text:
95/2012. (VIII. 30.) VM rendelete az erdei vasutak üzemeltetésének csekély összegű (de minimis) támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, a 14. § tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a következőket rendelem el: 1. A támogatás célterülete és jellege
1. § (1) E rendelet alapján – pályázat útján – támogatás igényelhető az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról
szóló törvény szerinti erdei vasút üzemeltetéséhez. (2) E rendelet alapján nyújtott támogatás a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: általános de minimis rendelet) szerinti
csekély összegű támogatásnak minősül. (3) A támogatás kedvezményezettjének értesítése, valamint a támogatás folyósítása során az általános de minimis
rendelet 2. és 3. cikkében meghatározottak szerint kell eljárni.
2. A támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) Pályázat benyújtására az a nonprofit gazdasági társaság, társadalmi szervezet és költségvetési szerv (a továbbiakban:
pályázó) jogosult, amely: a) legkésőbb a pályázat benyújtásáig a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz
és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.)
alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben nyilvántartásba veteti magát
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalnál (a továbbiakban: MVH), és a pályázat benyújtásával egyidejűleg
igazolja a nyilvántartásba vétel megtörténtét, vagy azt, hogy az erre vonatkozó kérelmét benyújtotta;
b) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, illetve nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő
végrehajtási eljárás alatt és erről a pályázat benyújtása során nyilatkozik;
c) a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve, ha az adóhatóság számára
fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a vonatkozó döntés hitelesített másolatával igazolja –
vagy adók módjára behajtandó köztartozással, és erről a pályázat benyújtása során nyilatkozik;
d) nyilatkozik a pályázat benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott
valamennyi, az általános de minimis rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás összegéről;
e) nem minősül az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a regionális támogatási térképről szóló Korm. rendelet szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(2) A támogatás igénylésének további feltétele, hogy a pályázó
a) a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 2. § (5) bekezdés 19. pontja szerinti
turistavasút működtetése kapcsán a Vtv. 6. § (9) bekezdése szerint a tevékenysége megkezdésére vonatkozóan
a vasúti igazgatási szerv és a közlekedési hatóság részére a bejelentést megtette, vagy rendelkezik jogszabály
alapján megszerzett működési engedéllyel, valamint b) a vidékfejlesztési miniszter által vezetett minisztériumhoz (a továbbiakban: minisztérium) – e rendelet szerinti
pályázata benyújtásával egyidejűleg – bejelentett menetrend alapján történő üzemeltetést biztosít.
3. A támogatás forrása és mértéke 3. § (1) A támogatás a Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
11. Erdei kisvasutak üzemeltetési támogatása jogcímcsoport előirányzat terhére, a Nemzeti Erdőprogram
10032000-01220191-52000001 számú fizetési számláról kerül biztosításra. (2) A 2012. évben a támogatás mértéke 1800 Ft/km, egy pályázó legfeljebb 7 500 000 forint támogatásban részesülhet.
(3) Az igényelt támogatás összegét a nyilvános menetrendben meghirdetett járatok kilométerben megadott
futásteljesítménye és a (2) bekezdésben meghatározott egységár szorzata alapján kell megállapítani. A nyilvános
menetrend szerint indított mentesítő járatok futásteljesítményét a támogatási összeg kiszámításánál szintén
figyelembe kell venni. (4) A „különvonat rendelés” megjelöléssel közlekedő járatokra támogatás nem adható.
4. A pályázat benyújtása 4. § (1) A pályázat részletes tartalmi és formai követelményeit, valamint a bírálati szempontokat az agrárpolitikáért és
agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által közzétett pályázati felhívás tartalmazza,
amelyet a miniszter jóváhagyását követően a minisztérium a kormányzati portálon 2012. évben e rendelet
hatálybalépését követő 15 napon belül tesz közzé. (2) A pályázatokat az elektronikus felületen kitöltött, majd kinyomtatott pályázati adatlapon – a pályázati felhívásban
megadott határidőig és módon, az abban előírt tartalommal és mellékletekkel – a minisztériumhoz 1 eredeti és
1 másolati példányban kell benyújtani. (3) A pályázat benyújtásának határideje jogvesztő.
5. A pályázat elbírálása 5. § (1) A miniszter a pályázatokra vonatkozó döntés előkészítése érdekében véleményező szervként szakértőkből álló Bíráló
Bizottságot állít fel. A Bíráló Bizottság tagjait a miniszter kéri fel, és működési rendjét a miniszter állapítja meg.
(2) A Bíráló Bizottság támogatási javaslatot tesz a miniszter részére.
(3) A támogatásra vonatkozó döntést a Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a miniszter hozza meg,
és döntéséről – annak meghozatalát követő 15 napon belül – írásban értesíti a pályázót.
(4) A pályázatokat a benyújtási határidő utolsó napját követő 15 napon belül kell elbírálni.
(5) A döntés időpontját, a nyertes pályázók névsorát, az elnyert támogatás összegét és jogcímének megnevezését
a minisztérium a kormányzati portálon a döntést követő 15 napon belül közzéteszi és ezzel egyidejűleg értesítést küld
az MVH részére az alábbi adattartalommal: a) nyertes pályázó neve, születési neve,
b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye, c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) nyertes pályázó regisztrációs száma, e) a támogatási cél megnevezése,
f) a nyertes pályázó részére megítélt támogatás forintban és euróban meghatározott összege.
6. § (1) A nyertes pályázóval a miniszter – a támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő 15 napon belül –
hatósági szerződést köt, amelyben meghatározza a támogatás igénybevételének és felhasználásának részletes
feltételeit. A szerződéskötésre vonatkozó határidő egy alkalommal legfeljebb 15 nappal meghosszabbítható.
(2) A hatósági szerződésbe bele kell foglalni a támogatás összegéről és annak általános de minimis jellegéről szóló
tájékoztatást. A hatósági szerződésben utalni kell az általános de minimis rendelet címére, az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a támogatás összegét támogatástartalomban
(euróban) is kifejezve. (3) A minisztérium a nyertes pályázó által a 2. § (2) bekezdés b) pontja szerint bejelentett menetrendet a hatósági
szerződés megkötését követően a honlapján közzéteszi. 6. A támogatási előleg, a támogatás elszámolása és kifizetése
7. § (1) Az elnyert támogatás legfeljebb 50%-os mértékéig – a hatósági szerződésben rögzített feltételek szerint – támogatási
előleg kerülhet kifizetésre. (2) Előlegfizetés esetén a miniszter a hatósági szerződésre hivatkozva – a hatósági szerződés megkötését követő 5 napon
belül – előlegfizetési utasítást küld az MVH részére az alábbi adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve, b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele, d) nyertes pályázó regisztrációs száma,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f) a támogatási cél megnevezése, g) a nyertes pályázó részére előlegként kifizetendő támogatás összege, valamint
h) az összesen megállapított támogatás forintban és euróban meghatározott összege.
(3) Az MVH a forrás rendelkezésre állása esetén – a Tv. 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – az előlegfizetési utasítás
kézhezvételétől számított 15 napon belül, vagy a forrás rendelkezésre állását követő 15 napon belül gondoskodik
az előleg – nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfélnyilvántartási Rendszerbe bejelentett fizetési
számlaszámára történő – átutalásáról. 8. § (1) A támogatásra jogosultnak a pénzügyi elszámolást a hatósági szerződésben meghatározott tartalommal
a minisztériumhoz kell benyújtania. Az elszámoláshoz mellékelni kell a nyertes pályázó által üzemeltetett, és a hatósági
szerződésben szereplő erdei vasútra vonatkozó menetlevél, vagy azzal azonos adattartalmú, a hatósági szerződésben
meghatározott dokumentum másolati példányát. (2) Az előlegre és az előlegen túl fennmaradó támogatási összegre vonatkozó elszámolás benyújtásának végső határideje
2012. december 1. Az elszámolás elmulasztása esetén az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. (3) A miniszter a jogosultságot a nyertes pályázó által benyújtott dokumentumok alapján ellenőrzi és dönt a kifizetésről.
Jogosultság megállapítása esetén a miniszter a hatósági szerződésre hivatkozva – a döntéshozatalt követő 8 napon
belül – kifizetési utasítást küld az MVH részére az alábbi adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve, b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele, d) nyertes pályázó regisztrációs száma,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f) a támogatási cél megnevezése, valamint g) az összesen megállapított támogatás forintban és euróban meghatározott összege.
(4) Az e rendelet alapján igénybe vehető támogatás összegét a pályázati felhívás kihirdetése hónapjának első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
(5) Az MVH a forrás rendelkezésre állása esetén – a Tv. 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – a kifizetési utasítás
kézhezvételétől számított 15 napon belül, vagy a forrás rendelkezésre állását követő 15 napon belül gondoskodik
a támogatásnak a nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe bejelentett fizetési
számlaszámára történő átutalásáról. 7. Nyilvántartás, ellenőrzés 9. § Jelen rendelet szerinti támogatás, mint az általános de minimis rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági és
agrár-vidékfejlesztési támogatás vonatkozásában az általános de minimis rendelet 3. cikk 3. pontja szerinti
nyilvántartást az MVH vezeti. 10. § (1) E rendelet szerinti intézkedésekkel összefüggő ellenőrzések lefolytatásáról a miniszter gondoskodik.
(2) A miniszter az intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén – a visszafizetés elrendeléséről szóló
határozat alapján – tájékoztatja az MVH-t az alábbi adattartalom megküldésével:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve, b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó regisztrációs száma, d) nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
e) a jogosulatlan igénybevételről szóló határozat iktatószáma és kelte,
f) a támogatási cél vagy célok megnevezése, g) a nyertes pályázótól támogatási célonként visszakövetelendő támogatás forintban és euróban meghatározott
összege, h) a Tv. 69. § (5) bekezdésének megfelelően számított kamat forintban meghatározott összege.
8. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. Az Európai Unió jogának való megfelelés 12. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
10. Módosító rendelkezések 13. § (1) A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló
25/2004. (III. 3.) FVM rendelet hatályon kívül helyezéséről és az ezzel összefüggő átmeneti rendelkezések
megállapításáról szóló 122/2007. (X. 19.) FVM rendelet [a továbbiakban: 122/2007. (X. 19.) FVM rendelet]
1. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A 2004. május 31-éig telepített erdőkre megkötött erdőtelepítési támogatási szerződések vonatkozásában
a támogatás igénylése és mértékének megállapítása során az R. 105. § (1) bekezdés b) pontjának ba) és bb) alpontjához
tartozó táblázatok „befejezett” megnevezésű sorait és a (2) bekezdésének a) pontjában foglaltakat kell figyelembe
venni, valamint az e rendelet 2. §-ában meghatározottak szerint kell eljárni.”
(2) A 122/2007. (X. 19.) FVM rendelet Melléklete helyébe e rendelet 1. melléklete lép.
14. § (1) A Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól
szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet [a továbbiakban: 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet] 25. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(2) Amennyiben az utolsó kifizetési kérelem alapján a 19. § (4) bekezdésében foglalt előírásnak az ügyfél nem felel
meg, de a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 75%-át teljesíti, és az
utolsó kifizetési kérelem alapján a kifizetési határozattal jóváhagyott támogatás kumulált összege 20%-kal
csökkentésre került, akkor a csökkentésről rendelkező döntését az MVH saját hatáskörben indított eljárás során
visszavonja és az ezt követően hozott határozatában rendelkezik a levont összegnek – a 10. § (5) bekezdés
e) pontjában meghatározott határidőn belül – az ügyfél ügyfélnyilvántartási rendszer szerinti fizetési számlájára
történő átutalásáról. Nem kell alkalmazni a 20%-os csökkentés jogkövetkezményét azon ügyekben, amelyekben az
ügyfél az utolsó kifizetési kérelem alapján a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének
legalább 75%-át teljesíti, és a csökkentésről az MVH még nem hozott döntést.”
(2) A 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet a következő 26/D. §-sal egészül ki:
„26/D. § E rendeletnek az erdei vasutak üzemeltetésének csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló
95/2012. (VIII. 30.) VM rendelet (a továbbiakban: módosító rendelet) 14. § (1) bekezdésével megállapított
25. § (2) bekezdését a módosító rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2013. (VI. 18.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2013. május 27. napjától
2013. november 26. napjáig dr. Deák Ritát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos a kormányablakok kialakítása során ellátja
a) a kormányablakok fizikai kialakításának koordinációját,
b) a fővárosi és megyei kormányhivatalok teljes szervezet-együttesének informatikai működtetési feltételei
(a továbbiakban: IT háttér) kialakításának koordinációjával összefüggő feladatokat,
c) a kormányablak ügyintézői személyi állomány képzésével és az ügyintézési szolgáltatás fejlesztésével
kapcsolatos feladatokat, valamint
d) ezzel összefüggésben gondoskodik a hazai és európai uniós források lehető leghatékonyabb felhasználásáról.
(2) A miniszteri biztos az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása érdekében koordinálja különösen a
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium egyes szervezeti egységei, a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal,
a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, valamint a
fővárosi és megyei kormányhivatalok vonatkozó tevékenységét.
(3) A miniszteri biztos koordinációs feladatai részeként képviseli a minisztériumot a külső szervezetek által végrehajtott
– feladatköréhez kapcsolódó – fejlesztéseknél.
(4) A miniszteri biztos ellátja a közigazgatási és igazságügyi miniszter által részére delegált egyéb feladatokat, beleértve
egyes szervezeti egységek delegálásban meghatározott terjedelmű irányítását.
3. § (1) A miniszteri biztos egyetértése szükséges a kormányablakok fizikai kialakításával és az IT háttérrel, továbbá a személyi
állomány képzésével és az ügyintézési szolgáltatás fejlesztésével kapcsolatos koncepcionális döntésekhez.
(2) A miniszteri biztos engedélye szükséges
a) a fizikai kialakítással és az IT háttérrel kapcsolatos fejlesztéssel összefüggő beszerzésekhez,
b) a fizikai környezet átadásához, valamint
c) az IT háttér üzembe állításához.
(3) A miniszteri biztos a kormányablakok fizikai és IT hátterének kialakításával, illetve a személyi állomány képzésével és
az ügyintézési szolgáltatás fejlesztésével kapcsolatos feladatokat szabhat a 2. § (2) pontban felsorolt szervezeteknek
olyan terjedelemben, amely elrendelésére – külső szerv esetén felügyeleti szervként – a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium jogosult.
4. § (1) A miniszteri biztos a járási hivatalok informatikai infrastruktúrájának fejlesztése EKOP 1.2.26 projekt, valamint a járási
hivatalok integrálása a kormányhivatalok ügyfélszolgálati rendszerébe EKOP 2.1.23. projekt vonatkozásában
a) felügyeli a projektek megvalósítását,
b) irányítja a projektek menedzsmentjével kapcsolatos feladatokat,
c) önállóan ellátja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot érintő projektmenedzsmenttel kapcsolatos
feladatokat.
 (2) A miniszteri biztos az (1) bekezdés szerinti projektek lebonyolításánál megadja a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium nevében szükséges jognyilatkozatokat.
 (3) A miniszteri biztos figyelemmel kíséri a TÁMOP 2.1.2. projekt végrehajtását.
5. § A miniszteri biztos a kormányhivatali rendszert érintő informatikai vonatkozású fejlesztések vonatkozásában részt
vesz a 2014–2020-as európai uniós tervezési időszakra vonatkozó közigazgatás-fejlesztéssel kapcsolatos feladatok
ellátásában, javaslatokat dolgoz ki, és képviseli a minisztériumot az e területekkel összefüggő szóbeli és írásbeli
egyeztetéseken.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő önálló szervezeti egység
segíti.
(2) A miniszteri biztos a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
minősítési szintű adatok vonatkozásában önálló minősítésre jogosult.
7. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra és juttatásokra jogosult.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 40/2012. (XII. 21.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
37/2014. (IV. 30.) EMMI rendelete a közétkeztetésre vonatkozó táplálkozás-egészségügyi előírásokról.
Az egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény 247.  § (2)  bekezdés sz)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) valamennyi közétkeztetési szolgáltatást nyújtó szervre, szervezetre, gazdasági társaságra, természetes
személyre (a továbbiakban együtt: Közétkeztető);
b) a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti nevelési-oktatási, a szociális alapszolgáltatásokat és szakosított
ellátásokat, illetve a  gyermekjóléti alapellátást és a  gyermekvédelmi szakellátást biztosító, valamint
a fekvőbeteg-ellátást nyújtó intézményekre (a továbbiakban együtt: Intézmény).
(2) Azon Intézmény, amely saját, működő főzőkonyhával rendelkezik és a közétkeztetési szolgáltatást ennek keretében
biztosítja, az (1) bekezdés a) pontja szerinti Közétkeztetőnek is minősül.
(3) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) szerinti lakásotthon,
valamint a főzőkonyhával nem rendelkező gyermekotthon és utógondozó otthon vonatkozásában csak a 2. §-ban,
a 4. § (2) és (3) bekezdésében, a 8. §-ban, a 10. § (1) bekezdésében, valamint a 14. § (1) bekezdés a), c)–h) pontjában
és (2)–(4) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) E rendelet előírásait nem kell alkalmazni a Gyvt. szerinti családi napközi, Biztos Kezdet Gyerekház, helyettes szülői
és nevelőszülői ellátás, a szociális nyári gyermekétkeztetés, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló törvény szerinti lakóotthon és a támogatott lakhatás, továbbá a szociális szakellátás, gyermekjóléti alapellátás
és gyermekvédelmi szakellátás keretében megszervezett, valamint a nem állami vagy önkormányzati finanszírozású
nyári táborok, sporttáborok, erdei iskolák esetében.
(5) E rendelet előírásai a betegélelmezésben nyújtott közétkeztetési szolgáltatás esetén az egészségügyi szolgáltatások
nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló 60/2003. (X. 20.) ESZCSM rendeletben (a továbbiakban:
Szmfr.) foglalt előírások sérelme nélkül alkalmazandóak.
(6) Az e rendeletben foglaltaktól ünnepekhez kötődő tradicionális ételek készítésekor, illetve vallási okból el lehet térni.
2. Fogalom-meghatározások 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. adag: a  4.  mellékletben foglalt táblázat A  oszlopában felsorolt ételsorelemekből korcsoportonként a  végső
fogyasztónak, egy főre, egy étkezés során biztosított mennyiség;
2. diétás étrend: olyan ételekből összeállított étrend, amely különleges összetételére vagy az  előállítása során
alkalmazott egyedi eljárásra tekintettel olyan fogyasztók speciális táplálkozási igényeit elégíti ki, akik számára
sajátos egészségi állapotuk bizonyos anyagok ellenőrzött mértékben történő fogyasztását teszi indokolttá;
3. édesítőszerek: az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet II. melléklet B. rész 2. Édesítőszerek pontjában felsorolt élelmiszer-adalékanyagok;
4. édesség: valamennyi édesipari termék és cukrászati termék;
 5. élelmiszer: az  élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság
létrehozásáról és az  élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i
178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke szerinti fogalom;
6. étel: a  közétkeztetés keretében konyha- és cukrásztechnológiai műveletek vagy azok részműveletei útján
közvetlen fogyasztásra készített élelmiszer, amely melegen vagy lehűtés után fogyasztható, továbbá
a  közétkeztetés keretében közvetlen fogyasztásra előkészített és adagolt, valamint a  nyersen fogyasztandó
élelmiszer;
7. ételsor: egy étkezésen belül, különböző élelmiszer-nyersanyagokból előállított, közvetlen fogyasztásra
alkalmas ételek;
8. étrend: korcsoportonkénti élettani szükségletnek megfelelő energiatartalmú, összetételű és jellegű ételekből,
italokból összeállított ételsor;
9. fekvőbeteg-gyógyintézeti étkeztetés: az Szmfr. 4. § (1) bekezdés e)–f ) és h) pontja szerinti étkeztetés;
10. főzőkonyha: a  vendéglátó-ipari termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszerbiztonsági
feltételeiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott fogalom, ideértve a  miniszteri rendelet szerinti
befejező konyhát is;
11. gabona alapú élelmiszer: a gabonák, pszeudogabonák és a fő alkotórészként ezeket tartalmazó élelmiszerek;
12. hidegétkezés: hideg élelmiszerekből vagy ételekből álló, legfeljebb meleg itallal kiegészített étkezés;
13. hozzáadott cukor: az élelmiszer jellegéből adódóan abban természetes formában előforduló cukrokon kívül
az ételhez vagy élelmiszerhez hozzáadott cukrok, illetve méz;
14. közétkeztetés: olyan rendszeres étkezést biztosító, szervezett közösségi ellátás, melyet nevelési-oktatási
intézményekben, állami és önkormányzati finanszírozású nyári táborokban, fekvőbeteg-szakellátást nyújtó
intézményekben, szociális ellátás, gyermekjóléti alapellátás és gyermekvédelmi szakellátás keretében ellátott,
különböző korú és egészségi állapotú személyek részére, a  szolgáltatási szerződésben rögzített feltételek
szerint, többnyire előre megrendelés alapján a  nap egy meghatározott időszakában, meghatározott
időtartamban nyújtanak;
15. nyersanyag: az  étel összetevője, olyan élelmiszer, amelynek az  étel jellegéhez nem illő részeit
konyhatechnológiai előkészítő műveletek alkalmazásával eltávolították, és fogyasztásra vagy ételkészítésre
előkészítették;
16. pszeudo gabona (álgabona): a  nem a  pázsitfűfélék (perjefélék) családjába tartozó azon növények, amelyek
felhasználási területei megegyeznek a gabonákéval;
17. receptúra: egy adott étel vagy ital elkészítéséhez szükséges technológiai leírás, a  meghatározott
adagszámban felhasznált nyersanyagok tételes mennyiségi felsorolásával;
18. színhús: az  állat fajától függetlenül, fogyasztásra feltétel nélkül alkalmasnak minősített állatból vagy állati
részekből származó olyan hús, amely nem tartalmaz különösen szabad szemmel látható zsírt, bőrt, hártyát,
ínt, porcot vagy csontot;
19. tálalókonyha: a  vendéglátó-ipari termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszerbiztonsági
feltételeiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott fogalom;
20. teljes kiőrlésű gabona alapú élelmiszer: olyan gabona alapú élelmiszer, amely a  gabonaszem összes
alkotórészét – beleértve a  csírát és a  korpát is – tartalmazó gabonamag és pszeudo gabonamag, valamint
az ezek felhasználásával készült, ezen alkotórészeket legalább 50%-ban tartalmazó élelmiszer;
21. tíz élelmezési nap: tíz egymást követő, étkezést biztosító nap.
 (2) E rendelet alkalmazásában
a) főétkezésnek minősül a reggeli, az ebéd és a vacsora;
b) kisétkezésnek minősül a tízórai és az uzsonna.
(3) Ha az  adott étel a  4.  mellékletben foglalt táblázat A  oszlopában felsorolt ételsorelemek közé nem beilleszthető,
akkor az 1. mellékletben foglalt nyersanyag-kiszabati előírás szerinti alapanyagokat az ott megadott mennyiségben
kell tartalmaznia.
(4) Ha a  fekvőbeteg-gyógyintézeti étkeztetésre vonatkozóan e  rendelet külön előírást nem tartalmaz, a  fekvőbeteggyógyintézeti étkeztetés során az egész napos ellátásra vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
3. Nyersanyag-kiszabati ív 3. § (1) A Közétkeztető nyersanyag-kiszabati ívet köteles vezetni az 1. mellékletben foglaltak szerint, amelyen feltünteti egy
napra vonatkozóan az étkezést igénybe vevők életkora és száma alapján meghatározott adagszámban elkészítendő
ételek és italok előállításához szükséges nyersanyagok tételes, mennyiségi felsorolását.
(2) A nyersanyag-kiszabati ívet legalább 90 napig meg kell őrizni.
4. Az étrendtervezés szabályai 4. § (1) Az étrend összeállításánál biztosítani kell, hogy
a) a  2.  mellékletben foglalt változatossági mutató az  egymást követő kétszer tíz élelmezési nap
melegétkezéseinek vonatkozásában ne legyen kisebb 60-nál, és
b) az egymást követő kétszer tíz élelmezési nap főétkezéseiben egy ételsor csak egy alkalommal forduljon elő.
(2) Állati eredetű fehérjeforrást minden főétkezésnek, bölcsődei étkeztetés esetén az  egyik kisétkezésnek is
tartalmaznia kell.
(3) A  receptúrák kidolgozását és az  étrend összeállítását, valamint az  ételek elkészítését a  nyersanyag-kiszabati
előírásban foglaltak szerint kell végezni.
(4) A  pontos tápanyagszámítás elvégezhetősége érdekében a  nyersanyag-kiszabati íven fel kell tüntetni az  ételekhez
felhasznált, a  nyersanyag alapjául szolgáló élelmiszereket a  csomagolásukon, a  címkén vagy a  terméket kísérő
dokumentumon megadott jelölési adatuk szerinti megnevezésükkel, valamint pontos mennyiségükkel.
(5) A  tápanyagszámítás során alkalmazott program vagy adatbázis megnevezését a  Közétkeztető a  nyersanyagkiszabati íven köteles feltüntetni.
5. Az ellátás során biztosítandó étkezésekkel kapcsolatos követelmények
5. § (1) A  Közétkeztető által nyújtott étkezések korcsoportonkénti energiatartalma egy főre a  3.  mellékletben feltüntetett
energiaszükségleti értékek figyelembevételével a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint naponta biztosítandó.
(2) A Közétkeztető köteles
a) egész napos ellátás esetén a  korcsoportonkénti előírt energiaszükséglet 100%-át napi három fő- és két
kisétkezéssel,
b) bölcsődei étkeztetés esetén az előírt napi energiaszükséglet 75%-át napi két fő- és két kisétkezéssel,
c) napi háromszori étkezés szolgáltatása esetén az  előírt napi energiaszükséglet 65%-át egy fő- és két
kisétkeztetéssel,
d) napi egyszeri étkezés szolgáltatása esetén az előírt napi energiaszükséglet 35%-át egy ebéddel
biztosítani.
(3) Fekvőbeteg-gyógyintézeti étkeztetés esetén a korcsoportonkénti előírt napi energiaszükséglet 100%-a biztosítandó
az Szmfr. 4. § (1) bekezdés f ) pontjában foglaltak alkalmazásával.
(4) A 3. mellékletben előírt energiaszükségleti értékek betartása érdekében a Közétkeztető
a) az  általa nyújtott közétkeztetési szolgáltatást igénybe vevő valamennyi korcsoportra vonatkozóan
rendelkezik tíz- vagy százszemélyes receptúrával és korcsoportonkénti bontásban külön nyersanyag-kiszabati
ívet készít, amin feltünteti az étkezők korcsoportját és létszámát;
b) az ételek korcsoportok szerinti adagolását a 4. mellékletben foglalt adagolási útmutató alapján végzi.
6. Tájékoztatási kötelezettség 6. § (1) A Közétkeztető minden, általa biztosított étkezéshez étlapot készít és azt az  Intézmény az étkezők – bölcsődében,
valamint nevelési-oktatási intézményekben a szülők – által is jól látható helyen kifüggeszti.
(2) A Közétkeztető az étlapon feltünteti minden étkezés
a) számított energia-, zsír-, telített zsírsav-, fehérje-, szénhidrát-, cukortartalmát,
b) számított sótartalmát, valamint az  élelmiszerek jelöléséről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
allergén összetevőket. (3) Ha az étlapban változás következik be, arról a Közétkeztető a változást követően azonnal, de legkésőbb a kiszállítás
előtt 12 órával tájékoztatja az  Intézményt. Az  Intézmény gondoskodik arról, hogy a módosított étlap (1) bekezdés
szerinti kifüggesztése a módosítás napján, az adott étkezést megelőzően megtörténjen.
(4) A Közétkeztető a diétás étrendet a nem diétás étrendtől elkülönítetten tünteti fel az étlapon.
 (5) A  Közétkeztető a  4.  melléklet szerint adagolási útmutatót készít, amelyet az  Intézmény rendelkezésére bocsát.
A Közétkeztető az adagolási útmutatót az ételkészítés helyén, az Intézmény a tálalás helyén a tálaló személyzet által
jól látható helyen kifüggeszti.
(6) A  4.  melléklet szerinti adagolási útmutatóban foglalt adagot minden fő számára biztosítani szükséges azokban
a tálalási formákban is, ahol nem közvetlenül egy személynek kiszolgált adagban kapja meg az étkeztetett személy
az ételt.
7. Naponta biztosítandó élelmiszerek, élelmiszercsoportok 7. § (1) A  Közétkeztető az  általa ellátott valamennyi korcsoport számára naponta biztosítja a  (2)–(5)  bekezdésben foglalt
élelmiszereket, az ott meghatározottak szerint. E rendelkezést a 15. § szerinti diétás étkeztetésre is alkalmazni kell,
ha az adott élelmiszer a diétában alkalmazható.
(2) Egész napos étkeztetés esetén egy főre biztosítandó legalább
a) 0,5 liter tej vagy ennek megfelelő mennyiségű kalciumtartalmú tejtermék,
b) négy adag zöldség – ide nem értve a  burgonyát – vagy gyümölcs, ezekből legalább egy adag nyers
formában,
c) három adag gabona alapú élelmiszer, melyből legalább egy adagnak teljes kiőrlésűnek kell lennie.
(3) Bölcsődei étkeztetés esetén egy főre biztosítandó legalább
a) 0,4 liter tej vagy ennek megfelelő mennyiségű kalciumtartalmú tejtermék,
b) három adag zöldség – ide nem értve a  burgonyát – vagy gyümölcs, ezekből legalább egy adag nyers
formában,
c) két adag gabona alapú élelmiszer, melyből legalább kétnaponta egy adagnak teljes kiőrlésűnek kell lennie.
(4) Napi háromszori étkezés szolgáltatása esetén egy főre biztosítandó legalább
a) 0,3 liter tej vagy ennek megfelelő mennyiségű kalciumtartalmú tejtermék,
b) két adag zöldség – ide nem értve a burgonyát – vagy gyümölcs, ezekből legalább egy adag nyers formában,
c) két adag gabona alapú élelmiszer, melyből legalább egy adagnak teljes kiőrlésűnek kell lennie.
(5) Napi egyszeri étkezés szolgáltatása esetén egy főre biztosítandó legalább egy adag zöldség – ide nem értve
a burgonyát – vagy gyümölcs, a tíz élelmezési nap átlagában legalább három alkalommal nyers formában.
8. Felhasználási előírások, korlátozások és tilalmak egyes élelmiszerek és ételek vonatkozásában
8. § (1) A 7. § (2)–(5) bekezdése tekintetében
a) az 1–3 éves korcsoport részére 2,8% vagy 3,6% zsírtartalmú,
b) a 3 év feletti korcsoport részére 1,5% vagy ez alatti zsírtartalmú tej
biztosítandó.
(2) Az italként kínált tej hozzáadott cukrot nem tartalmazhat.
 (3) Tejföl és tejszín kizárólag ételkészítéshez használható fel.
 (4) A fogyasztásra kész élelmiszerként beszerzett ízesített tejkészítményhez cukor nem adható.
 (5) A  befejező konyha az  étel fogyasztásra kész állapotának elérése érdekében csak olyan konyhatechnológiai
műveleteket végezhet, amelyeket a főzőkonyha kifejezetten a tevékenységi körébe utal.
9. § (1) Zsiradék legfeljebb a  nyersanyag-kiszabati előírásban feltüntetett mennyiségben használható fel, kivéve
a sütemények készítésénél történő felhasználást.
(2) Bölcsődei étkeztetés esetén bő zsiradékban sült étel nem adható.
10. § (1) A szükséges folyadék biztosítására étkezések között ivóvíz, illetve ásványvíz adható.
 (2) A tea legfeljebb a nyersanyag-kiszabati előírás szerint megengedett mértékben tartalmazhat hozzáadott cukrot.
11. § (1) Tíz élelmezési nap átlagában a napi összes energiamennyiség legfeljebb 30%-a, bölcsődei étkeztetés esetén 35%-a
származhat zsiradékból.
(2) Tíz élelmezési nap átlagában a hozzáadott cukortartalom a napi összes energiamennyiség legfeljebb 8%-át teheti ki.
12. § (1) A  közétkeztetés keretében szolgáltatott ételek sótartalmára az  5.  melléklet szerinti, korcsoportonként
meghatározott értékeket kell alkalmazni.
(2) Ételkészítéshez az MSZ-01-10007 számú szabvány szerinti, kizárólag jódozott konyhasó használható.
 (3) A tálalókonyhán az ételhez só, illetve cukor nem adható.
 (4) Az étkezőasztalon só- és cukortartó nem helyezhető el.
13. § Az egész napos étkeztetés, a  bölcsődei étkeztetés, a  napi háromszori és a  napi egyszeri étkezés szolgáltatása
esetén a  felhasznált élelmiszerek, élelmiszercsoportok a  6.  mellékletben foglalt táblázat szerinti gyakorisággal,
tíz élelmezési napra számítva alkalmazandóak.
14. § (1) Közétkeztetésben a következő élelmiszereket nem lehet felhasználni:
a) sótartalmú ételport, sótartalmú leveskockát, sótartalmú ételízesítő krémeket, pasztákat állományjavításon
vagy ételízesítésen kívüli célra,
b) 30%-nál magasabb zsírtartalmú húst,
c) 23%-nál magasabb zsírtartalmú húskészítményt 15 éves kor alatti korosztály számára,
d) 18 év alatti korcsoport számára koffeintartalmú italt, a  10.  § (2)  bekezdése szerinti tea, illetve a  kakaó
kivételével,
e) a népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti energiaitalt,
f ) alkoholt tartalmazó élelmiszert,
g) szénsavas vagy cukrozott üdítőt, szörpöt,
h) a  Magyar Élelmiszerkönyv 1-3-2001/112 számú előírása szerinti gyümölcslén kívül más gyümölcs vagy
zöldség italt,
i) a népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti gyümölcsízt, valamint
j) az 1–3 éves és a 4–6 éves korcsoportok számára sertés- és baromfizsírt.
(2) Közétkeztetésben az  1–6 éves korcsoport számára még összetett élelmiszerrel bevitt formában sem lehet
az ételkészítés során felhasználni az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletében felsorolt adalékanyagokat.
(3) Édesség önállóan ebédként nem adható. Egyéb étkezésként kizárólag a legalább 1/3 rész gyümölcsöt vagy 1/3 rész
tejet vagy tejterméket tartalmazó édesség adható.
(4) Édesítőszer a három év alatti korcsoportnak – a diétás étkezést igénylő szénhidrátanyagcsere-zavarban szenvedők
kivételével – nem adható.
9. Diétás étkeztetés 15. § (1) A  fekvőbeteg-ellátást nyújtó intézményben, személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátást,
gyermekvédelmi szakellátást, illetve szociális szakosított ellátást nyújtó intézményben, valamint a nevelési-oktatási
intézményben minden, szakorvos által igazolt diétás étkezést igénylő személy számára az  állapotának megfelelő
diétás étrendet kell biztosítani a (2)–(5) bekezdésben, valamint a 16. § (4) és (5) bekezdésében foglaltak betartásával.
(2) A diétás étrendet az Intézmény úgy is biztosíthatja, hogy ha az Intézmény főzőkonyháján vagy az Intézményt ellátó
Közétkeztetőnél nem biztosítottak a  diétás ételek előállításához szükséges személyi, tárgyi, műszaki feltételek,
az Intézmény azt más – ilyen feltételekkel rendelkező – Közétkeztetőtől rendeli meg.
(3) Az (1) bekezdés szerinti diétás étrend összeállítása során csak olyan élelmiszer használható fel, amely az adott diétás
célra alkalmas.
(4) A  diétás étrendet alkotó ételeket a  megadott diétára való alkalmasságot befolyásoló anyag kizárásával kell
elkészíteni, tárolni, szállítani, átadni a végső fogyasztónak, kizárva az ételek ilyen anyaggal való szennyeződésének
lehetőségét.
(5) A gluténérzékenyek részére szánt diétás ételek készítéséhez búza, rozs, árpa, zab vagy ezek keresztezett változatait
tartalmazó élelmiszerek közül csak a  gluténérzékenyeknek szánt élelmiszerek összetételéről és címkézéséről szóló
uniós rendelet szerinti „gluténmentes” jelöléssel ellátott élelmiszerek használhatók fel.
10. Személyi feltételek 16. § (1) Az  ételek elkészítését, az  étlap és a  nyersanyag-kiszabati ív elkészítését, folyamatos vezetését az  élelmezésvezető
felügyeli.
(2) Az étrend összeállítását az élelmezésvezető végzi.
 (3) A fekvőbeteg-gyógyintézeti étkeztetés kivételével az élelmezésvezetőnek
a) élelmezésvezető szakképesítéssel kell rendelkeznie,
b) vendéglátóipari vagy élelmiszeripari felsőfokú végzettséggel és legalább öt éves, a  közétkeztetési
szolgáltatás nyújtásában – ideértve a  tápanyagszámítást, étrend- és étlaptervezést – való dokumentált
jártassággal kell rendelkeznie,
c) dietetikus szakképesítéssel kell rendelkeznie, vagy
d) vendéglátóipari szakközépiskolai érettségivel, vagy érettségivel és szakács szakképesítéssel kell rendelkeznie,
mely esetben legalább tíz éves, a  közétkeztetési szolgáltatás nyújtásában – ideértve a  tápanyagszámítást,
étrend- és étlaptervezést – való dokumentált jártasság szükséges.
(4) A fekvőbeteg-gyógyintézeti étkeztetés esetén az élelmezésvezetőnek dietetikus szakképesítéssel kell rendelkeznie.
 (5) Diétás étrendet és diétás étlapot kizárólag dietetikus szakképesítéssel rendelkező szakember tervezhet, diétás
étlapot pedig ilyen szakember felügyeletével lehet összeállítani.
 (6) A Közétkeztető gondoskodik arról, hogy a diétás étel készítését
a) diétás szakács szakmai képesítéssel rendelkező személy végezze, vagy
b) dietetikus szakképesítéssel rendelkező szakember felügyelje.
(7) A (3) bekezdés szerinti szakképesítéssel rendelkező személyeknek az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi
Intézet táplálkozás-egészségügyi tárgyú akkreditált képzésén ötévente részt kell venniük.
11. Hatósági ellenőrzés 17. § (1) Az e rendelet előírásainak való megfelelést a közétkeztetési szolgáltatás nyújtásának helye szerint illetékes fővárosi
és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézetei
(a továbbiakban: ellenőrző hatóság) ellenőrzik.
(2) A Közétkeztető és az Intézmény köteles
a) az  ellenőrzés során az  élelmezési ellátással közvetlenül kapcsolatos nyersanyag-felhasználási, tervezési,
kivételezési, ételkészítési, adagolási-tálalási dokumentációt, az  ételkészítéshez felhasznált élelmiszerek
összetételi és táplálkozás-egészségügyi megítéléséhez szükséges adataira vonatkozó dokumentumokat
és a  diétás étel készítéséhez felhasznált élelmiszerek diétás alkalmasságát igazoló gyártói tanúsítványt,
a dietetikus, diétás szakács nevét, végzettségéről szóló okirati igazolást az ellenőrző hatóság rendelkezésére
bocsátani és
b) az a) pontban felsorolt dokumentumokat 90 napig megőrizni.
 (3) A  Közétkeztető és az  Intézmény az  ellenőrző hatóság részére az  ellenőrzéshez köteles térítésmentesen az  adott
korosztályok részére szolgáltatott ételsor minden ételéből egy-egy adagot biztosítani az egészségügyi hatósági és
igazgatási tevékenységről szóló törvényben előírt biokémiai elemzés céljára.
(4) A laboratóriumban mért és a számított tápanyagértékek között 20%-os eltérés megengedett.
12. Átmeneti rendelkezések 18. § (1) Az 5. mellékletben az 1–3 éves és a 4–6 éves korcsoportok számára megadott értékeket 2014. szeptember 1-jétől
kell teljesíteni.
(2) Az  5.  mellékletben a  7–10 éves és azt meghaladó korú korcsoportok esetében az  egész napos étkeztetés és
a fekvőbeteg-gyógyintézeti étkeztetés esetében a maximálisan megengedett értékeket azzal kell alkalmazni, hogy
a 2014–2020. közötti időszakban a napi bevitt só mennyiségét évente legalább 10%-kal csökkenteni kell az előző évi
értékhez képest az 5 g/nap bevitel eléréséig.
(3) Az  5.  mellékletben a  7–10 éves és azt meghaladó korú korcsoportok esetében a  napi háromszori étkezés
szolgáltatása esetében a  maximálisan megengedett értékeket azzal kell alkalmazni, hogy a  2014–2020. közötti
időszakban a  napi bevitt só mennyiségét évente legalább 10%-kal csökkenteni kell az  előző évi értékhez képest
a 3,5 g/nap bevitel eléréséig.
(4) Az  5.  mellékletben a  7–10 éves és azt meghaladó korú korcsoportokra vonatkozó rendelkezéseket azzal kell
alkalmazni, hogy a napi egyszeri étkezés szolgáltatása esetében a 2014–2020. közötti időszakban a napi bevitt só
mennyiségét évente legalább 10%-kal csökkenteni kell az előző évi értékhez képest a 2 g/nap bevitel eléréséig.
(5) A  16.  § (3)  bekezdése szerinti személyeknek a  16.  § (7)  bekezdése szerinti képzésen első alkalommal e  rendelet
hatályba lépését követő három éven belül kell részt venniük.
13. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) A 8. § (1) bekezdés b) pontja 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (3) A 6. § (2) bekezdés a) pontja 2016. december 13-án lép hatályba.
20. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló,
1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
173/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. matarics
erzsébetet 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1191/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetet érintő címrend-kiegészítésről és előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlanberuházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoportjának
a) a 15. A zalaegerszegi Göcseji Falumúzeum fejlesztése jogcímmel,
b) a 16. A Modern Városok Program végrehajtását szolgáló ingatlanprojektek jogcímmel,
c) a  17. A  Liget Budapest projekt megvalósítása kapcsán felmerülő ingatlanvásárlások és -beruházások
jogcímmel,
d) a 18. Az Iparművészeti Múzeum rekonstrukciója jogcímmel,
e) a 19. Sportcélú fejlesztésekhez kapcsolódó ingatlanvásárlások és -beruházások jogcímmel, valamint
f ) a 20. Minisztériumok Várnegyedben történő elhelyezéséhez kapcsolódó ingatlanvásárlások és -beruházások
jogcímmel
történő kiegészítését; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1.  Ingatlanberuházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 6. Kompkikötő létesítése jogcím terhére, a  XVII.  Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 20. 2017. évi
FINA Világbajnokság lebonyolításának támogatása jogcímcsoport javára 641,2 millió forint,
b) a Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím,
1.  Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 6. Kompkikötő létesítése jogcím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím
javára 2,3 millió forint, valamint
c) a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím,
1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai,
ingatlanvásárlásai jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal
kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport
ca) 16. A Modern Városok Program végrehajtását szolgáló ingatlanprojektek jogcím javára 1873,0 millió
forint,
cb) 19. Sportcélú fejlesztésekhez kapcsolódó ingatlanvásárlások és -beruházások jogcím javára
2201,9 millió forint,
cc) 20. Minisztériumok Várnegyedben történő elhelyezéséhez kapcsolódó ingatlanvásárlások és
-beruházások jogcím javára 10 389,2 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1459/2017. (VII. 19.) Korm. határozata a libanoni templomrekonstrukciós projekt támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  libanoni keresztény közösségek támogatásával, helyben maradásának elősegítésével és a  közel-keleti
kereszténység identitása megtartásában rendkívül fontos szerepet játszó, a  közösségek által használható
templomok meglétének szükségességével;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  templomfelújítások
megvalósításának ütemezésébe, az előkészítéshez szükséges tudományos munka elvégzésébe, valamint a felújítás
végrehajtásába a  Pázmány Péter Katolikus Egyetemet és annak libanoni partnerét (Université Saint-Esprit de
Kaslik), illetve a  koordináció biztosítása érdekében Magyarország bejrúti nagykövetségét is vonja be, hogy
az 1. mellékletben szereplő templomok felújítása megvalósulhasson;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a  2.  pontban foglalt cél megvalósításához a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem részére a  felmerülés évében
legfeljebb 463,0 millió forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 53. Üldözött
keresztények segítésének feladatai alcím, 2. Intervenciós Támogatási Keret jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1319/2018. (VII. 18.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2. prioritása keretében finanszírozott egyes intézményi férőhely kiváltási projektek támogatási összegének növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az  európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló
17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése alapján
a) az EFOP-2.2.2-17-2017-00002 azonosító számú, „KIKÖLTÖZÜNK! – Új szociális lakhatási forma a  Dél-Békési
településeken” című projekt,
b) az EFOP-2.2.2-17-2017-00023 azonosító számú, „A Holdfény Otthon kiváltása Nagykanizsán” című projekt,
c) az EFOP-2.2.2-17-2017-00029 azonosító számú, „Kastélykiváltás Magyarszerdahelyen” című projekt,
d) az EFOP-2.2.2-17-2017-00028 azonosító számú, „Rendház kiváltása Búcsúszentlászlón” című projekt,
e) az EFOP-2.2.2-17-2017-00025 azonosító számú, „Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei „Kikelet” egyesített szociális
intézmény férőhely kiváltási projektje” című projekt,
f ) az EFOP-2.2.2-17-2017-00013 azonosító számú, „Jobb, mint az  Otthon Támogatott lakhatás Hajdú-Bihar
Megyében” című projekt,
g) az EFOP-2.2.2-17-2017-00014 azonosító számú, „TÁMOGAT-LAK Férőhelykiváltás Andornaktályán” című
projekt,
h) az EFOP-2.2.2-17-2017-00007 azonosító számú, „Gesztenyeliget – Kastélyotthon kiváltás” című projekt
támogatási összegének növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért azzal, hogy az  EFOP-2.2.2-17 számú, „Intézményi ellátásról a  közösségi alapú szolgáltatásokra való
áttérés fejlesztése – intézményi férőhely kiváltás” című felhívás keretének az  1.  mellékletben részletezettek
szerinti növelését az  emberi erőforrások minisztere az  EFOP-2.2.5-17 számú, „Intézményi ellátásról a  közösségi
alapú szolgáltatásokra való áttérés fejlesztése – intézményi férőhely kiváltás 2023-ig” című konstrukció keretének
668  335  900 forinttal történő egyidejű csökkentésével, az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Programon belüli
forrásátcsoportosítás útján biztosítja;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1276/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2016. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján – tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra –
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a  hitelt és a  kölcsönt csak az  1.  mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet
fordítani. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2018. (V. 25.) ME határozata a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökének felmentéséről és új elnökének kijelöléséről.
1. A Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 55. pont (2) bekezdése alapján
a) dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnöki tisztségének ellátása alól
2018. május 27-ei hatállyal felmentem,
b) Schanda Tamás Jánost, az  Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárát a  Fejlesztéspolitikai
Koordinációs Bizottság elnökévé – 2018. május 28-ai hatállyal – kijelölöm.
 2. Visszavonom a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökének felmentéséről és új elnökének kijelöléséről szóló
6/2017. (I. 6.) ME határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2012. (HK 15.) HVKFH szakutasítása egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről
és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás
4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára a következő
szakutasítást adom ki. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
1 . STANAG 2231 MEDSTD (EDITION 1)
(RATIFICATION DRAFT 2) – PATIENT DATA
EXCHANGE FORMAT FOR COMMON CORE
INFORMATION – AMEDP – 45 EDITION A VERSION
1 NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel
kerül nemzeti elfogadásra.
Témafelelős: MH Honvédkórház. 2. STANAG 2281 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT 1) – COALITION OPERATIONS HANDBOOK
APP-13 (A) NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül; c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre.
3. STANAG 2293 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT 1) –MILITARY SEARCH TECHNIQUES AND
PROCEDURES – ATP 73 (A), VOLUME II NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül nemzeti
elfogadásra.
Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság. 4. A STANAG 2449 NTG (EDITION 2)
(RATIFICATION DRAFT 1) – TRAINING IN THE
LAW OF ARMED CONFLICT – NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: HM Jogi Főosztály
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél egyaránt kerüljön bevezetésre. 5. STANAG 2470 (EDITION1) (RATIFICATION
DRAFT 1) – PROBABILISTIC DETERMINATION OF
WEAPON DANGER AREAS – ARSP-2 VOLUME
1 NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel
kerül nemzeti elfogadásra.
Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság. 6. STANAG 2506 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT 1) – ALLIED JOINT MOVEMENT AND
TRANSPORTATION DOCTRINE – AJP – 4.4 NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: HVK Logisztikai Csoportfőnökség
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre. 7. STANAG 2512 LCS (EDITION 2) (RATIFICATION DRAFT 1) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR MODES OF MULTINATIONAL LOGITIC SUPPORT –
AJP-4.9 NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: HVK Logisztikai Csoportfőnökség
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre. 8. A STANAG 2515 (EDITION 1) COLLECTIVE
PROTECTION IN A CHEMICAL, BIOLOGICAL, RADIOLOGICAL AND NUCLEAR ENVIRONMENT
(CBRN – COLPRO) – ATP-70 NATO egységesítési
egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül nemzeti elfogadásra.
Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság. 9. A STANAG 2526 AJOD (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT 2) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR
OPERATIONAL-LEVEL PLANNING-AJP-5 NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél egyaránt kerüljön bevezetésre. 10. A STANAG 2536 (EDITION 2) ALLIED JOINT
PETROLEUM DOCTRINE – AJP-4.7.2 NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) Témafelelős: HVK Logisztikai Csoportfőnökség
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
3 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél egyaránt kerüljön bevezetésre. 11. STANAG 2551 CBRNMED (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT 1) – REGULATIONS FOR ESTABLISHMENT AND EMPLOYMENT OF MRIIT (MEDICAL RADIOLOGICAL INCIDENT INVESTIGATION
TEAMS) – AMedP-42 EDITION A VERSION 1 NATO
egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül
nemzeti elfogadásra.
Témafelelős: MH Honvédkórház. 12. A STANAG 2607 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT 1) – GUIDELINES FOR INTERSERVICE
ELECTRONIC WARFARE (EW) SUPPORT TO
EXPLOSIVE ORDNANCE DISPOSAL (EOD)
OPERATIONS ON MULTINATIONAL
DEPLOYMENTS – AEODP- 11 (A) NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél egyaránt kerüljön bevezetésre. 13. STANAG 2614 (EDITION 1) CONVOY
OPERATIONS ATP -76 NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra, valamint hatályba léptetésre kerül a
következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokságot
b) Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Szárazföldi Hadműveleti és Kiképzési főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. február 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és légierőnél kerüljön beve
zetésre,
db) az egységesítési egyezmény – eredeti – angol nyel
ven, teljes terjedelemben kerüljön kiadásra. 14. STANAG 2615 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT 1) – NATO GUIDANCE FOR ISTAR IN LAND
OPERATIONS – ATP-77 (A) NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél kerüljön bevezetésre. 15. STANAG 2931 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT 1) – ORDERS FOR THE CAMOUFLAGE OF
PROTECTIVE MEDICAL EMBLEMS ON LAND IN
TACTICAL OPERATIONS – ATP-79 NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre. 16. STANAG 2961 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT 1) – CLASSES OF SUPPLY OF NATO FORCES
– APP-19 (A) NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
3 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre. 17. STANAG 3805 AO (EDITION 9)
(RATIFICATION DRAFT 1) – ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR AIRSPACE CONTROL – ATP-3.3.5
EDITION B VERSION 1 NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre. 18. STANAG 6010 (EDITION 3) (RATIFICATION
DRAFT 1) – ELECTRONIC WARFARE IN THE LAND
BATTLE – ATP-3.6.2 NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és légierőnél kerüljön bevezetésre. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
461/2018. (X. 11.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(2)  bekezdés b)  pontja, 59.  § (2)  bekezdés a)  pontja és 60.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére,
a  hivatásos szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló megállapodásra tekintettel –
dr. Hegedűs Antal Gábor dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2018. szeptember 30-ai hatállyal
megszüntetem.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
171/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hanzó Gabriellát
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
83/2011. (V. 20.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és
rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodást módosító 1. Kiegészítés (a továbbiakban: 1. Kiegészítés)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az 1. Kiegészítést e rendelettel kihirdeti.
3. § Az 1. Kiegészítés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„1. KIEGÉSZÍTÉS
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról
és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodáshoz
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Szerződő Felek),
tekintettel a határátlépés ellenőrzésének schengeni vívmányok általi megszüntetésére a belső határokon, azon
szándéktól vezérelve, hogy
eleget tegyenek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös
államhatárán, Ráróspuszta és Rároš települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről
2007. november 16-án, Párkányban aláírt Egyezmény 6. Cikk (1) bekezdése rendelkezésének,
eleget tegyenek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös
államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2007. november 16-án, Párkányban aláírt Egyezmény 6. Cikk (1) bekezdése rendelkezésének,
valamint kialakítsák a közúti forgalom feltételeit a Ronyva folyó feletti hídon a Magyar Köztársaság területén levő
Sátoraljaújhely és a Szlovák Köztársaság területén levő Szlovákújhely (Slovenské Nové Mesto) között,
a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti
határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról 2007. június 18. napján
Pozsonyban aláírt Megállapodásban
(1) az 5. Cikk
– (1) bekezdés f) pontja a következőképp módosul:
„f) a Magyar Köztársaság területén Sátoraljaújhely és a Szlovák Köztársaság területén Szlovákújhely (Slovenské Nové
Mesto) között a XIXx. és XVIII.8x, valamint a XIX./1 és XIX./2 számú határjelek között, a Ronyva folyó feletti híd”,
– (1) bekezdés a következő h) ponttal egészül ki:
„h) a Magyar Köztársaság területén Szécsény és a Szlovák Köztársaság területén Pető (Pet’ov) között, a V.23 és
a V.24 számú határjelek között, az Ipoly folyó feletti híd”,
– (2) bekezdés d) pontja az alábbiak szerint módosul:
„d) a Magyar Köztársaság területén Sátoraljaújhely és a Szlovák Köztársaság területén Szlovákújhely (Slovenské Nové
Mesto) között a XIX.4 és XIX.4/1 számú határjelek között, a Ronyva folyó feletti híd, korlátozás nélküli
személyforgalomra és teherforgalomra legfeljebb 3,5 t össztömegig,”,
– (2) bekezdés a következő g) ponttal egészül ki:
„g) a Magyar Köztársaság területén Ráróspuszta és a Szlovák Köztársaság területén Rároš között, a V.35 és a V.36 számú
határjelek között, az Ipoly folyó feletti híd.”.
(2) A 8. Cikk a következőképp módosul:
„A hidak és útszakaszok területén a reklámtáblák elhelyezése tilos; közérdekű tájékoztatást tartalmazó táblák csak az
Illetékes Szervezetek külön egyetértésével helyezhetők el.”.
(3) A 9. Cikk
– (2) bekezdés a következőképp módosul:
„Az Illetékes Szervezetek az (1) bekezdésben megjelölt határidőknek megfelelően kötelesek beszerezni a
munkálatokhoz a szükséges engedélyeket.”,
– (3) bekezdés a következőképp módosul:
„Amennyiben a híd- vagy útlezárás két óránál hosszabb időt vesz igénybe, az Illetékes Szervezetek közösen
gondoskodnak a forgalom más útvonalon történő zavartalan lebonyolításáról.”.
(4) A 10. Cikk
– (1) bekezdés a következőképp módosul:
„Ezen Megállapodás 5. Cikkének (1), (2) és (4) bekezdésében megjelölt hidak és útszakaszok rendeltetésszerű
használatához közvetlenül nem szükséges egyéb berendezések elhelyezésére, felszerelésére, illetve ezen
berendezésekkel kapcsolatos üzemeltetési, fenntartási munkák elvégzésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha
azzal mindkét állam Illetékes Szervezetei egyetértettek.”,
– (3) bekezdés a következőképp módosul:
„Az (1) bekezdésben megjelölt munkák elvégzéséhez az 5. Cikk (4) bekezdésében megjelölt hidak tekintetében
mindkét állam Illetékes Szervezeteinek hozzájárulása szükséges.”.
(5) A 13. Cikk és a Megállapodás melléklete hatályát veszti.
(6) A 14., 15. és 16. Cikk számozása 13., 14. és 15. Cikkre változik.
2. Cikk
A jelen Kiegészítés az 1. Cikkben meghatározott Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
3. Cikk
Jelen Kiegészítést a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
Készült Pozsonyban, 2011. május 12. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
A Magyar Köztársaság A Szlovák Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a az 1. Kiegészítés 3. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az 1. Kiegészítés, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
(5) A közlekedésért felelős miniszter a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös
államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló
2007. június 18-i Megállapodásnak az 1. Kiegészítéssel egységes szerkezetbe foglalt szövegét a Magyar Közlönyben
közzéteszi.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és dr. Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék összege ne lehessen alacsonyabb az álláskeresővé válást megelőző
12 havi átlagkereset 80%-ánál?”
Az Országos Választási Bizottság 66/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság
122/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy a népszavazási kérdés nem tartalmazza a költségvetési
törvény módosítását, illetőleg nem is irányul ilyen tartalmú törvény elfogadására. Megállapította az Alkotmánybíróság
azt is, hogy a kérdésből okszerűen nem következik egyetlen tiltott tárgykörbe tartozó törvény módosítása sem. Ezzel
kapcsolatban utalt az 59/2004. (XII. 14.) AB határozatban kifejtettekre, konkrétan arra, hogy az okszerű következmény
valamely kiadási főösszeg szükségképpeni megváltoztatásában nyilvánul meg. Az álláskeresési járadék a Magyar
Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvényben nem szerepel kiadási főösszegként. A kérdés
továbbá nem irányul arra, hogy a választópolgárok pontosan határozzanak meg jövőbeli költségvetési törvényben
szereplő valamely kiadást.
A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megsemmisítette a határozatot és a Testületet új eljárásra
utasította.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésből nem derül ki
világosan, hogy a „12 havi átlagkereset” egy az álláskeresővé válást megelőző naptári időszakot, vagy kereső
tevékenységben töltött időszakot jelöl.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá nem állapítható meg egyértelműen az sem, hogy a népszavazási
kezdeményezésben foglalt „12 havi átlagkereset” kifejezés az álláskeresési járadék napi vagy havi összegének
megállapítására vagy megváltoztatására vonatkozik-e. Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
nem egyértelmű a választópolgárok számára.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, Ve. 156. §-án, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1223/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás megvalósítása
érdekében
 1. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal 2013 júliusáig és a  Budapesti
Rendőr-főkapitányság Diószeghy Sámuel utcai egységének 2014 januárjáig való elköltözéséhez szükséges
intézkedéseket megtegye;
Felelős: belügyminiszter
határidő: folyamatos 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Semmelweis Egyetem Orczy Parkban elhelyezkedő funkcióinak
2014 januárjáig való elköltözéséhez szükséges intézkedéseket megtegye;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján, a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
a) az 1.  pontban foglalt feladat végrehajtása céljából a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
13. Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal cím javára 37 424 ezer forint, valamint
b) a 2. pontban foglalt feladat végrehajtása céljából a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 80 000 ezer forint,
azaz összesen 117  424 ezer forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter,
 emberi erőforrások minisztere
határidő: 2014. március 31.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
297/2018. (XII. 21.) Korm. rendelete az Andrássy Emlékmúzeum megvalósítását célzó beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest belterületén
elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 14408/0/A/1, 14408/0/A/2, 14408/0/A/3, 14408/0/A/4,
14408/0/A/5 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a  Budapest I. kerület, Bem rakpart 6. (Fő utca 11–13.)
ingatlanon és a  Budapest belterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 7173. helyrajzi számon
nyilvántartott, természetben a Budapest I. kerület, Krisztina tér 1. (Alagút utca 7.) ingatlanon megvalósításra kerülő
Andrássy Emlékmúzeum megvalósítását célzó beruházással (a  továbbiakban együtt: Beruházás) összefüggő,
az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a  Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Az 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott ingatlanon – a  műemléki értékek figyelembevételével – bontási
tevékenység bontási engedély nélkül végezhető azzal, hogy az  építőipari kivitelezési tevékenység végzéséről
elektronikus építési naplót kell vezetni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
491/2016. (XII. 28.) Korm. rendelete a Budapest XI. kerületében K+F ingatlanfejlesztési beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
a 2.  § (3)  bekezdése tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 5. és 6. pontjában,
az 5. § (2) bekezdése tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés
27. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Budapest XI. kerület közigazgatási területén elhelyezkedő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 4082/5 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten, valamint ezen
földrészletből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló, az Ericsson
Magyarország kutatás-fejlesztési és adminisztrációs központ fejlesztésére, valamint további irodaház fejlesztés
megvalósítására irányuló beruházással (a továbbiakban együtt: Beruházás) függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez, üzemeltetésének
beindításához szükségesek, valamint a  beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű csatlakozási és
fejlesztési munkák érdekében a 4082/30 helyrajzi számú Magyar Tudósok körútját, a 4082/6 helyrajzi számú Magyar
Nobel-díjasok útját, a  4082/32 helyrajzi számú Pázmány Péter sétányt, a  4082/2 helyrajzi számú Neumann János
utcát és a Rákóczi hídi lehajtót érintik.
2. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
(2) Az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági engedélyezési és tudomásulvételi eljárások tekintetében az  építésügyi
és az  építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006 (XII. 23) Korm. rendelet
előírásaitól eltérően elsőfokú hatóságként Budapest Főváros XI. Kerület Újbuda Önkormányzata jegyzője jár el.
(3) Azokban az esetekben, amikor az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben építésügyi szakkérdésben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány elsőfokú eljárásban eljáró szakhatóságként Budapest Főváros XI.
Kerület Újbuda Önkormányzat jegyzőjét jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A  Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek esetében az  országos településrendezési és
építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: OTÉK) a következő eltéréssel
kell alkalmazni:
a tetőkertek és a  vízfelület beszámítása a  telekre előírt zöldfelületbe az  e  rendelet kihirdetésekor hatályos OTÉK
5. számú melléklete szerint lehetséges, azzal az eltéréssel, hogy a legalább 50 m2 egybefüggő felületű, háromszintes
növényállományú intenzív zöldtetők 100%-ban beszámíthatóak a zöldfelületbe.
(2) A  Beruházással összefüggésben a  fás szárú növények védelméről szóló 346/2008. (XII. 30.) Korm. rendeletet
a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a Beruházás vonatkozásában e  rendelet hatálybalépéséig kivágott fás szárú növények pótlásáról
2019. december 31. napjáig kell gondoskodni,
b) a Beruházás vonatkozásában e  rendelet hatálybalépését követően kivágott fás szárú növények pótlásáról
2021. december 31. napjáig kell gondoskodni,
c) az engedélyezési tervnek fafelmérési mellékletet kell tartalmaznia és a határozatban a fapótlás módját meg
kell határozni,
d) a kivágott fák pótlására telepített fák közé beszámítandóak a Beruházás keretében telepített fák.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök