text:
19/2003. (IV. 29.) ESZCSM rendelete a társadalombiztosítási támogatással rendelhető, illetve kölcsönözhető gyógyászati segédeszközökről, a támogatás összegéről és mértékéről, valamint a rendelés, forgalmazás, kölcsönzés és javítás szakmai követelményeiről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény 83. §-a (3) bekezdése a)—b) pontjaiban
kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben —, valamint a 83. § (4) bekezdése n) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) A társadalombiztosítási támogatással (a továbbiakban: támogatás) rendelhető és kiszolgálható gyógyászati
segédeszközök (a továbbiakban: eszközök) körét, a közfinanszírozás alapjául elfogadott általános forgalmi adó
nélküli (a továbbiakban: nettó) árat, a támogatás mértékét
és nettó összegét, az eszközök kihordási idejét, az egy
vényre felírható mennyiséget, a rendelésre jogosult orvosok körét, a rendelhetőségi feltételeket (indikáció) és a
rendelésre vonatkozó egyéb orvosszakmai előírásokat az
1. számú melléklet határozza meg.
(2) Az 1. számú melléklet szerinti indikációktól eltérő,
speciális kórkép alapján 100%-os támogatással rendelhető
és kiszolgálható eszközök körét a 2. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az 1. számú melléklet szerinti indikációktól eltérő,
speciális kórkép alapján 85%-os támogatással rendelhető
és kiszolgálható, illetve a 85%-os támogatás alapján számított fix összeggel támogatott eszközök körét a 3. számú
melléklet tartalmazza.
(4) A társadalombiztosítási támogatással nem rendelhető, de kölcsönbe vehető gyógyászati segédeszközök körét a
4. számú melléklet tartalmazza.
2. § (1) A közgyógyellátásra jogosultak részére térítésmentesen rendelhető és kiszolgálható gyógyászati segédeszközöket a rendelet mellékletei ,,K’’ jelzéssel tünteti fel.
(2) A közgyógyellátásra jogosultak részére közgyógyellátás jogcímén rendelt gyógyászati segédeszközök javítása
— ha a külön jogszabály1 szerint támogatással javítható —
térítésmentes. Közgyógyellátás jogcímén térítésmentesen
rendelt és kiszolgált gyógyászati segédeszköz kihordási
időn belül történő meghibásodása esetén a javítás közgyógyellátásra jogosultak részére a külön jogszabály1 figyelembevételével térítésmentes akkor is, ha a javítás időpontjában az eszköz már nem támogatott, illetve nem szolgálható ki közgyógyellátás jogcímén.
3. § Az 1. és 3. számú mellékletekben részletezett rendelési
jogosultság és rendelhetőségi feltételek figyelembevételével a fekvőbeteg-gyógyintézetben (a továbbiakban:
intézmény) kezelt biztosított részére a rehabilitációjához,
végleges ellátásához már bentfekvése alatt indokolt végleges gyógyászati segédeszközt az intézmény orvosa rendeli,
az elbocsátott biztosított részére az 1—4. számú mellékletek szerint a szükséges gyógyászati segédeszközt az intézmény orvosa is rendelheti. A rendelt gyógyászati segédeszközt a biztosított kórlapján, valamint zárójelentésén fel
kell tüntetni.
4. § A társadalombiztosítási támogatással rendelt gyógyászati segédeszköz javítását a kezelőorvosnak vagy a háziorvosnak az eszköz — rendelet mellékleteiben szereplő —
pontos megnevezésének és a hiba jellegének feltüntetésével vényen kell rendelnie.
5. § Társadalombiztosítási támogatással csak olyan gyógyászati segédeszköz rendelhető és szolgálható ki, amely megfelel az orvostechnikai eszközökről szóló külön jogszabályban 2 meghatározott előírásoknak.
6. § (1) Az e rendelet mellékleteiben meghatározott azonos
rendeltetésű gyógyászati segédeszköz csoportba tartozó
eszközök közül a kihordási időn belül — a (2)—(3) bekezdésben meghatározott kivételektől eltekintve — társadalombiztosítási támogatással csak egyféle gyógyászati segédeszköz rendelhető.
(2) Kihordási időn belül azonos rendeltetésű gyógyászati segédeszköz csoportba tartozó eszközök egyidejűleg akkor rendelhetők, ha ezek különböző testrészek egy időben
történő, azonos kezelésére szolgálnak. A vényen a felíró
orvosnak jelölni kell az adott testrészt vagy oldalt.
(3) Az egyes gyógyászati segédeszközök kihordási idejének letelte előtt társadalombiztosítási támogatással akkor
rendelhető ismét azonos rendeltetésű gyógyászati segédeszköz csoportba tartozó gyógyászati segédeszköz, ha
a) a biztosított egészségi állapotában és testi állapotában bekövetkezett változás ezt szükségessé teszi, vagy
b) a gyógyászati segédeszköz rendeltetésszerű használat közben, de a szavatossági időn túl hibásodott meg oly
mértékben, hogy nem javítható, vagy az egyszeri javítási
költség meghaladja az új gyógyászati segédeszköz árához
nyújtott társadalombiztosítási támogatás — a javítás időpontjában érvényes — összegének 60%-át.
7. § (1) A gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási
támogatással történő rendelésére és kiadására a gyógyszerek rendelésére és kiadására vonatkozó szabályokat az e
rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Társadalombiztosítási támogatással gyógyászati segédeszköz a gyógyszerek rendelésére használatos, az 5. számú melléklet szerinti vonalkódos vényen, szemüveglencse
és szemüvegkeret, kontaktlencse és kontaktlencse tartozék
a 6. számú mellékletben meghatározott nyomtatványon
rendelhető. Fogtechnikai eszköz rendelése esetén az
5. számú melléklet szerinti vényhez csatolni kell a 7. számú
mellékletben meghatározott ,,Munkalap a rögzített fogpótláshoz’’, illetve a ,,Munkalap a lemezes fogpótláshoz’’ elnevezésű nyomtatványt. A vényen fel kell tüntetni a fogpótlás és fogszabályozás segédeszközének megnevezését.
2 47/1999. (X. 6.) EüM rendelet. (3) Egy vényen csak egyféle rendeltetésű gyógyászati
segédeszköz és tartozékai rendelhetők. Amennyiben az
eszköz és tartozéka(i) eltérő jogcíműek, csak külön vényen
rendelhetők.
(4) A vényen fel kell tüntetni a biztosított nevét, lakcímét, születési idejét, társadalombiztosítási azonosító jelét
(TAJ számát), a rendelés időpontját, a társadalombiztosítási támogatás jogcímét, a rendelt eszköz 1—3. számú mellékletek szerinti megnevezését és darabszámát, valamint az
egészségügyi szolgáltató — az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálat által külön jogszabály szerint meghatározott — 9 jegyű ágazati azonosítóját.
(5) A rendelt eszközre vonatkozóan javítást a vényen
kizárólag az azt kiállító orvos végezhet. A gyógyászati segédeszközt kiadó forgalmazó a fejlécen lévő, a biztosítottra
vonatkozó téves vagy hiányzó adatot javíthatja, illetőleg
pótolhatja, ha az adat a biztosított személyazonosító adatainak megállapítására alkalmas hivatalos okmánya alapján egyértelműen kiigazítható, pótolható. A javítást aláírással és bélyegzőlenyomattal hitelesíteni kell.
(6) A kölcsönbe vehető gyógyászati segédeszközök támogatással történő rendelésére az (1)—(5) bekezdésekben foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.
8. § (1) A gyógyászati segédeszköz rendelésekor a biztosítottat tájékoztatni kell az eszköz kihordási idejéről, valamint
a társadalombiztosítási támogatás mértékéről, illetve
összegéről.
(2) A gyógyászati segédeszközt kiadó forgalmazó köteles tájékoztatni az átvevőt az eszköz használatának módjáról.
(3) A biztosított, illetőleg a gyógyászati segédeszközt
átvevő személy az átvételt a vényen aláírásával igazolja.
(4) A rendeléssel egyidejűleg — a 6. § (2)—(3) bekezdésében foglalt esetek kivételével — a biztosított a vény
hátoldalán írásban nyilatkozik arról, hogy az eszköz kihordási idején belül azonos rendeltetésű gyógyászati segédeszközt társadalombiztosítási támogatással nem váltott ki.
(5) Amennyiben az orvos a vényen rendeléskor a helyettesíthetőséget nem zárta ki, a rendelt eszköz csak azonos
rendeltetésű eszközcsoporton belüli, a rendelt eszköznél
alacsonyabb közfinanszírozás alapját képező árú eszközzel
helyettesíthető. A terméket kiváltó személy helyettesítés
esetén a vényen aláírásával igazolja, hogy a helyettesítéssel
egyetért.
(6) Helyettesítés esetén a ténylegesen kiszolgált eszközhöz nyújtható támogatási összeg nem haladhatja meg az
orvos által eredetileg rendelt eszközhöz nyújtható támogatási összeget.
(7) Közgyógyellátás jogcímén rendelt eszköz csak az
orvos által eredetileg rendelt eszközzel azonos, vagy annál
alacsonyabb közfinanszírozás alapját képező áru, szintén
közgyógyellátás jogcímén rendelhető eszközzel helyettesíthető. Eltérő esetben a közgyógyellátás jogcíme nem érvényesíthető.
9. § (1) A vény a kiállítástól számított 30 napig váltható be.
(2) A vény akkor érvényes,
a) ha kiállításának és az eszköz kiadásának dátuma
között legfeljebb 90 nap telt el,
b) egyedi méretvétel alapján (a továbbiakban: rende
lésre) készített eszköz esetében, ha beváltásának és az
eszköz kiadásának dátuma között legfeljebb 90 nap telt el.
(3) Érvényes az a vény, amelyen a 7. § (4) bekezdésében
felsorolt adatokon kívül szerepel:
a) rendelésre készített eszköz esetében a beteg általi
megrendelés (vény beváltás) dátuma,
b) a kiszolgáltatott eszköz 1—3. számú mellékletek
szerinti megnevezése, darabszáma,
c) a kiszolgáltatott eszköz bruttó támogatási összege,
d) a kiszolgáltatott eszköz kiadásának dátuma, és
e) az átvevő aláírása.
(4) Amennyiben a felíró orvos a támogatás jogcímét
nem egyértelműen jelölte be, az eszközhöz ,,Általános’’
jogcímen az 1. számú mellékletben meghatározott támogatási összeg nyújtható.
(5) Az eszköz árához, illetve kölcsönzési díjához nyújtható támogatási összeg az 1—4. számú mellékletek szerinti
nettó támogatási összeg általános forgalmi adóval növelt
(bruttó) összege.
(6) A vényt a rendelt gyógyászati segédeszköz kiadása
után érvényteleníteni kell, valamint az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) kérelmére
az OEP-hez továbbítani.
10. § Az elkészült, támogatással rendelt, rendelésre készített
gyógyászati segédeszköz alkalmasságát a biztosított véleményezteti az azt rendelő orvossal. Amennyiben az orvos
a gyógyászati segédeszközt nem tartja megfelelőnek, erről
értesíti a gyártót és az OEP-et.
11. § A forgalmazó (gyártó) az 1—4. mellékletekben meghatározott gyógyászati segédeszközöket termékazonosító
EAN kóddal köteles ellátni.
12. § (1) Gyógyászati segédeszköz társadalombiztosítási támogatással történő forgalmazására, kiszolgálására csak az
a forgalmazó (gyártó) jogosult, akivel az OEP erre szerződést kötött.
(2) Rendelésre készített gyógyászati segédeszközt társadalombiztosítási támogatással az a forgalmazó (gyártó)
szolgálhat ki, akinek az orvostechnikai eszközökről szóló
47/1999. (X. 6.) EüM rendelet 8. számú mellékletében meghatározottak szerint tett nyilatkozatában foglaltakat, valamint a 8. számú mellékletben meghatározott követelmények teljesítését az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala ellenőrzi, és a megfelelőségről hatósági bizonyítványt ad ki.
A hatósági bizonyítvány 5 évig érvényes.
(3) A rendelésre készített gyógyászati segédeszközt forgalmazóra (gyártóra, gyártásra) vonatkozó, a gyógyászati
segédeszközök rendeléséről, társadalombiztosítási támogatásának összegéről szóló 30/1995. (IX. 12.) NM rendelet
alapján kiadott tanúsítvány a benne foglalt határidőig, ennek hiányában 2005. április 30-ig — az évenkénti felügyeleti ellenőrzés hiányában is — érvényes. A tanúsítvánnyal
rendelkező forgalmazónak (gyártónak) a 12. § (2) bekezdésében foglalt hatósági bizonyítványt a tanúsítvány érvényességének fennállásáig nem kell beszereznie.
(4) Steril kötözőszerek, illetve steril varróanyagok forgalmazása kizárólag ott folytatható, ahol a termékek szakszerű tárolására vonatkozó feltételek biztosítottak.
13. § (1) Ez a rendelet 2003. május 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyászati segédeszközök rendelésének, forgalmazásának, javításának és
kölcsönzésének szakmai követelményeiről szóló 12/2000.
(IV. 13.) EüM rendelet hatályát veszti.
(3) A rendelet hatálybalépését megelőzően kiállított
vények esetében az eszköz kiadásakor hatályos jogszabály
szerinti társadalombiztosítási összeg számolható el.
(4) A rendelet hatálybalépését megelőzően kiállított
vények a kiállítástól számított 90 napig válthatók be.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi minisztériumi


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
320/2014. (XII. 13.) Korm. rendelete az állami foglalkoztatási szerv, a munkavédelmi és munkaügyi hatóság kijelöléséről, valamint e szervek hatósági és más feladatainak ellátásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47. § (1) bekezdésében,
a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (2) bekezdés a) pontjában,
a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9. § (5) bekezdésében,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában,
az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény 357. § (1) bekezdés a) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A.  § (1)  bekezdés
a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. KIJELÖLÉSEK ÉS AZ IRÁNYÍTÁS SZABÁLYAI 1. Az állami foglalkoztatási szerv kijelölése
1. § (1) A  Kormány első fokon eljáró állami foglalkoztatási szervként a  foglalkoztatáspolitikáért felelős minisztert
(a  továbbiakban: miniszter), a  fővárosi és megyei kormányhivatal foglalkoztatási, munkaerő-piaci feladatot ellátó
szakigazgatási szervét (a  továbbiakban: munkaügyi központ), a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatala foglalkoztatási, munkaerőpiaci feladatokat ellátó ágazati szakigazgatási szervét (a  továbbiakban:
kirendeltség) jelöli ki. Ha kormányrendelet másként nem rendelkezik, az  állami foglalkoztatási szerv hatáskörébe
tartozó közigazgatási hatósági ügyekben első fokon a kirendeltségek járnak el.
(2) A Kormány másodfokon eljáró állami foglalkoztatási szervként a minisztert, valamint a munkaügyi központot jelöli
ki.
(3) A  munkaügyi központ a  fővárosi és megyei kormányhivatal foglalkoztatási, közfoglalkoztatási és munkaerő-piaci
feladatokat ellátó ágazati szakigazgatási szerveként működik.
(4) A  kirendeltség a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala foglalkoztatási,
közfoglalkoztatási és munkaerő-piaci feladatokat ellátó ágazati szakigazgatási szerveként működik.
(5) A  Kormány az  állami foglalkoztatási szerv azon feladataira, amelyre kormányrendelet más szervet nem jelölt ki,
a munkaügyi központot jelöli ki.
(6) A  Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat szervezetrendszere a  miniszterből, a  munkaügyi központokból, valamint
a kirendeltségekből áll.
2. A munkavédelmi és munkaügyi hatóság, valamint a munkavédelmi hatóság eljárásában részt vevő
szakhatóság kijelölése
2. § (1) A  Kormány a  munkavédelemmel és a  munkaügyi hatósági tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási feladatok
ellátására munkavédelmi és munkaügyi hatóságként a minisztert, továbbá a fővárosi és megyei kormányhivatalok
munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervét (a  továbbiakban: munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség)
jelöli ki.
(2) A  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezeti egységből
(munkavédelmi felügyelőség), valamint munkaügyi hatósági feladatokat ellátó szervezeti egységből (munkaügyi
felügyelőség) áll.
(3) A Kormány a munkavédelmi hatóság eljárásában
a) a  munkahelyen munkájuk során veszélyes anyagokkal és veszélyes keverékekkel kapcsolatos expozícióban
foglalkoztatott munkavállalók egészségvédelmét biztosító feladatokat, valamint a  munkahelyek kémiai
biztonságát,
b) a biológiai tényezőket,
c) a munkahelyi légszennyezőket,
d) a zajt,
e) a rezgést,
f ) az egészségügyi előírásoknak megfelelő minőségű ivóvíz biztosítását,
g) a munkahelyi hulladékkezelést,
h) a munkahelyi természetes és mesterséges megvilágítást,
i) a munkahelyi természetes és mesterséges szellőzést,
j) a rendkívüli hőmérsékleti körülményeket,
k) a túlnyomásos munkakörülményeket,
l) a foglalkozás-egészségügyi szolgálat biztosítását és munkavédelmi feladatainak ellátását
érintő szakkérdésekben, a  jogszabályi előírásoknak való megfelelőségre vonatkozóan első fokon a  fővárosi és
megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét, másodfokon az  Országos Tisztifőorvosi Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
3. Az irányítás szabályai 3. § (1) A  munkaügyi központok tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott
hatásköröket – a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 2.  § (1)  bekezdés h)–i)  pontja szerinti hatáskört is beleértve
– a (2) bekezdésben foglaltak kivételével − a miniszter gyakorolja.
(2) A  munkaügyi központ és a  kirendeltség közfoglalkoztatási feladata tekintetében a  Khtv. 6.  § (4)  bekezdésében és
7. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott hatásköröket – a Ksztv. 2. § (1) bekezdés c), h)–i) pontja szerinti hatáskört is
beleértve − a közfoglalkoztatásért felelős miniszter gyakorolja.
(3) A  munkaügyi központ igazgatója a  közfoglalkoztatásért felelős igazgató-helyettes kinevezésére és felmentésére
vonatkozó Khtv. 15.  § (2)  bekezdése szerinti hatáskörét a  közfoglalkoztatásért felelős miniszter egyetértésével
gyakorolja.
(4) A  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség tekintetében a  Khtv. 6.  § (4)  bekezdésében, valamint a  7.  §
(1)–(4)  bekezdésében meghatározott hatáskörök – a  Ksztv. 2.  § (1)  bekezdés h)–i)  pontja szerinti hatáskört is
beleértve − gyakorlására kijelölt szakmai irányító szerv vezetője a miniszter.
II. A MINISZTER ÉS A KÖZFOGLALKOZTATÁSÉRT FELELŐS MINISZTER FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
4. A miniszter munkaerőpiaci feladat- és hatásköre 4. § (1) A miniszter munkaerőpiaci feladatkörében
a) ellát egyes munkaerőpiaci programokkal kapcsolatos feladatokat, amelyek keretében
aa) dönt a  foglalkoztatáshoz kapcsolódó központi munkaerőpiaci programok indításáról, központi
munkaerőpiaci programokat dolgoz ki, valamint figyelemmel kíséri és irányítja azok végrehajtását,
ab) kezdeményezi munkaerőpiaci programok kidolgozását és indítását,
ac) véleményezi a munkaügyi központ által indítandó programok tervezetét,
b) követelményeket határoz meg a számítógépes központi adatgyűjtések adattartalma, valamint az információés prognózisszolgáltatás vonatkozásában,
c) irányítja a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap (a  továbbiakban: NFA) felhasználásával kapcsolatos tervezési,
pénzügyi-számviteli és beszámolási feladatok végrehajtását,
d) figyelemmel kíséri az  NFA foglalkoztatási alaprésze decentralizált keretének a  munkaügyi központok által
történő felhasználását, valamint a kormányzati foglalkoztatáspolitika érvényesítését,
e) megállapítja a  munkaügyi központok és a  kirendeltségek kötelező belső szakmai szabályzatainak elveit és
főbb tartalmi követelményeit,
f ) meghatározza a  munkaügyi központok és a  kirendeltségek szolgáltató tevékenységére vonatkozó szakmai
követelményeket, a munkaerő-piaci szolgáltatást nyújtók részére adható támogatással kapcsolatos feladatait,
továbbá ellátja az álláskeresők ellátásával, valamint a foglalkoztatást elősegítő támogatások működtetésével
és fejlesztésével kapcsolatos szakmai feladatokat,
g) meghatározza a  hatósági, támogatási és szolgáltató tevékenység ellátásához szükséges informatikai és
számítógépes rendszerek szakmai, tartalmi követelményeit, javaslatot tesz a  munkaügyi központok és
a kirendeltségek informatikai rendszerének fejlesztésére,
h) eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésével meghatározza a  munkaügyi
központok és kirendeltségek hatósági és szolgáltató tevékenységét,
i) fejleszti a munkaerőpiaci szolgáltatásokat,
j) meghatározza a munkaügyi központok és kirendeltségek hatósági és szolgáltató tevékenységére vonatkozó
adatgyűjtési rendszert, továbbá hatékonysági vizsgálatokat végez,
k) ellátja a  munkaügyi központ hatósági ellenőrzési feladatainak szakmai felügyeletét, továbbá az  NFA
működtetéséért felelős területi egységek szakmai és pénzügyszakmai tevékenységének ellenőrzését,
l) hatósági jogkört gyakorol, amelynek keretében
la) dönt a munkahelyteremtő beruházáshoz pályázati eljárás keretében nyújtott támogatásról,
lb) ellátja a  munkavállalók kölcsönös foglalkoztatásának cseréjéről szóló nemzetközi szerződések
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat,
lc) elbírálja a munkaügyi központ által hozott határozat ellen benyújtott fellebbezést,
ld) ellátja az  idegenrendészeti hatóság által a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról
és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott összevont kérelmezési eljárás alá tartozó
tartózkodási engedélyhez szükséges szakhatósági állásfoglalással kapcsolatos másodfokú hatósági
feladatot,
m) adatokat gyűjt és elemez
ma) az egyéni bérek és keresetek alakulására vonatkozóan,
mb) a magán-munkaközvetítők és -kölcsönzők éves tevékenységéről,
mc) a külföldiek – engedély-, illetve bejelentés köteles – magyarországi foglalkoztatásáról,
n) nemzetközi feladatokat lát el, amelynek keretében
na) koordinálja a munkaügyi központok nemzetközi tevékenységét,
nb) elősegíti az ILO, WAPES és EU tagságból adódó feladatok végrehajtását,
nc) koordinálja a  munkaügyi központ – a  személyek szabad áramlásához kapcsolódó – feladatainak
végrehajtását,
nd) ellátja az  Európai Foglalkoztatási Szolgálat (a  továbbiakban: EURES) magyarországi rendszere
működtetésének és fejlesztésének feladatait, ügyfélszolgálatot működtet, kapcsolatot tart az EURES
szerveivel,
ne) együttműködik az  Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes tagállamok
foglalkoztatási szolgálataival,
o) ellátja a jogszabályok által meghatározott nyilvántartások vezetésével kapcsolatos feladatokat,
p) munkaügyi kutatásokat kezdeményez,
q) koordinálja a  munkaügyi központok és kirendeltségek európai uniós támogatással megvalósuló
tevékenységeit.
 (2) A miniszter a munkaügyi kapcsolatok feladatkörében
a) meghatározza a  kollektív szerződések regisztrálásának szabályait, nyilvántartja és elemzi a  kollektív
szerződéseket, dönt a kollektív szerződés hatályának az ágazatra (alágazatra) történő kiterjesztéséről, illetve
a kiterjesztés visszavonásáról,
b) támogatja az  ágazati párbeszéd bizottság, valamint az  ágazati részvételt megállapító bizottság
intézményrendszerének működését,
c) nyilvántartja az üzemi tanács (európai üzemi tanács) választási eredményeket,
d) működteti a Munkaügyi Kapcsolatok Információs Rendszerét (MKIR),
e) működteti a Munkaügyi Közvetítői és Döntőbírói Szolgálatot.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott feladatainak ellátása érdekében együttműködik
a) a hatósági és szolgáltató tevékenységében érintett társhatóságokkal,
b) a munkaadók és a munkavállalók érdekképviseleti szerveivel,
c) más államok hasonló feladatot ellátó szerveivel és a feladatkörét érintő nemzetközi szervezetekkel, valamint
d) egyéb szervezetekkel.
(4) A  miniszter foglalkoztatáspolitikai, munkavédelmi, munkaügyi feladat- és hatáskörében tervezi és szervezi
az Európai Unió pénzügyi alapjaiból és más külföldi alapokból támogatott egyes fejlesztési, foglalkoztatási, képzési
és informatikai programok megvalósítását, illetve támogatást vagy ösztöndíjat folyósít.
5. A miniszter munkavédelmi és munkaügyi feladat- és hatásköre
5. § A miniszter ellátja a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek szakmai irányítását. Ennek keretében
a) a  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek tevékenysége tekintetében a  közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter közreműködésével hatékonysági ellenőrzést folytathat le,
b) módszertani útmutatók, szakmai ajánlások és tájékoztató anyagok kiadásával, konzultációk tartásával,
továbbá a szakmai munka értékelésével támogatja a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek munkáját,
c) szervezi a  munkavédelmi és munkaügyi felügyelők képzését, továbbképzését, továbbá az  újonnan belépő
felügyelők vizsgáztatását,
d) elemzi és értékeli a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségekkel kapcsolatos panaszokat,
e) kiadja a munkavédelmi és munkaügyi ellenőrzési irányelvet,
f ) a  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek bevonásával működteti a  munkavédelmi és munkaügyi
feladatok ellátásához, az adatok nyilvántartásához szükséges egységes informatikai rendszert,
g) ellátja a rendkívüli állapot idején szükséges munkaerő meghagyásával kapcsolatosan külön jogszabály által
hatáskörébe utalt feladatokat,
h) ellátja az egyes közúti közlekedési szabályokra vonatkozó rendelkezések megsértésével kapcsolatosan külön
jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat,
i) külön jogszabály alapján ellátja az  egyéni védőeszközök megfelelőségét tanúsító, ellenőrző szervezetek
kijelölésével és bejelentésével kapcsolatosan hatáskörébe utalt feladatokat és működteti a  Kijelölést
Előkészítő Bizottságot.
6. § A miniszter ellátja a munkavédelem nemzetgazdasági szintű irányításával kapcsolatos feladatokat. Ennek keretében
a) ellátja a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Mvt.) 14.  §-ában meghatározott
állami irányítási feladatokat,
b) részt vesz a  munkavédelemben érintett nemzetközi szervezetek munkájában, együttműködik más államok
szerveivel a munkavédelmi feladatok összehangolása végett, figyelemmel kíséri a nemzetközi munkavédelmi
kutatási eredményeket, azok hazai hasznosításának elősegítése érdekében,
c) mint kijelölt nemzeti hatóság, ellátja az  Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség
Nemzeti Fókuszpontja feladatait,
d) ellátja az Mvt. 78. §-ában megjelölt Munkavédelmi Bizottság titkársági, adminisztratív teendőit,
e) működteti az Mvt. 14. §-a (1) bekezdésének e) pontja szerinti munkavédelmi információs rendszert,
f ) külön jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz egyéb bizottságok, testületek, tevékenységek
végzésében, működésében, különösen a  szabványosítás, az  akkreditálás, a  nukleáris balesetelhárítás és
a kémiai biztonság területén.
7. § A miniszter a munkaügyi hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos állami irányítási feladatokat lát el. Ennek keretében
a) együttműködik az Európai Unió tagállamainak munkaügyi feladatokat ellátó hatóságaival,
b) nemzetközi együttműködés keretében megkeresésre a  hatáskörébe tartozó feladatokat érintően
tájékoztatást nyújt az  elvégzett munkaügyi ellenőrzések megállapításairól, valamint a  munkaügyi
jogszabályok tartalmáról,
c) részt vesz a munkaügyi előírások végrehajtásának elősegítését szolgáló tájékoztató, felvilágosító tevékenység
ellátásában.
6. A közfoglalkoztatásért felelős miniszter feladatai 8. § (1) A  közfoglalkoztatásért felelős miniszter a  munkaügyi központok és kirendeltségek közfoglalkoztatási feladatai
tekintetében
a) követelményeket határoz meg a számítógépes központi adatgyűjtések adattartalma, valamint az információ
és prognózisszolgáltatás vonatkozásában,
b) irányítja az NFA közfoglalkoztatási előirányzat felhasználásával kapcsolatos tervezési, pénzügyi-számviteli és
beszámolási feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri az NFA közfoglalkoztatási előirányzat keretének felhasználását,
d) eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésével meghatározza a  hatósági és
szolgáltató tevékenység szakmai követelményeit, meghatározza az  azok ellátásához szükséges informatikai
és számítógépes rendszereket,
e) közfoglalkoztatással összefüggő kutatásokat kezdeményez és végez,
f ) megállapítja a munkaügyi központok és kirendeltségek kötelező belső szakmai szabályzatainak elveit és főbb
tartalmi követelményeit,
g) ellátja a közfoglalkoztatási támogatások működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos szakmai feladatokat,
h) meghatározza az  adatgyűjtési rendszert, továbbá hatékonysági vizsgálatokat végez, melyekhez
kapcsolódóan prognózisokat, elemzéseket, statisztikai összesítéseket, nyilvántartásokat készít,
i) javaslatot tesz a munkaügyi központok és kirendeltségek informatikai rendszerének fejlesztésére,
j) ellátja a  munkaügyi központok és kirendeltségek munkatársainak humánerőforrás-fejlesztéséhez és belső
szakmai képzéséhez kapcsolódó feladatokat,
k) ellátja a  munkaügyi központok és kirendeltségek hatósági ellenőrzési feladatainak szakmai felügyeletét,
továbbá a munkaügyi központok szakmai és pénzügyszakmai tevékenységének ellenőrzését,
l) hatósági jogkört gyakorol, amelynek keretében
la) ellenőrzi a  munkaügyi központok és kirendeltségek által kötött hatósági szerződésben foglaltak
teljesítését,
lb) ellenőrzi a munkavégzés közfoglalkoztatási szerződésben foglaltak szerinti teljesítését,
lc) ellenőrzi a  munkaügyi központok vagy kirendeltségek hatáskörébe tartozó közfoglalkoztatási
támogatás nyújtására irányuló kérelem megalapozottságát és a  kérelemben foglalt adatok
valódiságát,
ld) elbírálja a munkaügyi központok által hozott határozatok és önállóan megfellebbezhető végzések
ellen benyújtott fellebbezéseket,
m) adatokat gyűjt és elemez a közfoglalkoztatási bérek és keresetek alakulására vonatkozóan,
n) adatokat gyűjt és elemez a közfoglalkoztatottakat kölcsönzők éves tevékenységéről,
o) vizsgálja a közfoglalkoztatással kapcsolatos és az azzal összefüggő jogi szabályozás gyakorlati tapasztalatait,
javaslatot tesz a jogszabályok módosítására,
p) közreműködik a közfoglalkoztatással kapcsolatos és az azzal összefüggő jogi szabályozás előkészítésében,
q) együttműködik
qa) a hatósági és szolgáltató tevékenységében érintett társhatóságokkal,
qb) a közfoglalkoztatók és közfoglalkoztatottak érdekképviseleti szerveivel,
qc) más államok hasonló feladatot ellátó szerveivel és a feladatkörét érintő nemzetközi szervezetekkel,
valamint
qd) egyéb szervezetekkel, r) a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzésekkel összefüggő feladatai keretében
ra) koordinálja, ellenőrzi, értékeli a munkaügyi központok felnőttképzéssel összefüggő tevékenységét,
rb) a miniszter egyetértésével meghatározza a közfoglalkoztatással kapcsolatos képzési irányokat,
rc) a  felhasználás irányelveire tekintettel szervezi a  képzési programok megvalósítását és koordinálja
a munkaügyi központok és kirendeltségek ezirányú feladatát,
rd) összegyűjti, tanulmányozza az  egyes képzési programok főbb követelményeit, ellenőrző munkája
során vizsgálja azok megvalósítását,
re) koordinálja a munkaügyi központok és kirendeltségek közfoglalkoztatottak képzéséhez kapcsolódó,
európai uniós támogatással megvalósuló tevékenységeit, s) koordinálja a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódóan a munkaügyi központok munkaerő-piaci szolgáltatásokkal
kapcsolatos feladatait,
t) ellátja a jogszabályban meghatározott egyéb feladatokat.
 (2) A közfoglalkoztatásért felelős miniszter – a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala útján –
a) a  miniszterrel egyeztetve fejleszti a  miniszter, a  munkaügyi központ és a  kirendeltség tevékenységét
támogató programrendszereket, és kiadja a programkezeléssel kapcsolatos felhasználói segédanyagokat,
b) fejleszti és működteti a munkaügyi központ, a kirendeltség feladatainak ellátásával kapcsolatos informatikai
és számítógépes rendszereket, továbbá ennek körében telepíti, teszteli és módosítja a programrendszereket,
c) az  b)  pontban meghatározott informatikai rendszerekkel összefüggésben teljesíti a  miniszter, valamint
az adatok igénylésére jogosult más szervek megkereséseit.
(3) A közfoglalkoztatásért felelős miniszter közreműködik az Európai Unió pénzügyi alapjaiból és más külföldi alapokból
támogatott egyes közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzési programok megvalósításának tervezésében és
szervezésében.
III. A MUNKAÜGYI KÖZPONT ÉS A KIRENDELTSÉG FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
7. A munkaügyi központ feladatai és hatásköre 9. § (1) A  munkaügyi központ az  1.  mellékletben meghatározott székhelyen működik. A  munkaügyi központ a  fővárosi
és megyei kormányhivatal önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége. A  munkaügyi központ
nevében a  közigazgatási hatósági eljárásokban a  munkaügyi központ igazgatója, vagy kiadmányozási jogkörrel
rendelkező vezetője, ügyintézője jár el.
(2) A munkaügyi központok szakmai irányítása alá tartozik az illetékességi területükön lévő valamennyi kirendeltség.
 (3) A munkaügyi központ élén igazgató áll. Az igazgató munkáját az igazgatóhelyettesek segítik.
10. § (1) A munkaügyi központ
a) szakmailag irányítja és szakmailag ellenőrzi a kirendeltségek tevékenységét, ennek keretében közreműködik
a munkatársak szakmai képzésében, valamint szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet,
b) ellátja az  NFA pénzeszközeinek működtetésével kapcsolatos feladatokat, segíti a  keret tervezését és
a felhasználás ellenőrzését,
c) dönt az  NFA foglalkoztatási alaprészének és a  közfoglalkoztatási támogatások előirányzat decentralizált
kerete felhasználásáról,
d) ellátja az  NFA foglalkoztatási alaprésze központi pénzügyi keretéből finanszírozott munkahelyteremtéssel,
valamint a  közfoglalkoztatási támogatások előirányzat központi keretéből finanszírozott támogatásokkal
kapcsolatos feladatokat,
e) működteti az álláskeresők ellátási rendszerét, az álláskeresők részére saját hatáskörben nyújtott támogatások
rendszerét és gondoskodik a kirendeltségi támogatási rendszer szakmai működtetéséről,
f ) felelős a szakmai munkát támogató szoftverek működtetéséért és használatáért,
g) ellátja az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos szakmai és pénzügyi feladatokat,
h) ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, elbírálja másodfokon a kirendeltség által hozott határozatok
elleni fellebbezést,
i) feladatainak ellátása érdekében együttműködik a  helyi önkormányzatokkal, valamint az  országos és helyi
nemzetiségi önkormányzatokkal, továbbá más hatóságokkal és egyéb szervezetekkel, ennek keretében
szakmailag irányítja és koordinálja a  kirendeltségeknek a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló 1993. évi III. törvényből adódó feladatai végrehajtását, adatszolgáltatási feladatokat teljesít a  fővárosi
és megyei kormányhivatal, valamint az  egyes szakigazgatási szervek felé, ideértve a  szociális biztonsági
rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek alapján történő megtérítési
igények érvényesítéséhez szükséges, havi rendszerességgel esedékes adatszolgáltatást is,
j) ellátja az EURES-sel kapcsolatos szervezési, tanácsadási és koordinációs feladatokat, valamint kapcsolatot tart
a munkaerő-piaci szereplőkkel,
k) elkészíti a munkaügyi központ és a kirendeltség belső szakmai szabályzatait,
l) illetékességi területén ellátja a munkaerő-piaci ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat,
m) az  álláskeresési ellátások és a  foglalkoztatást elősegítő támogatások tekintetében méltányossági jogkört
gyakorol,
n) a  harmadik országbeli állampolgárok magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésével összefüggésben
befogadja a foglalkoztató által benyújtott munkaerőigényeket.
(2) A munkaügyi központ fővárosi szervezete nyilvántartja a csoportos létszámleépítésre vonatkozó bejelentéseket.
 (3) A  hatósági szerződések megkötése, módosítása és megszüntetése, továbbá a  költségvetésből nyújtott támogatás
biztosítékául szolgáló zálogjog, garanciaszerződés, óvadék tekintetében a  munkaügyi központ vezetője
szerződéskötési képességgel rendelkezik.
(4) A munkaügyi központ közfoglalkoztatási feladatai körében
a) szakmailag irányítja és szakmailag ellenőrzi a kirendeltségek tevékenységét, ennek keretében közreműködik
a munkatársak szakmai képzésében, valamint szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet,
b) ellátja az NFA közfoglalkoztatási előirányzat pénzeszközeinek működtetésével kapcsolatos feladatokat, segíti
a keret tervezését és a felhasználás ellenőrzését,
c) dönt az NFA közfoglalkoztatási támogatások előirányzat decentralizált keretének felhasználásáról,
d) ellátja a pénzeszközök visszakövetelésével kapcsolatos pénzügyi feladatokat,
e) felelős a szakmai munkát támogató szoftverek működtetéséért és használatáért,
f ) ellátja az európai uniós források felhasználásával megvalósuló közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzésekkel
kapcsolatos szakmai és pénzügyi feladatokat,
g) feladatainak ellátása érdekében együttműködik a  helyi önkormányzatokkal, valamint az  országos és
helyi nemzetiségi önkormányzatokkal, továbbá más hatóságokkal és egyéb szervezetekkel, továbbá
adatszolgáltatási feladatokat teljesít a  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint az  egyes szakigazgatási
szervek felé,
h) elkészíti a munkaügyi központ és a kirendeltségek belső szakmai szabályzatait,
i) ellátja a  kirendeltségek hatósági ellenőrzési feladatainak szakmai felügyeletét, továbbá a  kirendeltségek
szakmai és pénzügyszakmai tevékenységének ellenőrzését,
j) hatósági jogkört gyakorol, amelynek keretében
ja) jogszabályban meghatározottak szerint hatósági szerződést köt a  hatáskörébe tartozó
közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokra vonatkozóan,
jb) ellenőrzi az  általa, vagy az  illetékességi területén található kirendeltség által kötött hatósági
szerződésben foglaltak teljesítését,
jc) ellenőrzi a munkavégzés közfoglalkoztatási szerződésben foglaltak szerinti teljesítését,
jd) ellenőrzi a  hatáskörébe tartozó közfoglalkoztatási támogatás nyújtására irányuló kérelem
megalapozottságát és a kérelemben foglalt adatok valódiságát,
je) az  általa kötött hatósági szerződések tekintetében ellátja a  pénzeszközök visszakövetelésével
kapcsolatos hatósági feladatokat,
jf ) elbírálja a  kirendeltségek által hozott határozatok és önállóan megfellebbezhető végzések ellen
benyújtott fellebbezéseket,
k) ellátja a  hatáskörébe tartozó közfoglalkoztatási támogatási eljárással kapcsolatos szakmai és pénzügyi
feladatokat,
l) a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzési feladatok ellátásának keretében
la) gondoskodik a  rendszer szakmai működtetéséről, valamint koordinálja a  kirendeltségek
tevékenységét és képzéseket szervez,
lb) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket nem a kirendeltségek látnak el.
 (5) A munkaügyi központ át nem ruházható hatáskörben a külön jogszabályban meghatározott illetékességi területén
első fokú hatósági jogkört gyakorol
a) a munkaerő-piaci program kidolgozásának, megvalósításának megállapításával,
b) a munkaerő-piaci szolgáltatást nyújtók részére támogatás megállapításával,
c) a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény felhatalmazása
alapján kiadott kormányrendelet által hatáskörébe utalt foglalkoztatást elősegítő támogatás
megállapításával,
d) a  hatáskörébe tartozó ügyekben (ideértve a  pályázati eljárás alapján nyújtott munkahelyteremtő
támogatással kapcsolatos ügyeket is) a pénzeszközök visszakövetelésével,
e) a  miniszter által pályázati eljárás alapján nyújtott munkahelyteremtő támogatással kapcsolatos ügyekben
a miniszter által vezetett minisztérium megbízásából, a hatósági szerződés megkötésével,
f ) a bérgarancia támogatással,
g) a  nem összevont kérelmezési eljárás alapján kiadott tartózkodásra jogosító engedélyt kérelmező harmadik
országbeli állampolgár magyarországi foglalkoztatásához szükséges munkavállalási engedély, valamint
az  idegenrendészeti hatóság által a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról
szóló törvényben meghatározott összevont kérelmezési eljárás alapján kiadott tartózkodási engedélyhez
szükséges szakhatósági állásfoglalás kiadásával,
h) a rendbírsággal,
i) a munkaügyi központ hatáskörébe utalt nyilvántartásba vétellel, valamint
j) az álláskeresők vállalkozóvá válását elősegítő támogatás tőkejuttatás részével
kapcsolatos ügyekben.
(6) A  Kormány a  magán-munkaközvetítési tevékenység tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének
és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként a munkaügyi központot jelöli ki.
(7) A munkaügyi központ a szolgáltatási feladatok ellátásának keretében
a) gondoskodik a  szolgáltatási rendszer szakmai működtetéséről, valamint koordinálja a  kirendeltségek
szolgáltatási tevékenységét, munkaerő-piaci szolgáltatásokat szervez és működteti a szolgáltatások kiépített
intézményrendszerét,
b) ellátja azokat a munkaerő-piaci szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatokat, amelyeket nem a kirendeltség lát
el.
8. A kirendeltség feladat- és hatásköre 11. § (1) A  kirendeltség a  járási (fővárosi kerületi) hivatal önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szakigazgatási szerve.
A  kirendeltség élén kirendeltség-vezető áll. A  kirendeltség nevében a  közigazgatási hatósági eljárásokban
a kirendeltség vezetője vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkező ügyintézője jár el.
(2) A kirendeltség
a) a megyei (fővárosi) munkaügyi központok illetékességéről szóló jogszabályban meghatározott illetékességi
területén ellátja az  álláskeresők nyilvántartásba vételével kapcsolatos feladatokat, valamint az  álláskeresési
járadék, álláskeresési segély megállapításával, szüneteltetésével, megszüntetésével és visszakövetelésével
kapcsolatos, továbbá azokkal a  foglalkoztatást elősegítő támogatásokkal kapcsolatos feladatokat, amelyek
ellátása nem tartozik a munkaügyi központ hatáskörébe,
b) ellátja a hatáskörébe tartozó ügyekben a pénzeszközök visszakövetelésével kapcsolatos feladatokat,
c) közreműködik a munkaerő-piaci szolgáltatások szervezésében és bonyolításában,
d) a  fővárosi illetékességi területtel rendelkező kirendeltségek kivételével nyilvántartja a  csoportos
létszámleépítésre vonatkozó bejelentéseket,
e) munkaközvetítést végez,
f ) fogadja a munkaerőigényekre vonatkozó bejelentéseket,
g) információt nyújt, tanácsadást végez,
h) az általa ellátott feladatokkal kapcsolatos ügyfélszolgálati tevékenységet végez,
i) közreműködik a csoportos létszámleépítések hátrányos következményeinek enyhítésében,
j) ellátja az EURES-sel kapcsolatos tájékoztatási és tanácsadási feladatokat,
k) munkaerő-piaci programokat kezdeményez, szervezi azok végrehajtását, ellátja a  központi programokkal,
a  pályázatok kezelésével, az  azokkal kapcsolatos tájékoztatással, véleményezéssel, döntés-előkészítéssel
kapcsolatos feladatokat,
l) kapcsolatot tart a  megye (főváros), a  járás gazdasági életében részt vevő munkaadókkal, a  helyi
önkormányzatokkal és a  megyében működő más szervezetekkel, közreműködik a  gazdasági szerkezet
átalakítását, valamint a foglalkoztatási helyzet javítását célzó programokban,
m) ellátja a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek
végrehajtásával összefüggő feladatokat.
(3) A kirendeltség közfoglalkoztatási feladatai körében
a) közreműködik a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzések szervezésében és bonyolításában,
b) munkaközvetítést végez közfoglalkoztatási célból,
c) fogadja a közfoglalkoztatási munkaerőigényekre vonatkozó bejelentéseket,
d) információt nyújt, tanácsadást végez,
e) az általa ellátott feladatokkal kapcsolatos ügyfélszolgálati tevékenységet végez,
f ) ellátja a  nem hatáskörébe tartozó közfoglalkoztatási programokkal kapcsolatos tájékoztatással,
véleményezéssel, döntés-előkészítéssel kapcsolatos feladatokat,
g) kapcsolatot tart a megye (főváros), a  járás (fővárosi kerület) területén található közfoglalkoztatókkal, a helyi
önkormányzatokkal és a megyében működő más szervezetekkel,
h) át nem ruházható hatáskörben, jogszabályban meghatározott illetékességi területén elsőfokú hatósági
jogkört gyakorol, amelynek keretében
ha) jogszabályban meghatározottak szerint hatósági szerződést köt a  hatáskörébe tartozó
közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokra vonatkozóan,
hb) ellenőrzi az általa kötött hatósági szerződésben foglaltak teljesítését,
hc) ellenőrzi a munkavégzés közfoglalkoztatási szerződésben foglaltak szerinti teljesítését,
hd) ellenőrzi a  hatáskörébe tartozó közfoglalkoztatási támogatás nyújtására irányuló kérelem
megalapozottságát és a kérelemben foglalt adatok valódiságát,
he) az  általa kötött hatósági szerződések tekintetében ellátja a  pénzeszközök visszakövetelésével
kapcsolatos hatósági feladatokat,
hf ) dönt a közfoglalkoztatásból történő kizárásról,
i) feltárja a közfoglalkoztatási munkalehetőségeket,
j) szervezi a közfoglalkoztatást.
(4) A  hatósági szerződések megkötése, módosítása és megszüntetése, továbbá a  költségvetésből nyújtott támogatás
biztosítékául szolgáló zálogjog, garanciaszerződés, óvadék tekintetében a  kirendeltség vezetője szerződéskötési
képességgel rendelkezik.
IV. MUNKAVÉDELMI ÉS MUNKAÜGYI FELÜGYELŐSÉGRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 9. A munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség jogállása, szervezete és az irányítás szabályai
12. § (1) A  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség a  fővárosi és megyei kormányhivatal székhelyén működik, és
illetékességi területe megegyezik a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területével.
(2) A munkavédelmi és munkaügyi felügyelőséget az igazgató, a munkavédelmi felügyelőséget, valamint a munkaügyi
felügyelőséget az igazgatóhelyettesek vezetik.
(3) Az  igazgató az  igazgatóhelyettesek közreműködésével irányítja a  munkavédelmi felügyelőséget és a  munkaügyi
felügyelőséget, és – amennyiben törvény eltérően nem rendelkezik – ellátja a munkavédelmi hatóság és munkaügyi
hatóság hatósági feladatait.
(4) Az  igazgató az  igazgatóhelyettesek kinevezésére és felmentésére vonatkozó hatáskörét a miniszter egyetértésével
gyakorolja. Az igazgató-helyettesek főosztályvezető-helyettes besorolású kormánytisztviselők.
(5) A munkavédelmi és a munkaügyi felügyelőség a kormányhivatal önálló feladat és hatáskörrel rendelkező szervezeti
egysége.
(6) A  munkavédelmi felügyelőségek és a  munkaügyi felügyelőségek keretében a  hatósági feladatok ellátására
munkavédelmi felügyelők és munkaügyi felügyelők működnek.
10. Munkavédelmi hatósági feladatok és eljárás 13. § (1) A  miniszter, továbbá a  munkavédelmi felügyelőségek, illetve munkavédelmi felügyelők ellátják az  általános
munkavédelmi hatósági feladatokat. A  munkavédelmi felügyelő a  munkavédelmi felügyelőség illetékességi
területén, valamennyi munkahelyen ellenőrzést tarthat, függetlenül a foglalkoztató székhelyétől és telephelyétől.
(2) A  miniszter valamint a  munkavédelmi felügyelőségek teljesítik az  Mvt. 82/A., 83/A., 83/B., 83/C., 83/E.  §-ában,
továbbá az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997.  évi
XLVII. törvény 3.  § i)  pontjában, 4.  § (2)  bekezdés t)  pontjában és 15/A.  §-ában meghatározott beszámolási,
nyilvántartási és adatkezelési kötelezettséget.
14. § (1) A miniszter első fokú munkavédelmi hatósági jogkörében
a) ellátja az Mvt. 83. §-ában meghatározott szakértői engedélyezési feladatokat,
b) külön jogszabály szerint, szakhatóságként eljárva kiadja az  igazságügyi szakértői engedélyhez szükséges
szakhatósági állásfoglalásokat,
c) a  munkavállalók rákkeltő anyagok okozta foglalkozási eredetű egészségkárosodásokkal, illetve daganatos
megbetegedésekkel szembeni védelmének elősegítése érdekében az  Mvt. 83/A.  § (4)  bekezdésében
meghatározott feladatokat látja el, és nyilvántartást vezet,
d) a  munkavédelmi szabályok munkáltatók általi megtartásának külön jogszabály szerinti eljárásban történő
igazolása céljából az Mvt. 83/B. §-ában meghatározott módon és tartalommal hatósági nyilvántartást vezet.
(2) A  miniszter a  külön jogszabályban meghatározottak szerint közreműködik az  Mvt. 84.  § (2)  bekezdésében
meghatározott foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos feladatok ellátásában.
(3) A  munkavédelmi felügyelőségek gyakorolják az  Mvt. 81.  §-ában meghatározott feladat- és hatásköröket. Ellátják
továbbá mindazon hatósági ellenőrzési feladatokat, amelyeket külön jogszabály nevesítve feladat- és hatáskörükbe
utal.
(4) A  munkavédelmi bírság kiszabására első fokon annak a  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségnek a  vezetője
jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzött munkahely található.
(5) Az  egyéni védőeszközök és a  munkaeszközök tekintetében a  munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek
a munkavédelmi hatósági ellenőrzés során saját hatáskörében látják el a piacfelügyeleti hatósági feladatokat.
(6) A  miniszter által vezetett minisztérium kormánytisztviselője Magyarország területén megbízólevél birtokában
végezhet ellenőrzést. Az  ellenőrzés alapján induló első fokú hatósági eljárás lefolytatására az  a  munkavédelmi
felügyelőség jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzés történt.
(7) Munkavédelmi hatósági ügyben a fellebbezés elbírálására jogosult hatóságnak minősül a munkavédelmi felügyelő
és a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség eljárása vonatkozásában a miniszter.
11. Munkaügyi hatósági feladatok és eljárás 15. § (1) A munkaügyi hatósági feladatokat a miniszter és a munkaügyi felügyelőségek, illetve a munkaügyi felügyelők látják
el.
(2) A  miniszter első fokú hatósági jogkörében a  munkaügyi szabályok munkáltatók általi megtartásának, illetőleg
a  munkáltatók munkaügyi kapcsolatai rendezettségének külön jogszabály szerinti eljárásban történő igazolása
céljából a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 8/C. §-ában meghatározott
módon és tartalommal hatósági nyilvántartást vezet.
(3) A  munkaügyi felügyelő első fokú hatósági jogkörében a  Met. 3.  §-a alá tartozó ellenőrzési tárgykörökben ellátja
a  Met. 4.  §-ában, 5.  § (2)  bekezdésében, valamint 6–7/A.  §-ában meghatározott munkaügyi hatósági feladatait,
továbbá a Met. 1. § (5) bekezdésében meghatározott feladatot.
(4) A  munkaügyi felügyelő a  munkaügyi felügyelőség illetékességi területén, valamennyi munkahelyen ellenőrzést
tarthat, függetlenül a foglalkoztató székhelyétől és telephelyétől.
(5) Munkaügyi bírság kiszabására, valamint a Met. 7. § (8) bekezdése szerinti határozat meghozatalára első fokon annak
a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségnek a vezetője jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzött
munkahely található.
(6) A  miniszter által vezetett minisztérium kormánytisztviselője Magyarország területén megbízólevél birtokában
végezhet ellenőrzést. Az  ellenőrzés alapján induló első fokú hatósági eljárás lefolytatására az  a  munkaügyi
felügyelőség jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzés történt.
(7) Munkaügyi hatósági ügyben a  fellebbezés elbírálására jogosult hatóságnak minősül a  munkaügyi felügyelő és
a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség eljárása vonatkozásában a miniszter.
12. Egyéb feladatok 16. § (1) A  miniszter a  szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében ellátja a  termékek
megfelelőség értékelésére jogosult szervek kijelölésével és bejelentésével kapcsolatos feladatokat.
(2) A  miniszter ellátja a  fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségeinek
szakmai irányításával összefüggő, az  egyéni védőeszközökkel és a  munkaeszközökkel kapcsolatos piacfelügyeleti
feladatokat.
V. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 13. Hatályba léptető rendelkezés 17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. december 15-én lép hatályba.
 (2) A  1–16.  §, 18.  § (3)–(4) és (6)–(12)  bekezdése, 19.  § (1), (3)–(4) és (6)  bekezdése, 20.  §, 21.  §, 22.  § (3)  bekezdése,
valamint a 24. § 2015. január 1-jén lép hatályba.
14. Átmeneti rendelkezések 18. § (1) A  Nemzeti Munkaügyi Hivatal (a  továbbiakban: NMH) – közfeladatainak eredményesebb ellátása céljából – 2014.
december 31-én jogutód nélkül megszűnik.
(2) Az NMH 2014. december 15. napjától
a) beruházást, felújítást érintően − kivéve az  európai uniós és NFA forrásból megvalósuló beruházásokat,
továbbá az  alaptevékenységet veszélyeztető meghibásodás elhárítása érdekében megteendő
intézkedéseket  − új kötelezettséget a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter engedélye nélkül nem
vállalhat,
b) foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt nem létesíthet.
 (3) 2015. január 1-jétől a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium gyakorolja és teljesíti
az NMH magánjogi jogait és kötelezettségeit.
 (4) A  (3)  bekezdés szerinti jogok és kötelezettségek átszállása az  NMH-val szemben fennálló követeléseket nem teszi
lejárttá, és arra való hivatkozással szerződésszegési igényt vagy biztosíték nyújtására vonatkozó igényt nem lehet
érvényesíteni.
(5) 2014. december 15-től az  Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a  továbbiakban: OTH) gyakorolja – a  munkavédelmi
hatósági hatáskörben gyakorolt munkaegészségügyi feladat és hatáskörök kivételével – az  NMH
munkaegészségügyi feladat és hatásköreit, valamint gyakorolja és teljesíti a  munkaegészségügyi szakterület
magánjogi jogait és kötelezettségeit, továbbá az OTH közreműködik a miniszter munkaegészségüggyel összefüggő
irányítási feladatainak végrehajtásában.
(6) A  2014. december 31-én még fennálló, továbbá az  NMH megszűnésével kapcsolatban keletkező számviteli és
adózási kötelezettségeket az  NMH által átadott iratok alapján a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által
vezetett minisztérium teljesíti.
(7) Az NMH foglalkoztatási, munkaügyi és munkavédelmi szakterület munkavégzéséhez szükséges tárgyi eszközeihez
– ide nem értve az informatikai-telekommunikációs eszközöket, ingatlanokat – kapcsolódó vagyonkezelői jogok és
kötelezettségek az NMH megszűnését követően a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságot (a továbbiakban: KEF)
illetik meg az MNV Zrt.-vel külön megkötendő vagyonkezelési szerződés alapján.
(8) Az  NMH foglalkoztatási, munkaügyi és munkavédelmi szakterület munkavégzéséhez szükséges – ide nem értve
a  munkavégzéshez szükséges szakmai rendszereket, adatbázisokat – informatikai-telekommunikációs eszközeihez
kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek az NMH megszűnését követően a Nemzeti Infokommunikációs
és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a  továbbiakban: NISZ Zrt.) illeti meg, a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: MNV Zrt.) külön megkötendő vagyonkezelési szerződés alapján.
(9) Az  NMH foglalkoztatási, munkaügyi és munkavédelmi szakterület munkavégzéséhez szükséges informatikai
szakmai rendszerekhez, adatbázisokhoz – ideértve az  ezekhez tartozó alkalmazásokat, szoftver és hardver
eszközöket, licenszeket is – kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek az  NMH megszűnését követően
a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát (a  továbbiakban: KEK KH) illeti meg az  MNV
Zrt.-vel külön megkötendő vagyonkezelési szerződés alapján.
(10) Az  NMH megszűnésével a  KEK KH-hoz kerülő személyi állomány munkavégzéséhez szükséges informatikaitelekommunikációs eszközökhöz kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek az  NMH megszűnését
követően a KEK KH-t illetik meg.
(11) A  KEK KH az  informatikai szakmai rendszerekből és adatbázisokból térítésmentesen szolgáltat adatot
a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére.
(12) A  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium és a  közfoglalkoztatásért felelős miniszter
által vezetett minisztérium a  munkaügyi és munkavédelmi ellenőrzési, valamint a  szak- és felnőttképzési
szakterületet támogató, e  területek munkavégzéséhez szükséges informatikai szakmai rendszerek, adatbázisok
leválasztásáról, az  ezekhez kapcsolódó vagyonkezelői jogokról és kötelezettségekről 2015. március 31. napjáig
külön megállapodásban rendelkezik.
(13) Az  NMH munkaegészségügyi szakterülete munkavégzéséhez szükséges eszközeihez, műszereihez kapcsolódó
vagyonkezelői jogok és kötelezettségek 2014. december 15. napjától az OTH-t illetik meg.
19. § (1) A  2015. január 1-jét megelőzően az  NMH foglalkoztatási, munkaügyi és munkavédelmi szakterületével, valamint
az európai uniós finanszírozású pályázataival és projektjeivel kapcsolatban kiírt közbeszerzési eljárásokban az NMH
helyébe a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium lép.
(2) A 2014. december 15-ét megelőzően az NMH munkaegészségügyi szakterületével kapcsolatban kiírt közbeszerzési
eljárásokban az NMH helyébe az OTH lép.
(3) A 2015. január 1-je előtt indult, az NMH foglalkoztatási szakterületével kapcsolatos peres és nemperes eljárásokban
az NMH helyébe a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium lép.
(4) A  2015. január 1-je előtt indult, az  NMH munkaügyi és munkavédelmi szakterületével kapcsolatos peres és
nemperes eljárásokban az  NMH Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatósága helyébe a  foglalkoztatáspolitikáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium lép.
(5) A  2014. december 15-e előtt indult, az  NMH munkaegészségügyi szakterületével kapcsolatos peres és nemperes
eljárásaiban NMH helyébe az OTH lép.
(6) Az  NMH által 2014. december 31-én, vagy azt megelőzően hozott foglalkoztatási, munkaügyi és munkavédelmi
szakterületével kapcsolatos hatósági döntésével szemben bírósági felülvizsgálati eljárás megindítására irányuló
keresetet 2015. január 1-jétől a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium ellen kell
benyújtani.
20. § A 2014. december 31-én folyamatban lévő, az  NMH foglalkoztatási, munkaügyi és munkavédelmi szakterületével
kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásokban, valamint hatósági szerződésekben az  NMH helyébe
a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium lép.
21. § (1) Az  NMH európai uniós finanszírozású pályázatai és projektjei tekintetében 2015. január 1-jétől az  NMH helyébe
a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium lép. A  foglalkoztatáspolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium a  projektekkel kapcsolatosan szükséges szerződésmódosításokat 2015.
január 20-ig kezdeményezi. A támogató, illetve a közreműködő szervezet a szerződésmódosítások végrehajtásáról
a kezdeményezéstől számított húsz napon belül intézkedik. Az európai uniós finanszírozású pályázatok és projektek
átadás-átvétele során az  NMH és foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter a  hatályos jogszabályoknak, valamint
a Miniszterelnökség által kiadott eljárási rendnek megfelelően jár el.
(2) A foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium – függetlenül az érintett gazdasági esemény
fizikai teljesítésének, valamint a  támogatási szerződés módosításának dátumától – az  NMH által elszámolásra be
nem nyújtott, vagy ismételten benyújtandó számlákat, bizonylatokat benyújthatja elszámolásra a  támogatóhoz.
Az  ilyen módon, illetve az  NMH által elszámolásra benyújtott számlákra, bizonylatokra jutó, de az  NMH részére ki
nem fizetett támogatást a  támogató, illetve a  közreműködő szervezet a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium részére fizeti meg.
(3) Az NMH európai uniós finanszírozású pályázataiból és projektjeiből beszerzett tárgyi eszközeihez – ide nem értve
az informatikai-telekommunikációs eszközöket, ingatlanokat – kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek
az  NMH megszűnését követően a  KEF-t illetik meg az  MNV Zrt.-vel külön megkötendő vagyonkezelési szerződés
alapján.
(4) Az NMH európai uniós finanszírozású pályázataiból és projektjeiből beszerzett – ide nem értve a munkavégzéshez
szükséges szakmai rendszereket, adatbázisokat – informatikai-telekommunikációs eszközeihez kapcsolódó
vagyonkezelői jogok és kötelezettségek az  NMH megszűnését követően a  NISZ Zrt.-t illeti meg, az  MNV Zrt.-vel
külön megkötendő vagyonkezelési szerződés alapján.
(5) Az NMH helyébe a belső piaci információs rendszer hazai működéséről és az abban való részvételnek a szabályairól,
valamint a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti
bejelentési kötelezettség teljesítéséről szóló 354/2013. (X. 7.) Korm. rendelet szerinti a foglalkoztatási, munkaügyi és
munkavédelmi, szakterületével kapcsolatos feladataival összefüggésben a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium lép.
22. § (1) Az  NMH fizetési számláit 2014. december 31-e napján történő zárással meg kell szüntetni, az  NMH
megszűnését követően az  NMH fizetési számláin lévő pénzeszközök, az  NMH javára szóló fizetési megbízás
alapján az  NMH fizetési számláin még jóvá nem írt összegek és az  NMH e  napon fennálló készpénzállománya
a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumot illetik meg.
(2) Az  NMH számláit vezető szerv az  NMH megszűnését követően a  NMH rendelkezése alapján átutalja valamennyi,
az NMH fizetési számláján lévő pénzeszközt a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
fizetési számlájára.
(3) Az NMH megszűnését követően esedékessé váló, az NMH javára fizetendő felügyeleti díjat, igazgatási szolgáltatási
díjat és bírságot 2015. január 1-jétől a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak kell
befizetni.
(4) Az NMH munkaegészségügyi szakterületével kapcsolatban befolyó bevételeket 2014. december 15-étől az OTH-nak
kell befizetni.
23. § (1) Az  NMH 2014. december 31-én hivatalban lévő főigazgatója, illetve az  általa adott meghatalmazás alapján
az  NMH más vezetője vagy vezetői 2014. december 31-ig jegyzőkönyv felvétele mellett személyesen adják át
a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszternek, illetve az  általa adott meghatalmazás alapján a  minisztérium
más vezetőjének az  NMH valamennyi iratát, a  feladat- és hatáskörébe tartozó, folyamatban lévő ügyeit,
a  foglalkoztatottak személyi anyagát, vagyonnyilatkozatait és a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló
törvényben meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzés alapján készített szakvéleményeket, továbbá
mindazon dokumentumokat, melyek a  minisztériumot terhelő kötelezettségvállalás gyakorlásához és a  jogok
érvényesítéséhez szükségesek.
(2) Az  NMH 2014. december 31-én hivatalban lévő főigazgatója, illetve az  általa adott meghatalmazás alapján
az  NMH más vezetője vagy vezetői 2014. december 31-ig jegyzőkönyv felvétele mellett személyesen adják át
a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszternek, illetve az  általa adott meghatalmazás alapján a  minisztérium
más vezetőjének az NMH folyamatban lévő, lezárt vagy fenntartási időszak alatt lévő európai uniós finanszírozású
pályázatokhoz és projektekhez kapcsolódó valamennyi dokumentumot.
(3) Az NMH 2014. december 15-én hivatalban lévő főigazgatója, illetve az általa adott meghatalmazás alapján az NMH
más vezetője vagy vezetői 2014. december 20-ig jegyzőkönyv felvétele mellett személyesen adják át az  országos
tiszti főorvosnak, illetve az általa adott meghatalmazás alapján az OTH más vezetőjének NMH munkaegészségügyi
szakterületével kapcsolatban keletkezett iratokat, a  feladat- és hatáskörébe tartozó, folyamatban lévő ügyeit
a  foglalkoztatottak személyi anyagát, vagyonnyilatkozatait és a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló
törvényben meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzés alapján készített szakvéleményeket továbbá mindazon
dokumentumokat, melyek az OTH-t terhelő kötelezettségvállalás gyakorlásához, jogok érvényesítéséhez szükséges.
(4) Az  NMH munkaegészségügyi szakterülethez kapcsolódó vagyon tekintetében az  NMH-nak és az  OTH-nak
átadás-átvételi megállapodást kell kötni 2014. december 20-ig.
(5) A 18. § (7) bekezdés szerinti vagyon tekintetében az NMH-nak és a KEF-nek átadás-átvételi megállapodást kell kötni
2014. december 31-ig.
(6) A 18. § (8) bekezdés szerinti vagyon tekintetében az NMH-nak és a NISZ Zrt.-nek átadás-átvételi megállapodást kell
kötni 2014. december 31-ig.
15. Hatályon kívül helyező rendelkezés 24. § Hatályát veszti a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat- és
hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1189/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0013 azonosító számú („Karád agglomeráció csatornázása, szennyvíztisztítása”) című projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0013 azonosító számú, „Karád agglomeráció csatornázása,
szennyvíztisztítása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezet és
Energia Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1007/2017. (I. 6.) Korm. határozata a Jézus Szent Szíve Testvérület tolentinói Jézus Szent Szíve templom földrengést követő rekonstrukciója támogatásával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a tolentinói Jézus Szent Szíve templom földrengést követő rekonstrukciója támogatásával;
 2. az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  forrásbiztosítási
kötelezettség előírásáról szóló 1792/2016. (XII. 19.) Korm. határozatában foglalt 150 000 000 forint forrás
felhasználásával, tegye meg a Jézus Szent Szíve Testvérület (Confraternita del Sacro Coure di Gesú) (a továbbiakban:
kedvezményezett szervezet) részére, kiemelten a  tolentinói Jézus Szent Szíve templom földrengést követő
rekonstrukciója támogatásával összefüggő intézkedéseket a kedvezményezett szervezettel a támogatási jogviszony
létrehozása, valamint a költségvetési támogatás egy összegben történő kifizetése tekintetében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2009. (XI. 20.) SZMM utasítása köztisztviselői többletlétszám biztosításáról a TÁMOP 5.4.2 „Központi szociális információs fejlesztések” című projekt végrehajtásához.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ára figyelemmel, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet 58. §-a (10) bekezdésének b) pontjában meghatározott jogkörömben az alábbi utasítást adom ki:
1. § A TÁMOP 5.4.2 „Központi szociális információs fejlesztések” című kiemelt projekt megvalósítása érdekében
engedélyezem a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalnál az engedélyezett létszámkeret növelését 17 álláshellyel,
határozott időre történő foglalkoztatás mellett 2009. november 15-től 2011. október 31-ig.
2. § Ez az utasítás 2009. november 15-én lép hatályba és 2011. november 1-jén hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
48/2014. (HK 10.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter
irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
A STANAG 2577 (STANAG 2577 (EDITION 1)
NATO SPECIFICATIONS FOR GLOBAL AREA
REFERENCE SYSTEM (GARS) – GLOBÁLIS
TERÜLETI VONATKOZÁSI RENDSZER című NATO
egységesítési egyezmény nemzeti bevezetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ)
b) Témakezelő: MH GEOSZ
c) A bevezetés időpontja: 2014. szeptember 15.
d) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
6/2018. (III. 27.) HM rendelete a kiegészítő rokkantsági támogatás, a kiegészítő hozzátartozói támogatás és az árvák kiegészítő támogatása megállapításának és folyósításának szabályairól.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (2) bekezdés 25. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) honvédelmi szervezetek: a  honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett
minisztérium, a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezet és a  Magyar Honvédség hadrendje
szerinti szervezet, valamint a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
b) kiegészítő támogatás: a kiegészítő rokkantsági támogatás, a kiegészítő hozzátartozói támogatás és az árvák
kiegészítő támogatása,
c) központi pénzügyi szervezet: a Honvédelmi Minisztérium központi pénzügyi és számviteli, ingatlanfenntartási
és üzemeltetési, logisztikai, valamint központosított igazgatási feladatokat ellátó szervezete.
2. § (1) A  honvédelmi szervezetek – ha a  kiegészítő támogatásra való jogosultság fennáll – tájékoztatják a  központi
pénzügyi szervezetet a  tényleges katonai szolgálati viszony megszűnéséről, illetve a  nyugállományból történő
elhalálozásról a megszűnést vagy a tudomásszerzést követő 15 napon belül.
(2) A  központi pénzügyi szervezet a  kiegészítő támogatást az  alapjául szolgáló rokkantsági ellátásra, özvegyi vagy
szülői nyugellátásra vagy az árvaellátásra való jogosultság időtartamára állapítja meg.
(3) A központi pénzügyi szervezet a kiegészítő támogatás megállapítására vonatkozó határozatot közli
a) a jogosulttal, kiskorú személy esetén a törvényes képviselővel, gondnokság alatt álló személy esetén a kijelölt
gondnokkal,
b) a nyugdíjfolyósító szervvel és
c) a  Magyar Honvédségnek a  kiegészítő támogatásra jogosult lakóhelye szerint illetékes érdekvédelmi és
gondoskodási feladatokat ellátó szervével.
 (4) A  kiegészítő támogatás tárgyában hozott elsőfokú határozat ellen benyújtott fellebbezés elbírálására
a honvédelemért felelős miniszter jogosult.
 (5) Nem kell határozatot hozni, ha a  rokkantsági ellátás, özvegyi vagy szülői nyugellátás, valamint az  árvaellátás
évenkénti rendszeres emelésének következtében – ideértve a kiegészítő nyugdíjemelést és az egyösszegű kifizetést
is – módosul a kiegészítő támogatás összege.
3. § (1) A kiegészítő támogatásban részesülő köteles a központi pénzügyi szervezethez bejelenteni a kiegészítő támogatás
folyósítását érintő változásokat, az azok bekövetkeztétől számított 15 napon belül.
(2) A 2. § (3) bekezdésében foglaltak alapján a nyugdíjfolyósító szerv a megállapított rokkantsági ellátás, özvegyi vagy
szülői nyugellátás, valamint árvaellátás folyósításának megszüntetése esetén – a  támogatást megállapító szerv
értesítése mellett – egyidejűleg intézkedik a kiegészítő támogatás folyósításának megszüntetéséről is.
(3) A kiegészítő hozzátartozói támogatás, valamint az árvák kiegészítő támogatásának jogalap nélküli felvétele esetén
a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny. tv.) visszafizetési és
megtérítési kötelezettségre vonatkozó szabályai alapján kell eljárni. A jogalap nélkül felvett kiegészítő hozzátartozói
támogatásból, valamint az  árvák kiegészítő támogatásából eredő követelést a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv
a Tny. tv. szabályai alapján érvényesíti.
(4) A  kiegészítő rokkantsági támogatás jogalap nélküli felvétele esetén a  megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) visszafizetési
és megtérítési kötelezettségre vonatkozó szabályai alapján kell eljárni. A  jogalap nélkül felvett rokkantsági
támogatásból eredő követelést a támogatást megállapító szerv az Mmtv. szabályai alapján érvényesíti.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  baleseti járadékra való jogosultság vizsgálatának, valamint a  kiegészítő támogatások
megállapításának és folyósításának szabályairól szóló 11/2013. (VIII. 12.) HM rendelet.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
40/2015. (XII. 30.) NGM rendelete a pénzügyi szolgáltatás közvetítői, a biztosításközvetítői és a tőkepiaci üzletkötői hatósági képzéssel és hatósági vizsgával összefüggő feladatokról.
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (2) bekezdés e) pontjában, a biztosítási
tevékenységről szóló 2014.  évi LXXXVIII.  törvény 438.  § e)  pontjában és a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei
szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII.  törvény 180. § (2) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
90. § 1. és 14. pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet alkalmazása kiterjed
a) a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bankra
(a továbbiakban: Hatóság) a hatósági képzéssel és vizsgáztatással kapcsolatos feladatai tekintetében,
b) a  képzést és vizsgáztatást végző képző szerv (a  továbbiakban: képző szerv), a  vizsgabiztos és a  vizsgázó
e rendeletben meghatározott jogaira és kötelezettségeire,
c) a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi CCXXXVII.  törvény (a  továbbiakban:
Hpt.) 74.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti hatósági vizsga, a  biztosítási tevékenységről szóló 2014.  évi
LXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bit.) 369.  § (3)  bekezdés d)  pontja és (6)  bekezdése szerinti hatósági
vizsga és a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007.  évi CXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bszt.) 22/B.  § (1)  bekezdés
c) pontja szerinti hatósági vizsga (a továbbiakban együtt: hatósági vizsga) követelményeire,
d) a hatósági vizsgával összefüggő szabályokra és a hatósági vizsgán vizsgáztatásra jogosultak körére, és
e) a hatósági vizsgára felkészítő hatósági képzéssel összefüggő szabályokra.
2. A képző szerv és a hatósági képzés
2. § (1) Hatósági vizsgának és az arra felkészítő hatósági képzésnek az e rendelet feltételeinek megfelelő vizsga és képzés
fogadható el.
(2) A  hatósági vizsga megkezdésének feltételeként olyan hatósági képzés teljesítése fogadható el, amelyet
megvalósító képző szerv a  felnőttképzésről szóló törvény alapján engedéllyel rendelkezik az  Országos Képzési
Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] 1. mellékletében szereplő,
a) Adótanácsadó megnevezésű,
b) Államháztartási mérlegképes könyvelő megnevezésű,
c) Banki, befektetési termékértékesítő megnevezésű,
d) Biztosítási tanácsadó megnevezésű,
e) Biztosításközvetítő (függő és független) megnevezésű,
f ) Egyéb szervezeti mérlegképes könyvelő megnevezésű,
g) Ellenőrzési szakelőadó megnevezésű,
h) IFRS mérlegképes könyvelő megnevezésű,
i) Nonprofit menedzser megnevezésű,
j) Okleveles adóellenőrzési szakértő megnevezésű,
k) Okleveles forgalmiadó-szakértő megnevezésű,
l) Okleveles jövedelemadó-szakértő megnevezésű,
m) Okleveles nemzetköziadó-szakértő megnevezésű,
n) Pénztárkezelő és valutapénztáros megnevezésű,
o) Pénzügyi szervezeti mérlegképes könyvelő megnevezésű,
p) Pénzügyi termékértékesítő (bank, befektetés, biztosítás) megnevezésű,
q) Szakképesített bankreferens megnevezésű, vagy
r) Vállalkozási mérlegképes könyvelő megnevezésű
részszakképesítés, szakképesítés vagy szakképesítés-ráépülés (a továbbiakban együtt: szakképesítés) megszerzésére
irányuló felnőttképzési tevékenység végzésére.
(3) A  Hpt. 74.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti hatósági vizsga megkezdésének feltételeként – a  (2)  bekezdés szerinti
képzésen túl – azon hatósági képzés teljesítése fogadható el, amelyet Magyarország területén pénzügyi szolgáltatási
tevékenység végzésére jogosult intézmény a  saját és vele egy csoportba tartozó társaságok munkavállalói, illetve
közvetítői számára szervez.
(4) A  Bit. 369.  § (3)  bekezdés b)  pontja és (6)  bekezdése szerinti hatósági vizsga megkezdésének feltételeként
– a  (2)  bekezdés szerinti képzésen túl – azon hatósági képzés teljesítése fogadható el, amelyet a  Magyarország
területén biztosítási tevékenység végzésére jogosult és biztosításközvetítői alapképzést végző biztosító szervez.
(5) A Bszt. 22/B. § (1) bekezdés c) pontja szerinti hatósági vizsga megkezdésének feltételeként – a (2) bekezdés szerinti
képzésen túl – azon hatósági képzés teljesítése fogadható el, amelyet Magyarország területén – a  Bszt. 5.  §-a
értelmében – befektetési szolgáltatási tevékenység végzésére jogosult intézmény a  saját és vele egy csoportba
tartozó társaságok munkavállalói, illetve közvetítői számára szervez.
3. § (1) A Hatóság által a Hpt., a Bit. és a Bszt. szerint vezetett nyilvántartásba (a továbbiakban együtt: Hatóság által vezetett
nyilvántartás) azon képző szerv vehető fel, amely
a) a 2. §-ban meghatározott követelményeknek megfelel,
b) megnevezi az oktatókat és a 7. § (1) bekezdése szerinti igazolás kiállítására jogosult személyeket,
c) rendelkezik az 5. § szerinti képzési programmal,
d) rendelkezik a képzéshez és vizsgáztatáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételekkel,
e) vállalja, hogy eleget tesz az e rendeletben és a vizsgaszabályzatban foglalt követelményeknek, és
f ) a  Hatóság által vezetett nyilvántartásból való – a  8.  § (3)  bekezdés c) és e)  pontjában foglaltak miatti –
törlésére a  Hatóság által vezetett nyilvántartásba való felvételére irányuló – elbírálás alatt álló – kérelme
benyújtását megelőző két éven belül nem került sor.
(2) A  képző szerv az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek és a  Hatóság által vezetett nyilvántartásban szereplő adatok
változását a Hatóságnak a változás megtörténtétől számított nyolc napon belül bejelenti.
(3) A képző szerv a képzések időpontját a Hatóság részére előzetesen bejelenti.
4. § (1) A hatósági képzés
a) az  1.  mellékletben meghatározott vizsgatárgyak ismeretanyagának oktatása révén a  pénzügyi szolgáltatás
közvetítői hatósági vizsgára,
b) a 2. mellékletben meghatározott vizsgatárgyak ismeretanyagának oktatása révén a függő biztosításközvetítői
hatósági vizsgára,
c) a  3.  mellékletben meghatározott vizsgatárgyak ismeretanyagának oktatása révén a  független
biztosításközvetítői hatósági vizsgára,
d) a  4.  mellékletben meghatározott vizsgatárgyak ismeretanyagának oktatása révén a  tőkepiaci üzletkötői
hatósági vizsgára
történő felkészítést biztosítja. (2) A  Hatóság kialakítja, és indokoltság esetén felülvizsgálja a  hatósági képzés és a  hatósági vizsga – közvetítői
tevékenység végzéséhez szükséges és arányos tudás megszerzéséhez igazodó – követelményrendszerét, valamint
ezzel összefüggésben az  – 1–4.  mellékletben meghatározott vizsgatárgyak szerinti – oktatási segédanyagot és
a kérdéstárat.
(3) A  Hatóság a  (2)  bekezdés szerinti feladatai ellátása során együttműködik a  pénz-, tőke- és biztosítási piaci
szereplőkkel, továbbá a  hatósági képzés rendszerében részt vevő szolgáltatók szakmai érdekvédelmi és
érdek-képviseleti szerveivel, véleményüket figyelembe veszi.
(4) A  hatósági vizsgára történő hatékony felkészülés érdekében a  Hatóság az  érintett piaci és egyéb szakmai
szervezetek bevonásával készített oktatási segédanyagot és annak aktualizált szövegét a honlapján közzéteszi.
5. § (1) A képző szervnek rendelkeznie kell az 1–4. melléklet szerinti ismeretanyag alapfokú elsajátítására alkalmas képzési
programmal.
(2) A képzési program valamennyi képzés esetében tartalmazza:
a) a képzés során megszerezhető ismereteket,
b) a képzésben való részvétel feltételeit,
c) a képzés időtartamát, amely vizsgatárgyanként
ca) pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági képzés esetén nem lehet kevesebb öt óránál,
cb) függő és független biztosításközvetítői, valamint tőkepiaci üzletkötői hatósági képzés esetén nem lehet
kevesebb tíz óránál,
d) a képzés módszereit,
e) a maximális csoportlétszámot, amely
ea) legfeljebb harminc fő lehet,
eb) legfeljebb negyvenöt fő lehet, ha a  képző szerv a  képzési időtartamon felül legalább három óra
időtartamban konzultációs lehetőséget biztosít a képzésben résztvevőknek, és
f ) a képzésben résztvevők jelenléti nyilvántartásának rendjét.
(3) A képzésben az vehet részt, aki
a) rendelkezik érettségi vizsgával,
b) hitelintézetnél, pénzügyi vállalkozásnál, pénzforgalmi intézménynél, pénzügyi közvetítői tevékenységet
folytató vállalkozásnál vagy hitelintézetek, pénzügyi vállalkozások, pénzügyi szolgáltatás közvetítők szakmai
érdekvédelmi vagy érdek-képviseleti szervénél a  jelentkezést megelőző hat éven belül legalább négy éves
pénzügyi szakmai tapasztalatot szerzett,
c) biztosítónál, viszontbiztosítónál, biztosításközvetítői tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetnél,
harmadik országban székhellyel rendelkező biztosításközvetítő magyarországi fióktelepénél vagy ezen
szervezetek szakmai érdekvédelmi vagy érdek-képviseleti szervénél a  jelentkezést megelőző hat éven belül
legalább négy éves biztosításszakmai tapasztalatot szerzett,
d) befektetési vállalkozásnál vagy befektetési alapkezelőnél a  jelentkezést megelőző hat éven belül legalább
négy éves befektetési szolgáltatási vagy tőkepiaci szakmai tapasztalatot szerzett, vagy
e) az  államigazgatás pénzügyi, illetve gazdasági területén a  jelentkezést megelőző hat éven belül legalább
négy éves pénzügyi szakmai, biztosításszakmai, befektetési szolgáltatási vagy tőkepiaci szakmai tapasztalatot
szerzett.
(4) A  képzésen történő részvétel további feltétele, hogy a  résztvevő a  7.  § (1)  bekezdés szerinti igazolás kiállítása
céljából hozzájárul természetes személyazonosító- és lakcímadatai képző szerv általi kezeléséhez.
6. § A képző szervnél oktatóként az a személy foglalkoztatható, aki
a) felsőfokú végzettséggel rendelkezik, és legalább három éves pénzügyi szakmai, biztosításszakmai,
befektetési szolgáltatási vagy tőkepiaci szakmai tapasztalatot szerzett
aa) hitelintézetnél, pénzügyi vállalkozásnál, pénzforgalmi intézménynél, pénzügyi közvetítői
tevékenységet folytató vállalkozásnál,
ab) biztosítónál, viszontbiztosítónál, biztosításközvetítői tevékenységet folytató gazdálkodó
szervezetnél, harmadik országban székhellyel rendelkező biztosításközvetítő magyarországi
fióktelepénél,
ac) befektetési vállalkozásnál, befektetési alapkezelőnél,
ad) államigazgatási szervnél vagy közigazgatási hatóságnál pénzügyi, gazdasági területen,
ae) felsőoktatásban pénzügyi, gazdasági területen oktatóként,
af ) a Magyar Nemzeti Banknál, vagy
ag) hitelintézetek, pénzügyi vállalkozások, pénzügyi szolgáltatás közvetítők, biztosítók,
biztosításközvetítői tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetek, harmadik országban
székhellyel rendelkező biztosításközvetítők magyarországi fióktelepe, befektetési vállalkozások,
befektetési alapkezelők szakmai érdekvédelmi vagy érdek-képviseleti szervénél, vagy
b) középfokú végzettséggel rendelkezik, és az  a)  pont aa)–ag)  alpontokban meghatározott szervek vagy
szervezetek valamelyikénél legalább tíz éves pénzügyi szakmai, biztosításszakmai, befektetési szolgáltatási
vagy tőkepiaci szakmai tapasztalatot szerzett, amely tapasztalat megszerzésének záró időpontja öt éven
belüli időpontra esik.
7. § (1) A képző szerv a képzésen részt vevő mindazon személyek részére igazolást állít ki, akik a nyilvántartás szerint igazolt
módon – az oktatott vizsgatárgyhoz rendelt óraszám legalább 80%-ában – a képzésen részt vettek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza:
a) a képző szerv pontos megnevezését,
b) az oktatott vizsgatárgyak 1–4. melléklet szerinti felsorolását,
c) a vizsgára jelentkező 9. mellékletben meghatározott adatait,
d) az igazolás kiállításának helyét és dátumát, és
e) az igazolás aláírására jogosult személy nevét és aláírását.
(3) A  képző szerv – a  képzésen részt vevő személy beleegyező nyilatkozata birtokában – az  (1)  bekezdés szerinti
igazolásról és a jelenléti nyilvántartásról az igazolás kiadását követő két évig nyilvántartást vezet.
8. § (1) A Hatóság által vezetett nyilvántartásban szereplő képző szervek által szervezett képzés és vizsgáztatás feltételeit,
valamint a  képzés és vizsgáztatás e  rendeletben és a  vizsgaszabályzatban foglalt feltételeknek megfelelő
lebonyolítását a Hatóság jogosult ellenőrizni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés annak vizsgálatára irányul, hogy a  képző szerv folyamatosan teljesíti-e
az e rendelet, valamint a vizsgaszabályzat szerinti követelményeket.
(3) A Hatóság törli a nyilvántartásból a képző szervet, ha
a) a képző szerv kéri a törlését,
b) a képző szerv jogutód nélkül megszűnik,
c) az ellenőrzés során a Hatóság ismételt vagy súlyos jogszabálysértést, vagy a vizsgaszabályzat ismételt vagy
súlyos – így különösen a  képzés tárgyi feltételeire, a  képzés lefolytatására, valamint a  képző szervvé válás
feltételeire vonatkozó szabályok – megsértését állapítja meg,
d) a képző szerv a változás-bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy
e) a képző szerv a képzési programban foglaltakat megszegi.
9. § (1) A képzés időpontjairól és a képzéssel kapcsolatos egyéb tudnivalókról a képző szerv az internetes honlapján nyújt
tájékoztatást.
(2) A  képző szervek jegyzékszámáról, nevéről és címéről, valamint a  Hatóság által vezetett nyilvántartásból törölt
képző szervek esetén a törlés dátumáról, továbbá a képzések időpontjairól a Hatóság az internetes honlapján nyújt
tájékoztatást.
3. A hatósági vizsga és a vizsgabiztos 10. § Hatósági vizsgát – a 11. § (5) bekezdésében meghatározott személyek kivételével – az tehet, aki a hatósági képzést
a  hatósági vizsgára történő jelentkezés dátumát megelőzően legfeljebb tizenkét hónappal korábban teljesítette,
amelyet a 7. § (1) bekezdése szerinti igazolással bizonyít.
11. § (1) A hatósági vizsga az 1–4. mellékletben szereplő egyes vizsgáknál meghatározott vizsgatárgyakból áll.
 (2) Az  adott hatósági vizsgát valamennyi – az  1–4.  mellékletben szereplő egyes vizsgáknál meghatározott –
vizsgatárgyból egyidejűleg kell letenni.
 (3) Az  adott hatósági vizsga az  1–4.  mellékletben szereplő egyes vizsgáknál meghatározott vizsgatárgyak alapszintű
szakmai ismeretét kéri számon a  kérdéstárban szereplő kérdésekből összeállított, a  13.  § (1)  bekezdése szerinti
feladatlap segítségével.
(4) A kérdéstárat a (3) bekezdésben és a 4. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak szerint kell kialakítani.
 (5) A  függő biztosításközvetítői hatósági vizsgával, vagy a  150/2012. (VII. 6.) Korm. rendeletben szereplő,
„Biztosításközvetítő (függő és független)” megnevezésű szakképesítéssel, vagy ennek megfelelő függő
biztosításközvetítő szakképesítéssel rendelkező biztosításközvetítő a  hatósági vizsga sikeres letételét vagy
a  szakképesítés megszerzését követő négy éven belül – a  képzés teljesítése nélkül – a  3.  mellékletben
meghatározott független biztosításközvetítői alapismeretek vizsgatárgyra vonatkozó önálló különbözeti vizsga
sikeres letételével független biztosításközvetítői tanúsítványt szerezhet.
12. § (1) A Hatóság által vezetett nyilvántartásba vizsgabiztosként az a természetes személy vehető fel és egyben a Hatóság
által a hatósági vizsga lebonyolítására az a vizsgabiztos bízható meg, aki vállalja, hogy eleget tesz az e rendeletben
és a vizsgaszabályzatban foglalt követelményeknek, és
a) felsőfokú végzettséggel rendelkezik, vagy
b) középfokú végzettséggel rendelkezik, és hitelintézetnél, pénzügyi vállalkozásnál, pénzforgalmi intézménynél,
pénzügyi közvetítői tevékenységet folytató vállalkozásnál, biztosítónál, biztosításközvetítői tevékenységet
folytató gazdálkodó szervezetnél, harmadik országban székhellyel rendelkező biztosításközvetítők
magyarországi fióktelepénél, befektetési vállalkozásnál, befektetési alapkezelőnél, államigazgatási
szervnél vagy közigazgatási hatóságnál pénzügyi vagy gazdasági területen vagy hitelintézetek, pénzügyi
vállalkozások, pénzügyi szolgáltatás közvetítők, biztosítók, biztosításközvetítői tevékenységet folytató
gazdálkodó szervezetek, harmadik országban székhellyel rendelkező biztosításközvetítők magyarországi
fióktelepe, szaktanácsadók, befektetési vállalkozások, befektetési alapkezelők szakmai érdekvédelmi vagy
érdek-képviseleti szervénél legalább öt éves pénzügyi szakmai, biztosításszakmai befektetési szolgáltatási
vagy tőkepiaci szakmai tapasztalatot szerzett.
(2) A  vizsgabiztos tevékenységének e  rendeletben, továbbá a  vizsgaszabályzatban foglalt feltételeknek való
megfelelését a Hatóság jogosult ellenőrizni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti ellenőrzés annak vizsgálatára irányul, hogy a  vizsgabiztos folyamatosan teljesíti-e
az e rendelet, továbbá a vizsgaszabályzat szerinti követelményeket.
(4) Ha a  Hatóság az  ellenőrzése során a  vizsgabiztossal szemben az  e  rendelet vagy a  vizsgaszabályzat megsértését
állapítja meg, az adott vizsgára történő vizsgabiztosi megbízását visszavonhatja.
(5) Akivel szemben a  Hatóság ismételt vagy súlyos jogszabálysértést, vagy a  vizsgaszabályzat ismételt vagy súlyos
megsértését állapítja meg, vizsgabiztosnak az ezt megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított öt évig
nem bízható meg.
(6) Az  adott vizsga lebonyolítására megbízott vizsgabiztos nem lehet olyan személy, aki a  vizsgázó Polgári
Törvénykönyvről szóló törvény szerinti hozzátartozója, vagy aki a vizsgázó hatósági képzésében részt vett.
(7) A  vizsgabiztos nem működhet közre a  vizsgáztatásban annál a  képző szervnél, amellyel munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll.
13. § (1) A  hatósági vizsga előre meghatározott helyszínen és időpontban, számítógépes vizsgaprogram igénybevételével
vagy írásban, magyar nyelvű feleletválasztós feladatlap kitöltésével tehető le.
(2) A képző szervnek – számítógépes vizsgaprogram igénybevétele esetén – rendelkeznie kell a képzés, illetve a vizsga
helyszínén az  azon részt vevők létszámának megfelelő számú számítógéppel, és a  szükséges számítógépes
programokkal.
(3) A  hatósági vizsga időtartama alatt a  vizsgahelyiségben kizárólag a  vizsgázók, a  vizsgabiztosok, valamint
a vizsgáztatást ellenőrző személyek tartózkodhatnak.
14. § (1) A  vizsgára történő jelentkezés a  9.  melléklet szerinti jelentkezési lap kitöltésével történik, amelyet a  képző szerv
útján a  Hatósághoz kell benyújtani a  vizsga megjelölt előzetes időpontját legalább tizenöt nappal megelőzően,
míg sikertelen vizsga utáni pótvizsga esetén a  pótvizsga megjelölt előzetes időpontját legalább tíz munkanappal
megelőzően.
(2) A  vizsgára jelentkező a  jelentkezési lapon megjelöli a  tervezett vizsga helyszínét és előzetes időpontját, valamint
nyilatkozik a  vizsgaszabályzat elfogadásáról és arról, hogy hozzájárul a  természetes személyazonosító- és
lakcímadatainak a Hatóság általi kezeléséhez.
(3) A  jelentkezési laphoz csatolni kell a  20.  § (1)  bekezdésében meghatározott vizsgadíj megfizetésére vonatkozó
igazolást, valamint – a  11.  § (5)  bekezdésében meghatározott személyek kivételével – az  érettségi bizonyítvány
hiteles másolatát vagy az  5.  § (3)  bekezdés b)–e)  pontjában meghatározott, a  munkáltató, a  megbízó vagy
a megrendelő által kiállított, szakmai tapasztalatra vonatkozó eredeti igazolást, továbbá a képző szerv által kiállított,
a 7. § (1) bekezdésében meghatározott igazolást.
(4) Ha a  benyújtott jelentkezés nem felel meg e  rendelet rendelkezéseinek, vagy más okból kiegészítésre vagy
kijavításra szorul, a  Hatóság a  jelentkezést – annak beérkezésétől számított nyolc napon belül – a  hiány
megjelölésével elutasítja.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti elutasítás esetén az  (1)  bekezdés szerinti új jelentkezést kell benyújtani, azzal, hogy
az elutasítást követő három hónapon belüli új jelentkezés esetén a korábban már csatolt, a 20. § (1) bekezdésében
meghatározott vizsgadíj megfizetésére vonatkozó igazolás és a (3) bekezdés szerinti hiteles érettségi bizonyítványmásolat benyújtása nem szükséges.
(6) A Hatóság minden vizsgára jelentkező részére a jelentkezéstől számított két hónapon belül köteles vizsgaidőpontot
biztosítani, és arról a jelentkezőt a képző szerv útján írásban értesíteni.
(7) A  Hatóság köteles szükséges számú, de – augusztus és december hónapok kivételével – havonta legalább két
vizsgát szervezni, és azok előzetes időpontjait legalább három hónappal előre, közlemény formájában az internetes
honlapján közzétenni.
(8) Sikertelen vizsgát követő újabb vizsgára történő jelentkezés a 9. mellékletben megjelölt jelentkezési lap megfelelő
kitöltésével történik, amelyhez csatolni kell a vizsgadíj újbóli befizetésére vonatkozó igazolást.
15. § (1) A hatósági vizsga akkor sikeres, ha a vizsgázó a feladatok megoldására adható összpontszám legalább 75%-át elérte.
 (2) A hatósági vizsga sikeres letételét, annak típusától függően az 5–8. melléklet szerinti tanúsítvány igazolja, amelyet
a Hatóság a vizsgajegyzőkönyvek beérkezését követő nyolc napon belül állít ki.
 (3) A Hatóság az általa az 5–8. mellékletnek megfelelően kiállított tanúsítványokról és a vizsgázókról – azok beleegyező
nyilatkozatai birtokában – nyilvántartást vezet.
 (4) Az elveszett vagy megsemmisült tanúsítvány pótlására – erre irányuló kérelem esetén – a Hatóság a nyilvántartása
alapján másodlatot állít ki, amit a  kérelmező a  9.  mellékletben meghatározott – vizsgaidőpontban érvényes –
adatainak megadásával igényelhet.
(5) A  vizsga sikeres letételét igazoló tanúsítványokra – ha e  rendelet eltérően nem rendelkezik – a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatósági bizonyítványra vonatkozó
szabályait kell alkalmazni.
16. § (1) A  vizsgáról vizsgajegyzőkönyv készül, amelyet a  vizsgabiztos a  vizsgát követő munkanapon továbbít a  Hatóság
részére.
(2) A  vizsgajegyzőkönyv tartalmazza a  vizsgázók nevét, aláírását, a  vizsga helyszínét, kezdő és befejező időpontját,
a  vizsgabiztos és a  vizsgáztatást ellenőrző személyek nevét, aláírását, a  vizsga eredményét vizsgázók szerint,
valamint a  felfüggesztett vizsgázó nevét, a  felfüggesztés okát és a  felfüggesztés körülményeire vonatkozó rövid
ismertetést.
17. § A Hatóság érvényteleníti annak a  vizsgázónak a  vizsgáját, aki a  vizsgát a  Hatóság félrevezetésével, hamis adatok
közlésével, jogszabályban meghatározott feltételek hiányában vagy a vizsgáztatás szabályainak megsértésével tette
le. Ha a tanúsítványt a Hatóság már kiadta, úgy intézkedik annak visszavonásáról.
18. § (1) A vizsga lebonyolítására vonatkozó szabályokat tartalmazó vizsgaszabályzatot és a kérdéstárat a Hatóság elkészíti,
és a honlapján közzéteszi.
(2) A  hatósági képzéssel és a  hatósági vizsgával kapcsolatos egyéb tudnivalókról a  Hatóság a  honlapján közleményt
tesz közzé.
4. A hatósági képzéssel és vizsgával kapcsolatos kifogások
19. § (1) A  hatósági képzéssel, illetve vizsgával kapcsolatban – a  vizsgaszabályzatban és az  e  rendeletben foglaltak
megsértése esetén – a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül a képző szervnél benyújtandó kifogásnak van
helye.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tudomásszerzés napja legkésőbb az a nap, amikor
a) hatósági képzéssel kapcsolatos sérelem esetén a képzésben részt vevő a 7. § (1) bekezdése szerinti igazolást
kézhez vette,
b) hatósági vizsgával kapcsolatos sérelem esetén a vizsgázó a vizsgadolgozatát megtekintette.
(3) A vizsgázó a vizsgadolgozatát a vizsgaeredmény közlését követő tizenötödik napig tekintheti meg a Hatóságnál.
 (4) A képző szerv a kifogást – annak beérkezésétől számított nyolc napon belül – megküldi a Hatóságnak, kivéve, ha
a képző szerv a kifogás tárgyát képező intézkedését visszavonja, vagy, ha a kifogásnak megfelelően jár el.
 (5) A Hatóság a kifogás beérkezésétől számított harminc napon belül a kifogást megvizsgálja, és annak eredményéről
értesíti a kifogás előterjesztőjét. 5. A hatósági vizsga díjának mértékére, megfizetésére és visszatérítésére vonatkozó szabályok
20. § (1) A hatósági vizsga díja kilencezer forint, a 11. § (5) bekezdésében meghatározott különbözeti vizsga díja háromezer
forint.
(2) A  vizsgadíjat a  jelentkező a  Hatóság 19017004-01770000-30901002 számú számlájára fizeti be, a  közlemény
rovatban a jelentkező neve és a hatósági vizsgadíj megjegyzés feltüntetésével.
21. § (1) Ha a  jelentkező a  hatósági vizsgán nem vesz részt, a  képző szerv útján a  Hatósághoz – a  vizsgaidőpontot három
nappal megelőzően írásban – benyújtott kérelemben kérheti a  vizsgadíj visszatérítését. A  Hatóság a  vizsgadíjat
visszatéríti, ha a kérelem határidőben megérkezik.
(2) Ha a  vizsgázó a  hatósági vizsgán önhibáján kívüli váratlan okból nem jelent meg, az  akadály megszűnésétől
számított tíz napon belül, de legkésőbb az  elmulasztott vizsgaidőpontot követő két hónapon belül írásban
benyújtott kérelmében – a  körülményekre vonatkozó igazolás csatolásával – kérheti a  vizsgadíj utólagos
visszatérítését, vagy térítésmentesen új vizsgaidőpont biztosítását. A Hatóság a kérelemnek megfelelően jár el, ha
az határidőben, hiánytalanul megérkezik.
6. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
 (2) A 24. §, a 25. §, a 26. § c)–e) pontja és a 10. melléklet 2017. január 1-jén lép hatályba.
23. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépése után indult hatósági képzésekre és megtartott hatósági vizsgákra kell
alkalmazni.
24. § A 19. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés szerinti tudomásszerzés napja
a) hatósági képzéssel kapcsolatos sérelem esetén legkésőbb az  a  nap, amikor a  képzésben részt vevő a  7.  §
(1) bekezdés szerinti igazolást kézhez vette,
b) hatósági vizsgával kapcsolatos sérelem esetén az a nap, amikor a vizsgaeredmény közlése megtörtént.”
25. § A 9. melléklet helyébe a 10. melléklet lép.
26. § Hatályát veszti
a) a  függő és független biztosításközvetítői hatósági képzés követelményrendszeréről és a  hatósági vizsgáról
szóló 18/2008. (VI. 13.) PM rendelet,
b) a  pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági képzés követelményrendszeréről és a  hatósági vizsgáról szóló
18/2010. (IV. 29.) PM rendelet,
c) a 13. § (1) bekezdésében a „vagy írásban” szövegrész,
d) a 13. § (2) bekezdésében a „– számítógépes vizsgaprogram igénybevétele esetén – ” szövegrész,
e) a 19. § (3) bekezdése.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter