text:
31/2010. (III. 25.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének megállapítása iránt benyújtott indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság – hivatalból eljárva – megállapítja, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott
jogállamiság követelményét súlyosan sértő, mulasztásban megnyilvánuló alkot mány elle nes helyzet jött létre annak
következtében, hogy az Országgyűlés nem szabályozta a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény ben
a közigazgatási hivatalok jogállását, és így a közigazgatási hivatalok létrehozásának alkotmányos törvényi alapjai
hiányában a Kormány nem tud eleget tenni az Alkotmány 35. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatának.
Az Alkotmánybíróság felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotási feladatának 2010. szeptember 30-ig tegyen eleget.
2. Az Alkotmánybíróság a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
 szóló 2006. évi LVII. törvény 75. §-a, valamint a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervéről szóló
318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet alkot mány elle nességének megállapítása és megsemmisítése iránt benyújtott
indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság visszautasítja azt az indítványt, amely a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 75. §-a, valamint a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervéről szóló
318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítására irányul.
4. Az Alkotmánybíróság visszautasítja azt az indítványt, amely a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
2006. december 31-én hatályban volt 98. § (1) bekezdése, valamint a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló
191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet hatályosságának kimondására irányul.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Megyei Önkormányzatok Országos Szövetsége indítvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
(a továb biak ban: Kszt.) 75. §-a, valamint a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervéről szóló
318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Korm.r.) alkot mány elle nességének megállapítását és
megsemmisítését kérte.
Az indítvány kifejti, hogy az Alkotmánybíróság 31/2001. (VII. 11.) AB határozatában (ABH 2001, 258.) és a 90/2007.
(XI. 14.) AB határozatban (ABH 2007, 750.; a továb biak ban: Abh1.), valamint a 131/2008. (XI. 3.) AB határozatban (ABH
2008, 1072.; a továb biak ban: Abh2.) foglaltak szerint, csak az Ötv. 98. § (1) bekezdésének módosításával, 2/3-os
minősített többséggel elfogadott törvény ben lehetett volna rendelkezni a Kormány általános hatáskörű területi
szervének létrehozásáról. Így a Kszt. 75. §-a, amely egyszerű többséggel elfogadott törvény ben intézményesíti
a Kormány általános hatáskörű területei szervét és a Korm.r., amely a Kormány általános hatáskörű területi szerveként
a regionális államigazgatási hivatalok létrehozásáról és jogállásáról rendelkezik, sérti az Alkotmány 44/C. §-át, csorbítja
az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (2) bekezdésében szabályozott hatáskörét, az Alkotmány 35. §
(2) bekezdésébe ütközik, valamint ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból
levezethető jogbiztonság követelményével, és nemzetközi egyezményben vállalt kötelezettség megszegését jelenti.
II. Az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályok alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„19. § (...)
(2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit.”
„35. § (1) A Kormány
(...)
d) biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
(...)
(2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja alá.
A Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos lapban ki kell
hirdetni.”
„44/C. § A helyi önkormányzatokról szóló törvény elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának
szavazata szükséges. Ugyanilyen szavazataránnyal elfogadott törvény ben korlátozhatók az önkormányzatok
alapjogai.”
2. A Kszt.-nek az indítványozó által vitatott V. fejezete:
„A KORMÁNY ÁLTALÁNOS HATÁSKÖRŰ TERÜLETI ÁLLAMIGAZGATÁSI SZERVE
75. § (1) A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervét a Kormány által rendeletben kijelölt miniszter
irányítja.
(2) A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének vezetőjét a szervet irányító miniszter és
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter együttes javaslata alapján a miniszterelnök nevezi ki.
(3) A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve a közvetlenül a szerv vezetője által vezetett
szervezeti egységekből, továbbá kormányrendelet rendelkezése alapján ágazati szakigazgatási szervekből és
kirendeltségekből állhat.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott szerv kirendeltségének vezetője a szervet létrehozó kormányrendeletben neki
címzett hatásköröket önállóan gyakorolja.
(5) A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének létszámkeretét a Kormány szakigazgatási szervi
és kirendeltségi bontásban is meghatározhatja.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott szerv az irányító miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetén
belül önálló címet képez.
(7) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az általános hatáskörű területi államigazgatási szervét rendeletben jelölje ki.”
3. A Korm.r.-nek a regionális államigazgatási hivatal feladat- és hatáskörére vonatkozó szabályai:
„11. § (1) A hivatal jogszabályban meghatározottak szerint
a) közigazgatási hatósági jogkört gyakorol,
b) felügyeleti jogkörében jár el,
c) választási eljárással kapcsolatos feladatokat lát el,
d) törvényességi felügyeletet gyakorol a működési területén székhellyel rendelkező területfejlesztési intézmények
felett,
e) egyetértési jogot gyakorol a jegyző által kiadott egyedi iratkezelési szabályzat kiadásához,
f) végzi a közigazgatási informatikai rendszerek üzemeltetésével összefüggő ügyviteli és informatikai feladatokat,
g) ellátja a közszolgálati jogviszonyra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának ellenőrzését, ellátja a közszolgálati
nyilvántartás vezetésével és működtetésével kapcsolatos feladatokat,
h) helyi lakásügyi szervként jár el,
i) képzési, továbbképzési, vizsgaszervezési és vizsgáztatási feladatokat lát el,
j) szabálysértési eljárás során méltányossági jogkört gyakorol,
k) közreműködőként jár el a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény alapján,
l) közreműködik a katasztrófák elleni védekezés szervezésére vonatkozó feladatok ellátásában.
(2) A hivatal
a) gondoskodik a több ágazatot érintő kormányzati döntések végrehajtásának területi összehangolásáról,
b) ügyfélszolgálatot működtethet,
c) kezdeményezheti a területi államigazgatási szervek ügyfélfogadási, ügyfélszolgálati rendszerének
összehangolását, továbbá szakmai támogatást nyújt az ügyfélszolgálati tevékenység bővítéséhez,
d) közreműködik a kormányhivataloknak és központi hivataloknak a hivatal ille té kességi területén székhellyel
rendelkező területi és helyi szervei informatikai tevékenységének összehangolásában.
(3) A Kormány a külföldi hatósági határozat végrehajtására irányuló megkereséssel kapcsolatban intézkedésre
jogosult szervként a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervét jelöli ki.
12. § (1) A hivatal döntés-előkészítő és javaslattevő szervként közreműködik a Kormánynak az Alkotmány 19. §
(3) bekezdés l) pontja szerinti javaslattételi jogosultsága, valamint a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 95. § d)-e)) pontjaiban meghatározott feladatai ellátásában, a helyi
önkormányzatokért felelős miniszternek az Ötv. 96. § a) és c)–d) pontjaiban, valamint a szakmai irányító miniszternek
az Ötv. 97. §-ában meghatározott feladatai ellátásában.
(2) A hivatal az (1) bekezdésben meghatározott feladatai ellátása körében
a) a feladat- és hatáskörrel rendelkező más államigazgatási szervekkel együttesen részt vesz a szakmai irányító
miniszter ellenőrzési feladatainak teljesítésében, értékeli és elemzi az ágazati törvények, kormány- és miniszteri
rendeletek hatályosulását,
b) a helyi önkormányzatoktól – az Ötv. 97. § e) pontjára figyelemmel – adatokat és információkat kér a szakmai irányító
miniszter ágazati feladatai ellátása érdekében, az információkat összegzi és továbbítja a szakmai irányító miniszternek,
c) a helyi önkormányzat felkérésére – a szakmai irányító miniszterrel, valamint a feladat- és hatáskörrel rendelkező,
ille té kes államigazgatási szervvel egyeztetve – az Ötv. 97. § d) pontjában foglaltakra figyelemmel a helyi önkormányzat
kérésére szakmai segítséget nyújt a helyi önkormányzatok részére az önkormányzat ágazati feladatainak ellátásához.
(3) A hivatal a szakmai irányító miniszter kérésére közreműködik a szakmai irányító miniszter külön jogszabályban
meghatározott, helyi önkormányzatokkal összefüggő egyes feladatainak ellátásában.
(4) Amennyiben a hivatal az (1) és (2) bekezdésben foglalt feladatai ellátása során jogszabálysértést észlel,
kezdeményezi a feladat- és hatáskörrel rendelkező, ille té kes állami szerv eljárásának a megindítását.
(5) A hivatal – az autonóm államigazgatási szervek és a kormányhivatalok kivételével – az ille té kességi területén
székhellyel rendelkező közigazgatási szervtől, valamint hatósági jogkörben eljáró más szervtől vagy személytől
az általuk ellátott államigazgatási feladatokat érintően bármely döntést bekérhet, intézkedéséről tájékoztatást kérhet,
 illetve – külön jogszabályban meghatározott esetekben – az iratokba betekinthet.
(6) A hivatal az (5) bekezdésben meghatározott szervnél – törvénysértés észlelése esetén – egyeztető eljárást
kezdeményez. Ennek eredménytelensége esetén az érintett szerv felügyeleti szervénél felügyeleti eljárást, utóbbi
eredménytelensége esetén a szakmai irányító miniszternél eljárást kezdeményez.
(7) A hivatal – a (6) bekezdésben foglalt intézkedések eredménytelensége esetén – az (5) bekezdésben meghatározott
szerv felügyeleti szerve és a szakmai irányító miniszter egyidejű tájékoztatása mellett kezdeményezi az önkormányzati
miniszternél a (8) bekezdésben foglalt intézkedés megtételét.
(8) Ha a törvénysértés másként nem orvosolható, az önkormányzati miniszter és a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter együttesen tesz javaslatot a Kormánynak az Alkotmány 35. § (4) bekezdése szerinti intézkedés
meghozatalára.
13. § (1) A hivatal az ille té kességi területén székhellyel rendelkező közigazgatási szervek vonatkozásában ellenőrzi
a) az ille té kes ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint a közigazgatási szervek tevékenységében
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény végrehajtását;
b) az ille té kes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint az ügyiratkezelésről, valamint a központi
államigazgatási szervek területi szervei által kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló jogszabályok végrehajtását.
(2) A hivatal az ellenőrzési jogköre gyakorlása során jogosult határidő tűzésével adatokat, felvilágosítást kérni,
az iratokat megismerni.
14. § Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
15. § A regionális államigazgatási hivatal – a helyi önkormányzatok és a kisebbségi önkormányzatok törvényességi
ellenőrzése kivételével – a regionális közigazgatási hivatal általános jogutódja az állománytábla szerinti létszám
érintetlenül hagyásával.”
III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság az indítvány alapján elsőként azt vizsgálta, hogy megállapítható-e a Kszt. 75. §-ának, valamint
a Korm.r.-nek az alkot mány elle nessége azért, mert a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervét
intézményesítő szabályokat az Országgyűlés egyszerű többséggel elfogadott törvénnyel, – a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2008. évi LXXXII. törvénnyel – iktatta be
a Kszt.-be.
Az indítványozó rámutat arra, hogy az Országgyűlés ahelyett, hogy megszüntette volna az Alkotmánybíróság által
az Abh.2.-ben megállapított mulasztásban megnyilvánuló alkot mány elle nességet és 2/3-os törvénnyel az Ötv.-ben
szabályozta volna a közigazgatási hivatalok jogállását, egyszerű törvénnyel módosította a Kszt.-t. A Kszt.
módosításával a Kszt-be iktatott, vitatott rendelkezések a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervéről szólnak, anélkül azonban, hogy a törvény meghatározná annak feladatait, és amely jogállás korábban
a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokat illette meg. Azt, hogy mely szerveket kell a Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szervének tekinteni a Korm.r. szabályozza, amely egyúttal meghatározza a regionális
államigazgatási hivatalok feladatait. A Korm.r. szerint a regionális államigazgatási hivatal – a helyi önkormányzatok és
a kisebbségi önkormányzatok törvényességi ellenőrzése kivételével – a közigazgatási hivatal általános jogutódja.
Indítványozók szerint ez a megoldás alkot mány elle nes, mivel az Alkotmánybíróság, már kétszer (az Abh1.-ben és
az Abh2.-ban) is kimondta, hogy a közigazgatási hivatalok jogállását az Ötv.-ben 2/3-os többséggel kell szabályozni
„márpedig a közigazgatási hivatalok általános jogutódlásáról – ami kétség kívül egy hivatal jogállásának szabályozási
körébe tartozik – ennek meg fele lően kormányrendeletben nem lehet rendelkezni, csak a kétharmados többséggel
az önkormányzati törvény ben.”
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint sem a Kszt. vitatott szabálya, sem a Korm.r. nem tartalmaz olyan rendelkezést,
amelyről az Országgyűlésnek az Alkotmány 44/C. §-a alapján 2/3-os minősített többséggel elfogadott törvény ben
kellett volna döntenie.
Az Alkotmány e rendelkezése alapján a helyi önkormányzatokról szóló törvény, ille tő leg az önkormányzati alapjogok
korlátozásáról szóló törvény elfogadásához szükséges a jelenlevő képviselők 2/3-ának szavazata.
Az Alkotmánybíróság 1/1999. (II. 24.) AB határozatának rendelkező részében alkotmányos követelményként
fogalmazta meg: „A minősített többség követelménye nemcsak az adott alkotmányi rendelkezés közvetlen
végrehajtásaként kiadott törvény megalkotására vonatkozik, hanem e törvény módosítására (rendelkezéseinek
megváltoztatására, kiegészítésére) és hatályon kívül helyezésére is. Az Alkotmány rendelkezése alapján minősített
többséggel elfogadott törvényt egyszerű többséggel elfogadott törvénnyel nem lehet módosítani, vagy hatályon
kívül helyezni.” (ABH 1999, 25.)
Mindezek alapján a Kszt. 75. §-ában foglalt rendelkezés elfogadásához akkor kellett volna 2/3-os többség, ha az az
Ötv.-t módosítja, ille tő leg önkormányzati alapjogot korlátoz.
A Kszt. 75. §-a a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének létrehozásáról rendelkezik. Az Ötv.
nem tartalmaz, és a Kszt. 75. § elfogadása előtt sem tartalmazott rendelkezést a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szervéről. Az Ötv. 98–99. §-ai a közigazgatási hivatalról és nem a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szervéről rendelkeznek. A közigazgatási hivatalt nem az Ötv., hanem kormányrendelet minősítette
a Kormány területi államigazgatási szervének. Erre azt köve tően került sor, hogy az Ötv.-t módosító 1996. évi
LXXII. törvény jelentősen megváltoztatta a közigazgatási hivatalok feladat- és hatáskörére vonatkozóan az Ötv.-ben
megállapított szabályokat. Az Ötv.-nek a közigazgatási hivatalok feladat- és hatáskörét szabályozó 98. §
(2) bekezdéséből hatályon kívül helyezte a közigazgatási hivatal államigazgatási hatósági jogkörére, valamint
az államigazgatási szervek tevékenységének összehangolására vonatkozó szabályokat. A módosító törvény
indokolása a változtatás indokait a következőkben jelölte meg:
„A fővárosi, megyei közigazgatási hivataloknak alapvetően kettős feladatuk van: egyrészt ellátják a helyi
önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését,
másrészt államigazgatási teendőket végeznek.
A Kormány programja a közigazgatási reform egyik döntő kérdéseként fogalmazta meg a dekoncentrált szervezetek
rendszerének általános felülvizsgálatát. Ennek alapján a Kormány 1995-ben elfogadta a területi államigazgatási
szervek reformjának programját.
A végrehajtás érdekében indokolt a helyi önkormányzatokról szóló törvényből kivenni a fővárosi, megyei
közigazgatási hivatalok államigazgatási feladatairól, irányításáról szóló rendelkezéseket.
A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalok változatlan alapvető feladata a helyi önkormányzatok törvényességi
ellenőrzése, amelynek hatásköri, eljárási szabályai a kétharmados törvény szerves részei, miután közvetlenül érintik
a helyi önkormányzatokat.
A Javaslat a hatályon kívül helyezendő rendelkezések mellett megadja a felhatalmazást a Kormánynak a közigazgatási
hivatalok szervezetrendszerének kialakítására.”
Az Ötv. e módosítását köve tően az Ötv. 98. § (2) bekezdésében a következő feladat- és hatáskörök maradtak:
„(2) A közigazgatási hivatal
a) ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek
kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
b)
c) ellátja a törvény ben megállapított, továbbá a Kormány által hatáskörébe utalt államigazgatási feladatokat,
hatásköröket, hatósági jogköröket;
d)
e) a törvényességi ellenőrzés során szerzett tapasztalatai alapján az önkormányzat gazdálkodását érintő vizsgálat
lefolytatását kezdeményezheti az Állami Számvevőszéknél;
f) összehívja a képviselő-testület ülését, ha a 12. § (1) bekezdése szerint tett indítványnak a polgármester tizenöt
napon belül nem tesz eleget;
g) a feladat- és hatáskörébe tartozó ügyben az önkormányzat kérésére szakmai segítséget nyújt.”
A Kormány az Ötv. e módosítását köve tően fogadta el a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996.
(XII. 17.) Korm. rendeletet, amely alapvetően megváltoztatta a közigazgatási hivataloknak az államszervezetben
elfoglalt helyét, a Belügyminisztérium alá rendelt hivatali szervekből, a Kormány területi szerveivé váltak,
megváltoztak működésének szervezeti keretei és kiszélesedett államigazgatási feladat- és hatásköre. A közigazgatási
hivatalok államigazgatási hatósági jogkörének (mind az első fokú, mind a jogorvoslati, felügyeleti hatásköreinek)
szabályozása ezzel kikerült az Ötv. szabályozási köréből.
Mindezeket figye lembe véve megállapítható, hogy az V. fejezetnek a Kszt.-be iktatása az Ötv. rendelkezéseit nem
érintette.
A Kormány a Kszt. 75. §-ában foglalt felhatalmazás alapján alkotta meg a Korm.r.-t és hozta létre a regionális
államigazgatási hivatalt, mint a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervét. A Kszt. 75. §-a nem
rendelkezik a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének feladat- és hatásköréről, azt a Korm.r.
szabályozza.
Ez a szabályozás csak akkor igényelt volna 2/3-os minősített többséggel elfogadott törvényi szabályozást, ha az érinti
az Ötv.-nek a közigazgatási hivatalra, ille tő leg annak feladat- és hatáskörére vonatkozó szabályait.
Az Alkotmánybíróság a regionális államigazgatási hivatalok feladat- és hatáskörének vizsgálata során megállapította,
hogy a Korm.r. alapján azok nem rendelkeznek felhatalmazással a közigazgatási hivatalok számára az Ötv.
98–99. §-aiban megállapított feladat- és hatáskörök gyakorlására. Az Alkotmánybíróság az Abh1.-ben az Ötv. hatályos
rendelkezéseit figye lembe véve rámutatott arra, hogy a helyi önkormányzatok felett törvényességi ellenőrzési jogkört
gyakorló szerv jogállásának szabályozása kíván 2/3-os többséggel elfogadott törvényi szabályozást. E határozatában
az Ötv. 98. § (1) bekezdés alkot mány elle nességének megállapítását az Alkotmánybíróság a következőképpen
indokolta:
„A helyi önkormányzatok feletti törvényességi ellenőrzés az önkormányzati alapjogok szabad gyakorlása
korlátozásának lehetőségét is magában rejti, ezért a törvényességi ellenőrzés gyakorlására jogosult szerv hatáskörét
2/3-os törvény kell, hogy szabályozza. A 2/3-os törvény ben szabályozott önkormányzati alapjogok védelmének
szervezeti garanciájaként, az Ötv. hozta létre a törvényességi ellenőrzés gyakorlására jogosult szervet magát is. Az Ötv.
98. § (1) bekezdése intézményesítette a közigazgatási hivatalokat és határozta meg az államszervezetben elfoglalt
helyüket. Az Ötv.-nek ez a szabálya fővárosi, megyei szervként iktatta be a közigazgatási hivatalt az államszervezetbe,
azaz a 2/3-os törvény ben megnyilvánuló politikai konszenzus kiterjedt arra is, hogy a helyi önkormányzatok felett
fővárosi, megyei szinten működő államigazgatási szerv gyakorolja a törvényességi ellenőrzést. Ezért az Ötv.
szabályozási koncepciójának lényeges elemét érintette az a módosítás, amely a fővárosi, megyei jelző hatályon kívül
helyezésével lehetőséget adott a közigazgatási hivatalok államszervezetben elfoglalt helyének megváltoztatására.
Ezért ezzel a módosítással a törvényhozó túllépte az Alkotmány 34. § (2) bekezdésében szabályozott felhatalmazása
kereteit. Így megállapítható, hogy az Ötv. 98. § (1) bekezdésének a Kszt. 7. § (1) bekezdés d) pontja által módosított
szövegét a törvényhozási eljárásnak az Alkotmány 44/C. §-ában szabályozott szabályainak megsértésével fogadta el
az Országgyűlés.” (ABH 2007, 750, 773–774.)
A regionális államigazgatási hivatalok a Korm.r. alapján államigazgatási hatósági jogköröket gyakorolnak,
törvényességi felügyeletet látnak el a területfejlesztési intézmények tevékenysége felett, a Korm.r.-ben
meghatározott keretek között összehangolják a területükön működő államigazgatási szervek tevékenységét,
ellenőrzik a közszolgálati jogviszonyra vonatkozó jogszabályok végrehajtását, a Ket. szabályainak, valamint
az adatvédelemre, ille tő leg a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabályok érvényesülését,
közreműködnek a Kormány, a központi államigazgatási szervek döntéseinek előkészítésében és végrehajtásában.
A Korm r. 12. § (1)–(2) bekezdésének meg fele lően ilyen, döntési jogkör nélküli, közreműködő szerepet töltenek be
az Alkotmány 19. § (3) bekezdés l) pontja, az Ötv. 95. § d), e) pontja alapján a Kormányt, ille tő leg az Ötv. 96. §
a), c)–d) pontja, valamint a 97. §-a alapján a minisztereket az önkormányzatok felé megillető feladat- és hatáskörök
gyakorlásában.
Az indítványozó álláspontja szerint az önkormányzatok államigazgatási felügyelete nemcsak a szűken értelmezett
törvényességi ellenőrzést, hanem az önkormányzatok szervei által gyakorolt államigazgatási hatósági tevékenység
feletti jogorvoslati jogkört, felügyeletet is magában foglalja, mivel e jogkörök gyakorlása során a képviselő-testület
hivatalát vezető jegyző tevékenységét ítélik meg. Szerinte a 2/3-os szabály kikerülését jelenti e hatáskörök kivonása
– az Ötv. felhatalmazása nélkül – a közigazgatási hivatalok hatásköréből. Amint arra az Alkotmánybíróság a fentiekben
már rámutatott a közigazgatási hivatalok e hatáskörének szabályozását 1997. január 1-je óta az Ötv. nem tartalmazza.
A közigazgatási hatósági ügyekben a II. fokú hatósági jogkörök, valamint a felügyeleti szerv jogainak gyakorlására
jogosult fórumrendszer általános szabályait a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban: Ket.) határozza meg. A Ket. 107. § (2) bekezdése és 116. §-a jogosítja fel
a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervét e jogkörök gyakorlására. A regionális államigazgatási
hivatalokat – a helyi önkormányzat polgármestere, jegyzője, ille tő leg a polgármesteri hivatal ügyintézője által intézett
államigazgatási hatósági ügyekben – megillető jogorvoslati és felügyeleti jogkörök gyakorlása nem a Korm.r.-en,
hanem törvényen alapul. Az önkormányzat e szerveinek hatáskörébe tartozó államigazgatási hatósági jogkörök
gyakorlása az Alkotmány 44/B. §-án alapul, gyakorlásuk nem tartozik az Alkotmány által védelemben részesített
önkormányzati alapjogok körébe.
Mindezek alapján megállapítható, hogy a regionális államigazgatási hivatalok a Korm.r. alapján a helyi
önkormányzatok és a kisebbségi önkormányzatok felett törvényességi ellenőrzést nem gyakorolnak, és nem
rendelkeznek olyan hatáskörrel sem, amely az Alkotmányban szabályozott önkormányzati alapjogokat korlátozná.
Tekintettel arra, hogy a Kszt. 75. §-ában és a Korm.r.-ben foglalt szabályozás az Ötv. rendelkezéseit nem módosította,
önkormányzati alapjogot nem korlátoz, az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az Alkotmány 44/C. §-ának sérelme
 miatt alkot mány elle nessége nem állapítható meg.
2. Az indítvány alapján az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett azt is, hogy sérti-e az Alkotmány 19. § (2) bekezdését az,
hogy a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének, a regionális államigazgatási hivatalnak
a jogállását, feladat- és hatáskörét kormányrendelet szabályozza. Az indítványozó álláspontja szerint az Országgyűlés
népszuverenitásból eredő jogait csorbítja az, hogy az Országgyűlés által a képviselők széles egyetértésével létrehozott
megyei színtű igazgatási ellenőrzési rendszert egy „feles” törvényre hivatkozással kormányrendelettel alakítanak át.
Amint az Alkotmánybíróság arra a fentiekben rámutatott a regionális államigazgatási hivatalok létrehozása
az Ötv.-ben szabályozott, a közigazgatási hivatalokra telepített törvényességi ellenőrzést nem érintette, 2/3-os
többséggel elfogadott törvényi szabályozást nem igényelt. Ezért az Alkotmány 19. § (2) bekezdésével összefüggésben
azt kellett vizsgálnia, hogy a regionális államigazgatási hivatalok kormányrendeletben történt létrehozása sérti-e
az Alkotmány e rendelkezését.
Az Alkotmánybíróság az Abh1.-ben már értelmezte az Alkotmány 19. § (2) bekezdését.
„Az Alkotmány 19. § (2) bekezdése a kormányzás szervezetének, azaz a kormányzati rendszerbe tartozó szervek
jogállásának meghatározását utalja az Országgyűlés hatáskörébe, ebből nem következik az, hogy az államigazgatási
rendszerbe tartozó egyes államigazgatási szervek létrehozásáról, jogállásáról törvény ben kell rendelkezni.
Az Alkotmány maga tartalmaz szabályozást arra nézve, hogy az államigazgatási szervezeti rendszerbe tartozó szervek
közül, melyek létesítéséhez kívánja meg a törvényi szabályozást. Az Alkotmány 34. § (1) bekezdése alapján
a minisztériumok felsorolásáról külön törvény rendelkezik, 40/A. §-a pedig egyes rendvédelmi szervek (rend őrség,
határőrség, nemzetbiztonsági szolgálatok) jogállásának szabályozásához írja elő a törvényi szabályozás
szükségességét. A Kszt. 1. §-a, valamint 71. §-a további államigazgatási szervek (az autonóm államigazgatási szervek és
a kormányhivatalok) létesítését határozza meg kizárólagos törvényhozási tárgyként.
Az indítvány elbírálása során az Alkotmánynak a Kormány államszervezetben elfoglalt helyére, az államigazgatás
működéséért viselt felelősségére vonatkozó rendelkezéseiből kell kiindulni.
Az Alkotmány 35. § (1) bekezdése alapján a Kormány alapvető feladata, hogy gondoskodjon a törvények
végrehajtásáról, irányítsa és koordinálja a végrehajtó tevékenységet gyakorló államigazgatási rendszert.
Az államigazgatási szervezeti rendszer jogszerű és hatékony, eredményes működésének biztosítása a Kormány
felelősségi körébe tartozik. Az Alkotmány a Kormány e funkciójának gyakorlásához a Kormányt az államigazgatási
rendszer egésze tekintetében megillető hatásköröket is biztosít, e körben az Alkotmány 40. § (3) bekezdése alapján
az államigazgatási szervezeti rendszer tekintetében szervezetalakítási jog is megilleti.” (ABH 2007, 750, 777–778.)
Az Alkotmány 40. § (3) bekezdése szerint: „A Kormány jogosult az államigazgatás bármely ágát közvetlenül felügyelete
alá vonni, és erre külön szerveket létesíteni.” A Kormány ezt az Alkotmányban szabályozott szervezetalakítási jogát
gyakorolta akkor, amikor a Kszt. 75. §-ában szabályozott a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerveként a Korm.r.-ben létrehozta a regionális államigazgatási hivatalokat.
A Korm.r. alkot mány elle nessége, így az Alkotmány 19. § (2) bekezdése alapján sem állapítható meg.
3. Az indítványozó álláspontja szerint a regionális államigazgatási hivatalok kormányrendeleti színtű szabályozása
ellentétes az 1997. évi XV. törvénnyel kihirdetett, a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló 1985. október
15-én, Strasbourgban kelt egyezménnyel is, amelynek 8. cikke kimondja, hogy a helyi önkormányzatok
államigazgatási felügyeletét csak az Alkotmányban vagy törvény ben meghatározott esetekben és eljárás szerint lehet
gyakorolni.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továb biak ban: Abtv.) 44. §-a alapján jogszabály nemzetközi
szerződésbe ütközését az Alkotmánybíróság az Abtv. 21. § (3) bekezdésében meghatározott szervek vagy személyek
(az Országgyűlés, annak állandó bizottsága vagy bármely országgyűlési képviselő, a köztársasági elnök, a Kormány
vagy annak tagja, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, a legfőbb ügyész) indítványa alapján
vizsgálja. Nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálatának kezdeményezésére az indítványozó szervezet nem
rendelkezik indítványozási jogosultsággal.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továb biak ban: Ügyrend) 29. § c) pontja alapján
az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja az indítványt, ha az eljárás indítványozására
az indítványozónak nincs jogosultsága. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt e részében visszautasította.
4. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozók által állított alkot mány elle nes helyzet nem annak
következtében áll fenn, hogy a Kszt. 75. §-a rendelkezik a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervéről és a Korm.r. létrehozta a regionális államigazgatási hivatalokat. Az alkot mány elle nes helyzet annak
következménye, hogy az Országgyűlés nem alkotta meg az Ötv.-nek a közigazgatási hivatalok jogállására vonatkozó
szabályait és ennek következtében a közigazgatási hivatalok – mivel a közigazgatási hivatalokról szóló 177/2008.
(VII. 1.) Korm. rendelet az Abh2.-ben meghatározott határidő eredménytelen elteltével hatályát vesztette –
megszűntek. Így nincs olyan államigazgatási szerv, amely az Ötv.-ben és más törvényekben a közigazgatási hivatalok
számára meghatározott hatásköröket gyakorolná. Az Alkotmánybíróság az Abh.2. rendelkező részének 2. pontjában
kimondta:
„2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alkotmány 44/C. §-át sértő alkot mány elle nes helyzet jött létre azáltal,
hogy az Országgyűlés a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény ben nem szabályozta a helyi
önkormányzatok felett törvényességi ellenőrzést gyakorló közigazgatási hivatalok jogállását.
Ezért felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotási kötelezettségének 2008. december 31-éig tegyen eleget.”
Az Országgyűlés e jogalkotási kötelezettségének a mai napig nem tett eleget. Az Országgyűlés mulasztása
következtében több mint egy éve fennáll az a helyzet, hogy különböző törvények hatáskört állapítanak meg
a közigazgatási hivatalok számára úgy, hogy a közigazgatási hivatalok nem léteznek. (Az Ötv.-n kívül hatáskört állapít
meg a közigazgatási hivatalok számára a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. tv.;
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. tv.; a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati
képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. tv.; a területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi XXI. tv.;
a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1995. évi XXV. tv.; a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. tv.; a területszervezési eljárásról szóló 1999. évi XLI. tv.;
a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. tv.; a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről
 szóló 2000. évi XCVI. tv.; a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. tv.; a települési önkormányzatok többcélú
kistérségi társulásairól szóló 2004. évi CVII. tv.; a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. tv.)
A jogalkotói mulasztás következménye ma már nem pusztán az Alkotmány 44/C. §-ában foglalt eljárási rendelkezés
sérelme, hanem súlyosan sérül az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiság követelménye is.
A közigazgatási hivatalok számára törvény ben megállapított hatáskörök gyakorlása, a helyi és a kisebbségi
önkormányzatok feletti törvényességi ellenőrzés az önkormányzatok törvényes működésének egyik legfontosabb
biztosítékai. A folyamatos törvényességi ellenőrzés hivatott biztosítani, hogy a helyi közügyekben széles körű
közhatalmat gyakorló helyi önkormányzatok által alkotott jogszabályok megfeleljenek a magasabb szintű
jogszabályok elő írásainak, ne korlátozzák törvénysértő módon a címzettek jogait, a helyi és a kisebbségi
önkormányzatok törvényes rendben működjenek, ne sérüljenek a demokratikus működés törvényi garanciái, és
az önkormányzatok konkrét ügyekben hozott döntései jogszerűek legyenek. A közigazgatási hivatal a helyi
önkormányzatok és a kisebbségi önkormányzatok feletti törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva alkotmányos
alapjogok érvényesítését szolgáló hatáskörökkel is rendelkezik [pl. a nemzetiségi és etnikai kisebbségek jogairól szóló
1993. évi LXXVII. törvény 29. §; a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 84. § (3), (10) bekezdés].
Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott arra, hogy a jogállamiság magában foglalja a közigazgatás
törvény alá rendeltségének követelményét. [56/1991. (XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 454, 456.; 2/2000. (II. 25.) AB
határozat, ABH 2000, 25, 28.; 83/2009. (IX. 3.) AB határozat, ABK 2009. szeptember 980, 981.; 89/2009. (IX. 24.) AB
határozat, ABK 2009. szeptember, 1005, 1009.]
A közigazgatási hivatalok léte és törvényekben meghatározott hatásköreinek tényleges gyakorlása a helyi és
a kisebbségi önkormányzatok tekintetében a törvény alá rendelt működés szervezeti garanciáját jelenti.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a jogállamisággal összeegyeztethetetlen egy olyan helyzet tartós
fenntartása, amelyben az erre rendelt szervezet – alkotmányos törvényi alapokon nyugvó – létrehozásának hiányában,
a törvényesség biztosítékaként törvényekben szabályozott államigazgatási hatáskörök nem gyakorolhatók.
Az Abtv. 49. §-a alapján, ha a jogalkotó jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta és
ezzel alkot mány elle nességet idézett elő, az Alkotmánybíróság megállapítja a mulasztásban megnyilvánuló
alkot mány elle nességet és – határidő tűzésével – jogalkotási feladata teljesítésére hívhatja fel a jogalkotót.
Az Alkotmánybíróság ezt a hatáskörét hivatalból eljárva is gyakorolhatja.
Az Országgyűlés jogalkotói kötelezettsége ebben az ügyben abból keletkezett, hogy a közigazgatási hivatalok
számára törvényekben meghatározott hatáskörök gyakorlásának feltételét, – amint arra az Alkotmánybíróság
az Abh1.-ben és az Abh2.-ben is rámutatott – a közigazgatási hivatalok létrehozásának alkotmányos törvényi alapjait
nem teremtette meg. Az Alkotmány 35. § (1) bekezdés d) pontja a Kormány kötelezettségévé teszi a helyi
önkormányzatok feletti törvényességi ellenőrzés biztosítását, a Kormány azonban e feladatának – amint azt
az Alkotmánybíróság az Abh1.-ben és az Abh2.-ben kimondta – a közigazgatási hivatalok jogállásának 2/3-os
többséggel elfogadott törvényi szabályozása nélkül, nem tud alkotmányosan eleget tenni.
Mindezeket figye lembe véve az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy – az Abh1.-ben megállapított mulasztásban
megnyilvánuló alkot mány elle nességen túl – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiság
követelményét súlyosan sértő mulasztásban megnyilvánuló alkot mány elle nesség jött létre annak következtében,
hogy az Országgyűlés nem szabályozta a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény ben a közigazgatási
hivatalok jogállását, és így a Kormány nem tud eleget tenni az Alkotmány 35. § (1) bekezdés d) pontjában
meghatározott feladatának.
Az Alkotmánybíróság felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotási feladatának – annak érdekében, hogy az újonnan
megalakult önkormányzatok már működő törvényességi ellenőrzés feltételei között kezdhessék meg működésüket,
még az önkormányzati általános választások előtt – 2010. szeptember 30-ig tegyen eleget.
5. Az indítványozó kérte azt is, hogy az Alkotmánybíróság – tekintettel arra, hogy 2006. december 31. napján működött
utoljára az önkormányzatok törvényességi ellenőrzését ellátó, az Alkotmánynak megfelelő szervezeti rendszer –
mondja ki azt is, hogy az Ötv. – akkor hatályban volt – 98. § (1) bekezdése, valamint a fővárosi, megyei közigazgatási
hivatalokról szóló 191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet hatályban van.
Az Alkotmánybíróság nem jogalkotó szerv, az Alkotmány 32/A. §-a alapján felhatalmazása arra terjed ki, hogy
felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát és az alkot mány elle nes jogszabályi rendelkezéseket megsemmisítse.
Az Alkotmánybíróságnak valamely a jogalkotó által hatályon kívül helyezett, vagy módosított jogszabályi rendelkezés
„újbóli hatályba helyezésére” hatásköre nincs, mivel az jogalkotás, s így a jogalkotó kompetenciájába tartozik.
[Hasonlóan foglalt állást az Alkotmánybíróság 1437/B/1995. AB határozatában, ABH 1998, 616, 618–619.; 847/B/2005.
AB határozatában, ABH 2008, 3111, 3118.; 90/2007. (XI. 14.) AB határozatában ABH 2007, 750, 766.]
Amennyiben az Alkotmánybíróság eljárása során hivatalból, vagy indítvány alapján eljárva azt állapítja meg, hogy
a jogalkotó nem alkotott jogszabályt az alkot mány elle nes jogszabály megsemmisítése következtében létrejött
alkot mány elle nes helyzet megszüntetésére, az Abtv. 49. §-a alapján a mulasztásban megnyilvánuló
alkot mány elle nesség megállapítására és arra jogosult, hogy az alkot mány elle nes helyzet megszüntetésére hívja fel
a jogalkotót. Az Alkotmánybíróság az Abh2.-ben, és jelen határozatában is megállapította, hogy alkot mány elle nes
helyzet jött létre azáltal, hogy a törvényhozó az Ötv.-ben nem szabályozta az önkormányzatok felett törvényességi
ellenőrzési jogkört gyakorló közigazgatási hivatalok jogállását, és határidő tűzésével felhívta a törvényhozót, hogy
tegyen eleget jogalkotói kötelezettségének. Az Alkotmánybíróság ezzel az alkotmányos állapot helyreállítása
érdekében rendelkezésére álló lehetőségeket kimerítette.
Az Ügyrend 29. § b) pontja alapján az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja az indítványt, ha
az eljárásra nincs hatásköre. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt e részében visszautasította.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét a mulasztásban megnyilvánuló
alkot mány elle nesség megállapítására tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. március 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1007/2012. (I. 20.) Korm. határozata a 2012-ben a felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott hallgatói létszámkeretről.
A Kormány a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (1) bekezdés b) pontja alapján
1. 2012-ben az államilag támogatott új belépő létszámkeretet (felsőfokú szakképzésre, alapképzésre, illetve egységes,
osztatlan képzésre felvehető, államilag támogatott hallgatói létszámkeretet) – beleértve a közigazgatási, a rendészeti
és a katonai felsőoktatást – 33 070 (+1017) teljes és (+15 550) részleges támogatásban részesülő létszámban határozza
meg, az alábbiak szerint:
Képzési szint, képzési terület
Teljes támogatásban
részesülők létszáma
Részleges
támogatásban részesülők létszáma fő a) a felsőfokú szakképzésre felvehető hallgatók létszáma 3 500
b) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 27 150
 +1 017
(+15 550) ebből
agrár képzési területre felvehető hallgatók száma 1 300 (+100)
bölcsészettudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 2 700
gazdaságtudományok képzési területre felvehető hallgatók száma  250
informatika képzési területre felvehető hallgatók száma 3 600 (+4 600)
közigazgatási, rendészeti és katonai képzési területre felvehető
hallgatók száma
1 017 igazságügyi, munkaügyi szakokra felvehető hallgatók száma  200
műszaki képzési területre felvehető hallgatók szám 8 160 (+7 600)
orvos- és egészségtudomány képzési területre felvehető hallgatók
száma
2 800 (+100) pedagógusképzés képzési területre felvehető hallgatók száma 1 600
sporttudomány képzési területre felvehető hallgatók száma  450
társadalomtudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 1 000
természettudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 4 000 (+3 150)
művészet képzési területre felvehető hallgatók száma  740
művészet közvetítés képzési területre felvehető hallgatók száma  350
c) egységes, osztatlan képzésre felvehető hallgatók létszáma 2 420
ebből
agrár képzési területre felvehető hallgatók száma  160
jogász szakra felvehető hallgatók száma  100
műszaki képzési területre felvehető hallgatók száma  200
orvos- és egészségtudomány képzési területre felvehető hallgatók
száma
1 800 művészet képzési területre felvehető hallgatók száma  160
/ A Nemzeti Közszolgálati Egyetemen felvehető létszám.
d) az államilag támogatott új belépő létszámkeret legfeljebb 10%-a – az a)–c) pont szerinti keretszám részeként –
a részidős (esti, levelező) képzés kerete, amelyet foglalkoztatási, átképzési igényeket figyelembe véve kell
biztosítani,
e) a hitéleti alapképzésre vagy egységes, osztatlan képzésre felvehető hallgatók számát, az egyházakkal és
felekezetekkel megkötött nemzetközi és kormányzati megállapodások szerint kell megállapítani.
2. a) A Kormány a 2012-ben államilag támogatott mesterképzésre felvehető hallgatók létszámát 19 600 főben
határozza meg azzal, hogy a hitéleti mesterképzésre felvehető hallgatók számát az egyházakkal és
a felekezetekkel megkötött nemzetközi megállapodások szerint kell megállapítani, és a hitéleti mesterképzésre az
alapképzéssel megegyező számú hallgató vehető fel.
b) A Kormány a közigazgatási, rendészeti, katonai képzési területen mesterképzésre felvehető államilag támogatott
hallgatók létszámát 500 főben határozza meg.
3. A Kormány a 2012-ben államilag támogatott doktori képzésre felvehető hallgatók létszámát 1300 főben határozza
meg azzal, hogy a bölcsészettudományok, a hittudomány, a társadalomtudományok tudományterületére felvehető
hallgatók létszáma legfeljebb 430 fő, míg az agrártudományok, a műszaki tudományok, az orvostudományok,
a természettudományok és a művészetek tudományterületekre felvehető hallgatók létszáma legalább 870 fő lehet.
4. Az alapképzés, illetve az egységes, osztatlan képzés esetében a ponthatárok megállapításának függvényében,
továbbá a kétoldalú egyezmények, valamint a kedvezménytörvény alapján támogatott képzésre felvehető
hallgatókra tekintettel, legfeljebb a képzési területenkénti keretszámok 5%-os túllépését engedélyezi úgy, hogy az
összlétszám nem léphető túl.
5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert – hogy a nemzetgazdasági és a nemzeti erőforrás
miniszter bevonásával – dolgozza ki az önköltséges képzésben felsőfokú végzettséget és jogi, vagy
gazdaságtudományok képzési területen, illetve jogász szakon szakképzettséget szerzett, a magyar állam által
foglalkoztatni kívánt személyek képzési költsége megváltásának, átvállalásának feltételrendszerét.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. szeptember 1. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1438/2011. (XII. 13.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 60,0 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Felsőoktatási
feladatok támogatása alcím, 47. Lakitelek Népfőiskola támogatása jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
223/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Dékány Juditot 2013. május 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2013. (X. 22.) OGY politikai nyilatkozata a rezsicsökkentés védelméről az európai uniós bürokrácia nyomásgyakorlásával szemben.
Az Országgyűlés 2010-ben döntött az energiaárak reálértéken történő befagyasztásáról, majd az elmúlt egy évben
a gáz, a villamosenergia és a távhő árának előbb 10, majd további 11,1 százalékos csökkentéséről. Ezzel megkezdtük
a magyar családok elviselhetetlen terheinek enyhítését.
Erre azért volt szükség, mert 1994 és 1998 között a  szocialista kormány a  valós érték töredékéért privatizálta
a  közmű- és energiaszolgáltatókat. Az  így döntő részben külföldi tulajdonba került cégek – Európában példa
nélküli módon – az akkori kormánytól még garantált profitot is kaptak. Sőt, ezen túlmenően 2002 és 2010 között
a  szocialista kormányok a  gáz árát 15, a  villamosenergia árát pedig 9 alkalommal emelték. Háromszorosára nőtt
a  gáz és kétszeresére a  villamosenergia ára, ezáltal is tovább növelve a  külföldi tulajdonba adott cégek garantált
profitját.
Ennek következményeként az  Európai Unióban végül már a  magyar családok fizették jövedelmükhöz képest
az egyik legmagasabb árat a villamosenergiáért és a gázért.
A 2010-ben megkezdett rezsicsökkentés miatt az  európai uniós bürokrácia előbb burkoltan, majd immár nyíltan
próbál nyomást gyakorolni hazánkra, annak eltörlését, visszavonását sürgetve.
A magyar Országgyűlés ezt a nyomásgyakorlást a profitjukat féltő közműszolgáltató cégek érdekében tett lépésnek
tekinti és a leghatározottabban visszautasítja.
A magyar Országgyűlés elvárja az Európai Uniótól, hogy tartsa tiszteletben Magyarország szuverenitását, valamint
a  közel két és félmillió magyar állampolgár aláírásával megerősített és kinyilvánított döntését a  rezsicsökkentés
politikájáról.
A magyar Országgyűlés felszólítja Magyarország Kormányát, hogy ne engedjen az  európai uniós bürokrácia
nyomásának, védje meg hazánk alapszerződésekben garantált jogait és következetesen folytassa a rezsicsökkentés
politikáját!
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
73/2015. (XII. 21.) BM rendelete a beépített tűzjelző, illetve tűzoltó berendezések létesítésének, használatbavételének és megszüntetésének engedélyezésére irányuló hatósági eljárás részletes szabályairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés 7. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §
10. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  jogszabályi rendelkezés, hatósági előírás vagy a  tűzvédelmi hatósággal engedélyeztetni kívánt önkéntes
vállalás alapján létesülő vagy telepített beépített tűzjelző berendezés, illetve a  beépített tűzoltó berendezés
(a továbbiakban együtt: berendezés)
a) létesítése, átalakítása, bővítése (a továbbiakban együtt: létesítés),
b) használatbavétele vagy
c) megszüntetése
iránti kérelmet írásban kell a tűzvédelmi hatósághoz benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem – a közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvényben meghatározottakon túl – tartalmazza
a) a kérelmezett engedélyezési eljárás megjelölését,
b) a berendezés megnevezését, jellegét,
c) a  létesítési engedély és a  használatbavételi engedély iránti kérelem esetén a  tervező nevét, kamarai
névjegyzéki jelölését,
d) a használatbavételi engedély iránti kérelem esetén a kivitelezésért felelős műszaki vezető, ennek hiányában
a kivitelező nevét, tűzvédelmi szakvizsga-bizonyítványának számát, és
e) a kérelemhez csatolt mellékletek felsorolását.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) létesítés esetén az 1. melléklet,
b) használatbavétel esetén a 2. melléklet,
c) megszüntetés esetén a 3. melléklet
szerinti dokumentációt.
(4) A  (2) és a  (3)  bekezdés szerinti dokumentáció papír alapon vagy elektronikus adathordozón rögzített formában
nyújtható be. Elektronikus adathordozón rögzített dokumentáció esetén azt PDF/A formátumban, 300 DPI
felbontású ábrákkal kell benyújtani.
(5) A  jogerős használatbavételi engedéllyel rendelkező berendezés megszüntetésének engedélyezése abban
az esetben kérelmezhető, ha
a) a  berendezés létesítési kötelezettségét a  megszüntetési engedély iránti kérelem benyújtásakor hatályban
lévő jogszabályi rendelkezés nem írja elő,
b) a  berendezéssel védett építmény, építményrész maradéktalanul megfelel a  megszüntetési engedély iránti
kérelem benyújtásakor hatályban lévő tűzvédelmi követelményeknek,
c) jogszabályi rendelkezés vagy hatósági előírás alapján létesített berendezés esetén a  létesítést megalapozó
körülmény nem áll fenn, vagy
d) a  berendezés további üzemeltetését a  védett építmény, építményrész tűzvédelmi helyzete, a  fennálló
veszélyhelyzet, az  építmény, építményrész nemzetgazdasági, műemlékvédelmi vagy adatvédelmi jellege,
az  építményben, építményrészben tartózkodók biztonsága vagy a  tűzoltóság vonulási távolsága nem
indokolja.
2. § (1) A  tűzvédelmi hatóság engedélyező határozatának rendelkező része – a  közigazgatási hatósági eljárásról szóló
törvényben meghatározottakon túl – tartalmazza
a) a berendezés megnevezését, jellegét, típusát,
b) a védett építmény, építményrész megnevezését, helyét,
c) a létesítési engedély megadása esetén
ca) a tervező nevét, kamarai névjegyzéki jelölését,
cb) a létesítési engedély hatályát,
d) a használatbavételi engedély megadása esetén a berendezés folyamatos üzemeltetésének szükségességére
való figyelmeztetést,
e) a  megszüntetési engedély megadása esetén az  arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy a  berendezés
megszüntetésével a fennálló biztonsági szint csökken.
(2) A  berendezés létesítési engedélye a  jogerőre emelkedésétől számított három évig hatályos, amely időtartam
alatt a  berendezés használatbavételi engedély iránti kérelmét be kell nyújtani. Ha a  létesítési engedély jogerőre
emelkedését követő három éven belül a  berendezés használatbavételének engedélyezése iránti kérelmet nem
nyújtották be, a létesítés engedélyezését ismételten kérelmezni kell.
(3) A tűzvédelmi hatóság a létesítési engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a) a tervező nem rendelkezik megfelelő jogosultsággal vagy képesítéssel, vagy
b) az  Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló miniszteri rendeletben meghatározott biztonsági szint nem
teljesül, vagy annak teljesülését a  kérelemhez mellékelt dokumentáció vagy annak hiánypótlási felhívásra
benyújtott kiegészítése nem támasztja alá.
(4) A tűzvédelmi hatóság a használatbavételi engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a) a  kivitelezésért felelős műszaki vezető, a  kivitelező, illetve az  üzembehelyező mérnök nem rendelkezik
megfelelő jogosultsággal vagy képesítéssel,
b) az előírt oltóanyag-mennyiség nem biztosított,
c) a berendezés állandó felügyelete nem biztosított,
d) a  riasztás megjelenítése nem biztosított a  védett építményben, építményrészben tartózkodó személyek
számára beazonosítható módon, vagy
e) a berendezés részegységeinek megfelelőségét, teljesítményét nem igazolták.
(5) A tűzvédelmi hatóság a megszüntetési engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a) a berendezés létesítését jogszabály írja elő,
b) a megszüntetés feltételeinek teljesülését nem igazolták, vagy
c) a hatósági előírás alapján létesített berendezés esetén a létesítésre okot adó körülmény fennáll.
3. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1899/2013. (XII. 4.) Korm. határozata az osztatlan közös földtulajdon megszüntetésével kapcsolatos földhivatali feladatok költségeinek biztosítása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az osztatlan közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatban, a Vas Megyei Kormányhivatal járási hivatalainak járási
földhivatalai által végrehajtásra kerülő feladatok költségeinek biztosítása céljából 40  429,0 ezer forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Agrár célelőirányzatok alcím, 13. Osztatlan földtulajdon kimérésének költségei jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási
kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a  2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges további intézkedésekről szóló
1036/2012.  (II.  21.) Korm. határozat 6.  pontjában foglalt beszerzési tilalom alól – az  átcsoportosított előirányzat
mértékéig – felmentést ad a  földhivatali feladatok ellátásához szükséges informatikai és irodatechnikai eszközök
beszerzése vonatkozásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
413/2010. (VI. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. június 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„KEZDEMÉNYEZZÜK, HOGY AZ ORSZÁGGYŰLÉS TŰZZE NAPIRENDJÉRE ÉS TÁRGYALJA MEG, HOGY ÁPRILIS 22. A FÖLD
NAPJA MUNKASZÜNETI NAP LEGYEN.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1083/2017. (II. 13.) Korm. határozata az „Integrált Kikötői Információs Rendszer (KIR)” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány: 1. egyetért az „Integrált Kikötői Információs Rendszer (KIR)” című projektjavaslattal (a  továbbiakban: projektjavaslat)
az 1. melléklet szerint, 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatinanszírozási
Eszköz 2016. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az  Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Takács Lászlót 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2010. (II. 16.) KHEM rendelete a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról.
A közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, továbbá a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályai tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. §
(9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §
6. l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § a) és j) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya – a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú
mellékletében szereplő fejezetrendre vonatkozóan – a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) alábbi fejezeti kezelésű előirányzataira terjed ki:
a) Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat (12. cím, 05. alcím, 02. jogcímcsoport, a továbbiakban: Útpénztár);
b) Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat (12. cím, 05. alcím, 01. jogcímcsoport,
a továbbiakban: gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat); c) Határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat (12. cím, 05. alcím, 16. jogcímcsoport);
d) M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű
előirányzat (12. cím, 05. alcím, 48. jogcímcsoport); e) M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű
előirányzat (12. cím, 05. alcím, 49. jogcímcsoport). 2. Az országos közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatokkal
összefüggő feladatok ellátásáról 2. § (1) Az állami tulajdonba tartozó országos közúthálózat továbbá az országos közlekedési hálózat fejlesztésének
finanszírozási céljait szolgáló, e rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésével,
működtetésével, valamint felhasználásával kapcsolatos, e rendeletben meghatározott feladatokat a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 32. § (4) bekezdésében foglaltak szerint
a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) látja el.
(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséhez és működtetéséhez kapcsolódó költségek
mértéke nem lehet több, mint az 1. § a)–e) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok kiadási
előirányzatának 5%-a. Az e rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok terhére visszterhesen
támogatás (kölcsön) nem nyújtható, előleg nem folyósítható, továbbá a fejezeti kezelésű előirányzatokat megillető
követelésről lemondani csak törvényben meghatározott esetben lehet. (3) Az országos közutak vagyonkezelőjeként a KKK működteti az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés
keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – vagyonnyilvántartását
a 3. §-ban és az 5. §-ban meghatározott gazdasági társaságok közreműködésével.
3. § (1) Az 1. § a)–b) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása során a terveztetés körében
a hálózatfejlesztési tervek, az ezekhez kapcsolódó megvalósíthatósági tanulmányok, forgalmi tanulmányok,
döntés-előkészítő tanulmányok elkészíttetésével kapcsolatos feladatokat a KKK látja el.
(2) A Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) feladatkörébe
tartozó, az 1. § a)–b) és d)–e) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok terhére megvalósítandó
projektek tanulmányterveit a NIF Zrt. készítteti el, ezt követően a KKK – véleményével ellátva – benyújtja a miniszter
számára jóváhagyásra. (3) A koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló beruházások
kivételével, az országos közutakon az új nyomvonalon megvalósuló létesítmények beruházása, a 11,5 tonna
tengelyterhelésre történő burkolat-megerősítések vagy a meglévő létesítmények kapacitásbővítéssel járó fejlesztése
tekintetében az egyes beruházások megvalósítását a miniszter hagyja jóvá. Ezt követően, az 1. § a)–b) és
d)–e) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával összefüggésben az állami
megrendelői (építtetői) feladatokat – beleértve az előkészítést, a területbiztosítást, a KKK feladatkörébe nem utalt
terveztetést, a közbeszerzési eljárások lefolytatását, a szerződéskötéseket, a szerződések teljesítésének igazolását –
a NIF Zrt. végzi, illetve végezteti. (4) Az 1. § a) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával összefüggésben a KKK-val – a Kkt.
29. § (1) bekezdése szerint – megkötött szerződés esetén az állami megrendelői (építtetői) feladatokat az építési
engedélyhez nem kötött, valamint a külön jogszabályban meghatározott építési munkák tekintetében – beleértve
az előkészítést, a területbiztosítást, a terveztetést, a közbeszerzési eljárások lefolytatását, a szerződéskötéseket,
a szerződések teljesítésének igazolását – a közútkezelő is végezheti, vagy végeztetheti.
(5) A NIF Zrt. a (3) bekezdésben, valamint a 9. § (1) bekezdés 10.) és 11.) pontjában meghatározott tevékenységével
kapcsolatos ráfordításai ellentételezésére – a KKK-val kötött szerződés alapján – az Útpénztárból biztosított
támogatásban részesülhet. 4. § (1) A Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Magyar Közút Zrt.) által végzett,
az országos közutakhoz kapcsolódó, részben vagy egészben európai uniós forrásokból megvalósított beruházások
esetében a Magyar Közút Zrt. a Kkt. 29. § (3) és (4) bekezdésében foglaltak szerint köteles a forrásokat rendelkezésre
bocsátó szervvel elszámolni, és a létrehozott eszközöket, továbbá az elvégzett értéknövelő beruházásokat térítés
nélkül a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.), illetve a vagyonkezelő részére átadni.
(2) Az 1. § a)–b) és d)–e) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásához kapcsolódóan
az országos közutak fejlesztése körében a befejezett beruházásokhoz felhasznált ingatlanok jogi helyzetének
rendezését (területrendezést) és az ahhoz kapcsolódó feladatokat, valamint a KKK vagyonkezelésében lévő ingatlanok
hasznosításához szükséges területszerzést a KKK végzi el, vagy azt megbízás alapján mással elvégeztetheti.
5. § (1) Az 1. § a) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával összefüggésben a gyorsforgalmi
utak nélküli országos közúthálózat üzemeltetési, karbantartási és felújítási feladatait, valamint az egyes fejlesztési
munkákkal kapcsolatos tevékenységet a KKK-val kötött szerződés alapján a Magyar Közút Zrt. látja el. A Magyar
Közút Zrt. által végzett munkák műszaki ellenőrzését a KKK látja el.
(2) Az 1. § a) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával összefüggésben a gyorsforgalmi
utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos
közutakat – üzemeltetési, karbantartási és felújítási feladatait, valamint az egyes fejlesztési munkákkal kapcsolatos
tevékenységet a KKK-val kötött szerződés alapján az Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: ÁAK Zrt.) látja el. Az ÁAK Zrt. által végzett munkák műszaki ellenőrzését a KKK látja el.
(3) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően azon országos közúti szakaszok tekintetében, ahol a közútkezelő a miniszter döntése
alapján a Kkt. 33. §-a (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerint kerül kiválasztásra, az 1. § a) pontjában meghatározott
fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásához kapcsolódóan az üzemeltetési, karbantartási és felújítási feladatokat,
valamint az egyes fejlesztési munkákkal kapcsolatos tevékenységet a KKK-val kötött szerződés alapján
a versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet látja el. A versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet által
végzett munkák műszaki ellenőrzését a KKK látja el.
(4) Az 1. § a)–b) és d)–e) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzat felhasználása során az útügyi
műszaki-gazdasági szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységet a KKK vagy a KKK döntésének megfelelően a NIF Zrt.
és a Magyar Közút Zrt. a 11. § (5) bekezdésében meghatározott feladatmegosztásban végzi, illetve végezteti.
3. A KKK-nak az előirányzatok felhasználásával összefüggő felügyeleti, ellenőrzési jogkörével kapcsolatos
egyéb feladatok 6. § (1) A KKK helyszíni ellenőrzés és egyeztetés céljából a 3–5. §-ban meghatározott gazdasági társaságok külön
jogszabályban meghatározottak szerint vezetett, továbbá az e rendeletben szabályozott – fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos – nyilvántartásaiba, szerződéseibe, továbbá
a hivatkozott előirányzatok tervezését, felhasználását és a feladatok végrehajtását érintő valamennyi okiratába
betekinthet, abból adatokat, tájékoztatást kérhet, azokról másolatot készíthet, a vagyonkezelésébe kerülő országos
közutak építése során szakfelügyeleti ellenőrzést végezhet. (2) A minisztérium a KKK közreműködésével ellenőrzi a külön jogszabály szerinti díjköteles utak díjfizetés ellenében
történő használatához kapcsolódó ellenőrzési feladatok végrehajtását. (3) A koncessziós szerződés keretében megvalósult és megvalósuló országos közutakkal összefüggésben a KKK:
a) a koncessziós szerződésben, valamint a miniszter által kiállított megbízólevélben foglaltak szerint ellátja
a koncessziós szerződés alapján épített hálózati elemeken a koncesszor által végzett üzemeltetési, valamint
fenntartási feladatoknak és a koncesszor jelentéseinek ellenőrzését, b) az ellenőrzések alapján a koncessziós szerződések megfelelő teljesítéséről üzemeltetési-fenntartási teljesítési
jelentést készít, c) helyszíni szemle és a burkolatállapot adatai alapján ellátja a koncesszor éves felújítási programjának
véleményezését. (4) A KKK a kivitelezés minőségének ellenőrzésére a miniszter által kijelölt, a megrendelői és a kivitelezői
minőségvizsgálati laboratóriumoktól független, akkreditált útépítési laboratóriumot vonhat be.
(5) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, amennyiben a miniszter döntése alapján az adott országos közúti szakasz
tekintetében a közútkezelő a Kkt. 33. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerint kerül kiválasztásra, úgy a KKK és
a közútkezelő között megkötött szerződés hatálya alá tartozó országos közutakkal összefüggésben a KKK:
a) ellátja a szerződés alapján üzemeltetett hálózati elemeken a közútkezelő által végzett üzemeltetési feladatoknak
és a közútkezelő jelentéseinek ellenőrzését, b) a szerződés megfelelő teljesítéséről üzemeltetési-fenntartási teljesítési jelentést készít,
c) helyszíni szemle és a burkolatállapot adatai alapján ellátja a közútkezelő éves felújítási programjával kapcsolatos
szerződésben rögzített feladatokat, és d) gyakorolja a közútkezelővel kötött szerződésben meghatározott egyéb ellenőrzési tevékenységét.
(6) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, amennyiben az állam a gazdasági társaságként működő, a használati díj és
pótdíj beszedésére jogosult szervezetben fennálló tulajdoni részesedését részben vagy egészben magántulajdonosok
részére értékesíti, úgy a használati díj beszedésére jogosult szervezet által az autópályák, autóutak és főutak
használatának díjáról szóló 36/2007. (III. 26.) GKM rendelet (a továbbiakban: a Díjrendelet) 1. § (2)–(3) bekezdése
alapján kötött szerződés hatálya alá tartozó országos közutakkal összefüggésben a KKK:
a) a használati díj beszedésére jogosult szervezettel a Díjrendelet 1. § (2)–(3) bekezdése alapján kötött szerződésben
foglaltak szerint ellátja a használati díj beszedésére jogosult szervezet által végzett díjszedési, pótdíjszedési és
adatgyűjtési feladatoknak és a használati díj beszedésére jogosult szervezet jelentéseinek ellenőrzését,
b) az ellenőrzések alapján használati-, út- és pótdíjszedési jelentést készít,
c) gyakorolja a használati díj beszedésére jogosult szervezet által a Díjrendelet 1. § (2) bekezdése alapján kötött
szerződésben meghatározott ellenőrzési tevékenységét. 4. Az Útpénztár 7. § (1) Az Útpénztár – a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló
országos közúthálózat és azok tartozékai kivételével – az országos közúthálózat felújítását, karbantartását
(a továbbiakban együtt: fenntartását), üzemeltetését és fejlesztését szolgálja. Az Útpénztár felhasználható
a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával, valamint egyéb forrásból megvalósult és
megvalósuló országos közúti hálózati elemek és azok tartozékai, műtárgyai fejlesztéséhez szükséges kizárólagos
állami feladatok (területszerzés, minőségvizsgálatok) finanszírozására is. (2) Az Útpénztár felhasználható az (1) bekezdésben meghatározott feladatok szükség szerint teljes körű vagy – egyéb,
az Útpénztáron kívüli források társfinanszírozása mellett – részleges finanszírozására.
8. § (1) Az Útpénztár kiadásainak fedezetéül szolgáló, a (2) bekezdés b)–g) pontjában meghatározott jogcímen keletkező
pénzeszközöket a Magyar Államkincstárnál vezetett „KHEM Útpénztár előirányzat felhasználási keretszámla”
megnevezésű, 10032000–00290737–51000008 számú számla javára kell befizetni. (2) Az Útpénztár forrásai:
a) a központi költségvetésből a 7. § (1) bekezdésében meghatározott célra nyújtott állami támogatás,
b) a Kkt. 33/A. § (1) bekezdésében megjelölt használati díjból és pótdíjból származó, valamint egyéb adminisztratív
bevétel, c) a megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó járművek
közlekedésének díjából (a továbbiakban: túlsúlydíj) származó bevétel, d) ha törvény másként nem rendelkezik, az Útpénztárt kezelő, működtető költségvetési szerv vagyonkezelésében
lévő, kizárólagos állami tulajdonú területek – beleértve az országos közutak végleges határain belüli területeket,
az országos közutak építése és korszerűsítése céljából állami tulajdonba vett földterületek azon területrészeit,
amelyek az országos közutak végleges határain kívül esnek, az építés és korszerűsítés időtartama alatt használt
felvonulási területeket, a földművek építéséhez, az útépítési anyagok, keverékek előállításához használt
területeket és anyagnyerő helyeket, valamint a nyomvonal-módosítással együtt járó közútépítések és
-korszerűsítések nyomán az országos közút végleges határain kívülre kerülő területrészeket és felhagyott
közútszakaszokat, figyelemmel az állami vagyonról szóló törvényben foglaltakra – hasznosításából származó
bevétel, e) az Útpénztár céljaira teljesített egyéb hozzájárulás és támogatás,
f) az Útpénztár rendeltetésének megfelelő felhasználásra átvett pénzeszköz, különösen adomány, segély, más
önkéntes befizetés, pályázati, nevezési eljárási díj, késedelmi kamat, kötbér,
g) az Útpénztár fejlesztési céljaira a helyi önkormányzatok, ezek társulásai, gazdálkodó szervezetek,
magánszemélyek által – a velük kötött szerződés alapján – átadott hozzájárulás és támogatás.
(3) A Kkt. 33/A. § (1) bekezdésében megjelölt használati díjból és pótdíjból, valamint a túlsúlydíjból származó általános
forgalmi adóval csökkentett bevételek kedvezményezettje az Útpénztár. (4) Az Útpénztár bevételeit érintő igények érvényesítése tekintetében méltányosság nem gyakorolható.
9. § (1) Az Útpénztár felhasználható: 1. az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak – műtárgyai és tartozékai fejlesztésére, ezen belül új út és híd építésére, út- és
hídrekonstrukciós munkára; 2. az 1. pontban meghatározott fejlesztési feladatokhoz kapcsolódó területbiztosítási, tervezési, előkészítési,
környezetikár-mentesítési, gazdaságossági és minőségvizsgálati feladatok ellátására; 3. a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak
fejlesztéséhez a területbiztosítási feladatokra, valamint szükség esetén az ezen utakhoz tartozó előkészítési és
minőségvizsgálati feladatok ellátására; 4. az országos közutak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és
megvalósuló országos közutak – fenntartására, ezen belül a tervezést, az előkészítést, a környezetikár-mentesítést
és a minőségvizsgálatot is magába foglaló a) út- és hídfelújítási munkákra, valamint
b) út- és hídkarbantartásra; 5. az 1.–3. pontban meghatározott munkáknál a szükséges közművek átépítésére, kiépítésére, a közlekedési
létesítmények megvalósításához szükséges akadálymentesítésre; 6. az országos közutak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és
megvalósuló országos közutak – üzemeltetésére, amely magában foglalja az útügyi műszaki-gazdasági
szolgáltatásokat (útvonal-engedélyezés, közúti járművek súly- és méretellenőrzése, ÚTINFORM, Országos Közúti
Adatbank, Önkormányzati Utak Adatbankja, minőségvizsgálat, útügyi szakgyűjtemény működtetése, szakmai
oktatási feladatok, környezetvédelmi tevékenység, szakmai kiadványok, útügyi kutatási, műszaki fejlesztési
tevékenység, kísérleti építés, hálózati adatfelvétel készítése, úthálózat-védelmi tevékenység, műszaki
szabályozási feladatok, útügyi nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő tevékenység és szakértői tevékenység),
mint központi üzemeltetési tevékenységeket is; 7. a működtetésével összefüggő – az azt működtető költségvetési szerv működési kiadásai terhére el nem
számolható – központi szakmai, pénzügyi-számviteli és jogi feladatokra, így:
a) az Útpénztár tervezésével és előkészítésével, a szerződéskötés és teljesítés ellenőrzésével,
b) a kötelezettség-nyilvántartással és az Útpénztár bevételeinek és kiadásainak – felügyeleti szervi
engedélyhez kötött – módosításaival, c) a szerződések ellenjegyzésével, teljesítésigazolásával, érvényesítésével, az utalványozással, a kincstári
kapcsolatok és a pénzügyi teljesítések biztosításával, d) a könyvvezetéssel, a költségvetési információszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásával,
az Útpénztárral összefüggő egyéb szakmai és pénzügyi adatszolgáltatással,
e) a kerékpáros létesítmények támogatási pályáztatáshoz kapcsolódó egyéb szolgáltatásokkal [műszaki
ellenőrzés, fenntartás-ellenőrzés, Kerékpáros térinformatikai Nyilvántartás (KeNyi) adatellátása] összefüggő
költségek fedezetére, f) az országos közúthálózat fejlesztésével, fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő közérdekű
tájékoztatások biztosításával kapcsolatos költségek fedezetére; 8. az országos közúthálózaton érvényesítendő díjpolitika kialakítását megalapozó előkészítő munkák
lefolytatásának és szervezésének költségeire; 9. a Kkt. 33/A. § (1) bekezdésében megjelölt használati díj és annak meg nem fizetése esetén fizetendő pótdíj,
valamint a túlsúlydíj beszedésével, a használati díj és túlsúlydíj megfizetésének ellenőrzésével, továbbá
az ezekhez szükséges beruházásokkal kapcsolatos kiadásokra, szerződéses kötelezettségek teljesítésére;
10. az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak – fejlesztési programjának végrehajtásáért felelős NIF Zrt. kiadásaira;
11. a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak
fejlesztése során nyújtott műszaki ellenőri, illetve tanácsadói tevékenység elvégzéséért járó díjra;
12. a kizárólagos állami tulajdont képező országos közúthálózat (kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy
magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak), az utak műtárgyai és tartozékai,
valamint a hozzá tartozó földterületek vagyonkezelésével, ezen belül különösen a kezelt vagyon naturális
jellemzői és értéke, továbbá ezek változásai meghatározásával, nyilvántartásával és hasznosításával összefüggő
kiadásokra; 13. költségvetési támogatási és saját bevételi előirányzatai összegének legfeljebb 4%-a a helyi közutak országos
közutakhoz csatlakozó, azt tehermentesítő része, járdák, továbbá a települési önkormányzatok kezdeményezése
és részvétele mellett a településeket összekötő vagy bekötő utak építésének és fejlesztésének – ideértve a rév- és
kompközlekedést érintő fejlesztéseket is – pályázati rendszerben is végrehajtható támogatására;
14. a kerékpáros létesítmények pályázati feladataira, így: a) a kerékpáros létesítmények, kerékpárút-hálózatok nyomvonaltervezésére, építési engedély
megszerzéséhez szükséges tervezési feladatok, építési engedély beszerzésére, b) a turisztikai és közlekedésbiztonsági kerékpáros létesítmények építésére,
c) a dokumentálhatóan 10 évnél régebben épült, a jelenlegi útügyi műszaki előírásoknak nem megfelelő
szélességű, rossz állapotban lévő, engedélyköteles kerékpáros létesítmények fejlesztésére,
d) a dokumentálhatóan 10 évnél régebben épült, a jelenlegi útügyi műszaki előírásoknak megfelelő
szélességű, rossz állapotban lévő kerékpáros létesítmények felújítására, abban az esetben, ha a 2005. után
épült vagy felújított, jól karbantartott állapotban lévő, nagyobb kerékpáros hálózattal rendelkező jelentős
önerőt, támogatót, civil hátteret felmutató önkormányzati szervezetek, társulások, egyesülések vállalják
az üzemeltetéssel és karbantartással kapcsolatos feladatokat, e) a kerékpáros infrastruktúrafejlesztéssel kapcsolatos egyéb tanulmányok készítésére,
f) kerékpáros létesítmények támogatási pályáztatásához kapcsolódó informatikai fejlesztésre;
15. pontonhíd üzemeltetésének támogatására, valamint rév- és komp fejlesztéssel kapcsolatos feladatokra;
16. referenciamunkákkal kapcsolatos feladatok finanszírozására; 17. a szakfelügyeleti ellenőrzésekre;
18. a tervzsűri és a tervtanács működtetésével kapcsolatos kiadásokra;
19. a települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak burkolatfelújításának támogatása
(a továbbiakban: TEUT) előirányzat felhasználása során nyújtott szakmai közreműködés máshonnan meg nem
térülő költségeinek finanszírozására, valamint 20. az építtetői fedezetkezelői feladatok ellátása kapcsán a kincstári kapcsolatok és a pénzügyi teljesítések
biztosításával összefüggő költségek finanszírozására. (2) Az (1) bekezdés 15. pontjában meghatározott rév- és kompközlekedés fejlesztése alatt az állami vagy önkormányzati
tulajdonban álló rév- és komplejárók, révhez, komphoz vezető utak építését, fejlesztését, felújítását, valamint az állami
vagy önkormányzati tulajdonban lévő vízi járművek esetében a víziközlekedés zavartalanságát biztosító új, korszerű
technológia bevezetését kell érteni. (3) Az Útpénztárt a miniszter által jóváhagyott részletezésben kell összegszerűen megtervezni és annak felhasználásáról
beszámolni. (4) Az (1) bekezdés 14. pontjában meghatározott feladat végrehajtása során a pályázati rendszer működtetésével
kapcsolatos rendelkezéseket kell alkalmazni. 10. § (1) Az Útpénztár működtetésével összefüggő feladatokat, valamint az előirányzatnak az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) szerinti számviteli feladatait a KKK látja el.
(2) A KKK az Útpénztár működtetésével összefüggő feladatait a Magyar Közút Zrt., a NIF Zrt. és az ÁAK Zrt.
közreműködésével látja el. (3) Az elszámolás tekintetében a) az üzemeltetés, a karbantartás, valamint a működési támogatás működési kiadásnak,
b) a felújítási és fejlesztési kiadás felhalmozási kiadásnak minősül.
11. § (1) Az 5. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott üzemeltetési és fenntartási feladatok közül a felújítási tevékenység
tekintetében a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutak felújítási feladatainak megvalósítására a kivitelezőkkel a vállalkozási
szerződéseket a Magyar Közút Zrt. köti meg a KKK-val kötött szerződés alapján, vagy a felújítási feladatokat saját
kapacitása felhasználásával a Magyar Közút Zrt. látja el a KKK-val kötött vállalkozási szerződés keretében,
b) a gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és
megvalósuló országos közutak – felújítási munkái megvalósítására a kivitelezőkkel a vállalkozási szerződéseket
az ÁAK Zrt. köti meg a KKK-val kötött szerződés alapján.
(2) Az 5. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott üzemeltetési és fenntartási feladatok közül a karbantartási feladatok
tekintetében a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutakon az üzemeltetési és karbantartási feladatok ellátása
az Útpénztárból biztosított működési keretből valósul meg a KKK és a Magyar Közút Zrt. között létrejött
vállalkozási szerződésben meghatározottak szerint, b) a koncessziós utak nélküli gyorsforgalmi utak üzemeltetési és karbantartási feladatainak ellátására a KKK köt
szerződést az ÁAK Zrt.-vel. (3) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően azon országos közúti szakaszok tekintetében, ahol a közútkezelő a miniszter döntése
alapján a Kkt. 33. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerint kerül kiválasztásra, az üzemeltetési és fenntartási
feladatokat a versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet látja el a KKK-val kötött szerződésben foglaltaknak
megfelelően. (4) Az 5. § (4) bekezdésében meghatározott útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatok közül
a) a szakmai kiadványokkal, a műszaki szabályozási feladatok megvalósításával, az útügyi kutatással és műszaki
fejlesztéssel, az útügyi nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő tevékenységet, valamint az egyéb szakértői
tevékenységet a KKK látja el, b) a műszaki szabályozási feladatokat a KKK a miniszter által kijelölt szakmai szervezet bevonásával látja el, amely
feladat végrehajtása során a kiadásra kerülő útügyi műszaki előírásokat a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni, c) az útvonal-engedélyezésre, valamint a közúti járművek súly- és méretellenőrzésével, az ÚTINFORM-mal,
az Országos Közúti Adatbankkal kapcsolatos feladatokra, a környezetvédelmi tevékenységre, az Önkormányzati
Utak Adatbankja, a minőségvizsgálat és az útügyi szakgyűjtemény működtetésére, valamint a szakmai oktatási
feladatok igénybevételére a KKK és a Magyar Közút Zrt. között az ezen feladatokra kötött közhasznú vállalkozási
szerződésben meghatározottak szerint kerül sor, d) a Magyar Közút Zrt. bevonásával a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutak hálózati adatfelvételi feladatainak
ellátására a vállalkozási szerződéseket a vállalkozókkal a KKK köti meg,
e) az úthálózatvédelmi tevékenységnek a megvalósítására a KKK-val kötött szerződés alapján a külső kivitelezőkkel
a vállalkozási szerződéseket a Magyar Közút Zrt. köti meg,
f) a kísérleti építési feladatok megvalósítására a KKK és a NIF Zrt., a KKK és az ÁAK Zrt., illetve a KKK és a Magyar
Közút Zrt. között kötött szerződésben meghatározottak szerint kerül sor.
(5) A tervtanács és a tervzsűri működtetésével kapcsolatos feladatokat a KKK a Magyar Mérnöki Kamara bevonásával látja
el az e feladatokra kötött megbízási szerződésben meghatározottak szerint. A referenciamunkák megvalósítására
a vállalkozási szerződéseket a KKK köti meg a külső kivitelezőkkel.
(6) A KKK a TEUT előirányzat felhasználása során a külön jogszabály szerinti feladatok ellátására – a feladatellátás kapcsán
felmerülő költségek biztosítása érdekében – szerződést köt a Magyar Közút Zrt.-vel.
12. § (1) A Kkt. 33/B. § (7) bekezdése alapján használati díj és pótdíj beszedésére kijelölt gazdálkodó szervezet a feladatait
a KKK-val, mint az Útpénztár kezelőjével, működtetőjével a 8. § (3) bekezdésében foglaltak teljesülése érdekében
kötött írásbeli megállapodásban rögzítettek szerint látja el. (2) A használati díj és pótdíj beszedésére kijelölt gazdálkodó szervezet a használati díjból és pótdíjból származó tárgyhavi
bevételeket köteles a tárgyhónapot követő második hónap 5. napjáig a KKK mint az Útpénztár kezelője, működtetője
10032000–01465488–00000000 számú számlájára befizetni. A KKK az így befolyt összeget haladéktalanul megfizeti
a 8. § (1) bekezdésében megjelölt számla javára.
(3) A használati díj és pótdíj beszedésére kijelölt gazdálkodó szervezetet megillető jutalékokról, költségekről és
költségátalányról, valamint a megbízott viszonteladók jutalékairól a használati díj és pótdíj beszedésére kijelölt
gazdálkodó szervezet számlát bocsát ki. (4) A KKK a külön jogszabály szerinti díjköteles utak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzésére
– az ellenőrzés kapcsán felmerülő költségek biztosítása érdekében – szerződést köt a Nemzeti Közlekedési Hatósággal.
Az ellenőrzés szakmai tartalmát a miniszter felügyeli. 13. § (1) A túlsúlydíj beszedésére kijelölt gazdálkodó szervezet feladatait a KKK-val, mint az Útpénztár kezelőjével,
működtetőjével a 8. § (3) bekezdésében foglaltak teljesülése érdekében kötött írásbeli megállapodásban rögzítettek
szerint látja el. (2) A túlsúlydíj beszedésére kijelölt gazdálkodó szervezet a túlsúlydíjból származó és szétosztásra nem kerülő bevételeket
köteles negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig a KKK mint az Útpénztár kezelője, működtetője
10032000–01465488–00000000 számú számlájára befizetni. A KKK az így befolyt összeget haladéktalanul megfizeti
a 8. § (1) bekezdésében megjelölt számla javára.
14. § Az Útpénztár terhére éven túli kötelezettségvállalást a miniszter engedélyezhet az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 47. §-ára és 49. § (5) bekezdés r) pontjára figyelemmel.
5. A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat 15. § (1) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat az országos úthálózat fejlesztési feladatainak finanszírozására szolgál.
(2) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat felhasználási tervét projektenkénti részletezésben a miniszter fogadja el.
16. § (1) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból támogatott előkészítési és beruházási feladatok finanszírozásának alapját
képező, a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása,
valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet 34. számú melléklete
szerinti Finanszírozási Alapokmány (a továbbiakban: Alapokmány) elkészítéséről a NIF Zrt. gondoskodik.
Az Alapokmány tekintetében kötelezettségvállalásra a miniszter jogosult, amely jogosultságot normatív
szabályzatban meghatározott személyre ruházhatja át. Az Alapokmány alapján a feladatok megvalósítására irányuló
vállalkozási szerződéseket a külső kivitelezőkkel a NIF Zrt. köti meg.
(2) Az előirányzat az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.)
szerinti pénzügyi feladatait – így különösen a kötelezettségvállalást, ellenjegyzést, a teljesítés igazolását,
az utalványozást, az utalványozás ellenjegyzését, a pénzügyi érvényesítést, a beszámoltatást, a felhasználás
ellenőrzését – a NIF Zrt. látja el. Ennek keretében olyan analitikus nyilvántartást vezet, amely biztosítja a felhasználás
projektenkénti nyomon követését. (3) Az előirányzatnak az Áhsz. szerinti számviteli feladatait a KKK látja el, valamint a NIF Zrt. által biztosított adatok és
számviteli bizonylatok alapján teljesíti az adatszolgáltatási, beszámolási kötelezettségeit.
(4) A NIF Zrt. és a KKK a felhasználási terv projektenkénti esetleges módosításait, a kötelezettségvállalás és
az előirányzat-felhasználás adatait – a Magyar Államkincstár számlakivonata másolatának figyelembevételével –
havonta, legkésőbb a tárgyhót követő hónap 10-éig köteles egyeztetni.
(5) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból származó támogatás felhasználható a nem költségvetési forrásból
megvalósuló gyorsforgalmi beruházások előkészítésének finanszírozására is a felhasználási terv szerint.
A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból származó támogatás felhasználható a nem költségvetési forrásból
megvalósuló gyorsforgalmi beruházások következményeként keletkező állami kötelezettségek finanszírozására.
(6) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat terhére éven túli kötelezettségvállalást a miniszter engedélyezhet az Áht.
47. §-ára és 49. § (5) bekezdésének r) pontjára figyelemmel.
6. M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti
kezelésű előirányzat 17. § (1) Az M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű
előirányzat szolgál az előirányzat címében szereplő előkészítési feladatok támogatására.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt előirányzat felhasználása során a 16. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, azzal,
hogy ahol e rendelet gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatot említ, azon az M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti
szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű előirányzatot kell érteni.
7. M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű
előirányzat 18. § (1) Az M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű előirányzat
szolgál az előirányzat címében szereplő előkészítési feladatok támogatására.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt előirányzat felhasználása során a 16. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, azzal,
hogy ahol e rendelet gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatot említ, azon az M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti
előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű előirányzatot kell érteni.
8. Határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat 19. § (1) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat a mohácsi és a drávaszabolcsi határkikötők –
a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvényben foglaltaknak megfelelő – működtetésével kapcsolatos feladatok
ellátására szolgál. A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználható a kivitelezői garancia által
nem érintett karbantartási, felújítási és hatósági feladatok ellátásának biztosítására is.
(2) A feladatok ellátására irányuló üzemeltetési szerződéseket – értékhatár függvényében a közbeszerzési eljárást
követően – a KKK, mint a határkikötők vagyonkezelője köti meg az üzemeltetővel.
(3) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat Ámr. szerinti pénzügyi feladatait – így különösen
a kötelezettségvállalást, ellenjegyzést, a teljesítés igazolását az utalványozást, az utalványozás ellenjegyzését,
a pénzügyi érvényesítést a beszámoltatást, a felhasználás ellenőrzését, a könyvvezetési és a beszámolási
kötelezettségek teljesítését –, valamint az Áhsz. szerinti számviteli feladatait a KKK látja el.
(4) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat terhére éven túli kötelezettségvállalást a miniszter
engedélyezhet az Áht. 47. §-ára és 49. § (5) bekezdés r) pontjára figyelemmel.
9. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az állami tulajdonba tartozó országos közlekedési hálózattal, valamint az országos közlekedési hálózat
fejlesztésével összefüggő egyes feladatok ellátásáról, továbbá a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló
egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 8/2008. (III. 18.) GKM rendelet. E bekezdés
e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. (3) A 2010-ben törvényi előirányzattal nem rendelkező Új kerékpárutak és létesítmények, a 44-es főút elkészült
Békéscsaba elkerülő szakaszain életveszélyes csomópontokon körforgalom létesítése, az M44
Kecskemét-Tiszakürt-Szarvas-Békéscsaba autóút előkészítése, a Szolnok új városi híd építésének előkészítése,
valamint az Autópálya EIB hitelből fejezeti kezelésű előirányzatok maradványainak felhasználására az állami
tulajdonba tartozó országos közlekedési hálózattal, valamint az országos közlekedési hálózat fejlesztésével
összefüggő egyes feladatok ellátásáról, továbbá a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 8/2008. (III. 18.) GKM rendelet előírásait kell alkalmazni.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
97/2013. (XI. 27.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2012. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2012. évi tevékenységéről
szóló beszámolót.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
76/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 48/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 48/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly
módon, hogy az rendelkezzen arról, hogy
– a peres vagy nemperes eljárásban hozott végzés elleni fellebbezést – ha törvény eltérően nem rendelkezik –
a másodfokú bíróság az érkezéstől számított 60 napon belül bírálja el;
– a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága az ítélet (részítélet, közbenső ítélet) ellen előterjesztett felülvizsgálati
kérelmet az érkezéstől számított 2 hónapon belül hozott intézkedéssel – az érkezéstől számított 6 hónapon belül
tartandó – tárgyalásra kitűzi vagy pedig 6 hónapon belül érdemben elbírálja;
– a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a végzés ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelmet 4 hónapon belül
elbírálja;
– a soron kívüli eljárás alatt azt kell érteni, hogy a kérelemnek a bírósághoz való érkezését köve tően a szükséges
intézkedést azonnal, de legalább 3 munkanapon belül meg kell tenni, illetve a kérelem tárgyában az érdemi
határozatot meg kell hozni?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak.
Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni, és részkérdésenként
véleményt nyilvánítani a kezdeményezéséről.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB által az elutasítás indokaként felhozott jogszabályi rendelkezések nem
helytállóak, az OVB jogszabálysértéssel alkalmazta az Nsztv. 10. § c) pontját („Az Országos Választási Bizottság
megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
követelményeknek.”) Mivel az OVB jogszabállyal nem támasztotta alá a kezdeményezés megtagadását, ezért
a határozat jogszabálysértő. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán egy kérdés szerepel, amely kérdés
érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári megérthetőség” tekintetében.
Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése], mivel több kérdést foglal magában, így a választópolgároknak nincs
lehetőségük különbséget tenni az egyes kérdések között, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezéséről.
Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 48/2010. (I. 29.) OVB
határozatot, az ott megjelölt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítésének a megtagadását az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
378/2008. (HK 20.) MH ÖHP intézkedése „Szakutasítás a Nemzeti Támogató Zászlóalj és a Nemzeti Támogató Elemek felkészítéséhez és műveleti területen történő alkalmazáshoz” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a szakutasítás pedig kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok