:
53/2011. (VI. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Törökbálint Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a Tó Park
területének helyi építési szabályzatáról, valamint Törökbálint Nagyközség Helyi Építési Szabályzatáról szóló többször
módosított 18/2001. (IX. 18.) rendeletének módosításáról szóló 11/2007. (IV. 27.) rendelete alkotmányellenes, ezért
azt 2011. december 31. napjával megsemmisíti. A megsemmisítés következtében a 18/2001. (IX. 18.) rendelet
a módosításáról szóló 11/2007. (IV. 27.) rendelete által beiktatott módosítások nélkül marad hatályban.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Közép-Magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője – miután Törökbálint Nagyközség Önkormányzata
Képviselő-testülete a törvényességi észrevételével nem értett egyet – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az
Alkotmánybírósághoz fordult. A hivatalvezető a Törökbálint Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete által
alkotott, a Tó Park területének helyi építési szabályzatáról, valamint Törökbálint Nagyközség Helyi Építési
Szabályzatáról szóló többször módosított 18/2001. (IX. 18.) rendeletének módosításáról szóló 11/2007. (IV. 27.)
rendelete (a továbbiakban Ör.) egésze felülvizsgálatát kérte, mivel úgy vélte, hogy az Ör. nem felel meg az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ét.) véleményeztetési eljárást
előíró 9. §-ában foglaltaknak, így az törvénysértő, ezáltal az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével sem
összeegyeztethető. A hivatalvezető szerint az Ör. formai hibája, hogy az Ör. véleményezése során felmerült
vélemények közül az egyeztető tárgyalás jegyzőkönyve nem tartalmazta valamennyi elfogadott és el nem fogadott
véleményt. Emellett formai hibának minősül a hivatalvezető szerint az is, hogy a terv az egyeztető tárgyalás napján
került kifüggesztésre a polgármesteri hivatalban, amikor még a véleményeztetési eljárás be sem fejeződött, továbbá
a tervek a kifüggesztést követően átdolgozásra is kerültek, végül pedig nem állapítható meg kétséget kizáróan, hogy
a terv a polgármesteri hivatalban 30 napig ki volt függesztve.
Az indítványozó a formai hibákon túlmenően anyagi jogszabálysértést is észlelt, melyre szintén felhívta
a képviselő-testület figyelmét. A képviselő-testület az Alkotmánybíróság előtti eljárásban jelezte, hogy az Ör. 3. §-át
– mely a helyi építési szabályzat 8. § (22) bekezdését érinti –, valamint az Ör. 8. §-át – mely a szabályzatot új 36/A. §-sal
egészíti ki – hatályon kívül fogja helyezni. Erre azonban az indítvány elbírálásáig nem került sor.
A hivatalvezető az Ör. 3. §-át (a Tó-park területén minden esetben részletes talajmechanikai vizsgálatokkal kell tisztázni
az adott telekrész veszélymentes beépíthetőségét) azért tartotta alkotmányellenesnek, mert magasabb szintű
jogszabályból – jelen esetben az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki
dokumentációk tartalmáról szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelet 5. melléklet III/2. pontjából – „nem hiánytalanul vesz
át rendelkezéseket”.
Az Ör. 8. §-át a hivatalvezető azért támadta, mert az újonnan beiktatásra került Ör. 36/A. § (5) bekezdése – a kialakult
terep csak az illetékes vízügyi hatóság külön engedélyének birtokában változtatható meg – lényegében a vízügyi
hatósági jogkörre szűkíti a terep megváltoztatását, ugyanakkor a terep megváltoztatása építéshatósági jogkörbe is
tartozhat. Ezzel az Ör. helyi vízgazdálkodási hatósági jogkört első fokon a jegyzőre telepít, sértve ezzel az Ötv.
7. § (1) bekezdését, melynek értelmében a jegyzőnek államigazgatási feladatot, hatósági hatáskört törvény vagy
kormányrendelet állapíthat meg.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.”
2. Az Ötv.-nek az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„7. § (1) Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet kivételesen a polgármestert,
a főpolgármestert, a megyei közgyűlés elnökét államigazgatási hatósági hatáskörrel ruházhatja fel. Törvény vagy
kormányrendelet államigazgatási feladatot, hatósági hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek, a főjegyzőnek és
kivételesen a képviselő-testület hivatala ügyintézőjének is.”
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3. Az Ét.-nek az Ör. elfogadásakor hatályos, az indítvánnyal érintett rendelkezése:
„9. § (1) A helyi építési szabályzatot és a településrendezési terveket az országos településrendezési szakmai előírások
figyelembevételével, továbbá a külön jogszabályban meghatározott fogalmak és jelkulcsok alkalmazásával kell
elkészíteni.
(2) A településrendezési eszköz kidolgozása előtt meg kell határozni a rendezés alá vont területet, ki kell nyilvánítani
a rendezés általános célját és várható hatását, hogy az érintettek azzal kapcsolatban javaslatokat, észrevételeket
tehessenek. Ennek során:
a) az érintett népesség, szervezetek, érdek-képviseleti szervek véleménynyilvánítási lehetőségét biztosítani kell, ezért
a helyben szokásos módon az érintettek tudomására kell hozni a településrendezési eszköz kidolgozásának
elhatározását,
b) az államigazgatási szerveket, valamint az érintett települési önkormányzati szerveket az előkészítésbe be kell vonni
úgy, hogy azok a megkeresés kézhezvételétől számított 30 napon belül írásos tájékoztatásukban ismertessék
a település fejlődése és építési rendje szempontjából jelentős terveiket és intézkedéseiket, valamint ezek várható
időbeli lefolyását, valamint a hatáskörükbe tartozó kérdésekben a jogszabályon alapuló követelményeket.
(3) A készítés alatt lévő településrendezési eszközt a polgármesternek (főpolgármesternek) – külön jogszabályban
meghatározottak szerint – véleményeztetnie kell az 5. § (4) bekezdésében említett tervtanáccsal. Az elkészített helyi
építési szabályzatot és településrendezési terveket a megállapítás, illetve a jóváhagyás előtt a polgármesternek
(főpolgármesternek) véleményeztetnie kell a külön jogszabályban meghatározott államigazgatási, az érintett
települési önkormányzati és az érdek-képviseleti szervekkel, valamint a társadalmi szervezetekkel, amelyek 45 napon
belül adhatnak írásos véleményt.
(4) Az eltérő vélemények tisztázása érdekében a polgármesternek (főpolgármesternek) egyeztető tárgyalást kell
tartania, amelyre a hely és az időpont megjelölésével a véleményezési eljárás valamennyi érdekeltjét a tárgyalás előtt
legalább 8 nappal meg kell hívnia. Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell
valamennyi elfogadott és el nem fogadott véleményt azok indokolásával együtt.
(5) Azt az érdekeltet, aki a véleményezési eljárás során írásbeli véleményt nem adott, és az egyeztető tárgyaláson sem
vett részt, kifogást nem emelő véleményezőnek kell tekinteni.
(6) A véleményezési eljárás befejezése után a településrendezési eszközöket az elfogadásuk előtt – a (3)–(4) bekezdés
alapján beérkezett, de el nem fogadott véleményekkel és azok indokolásával együtt – a polgármesternek
(főpolgármesternek) legalább egy hónapra a helyben szokásos módon közzé kell tennie azzal, hogy az érintettek
a közzététel ideje alatt azokkal kapcsolatban észrevételt tehetnek, továbbá meg kell küldenie szakmai véleményezés
céljából:
a) a főváros, a fővárosi kerület, a megyei jogú város igazgatási területének egészére egyszerre készített szabályzatot és
terveket az állami főépítész útján a miniszternek, a fejlesztési koncepciókat a településfejlesztésért és
településrendezésért felelős miniszternek,
b) egyéb szabályzatot és terveket az állami főépítésznek.
A miniszter 90, az állami főépítész 30 napon belül adhat véleményt; ha e határidőn belül nem nyilatkozik, úgy
véleményét egyetértőnek kell tekinteni. A véleményt a döntésre jogosult testülettel ismertetni kell.”
4. Az Ör.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezései:
„3. §
A HÉSZ 8. §-a a következő új (22)–(25) bekezdésekkel egészül ki:
(22) A Tó Park területén minden esetben részletes talajmechanikai vizsgálatokkal kell tisztázni az adott telekrész
veszélymentes beépíthetőségét. (…)”
„8. §
A HÉSZ az új 36./A §-sal kerül kiegészítésre:
A Gksz-6/A jelű kereskedelmi-szolgáltató gazdasági építési övezet
(A Tó Park bejáratánál tervezett kereskedelmi-szolgáltató gazdasági területek)
36./A §
(5) A kialakult terep csak az illetékes vízügyi hatóság külön engedélyének birtokában változtatható meg. Amennyiben
az illetékes vízügyi hatóság engedélyezi a feltöltés alkalmazását, akkor a HÉSZ vonatkozó részének betartásával
a kialakítandó új terepszinteknek a környezetben kialakult terep szintjéhez igazodnia kell. A tereprendezés során
gondoskodni kell a víztározó kifolyását biztosító, a vízügyi hatóság által is elfogadott megfelelő kapacitású
vízelvezetési megoldásról.”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság határozataiban már többször kifejtette, hogy „a helyi önkormányzáshoz való alapjogok körébe
tartozik a helyi társadalmi viszonyok helyi jogi szabályozása, az önkormányzati rendeletalkotás. Ezek egyik típusa,
amikor az önkormányzat törvény végrehajtására a törvény felhatalmazása alapján, a törvény keretei között alkot
rendeletet” [11/2004. (IV. 7.) AB határozat, ABH 2004, 853, 856.; 48/2004. (XII. 1.) AB határozat, ABH 2004, 956, 960.;
7/2003. (III. 13.) AB határozat, ABH 2003, 753, 756.].
Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben, a helyi építési szabályzatok vonatkozásában a 11/2004. (IV. 7.) AB
határozatában a következőkre mutatott rá: „A helyi társadalmi viszonyok között fontos szerepet töltenek be az Ét.
felhatalmazása alapján alkotott helyi építésügyi szabályzatok és a településrendezési tervek, miután ezek az adott
település és környezete fejlődését, a településen élők, ott-tartózkodók életkörülményeit hosszabb időszakra döntően
befolyásolják. Ebből is következik, hogy a helyi építésügyi előírásoknak több követelménynek kell eleget tenniük: az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdéséből adódóan az e tárgyban alkotott önkormányzati rendelet sem lehet ellentétes
magasabb szintű jogszabállyal, a helyi építésügyi szabályzatnak és a települési rendezési tervnek figyelembe kell venni
az országos településrendezési szakmai előírásokat, a település társadalmának igényét. Mindezekre tekintettel az Ét.
részletesen szabályozza az építésügyi szabályzatok, a településrendezési tervek előkészítésének, egyeztetésének
és elfogadásának a rendjét.
Az Ét. 9. §-a részletezi tehát a helyi építésügyi szabályzat és a településrendezési tervek kidolgozása során érvényesítendő
eljárási szabályokat, rendezi, hogy az érintett állampolgárokat, szervezeteiket, államigazgatási szerveket, települési
önkormányzatokat milyen tartalommal, milyen módon, határidőben kell tájékoztatni, véleményüket kérni,
véleményeltérés esetén egyeztető tárgyalást tartani, az el nem fogadott véleményekről tájékoztatást adni” (ABH 2004,
853, 857.). Az Ét. 9. § (7) bekezdése szerint a helyi építési szabályzat és a településrendezési tervek a (2)–(6) bekezdésben
előírt véleményeztetési eljárás lefolytatása nélkül nem fogadhatók el.
Ahogy az Alkotmánybíróság a 7/2003. (III. 13.) AB határozatában megállapította, az Ötv. 16. § (1) bekezdéséből, az Ét.
9. § (7) bekezdéséből és 13. § (1) bekezdéséből kitűnik, hogy „az önkormányzatok városrendezésre és építésügyre
vonatkozó szabályozási autonómiája kizárólag a rendeletalkotás tartalmát és az alkalmazott eljárás lefolytatását
meghatározó törvényi keretek között érvényesülhet. Ilyen, az önkormányzati rendeletalkotás során irányadó eljárási
rendelkezéseket állapít meg az Ét. fentiekben említett 9. §-a is, amikor a helyi építési szabályzat elfogadásához
a közérdek érvényesítése érdekében számos egyeztetési kötelezettséget ír elő, és az érintett állampolgárok,
szervezetek, érdekképviseletek, hatóságok számára véleménynyilvánítási, javaslattételi, észrevételezési lehetőséget
biztosít” (ABH 2003, 753, 756.). Az érdekelt államigazgatási szervekkel való egyeztetés kötelezettsége és a lakosság
bevonása az eljárásba olyan garanciális jellegű eljárási követelményeket jelent, amelyeket a jogi szabályozás nem ír elő
más önkormányzati rendelet megalkotása során.
E rendelkezések alapján megállapítható, hogy az önkormányzat képviselő-testülete nem rendelkezik szabad döntési
lehetőséggel abban a tekintetben, hogy a helyi építési előírások megállapításáról az Ét.-ben szabályozott eljárási
rendben elfogadott helyi építési szabályzatban, vagy ezen eljárási kötöttségek nélkül elfogadott önkormányzati
rendeletben rendelkezik-e. A helyi építési előírásokat a képviselő-testületnek az Ét. 9. §-ában szabályozott eljárási
rendben elfogadott helyi építési szabályzatban kell megállapítania. Az Ét. 9. § (9) bekezdése előírja, hogy az Ét.
9. §-ában szabályozott eljárási rendet érvényesíteni kell a rendezési tervek módosításánál is.
2. Az Alkotmánybíróságnak jelen ügyben tehát azt kellett megvizsgálnia, hogy a hivatalvezető által kifogásolt eljárás
megfelelt-e az Ét.-ben foglaltaknak.
A indítványozó azt sérelmezte, hogy a terv az egyeztető tárgyalás napján került kifüggesztésre a polgármesteri
hivatalban, amikor még a véleményeztetési eljárás be sem fejeződött, továbbá a tervek a kifüggesztést követően
átdolgozásra is kerültek, végül pedig nem állapítható meg kétséget kizáróan, hogy a terv a polgármesteri hivatalban
30 napig ki volt függesztve.
A rendelkezésre álló iratokból megállapítható, hogy a tervezést végző gazdasági társaság 2006. augusztus 21. napján
kelt levelében arról tájékoztatta az önkormányzat főépítészét, hogy a szabályozási terv és az építési szabályzat
„II/b fázisú, az államigazgatási és önkormányzati egyeztetés alapján módosított dokumentációját” mellékelten
megküldi. Az ezen az iraton szereplő feljegyzés szerint a dokumentum 2006. szeptember 1. napján érkezett
a polgármesteri hivatalba. Ennek alapján az önkormányzatnak a „II/b fázisú dokumentáció” 2006. szeptember 1. napja
előtt nem állhatott rendelkezésre, azaz azt az Ét. 9. § (6) bekezdése alapján 2006. augusztus 21. napján közzétenni sem
tudta. Ezt támasztja alá az a tény is, hogy a kivitelező arról tájékoztatta a Közép Duna-Völgyi Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőséget a 2006. október 30. napján kelt levelében, hogy „2006. augusztus 21-én
a jelenlevők megállapodtak abban, hogy a tervező a – Törökbálint közigazgatási területét érintő távlati –
nagysebességű vasútvonalat a jelenlegi vasúti nyomvonalon, egy előző terv-variációban már javasolt magoldásnak
megfelelően a terven szerepeltetni fogja. Ennek a tervező eleget tett, és a terület fejlesztője a MÁV Zrt. Stratégiai
Igazgatóságán egyeztette a kialakított álláspontot, ahol a tervezett megoldást jóváhagyták.”
További érvként szolgál a polgármesteri hivatal 2006. november 26. napján kelt levele, miszerint „ha a szabályozási
tervvel kapcsolatos egyeztető tárgyalás az önkormányzat és a tulajdonos beruházó között befejeződött és
a megállapodásnak megfelelően a módosított terv leszállításra került, az önkormányzat fogja az államigazgatási
eljárást lefolytatni”.
Végül az Alkotmánybíróság hivatkozik a Budaörs Város Önkormányzata főépítészének 2006. november 24. napján kelt
levelére, melyben a városi főépítész a Törökbálint Önkormányzatának 2006. november 9. napján kelt levelére
válaszolva előadja, hogy a gyorsforgalmi vasútra vonatkozóan „az új nyomvonal pontos ismeretének hiányában arról
véleményt nyilvánítani nem tudunk (…) a korábban megküldött szabályozási tervben még a vasút régi – és számunkra
elfogadhatatlan – nyomvonala szerepelt, melyet a 2006. augusztus 21-én tartott egyeztető tárgyalás alkalmával is
kifogásoltunk.”
Ennek alapján megállapítható, hogy 2006. augusztus 21. napján nem a véleményezési eljárás befejezése után, hanem
még azt megelőzően függesztették ki a polgármesteri hivatalban a terveket, ezért az eljárás sérti az Ét. 9. §
(6) bekezdésében foglaltakat, mivel az önkormányzat a jogszabályban írt eljárási rendet megszegve folytatta le
az eljárást.
Az Alkotmánybíróság emellett utal arra is, hogy a lakossági felhívás fénymásolatán a kifüggesztés napjaként 2006.
augusztus 21. napja, valamint az a megjegyzés szerepel, hogy „levéve 30. nap.” Azaz a hirdetményből a levétel napja
kétséget kizáróan nem állapítható meg az, hogy a hirdetmény 30 napra kifüggesztésre került, csupán valószínűsíthető.
Az Ét. 9. § (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a településrendezési eszköz, így a helyi építési szabályzat sem
fogadható el az Ét. 9. § (2)–(6) bekezdésében előírt véleményeztetési eljárás nélkül.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselő-testület az Ét. szabályainak megsértésével,
azaz törvénysértő módon fogadta el az Ör.-t.
Az önkormányzati rendeletalkotási eljárás során történt hibák esetén nemcsak az eljárási hiba meglétét vagy hiányát
vizsgálja az Alkotmánybíróság, hanem arra is figyelemmel van, hogy a szabálytalanság érdemben befolyásolta-e
a rendelet megalkotását (986/H/1997. AB határozat, ABH 1998, 1038, 1041.).
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az Ör. – az elfogadása során alkalmazott törvénysértő
eljárásra tekintettel – sérti az Ét. 9. § (4)–(7) bekezdésének rendelkezéseit, és ezáltal más jogszabályba, jelen esetben
törvénybe ütközik, ellentétes az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével.
Mivel az Ör. jelenlegi szövege alkotmányellenes módon, az Ét. garanciális szabályainak megsértésével jött létre, az
Alkotmánybíróság az Ör. egészét alkotmányellenesnek minősítette és megsemmisítette. A megsemmisített rendelet
az Alkotmánybíróság határozatában, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
43. § (4) bekezdésének alkalmazásával megállapított későbbi időpontban veszti hatályát, melynek az az indoka, hogy
ez alatt az idő alatt Törökbálint város önkormányzatának lehetősége lesz lefolytatni az építési szabályzat és rendezési
terv módosításához előírt, az Ét. 9. §-ában szabályozott eljárást.
3. Az Alkotmánybíróság az indítvány azon részének elbírálását, mely szerint az Ör. módosító rendelkezései tartalmukat
tekintve ellentétesek az Ötv. törvényi előírásaival, az Ör. egésze alkotmányellenességének megállapítása és
megsemmisítése miatt mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2011. június 23. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
31/2012. (IV. 3.) OGY határozata a lakossági deviza-eladósodás megakadályozásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
1. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt: a) Vizsgálja meg a természetes személyek adósságrendezésével kapcsolatos eljárás szabályainak, vagyis a
magáncsőd jogintézményének bevezetését. Az adósság rendezése – törvény alapján – komplex módon tudná
segíteni mind a devizahitellel rendelkező adósok, mind a más módon adósságot felhalmozó, fizetésképtelen
emberek problémáit. b) Építse be az általános iskolák felső tagozatai, valamint a középfokú iskolák tananyagába a pénzügyi rendszer
alapismereteire vonatkozó pénzügyi szabályok oktatását, a banki tranzakciók minimális követelményeinek a
megismertetését és a fogyasztóvédelmi jogok tanítását. c) Vizsgálja meg a pénzintézetek, illetőleg a hitelközvetítő pénzügyi szolgáltatók, ügynöki szervezetek viszonyát,
illetőleg a hitelfelvevőknek az ezekhez való viszonyát. d) Vizsgálja meg a devizahitelesek megsegítése érdekében hozott intézkedések hatályosulását, és szükség esetén
kezdeményezze azok módosítását. e) Vizsgálja meg a pénzügyi szolgáltatás közvetítőire vonatkozó 2011-től alkalmazandó jogszabályok
hatályosulását, és szükség esetén kezdeményezze azok módosítását. A határozatot az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
f) Vizsgálja meg, hogy a hitelfelvevők megfelelő minőségű és mennyiségű információhoz való jutásának, kellő
megalapozottságú tájékozódásának elősegítése érdekében az Európai Bizottság által javasolt – még el nem
fogadott – a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokról szóló irányelv vonatkozó részei hogyan
illeszthetők be a hazai jogrendbe. g) Vizsgálja meg, hogy milyen eszközökkel tudná elősegíteni a hitelpiac szereplőinek a futamidő alatt bekövetkező
negatív változások elleni „öngondoskodását”. Például a hitelfelvevőre megkötött ún. hitelfedezeti biztosítási
csomag védelmet nyújt az ideiglenes munkaképtelenség, valamint a munkahely elvesztéséből adódó pénzügyi
nehézségek esetében is. 2. Az Országgyűlés felkéri a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletét, hogy a hatékonyabb munkavégzés érdekében,
feladatait hangolja össze a versenyfelügyeleti hatóságokkal. Végezzenek közös vizsgálatokat, különösen a hitelek
árazását illetően, mert több esetben kiderült, hogy jelentősen magasabb a hitelkamat emelkedése, mint azt az
országkockázat indokolná. Az elvégzett vizsgálatok, tapasztalatok ismeretében, amennyiben szükséges, akkor
jogszabályi változtatásokat kezdeményezzenek a jogalkotó felé. 3. A Kormány az 1. a)–g) pontokban foglalt feladatok, valamint a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke a
2. pontban foglalt feladat teljesítéséről szóló beszámolóját legkésőbb 2012. augusztus 31-ig benyújtja az
Országgyűlés Alkotmányügyi, igazságügyi és ügyrendi bizottságának. 4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
48/2013. (VI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a 2013-évben kiírt „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék
kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázat kapcsán hozott minden döntést meg kell semmisíteni?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikke rögzíti az országos népszavazásra vonatkozó
alapvető rendelkezéseket. A 8. cikk (2) bekezdése szerint „Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről
szóló 2012. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Fdvtv.) 4. § (1) bekezdésében foglaltak
szerint az állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter ellátja a
dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység szervezésének szakmai irányítását. A törvény
5. §-ában foglaltak szerint az állam nevében a dohánytermék-kiskereskedelem átengedéséről szóló
pályázat kiírása, elbírálása, továbbá a koncessziós szerződés megkötésére a miniszter jogosult. Az Fdvtv.
8. § (1)  bekezdésében foglaltak szerint a miniszter, illetve a miniszter által megbízott és a nevében eljáró
természetes személy a pályázat nyertesével köti meg a koncessziós szerződést a pályázat eredményének
kihirdetését követő 30 napon belül.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a fenti jogszabályban foglaltak értelmében a „Nyilvános
koncessziós pályázati kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című 2013-évi pályázattal
kapcsolatos döntési jogosultsággal az Országgyűlés nem rendelkezik.
Ennek értelmében az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a jogbiztonság elvéből fakadóan a lezárt
jogviszonyokat jogszabállyal sem lehet alkotmányosan megváltoztatni, ezért a megkötött koncessziós szerződések
megsemmisítése az Alaptörvény B) cikk (2) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság elvéből fakadó
jogbiztonság elvébe is ütközne. Ennek következtében a kérdés tiltott tárgykört, az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés
a) pontját érintené.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és b) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az
Országgyűlés feladat- és hatáskörébe, valamint a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani – az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (2) bekezdésén, 8. cikk (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és b) pontjain,
a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, az Fdvtv. 4. § (1) bekezdésén,
5. §-án, 8. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
487/2016. (XII. 16.) KE határozata a gazdasági versenyhivatal versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
d) pontja és (3) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Juhász Dorina, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e  megbízatása 2017. január 10-ei hatállyal
megszűnik.
Budapest, 2016. december 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
101/2012. (VIII. 31.) ME határozata a Magyarország és a Török Köztársaság között Áfa Visszatérítési Viszonossági Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, illetve a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország és a Török Köztársaság között Áfa Visszatérítési Viszonossági Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a külügyminiszterrel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően
a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
36/2014. (X. 22.) ORFK utasítása a gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekményeket követő rendőri intézkedésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – összhangban a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek,
dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény, továbbá a körözési nyilvántartási rendszerrel és a körözési
eljárással kapcsolatos rendőrségi feladatokról szóló 54/2013. (XII. 21.) ORFK utasítás rendelkezéseivel – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség).
2. Az utasítás rendelkezéseit a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 370.  §-ába
ütköző, gépjárműre elkövetett lopás, valamint a Btk. 380. §-ába ütköző jármű önkényes elvétele bűncselekményekre
kell alkalmazni.
3. Az utasítás célja a  gépjárművekkel kapcsolatos bűnözés visszaszorítása és eredményesebb felderítése,
a  gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekményre vonatkozó feljelentést követő rendőri intézkedések egységes
gyakorlatának kialakítása, továbbá a gépjárműkörözések adatáramlásának felgyorsítása.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A feljelentést felvevő feladatai
4. Az utasítás hatálya alá tartozó bűncselekményre vonatkozó feljelentés esetén a  Rendőrség feljelentést felvevő
munkatársa (a továbbiakban: feljelentést felvevő) a  Robotzsaru Integrált Ügyviteli, Ügyfeldolgozó és Elektronikus
Iratkezelő Rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru Rendszer) elérhető „gépjárművel kapcsolatos feljelentésről”
elnevezésű jegyzőkönyvben rögzíti a feljelentést.
5. A feljelentést felvevő
a) a közölt adatok alapján – lehetőség szerint – ellenőrzi, hogy a gépjárművet jogszerűen elszállították-e;
b) végrehajtja a  körözési nyilvántartási rendszerrel és a  körözési eljárással kapcsolatos rendőrségi feladatokról
szóló 54/2013. (XII. 21.) ORFK utasításban (a továbbiakban: 54/2013. ORFK utasítás) foglaltakat azzal, hogy
amennyiben a külföldön nyilvántartásba vett gépjárműre elkövetett bűncselekmény miatt tett feljelentéskor
a feljelentő a gépjármű alvázszámát közölni nem tudja, késedelem nélkül intézkedik a nem ismert alvázszám
lehető leggyorsabb – szükség esetén a nemzetközi bűnügyi együttműködés ismert csatornáinak igénybevétele
útján történő – megállapítására és annak a körözésben történő rögzítésére;
c) soron kívül intézkedik a helyszín biztosítására, az adatgyűjtés végrehajtására (vélt távozási útvonalak, környező
parkolók, lakótelepek vonatkozásában), térfigyelő, egyéb kamerák feltérképezésére, azok felvételeinek
elemzésére, illetve szükség esetén a szemle lefolytatására;
d) a feljelentés felvételével egyidejűleg a  feljelentőt tájékoztatja, hogy a  feljelentése alapján soron kívül
megtörténik a gépjármű adatainak közlése a közterületen szolgálatot teljesítő rendőri állománnyal.
6. Amennyiben a körözés elrendelését megelőzően megállapításra kerül, hogy a feljelentésben szereplő adatok a közúti
közlekedési nyilvántartásban szereplő adatoktól eltérnek, a körözést – a  feljelentővel történő ismételt egyeztetést
követően – a nyilvántartásban szereplő adatok alapján kell elrendelni, kivéve ha a nyilvántartás nyilvánvaló elírást
tartalmaz. E rendelkezés alkalmazása során nyilvánvaló az elírás, ha a járműazonosító adatok eltérnek a szabványtól.
2. Nyomozás elrendelését követő feladatok 7. A feljelentés hiányos felvétele esetén intézkedni kell a hiányzó adatok beszerzésére, azok jegyzőkönyvben történő
rögzítésére.
8. Az elkövetés tárgyát képező gépjármű felkutatása érdekében – a  gépjármű technikai adatait tartalmazó –
megkereséssel kell élni az  autópálya-kezelők, a  parkolótársaságok, az  önkormányzatok, a  polgárőrség, valamint
egyéb civil szervezetek felé, amelyek lopott gépjárművek felkutatásával foglalkoznak.
9. Az utasítás 5.  pont c)  alpontja szerinti térfigyelő és egyéb kamerák feltérképezésének, elemzésének elmaradása
esetén azt soron kívül pótolni kell, az érdemleges adatot tartalmazó felvételeket le kell foglalni. A lefoglalás mellett
– a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 158/A.  §-ában meghatározott feltételek fennállása esetén – sor
kerülhet az információs rendszerben tárolt adatok megőrzésre történő kötelezésére is.
10. Az eljáró szerveknek az  illetékességi területükön feltérképezett autóbontóknál, gépjárműszerelő műhelyekben,
szakszervizekben, gépjármű-kereskedőknél adatgyűjtést kell folytatniuk a bűncselekmény tárgyát képező gépjármű
felkutatása érdekében.
11. A bűncselekmény tárgyát képező gépjármű felkutatása érdekében ellenőrzést kell folytatni a Robotzsaru Rendszer
Prioráló Moduljában, továbbá az Országos kereső felületén, valamint a határellenőrző és regisztrációs rendszer webes
megjelenítő felületén (HERRweb).
12. Az eltulajdonított gépjármű megtalálása esetén szemlét kell végrehajtani a  feltalálás helyén és annak közvetlen
környezetében a  büntetőeljárások keretében lefolytatandó szemlék végrehajtásáról és a  bűnügyi technikai
tevékenység egységes szabályozásáról szóló 13/2012. (VII. 30.) ORFK utasításban foglaltak figyelembevételével.
13. A nyomozó hatóság vezetőjének az  elmúlt hónap bűnügyi helyzetének tükrében – a  gépjárművel kapcsolatos
bűncselekmények megelőzése és felderítése érdekében – meg kell határoznia a  közrendvédelmi és a  bűnügyi
szolgálati ág szolgálatteljesítése során végrehajtandó feladatait.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
15. Hatályát veszti az 54/2013. ORFK utasítás 25. pontja.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1665/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programról szóló 25/2002. (II. 27.) Korm. rendeletben szereplő 2000 fő alatti kistelepülések vizsgálatáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Program (a továbbiakban:
Program) a  Programban szereplő 2000 fő alatti települések felülvizsgálata alapján az  alábbi intézkedésekkel
módosuljon:
Sorszám Település neve
Az agglomeráció központi települése
Intézkedés
1 Csesztve Cserháthaláp Kizárás. 2 Etes Karancslapujtő Kizárás.
3 Farkaslyuk Ózd Kizárás. 4 Ipolydamásd Szob Kizárás.
5 Mátramindszent Bátonyterenye Kizárás. 6 Pócspetri Máriapócs Kizárás.
7 Tereske Érsekvadkert Kizárás. 8 Tiszaszőlős Tiszafüred Kizárás.
9 Végegyháza Mezőkovácsháza Kizárás. 10 Csörög Vác
Programban marad. A fejlesztési igény „CS”
törlése a 2. mellékletből és költség törlése
az 1. melléklet 5. táblázatából. 11 Visegrád Vác
Programban marad. A fejlesztési igény „CS”
törlése a 2. mellékletből és költség törlése
az 1. melléklet 5. táblázatából. 12 Remeteszőlős Budapest
Programban marad. A fejlesztési igény „CS”
törlése a 2. mellékletből és költség törlése
az 1. melléklet 5. táblázatából. 13 Sóshartyán Sóshartyán
Programban marad. A fejlesztési igény „CS”
törlése a 2. mellékletből és költség törlése
az 1. melléklet 5. táblázatából. 14 Zalaapáti Zalaapáti
Programban marad. A Program 2. melléklet
6. (megfelelő) táblázatába sorolása és költség
törlése az 1. melléklet 5. táblázatából.
2. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programról szóló
25/2002. (II. 27.) Korm. rendelet 3. melléklete törlésre kerüljön.
3. egyetért azzal, hogy a Program az alábbi intézkedésekkel módosuljon:
Sorszám Település neve
Az agglomeráció központi települése
Intézkedés
1 Hegyfalu Hegyfalu Bekerül a Programba. A fejlesztési igény „CS”,
valamint „ÚT” megjelenítése a 2. mellékletben
és a költség megjelenítése az 1. melléklet 5.
táblázatában.
2 Pósfa Hegyfalu
Bekerül a Programba. A fejlesztési igény „CS”
megjelenítése a 2. mellékletben és a költség
megjelenítése az 1. melléklet 5. táblázatában. 3 Szeleste Hegyfalu
Bekerül a Programba. A fejlesztési igény „CS”
megjelenítése a 2. mellékletben és a költség
megjelenítése az 1. melléklet 5. táblázatában. 4 Ölbő Hegyfalu
Bekerül a Programba. A fejlesztési igény „CS”
megjelenítése a 2. mellékletben és a költség
megjelenítése az 1. melléklet 5. táblázatában. 5 Zsédeny Hegyfalu
Bekerül a Programba. A fejlesztési igény „CS”
megjelenítése a 2. mellékletben és a költség
megjelenítése az 1. melléklet 5. táblázatában. 4. felhívja a belügyminisztert az 1., 2. és 3. pontban meghatározott feladat végrehajtására, és készítse elő a Nemzeti
Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programról szóló 25/2002. (II. 27.) Korm. rendelet 1., 2. és
3. mellékletének 1., 2. és 3. pont szerinti módosítását tartalmazó előterjesztést.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
160/2009. (XI. 19.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: A támogatás célja, jellege
1. § A támogatás célja vidéki munkahelyek létrehozása vagy megőrzése érdekében a falusi szálláshely, gyermek- és ifjúsági
turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek fejlesztése, kialakítása, a hozzá kötődő szolgáltatások fejlesztése,
kialakítása, valamint a szálláshelyhez nem feltétlenül kötött – a vidéki települések természeti erőforrásaira,
mezőgazdasági, erdő-, vad- és halgazdálkodási adottságaira, közösségi-kulturális és gasztronómiai örökségére,
nemzeti tájházakra, skanzenekre, borpincékre mint vonzerőre épülő – minőségi és komplex agro- és ökoturisztikai
szolgáltatások kiépítése, a már működő szolgáltatások bővítése, korszerűsítése, marketingjének kialakítása,
fejlesztése. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) alkalmi falusi és agroturisztikai szolgáltató tevékenység: a külön jogszabályban meghatározott falusi szállásadás
nyújtására alkalmas településen, alkalomszerűen, szállást nem igénylő látogatók részére
aa) a helyi népművészeti, néprajzi, kézműves, építészeti és kulturális értékek, örökségek bemutatása,
ab) a falusi élethez, környezethez és munkakultúrához kapcsolódó hagyományok, tevékenységek bemutatása,
ac) falusi vendégasztal szolgáltatása, ad) a helyi gazdálkodási módok, termelési szokások bemutatása,
b) ökoturizmus: a természeti értékek, a természeti területek megismerésére irányuló olyan turizmus, amely
természetkímélő módon, a természetvédelmi prioritások biztosításával valósul meg az arra alkalmas területen,
amely egyúttal a helyi népesség társadalmi, gazdasági előnyökhöz jutását is szolgálja,
c) falusi szálláshely: a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni
Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény szerint kiemelt üdülőkörzethez nem
tartozó településeken, valamint a természetes gyógytényezőkről szóló külön jogszabály alapján törzskönyvezett
gyógyhelyek kivételével az 5000 fő alatti településeken, illetve a 100 fő/km2 népsűrűség alatti területeken
található olyan szálláshely, amelyet úgy alakítottak ki, hogy adott esetben kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt
bemutatásra kerüljenek, d) gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshely: a nem üzleti célú közösségi, szabadidős
szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 173/2003. (X. 28.) Korm.
rendelet] 3. § (2) bekezdés c) pont 2. alpontja szerinti szálláshely,
e) turistaház: a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés c) pont 3. alpontja szerinti szálláshely,
f) falusi turizmus: a községben vagy más településeken falusias térségben történő vendégfogadás, jellemzően
szállás-, étkezés- és programszolgáltatás, amely keretében a látogató megismerkedik a falu jellegzetes
életformájával, hagyományaival, és aktívan részt vehet annak életében,
g) agroturizmus: a mezőgazdaság területéhez kapcsolódó falusi turizmus,
h) nonprofit szervezet: a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény (a továbbiakban: 1997. évi
CLVI. törvény) 2. § (1) bekezdés a), b), c), g), valamint k) pontja szerinti szervezet, valamint az egyesülési jogról
szóló törvény alapján létrehozott egyesület, i) egyházi jogi személy: a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény 13. §
(2) és (3) bekezdése szerinti jogi személy, j) hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében meghatározott kistérség, valamint a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból
elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről
szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében meghatározott település,
k) vadászatra jogosult: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
6. §-a szerinti jogosult, l) gazdaságon kívül végzett tevékenység: olyan tevékenység, amely független az ügyfél mezőgazdasági
tevékenységétől, a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó földterülettől és mezőgazdasági hasznosítású
épületeitől, m) közhasznú tevékenység: az 1997. évi CLVI. törvény 26. § c) pont 1–15., 17–18., 20. és 23. alpontja szerinti
tevékenység, n) rekreációs szolgáltatás: az aktív, szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó, az egészségmegőrzést célul kitűző
szolgáltatás, o) vízi turizmus: olyan szabadidős tevékenység, amelyet vízben, vizen végeznek: az aktív turizmus egy formája, amely
során a turista utazásának motivációja valamilyen fizikai aktivitást igénylő szabadidős vagy sporttevékenység
gyakorlása hazánk álló és folyóvizein a strandok, fürdőmedencék, fürdőházak és a hozzájuk kapcsolódó
különböző wellness szolgáltatások kivételével, p) lovas turisztikai szolgáltatás: a lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendeletben, valamint
az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő szolgáltatás, q) vadász turizmus: a turizmus azon formája, amelynek elsődleges célja a vad elejtése által a résztvevő számára
történő élményszerzés, valamint az ahhoz kapcsolódó helyben nyújtott kiegészítő szolgáltatások igénybevétele,
r) illetékes LEADER HACS: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 3. és 4. tengelyének keretében megalakuló helyi
akciócsoportok elismerési rendjével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 93/2007. (VIII. 29.) FVM rendelet alapján
előzetesen elismert helyi közösségek tervezési folyamatával, és a LEADER csoportok kiválasztásával kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló 147/2007. (XII. 4.) FVM rendeletben elismert LEADER helyi akciócsoport, amely az
e rendelet szerinti tervezési területen látja el a munkaszervezetén keresztül az Új Magyarország Vidékfejlesztési
Program III. és IV. tengely intézkedéseinek delegálási szerződés keretein belüli végrehajtását,
s) teljes akadálymentesítés: az építménynek az országos településrendezési és építési követelményekről szóló
253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 1. számú melléklet 1. pontjában meghatározottak
szerinti akadálymentessé tétele, t) részleges akadálymentesítés: az OTÉK 1. számú melléklet 82. pontjában ekként meghatározott fogalom,
u) ügyfél: az a természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, települési önkormányzat, kisebbségi
önkormányzat, illetve a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény
16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, nonprofit szervezet és
egyházi jogi személy, v) konferencia turizmus: a hivatásturizmus egy fajtája, amely során valamely szervezet által, egy adott témakör
vonatkozásában szerveznek olyan rendezvényt, amelyen legalább 50 fő vesz részt.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott fogalmakat a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni. A támogatás tárgya, elszámolható kiadások
3. § (1) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe az alábbi célterületeken:
a) a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély
kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet]
szerint falusi szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakítása, már működő falusi szálláshelyek bővítése,
korszerűsítése, akadálymentesítése, szolgáltatásaik fejlesztése (a továbbiakban: 1. célterület),
b) a vidéki térségekben a gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és kapcsolódó
szolgáltatások kialakítása, már működő egységek bővítése, korszerűsítése, akadálymentesítése és
szolgáltatásainak fejlesztése (a továbbiakban: 2. célterület), c) foglalkoztatást elősegítő szolgáltatások fejlesztése (a továbbiakban: 3. célterület) keretében:
ca) alkalmi falusi, agroturisztikai szolgáltatások, cb) ökoturisztikai szolgáltatások,
cc) lovas turisztikai szolgáltatások, cd) vadászati turizmushoz kapcsolódó szolgáltatások,
ce) erdei turizmushoz és természetjáráshoz kapcsolódó szolgáltatások, cf) horgász turisztikai szolgáltatások,
cg) borturisztikai szolgáltatások, ch) kerékpáros turizmushoz kapcsolódó szolgáltatások,
ci) vízi turizmushoz kapcsolódó szolgáltatások, cj) a cc)–ci) alpontokban meghatározott szolgáltatásokhoz kapcsolódó gasztronómiai szolgáltatások.
(2) Az e rendelet szerinti támogatás természeti és környezeti értékeket károsító, valamint ezen értékek hozzáférhetőségét
korlátozó sportturisztikai tevékenység, így különösen terepmotor, quad, downhill terepkerékpározás céljára, valamint
gazdaságon belüli fejlesztéséhez nem vehető igénybe. Gazdaságon belül fejlesztésre csak az (1) bekezdés c) pont
cg) alpontjában meghatározott szolgáltatásfejlesztés vonatkozásában igényelhető támogatás. (3) Az e rendelet alapján támogatható tevékenységek és elszámolható kiadások a következők:
a) a Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő építés, a fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó építési munka,
b) a 3. mellékletben nem szereplő, a szálláshelyek, szolgáltatások működését szolgáló berendezési tárgyak,
eszközök, c) a 2. melléklet I. és II. pontjában szereplő infrastrukturális és rekreációs fejlesztések kiépítéséhez kapcsolódó
beszerzések, d) a horgászati cél esetén árnyékot adó, valamint a helyi vízgazdálkodási és talajadottságoknak megfelelő fafajok
telepítése, e) a szolgáltatás működtetéséhez szükséges minősítési eljárás díja,
f) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások.
(4) A (3) bekezdés b)–f) pontjában szereplő támogatható tevékenységek önállóan nem, kizárólag a (3) bekezdés
a) pontjában meghatározott tevékenységgel együtt szerepelhetnek egy támogatási kérelemben.
(5) E rendelet alapján nem igényelhető támogatás a) termőföld és ingatlan vásárlására,
b) ingatlan bérleti díjára, c) élő állat vásárlására,
d) gondnoki lakásnak, az ügyfél saját maga által használt lakrészének megépítésére, felújítására, illetve ilyen lakásba,
lakrészbe eszköz, berendezés beszerzésére, e) bontott építési anyag beszerzésére és beépítésére,
f) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy sporteszköz beszerzésére,
g) a gépkatalógusban szereplő tételek beszerzésére a 62-es gépcsoporthoz tartozó tételek kivételével,
h) élelmiszeripari gépkatalógusban szereplő tételek beszerzésére, i) konferenciaturizmusra.
(6) Kiadásként nem számolható el a 3. mellékletben meghatározott eszközök beszerzésének költsége.
A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 4. § (1) Jelen támogatás alapján megítélhető összeg alapját az Európai Közösséget létrehozó Szerződés (a továbbiakban:
EK Szerződés) 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendeletben foglaltaknak megfelelően: a) a támogatás összege az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek esetén ügyfelenként
egymást követő három pénzügyi évben nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget;
b) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá nem tartozó tevékenységek esetében e rendelet által támogatott
célterületek vonatkozásában három egymást követő pénzügyi évben a megítélt támogatás összege nem
haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget;
c) az e rendelet alapján megítélt támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet értelmében a de minimis hatálya
alá tartozó szervezetek esetében mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül.
(2) A 3. § (1) bekezdés c) pont cg) alpontja szerinti szolgáltatás esetén az igénybe vehető csekély összegű támogatás
összege legfeljebb 100 000 eurónak megfelelő forintösszeg. (3) A támogatás mértéke, ha az ügyfél
a) természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, települési önkormányzat, települési kisebbségi
önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi jogi személy, és aa) a fejlesztést hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a,
ab) egyéb területen valósítja meg a fejlesztést, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a,
b) nonprofit szervezet, és a beruházás az ügyfél közhasznú tevékenységének ellátásához köthető, akkor az összes
elszámolható kiadás 100%-a, c) nonprofit szervezet, és ca) a beruházás az ügyfél nem közhasznú tevékenységének ellátásához köthető, és hátrányos helyzetű
területen valósul meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a,
cb) a beruházás az ügyfél nem közhasznú tevékenységének ellátásához köthető, és nem hátrányos helyzetű
területen valósul meg, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a.
(4) Költségvetési szervek esetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján a támogatás számításának
alapja az összes nettó elszámolható kiadás. (5) Nem támogatható az a támogatási kérelem, amely esetén a támogatási összeg nem éri el az 1200 eurónak megfelelő
forintösszeget. (6) A 3. § (3) bekezdés b) pontjában szereplő elszámolható kiadás mértéke nem haladhatja meg a 3. § (3) bekezdés a) és
c) alpontja szerinti elszámolható kiadás 30%-át. (7) E rendelet alapján az ügyfél kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be támogatási időszakonként, amely azonban
több támogatási célterületre is irányulhat, és különböző helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló fejlesztést is
tartalmazhat. E rendelet alapján az ügyfél újabb támogatási kérelmet kizárólag a korábbi támogatási kérelemhez
kapcsolódó utolsó kifizetési kérelmének beadását követően nyújthat be.
(8) Ha az ügyfél nem rendelkezik e rendelet alapján jogerős támogatási határozattal korábbi támogatási időszakban
benyújtott támogatási kérelme vonatkozásában, újabb támogatási kérelem benyújtására jogosult.
(9) Az egyéb elszámolható kiadások tekintetében, ha eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra, egységesen
a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni. (10) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke és aránya nem haladhatja meg az építési normagyűjteményben
(a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában az elszámolható kiadás ÉNGY szerinti referenciaárát.
(11) A beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS területén igényelhető legmagasabb támogatási összeget az
5. melléklet tartalmazza. Azon LEADER HACS területén, ahol az 5. melléklet értelmében az igényelhető támogatási
összeg 0 euró, a jogcím keretében támogatási kérelem nem nyújtható be.
A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult:
a) az az ügyfél, aki jogszabályokban előírtaknak megfelelően az adott célterület vonatkozásában jogszerűen végzi
a tevékenységét, b) a 3. § (1) bekezdés c) pont cd) alpontjában szereplő célterületre irányuló fejlesztés esetén az az ügyfél, aki
a fejlesztéssel érintett területen vadászatra jogosult. (2) Az ügyfél támogatási kérelmet a 6. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztésre nyújthat
be, amely település bel- vagy külterületén a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában lakóhellyel vagy
tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel rendelkezik. Ha a kérelem több települést is érint, az
ügyfélnek valamely településen vagy annak külterületén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel
vagy fiókteleppel kell rendelkeznie. (3) Az ügyfél lakóhelye, székhelye, telephelye vagy fióktelepe szerint illetékes LEADER HACS vagy Helyi Vidékfejlesztési
Közösség (a továbbiakban: HVK) tervezési területén megvalósuló fejlesztések támogathatóak. Az ügyfél kérelme
vonatkozásában a beruházás csak egy LEADER HACS vagy HVK területén valósulhat meg.
(4) Ha az ügyfélnek a mezőgazdasági tevékenységéből származó árbevétele az 50%-ot meghaladja, akkor a fejlesztést
kizárólag gazdaságon kívül jelenleg is végzett tevékenysége keretében valósíthatja meg a 3. § (1) bekezdés c) pont
cg) alpontjában meghatározott szolgáltatás fejlesztése kivételével. (5) A támogatással megvalósítani kívánt fejlesztés esetén az érintett ingatlanhoz tartozó telek
a) alapterületének nagysága új falusi szálláshely és telepített sátortábor kialakítása esetén legalább 500 m2, új
ifjúsági szálláshely, gyermek- és ifjúsági tábor, turistaház kialakítása esetén legalább 2000 m2, és
b) az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 6. pontjában foglaltak szerint az
építési szabályoknak megfelelően kialakított és közútról vagy önálló helyrajzi számon útként nyilvántartott
magánútról gépjárművel közvetlenül megközelíthető. (6) Falusi szálláshely esetében a támogatás igénybevételének feltétele, hogy a fejlesztéssel kialakított (létrehozott,
bővített, felújított) szálláshely az alábbi feltételeknek eleget tegyen:
a) megfelel a 4. melléklet szerinti feltételeknek, b) legalább hat, legfeljebb tizenhat férőhellyel rendelkezik,
c) a saját használatú helyiségektől és lakrésztől elkülönül,
d) összkomfortos, és e) a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendeletnek megfelelő üzemeltetési engedéllyel rendelkezik.
(7) A 3. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendeletnek
megfelelő, legalább harminc férőhelyes, legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági tábor, telepített sátortábor vagy
„A” kategóriájú turistaház, engedélyezett ifjúsági szálláshely támogatható. (8) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától
számított öt évig tart. (9) Az ügyfél köteles az üzemeltetési kötelezettség alatt
a) a 3. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén a vendégeknek
legalább kétféle szolgáltatást nyújtani – amelyből az egyik más szolgáltatóval történő megállapodás alapján is
nyújtható – az alábbiak közül: aa) étkeztetés, ab) szabadidős sport vagy rekreációs szolgáltatás,
ac) vezetett túrázási lehetőség, ad) természeti vagy kulturális értékek megismertetése, bemutatása,
b) a 3. § (1) bekezdés c) pont cc)–cj) alpontjáiban meghatározott célterületekre irányuló beruházás esetén az ügyfél
által meghatározott nyitvatartási időben turisták által igénybe vehető üzletszerű szolgáltatást nyújtani,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pontja ca) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a falusi és
agroturisztikai szolgáltató tevékenységek valamelyikét végezni, d) a 3. § (1) bekezdés c) pontja cc) alpontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén legalább
a Magyar Lovas Turisztikai Szövetség szerinti három patkós minősítésű lovas szolgáltatást végezni,
e) a 3. § (1) bekezdés c) pontja cd) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetében
a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) területi szerve által ellenőrzött vadászati
jogosultsággal rendelkezni, f) a 3. § (1) bekezdés c) pontja cf) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén horgász turisták
számára biztonságos és higiéniai helyiségekkel ellátott ingatlannal rendelkezni,
g) a képesítéshez kötött tevékenység végzése esetén a vonatkozó külön jogszabályokban előírt képesítési
követelményeknek saját maga vagy munkavállalója, vagy jogi személy esetében a személyesen közreműködő
tagja által eleget tenni, h) tagságot fenntartani turisztikai szakmai szervezetben és csatlakozni annak minősítési vagy promóciós
rendszeréhez, így különösen területi, regionális, országos egyesülethez, szövetséghez, turisztikai termék,
nemzetközi védjegy vagy minősítési rendszerhez, i) falusi szálláshely esetében a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendeletnek megfelelő üzemeltetési engedéllyel kell
rendelkeznie. (10) A 4. § (3) bekezdés b) pontja alapján jogosult támogatást igényelni az az ügyfél, aki vállalja, hogy a támogatás
megítélését követően az első kifizetési kérelem benyújtásáig az 1997. évi CLVI. törvény 3. §-a szerinti közhasznúsági
nyilvántartásba veteti magát, és tevékenységét ekként végzi. (11) E rendelet keretében benyújtott támogatási kérelmek vonatkozásában a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontját nem kell
alkalmazni. (12) Induló vállalkozás esetén a Vhr. 7. § (1) bekezdés c) pontjában előírt nehéz helyzetben lévőséget a támogatási kérelem
benyújtásától számított harmadik lezárt, teljes gazdasági évet követően kell vizsgálni.
A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet postai úton 2009. november 16. és december 16. között, azt követően évente május 1. és
május 31. között, valamint október 1. és október 31. között lehet benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú
formanyomtatványon – a Törvény 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött
delegálási szerződés szerint – a beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS munkaszervezeti irodájához.
(2) A támogatási kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) az ügyfél azonosítására vonatkozó adatok, b) ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatok,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatok, d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatok,
e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatok, f) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatok,
g) az ügyfél nyilatkozata a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről,
h) az ügyfél aláírása. (3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) települési önkormányzat, kisebbségi önkormányzat, illetve önkormányzati társulás ügyfél esetén az érintett
önkormányzat képviselő-testületének vagy társulási tanácsnak a beruházás megvalósításáról szóló határozata
kivonatát, b) nonprofit szervezet ügyfél esetén a nyilvántartásba vételét igazoló okirat hiteles másolatát,
c) egyházi jogi személy ügyfél esetén a felettes egyházi szerv vagy az egyházi főhatóság által kiadott, egyházi jogi
személyiséget tanúsító okiratról szóló igazolást, d) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltaknak megfelelő pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege az 5 000 000 forintot nem haladja meg,
e) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjában foglaltaknak megfelelően, ha a kérelmezett támogatás összege az
5 000 000 forintot meghaladja, a természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás ügyfélnek pénzügyi és
üzleti tervet, a települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi
jogi személy vagy nonprofit szervezet ügyfélnek pénzügyi és működtetési és fenntarthatósági tervet,
f) vadászatra jogosult ügyfél esetén az MgSzH által kiadott, az ügyfélnek az üzemeltetési kötelezettség időtartama
alatt érvényes jogosultságáról szóló határozat hiteles másolatát, ha az ügyfél természetes személy,
a vadásztársaság nyilatkozatát az ügyfél vadászati tagságáról, g) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott pontozási szempontokat alátámasztó igazolásokat,
nyilatkozatokat, dokumentumokat, h) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az ügyfél által az adott pénzügyi
évben, valamint az előző két pénzügyi évben igénybe vett csekély összegű támogatásról szóló nyilatkozatát,
i) ha az ügyfél természetes személy, annak a hatósági igazolványnak a másolatát, amellyel igazolja lakóhelyét és
annak bejegyzésének időpontját. (4) Ha az ügyfél a (3) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott értékhatárokra tekintettel nem köteles üzleti tervet vagy
működtetési és fenntarthatósági tervet benyújtani, a támogatási kérelem elbírálása során az értékeléssel adott
pontokat arányosan kell figyelembe venni. (5) A „Kommunikációs terv” és „A vállalkozás társadalmi felelősségvállalása” című fejezetek nem képezik az üzleti terv
vagy a működtetési és fenntarthatósági terv részét, benyújtásuk opcionális, függetlenül az üzleti terv vagy
a működtetési és fenntarthatósági terv benyújtási kötelezettségtől. Benyújtásuk esetén a fejezeteket
a (4) bekezdésben meghatározott arányosítást követően, a pontozás során egyenként maximum +5 ponttal kell
figyelembe venni. A támogatási kérelem elbírálása 7. § A támogatási kérelmek bírálatát – a Törvény 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött
delegálási szerződés szerint – a beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS az 1. mellékletben, a LEADER HACS
területére megállapított pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, továbbá a Törvény 32. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti rangsor állításával végzi. A támogatási kérelmek rangsorolása után a rendelkezésre álló keret alapján
az MVH hozza meg a támogatási határozatot. A kifizetési kérelem benyújtása
8. § (1) A kifizetési kérelmet postai úton 2010-től kezdődően évente
a) január 1. és január 31., b) április 1. és április 30.,
c) július 1. és július 31., d) október 1. és október 31.
között lehet benyújtani – a Törvény 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött
delegálási szerződés szerint – a beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS munkaszervezeti irodájához az MVH
által rendszeresített, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon.
(2) A kifizetési kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) az ügyfél azonosítására vonatkozó adatok, b) ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatok,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatok, d) az elszámolt kiadásokra vonatkozó adatok,
e) az elszámolt kiadások indokoltságát alátámasztó adatok, f) a lefolytatott közbeszerzési eljárásokra vonatkozó adatok,
g) a megvalósult fejlesztésre vonatkozó információk, h) az ügyfél nyilatkozata a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről,
i) az ügyfél aláírása. (3) Az utolsó kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendeletnek megfelelő üzemeltetési
engedélyt, b) a 3. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 14. §-a szerint
kiadott igazolást, c) a 3. § (1) bekezdés c) pont cc) alpontjában meghatározott fejlesztések esetén a szolgáltatás minősítéséről szóló
igazolást, d) turisztikai szakmai szervezeti tagság igazolását. (4) Az első kifizetési kérelemhez az 5. § (10) bekezdés szerint megvalósuló fejlesztés esetében a közhasznú szervezetnek
csatolnia kell a közhasznúságról szóló igazolást. A támogatásra vonatkozó speciális jogkövetkezmények
9. § (1) Ha az ügyfél által realizált (szállásadásból vagy szolgáltatásból származó) árbevétel az üzemeltetési kötelezettség
negyedik naptári évében 50%-nál nagyobb mértékben marad el a negyedik évre vállalt árbevételtől, akkor az 50%-ot
meghaladó csökkenésén túl a százalékpontonkénti támogatási összeg 2%-át köteles visszafizetni.
(2) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebbet foglalkoztat az
üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor köteles a támogatási összegből – hiányzó
foglalkoztatottanként egyszer – a támogatási összeg 5%-ának megfelelő összeg, de legalább 300 000 forint
visszafizetésére. (3) Ha az 1. melléklet szerint nyilatkozattal alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy az ügyfél
nem valós adatot szolgáltatott, akkor a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, és az
ügyfél támogatáshoz való jogosultsága megszűnik. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 137/2008. (X. 18.) FVM rendelet 6. § (1) bekezdése hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 55. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1477/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a 2003. uniós csatlakozási szerződésben rögzített egyes derogációkkal összefüggő kötelezettségek teljesítésére irányuló projektek Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében történő megvalósításának feltételeiről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  1.  mellékletben felsorolt projektek ott meghatározott támogatási igénye a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Program (a  továbbiakban: KEHOP) 2., „Települési vízellátás, szennyvízelvezetés és
tisztítás, szennyvízkezelés fejlesztése” című prioritási tengelye keretében kerüljenek finanszírozásra a KEHOP Európai
Bizottság által történő elfogadását követően,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  mellékletben felsorolt támogatást igénylők
tájékoztatásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal 3. felhívja
a) a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakban Magyarország számára
elérhető uniós források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti programozási időszakban a KEHOP tervezése
során vegyék figyelembe az 1. mellékletben szereplő projekteket a 2. mellékletben szereplő forrásigénnyel.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: folyamatos
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
401/2012. (XII. 28.) Korm. rendelete a szakértői nyilvántartó szerv, valamint a büntetőeljárás alá vont és az elítélt személy DNS-profiljának meghatározásában közreműködő szerv kijelöléséről.
A Kormány a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 96. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. § A Kormány
a) szakértői nyilvántartó szervként a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetet,
b) büntetőeljárás alá vont és az elítélt személy DNS-profiljának meghatározásában közreműködő szervként
az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézeteket jelöli ki.
2. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a szakértői nyilvántartó szerv kijelöléséről szóló 131/2009. (VI. 19.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1325/2015. (V. 22.) Korm. határozata az Államreform Operatív Program és az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program technikai segítésnyújtási keretéből megvalósítani tervezett projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) az  Államreform Operatív Program (a  továbbiakban: ÁROP) 4., „Technikai segítségnyújtás a  konvergencia
régiókban” című és 5., „Technikai segítségnyújtás a Közép-magyarországi régióban” című prioritása keretéből
megvalósítani tervezett projekt tekintetében 18 000 000 forint összegű támogatás,
b) az  Elektronikus Közigazgatás Operatív Program (a  továbbiakban: EKOP) 4., „Az operatív program
megvalósításának finanszírozása (technikai segítségnyújtás) a  konvergencia régiókban” című és 5., „Az
operatív program megvalósításának finanszírozása (technikai segítségnyújtás) a  Közép-magyarországi
régióban” című prioritása keretéből megvalósítani tervezett projektek tekintetében 322 000 000 forint
összegű támogatás
vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz (a  továbbiakban: kötelezettségvállalás) a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm.
határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy ha az  1.  pontban meghatározott projektekre ténylegesen
kifizetett támogatás az  1.  pontban meghatározott projektek valamelyike tekintetében meghaladná az  azt
finanszírozó operatív program forráskeretét, akkor gondoskodjon e  projekteknek a  Közigazgatás- és
Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program terhére történő finanszírozásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az ÁROP, illetve az EKOP zárását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2011. (VI. 29.) OGY határozata Schmidt Csaba országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Schmidt Csaba országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Tatabányai Városi
Bíróság 5. B. 291/2011/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
98/2017. (IX. 15.) ME határozata a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország és a  Tádzsik
Köztársaság között a  beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének − a megerősítés fenntartásával történő − végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását
követően haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2011. (VI. 29.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Győri Városi Bíróság
B. 1455/2010/6. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
26/2003. (X. 16.) OM rendelete a művészetterápia szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló — többször módosított —
1993. évi LXXX. törvény 74. §-a (1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A művészetterápia szakirányú továbbképzési szak
képesítési követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
(2) Művészetterapeuta szakképzettség csak szakirányú
továbbképzésben szerezhető meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
16/2007. (II. 13.) Korm. rendelete a vizitdíjjal és a kórházi napidíjjal kapcsolatos egyes kérdésekről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény 83. §-a (2) bekezdésének a) és
f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
1. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.
évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról rendelkező
217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
2. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az (1) bekezdésben meghatározott ellátások az
Ebtv. 18/A. §-ának (2) bekezdése alapján a tartós betegséget igazoló egészségügyi dokumentummal vehetők
igénybe.
(8) Amennyiben a biztosított az (1) bekezdésben meg
nem nevezett járóbeteg-szakellátást beutaló nélkül vesz
igénybe és a 4. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott eset nem áll fenn, az adott szakellátás keretében
további szakellátás a biztosított részére nem kezdeményezhető.”
2. § Az R. 3. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Laborvizsgálat és képalkotó diagnosztikai ellátás
az Ebtv. 18/A. §-a (11) bekezdésének a) pontja szerinti
emelt összegű vizitdíj ellenében sem végezhető beutaló
nélkül, amennyiben a 4. § (1) bekezdésének b) pontjában
meghatározott eset nem áll fenn.”
3. § Az R. 3/A. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A beutalónak tartalmaznia kell: a) a beutaló orvos és munkahelyének azonosítására
szolgáló adatot,
b) az 1. számú mellékletben meghatározott tartós betegség BNO kódját (BNO kód hiányában szövegesen),
amennyiben a biztosított az Ebtv. 18/A. §-ának (2) alapján
vizitdíjmentesen veszi igénybe beutaló szerinti ellátást,
c) az ellátás tényét igazoló adatokat.” 4. §
Az R. 5/C. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A kórházi napidíjat a) aktív fekvőbeteg-szakellátás igénybevétele esetén
a fekvőbeteg-gyógyintézetből történő elbocsátáskor, illetve az aktív ellátási szakasz lezárásakor,
b) krónikus fekvőbeteg-szakellátás igénybevétele esetén a fekvőbeteg-gyógyintézetből történő elbocsátáskor,
de legkésőbb az adott naptári évben a biztosított által napidíjfizetés ellenében igénybe vehető utolsó ellátási nap
igénybevételét követő 15 napon belül
kell befizetni.” 5. § Az R. 5/D. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Nem számít külön alkalomnak, ezért nem kell
külön vizitdíjat fizetni a háziorvosi ellátásért, amennyiben
a beteg állapota miatt szükséges vizsgálat jellege teszi
szükségessé, hogy a beteg ugyanazon háziorvost ugyanaznap ismételten felkeresse.”
6. § Az R. 5/E. §-ának (1) bekezdése a következő mondattal
egészül ki:
„A mentesség az 1. számú mellékletben meghatározott
alapbetegség diagnózisa felállításának dokumentált időpontjától a biztosított gyógyulásáig, illetve a szakmailag
indokolt kontrollvizsgálatok elvégzéséig tart. Amennyiben a tartós betegség kezelése során egyéb – nem tartós –
betegség kezelésére is sor kerül, akkor nem kell vizitdíjat
fizetni, ha az orvoshoz fordulás indoka elsődlegesen a tartós betegség kezelése volt.”
7. § Az R. 5/E. §-a a következő (4)–(8) bekezdéssel egészül
ki:
„(4) Az Ebtv. 18/A. §-a (8) bekezdésének c) pontja
szerinti emelt összegű vizitdíjra a részleges térítési díjra
vonatkozó, külön jogszabályban meghatározott szabályokat kell alkalmazni, azzal, hogy
a) a mértéke nem térhet el az Ebtv. 18/A. §-ának
(11) bekezdésében meghatározottól,
b) a befizetésére az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni,
c) az adott ellátásért elszámolható finanszírozási összeget az emelt összegű vizitdíj és a vizitdíjnak az Ebtv.
18/A. §-ának (9) bekezdésében meghatározott összege
közötti különbözet összegével kell csökkenteni.
(5) Az Ebtv. 18/A. §-a (12) bekezdésének alkalmazásában minden megkezdett naptári napot külön ellátási napnak kell tekinteni.
(6) A biztosított által a fekvőbeteg-gyógyintézeten
kívül töltött adaptációs szabadság az Ebtv. 18/A. §-a
(12) bekezdésének alkalmazásában nem minősül ellátási
napnak, ezért ezen napok után nem kell kórházi napidíjat
fizetni.
(7) Az Ebtv. 18/A. §-ának (2) bekezdése, (6) bekezdésének i) pontja és (10) bekezdése nem mentesít a (11) bekezdésében meghatározott emelt összegű esetleges vizitdíjfizetési kötelezettség alól.
(8) Az Ebtv. 18/A. §-a (8) bekezdése a) pontjának
aa) alpontja alkalmazásában nem a biztosított általi kezdeményezésnek minősül, amikor a biztosított hívására azért
megy a háziorvos a biztosítotthoz, mert a biztosított egész
ségi állapota miatt nem tudja személyesen felkeresni a
háziorvost rendelőjében.”
8. § Az R. 5/F. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl bármely jogi
személy kibocsáthat papíralapú vizitbérletet. A vizitbérlet
nem visszaváltható.”
9. § A térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló 284/1997.
(XII. 23.) Korm. rendelet 2. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozása (5) bekezdésre módosul:
„(4) Amennyiben a biztosítottnak ugyanazon ellátás
igénybevételéért az Ebtv. 23. §-ának b) és d), illetve b) és
e) pontja szerint is fizetnie kellene részleges térítési díjat,
csak az Ebtv. 23. §-ának b) pontja szerinti díjfizetési kötelezettséget kell teljesíteni.”
10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdés kivételével – 2007.
február 15-én lép hatályba.
(2) A (3) bekezdés e rendelet kihirdetését követő napon
lép hatályba.
(3) Nem lép hatályba az egyes, az egészségügyet érintő
kormányrendeleteknek a vizitdíj és a kórházi napidíj bevezetésével kapcsolatos módosításáról szóló 4/2007. (I. 22.)
Korm. rendelet 1. §-ának a kötelező egészségbiztosítás
ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról rendelkező 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet
5/C. §-ának (4) bekezdését, 5/F. §-ának (2) bekezdését
megállapító része, valamint az 1. számú melléklete.
(4) Az R. e rendelet mellékletében szereplő 1. számú
melléklettel egészül ki.
(5) Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól
szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 14. számú melléklete „Adatlap” és a „Kitöltési
útmutató” részének 33. és 34. pontjában a „napidíj” szövegrész helyébe „napidíj/vizitdíj” szövegrész lép.
(6) A Kr. 14. számú melléklete „Kitöltési útmutató”
részének 33. pontja „06 = az ellátásért emelt összegű vizitdíj fizetés történt” szövegrésszel egészül ki.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2007. (XI. 13.) MNB rendelete az „Árpád-házi Szent Erzsébet születésének 800. évfordulója” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján
fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Árpád-házi Szent Erzsébet
születésének 800. évfordulója” megnevezéssel 5000 forintos
címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2007. november 15. 2. §
(1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának bal oldali részén, egymás
alatti sorokban fent az „5000” értékjelzés, a „forint” felirat
és a „2007” verési évszám, lent pedig a „Magyar” és a
„Köztársaság” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélénél, középen a „BP.” verdejel található. Az emlékérme előlapjának jobb oldali részén a marburgi Szent Erzsébetereklyetartóról vett motívum látható, amely az elesetteken
segítő Árpád-házi Szent Erzsébetet ábrázolja. Az emlékérme előlapjának képét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben
Árpád-házi Szent Erzsébet látható a híres „rózsacsodára”
emlékeztető rózsákkal, a bal kezében kenyércipóval.
Az emlékérme szélén köriratban az „ Árpád-házi Szent
Erzsébet 1207–1231 ” felirat olvasható. Az emlékérme
szélén, jobb oldalon lent Szöllőssy Enikő tervezőművész
mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét
e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 12 000 darab készíthető, amelyből
8000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2007. november 15-én lép hatályba.
Simor András s. k.,


text:
5/2018. (I. 18.) MBFSZ utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Működés-folytonossági Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati és
Földtani Szolgálat működés-folytonosságának fenntartásához szükséges feladatok rögzítését és ezen feladatokat koordináló
csoportok és felelősségek kialakítását az alábbiak szerint határozom meg:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) Működés-folytonossági Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az 1. melléklet1 tartalmazza.
2. A szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed az MBFSZ teljes és részmunkaidőben
foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott időre kinevezett kormánytisztviselőjére és ügykezelőjére,
valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Működés-folytonossági Szabályzatának kiadásáról szóló
13/2017. (VI. 28.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
15/2010. (IV. 28.) PM rendelete a Vám- és Pénzügyőrség három hónapnál rövidebb időtartamú külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos állományú tagjai és közalkalmazottai részére nyújtható napidíj és költségtérítés mértékéről, megállapításának, kifizetésének és elszámolásának rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 11. és
12. pontjában és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (9) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. Kiküldetés: a Vám- és Pénzügyőrség tevékenységével összefüggő feladat ellátása érdekében a Magyar
Köztársaság területén kívüli tartózkodás, ha annak időtartama nem haladja meg a 3 hónapot.
2. Kiküldött: a Vám- és Pénzügyőrség kiküldetésben résztvevő hivatásos állományú tagja és közalkalmazottja.
3. Napidíj: az ideiglenes külföldi szolgálatot, kiküldetést teljesítő részére a külföldi tartózkodással összefüggésben
felmerült többletkiadásokhoz és költségekhez való hozzájárulás céljából külföldi pénznemben vagy forintban
biztosított juttatás.
4. Támogató: az a magyar vagy külföldi jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, vagy
természetes személy, amely – különösen nemzetközi programok keretében – a kiküldetéshez anyagi támogatást
nyújt.
(2) Nem minősül kiküldetésnek a nemzetközi szerződés alapján külföldön létesített magyar vám- és pénzügyőri hivatalnál
teljesített szolgálat, munkavégzés.
2. A kiküldetés időtartama 2. § (1) A kiküldetés időtartama az indulás és az érkezés tényleges időpontja között eltelt idő.
(2) Az indulás és érkezés tényleges időpontjának meghatározásakor
a) személygépkocsival, vonattal történő utazás esetén az országhatár átlépését,
b) légi és vízi út esetén a menetrend szerinti indulási időpontot egy órával megelőző, és a menetrend szerinti
érkezési időpontot egy órával követő időpontot
kell alapul venni.
(3) A kiküldetés időtartamának meghatározásakor a kiküldetésben töltött teljes (24 órás) naptári napokhoz hozzá kell adni
a tört naptári napokon kiküldetésben töltött órák számának 24-gyel való osztásával kiszámított napokat.
3. Ellátmány 3. § A kiküldöttet – külföldi tartózkodására tekintettel – költségeinek térítésére ellátmány illeti meg. Az ellátmány
magában foglalja:
a) a külföldi napidíjat,
b) a szállás-,
c) az utazási- és
d) a dologi költségeket.
4. § Az ellátmány a kiküldetés megkezdése előtt valutaelőlegként vehető fel készpénzben, amely utólagos elszámolási
kötelezettséggel jár. A valutaelőleget a kiküldött, annak akadályoztatása esetén pedig – írásbeli meghatalmazása
alapján – képviselője veheti fel.
5. § A kiküldetés elmaradása esetén a felvett valutaelőleget a kiküldött köteles – a kiküldetés elmaradásáról történő
tudomásszerzését követő – 3 munkanapon belül visszafizetni.
6. § A támogató anyagi támogatásával meg valósuló kiküldetés ellátmányát a kiküldött részére a támogató által
meghatározott ellátmánnyal csökkentett összegben kell megállapítani, illetve megtéríteni, a támogató által a kiküldő
szerv részére adott elő ze tes tájékoztatás alapján.
7. § Az egy hónapon túli kiküldetések esetében az első hónapra járó ellátmány összegét a kiküldött valutában,
készpénzben veheti fel, míg a további ellátmány a kiküldött folyószámlájára – a kiküldött elő ze tes nyilatkozata alapján
forintban vagy valutában – kerül átutalásra.
4. Napidíj 8. § (1) A kiküldött napidíja megkezdett naptári naponként 40 euró, amelyre a kiküldött a (2)–(4) bekezdésben meghatározott
feltételek szerint jogosult.
(2) Teljes naptári napként kell figye lembe venni azt a napot, és ezen naptári nap után a kiküldött az (1) bekezdésben
meghatározott összegre jogosult, amelynek során a kiküldött 8 vagy 8 óránál hosszabb időt tölt külföldön.
(3) Fél naptári napként kell figye lembe venni azt a napot, és ezen naptári nap után a kiküldött az (1) bekezdésben
meghatározott összeg 50%-ára jogosult, amelynek során a kiküldött 4 óránál hosszabb, de 8 óránál rövidebb időt tölt
külföldön.
(4) Nem vehető figye lembe naptári napként az a nap, és ezen naptári nap után a kiküldött az (1) bekezdésben
meghatározott összegre nem jogosult, amelynek során a kiküldött 4 óránál rövidebb időt tölt külföldön.
9. § (1) Ha a kiküldött a kiküldetés időtartama alatt, a kiküldő tudomása szerint díjtalan ebéd vagy vacsora ellátásban részesül,
akkor az adott naptári napra jutó napidíjat annak meg fele lően étkezésenként 30%-kal csökkenteni kell.
(2) Ha a kiküldött a kiküldetés ideje alatt a fogadó szerv által teljes ellátásban részesül (reggeli, ebéd, vacsora), úgy
a napidíj 40%-a illeti meg.
(3) Dologi költségként a 16. §-ban meghatározott költségek vehetők figye lembe.
10. § A kiküldött a kiküldetés befejezését követő 8 munkanapon belül nyilatkozik arról, hogy a kiküldetés időtartama alatt
– a 9. §-ban foglaltaktól eltérően – részesült-e díjtalan ebéd vagy vacsora ellátásban. Ha a kiküldött a kiküldetés
időtartama alatt részesült díjtalan ebéd vagy vacsora ellátásban, akkor az elszámolás során a részére előlegként kiadott
napidíj összegéből utólagosan levonásra kerül az adott naptári napra jutó napidíjösszeg 30%-a étkezésenként.
5. A szállásköltség térítése 11. § A szállás, illetve a szálloda árkategóriáját a szálloda által kínált szolgáltatások színvonalának és a rendezvény
megközelíthetőségének szem előtt tartásával kell megválasztani. Lehetőség szerint a támogató által térítésmentesen
vagy kedvezményesen biztosított szállodát kell igénybe venni.
12. § (1) A kiküldött – utólagos elszámolási kötelezettséggel – a szállásköltségre előleget vehet fel. Amennyiben
a szállásköltség – visszaigazolás vagy igazolható információ alapján – előre meghatározható, úgy az annak megfelelő
összeget kell biztosítani a kiküldött részére.
(2) Szállásköltség csak a szállás igénybevételét igazoló eredeti számla vagy bizonylat alapján számolható el.
6. Az utazási költség térítése 13. § Utazási költséget kizárólag a 14. §-ban meghatározott szolgáltatások igénybevételét igazoló eredeti számla vagy
bizonylat alapján térít a Vám- és Pénzügyőrség.
14. § (1) Valutában felmerülő, elszámolható utazási költségek:
a) utazási költség – célországon belül – helyközi járatra, repülőtéri transzferre, illetve a szálláshelytől a hivatalos
helyig felmerült indokolt és tömegközlekedésben használt menetjeggyel igazolt utazási költség,
b) igazolás alapján repülőtéri- vagy más, utazással összefüggő illeték.
(2) Forintban felmerülő, elszámolható utazási költségek:
a) belföldön megvásárolt, de külföldön felhasznált menetjegy,
b) utólagos felár vagy illeték.
7. A dologi költség térítése 15. § Dologi költséget kizárólag a 16. §-ban meghatározott szolgáltatások igénybevételét igazoló eredeti számla vagy
bizonylat alapján térít a Vám- és Pénzügyőrség.
16. § (1) Valutában felmerülő, elszámolható dologi költségek:
a) vízumköltség,
b) indokolt taxiköltség,
c) hivatali célból felmerült telefon-, telefax- és internet költség,
d) szolgálati gépjármű üzemeltetésére menetlevéllel és számlával igazolt, külföldön saját költségen történt
üzemanyag-vásárlás,
e) számlával igazolt, külföldön megfizetett parkolási és autópálya- vagy úthasználati díj,
f) a rendezvény részvételi díja,
g) az a)–f) pontokba nem sorolható, előre nem tervezhető, de indokoltan felmerülő költségek.
(2) Forintban felmerülő, elszámolható dologi költségek:
a) vízumköltség,
b) utazáshoz kapcsolódó utas- és poggyászbiztosítás,
c) a lakóhely és a célállomás elérését biztosító utazási eszköz belföldi kiindulási/érkezési helye közötti oda-vissza
úton felmerült, indokolt utazási költség.
d) az a)–c) pontokba nem sorolható, előre nem tervezhető, de indokoltan felmerülő költségek.
8. A kiküldetés elszámolásának módja 17. § A kiküldött vagy meghatalmazottja köteles a kiküldetés befejezését követő 8 munkanapon belül az igénybevett
napidíjjal és költségekkel a Vám- és Pénzügyőrség elszámolási rendje alapján elszámolni.
9. Záró rendelkezések 18. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatályba lépését követő hónap 15. munkanapját köve tően kezdődő kiküldetésekre kell
alkalmazni. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1430/2017. (VI. 29.) Korm. határozata az EFOP-1.2.10-16-2016-00002 azonosító számú („Mentorházak és mentorhálózat kialakítása koraszülöttek és családjaik számára a Dél-Alföld Régióban” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az EFOP-1.2.10-16-2016-00002 azonosító számú, „Mentorházak és mentorhálózat kialakítása koraszülöttek
és családjaik számára a  Dél-Alföld Régióban” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslat (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslat támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2011. (IV. 22.) KIM rendelete a Nemzeti Civil Alapprogram tanácsi és kollégiumi tagjai költségtérítése elszámolásának szabályairól.
A Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény 15. § (4) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 12. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Korm. rendelet 75. § (2) bekezdés
i) pont szerinti feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) testület: a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény 4. §-a szerinti Tanács, valamint 5. §-a szerinti
Kollégium;
b) kezelő szerv: a Nemzeti Civil Alapprogram – a Kormány által külön jogszabályban kijelölt – kezelő szerve.
2. § (1) A testület tagja első alkalommal az 1. melléklet szerinti adatlapon nyilatkozik a költségtérítés igénybevételéről.
(2) A testület tagja a testület működésében és munkájában való részvételével, a testület döntéshozatalában való
személyes közreműködésével kapcsolatosan felmerült igazolt költségeit, különös tekintettel az utazási és
kommunikációs költségeit számolhatja el.
(3) Amennyiben a testület tagja úgy nyilatkozik, hogy a költségtérítést igénybe kívánja venni, tárgyhavi költségeit igazoló,
eredeti bizonylatait és dokumentumait (a továbbiakban: bizonylat) a tárgyhót követő hónap 20. napjáig kell a kezelő
szerv részére benyújtania. A határidő elmulasztása jogvesztő hatályú.
(4) A kezelő szerv a testület tagja által benyújtott bizonylat(ok) megvizsgálását követően, azok beérkezését követő hónap
10. napjáig – első alkalommal a tárgyév első negyedévét követő hónap 10. napjáig – utalja át a költségtérítés összegét.
(5) Év közbeni megbízás esetén a tag a megbízás hónapjában a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény
6. § (3) bekezdés szerinti költségtérítés időarányos részére jogosult.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Civil Alapprogram tanácsi és kollégiumi tagjainak
díjazásáról szóló 12/2009. (V. 28.) SZMM rendelet. 4. § (1) A testület tagja a költségtérítés igénybe vételéről első alkalommal e rendelet hatályba lépését követő 15 napon belül
nyilatkozik.
(2) Az e rendelet hatályba lépését követő első kifizetést a kezelő szerv a 2. § (3) bekezdése szerinti bizonylat(ok)
megvizsgálását követően, a tárgyév első negyedévét követő hónap 10. napjáig utalja át.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
163/2014. (IV. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rácz Esztert
2014. május 1. napjától 2017. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
151/2004. (V. 14.) Korm. rendelete az európai szabványügyi szervezetekkel és az Európai Unió tagállamai nemzeti szabványügyi testületeivel való együttműködésről.
A Kormány a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi
XXVIII. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 39. §-ának
b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következő
rendeletet alkotja:
1. § (1) A Magyar Szabványügyi Testület (a továbbiakban:
MSZT) tájékoztatja az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság), az európai szabványügyi szervezeteket
— azok eljárásrendjének megfelelően —, valamint az
Európai Unió többi tagállamának e rendelet mellékletében
felsorolt szabványügyi testületeit (a továbbiakban: a tagállamok nemzeti szabványügyi testületei) azokról a tárgykörökről, amelyekkel kapcsolatban — azoknak a nemzeti
szabványosítási programba történt felvételével — szabvány
kidolgozásáról vagy módosításáról határozott.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettség
nem vonatkozik nemzetközi vagy európai szabvány nemzeti szabványként történő közzétételére, illetve egyenértékű
átvételére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásból ki kell tűnnie annak, hogy az érintett szabvány
a) nemzetközi szabvány nem egyenértékű átvételét valósítja meg,
b) új nemzeti szabvány, vagy
c) meglévő nemzeti szabvány módosítása.
2. § (1) Az MSZT a Bizottság, az európai szabványügyi szervezetek, illetve a tagállamok nemzeti szabványügyi testületei kérésére részükre minden, a nemzeti szabványtervezetek Sztv. 14. § (2) bekezdése szerinti jegyzékében nyilvánosságra hozott szabványtervezetet megküld, továbbá tájékoztatást ad az ezekre vonatkozó észrevételeikkel kapcsolatban tett intézkedésekről.
(2) A nyilvánosságra hozott szabványtervezetekre az
Sztv. 13. §-ának g) pontjában említett eljárási rendben az
Sztv. 14. §-a (1) bekezdésének c) pontja alapján szabályozottak szerint az Európai Unió más tagállamaiban letelepedett gazdálkodó szervezetek, fogyasztók, illetve azok
érdekképviseleti szervezetei is tehetnek felszólalást.
(3) Az MSZT kérheti a tagállamok nemzeti szabványügyi testületeitől szabványtervezeteik megküldését; ezekre
— a szabványosításban érdekelt körök bevonásával — észrevételt tehet.
3. § (1) Az MSZT — kérésre — tájékoztatja a Bizottságot a
nemzeti szabványosítási programról vagy annak meghatározott részéről.
(2) Az MSZT nem akadályozhatja a nemzeti szabványosítási programban szereplő szabványosítási tárgykörnek az
európai szabványügyi szervezetekben azok eljárási rendjével összhangban történő tárgyalását, és nem tehet olyan
intézkedést, amely hátrányosan befolyásolhatja az európai
szabványügyi szervezet határozatának érvényesülését.
(3) Az MSZT biztosítja annak lehetőségét, hogy a tagállamok nemzeti szabványügyi testületei — akár megfigyelő kiküldése útján — részt vegyenek a szabványosítással
kapcsolatos tevékenységében.
4. § (1) A Bizottság felkérésére kidolgozandó európai szabvány előkészítése alatt, illetve jóváhagyása után az MSZT
nem tehet olyan intézkedést, amely a tervezett harmonizációt érintené, így különösen nem tehet közzé olyan új vagy
módosított nemzeti szabványt, amely nincs teljes összhangban az európai szabvánnyal.
(2) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni a szabványosítási tevékenységre, amennyiben az a szakminiszter felkérésére, meghatározott termékre vonatkozó műszaki tartalmú jogszabály előkészítésében való közreműködés keretében történik. Ez esetben a jogszabály előkészítéséről kell
tájékoztatni a Bizottságot a műszaki tartalmú jogszabálytervezeteknek az Európai Bizottsággal és az Európai Unió
tagállamaival való egyeztetéséről szóló külön jogszabályban foglaltak szerint.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, az Sztv.-vel
együtt összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az Európai Parlament és a Tanács 98/48/EK irányelvével módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló
98/34/EK irányelvének 1. cikke (6)—(10) bekezdéseivel,
2—7. cikkeivel, valamint II. mellékletével.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök