text:
426/2009. (XI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a D. Z. V.
magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. október 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a bűnhalmazatban vagy visszaesőként szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekményt
harmadik vagy további alkalommal elkövető személyre kiszabandó büntetési tétel alsó és felső határa szabadságvesztés
esetén a kétszeresére emelkedjen és amennyiben az így megemelt büntetési tétel felső határa eléri vagy meghaladja
a tizenhat évet, úgy az elkövetővel szemben életfogytig tartó szabadságvesztést kelljen kiszabni?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Mind a jogalkotó, mind a választópolgárok számára megnehezíti a kérdés értelmezését, hogy
a népszavazásra feltenni kívánt kezdeményezés számos kérdést von egybe, úgy, mint a bűnhalmazatban vagy
visszaesőként szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekményt több alkalommal elkövető személyre kiszabható
büntetési tétel alsó és felső határának megemelését, valamint az életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabásának egy
új esetét. Ezek a kérdések azonban külön-külön is megválaszolhatók. A kezdeményezés összetettsége miatt
a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani. Ennek
alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
A kérdés nem egyértelmű továbbá azért sem, mert megfogalmazása oly mértékben bonyolult, hogy a választópolgár
számára emiatt sem megválaszolható, ennek következtében sem felel meg a kérdés az egyértelműség
követelményének. Tekintettel arra, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének a jogszabály 10. §-ának c) pontja alapján az Országos Választási Bizottság az
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
213/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Keyha Juditot 2016. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1345/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a 2021. népszámlálás előkészítésével kapcsolatos egyes feladatokhoz szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány, tekintettel arra, hogy kiemelten fontosnak tartja a társadalmi változások nyomon követését, a valós és friss adatokon
alapuló döntéshozatalt,
 1. egyetért azzal, hogy a  2021. évi népszámlálás előkészítésével és végrehajtásával összefüggő feladatok
(a továbbiakban: 2021. évi népszámlálás) megvalósításához legfeljebb 22 344 000 000 forint központi költségvetési
forrás kerüljön biztosításra a Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) részére az alábbi ütemezés szerint:
a) 2020. költségvetési évben legfeljebb 7 738 800 000 forint,
b) 2021. költségvetési évben legfeljebb 13 916 200 000 forint,
c) 2022. költségvetési évben legfeljebb 689 000 000 forint;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  KSH elnökének bevonásával – gondoskodjon a  2021. évi népszámlálás
megvalósításához az  1.  pont a)  alpontja szerinti összeg rendelkezésre állásáról a  2020. évi központi költségvetés
XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet, 1. Központi Statisztikai Hivatal cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  KSH elnökének bevonásával – gondoskodjon a  2021. évi népszámlálás
megvalósításához az  1.  pont b)  alpontja szerinti összeg rendelkezésre állásáról a  2021. évi központi költségvetés
XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet, 1. Központi Statisztikai Hivatal cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  KSH elnökének bevonásával – gondoskodjon a  2021. évi népszámlálás
megvalósításához az  1.  pont c)  alpontja szerinti összeg rendelkezésre állásáról a  2022. évi központi költségvetés
XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet, 1. Központi Statisztikai Hivatal cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva a  központi költségvetés XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet, 1. Központi Statisztikai Hivatal cím,
2.  Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport, 6. Beruházások kiemelt előirányzat kiadási előirányzatai terhére
vállalható kötelezettségek 2020. évre vonatkozó felső korlátját 5 700 000 000 forintban állapítja meg;
6. felhívja a  belügyminisztert, az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, valamint a  miniszterelnök
kabinetfőnökét, hogy – a  KSH elnökének bevonásával – dolgozzon ki javaslatot a  2021. évi népszámlálás
adatfelvételi szakaszának lezárását követően a  beszerzett mobileszközök közfeladat céljára történő
továbbhasznosításáról.
Felelős: belügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2020. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
427/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nánási Illést
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2014. (XI. 19.) NGM rendelete egyes szállítható nyomástartó berendezések üzemeltetésével kapcsolatos műszaki biztonsági követelményekről és a Gázpalack Biztonsági Szabályzatról.
A műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 11.  § b) és c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 9.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a  2004. május 1-jét megelőzően Magyarországon gyártott és forgalomba hozott,
acél, alumínium és alumíniumötvözetű, hegesztett kivitelű ötvözetlen acél, alumínium és alumíniumötvözetű,
fémből vagy kompozit szerkezettel (a külső felületen bevonattal erősített, fém vagy nemfém béléstesttel) készült
gázpalackok üzemeltetésére, javítására, átalakítására, töltésére, töltetváltoztatására, szállítására, azonosítására,
megjelölésére, időszakos ellenőrzésére, selejtezésére és a gázpalackok szerelvényeinek alkalmazására.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a legfeljebb 0,22 liter űrtartalmú palackra,
b) a legfeljebb 2 liter űrtartalmú, folyadékkal részben töltött palackra (például aeroszol),
c) az erőgép indító és hajtó palackjára,
d) a belenyomott gázzal működő tűzoltó készülék tartányára, valamint a  halonnal oltó tűzoltó készülék
szabvány szerinti tartányára,
e) a hűtőberendezés (jéggyártó és hűtőgép) tartányára,
f ) az olyan gáz tárolására szolgáló palackra, amelynél a  tárolt gáz hőmérséklete rendeltetésszerű használat
mellett 50 °C fölé emelkedik,
g) a szénsavas italok vagy gyógyvíz szállítására és kimérésére szolgáló palackra,
h) a vízben oldott ammónia szállítására szolgáló palackra, ha az oldatban legfeljebb 35 tömegszázalék ammónia
van,
i) a tudományos, kutató- vagy fejlesztő intézet tulajdonában álló laboratóriumi vagy tudományos célra szolgáló
palackra, ha azt az  intézet saját telepén (laboratóriumában) tölti, és kizárólag tudományos (kísérleti) célra
használja,
j) a hajó, rakéta, légi jármű és mozgó off-shore egység speciális célra vagy meghajtásra szolgáló palackokra,
k) a Magyar Honvédség használatában lévő nyomástartó berendezésekre, palackokra,
l) a vasúti társaságok tulajdonában és használatában lévő palackokra,
m) a katasztrófavédelmi szervek használatában lévő légzőkészülék palackokra, amelyek újratöltését és
biztonsági ellenőrzését e szervek saját maguk végzik.
 (3) A  gázpalackra vonatkozó, az  e  rendelet II. Fejezetében említett előírásokat – ha a  II. Fejezet másként nem
rendelkezik – a gázhordóra és a palackkötegre is alkalmazni kell.
II. FEJEZET
GÁZPALACKOK, GÁZHORDÓK ÉS PALACKKÖTEGEK 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. acetilén palack (korábban: disszugáz palack): az  a  szeleppel felszerelt, porózus töltőanyagot és oldószert
tartalmazó gázpalack, amely az oldószerben oldott acetilén gáz tárolására és szállítására szolgál, és a töltési
vagy felhasználási helye nem azonos; a  gázpalack legalább annyi acetilén gázt tartalmaz, amennyivel
15 °C-on, atmoszferikus nyomáson telítődik az oldószer;
2. biztonságtechnikai ellenőrzés: a  gázpalackoknak, a  gázhordónak és a  palackkötegnek az  időszakos, vagy
rendkívüli ellenőrzése, valamint a  szelepvédő tartozékok ellenőrzése, amelynek célja annak megállapítása,
hogy a berendezés műszaki állapotát tekintve a további használatra alkalmas-e;
3. biztonságtechnikai ellenőrzést végző szervezet: olyan ellenőrző szervezet, amelynek a  gázpalackok,
gázhordók és palackkötegek, valamint azok tartozékai biztonságtechnikai ellenőrzésére való alkalmasságát
a  Nemzeti Akkreditáló Testület akkreditálási eljárásban az  e  rendeletben és annak 1.  melléklete szerinti
Gázpalack Biztonsági Szabályzatban (a továbbiakban: Szabályzat) meghatározott műszaki követelmények
és az  MSZ  EN  ISO/IEC 17020 [Megfelelőségértékelés. Ellenőrzést végző különféle típusú testületek
működésének követelményei (ISO/IEC 17020)] szabvány vagy azzal egyenértékű műszaki biztonsági
követelmények szerint megállapítja;
4. gázhordó: az  a  gördítő abroncsokkal vagy csúszótalpakkal ellátott vagy keretvázba rögzített, fémből
készült nyomástartó berendezés, amely sűrített, cseppfolyósított vagy nyomás alatt oldott gáz tárolására
és szállítására szolgál, és a gáz töltési vagy felhasználási helye nem azonos; a gázhordó űrtartalma legalább
150  liter, de legfeljebb 1000 liter, és töltete olyan cseppfolyósított vagy nyomás alatt oldott gáz, amelynek
kritikus hőmérséklete 50 °C-nál kisebb, vagy gőznyomása 50 °C-on nagyobb 3 bar abszolút nyomásnál;
5. gázpalack: fémből vagy kompozit szerkezettel (a külső felületen bevonattal erősített, fém vagy nemfém
béléstesttel) készült nyomástartó berendezés, amely sűrített, cseppfolyósított vagy nyomás alatt oldott gáz
tárolására és szállítására szolgál, és a  gáz töltési vagy felhasználási helye nem azonos; a  palack űrtartalma
legfeljebb 150 liter, hosszának a  külső átmérőjéhez való aránya nem nagyobb 10-nél, és töltete sűrített,
cseppfolyósított vagy nyomás alatt oldott gáz, amelynek kritikus hőmérséklete 50 °C-nál kisebb, vagy
gőznyomása 50 °C-on nagyobb 3 bar abszolút nyomásnál;
6. használó: az a gazdálkodó szervezet vagy magánszemély, amely vagy aki a megtöltött palackot üzemszerűen
használja;
7. hatóság: az  e  rendelet hatálya alá tartozó szállítható nyomástartó berendezések – beleértve azokat
a  berendezéseket is, amelyeknek megfelelőség-újraértékelése nem történt meg – engedélyezésével
kapcsolatos hatósági eljárások, a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei tartályban vagy palackban
történő forgalmazása engedélyezésével kapcsolatos eljárások tekintetében nemzeti hatóságként a Kormány
által rendeletben kijelölt hatóság;
8. karbantartó gazdálkodó szervezet: az  a  gazdálkodó szervezet, mely a  tulajdonos megbízása alapján
a  szükséges javításokat vagy átalakításokat elvégzi, és amennyiben hegesztést is végez, szerepel az  egyes
hegesztett szerkezetek gyártását végző gazdálkodó szervezetek alkalmasságának igazolásáról szóló 3/1998.
(I. 12.) IKIM rendelet szerint a műszaki biztonsági hatóság által vezetett nyilvántartásban;
9. kompozit palack: a  külső felületen műgyantába ágyazott, végtelenített szálakkal kóc vagy pászma formába
sodort bevonattal erősített, fém vagy nemfém béléstestű gázpalack;
10. palackköteg: szállításra használt szerkezeti egységbe épített palackok, melyek egymással gyűjtőcsővel vannak
összekötve és szilárdan egymáshoz vannak erősítve;
11. töltő gazdálkodó szervezet: az  a  gazdálkodó szervezet, amely rendelkezik minőségirányítási rendszerrel,
valamint a  töltőlétesítmény használatba vételére kapott engedéllyel, továbbá, amely köteles gondoskodni
az  e  rendeletben előírt időközönkénti biztonságtechnikai felülvizsgálatról és a  palacktöltést megelőzően
a rendeltetésszerű használat során meghibásodott palackok javításáról;
12. tulajdonos: az  a  természetes vagy jogi személy, valamint gazdasági társaság, akinek vagy amelynek
az e rendelet hatálya alá tartozó gázpalack, gázhordó vagy palackköteg van a tulajdonában;
13. veszélyes áruk szállítására vonatkozó hatályos előírások: a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról
szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a  belföldi alkalmazásának egyes
kérdéseiről szóló 2013. évi CX. törvénnyel kihirdetett Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló
Európai Megállapodás (ADR), a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzat (RID)
belföldi alkalmazásáról szóló 62/2013. (X. 17.) NFM rendeletben kihirdetett Veszélyes Áruk Nemzetközi
Vasúti Fuvarozására Vonatkozó Szabályzat előírásai, és a  Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes
Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről
és belföldi alkalmazásáról szóló 2013. évi CXI. törvényben kihirdetett Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi
Szállítására Vonatkozó Szabályzat előírásai.
3. Felelősség meghatározása 3. § A  gázpalack, a  gázhordó és a  palackköteg megfelelő minőségéért a  gyártó, a  gázpalack, a  gázhordó és
a  palackköteg szelepének, szerelvényeinek megfelelő minőségéért a  szelep és a  szerelvény gyártója, a  megfelelő
minőségű szerelésért a szerelést végző gazdálkodó szervezet a felelős. A töltött gázpalack, gázhordó és palackköteg
megfelelő minőségéért, valamint megfelelő állapotú és biztonságú szeleppel és szerelvényekkel történő ellátásáért
a  töltő gazdálkodó szervezet a  felelős. A  használónál lévő gázpalack, gázhordó és palackköteg biztonságos
üzemeltetéséért, beleértve az időszakos biztonságtechnikai ellenőrzések 17. §-ban meghatározott ciklusidő szerinti
elvégeztetését is, a gázpalack, gázhordó és palackköteg használója a felelős.
4. Hatósági felügyelet, engedélyezési eljárások 4. § (1) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó gázpalackok vonatkozásában hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságként
(a továbbiakban: Hatóság) – a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével – a műszaki biztonsági hatósági jogkört
első fokon a fővárosi és megyei kormányhivatal mérésügyi és műszaki biztonsági hatósága gyakorolja. Az első fokú
hatóság közigazgatási határozata ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek tekintetében másodfokú hatóságként
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal jár el.
(2) A cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei forgalmazására szolgáló szállítható nyomástartó berendezések
vonatkozásában a műszaki biztonsági hatósági jogkört első fokon a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal területileg
illetékes bányakapitánysága gyakorolja. Az első fokú hatóság közigazgatási határozata ellen benyújtott jogorvoslati
kérelmek tekintetében másodfokú hatóságként a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal jár el.
5. § A Hatóság engedélyével szabad
a) a gázpalack töltetét megváltoztatni;
b) a gázpalack, a palackszelep és a hozzá csatlakozó nyomáscsökkentő javítását, átalakítását elvégezni; vagy
c) a gázpalackba beütött megjelölést, színjelzést módosítani.
6. § (1) A Hatóság engedélye szükséges
a) a hidrogén töltetre engedélyezett gázpalack töltetének megváltoztatásánál, kivéve a hidrogénes elridegedés
veszélyével járó gázok szállítására szolgáló, acélból készült nyomástartó tartályok és acélbéléssel ellátott,
kompozit nyomástartó tartályok esetén, amennyiben az  acél összeférhetőségét jelölő „H” betűt gyártómű
által feltüntették a palackon, vagy
b) ha a  gázpalackba olyan gázt kívánnak tölteni, amely a  Szabályzatban vagy a  veszélyes áruk szállítására
vonatkozó hatályos előírásokban nem szerepel.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt esetekben a  kérelemhez a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényben foglaltakon túlmenően csatolni kell:
a) a  töltő vagy karbantartó gazdálkodó szervezet nyilatkozatát arról, hogy a  gázpalack alkalmas az  új
gáztöltetre, vagy
b) az (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben csatolni kell az új gáztöltet jellemzőit tartalmazó leírást.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérő esetekben a  17.  § (1)  bekezdésében megjelölt szervezet dönt a  gáztöltet
megváltoztathatóságáról a  töltő vagy karbantartó gazdálkodó szervezet írásbeli nyilatkozata alapján az  időszakos
biztonságtechnikai ellenőrzés alkalmával. A  nyilatkozatban a  töltő vagy karbantartó gazdálkodó szervezetnek
igazolnia kell, hogy a gázpalack alkalmas az új gáztöltetre.
(4) Ha a  gázpalackba a  korábban engedélyezett gáz helyett más gáz töltését engedélyezték, akkor az  időszakos
biztonságtechnikai ellenőrzés alkalmával a  gázpalack megfelelőségét – az  új gáz és táratömeg (sűrített gázok
palackjainál üres tömeg) megjelölés után – a  17.  § (1)  bekezdésében megjelölt szervezet a  bélyegzőjének
beütésével igazolja.
(5) A  korábban hidrogén tárolására használt gázpalackot a  Hatóság csak állapotfelmérő vizsgálat elvégzése után
–  annak kedvező eredménye esetén – engedélyezi mérgező vagy maró gáztöltetre, vagy 15 bar próbanyomásnál
nagyobb próbanyomású gáztöltetre.
7. § A  gázpalackon és szerelvényein csak a  21.  §-ban felsorolt javításokat és átalakításokat lehet végezni.
E  tevékenységekre a  javítást végző karbantartó gazdálkodó szervezet kérelmére a  Hatóság engedélyt ad.
A  kérelemhez a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon
túlmenően csatolni kell:
a) a gázpalack javítás vagy átalakítás előtti méretezett műszaki rajzát;
b) a gázpalack anyaga mechanikai jellemzőinek és vegyi összetételének meghatározását; és
c) a javítási vagy átalakítási technológia és vizsgálati technológia leírását.
5. Gázpalack töltése, kezelése, tárolása és szállítása 8. § (1) Gázpalackot csak az  a  gazdálkodó szervezet tölthet, amely rendelkezik a  nyomástartó és töltőlétesítmények
műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről szóló 63/2004. (IV. 27.) GKM rendeletben vagy a  cseppfolyós propán-,
butángázok és ezek elegyei tartályban vagy palackban történő forgalmazásának szabályairól és hatósági
felügyeletéről szóló kormányrendeletben meghatározott, működő és erre akkreditált, független tanúsító szervezet
által tanúsított minőségirányítási rendszerrel, és a töltőlétesítmény használatba vételére engedélyt kapott.
(2) A pébégáz átfejtése egyik gázpalackból a másikba töltésnek minősül, azt kizárólag a propán-bután töltő- és tároló
üzemek Biztonsági Szabályzatáról szóló 8/2010. (VIII. 6.) NFM rendeletben meghatározott engedéllyel rendelkező
szervezet végezheti. A  cseppfolyós propán-, butángázokat és ezek elegyeit tartalmazó palackból hordozható
használatra szolgáló palackba (turista palack) történő gázlefejtő tevékenység (átfejtés) szabályait a  cseppfolyós
propán-, butángázok és ezek elegyei tartályban vagy palackban történő forgalmazásának szabályairól és hatósági
felügyeletéről szóló kormányrendelet határozza meg.
(3) A  sűrített gáztöltetű palackok biztonságtechnikai ellenőrzésének ciklusidejét a  Szabályzat 7.1.  pontja tartalmazza.
Sűrített gázok tölthetők gázpalackba, gázhordóba és palackkötegbe, kivéve az  1045, 1660, 1911, 2190 és
2198 UN számú gázokat, amelyek gázhordóba nem tölthetők.
(4) A  cseppfolyósított gáztöltetű palackok biztonságtechnikai ellenőrzésének ciklusidejét a  Szabályzat 7.2.  pontja
tartalmazza. Cseppfolyósított gázok tölthetők gázpalackba, gázhordóba és palackkötegbe, kivéve az  1069, 2188,
2196, 2199 és 2202 UN számú gázokat, melyek gázhordóba nem tölthetők.
(5) A nyomás alatt oldott gáz töltetű palackok biztonságtechnikai ellenőrzésének ciklusidejét a Szabályzat 7.3. pontja
tartalmazza. A  nyomás alatt oldott gázok tölthetők gázpalackba és palackkötegbe, a  vízben oldott ammónia
gázhordóba is, az acetilén nem tölthető gázhordóba.
(6) A  (3)–(5)  bekezdésben meghatározott gázok palackjai, valamint a  Szabályzatban nem szereplő gázok palackjai
esetében is be kell tartani a veszélyes áruk szállítására vonatkozó hatályos előírások P200-as csomagolási utasításait.
9. § (1) Töltés előtt ellenőrizni kell a  gázpalack állapotát, szerelvényeit, tartozékait, megjelöléseit és tulajdonjogát. Csak
a tisztázott tulajdonjogú palack tölthető.
(2) Az  acetilén palacknál a  tömeget (táratömeg) mérlegeléssel ellenőrizni kell; tömeghiány esetén annak okát meg
kell állapítani, és ha az  az oldószer mennyiségi hiányából adódik, akkor fel kell tölteni oldószerrel a  megfelelő
táratömegre. Az oldószer kielégítő mennyiségű, ha a tömege, az elnyelt acetilén tömege nélkül, legfeljebb 5%-kal
kevesebb a gázpalackra engedélyezett értéknél.
(3) Cseppfolyósított gázok töltését megelőzően, a  biztonságtechnikai ellenőrzés során, a  palackok táratömegét
ellenőrizni kell. Többlet tömeg esetén gondoskodni kell a palack belső tisztításáról, míg tömeghiány esetén ki kell
vizsgálni az eltérés okát és mértékét.
10. § (1) A  gázpalackba csak a  gyártóművi megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott, – vagy a  töltet megváltoztatása
esetén a Hatóság által kiadott engedélyben megnevezett –, valamint a 17. § (1) bekezdésében megjelölt szervezet
által jóváhagyott, és a gázpalackon maradandóan megjelölt típusú és mennyiségű gáz tölthető.
(2) Csak a  hibátlan állapotú gázpalack tölthető meg, és töltésre csak a  következő időszakos biztonságtechnikai
ellenőrzés időpontjáig kerülhet sor. Ha a  beütött vizsgálati időpont nem olvasható vagy nem azonosítható, akkor
a gázpalackot nem szabad megtölteni.
(3) Sűrített gázt úgy kell betölteni, hogy a töltés befejezése után a gázpalackban a nyomás +15 °C hőmérsékleten ne
legyen nagyobb az engedélyezési nyomásnál. A betöltendő oxigén legfeljebb 3 térfogatszázalékban tartalmazhat
hidrogént, a  betöltendő hidrogén legfeljebb 2 térfogatszázalékban tartalmazhat oxigént. Fluor gázból legfeljebb
5 kg tölthető be egy gázpalackba.
(4) Cseppfolyósított gáz, valamint nyomás alatt oldott ammónia tárolására szolgáló gázpalackot legalább
X(1)  pontossági osztályú, érvényes hitelesítésű automatikus működésű adagoló mérlegen szabad tölteni,
vagy a  töltés után III pontossági osztályú, érvényes hitelesítésű nem-automatikus működésű mérleggel vagy
XIII pontossági osztályú, érvényes hitelesítésű jelölő mérleggel kell ellenőrizni.
(5) A gázpalack olyan cseppfolyósított gázzal,
a) amelynek kritikus hőmérséklete 70 °C alatt van, csak annyira tölthető meg, hogy 65 °C gázhőmérsékleten
a nyomás ne haladja meg a próbanyomás értékét, vagy
b) amelynek kritikus hőmérséklete 70 °C vagy annál magasabb, annyira tölthető meg, hogy az  űrtartalom
literenkénti engedélyezett legnagyobb töltettömege a  folyadékfázis 50 °C-hoz tartozó sűrűségének
0,95-szöröse lehet, és a  gőzfázisnak 60 °C alatt nem szabad eltűnni; a  próbanyomás értéke legalább
a cseppfolyós töltet 70 °C-on kialakuló nyomásánál 1 bar-ral kevesebb legyen.
(6) Túltöltés esetén a többletgázt a gázpalackból vissza kell fejteni a biztonsági követelmények betartásával.
 (7) Az  acetilén palackot úgy kell megtölteni, hogy a  töltés befejezése után 8 óra elteltével, 15 °C-on, a  gázpalackban
a nyomás ne legyen nagyobb az engedélyezett nyomásnál.
11. § Cseppfolyósított szénhidrogén gázokkal és keverékeikkel töltött gázpalackok kezelésére, tárolására és szállítására
a gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések létesítési és üzemeltetési műszaki biztonsági szabályzata,
a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei tartályban vagy palackban történő forgalmazásának szabályairól
és hatósági felügyeletéről szóló rendelet, az Országos Tűzvédelmi Szabályzat, valamint a veszélyes áruk szállítására
vonatkozó hatályos előírások, más töltetű gázpalackokra az MSZ 6292 [Gázpalackok szállítása, tárolása és kezelése]
szabvány vagy azzal egyenértékű műszaki biztonsági követelmények, valamint a  veszélyes áruk szállítására
vonatkozó hatályos előírások irányadók.
12. § Üzemben tarthatók, szállíthatók és csak Magyarországon forgalmazhatók azon cseppfolyós propán-bután gáz
töltetű, alumíniumötvözetű hegesztett gázpalackok, amelyeket 2004. május 1-je előtt, a  korábban hatályos ide
vonatkozó jogszabályok alapján, Magyarországon gyártottak és helyeztek forgalomba, az  időszakos vizsgálaton
történő megfelelőségükig a következő feltételek együttes megléte esetén:
a) el vannak látva egyedi azonosítóval (gyártási szám),
b) egyértelműen beazonosítható a gyártásközi ellenőrzést végző hatóság jele (bélyegző lenyomata),
c) a  tízévenként esedékes termék időszakos ellenőrzést az  arra jogosult, 17.  § (1)  bekezdésében megjelölt
szervezet elvégezte, és a gázpalack adattáblán ezt igazoló jelöléssel ellátta.
6. A gázpalack azonosítására, megjelölésére és a színjelzésekre vonatkozó előírások
13. § (1) A  beütött megjelölések és színjelzések megfelelő állapotáról forgalomba hozatal során a  gyártó, használat során
a töltő gazdálkodó szervezet köteles gondoskodni.
(2) A  beütött megjelölés és a  színjelzés – a  gázpalack karbantartásának, felújításának és ellenőrzésének kivételével –
csak a Hatóság jóváhagyásával módosítható.
14. § (1) A  gázpalackot jól olvasható és tartós megjelöléssel kell ellátni. A  gázpalackon a  megjelöléseket a  vállrészen kell
elhelyezni. Ha a rendelkezésre álló hely vagy a vállrész falvastagsága ezt nem teszi lehetővé, akkor a fenék zömített
részébe vagy a  gázpalackhoz forrasztott, illetve szegecselt táblára vagy a  gázpalackhoz hegesztéssel rögzített
védőkosáron kell a  megjelöléseket elhelyezni. Teljes felületen bevont kompozit palackon a  hengeres részen vagy
a vállrészen, jól olvashatóan, címkén kell elhelyezni a megjelöléseket.
(2) A megjelölésnél alkalmazandó betű- és számjeleknek 3–16 mm magasságúaknak kell lenniük.
 (3) Az  üres gázpalack tömegét, táratömegét és űrtartalmát három számjegyes pontossággal kell megadni.
Űrtartalomnál lefelé, a tömegértékeknél felfelé kell kerekíteni.
 (4) A  gázpalackot a  beütött megjelöléseken kívül el kell látni a  veszélyes áruk szállítására vonatkozó hatályos
előírásokban foglalt követelményeknek megfelelő azonosító számmal (UN szám) és veszélyességi bárcával.
 (5) Ipari, egészségügyi és élelmiszeripari gázok palackjainál a  gázpalack váll egyik szegmensében a  gyártásra, vele
szemben a  töltésre és a  tulajdonosra vonatkozó megjelöléseket kell elhelyezni. A  két szegmens között, időrendi
sorrendben kell az időszakos biztonságtechnikai ellenőrzések adatait beütni.
15. § (1) A  gázpalackot a  benne tárolható gáz megjelölésére az  MSZ EN 1089-3 [Szállítható gázpalackok. A  gázpalackok
megjelölése (az LPG kivételével). 3. rész: Színjelölés] szabvány vagy azzal egyenértékű műszaki biztonsági
követelmények szerinti színjelzéssel indokolt ellátni, kivéve a  cseppfolyósított szénhidrogén-gáz töltetű
gázpalackokat és a  tűzoltó készülékek gázpalackjait, melyekre az  MSZ EN 3 [Hordozható tűzoltó készülékek]
szabvány vagy azzal egyenértékű műszaki biztonsági követelmények szerinti sorozat előírásai vonatkoznak.
(2) Alumíniumötvözetből gyártott cseppfolyósított szénhidrogén-gáz töltetű gázpalackot az  (1)  bekezdésben
hivatkozott MSZ EN 1089-3 szabvány vagy azzal egyenértékű műszaki biztonsági követelmények szerint
meghatározott méretű két körgyűrűs színjelzéssel kell ellátni, ha a<D/100+c, és egy körgyűrűs színjelöléssel
kell ellátni, ha a≥D/100+c; ahol a: a  köpeny falvastagsága mm-ben; D: a  külső köpenyátmérő mm-ben;
c: falvastagságpótlék, értéke 0,5 mm.
(3) A  két körgyűrű egymástól való távolsága a  körgyűrű szélességével azonos és a  gázpalack teljes felülete
a színjelzéssel azonos színű festékkel nem festhető be.
(4) Ha a  Hatóság a  gáztöltet megváltoztatását engedélyezi, akkor a  csökkentett nyomás értékére és az  új gáztöltetre
vonatkozó megjelöléseket be kell ütni, és annak megfelelően a  színjelzést meg kell változtatni. A  korábbi
engedélyezési nyomást, próbanyomást, üres tömeget és táratömeget, valamint az  eredetileg engedélyezett
töltőgáz nevét és a töltettömegét keresztbehúzott beütéssel kell érvényteleníteni.
(5) Tulajdonosváltozás esetén a  korábbi tulajdonosi jelölés betűit az  eredetivel azonos mélységű és betűnagyságú
45  fokban megdöntött „l” betű beütésével oly módon kell érvényteleníteni, hogy az  eredeti tulajdonos neve
továbbra is olvasható legyen. A  tulajdonos által adott sorszám csak abban az  esetben érvényteleníthető a  fenti
módon, ha a gázpalack rendelkezik egyedi azonosító jellel.
7. Ipari gázok palackjaival kapcsolatos egyéb kötelezettségek 16. § (1) Amennyiben a  tulajdonos vagy használó úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy a  gázpalack nem felel meg
e  rendelet – ideértve az  időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés követelményeit is – előírásainak, a  gázpalackot
mindaddig nem bocsáthatja más rendelkezésére, nem használhatja, amíg azt megfelelővé nem tették.
(2) A  tulajdonos vagy használó biztosítja, hogy – amíg a  gázpalack felelősségi körében van – a  raktározás vagy
a  szállítás körülményei nem veszélyeztetik a  veszélyes áruk szállítására vonatkozó hatályos előírásokban
meghatározott követelményeknek való megfelelőséget. A  használó felelős azért, hogy a  gázpalack használatára
vonatkozó szabályokat betartsa és a gázpalackot csak vonatkozó képesítéssel rendelkező személy használja.
(3) A  tulajdonos a  használónak csak olyan gázpalackot adhat át, amely az  a  veszélyes áruk szállítására vonatkozó
hatályos előírásokban foglalt előírásoknak és az e rendeletben megállapított követelményeknek megfelel.
(4) A  tulajdonos a  gázpalack tulajdonjogát a  jelének a  gázpalackon való elhelyezésével jelzi. Tulajdonosi jelölés
elhelyezését
a) a gázpalacknak az  e  rendelet hatálybalépését követő első töltését megelőzően a  tulajdonos
kezdeményezésére, valamint
b) tulajdonosváltás esetén a régi tulajdonos vagy jogutód kezdeményezésére kell elvégezni.
(5) A  tulajdonosi jelölés beütését a  tulajdonos csak karbantartó gazdálkodó szervezettel végeztetheti el.
Tulajdonosváltás esetén a régi tulajdonosi jelölés betűit áthúzással maradandóan, de továbbra is olvasható módon
érvényteleníteni kell.
(6) A  gázpalack csak a  tulajdonos engedélyével tölthető. Töltő gazdálkodó szervezet saját tulajdonú gázpalackot és
megbízás alapján tisztázott tulajdonjogú gázpalackot tölthet.
(7) Már alkalmazásban lévő tulajdonosi jelölések Hatóságnak történő bejelentésére a  tulajdonos köteles, az  újonnan
alkalmazott tulajdonosi jelölések Hatóságnak történő bejelentésére a karbantartó gazdálkodó szervezet köteles.
(8) Az  1986. június 1-je előtt gyártott, 250 bar-nál kisebb próbanyomásra és 0,75 kg/l töltettömegre engedélyezett
szén-dioxid töltetű gázpalackok csak hasadótárcsás szeleppel felszerelve tarthatók forgalomban. A  hasadótárcsa
névleges nyitónyomásának a gázpalack próbanyomásával azonos értéknek kell lennie.
(9) A (8) bekezdésben említett gázpalackok csak belföldi forgalomban használhatók.
8. Időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés 17. § (1) A  gázhordóknak és a  palackkötegeknek a  Szabályzatban foglalt követelményeknek történő megfelelőségét,
illetve nem megfelelőségét az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal mérésügyi és műszaki biztonsági
hatóságai állapítják meg. A  gázpalackoknak és tartozékaiknak a  Szabályzatban foglalt követelményeknek történő
megfelelőségét, illetve nem megfelelőségét a biztonságtechnikai ellenőrzést végző szervezet állapítja meg.
(2) Az ellenőrzést a töltő gazdálkodó szervezetnek kell kérelmeznie az (1) bekezdésben megjelölt szervezettől.
 (3) A  töltő gazdálkodó szervezet a  gázpalackok időszakos biztonságtechnikai ellenőrzésre bocsátása előtt köteles
a 19. §-ban előírt intézkedéseket elvégezni.
 (4) A  varrat nélküli és a  hegesztett acélból, alumíniumból vagy alumíniumötvözetből készült gázpalackoknak, illetve
a  kompozit palackoknak az  (1)  bekezdésben megjelölt szervezet által végzett időszakos biztonságtechnikai
ellenőrzése kiterjed:
a) annak megállapítására, hogy a gázpalackokat megfelelően előkészítették-e, beleértve annak ellenőrzését is,
hogy a 19. §-ban meghatározott ellenőrzéseket elvégezték-e;
b) a gázpalack azonosítására (a megjelölések, beütések és színjelzés ellenőrzésére);
c) a külső és belső szerkezeti vizsgálatra; és
d) a nyomáspróba ellenőrzésére.
(5) Az acetilén palackok időszakos biztonságtechnikai ellenőrzése kiterjed:
a) annak megállapítására, hogy a porózus töltőanyag és az oldószer engedélyezett-e belföldi használatra;
b) annak megállapítására, hogy a  vizsgálatra kerülő gázpalackban lévő porózus töltőanyag típusengedélye,
valamint az egyes gyártási tételek engedélye érvényes-e;
c) annak megállapítására, hogy a gázpalackokat megfelelően előkészítették-e, beleértve annak ellenőrzését is,
hogy a 19. §-ban a meghatározott ellenőrzéseket elvégezték-e;
d) a gázpalack azonosítására (a megjelölések, beütések és színjelzés ellenőrzésére); és
e) a szerkezeti vizsgálatra.
(6) Ha az  időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés eredménye megfelelő, akkor a  következő megjelöléseket kell
a gázpalackon maradandóan elhelyezni:
a) az időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés időpontját (az év utolsó két számjegye/hó/nap);
b) az (1) bekezdésben megjelölt szervezet bélyegzőjének lenyomatát; és
c) a következő időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés évének két utolsó számjegyét.
(7) Kompozit palackok esetén a  szerkezeti vizsgálatot és a  nyomáspróbát az  (1)  bekezdésben megjelölt szervezetnek
– a  hatósági engedélyben egyedileg előírt feltételek hiányában – az  MSZ EN ISO 11623 [Szállítható gázpalackok.
Kompozit palackok időszakos ellenőrzése és vizsgálata] szabványban meghatározottak, vagy azzal egyenértékű
műszaki biztonsági követelmények szerint indokolt végeznie.
(8) A gázpalackot sérültnek kell tekinteni és időszakos biztonságtechnikai ellenőrzésnek kell alávetni, amennyiben
a) legalább 1 m magasságból kemény talajra esett,
b) égésnyomok látszanak rajta,
c) éles bemetszésű sérülése vagy horpadása van,
d) a szállítójárművet közlekedési baleset érte, vagy
e) átalakítás nyomai észlelhetők rajta.
18. § A  leggyakrabban előforduló sűrített gáz töltetű, a  cseppfolyósított gáz töltetű és a  nyomás alatt oldott gázt
tartalmazó gázpalackok időszakos biztonságtechnikai ellenőrzésének ciklusidejét a Szabályzat 7. pontja tartalmazza.
19. § (1) A  gázpalackokat szakszerűen, kellő elővigyázatossággal, a  munkavédelmi, egészségvédelmi, környezetvédelmi
előírások betartásával gázmentesíteni kell.
(2) A  gázpalackok külső és belső felületét a  gáztöltet teljes lefejtése és a  gázpalack kiszelepelése után
a szennyeződéstől meg kell tisztítani úgy, hogy a felületek egyértelműen és biztonságosan vizsgálhatók legyenek.
A  Szabályzatban megadottnál nagyobb mértékben meghibásodott vagy sérült (repedt, horpadt, éles bevágású,
korrodált, menethibás vagy deformálódott) gázpalack időszakos biztonságtechnikai ellenőrzésre nem bocsátható.
20. § (1) A  palackkötegekbe csak az  időszakos biztonságtechnikai ellenőrzésnél megfelelőnek minősített gázpalackokat
szabad beépíteni.
(2) A  palackkötegek gázpalackjainál is be kell tartani az  előírások szerinti időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés
ciklusidőit a Szabályzatban meghatározottak szerint.
(3) Sűrített vagy cseppfolyósított gáz tárolására szolgáló palackkötegekbe csak azonos ellenőrzési dátumú gázpalackok
építhetők be.
(4) Acetilén palackkötegekbe csak azonos gyártási idejű, töltő masszájú és töltőnyomású gázpalackok építhetők be.
Az acetilén palackköteg gyűjtőcsöveit 300 bar próbanyomáson kell vizsgálni.
(5) A  palackkötegekre érvényes egyéb követelményeket a  veszélyes áruk szállítására vonatkozó hatályos előírások
rögzítik.
9. Javítás utáni biztonságtechnikai ellenőrzés 21. § (1) A  gázpalackon végzett minden engedélyköteles javítás vagy átalakítás után a  17.  § (1)  bekezdésében megjelölt
szervezet – függetlenül az időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés időszerűségétől – ellenőrzést végez.
(2) Az  ellenőrzés során a  17.  § (1)  bekezdésében megjelölt szervezet megállapítja, hogy a  gázpalack megfelel-e
a  javítási vagy átalakítási engedélyben foglaltaknak és a (3) bekezdésben foglalt követelményeknek. Megfelelőség
esetén a gázpalackra maradandóan el kell helyezni
a) az ellenőrzés időpontját (az év utolsó két számjegye/hó/nap);
b) a 17. § (1) bekezdésében megjelölt szervezet bélyegzőjének lenyomatát; és
c) a következő időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés évének két utolsó számjegyét.
(3) A  gázhordó kivételével a  gázpalackokon a  nyakgyűrűcserén, a  szelepcserén, a  talpgyűrűcserén, továbbá
alumíniumból és alumíniumötvözetből gyártott gázpalackon a  menetfelfúráson és a  talpgyűrű gázpalacktesttől
távolabb lévő, 10 mm-nél nem hosszabb repedésének meghegesztésén kívül egyéb javítást, átalakítást végezni
nem szabad. A gázpalackszelepeken és nyomáscsökkentőkön olyan alkatrészcserét lehet végezni, amely az eredeti
típusnak, valamint a töltetnek megfelel.
(4) A javított, átalakított gázpalackokat külön választva kell ellenőrzésre bocsátani.
 (5) Alumíniumötvözetű gázpalackok kivételével a  talpgyűrű cseréjénél a  töltő vagy karbantartó gazdálkodó
szervezetnek dokumentálnia kell a gázpalack talpgyűrű csere előtti és utáni tömegét.
 (6) A szerelvények és tartozékok javításának megfelelőségét a töltő vagy karbantartó gazdálkodó szervezet ellenőrzi.
10. A szelepvédő tartozékok biztonságtechnikai ellenőrzése 22. § (1) Az  egyes szelepvédő tartozék típusok megfelelőségének ellenőrzésére a  gázpalackot a  felszerelt szelepvédő
tartozékokkal együtt ejtőpróbának kell alávetni. Az  ejtőpróbát úgy kell elvégezni, hogy a  gázpalackot a  gáz
töltetének megfelelő tömegű vízzel töltve 1,2 méter magasból szilárd (kő vagy beton) burkolatra kell leejteni oly
módon, hogy a  gázpalack hossztengelye a  függőlegeshez viszonyítva 30°-ot zárjon be. Az  ejtőpróba sikeres, ha
elvégzése után a gázpalack szelepén nincs sérülés.
(2) A  gázpalackokra felszerelt szelepvédő tartozékok (védősapka, védőburkolat, védőkosár) dokumentált
megfelelőségéről a töltő vagy karbantartó gazdálkodó szervezet köteles gondoskodni.
11. A gázpalack selejtezése 23. § (1) Az  időszakos biztonságtechnikai ellenőrzés során nem megfelelő műszaki állapotúnak minősülő, vagy
a Szabályzatban, valamint cseppfolyósított szénhidrogén-gáz töltetű gázpalackok vonatkozásában az MSZ EN 1440
[LPG-berendezések és -tartozékok. Szállítható, újratölthető LPG-palackok időszakos ellenőrzése] szabványban
foglalt, vagy azzal egyenértékű műszaki biztonsági követelményeknek meg nem felelő gázpalackokat a tulajdonos
vagy használó költségére selejtezni kell. Selejtezni kell az  olyan gázpalackot, amelyiknél a  horpadás a  hegesztési
varratba esik, vagy amelyiken a megengedettnél nagyobb károsodás található.
(2) A  kompozit palackokat az  engedélyben meghatározott idő után a  tulajdonos vagy használó költségére selejtezni
kell.
(3) Ha egy gázpalack további használatra alkalmatlanná válik, azt kiürítés és veszélytelenítés után a  tulajdonos
vagy használó költségére meg kell semmisíteni szétvágással vagy roncsolással. A  használatra alkalmatlanná vált
gázpalackokat a  töltő vagy karbantartó gazdálkodó szervezetek a  telephelyen, az  (5)  bekezdésben előírt módon
kötelesek szétvágni vagy roncsolni.
(4) Amennyiben az (1)–(3) bekezdésben meghatározottak elvégeztetésének költségét a használó nem vállalja, a költség
a tulajdonost terheli.
(5) A gázpalackról veszélytelenítés és kiszelepelés után – a biztonságos munkavégzés szabályainak betartása mellett –
az alkotóra merőlegesen le kell vágni a gázpalack kúpos menetét és a megjelölést tartalmazó vállrészt; gondoskodni
kell a  vállrész olyan mértékű roncsolásáról, vagy más módon történő megsemmisítéséről, hogy a  gázpalack
részek ismételten összeillesztve ne kerülhessenek forgalomba. A  selejtes gázpalackot összelapítással is meg lehet
semmisíteni, ha ezzel egyidejűleg a vállrész is roncsolódik.
12. Jogutódlás, névváltozás bejelentése 24. § A  gázpalackok tulajdonosát vagy használóját érintő hatósági engedéllyel kapcsolatos jogutódlás esetén
– amennyiben az engedély már jogerőre emelkedett – a jogutód a Hatóságot a változás bekövetkezésétől számított
30 napon belül a  jogerős cégbírósági bejegyző határozat másolatának megküldésével köteles értesíteni és kérni
a  Hatóságtól a  jogutódlás megállapítását. A  tulajdonos vagy használó a  jogutódlásra vonatkozó szabály szerint
köteles értesíteni a Hatóságot nevének megváltozása esetén is.
13. A Szabályzat alkalmazása, a Gázpalack Műszaki Szakbizottság működése és feladatai
25. § (1) A  Szabályzat az  e  rendelet hatálya alá tartozó gázpalackok, gázhordók és palackkötegek időszakos és rendkívüli
biztonságtechnikai ellenőrzései elvégzésének műszaki biztonsági előfeltételeit, illetve ellenőrzési követelményeit
határozza meg. A Szabályzattól való eltérés esetén a választott műszaki megoldás biztonsági szempontból fennálló
egyenértékűségét igazolni szükséges.
(2) A  Szabályzat módosításának előzetes szakmai egyeztetésére Gázpalack Műszaki Szakbizottságot (a továbbiakban:
Szakbizottság) kell létrehozni. A  Szakbizottság a  Szabályzatot szükség szerinti gyakorisággal, de legalább évente
felülvizsgálja, és véleményezi a Szakbizottsághoz beérkezett módosítási javaslatokat. A Szabályzat felülvizsgálatára
vagy módosítására vonatkozó javaslatát a Szakbizottság az iparügyekért felelős miniszter részére megküldi.
(3) A  Szakbizottság legfeljebb 8 fő szakértő tagból áll, akiket a  miniszter felkérésére a  következő szervek, illetve
szervezetek vezetői delegálhatnak:
a) Magyar PB Gázipari Egyesület (2 fő),
b) Magyar Ipari Gáz Szövetség (2 fő),
c) Magyar Tartálytechnikai és Nyomástartó Berendezés Szövetség (2 fő),
d) Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (1 fő),
e) Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (1 fő).
(4) A  szakbizottsági tagokat az  iparügyekért felelős miniszter a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
főigazgatójának javaslatára öt év időtartamra bízza meg.
(5) A  Szakbizottság maga dolgozza ki működési szabályzatát és tagjai közül 5 év időtartamra megválasztja
a Szakbizottság elnökét. A titkársági feladatok ellátásáról a Hatóság gondoskodik.
(6) A Szakbizottság az e rendeletben és a Szabályzatban megállapított műszaki követelményeknek eleget tevő műszaki
megoldásokat tartalmazó műszaki ajánlásokat tehet. A  műszaki ajánlásokban foglalt műszaki megoldást úgy kell
tekintetni, hogy az  megfelel az  adott kor technikai színvonalának, és egyúttal kielégíti a  Szabályzat által elvárt,
általános biztonsági szint követelményeit is.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
27. § (1) A  Hatóság által e  rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott hatósági engedélyekkel megszerzett jogosultság
az e rendelet szerinti engedélyezési eljárás lefolytatása nélkül legkésőbb 2015. december 31-ig gyakorolható.
(2) Az e rendelet szerinti gázpalackok biztonságtechnikai ellenőrzését végző szervezetnek e tevékenységre vonatkozó
akkreditált státuszát legkésőbb 2015. december 31-ig kell megújítania.
28. § E  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló – a  98/48/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkeiben előírt
egyeztetése megtörtént.
29. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
30. § Az  e  rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelniük az  olyan gázpalackoknak,
gázhordóknak és palackkötegeknek, amelyeket az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban
állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások
a műszaki biztonsági előírások tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
31. § Hatályát veszti a Gázpalack Biztonsági Szabályzatról szóló 14/1998. (XI. 27.) GM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1409/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II.) megvalósításához szükséges kormányzati intézkedéseket koordináló munkacsoport felállításáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése szerinti testületként létrehozza a SIS II. megvalósításához szükséges
kormányzati koordinációért felelős munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport).
2. a) A Munkacsoport elnöke a belügyminiszter.
b) A Munkacsoport további tagjai:
ba) a Külügyminisztérium közigazgatási államtitkára,
bb) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára,
bc) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkára,
bd) a Nemzetgazdasági Minisztérium közigazgatási államtitkára.
c) A Munkacsoport tanácskozási joggal rendelkező állandó meghívott résztvevői:
ca) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának elnöke,
cb) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója,
cc) az országos rendőr-főkapitány,
cd) a Terrorelhárítási Központ főigazgatója,
ce) a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója,
cf) a Nemzeti Információs és Bűnügyi Elemző Központ főigazgatója,
cg) az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója,
ch) az Információs Hivatal főigazgatója,
ci) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatója,
cj) a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnöke,
ck) a Nemzeti Adó-és Vámhivatal elnöke.
d) A Kormány a Munkacsoportban való állandó meghívottként – tanácskozási joggal – való részvételre felkéri
da) az Országos Bírósági Hivatal elnökét,
db) a legfőbb ügyészt,
dc) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökét.
e) A Munkacsoport tagjai és tanácskozási joggal rendelkező állandó meghívott résztvevői az általuk kijelölt
képviselő útján a Munkacsoport ülésein helyettesíthetők. A Munkacsoport elnöke a Munkacsoport üléseire
tanácskozási joggal – eseti jelleggel – más személyeket is meghívhat.
3. A Munkacsoport feladata a SIS II. nemzeti részének megvalósításához szükséges kormányzati intézkedések
koordinációja és a SIS II. alkalmazására való felkészülés nyomon követése és ellenőrzése, a sikeres lezárásig szükséges
döntések előkészítése. A Munkacsoport az egyes feladatok megvalósításáról az érintett szervektől beszámolót kérhet.
4. A Munkacsoport szükség szerint, de legalább negyedévente ülésezik, működésének részletes szabályait ügyrendje
határozza meg.
5. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy az általuk irányított szervek SIS II-höz történő csatlakozásához
szükséges fejlesztések végrehajtása és a szükséges források biztosítása iránt intézkedjenek.
Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter
Határidő: folyamatos
6. A Kormány felhívja az érintett minisztereket a SIS II. tesztelési folyamatában való részvételhez és a rendszerhez történő
csatlakozáshoz szükséges fejlesztések közbeszerzéseinek megindítására (saját költségvetése, illetve a Külső Határok
Alap forrásai terhére).
Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter
Határidő: folyamatos
7. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon a SIS II. nemzeti rendszer hazai
fejlesztési és üzemeltetési feladatainak ellátásáról a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
útján.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 8. A Kormány
a) felhívja a koordinációs feladatokat ellátó belügyminisztert, hogy a SIS II. működésbe lépése előtt a jogszabály
alkalmazására való felkészüléshez szükséges időben, de legkésőbb 2012. december 31-ig nyújtsa be a
Kormányhoz a rendszer hazai implementálásához szükséges jogalkotásra vonatkozó előterjesztéseket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. december 31.
b) felkéri az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt és a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság elnökét az a) pont szerinti jogszabály-tervezetek előkészítésében történő közreműködésre.
9. A Kormány
a) felhívja az érintett minisztereket, valamint a belügyminisztert, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökével,
a legfőbb ügyésszel és a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökével folytasson egyeztetést
a SIS II-höz való hozzáférésük megvalósításához szükséges feladatok elvégzése érdekében, továbbá, hogy
biztosítsák a SIS II. alkalmazásának és használatának egyéb – jogi, műszaki, intézményi, működtetési és humán
erőforrás – feltételeit;
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek
Határidő: folyamatos b) felkéri az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt és a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság elnökét egyeztetés lefolytatására a belügyminiszterrel a SIS II-höz való hozzáférésük megvalósításához
szükséges feladatok elvégzése érdekében, továbbá a SIS II. alkalmazásának és használatának egyéb – jogi,
műszaki, intézményi, működtetési és humán erőforrás – feltételeinek biztosítására.
10. A Kormány felhívja a Munkacsoport tagjait, hogy a SIS II. projekthez kapcsolódó hatékony nemzeti érdekérvényesítés
céljából továbbra is biztosítsák a koordinációs feladatokat ellátó belügyminiszter részére az európai uniós tárgyalási
álláspontok előkészítéséhez szükséges szakmai információk késedelem nélküli rendelkezésre bocsátását.
Felelős: belügyminiszter
külügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
11. Ez a határozat 2012. január 1-jén lép hatályba.
12. Ez a határozat a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II.) létrehozásáról, működtetéséről
és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 55. cikke (2) bekezdésében, valamint
a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II.) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról
szóló 2007/533/IB tanácsi határozat 71. cikke (2) bekezdésében meghatározott napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1419/2019. (VII. 16.) Korm. határozata a TOP-1.1.1-15-BK1-2016-00003 azonosító számú („Iparterület fejlesztése Mélykúton” című) és a TOP-2.1.3-15-CS1-2016-00012 azonosító számú („Zákányszék Község belterületi csapadékvíz elvezetésének fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.1.1-15-BK1-2016-00003 azonosító számú, „Iparterület fejlesztése Mélykúton” című,
b) a TOP-2.1.3-15-CS1-2016-00012 azonosító számú, „Zákányszék Község belterületi csapadékvíz elvezetésének
fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
1. és 2. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2013. (XI. 8.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján Korom Norbert Lajost – a 2013. november
1-jétől 2014. április 30-áig terjedő időtartamra – a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási és igazságügyi miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
276/2017. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Eloi Laourou rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Benini Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, genfi székhellyel.
Budapest, 2017. július 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Pordány László
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság ottawai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök