text:
239/2019. (X. 16.) Korm. rendelete a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által alapított és fenntartott szakképzési centrumok tagintézményeiben történő világításkorszerűsítési feladatok elvégzésére vonatkozó kijelölésről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a „Fényes Okos Iskolák Program” keretében a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
által alapított és fenntartott szakképzési centrumok tagintézményeiben az  energiahatékonysági szolgáltatási
konstrukció keretében történő világításkorszerűsítési megoldásokra terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. energiahatékonysági szolgáltatási konstrukció: az  energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény
1.  § 7.  pontjában meghatározott energiahatékonyság-alapú szerződés keretében megvalósuló
világításkorszerűsítési megoldás,
2. miniszter: a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter.
2. A miniszter feladatai 3. § (1) A  miniszter gondoskodik a  világításkorszerűsítési beruházások minőségi, határidőben történő és az  életciklus
költségek alapján meghatározott költséghatékony megvalósításáról, valamint az  irányítási és felügyeleti körében
megvalósuló világításkorszerűsítési beruházások megvalósítása során a  közpénzek hatékony felhasználásának
átláthatóságáról és nyilvános ellenőrzésének biztosításáról.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti feladatait a  NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: Társaság) bevonásával látja el.
(3) A  szakképzési centrumok szakképző iskolai feladatot ellátó tagintézményeiben történő világításkorszerűsítési
feladatok elvégzésének végrehajtása során a  miniszter nevében a  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal
elnöke jár el.
4. § A miniszter
a) figyelemmel kíséri a világításkorszerűsítési beruházások megvalósítását,
b) az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság útján ellenőrzi
a  világításkorszerűsítési beruházás magas szakmai minőségben, az  energiahatékonysági szolgáltatási
konstrukciónak megfelelően történő megvalósulását.
3. A Társaság feladatai 5. § A Társaság a  szakképzési centrumok tagintézményeiben megvalósítandó világításkorszerűsítési beruházások
tekintetében kizárólagos joggal
a) ellátja a  világításkorszerűsítési beruházás megvalósíthatóságával kapcsolatos előkészítési feladatokat,
amelyek keretében energiahatékonysági felmérést készít, fenntartási és üzemeltetési modellt dolgoz
ki, beruházási tervet készít, költség- és időkalkulációt készít, helyszíni vizsgálatot folytat le, beruházási
programot készít,
b) ellátja a  világításkorszerűsítési beruházás generál tervezésének teljes körű, minden szakágra kiterjedő
tervezési tevékenységét, az elkészített energiahatékonysági felmérés alapján megtérülőnek minősített, és így
a miniszter által kijelölt szakképzési centrumok tagintézményeiben,
c) ellátja a  világításkorszerűsítési beruházás generál kivitelezésének teljes körű kivitelezési feladatait
az elkészített energiahatékonysági felmérés alapján megtérülőnek minősített és így a miniszter által kijelölt
szakképzési centrumok tagintézményeiben,
d) végzi az  energiahatékonyság-alapú szerződés kötelezettjeként, energiahatékonysági szolgáltatóként
tevékenységét az  elkészített energiahatékonysági felmérés alapján megtérülőnek minősített és így
a miniszter által kijelölt szakképzési centrumok tagintézményeiben.
4. A világításkorszerűsítési megoldásokra vonatkozó szabályok 6. § (1) A  világításkorszerűsítési megoldások esetén a  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal – az  érintett
szakképzési centrumok nevében – mint megrendelő a  Társasággal a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi
CXLIII. törvény, továbbá az  energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény rendelkezéseivel összhangban
energiahatékonysági szolgáltatási konstrukcióban szerződést köt a tevékenység teljes körű ellátására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződésben rögzítésre kerülnek különösen a Társaság feladatai, jogai és kötelezettségei.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkötésre kerülő 6. § szerinti szerződésekre kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2015. (X. 30.) IM rendelete a természetes személyek bírósági adósságrendezési eljárásában a családi vagyonfelügyelő és a felek közötti együttműködés szabályairól, valamint az adós fizetési számláiról.
A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106.  § (2)  bekezdés e) és g)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) adós alatt a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény (a továbbiakban: Are. tv.)
5. § 5. pontja szerinti adóstársat,
b) családi vagyonfelügyelő alatt az  Are. tv. 31.  § (6)  bekezdése alapján kijelölt, teljes jogkörrel rendelkező
helyettesét,
c) egyéni vállalkozás, egyéni vállalkozó alatt az Are. tv. 5. § 19. pontja szerinti vállalkozási formákat és az  ilyen
önálló tevékenységet végző személyeket
is érteni kell. (2) E rendelet alkalmazásában
a) egyéb kötelezett: az Are. tv. 5. § 18. pontjában felsorolt személy, ha az Are. tv. 10. § (1) bekezdés a), b) vagy
c) pontja szerinti nyilatkozatot tett,
b) fizetési számla: a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Pft.)
2. § 8. pontja szerinti olyan számla, amelynek tulajdonosa az adós, de a számla pénzforgalma nem az adós
egyéni vagy társas vállalkozása vagy egyéb önálló gazdasági tevékenysége pénzforgalmának lebonyolítására
szolgál,
c) felek: az Are. tv. szerinti adós, adóstárs, hitelező és az egyéb kötelezett,
d) megélhetési számla: az  adós és a  vele közös háztartásban élő hozzátartozók mindennapi megélhetése és
lakásfenntartása költségeinek fedezésére szolgáló fizetési számla,
e) adósságtörlesztési számla: az  adósnak az  adósságtörlesztés teljesítése céljából nyitott és fenntartott fizetési
számlája.
 (3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adós és adóstárs
a) az Are. tv. és e rendelet szerinti, a családi vagyonfelügyelővel kötött együttműködési megállapodást együtt
írják alá,
b) az  a)  pont szerinti együttműködési megállapodással összefüggő jogokat – a  megállapodásban rögzítettek
szerint – bármelyikük gyakorolhatja vagy együttesen is gyakorolhatják,
c) a fizetési számlák megnyitásával kapcsolatos jogokat bármelyikük gyakorolhatja – ha pedig a számlavezető
lehetővé teszi – akkor együttesen is gyakorolhatják,
d) a  megélhetési számlára vonatkozóan az  Are. tv. és e  rendelet szerinti rendelkezési jogok gyakorlásával
kapcsolatos jogokat bármelyikük gyakorolhatja.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában említett családi vagyonfelügyelő és teljes jogkörű helyettese
a) az  Are. tv. és e  rendelet szerinti együttműködési megállapodást családi vagyonfelügyelőként önállóan is
aláírhatják,
b) az  együttműködési megállapodással összefüggő jogokat egyenként is gyakorolhatja, a  megállapodással
összefüggő kötelezettségeket bármelyikük teljesítheti,
c) az adósságtörlesztési számla feletti rendelkezési jogokat egyenként is gyakorolhatja.
(5) Ahol e rendelet valamely kötelezettség haladéktalan teljesítését írja elő az adós, a hitelező, az egyéb kötelezett vagy
a családi vagyonfelügyelő számára, ennek a kötelezettségnek legkésőbb három munkanapon belül kell eleget tenni.
2. § Az Are. tv.-ben szabályozott bírósági adósságrendezési eljárásban a  családi vagyonfelügyelő feladata az  eljárás
alábbi céljainak elősegítése:
a) az adós és hitelezői érdekeinek összehangolásával méltányos adósságrendezés,
b) az  adós, adóstárs joggyakorlásának támogatása, kötelezettségei végrehajtásának ellenőrzése,
pénzgazdálkodásának felügyelete a bírósági adósságrendezési eljárás során, c) bírósági adósságrendezési eljárásban a  feladatkörét érintő eljárási cselekmények átlátható, ellenőrizhető
végrehajtása, az  eljárás lefolytatásának dokumentálása, az  eljárás szabályait megszegő felekkel szemben
jogszabályban meghatározott intézkedések kezdeményezése,
d) az  adósságrendezés elősegítése egyezségkötés megkísérlésével, ennek sikertelensége esetén
adósságtörlesztési bírósági határozat szakmai előkészítésével, végrehajtásának felügyeletével,
e) együttműködés elősegítése a felek között, valamint a felek és az állami és önkormányzati szervek között.
3. § A 2. §-ban meghatározott célok érdekében a családi vagyonfelügyelő a bírósági adósságrendezés során
a) a feleket tájékoztatja a jogaik gyakorlásához és kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges tudnivalókról,
b) a felek számára a jogaik gyakorlásával és a kötelezettségeik teljesítésével összefüggő együttműködési rendet
alakít ki,
c) előkészíti az  adósságrendezési egyezséget és lebonyolítja, dokumentálja az  egyezségkötési, illetve
az egyezségmódosítási folyamatot,
d) előkészíti a  bírósági adósságtörlesztési tervet, ennek érdekében az  Are. tv.-ben meghatározott feltételek
figyelembevételével javaslatot tesz
da) az adós adósságrendezésbe tartozó bevételeinek az adósságrendezéssel összefüggő felosztására,
db) az adósnál visszahagyható vagyonra és bevételekre,
dc) az adós vagyontárgyainak értékesítésére és az értékesítés ütemezésére,
dd) az  adós és a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozók lakhatását biztosító lakóingatlan
tulajdonjogának megtartására, vagy a  lakóingatlan értékesítését követően a  méltányolható
lakásigényt meg nem haladó másik lakóingatlan vásárlására,
de) a dd) alpont alkalmazhatóságának hiányában a  lakhatást biztosító lakásbérleti (lakáshasználati) díj
megfizetéséhez szükséges összegek adósnál történő visszahagyására,
e) az  Are. tv. és e  rendelet, valamint az  együttműködési megállapodás keretei között felügyeli az  adós
gazdálkodását, ellenőrzi az  adósságrendezési egyezség, illetve az  adósságtörlesztési bírósági határozat
végrehajtását és az adós fizetési számlái forgalmáról készült kimutatásokat,
f ) az adósságok rendezéséhez szükséges keretek között az adósságrendezésbe tartozó vagyonra és bevételekre
vonatkozóan – az Are. tv.-ben és e rendeletben meghatározott módon – rendelkezési jogot gyakorol, elvégzi
a  pénzösszegek hitelezők közötti felosztásával, a  hitelezők részére történő kifizetésekkel és a  kifizetések
nyilvántartásával összefüggő feladatokat,
g) az  Are. tv.-ben meghatározott esetekben előkészíti az  adósságrendezési egyezség, illetve
az adósságtörlesztési bírósági határozat módosítását,
h) az adósságrendezési, illetve az adósságtörlesztési időszak lejártával elvégzi a záró elszámolást,
i) a bírósági határozathozatalhoz szakmai előkészítő feladatokat végez,
j) az Are. tv.-ben meghatározott esetekben kezdeményezi az adósságrendezési eljárás megszüntetését,
k) elvégzi a  bírósági adósságrendezési eljárásban a  hirdetményi rendszerrel, továbbá az  adósságrendezési
nyilvántartással összefüggő, jogszabályban meghatározott feladatokat,
l) elvégzi az adósságrendezési eljárás lezárásával összefüggő, az Are. tv.-ben és e  rendeletben meghatározott
intézkedéseket, valamint az adminisztratív feladatokat és az iratkezelési teendőket.
4. § (1) A  Családi Csődvédelmi Szolgálat területi szerveként eljáró kormányhivatal az  e  rendelet szerinti együttműködési
megállapodásokra vonatkozóan – a  Családi Csődvédelmi Szolgálat központi szervével egyeztetve –
mintaszövegeket alakít ki és bocsát a családi vagyonfelügyelők rendelkezésére.
(2) Az  együttműködési megállapodásokban a  családi vagyonfelügyelő és a  felek rendelkezhetnek a  kapcsolattartás
módjáról is. Ennek során rögzítik, hogy elektronikus kapcsolattartásra
a) az adós, illetve az egyéb kötelezett ügyfélkapus regisztráció alapján történő azonosítással,
b) jogi személy hitelező esetében az Are. tv. 4. § (5) bekezdés szerinti módon,
c) az  együttműködési megállapodásban felsorolt egyszerűsített módon teljesíthető értesítésekre,
bejelentésekre, adatszolgáltatásokra azonosított elektronikus úton – elektronikus hírközlő eszközök útján
vagy jelszavas hozzáférésű elektronikus levélhez szkennelt formában csatolt dokumentummal –
kerülhet sor. 5. § (1) A  családi vagyonfelügyelő és a  felek közötti együttműködési megállapodást írásba kell foglalni, a  megállapodást
a  Családi Csődvédelmi Szolgálat illetékes területi szerveként eljáró kormányhivatal vezetője vagy az  általa kijelölt,
vezető beosztású kormánytisztviselő ellenjegyzi.
(2) Az e rendelet szerinti együttműködési megállapodásokat és azok módosítását az adósságrendezési ügy iratai között
kell kezelni, és tájékoztatás céljából haladéktalanul meg kell küldeni az  érintett feleknek, az  eljáró bíróságnak és
a hitelezőknek.
2. A családi vagyonfelügyelő és az adós közötti együttműködési megállapodás
6. § (1) Az  Are. tv. 45.  § (7)  bekezdése szerinti együttműködési megállapodás célja különösen annak biztosítása, hogy
az adós
a) pénzfizetésre, vagyoni érték szolgáltatására vonatkozó vagy azt eredményező kötelezettséget csak a saját és
a vele közös háztartásban élő hozzátartozók mindennapi életviteléhez szükséges kiadásokra és a takarékos
gazdálkodás követelményei között vállaljon, egyéni vállalkozói tevékenységét pedig úgy folytassa, hogy
kerülje az olyan üzleti kockázatokat, amelyek a fizetőképességét vagy a törlesztési képességét veszélyeztetik,
b) az adósságrendezésbe tartozó vagyonát elkülönítetten kezelje, tegye meg az állagmegóvásra, a megőrzésre,
a karbantartásra és a károsodásoktól való megóvásra vonatkozó intézkedéseket,
c) az adósságrendezésbe tartozó bevételeit elkülönítetten kezelje, és az adósságrendezésre fordítsa,
d) az  adósságrendezésbe nem tartozó pénzeszközei és vagyoni eszközei állományára vonatkozóan
a nyilvántartási és az adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítse,
e) ne tegyen olyan jognyilatkozatot, amely a  törlesztési képességét hátrányosan befolyásolja vagy
vagyonvesztést eredményezhetne,
f ) ne alapítson olyan vállalkozást vagy ne szerezzen részesedést olyan vállalkozásban, ahol a  vagyoni
felelőssége korlátlan, vagy amelynél a  jegyzett tőke biztosításával vagy a  tagi jogviszonnyal összefüggő
kötelezettségvállalás ellentétes az  adósságrendezési egyezségben vagy az  adósságtörlesztési végzésben
foglaltakkal,
g) a  hitelezői között ne tegyen jogellenesen különbséget, ne részesítse egyik hitelezőjét sem jogellenesen
előnyben, ne okozzon nekik jogellenesen hátrányt,
h) ne tegyen olyan intézkedést, amely a  hitelezők érdekeinek kijátszását célozza vagy elvonja kielégítésük
fedezetét,
i) ne teljesítsen olyan hitelezői követelést, amelyet az adósságrendezési eljárásba be kellett volna jelenteni, de
erre nem került sor,
j) ne ismerjen el bizonytalan vagy nem igazolt pénzügyi vagy vagyoni érték kiadására vonatkozó követeléseket,
k) tegyen meg mindent, ami tőle elvárható a  pénzfizetésre vagy vagyoni érték kiadására irányuló követelései
érvényesítése érdekében,
l) ne teljesítse az  adósságrendezés kezdeményezése előtt vállalt ellenszolgáltatás nélküli vagy bírósági úton
nem érvényesíthető, pénzfizetésre irányuló kötelezettségeit az adósságrendezési eljárás alatt,
m) esedékességkor teljesítse a bírósági adósságrendezési eljárás alatt az Are. tv., e rendelet, az adósságrendezési
egyezség vagy az  adósságtörlesztési határozat alapján őt terhelő fizetési kötelezettségeket, továbbá
azokat a  kifizetéseket, amelyeket az  Are. tv. 45.  § (4), (5) vagy (6)  bekezdése értelmében esedékességkor
folyamatosan teljesíteni kell,
n) teljesítse az  Are. tv. és az  e  rendelet szerinti számlanyitással összefüggő, továbbá a  fizetési számlák
fenntartásával, továbbá a  számlavezetés és a  számlaműveletek költségeinek biztosításával összefüggő
kötelezettségeit,
o) teljesítse az  adósságtörlesztési számla feletti rendelkezési jog családi vagyonfelügyelő részére történő
átadásával összefüggő feladatait,
p) olyan feltételekkel nyisson megélhetési számlát, továbbá oly módon kezdeményezze az  egyéb
– jogszabály alapján vagy a vagyonfelügyelő által engedélyezett – egyéb számlára vonatkozó megállapodás
módosítását, hogy a  családi vagyonfelügyelővel kötött együttműködési megállapodásban meghatározott
összeghatár felett fizetési megbízás adására csak akkor kerüljön sor, ha ezt a  családi vagyonfelügyelő
előzetesen jóváhagyja, továbbá ezen számlák forgalmáról a  családi vagyonfelügyelőt az  e  rendeletben és
az együttműködési megállapodásban foglaltak szerint tájékoztassa,
q) folyamatosan tegye lehetővé a családi vagyonfelügyelővel történő írásbeli vagy elektronikus kapcsolattartás
lehetőségét az együttműködési megállapodásban rögzített módokon.
(2) Az (1) bekezdés p) pont szerinti jóváhagyás nem feltétele a fizetési megbízás számlavezető általi teljesítésének, de
a fizetési számla terhére történő fizetési műveletet tartalmazó bankszámlakivonatot az adós köteles
a) az Are. tv.-ben előírt beszámolás során, valamint
b) a családi vagyonfelügyelő felhívására a felhívás kézhezvételét követően haladéktalanul
bemutatni.
7. § (1) Ha az  adósnak van a  természetes személyek adósságrendezési eljárásában az  adósságrendezésbe nem tartozó
vagyonról és bevételekről szóló 230/2015. (VIII. 12.) Korm. rendeletben meghatározott bevétele, a  családi
vagyonfelügyelővel kötött együttműködési megállapodásban vállalhatja, hogy
a) ezeket a bevételeket részben vagy egészben a megélhetési számlán kezeli, illetve
b) ezen bevételek meghatározott részét az adósságrendezésre fordítja, és ebből a célból befizetést teljesít vagy
átutaltat az adósságtörlesztési számlára.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalás bármikor, indokolás nélkül, a  családi vagyonfelügyelőhöz benyújtott
nyilatkozattal visszavonható. 8. § Az együttműködési megállapodásban az  adós kötelezettséget vállal arra, hogy milyen módon teljesíti a  családi
vagyonfelügyelő számára az adatváltozással összefüggő bejelentési és intézkedési kötelezettségét.
9. § Adatváltozás
a) az  Are. tv. 1.  melléklet 1.  pontja, valamint a  természetes személyek adósságrendezési eljárása
kezdeményezéséhez benyújtandó kérelemről és az  ahhoz csatolandó űrlapokról, dokumentumokról és
nyilatkozatokról szóló 15/2015. (VIII. 28.) IM rendelet
aa) 1. melléklet I–II. pontja szerinti adatok megváltozása,
ab) 1. melléklet III. pont 1–3. alpontja szerinti vagyonleltár elemeinek bővülése ajándékozás, adomány,
öröklés, illetve halál esetére szolgáló rendelkezés alapján, valamint
ac) 1. melléklet III. pont 4. alpontja szerinti tagsági részesedés vagy követelések megszűnése,
b) a  hitelezői igények besorolását vagy összegszerűségét befolyásoló jogi eljárások megindítása, azok
eredménye,
c) a  bírósági adósságrendezési eljárás alatt az  adóssal szemben olyan új pénzfizetésre vagy vagyoni érték
szolgáltatására vonatkozó követelés keletkezése és összege, amely alapján új hitelezői igénybejelentésre
kerülhet sor,
d) az adós követelései érvényesítésével összefüggő eljárások megindítása, eredménye,
e) az adós tartós befektetéseire vonatkozóan
ea) a kifizetésekre,
eb) a befektetésre vagy az abból származó eszközök kezelésére vonatkozó megállapodások felmondása,
vagy
ec) a befektetések hozamára vonatkozó rendelkezési jog megnyílása,
f ) a  munkavállalás, az  egyéb jövedelemszerző tevékenység, illetve egyéni vállalkozás létesítése, az  egyéni
vállalkozói tevékenység felfüggesztése, az  egyéni vállalkozói tevékenységgel összefüggésben az  adózás
rendjéről szóló törvény rendelkezései szerint pénzforgalmi számla nyitása, a  számlavezető pénzügyi
intézmény megnevezése és a számla száma,
g) a  munkaviszony, egyéb foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszűnése, a  megszűnés jogcíme, egyéni
vállalkozási tevékenység megszüntetése,
h) az adós vagy a vele együtt élő Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) szerinti hozzátartozók Are. tv. 5. §
52. pont szerinti súlyos betegsége, illetve az említett állapot megszűnése,
i) az  adós vagy a  vele együtt élő, Ptk. szerinti hozzátartozók h)  pontban nem említett, a  munkaképességet
befolyásoló egyéb tartós – legalább három hónapon át fennálló – egészségromlása vagy balesete,
j) az adós és az adóstárs között a vagyonközösség vagy a közös háztartás fenntartásának megszűnése,
k) a házasságkötés vagy élettársi jogviszony létesítse, az említett jogviszonyok megszüntetése – ha ezek érintik
az adós vagyonát, vagy az adós tulajdonában lévő vagy az általa lízingelt ingatlanban együtt élők számának
megváltozásával járnak –,
l) a tartásra jogosult gyermek születése vagy nevelésbe fogadása,
m) a házastársi tartási, gyermektartási vagy rokontartási kötelezettség keletkezése, megszűnése,
n) az adós tulajdonában lévő vagy az általa lízingelt ingatlanban együtt élők számának megváltozása, valamint
az a tény, hogy milyen jogcímen történik a beköltözés, a beköltözéssel érintett személy aktív korú-e,
o) az  olyan ok vagy körülmény, amely az  Are. tv. értelmében az  adósságrendezési eljárás megszüntetését
alapozhatja meg.
10. § (1) Az együttműködési megállapodásban rendezni kell az adós bejelentési kötelezettségét
a) arról, ha az adóstársa vagy az egyéb kötelezett elhalálozott,
b) az  a)  pont szerinti esetben az  örökös törlesztési kötelezettségének szüneteléséről mindaddig, amíg
az örökség felett a rendelkezési jogot a hagyatéki eljárás során meg nem szerzi,
c) arról, ha örökségben vagy más – halál esetére szóló rendelkezés alapján járó – juttatásban részesült, és
a juttatást vagy a hagyatékátadó végzést kézhez kapta,
d) arról, ha a  jelzáloghitel törlesztőrészletéhez az  adósságrendezésben részt vevő természetes személyek
lakhatási feltételeinek megtartása céljából nyújtott törlesztési támogatásról szóló 274/2015. (IX. 21.) Korm.
rendelet szerinti állami törlesztési támogatás iránti igényét a  hitelintézet elfogadta, vagy ha a  kérelem
hitelintézet általi elutasítása esetén a  kérelmének elsőfokon az  illetékes fővárosi, megyei kormányhivatal,
vagy pedig másodfokon a Magyar Államkincstár központja helyt adott,
e) arról, ha az  adósságrendezési kötelezettsége teljesítéséhez munkáltatótól, közhasznú szervezettől,
önkormányzattól, egyházi jogi személytől pénzbeli vagy vagyoni támogatást, adományt kapott,
f ) arról, ha az Are. tv. 3. melléklet 21. pontja szerint a  lakóingatlana értékesítéséről a  települési önkormányzat
részére történő adatszolgáltatásra vonatkozóan az eljárás során nyilatkozatot tesz, vagy a korábban tett ilyen
nyilatkozatát visszavonja,
g) arról, ha a  hitelezőjével az  adósságrendezési eljárás kezdeményezése előtt indult per, peren kívüli eljárás,
polgári nemperes eljárás, közigazgatási hatósági eljárás vagy adóigazgatási eljárás jogerősen befejeződött,
és az  említett eljárásokban az  adósnak pénzfizetésre irányuló kötelezettsége vagy követelése keletkezett,
ennek összegét, azt a tényt, hogy a hitelező – az Are. tv. 41. § (7) és (8) bekezdése szerint – érvényesített-e
beszámítási kifogást, vagy beszámítás iránti igényt,
h) arról, ha az adósságrendezésbe tartozó vagyontárgya
ha) jogellenesen kikerült birtokából vagy a rendelkezése alól,
hb) megsemmisült, vagy jelentős értékvesztéssel károsodott, és
hc) a  ha)–hb) szerinti körülményekre tekintettel biztosítási összegre jogosulttá teszi-e, ezt az  összeget
megkapta-e,
i) arról, ha szabálysértési eljárásban vagy közigazgatási hatósági eljárásban 500  000 Ft-ot meghaladó
bírságfizetésre irányuló kötelezettsége keletkezik, vagy az  500  000 Ft-ot meg nem haladó összegű bírság
esetében a fizetési kötelezettsége a járulékokkal számítottan éri el az 500 000 Ft-ot,
j) arról, ha kamattal és járulékokkal 50 000 Ft-ot meghaladó egyéb fizetési kötelezettsége keletkezik, amelyre
vonatkozóan az adósságrendezési eljárásban hitelezői igénybejelentésre kerülhet sor,
k) járulékokkal együtt 200 000 Ft-nál nagyobb összegű köztartozása keletkezik, amelyet az esedékességkor nem
tudott kifizetni, és a hatóság nem engedélyezte annak részletekben történő megfizetését,
l) az Are. tv., valamint az adósságrendezési egyezség vagy az adósságtörlesztési határozat szerint az adós saját
jogkörében történő vagyonértékesítések megtörténtéről és a  bevétel adósságtörlesztési számlára történő
befizetéséről.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti eseményeket, adatokat igazoló dokumentumokat a  családi vagyonfelügyelő részére
az együttműködési megállapodásban meghatározott módon be kell mutatni vagy meg kell küldeni.
11. § (1) A  családi vagyonfelügyelő és az  adós között létrejött együttműködési megállapodásban – a  jogerős végzéssel
jóváhagyott egyezségben foglaltakkal összhangban – kell részletezni különösen
a) az  adós hitelezőkkel szemben vállalt kötelezettségei végrehajtásának módját, ide értve az  adós saját
jogkörében végrehajtható vagyonértékesítést és a bevételnek az adós tulajdonában álló adósságtörlesztési
számlára történő haladéktalan befizetését vagy átutalását,
b) az adós rendelkezését arra vonatkozóan, hogy felhatalmazást ad a családi vagyonfelügyelőnek az a) pontban
említett számla feletti rendelkezési jog gyakorlására, – amely jogot a  családi vagyonfelügyelő kizárólag
az általa végzett vagyonértékesítés bevételének, továbbá az adós által oda utalt pénzösszegeknek a számlán
történő kezelése, a számlán lévő pénzeszközök hitelezők számára történő kifizetése érdekében gyakorolhat,
és kizárólag ilyen célú vagy ezekhez kapcsolódó számlaműveletekre adhat a számlavezetőnek megbízást –,
c) az adós kötelezettségvállaló nyilatkozatát arról, hogy
ca) az  adósságtörlesztési számla megszüntetését az  adósságrendezési eljárást megszüntető vagy
az eljárást mentesítéssel lezáró bírósági határozat jogerőre emelkedéséig nem kezdeményezi, és
cb) a  ca)  pontban meghatározott időpontig nem tesz a  halála esetére szóló rendelkezést, vagy
a korábban tett ilyen tartalmú nyilatkozatát haladéktalanul visszavonja,
d) az  adós kötelezettségvállalását arra, hogy a  hitelezők számára – kivéve az  Are. tv. 45.  § (5)  bekezdés
c)–f )  pontja alapján rendszeresen esedékessé váló kifizetéseket – az  adósságtörlesztéshez szükséges
fedezetet, továbbá a számlavezetéssel, számlaműveletekkel összefüggő díjak fedezetét az adósságtörlesztési
számlára külön felszólítás nélkül, legalább havi rendszerességgel átutalja vagy átutaltatja,
e) az  adós kötelezettségvállalását arra, hogy az  egyéni vállalkozói tevékenységével összefüggésben nyitott
pénzforgalmi számlája számlaforgalmáról két hónaponként beszámol a  családi vagyonfelügyelőnek
– a számlavezető intézmény által kiállított számlakivonat másolatának megküldésével –,
f ) az  egyezség végrehajtásának a  családi vagyonfelügyelő által történő, az  a)–e)  pontban nem említett
felügyeletével kapcsolatos intézkedéseket,
g) az  adós egyezség végrehajtásával összefüggő tevékenységének – a  bíróság, a  hitelező vagy az  egyéb
kötelezett kezdeményezésére – a családi vagyonfelügyelő által foganatosítható célellenőrzésének szabályait,
h) az adós rendszeres beszámolási kötelezettségét és annak formáját az egyezség végrehajtására vonatkozóan,
i) az  adós megélhetési számlájára vonatkozóan azt az  összeghatárt és időintervallumot, amely keretei között
az  adós a  megélhetési számláról pénzt vehet fel, átutalási megbízásokat adhat, csoportos beszedési
megbízásra felhatalmazást adhat, betéti bankkártyával fizetési műveletet kezdeményezhet,
j) az  adós részéről a  családi vagyonfelügyelő számára kéthavonta elszámolás bemutatását a  megélhetési
számla kifizetési műveleteiről és számlaegyenlegéről,
k) az  adós tulajdonát képező egyéb fizetési számla, értékpapír számla, ügyfélszámla takarékbetét,
betétszerződéssel pénzügyi intézménynél elhelyezett összeg felett a  családi vagyonfelügyelő
számlakivonattal történő tájékoztatásának módját,
l) az adósnak az adósságrendezésbe vont vagyontárgyai megőrzésével, állagmegóvásával, vagyonbiztosítások,
kötelező gépjármű felelősségbiztosítások megkötésével és díjainak megfizetésével összefüggő
kötelezettségeit,
m) az  adós vagyontárgyainak az  adós birtokából történő jogellenes kikerülése vagy károsodása esetében
az adóst terhelő bejelentési, eljárás-kezdeményezési, illetve kárenyhítési kötelezettségeket,
n) az adósságrendezési eljárás kezdeményezése előtt keletkezett, az adós által bejelentett 50 000 Ft-ot el nem
érő tartozások kifizetésére vonatkozóan a családi vagyonfelügyelő jóváhagyásának megadásával összefüggő
feltételeket, valamint a kifizetés megtörténtének igazolását,
o) az  Are. tv. 55.  § (5)  bekezdése szerinti rendkívüli bevételeknek az  egyezségben vállalt törlesztési
kötelezettségek teljesítésére történő felhasználásának szabályait.
(2) Az  (1)  bekezdés e) és i) és k)  pontja szerinti számlák esetében az  adós a  családi vagyonfelügyelővel kötött
együttműködési megállapodásban az  adósságrendezés lezárásáig terjedő időszakra hozzájárul a  számlakivonat
családi vagyonfelügyelő általi megismeréséhez.
(3) Az  (1)  bekezdés e) és i) és k)  pontja szerinti számlák tekintetében a  betekintési jogot a  családi vagyonfelügyelő
az adós gazdálkodásának és a hitelezők részére történő kifizetések ellenőrzéséhez, a jogszabályban meghatározott
feladatköre keretein belül, és kizárólag az indokolt esetekben gyakorolja.
12. § Az együttműködési megállapodásban a családi vagyonfelügyelő
a) vállalja, hogy a bírósági adósságrendezési eljárásban az eljárás folyamán bejelentkezett hitelezői igényekről
az adóst észrevételezési jog biztosításával haladéktalanul tájékoztatja,
b) tájékoztatja az adóst, hogy a hitelezői igények befogadásával és besorolásával kapcsolatban milyen módon
adhat nyilatkozatot,
c) tájékoztatja az  adóst az  egyezség, illetve az  egyezségmódosítás megkötésével összefüggésben a  jogai
gyakorlásával összefüggő jogi és gyakorlati tudnivalókról,
d) vállalja, hogy az  adós által az  adósságrendezésre rendelkezésére bocsátott pénzügyi eszközökből
és a  vagyontárgyak értékesítéséből származó bevételekből a  hitelezők részére történő kifizetésekről
nyilvántartást vezet és azt legalább kéthavonta eljuttatja az  adósnak, illetve a  nyilvántartásba történő
betekintést az adós számára lehetővé teszi,
e) vállalja, hogy elkészíti és a  feleknek félévente megküldi az  adósságok törlesztésére vonatkozó összesített
adatokat,
f ) vállalja, hogy az  adósságrendezési egyezség, illetve az  adósságtörlesztési határozat végrehajtásának
lezárásával összefüggésben elkészített záró elszámolás tervezetét és véglegesített szövegét
az együttműködési megállapodásban meghatározott módon eljuttatja a feleknek,
g) vállalja, hogy a jogerős bírósági mentesítő határozat alapján elkészíti az adós számára
ga) azoknak az  adósságrendezési eljárásban érvényesített hitelezői követeléseknek a  tételes listáját,
amelyeket a mentesítő határozat folytán nem kell megfizetni,
gb) azoknak az  adósságrendezési eljárásban érvényesített, az  Are. tv. 5.  § 28.  pontja szerinti
jelzálogszerződésből vagy lakóingatlanra kötött pénzügyi lízingszerződésből eredő követeléseknek
a  listáját, amelyek az adósságrendezés időszakánál hosszabb futamidejű szerződések tekintetében
az  adóst az  egyezségben vagy adósságrendezési határozatban meghatározott módon kötelezik
az adósságrendezés lezárását követően, a futamidő lejártáig még esedékessé váló törlesztőrészletek
megfizetésére.
13. § (1) A  bírósági adósságtörlesztési eljárásban a  családi vagyonfelügyelő és az  adós között az  együttműködési
megállapodás megkötésére és tartalmára vonatkozóan a  11–12.  §-ban foglaltakat az  Are. tv. 29. alcímében
szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni. Ha a  bírósági adósságrendezési egyezségkötési eljárásban
az  adós és a  családi vagyonfelügyelő már kötött együttműködési megállapodást, akkor azt kell módosítani
az adósságtörlesztési eljárás külön szabályai és az adósságtörlesztési végzés végrehajtása által érintett kérdésekben.
(2) Az Are. tv. 80. § (2) bekezdése szerinti külön bejelentést az adósnak
a) a  közterhekkel csökkentett, adósságrendezésbe vonási kötelezettség alá eső, rendszeres nettó bevételek
legalább 10%-os emelkedése, és
b) az Are. tv. 64. § (1) bekezdésében meghatározott, 500 000 Ft-ot meghaladó rendkívüli bevétel
tekintetében kell teljesítenie.
(3) Az adós a (2) bekezdésben meghatározott rendkívüli bevételeit a (2) bekezdésben hivatkozott összeghatár alatt is
az  adósságtörlesztési számlára köteles befizetni, és engedélyezi a  családi vagyonfelügyelőnek ebből az  összegből
előtörlesztés teljesítését a  hitelezők közötti, az  adósságtörlesztési végzésben meghatározott felosztás szabályai
szerint.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti rendkívüli bevétel hitelezők közötti – adósságtörlesztési határozatban jóváhagyott módon
történő – felosztásáról és a  hitelezők részére történő átutalásáról a  családi vagyonfelügyelő az  adósságtörlesztési
számlán történő jóváírástól számított 30 napon belül, a  (3)  bekezdés szerinti rendkívüli bevétel esetében pedig
60 napon belül intézkedik.
(5) Ha az adósságtörlesztési számláról a pénzügyi fedezet hiánya miatt a kifizetések nem teljesíthetők teljes mértékben,
a  családi vagyonfelügyelő az  erről szóló tudomásszerzést követően haladéktalanul felhívja az  adóst, hogy
a törlesztőrészletek megfizetéséhez szükséges összegeket az adósságtörlesztési számlára 15 napon belül fizesse be.
3. A családi vagyonfelügyelő és az egyéb kötelezett közötti együttműködési megállapodás
14. § (1) A családi vagyonfelügyelő és az egyéb kötelezett közötti együttműködési megállapodás alapján az egyéb kötelezett
a családi vagyonfelügyelőnek adatszolgáltatást teljesít
a) az  adósságrendezés kezdeményezése előtt és a  bírósági adósságrendezési eljárás elrendeléséig – az  adós,
adóstárs fizetési kötelezettségéért fennálló helytállási kötelezettsége alapján – teljesített kifizetésekről,
hitelezői követelésenkénti bontásban,
b) az Are. tv. 10. § (1) bekezdés a), b) vagy c) pontja szerint vállalt helytállási kötelezettsége alapján a bírósági
adósságrendezési eljárás elrendelését követően teljesített kifizetésekről, hitelezői követelésenkénti
bontásban.
(2) Az  adósságrendezési eljárásban az  egyéb kötelezett köteles bejelenteni a  vagyonfelügyelőnek, ha az  adóssal
szemben – a  helytállási kötelezettsége teljesítését követő megtérítési igénye kivételével – olyan új, pénzfizetésre
vagy vagyoni érték megfizetésére vonatkozó igénye keletkezik, amelynek értéke járulékokkal együtt meghaladja
a 200 000 forintot.
15. § (1) A  családi vagyonfelügyelő és az  egyéb kötelezett közötti együttműködési megállapodásban a  felek részletes
rendelkezéseket állapíthatnak meg
a) az egyéb kötelezett és a családi vagyonfelügyelő közötti elektronikus kapcsolattartás módjára,
b) az  egyéb kötelezettnek a  családi vagyonfelügyelő részére az  Are. tv. és a  természetes személyek
adósságrendezési eljárásában az  egyéb kötelezettek részvételével összefüggő szabályokról szóló 235/2015.
(IX. 4.) Korm. rendelet alapján fennálló bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettségére,
c) a  bírósági adósságrendezési eljárásban – az  adós helyett, illetve az  adós törlesztési kötelezettsége
kiegészítéseként – az  egyéb kötelezett által teljesített kifizetésekről az  egyéb kötelezett által történő
nyilvántartás-vezetés részletes szabályaira,
d) az egyéb kötelezett által az adós adósságtörlesztési számlájára befizetett, túlfizetésként teljesített összegek
visszafizetéséről vagy az egyéb kötelezett engedélye alapján a túlfizetésként teljesített összegek tartalékként
történő kezeléséről arra az esetre, ha az adós törlesztési késedelembe esik.
(2) Az  együttműködési megállapodást és annak módosításait a  családi vagyonfelügyelő tájékoztatásul megküldi
az adósnak, a hitelezőknek és a bíróságnak.
4. A családi vagyonfelügyelő és a hitelezők közötti együttműködés
16. § (1) A hitelező adatszolgáltatást teljesít a családi vagyonfelügyelőnek
a) az adósságrendezési eljárás kezdeményezését megelőzően elrendelt, felfüggesztett végrehajtásokból hozzá
ténylegesen befolyt követelések jogcíméről és összegéről,
b) az adósságrendezési eljárás kezdeményezését megelőzően megkezdődött, és az Are. tv. alapján befejezhető
vagyonértékesítésekről és az azokból származó bevételéről, a bevétel adóssal történő elszámolásáról,
c) az óvadék tárgyából a közvetlen kielégítési jog gyakorlásáról és a bevételből az adóssal történő elszámolás
adatairól,
d) az  egyezségkötéshez, illetve az  adósságtörlesztési határozat előkészítéséhez a  követelései összegéről,
jogcíméről, összetételéről,
e) ha a  bírósági adósságrendezési eljárás alatt – saját elhatározásából, az  egyezségtől vagy a  bírósági
adósságtörlesztési határozattól függetlenül – a  követelése egészéről vagy egy részéről az  adós, adóstárs
javára egyoldalúan lemond,
f ) az  Are. tv. 45.  § (4), (5), illetve (6)  bekezdése, valamint 72.  § (1)  bekezdése alapján esedékessé vált, de
az  adós által meg nem fizetett összegekről, amelyeket a  hitelező jogosult és köteles új hitelezői igényként
bejelenteni, ha annak bejelentésére korábban még nem kerülhetett sor,
g) az  Are. tv. 43.  § (8) és (10)  bekezdése alapján a  hitelezők számára a  végrehajtási eljárásokból megtérült
összegekről.
(2) Az adatszolgáltatást
a) az (1) bekezdés szerinti körülmények bekövetkeztekor haladéktalanul,
b) a családi vagyonfelügyelő felhívása esetén a felhívásban meghatározott határidőben, illetve
c) az Are. tv. 43. § (10) bekezdése szerinti esetekben az ott meghatározott határidőn belül
kell teljesíteni.
17. § (1) A  családi vagyonfelügyelő felhívására – az  Are. tv.-ben meghatározott határidőn belül illetve az  Are. tv.-ben nem
szabályozott esetekben a családi vagyonfelügyelő által megszabott határidőn belül – a hitelező adatot szolgáltat és
okirati bizonyítékokat nyújt be a hitelezői követelések összegének és besorolásának megállapításához.
(2) A  hitelező a  jogutód nélküli megszűnéssel vagy a  jogutódlással összefüggő eljárások Are. tv. 42.  § (2) és
(3)  bekezdésében felsorolt adatait az  eljárások megindításáról, illetve jogerős befejezéséről szóló döntések
kézhezvételétől számított 5 napon belül köteles írásban bejelenteni a családi vagyonfelügyelőnek.
18. § A családi vagyonfelügyelő tájékoztatja a hitelezőket
a) az adós adósságrendezésbe tartozó bevételeire, vagyonára vonatkozó felosztási tervről,
b) az  adós adósságrendezésbe vont vagyontárgyainak értékesítéséről és a  bevétel hitelezők közötti
felosztásáról, c) az adós mellett az Are. tv. 10. § (1) bekezdés b) pontja szerint kötelezettséget vállaló egyéb kötelezett által
a kiegészítő kötelezettségvállalása keretében megfizetett összegek hitelezők közötti felosztásáról,
d) az  egyezség szerinti féléves, éves és a  záró elszámolási kötelezettség kötelező tartalmáról, formájáról,
részletes szabályairól, valamint az elszámolási kötelezettség teljesítéséről,
e) a  törlesztőrészletek megfizetésére az  adós és az  adóstárs által nyitott adósságtörlesztési fizetési számla
számlavezetőjére és a  számlaszámra vonatkozó adatokról, a  számla feletti rendelkezési jog családi
vagyonfelügyelő általi gyakorlásának feltételeiről.
5. Az adós fizetési számlái 19. § (1) Ha az adós és az adóstárs már nem élnek közös háztartásban vagy megszűnt közöttük a vagyonközösség, az Are.
tv. 45.  § (3)  bekezdésében előírt adósságtörlesztési számlát és a  megélhetési számlát nem kötelesek közös
tulajdonukban álló számlaként megnyitni vagy fenntartani. A közös háztartás, illetve a vagyonközösség fennállása
alatt az 1. § (3) bekezdés c) pontjában foglaltak szerint kell eljárniuk.
(2) Az  adós akkor köteles az  adósságtörlesztési és a  megélhetési számlanyitás érdekében új fizetési
számlaszerződéseket kötni a számlavezetővel, ha
a) nincs fizetési számlája, vagy
b) a meglévő fizetési számlái nem kerülnek módosításra az e rendeletben foglaltaknak megfelelően.
(3) Az adós köteles a családi vagyonfelügyelőnek bejelenteni, hogy a fizetési számlái közül melyik az adósságtörlesztési
számla és melyik a megélhetési számla. A számlanyitás vagy a fizetési számla szerződésmódosításának megtörténtét
az adós a családi vagyonfelügyelő számára a szerződés másolatának megküldésével igazolja.
(4) A (3) bekezdésben említett fizetési számlaszerződéseket az adós csak a családi vagyonfelügyelő jóváhagyása esetén
mondhatja fel. A számlaszerződés felmondásának a családi vagyonfelügyelő általi jóváhagyását a számlavezető nem
vizsgálja.
(5) Az  adós haladéktalanul bejelenti a  családi vagyonfelügyelőnek, ha a  (3)  bekezdésben említett számlaszerződést
a  számlavezető felmondta. Ebben az  esetben haladéktalanul új fizetési számlaszerződés megkötése iránt kell
intézkednie, az e rendeletben foglaltak szerint.
20. § Az adósságtörlesztési számlával és a  megélhetési számlával szemben a  számlavezető nem teljesíthet hatósági
átutalást és beszedési megbízást – ide nem értve a csoportos beszedést –, továbbá nem hajthatja végre az átutalási
végzést; erről a tényről haladéktalanul tájékoztatja a hatósági átutalási megbízást, illetve a hatósági átutalási végzést
kibocsátó szervet.
21. § (1) Az  adós köteles az  adósságtörlesztési számlájára vonatkozó rendelkezési jogot – ide értve a  keretszerződésen
alapuló fizetési megbízások körének meghatározását, a  fizetési műveletek teljesítésének jóváhagyására,
helyesbítésére, teljesítésére vonatkozó jogokat is – a családi vagyonfelügyelőnek átadni, erre vonatkozóan az adós
és a  családi vagyonfelügyelő megállapodik. Az  adós a  szerződés megkötésekor vagy módosításakor intézkedik
a  rendelkezési jog családi vagyonfelügyelő részére történő átadásáról, és erről a  családi vagyonfelügyelőt értesíti.
A családi vagyonfelügyelő a rendelkezési joga gyakorlásához a számlavezetőnél személyesen azonosítja magát, és
a számlavezető számára megadja az aláírás-mintáját.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodásban
a) az  adós nyilatkozik arról, hogy a  rendelkezési jog átadásának visszavonására az  adósságrendezési eljárás
lezárásáig nem jogosult,
b) a családi vagyonfelügyelő és az adós figyelembe veszi, hogy a számlavezető a fizetési megbízások és egyéb
rendelkezések teljesítésekor kizárólag azok pénzforgalmi jogszabályoknak való megfelelését és a vele kötött
pénzforgalmi keretszerződésben foglaltakat vizsgálja.
(3) Az  adósságtörlesztési számlán a  családi vagyonfelügyelő megbízása alapján teljesített fizetési műveletekről és
a  számla egyenlegéről szóló havi tájékoztatást (a  továbbiakban: bankszámlakivonat) a  számlavezető – az  adós
felhatalmazó nyilatkozata alapján – a  családi vagyonfelügyelőnek küldi meg. Az  adós köteles megadni az  erre
vonatkozó felhatalmazó nyilatkozatot. A családi vagyonfelügyelő a bankszámlakivonat megismerhetőségét az adós
számára biztosítja vagy az adós kérésére arról másolatot készít.
(4) Az  adós a  családi vagyonfelügyelőtől a  fizetési megbízásokra és azok teljesítésére vonatkozóan kiegészítő
felvilágosítást kérhet annak érdekében, hogy figyelemmel tudja kísérni a  bírósági adósságrendezési eljárásban
fennálló azon törlesztési kötelezettségei teljesítését, amelyek megfizetése a családi vagyonfelügyelő intézkedésével,
az adósságtörlesztési számla megterhelésével történik.
(5) Az  e  §-ban foglaltak irányadók abban az  esetben is, ha az  egyéb kötelezett nyit az  adósságrendezési eljárásban
vállalt fizetési kötelezettségei teljesítése érdekében adósságtörlesztési számlát, és hozzájárul az (1) bekezdés szerinti
rendelkezési jogok családi vagyonfelügyelő részére történő átadásához.
22. § (1) A  megélhetési számla az  adós tulajdonában álló fizetési számla, amelynek megnyitására, a  számla feletti
rendelkezésre és a  számla megszüntetésére az  e  rendeletben nem szabályozott kérdésekben az  Are. tv.-ben,
a  Pft.-ben, valamint az  Are. tv. és a  Pft. végrehajtási rendeleteiben foglaltakat kell alkalmazni. A  számlavezető
a fizetési megbízások és egyéb rendelkezések teljesítésekor azok pénzforgalmi jogszabályoknak való megfelelését
és a vele kötött pénzforgalmi keretszerződésben foglaltakat vizsgálja.
(2) Az  adós a  vagyonfelügyelővel kötött együttműködési megállapodásban a  megélhetési számlájára vonatkozóan
az  adósságrendezés lezárásáig terjedő időszakra hozzájárul a  bankszámlakivonat családi vagyonfelügyelő általi
megismerhetőségéhez. A  családi vagyonfelügyelő vállalja, hogy ezt a  jogot csak az  adós gazdálkodásának
ellenőrzéséhez, a  jogszabályban meghatározott feladatköre keretein belül és kizárólag az  indokolt esetekben
gyakorolja.
(3) A megélhetési számlára az adós
a) választása szerint a természetes személyek adósságrendezési eljárásában az adósságrendezésbe nem tartozó
vagyonról és bevételekről szóló 230/2015. (VIII. 12.) Korm. rendelet szerint az  adósságrendezésbe nem
tartozó bevételeit,
b) az  adósságrendezési egyezségben az  adós, adóstárs és a  velük közös háztartásban élők megélhetésére,
a  lakásfenntartási kiadásokra – a  lakóingatlan elidegenítése esetén a  természetes személyek
adósságrendezési eljárásában a  méltányolható lakásigény, továbbá lakásbérleti vagy lakáshasználati díj
megállapításáról szóló 241/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 3. címe és 2.  melléklete szerint a  méltányolható
mértékű lakásbérleti, illetve lakáshasználati díj kifizetésére – visszahagyott összegeket,
c) az  Are. tv. 45.  § (6)  bekezdés szerinti jövedelemfelosztási tervben, továbbá az  Are. tv. 72.  § (1)  bekezdése
alapján az  adósságtörlesztési bírósági végzésben a  mindennapi megélhetési és lakásfenntartási kiadásokra
fordítható összegeket,
d) a vagyontárgyakkal összefüggő vagyonbiztosítás és felelősségbiztosítás díját,
e) a számlavezetési díjak, költségek és az átutalási megbízások díjainak megfizetéséhez szükséges összeget,
f ) választása szerint az  Are. tv. 26.  § (11)  bekezdése alapján a  családi vagyonfelügyelő által kifizetni
engedélyezett, 50 000 Ft-ot meg nem haladó tartozásai rendezéséhez szükséges fedezetét,
g) az  Are. tv. 45.  § (3)  bekezdése alapján – az  indokolt esetekben a  rendkívüli családi kiadások fedezéséhez
szükséges – a családi vagyonfelügyelő által engedélyezett összeget,
h) az Are. tv. 45. § (5) bekezdés c), d) és e) pontja, valamint (6) bekezdése alapján a bírósági adósságrendezési
eljárás alatt folyamatosan teljesítendő kiadások fedezetét
utaltathatja át vagy fizetheti be.
(4) Az  adós a  kifizetők felé rendelkezik arról, hogy a  kifizetőktől származó rendszeres bevételeit a  megélhetési
számlára utalják át, és a számlavezető számára haladéktalanul fizetési megbízást ad az adósságrendezésre szolgáló
bevételeinek az adósságtörlesztési számlára történő rendszeres átutalására vonatkozóan.
23. § (1) Az  adósságtörlesztési számla az  adós tulajdonában álló fizetési számla. A  számla megnyitására, fenntartására,
a  számla feletti rendelkezésre és a  számla megszüntetésére az  e  rendeletben nem szabályozott kérdésekben
az Are. tv.-ben, a Pft.-ben és annak végrehajtási rendeleteiben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A családi vagyonfelügyelő és az adós az együttműködési megállapodásban rendelkezik arról, hogy
a) az adós havi rendszerességgel milyen összeget utal az adósságtörlesztési számlára,
b) az adós az Are. tv., valamint az adósságrendezési egyezség vagy az adósságtörlesztési határozat szerint a saját
jogkörében történő vagyonértékesítésekből származó bevételeket az  adósságtörlesztési számlára köteles
befizetni vagy átutalni, és
c) az  adósságtörlesztési számlára beérkezett befizetéseket – a  számlavezetési díjak, költségek levonását
követően – milyen arányban, mely hitelezők között kell felosztani.
(3) Az  együttműködési megállapodásban foglaltak alapján az  adós kezdeményezi a  számlavezetővel a  Pft. szerinti
keretmegállapodás létrehozását vagy módosítását.
(4) A  családi vagyonfelügyelő – az  adós értesítése mellett – rendszeres átutalási megbízásokat ad a  hitelezők mint
kedvezményezettek javára, a vagyonértékesítésekből származó bevételek hitelezők közötti szétosztására pedig eseti
átutalási megbízást ad a pénzügyi intézménynek.
(5) Az adós a családi vagyonfelügyelő számára az együttműködési megállapodásban – az adósságtörlesztési számlára
vonatkozóan – vállalja, hogy az  adósságtörlesztési számlát az  adósságrendezésből eredő fizetési kötelezettségei
teljesítésére nyitja meg és tartja fenn, továbbá a számlán biztosítja a fedezetet
a) az adósságrendezéssel összefüggő fizetési kötelezettségeire,
b) a számlavezetési díjakra, költségekre,
c) a fizetési megbízások teljesítésének díjára,
d) a számla forgalmáról a díjköteles tájékoztatások, számlakimutatások díjaira.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti kötelezettség nemteljesítésének jogkövetkezményei és többletköltségei az  adóst
terhelik, ide értve azt is, ha a számlavezető a családi vagyonfelügyelő által adott fizetési megbízást a  teljesítéshez
szükséges fedezet hiányában nem tudja teljesíteni, vagy ha a számlavezető a számlatulajdonos kötelezettségeinek
megszegése miatt mondja fel a számlaszerződést.
(7) A  családi vagyonfelügyelő felelős azért, hogy az  adósságtörlesztési számláról a  fizetési megbízások általa történt
kezdeményezése megfeleljen a  pénzforgalmi jogszabályoknak és a  számlavezetővel kötött szerződésben
foglaltaknak.
(8) Az  adós számlavezetőnek adott írásbeli felhatalmazása alapján a  családi vagyonfelügyelő jogosult eljárni a  Pft.
szerinti fizető félként az  adósságtörlesztési számláról teljesítendő adósságrendezési célú fizetési megbízások
kezdeményezésekor, illetve a fizetési műveletek jóváhagyásakor.
24. § (1) A megélhetési számlához az adós betéti bankkártyát is igényelhet a számlavezetőtől, de a fizetési számlaszerződés
olyan módosítását kell kezdeményeznie, amely nem ad lehetőséget
a) hitelkeret nyitására, vagy
b) a  pozitív számlaegyenleg túllépésére (ide nem értve a  számlavezetéshez és a  fizetési műveletekhez
kapcsolódó költségeknek a számlaegyenlegre történő terhelését).
 (2) Az  adós a  megélhetési számla bankszámlakivonatait az  Are. tv. és e  rendelet szerinti elszámolási kötelezettsége
teljesítésekor csak akkor köteles bemutatni a családi vagyonfelügyelőnek, ha erre a családi vagyonfelügyelő felhívja.
A családi vagyonfelügyelő ilyen felhívást akkor küldhet, ha az az adós Are. tv. szerinti kötelezettségei ellenőrzéséhez
elengedhetetlenül szükséges, és a betekintési jogot kizárólag az ellenőrzéshez szükséges keretek között gyakorolja.
6. Záró rendelkezések 25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1072/2014. (II. 19.) Korm. határozata a központosított közbeszerzésre kötelezett szervek mobil távközlési szolgáltatásainak igénybevételéről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság útján –
a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 1.  § (1)  bekezdésének hatálya alá tartozó szervek nevében és helyett,
a  KM0101KGSM13 számú „Mobil távközlési szolgáltatások beszerzése 2013” tárgyú keretmegállapodás
(a továbbiakban: keretmegállapodás) II. fejezet 1. pontjának érvényesítése érdekében közös megrendelést adjon fel
a keretmegállapodás 1. számú melléklet 2.1 pontjában foglalt alapszolgáltatások vonatkozásában;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a minisztereket és a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjanak az 1. pont szerinti közös
megrendelés mellékletét képező egyedi előfizetői szerződések megkötéséről.
Felelős: miniszterek és a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az 1. pontban foglalt közös megrendelés feladását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2017. (III. 17.) Korm. rendelete a minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj 2017. mértékéről.
A Kormány
a személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 76.  §
b) pontjában,
a 4.  § tekintetében a  személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi
CXXXIII. törvény 76. § a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A 2017. évre vonatkozó, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló
törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke
2141 forint/óra.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.
3. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult közbeszerzési eljárásokban kell alkalmazni.
4. § Hatályát veszti a  minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj 2016. évi mértékéről szóló 78/2016. (IV. 11.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
102/2018. (III. 12.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Büki Attila János nemzetbiztonsági ezredest 2018. március 15-ei hatállyal
nemzetbiztonsági dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. február 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2015. (V. 11.) EMMI utasítása az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet ideiglenes szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet ideiglenes szervezeti és működési szabályzatát
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
44/2009. (IX. 4.) KHEM rendelete a polgári repülés hajózó személyzete egyes tagjainak repülési idejéről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74. § (1) bekezdés r) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság Állami Légijármű Lajstromába  felvett, nem gazdasági célú légiközlekedési
tevékenység céljából üzemeltetett légijármű fedélzetén munkavállalóként vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszony alapján – a légiutas-kísérő kivételével – hajózó szakszolgálatot teljesítőkre (a továbbiakan: hajózó) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) akklimatizált hajózó: az a hajózó, aki az időzónaváltás után eltöltötte az új időzónában az időzónák közötti eltérés
hatszorosát,
b) blokkidő kezdete és vége a megerősített hajózószemélyzettel történő repülés esetén: ha a váltás a repülés közben
történik, a fedélzeti váltás időpontja,
c) légijárművel folytatott munkavégzés: a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 71. § 10. pont b) alpontja
szerinti munkavégzés; továbbá az ezt közvetlenül megelőző, annak tartama alatti és azt közvetlenül követő
repülés, feltéve, hogy ezek a repülések közvetlenül kapcsolódnak ehhez a légijárművel folytatott
munkavégzéshez, és ezekben a személyzet tagjain kívül legfeljebb hat, a légijárművel folytatott munkavégzéshez
elengedhetetlenül szükséges személyt szállít,
d) blokkidő légijárművel végzett nem gazdasági célú légiközlekedési tevékenység esetén: a légijármű felszállásától
(merevszárnyú repülőgép esetében a felszállás céljából történő fékoldást követő elmozdulástól, helikopter
esetében a felszállás céljából történő elmozduláskor a futómű rugóstag kirugózásától) a légijármű leszállásáig
(merevszárnyú repülőgép esetében a földet érést és a futópálya elhagyását követő befékezésig, helikopter
esetében a földet érést köve tően a futómű rugóstag berugózásáig) terjedő időtartam,
e) helyi idő: annak az időzónának a helyi ideje, ahol a hajózó utoljára akklimatizálttá vált,
f) hosszú távú repülés: olyan repülés, ahol az indulási repülőtér és a célrepülőtér közötti távolság az 5000 kilométert
meghaladja,
g) időzónaváltás: a légijárművel folytatott munkavégzés befejezésének helyén a helyi idő több mint három órával
eltér a hajózó helyi idejétől. 3. § (1) A hajózó megengedett blokkideje olyan légijárművön, amelyen a légiüzemeltetési utasításnak meg fele lően
a) egy légijármű-vezető van:
aa) egy napon (24 órán belül) 6 óra,
ab) egy naptári hónapon belül 100 óra,
ac) egy naptári negyedéven belül 250 óra,
ad) egy naptári éven belül 700 óra,
b) két légijármű-vezető van, hajózó személyzeti tagonként:
ba) egy napon (24 órán belül) 10 óra,
bb) egy naptári hónapon belül 100 óra,
bc) egy naptári negyedéven belül 275 óra,
bd) egy naptári éven belül 900 óra,
c) hosszú távú repülés esetében, hajózó személyzeti tagonként:
ca) egy napon (24 órán belül) 12 óra,
cb) egy naptári hónapon belül 110 óra,
cc) egy naptári negyedéven belül 300 óra,
cd) egy naptári éven belül 900 óra.
(2) Az egy napra megengedett blokkidő alatt végezhető felszállások száma
a) legfeljebb ötvenöt,
b) kilenc órát meghaladó blokkidejű hosszú távú repülés esetén legfeljebb kettő.
(3) A helyi idő szerinti éjszakai munkavégzés esetén a hajózó napi blokkideje az (1) bekezdés
a) a) pont aa) alpontjában meghatározott esetben 5 óra,
b) b) pont ba) alpontjában meghatározott esetben 9 óra,
c) c) pont ca) alpontjában meghatározott esetben 11 óra.
(4) Az egy napra megengedett blokkidő és a (2) bekezdésben meghatározott felszállások száma a következő esetben és
mértékben növelhető:
a) a légijármű parancsnokának döntése alapján, ha a túllépés szükségessége a repülési feladat végrehajtásának
megkezdésekor még nem volt ismeretes, a blokkidő 10%-kal, a felszállások száma eggyel növelhető,
b) a légiközlekedési hatóság elő ze tes eseti engedélyével, különösen fontos repülési feladat végrehajtása érdekében,
a blokkidő legfeljebb 25%-kal, a felszállások száma legfeljebb kettővel növelhető.
(5) A 24 órán belül megengedett blokkidő váltószemélyzettel történő repülés esetén sem növelhető 18 óra fölé.
(6) Akklimatizált hajózó hajthat végre repülési feladatot időzónaváltással járó hosszú távú repülést köve tően.
(7) Hosszú és rövid távú repülést is végrehajtó hajózó esetében a hosszú távú repülésre vonatkozó elő írások szerint kell
figye lembe venni a havi, a negyedéves és az éves repülési időket.
4. § (1) A légijármű üzemben tartója az üzemben tartási kézikönyvben – e rendelettel összhangban – határozza meg a hajózók
blokkidejére, felszállások számára, valamint a munka- és pihenőidejére, szolgálati és repülési szolgálati idejére
vonatkozó konkrét rendelkezéseket. Az üzemben tartási kézikönyvet a légiközlekedési hatóság hagyja jóvá.
(2) A munkáltató a Munka Törvénykönyvéről szóló törvény alapján nyilvántartást vezet a hajózók felszállási számáról,
munka-, blokk- és pihenőidejéről.
(3) A hajózó köteles a munkáltatóját tájékoztatni a más munkáltatónál munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban történő blokkidejéről és felszállásainak számáról.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a polgári repülés hajózó személyzete repülési idejének szabályozásáról szóló 16/2003. (IV. 3.) GKM
rendelet. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(3) Ez a rendelet a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény e tárgykört szabályozó rendelkezéseivel együtt az
Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai
Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók
Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének
szervezéséről szóló európai megállapodásról szóló, 2000. november 27-i 2000/79/EK tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
122/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Révész
Tamásnét 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2016. VI. törvény a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya
között a  nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. március 1-i ülésnapján fogadta el.
MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a nemzetközi
közúti személyszállításról és árufuvarozásról
Magyarország Kormánya, valamint a Koszovói Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
azzal az óhajjal, hogy a viszonosság, az együttműködés és a kölcsönös előnyök alapján szabályozzák és fejlesszék
az államaik közötti, valamint a területükön áthaladó nemzetközi közúti személyszállítást és árufuvarozást,
a következőkben állapodnak meg: I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. Cikk
 (1) Ezen Megállapodással a  Szerződő Felek az  államaik közötti és az  államaik területén tranzitforgalomban áthaladó,
továbbá a harmadik államba irányuló, vagy harmadik államból kiinduló, az egyik Szerződő Fél államának területén
bejegyzett autóbusszal végzett nemzetközi közúti személyszállítást, illetve az  egyik Szerződő Fél államának
területén bejegyzett gépjárművel végzett nemzetközi közúti árufuvarozást szabályozzák.
(2) Ezen Megállapodás nem érinti a  Szerződő Felek más nemzetközi megállapodásokból származó jogait és
kötelezettségeit. Ezen Megállapodás nem befolyásolja Magyarországnak és a  Koszovói Köztársaságnak az  Európai
Unió irányába vállalt kötelezettségeit, beleértve Magyarország tekintetében az  Európai Unió elsődleges és
másodlagos jogából származó kötelezettségeket.
(3) Ezen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek fegyveres erőinek érdekében végzett, közúti forgalomban történő
csapat (személy-) és anyagszállításait.
2. Cikk
Az ezen Megállapodásban szereplő kifejezések jelentése a következő:
 1. fuvarozó:
 Magyarország területén az  a  természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági
társaság, a  Koszovói Köztársaság területén bármely jogalany, aki/amely Magyarország, illetve a  Koszovói
Köztársaság nemzeti jogszabályai alapján díj ellenében vagy saját számlára nemzetközi közúti
személyszállítás, illetve árufuvarozás végzésére jogosult;
2. autóbusz:
 személyszállításra szolgáló, gépi meghajtású közúti jármű, amely az  adott műszaki követelmények alapján,
a  vezetőt is beleértve kilencnél több utas szállítására alkalmas, valamint az  általa vontatott, személyi
poggyász fuvarozására szolgáló pótkocsi;
3. gépjármű:
 árufuvarozásra szolgáló, gépi meghajtású közúti jármű, amely az  adott műszaki követelmények alapján
árufuvarozásra alkalmas, beleértve bármely ahhoz kapcsolt pótkocsit vagy félpótkocsit;
 4. harmadik államból történő, vagy harmadik államba irányuló fuvarozás:
 olyan tevékenység, melynek során az  egyik Szerződő Fél államának fuvarozója a  másik Szerződő Fél
államának területére végez fuvarozást olyan állam területéről, amely nem a  székhelye az  említett
fuvarozónak, vagy az  egyik Szerződő Fél államának területéről a  másik Szerződő Fél államának fuvarozója
olyan harmadik állam területére végez szállítást, amely nem a székhelye ezen fuvarozónak;
5. kabotázs:
 olyan személyszállítás vagy árufuvarozás, amelyet az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett
autóbusszal vagy gépjárművel végeznek a másik Szerződő Fél államának területén lévő két pont között;
 6. tranzit:
6.1. autóbusszal történő személyszállítás, amely a  másik Szerződő Fél államának területén keresztül,
utasok fel- és leszállása nélkül történik,
6.2. gépjárművel történő árufuvarozás, amely a másik Szerződő Fél államának területén keresztül, áruk
be- és kirakása nélkül történik;
7. menetrend szerinti személyszállítás:
 meghatározott gyakorisággal, meghatározott útvonalon, előre meghatározott menetrend és díjszabás
alapján autóbusszal történő személyszállítás, amelynek során utasok csak előre meghatározott megállási
pontokon szállhatnak fel, illetve le;
8. különcélú menetrend szerinti személyszállítás:
 az utazás célja alapján meghatározott utaskör menetrend alapján autóbusszal történő szállítása más utasok
kizárásával;
 9. nem menetrend szerinti személyszállítás:
 minden olyan autóbusszal történő személyszállítás, ami nem tartozik a menetrend szerinti személyszállítás,
illetve a különcélú menetrend szerinti személyszállítás kategóriájába;
10. illetékes minisztérium:
 Magyarországon a  közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a  Koszovói Köztársaságban
a közlekedésért felelős minisztérium. II. SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS 3. Cikk
 (1) A menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges.
 (2) A Szerződő Felek állama közötti menetrend szerinti személyszállításra vonatkozó engedélyeket a  Szerződő Felek
államának illetékes hatóságai adják ki, mindegyik az  útvonalnak a  saját állama területére eső részére. A  Szerződő
Felek államának illetékes hatóságai – a vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban – közösen határozzák meg
az engedély érvényességének időtartamát és együttműködnek a menetrend, az útvonal továbbá az alkalmazandó
díjszabások jóváhagyásának tekintetében.
(3) A (2)  bekezdésében említett engedély iránti kérelmet azon Szerződő Fél államának illetékes hatósága útján kell
benyújtani a másik Szerződő Fél államának illetékes hatóságához, amelynek területén a fuvarozó székhelye van.
(4) A (3) bekezdés szerinti kérelmeknek az alábbi adatokat kell tartalmazniuk:
(4.1) a kérelmező fuvarozó családi és utónevét, illetve nevét és székhelyét,
(4.2) a fuvarozás fajtáját,
(4.3) az engedély időtartamát,
(4.4) a járat tervezett gyakoriságát és időtartamát
(4.5) a pontos útvonalat, a  megállóhelyeket (megállóhelyek az  utasok fel- és leszállása céljából, pihenőhelyek,
határátkelőhelyek),
(4.6) az útvonal hosszát kilométerben: odaútban és visszaútban,
(4.7) az egy nap alatt megtett távolságot,
(4.8) a gépkocsivezetők vezetési és pihenőidejét,
(4.9) a menetrendet,
(4.10) a személyszállítási díjakat (díjtáblázatokat) és az utazási feltételeket.
(5) A menetrend szerinti, a Szerződő Fél államának területén tranzitforgalomban áthaladó személyszállításra vonatkozó
engedélyeket azon Szerződő Fél államának illetékes hatósága adja ki, amely államának területén keresztül
a tranzitszállítás történik.
(6) A menetrend szerinti, tranzitforgalomban áthaladó személyszállítási engedélykérelemnek a (4) bekezdés (4.1), (4.2),
(4.3), (4.5) és (4.9)  pontokba foglalt adatokat kell tartalmazni, valamint azon államok engedélyeinek másolatait,
amelyek területe között a szállítás történik.
4. Cikk
 (1) A nem menetrend szerinti személyszállítás engedélymentes az alábbi esetekben:
(1.1) tranzit céljából történő áthaladás,
(1.2) a Szerződő Felek államainak területe közötti
(1.2.1) zártajtós körjáratok, vagyis olyan személyszállítás, amelynek során ugyanazon autóbusz szállítja
az  utasok ugyanazon csoportját az  autóbuszt bejegyző állam területén lévő kiindulási pontról
az  ugyancsak ott található végpontra, és az  utazás során az  utasok személyi összetétele nem
változik,
(1.2.2) olyan személyszállítás, amelynek során az  utasok változatlan személyi összetételű csoportját
az autóbuszt bejegyző államból a másik Szerződő Fél államába szállítják és az autóbusz üresen tér
vissza.
(2) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely az (1) bekezdés szerinti személyszállítások egyikét végző
meghibásodott autóbusz kicserélésére szolgál.
(3) Az (1)–(2)  bekezdésben említett nem menetrend szerinti járatok esetében minden alkalommal menetlevélre van
szükség, amelyet folyamatosan az autóbuszon kell tartani, és amelyet a másik Szerződő Fél államának területére –
kivéve a Magyarország területére az Európai Unió valamely más tagállamának területéről – való belépéskor annak
illetékes hatósága lepecsétel.
(4) Az egyéb nem menetrend szerinti személyszállításhoz a  Szerződő Felek állama illetékes hatóságainak engedélye
szükséges. Az  ilyen engedélyek kiadásáért a  fuvarozó kérelmet nyújt be azon Szerződő Fél illetékes hatósága
útján, amelynek területén a  fuvarozó székhelye van a  másik Szerződő Fél államának illetékes hatóságához, amely
a kérelem ügyében soron kívül jár el.
5. Cikk
 (1) A különcélú menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges. Az engedélyt a Szerződő Felek államának
illetékes hatóságai adják ki, mindegyik az útvonalnak a saját állama területére eső részére.
 (2) A különcélú menetrend szerinti személyszállításhoz az engedélyezés iránti kérelmeket azon Szerződő Fél államának
illetékes hatósága útján kell a másik Szerződő Fél államának illetékes hatóságához benyújtani, amelynek területén
a kérelmező fuvarozó székhelye van. A kérelmeket legalább 60 nappal a járat beindítása előtt kell benyújtani.
(3) A különcélú menetrend szerinti személyszállítás engedélyezés iránti kérelemnek az  ezen Megállapodás 3. Cikke
(4) bekezdése (4.1)–(4.9) pontjaiban foglalt adatokat kell tartalmaznia.
(4) Különcélú menetrend szerinti személyszállítás esetén a  fuvarozónak menetlevelet kell készítenie, amelyet
folyamatosan az  autóbuszon kell tartani, és amelyet a  másik Szerződő Fél államának területére való belépéskor
annak vámhatósága lepecsétel (a Magyarország területére az Európai Unió valamely más tagállamának területéről
való belépések kivételével).
III. ÁRUFUVAROZÁS 6. Cikk
 (1) A Szerződő Felek államának illetékes hatóságai által előzetesen kiadott engedéllyel végezhető:
– az egyik Szerződő Fél államának területén nyilvántartott gépjárművel a  Szerződő Felek államának területe
között végzett árufuvarozás,
– tranzitáruknak Magyarországon letelepedett fuvarozó által a  Koszovói Köztársaság területén keresztül
harmadik, nem EU-tagállamba vagy nem EU-tagállamból történő fuvarozása,
– tranzitáruknak a  Koszovói Köztársaságban letelepedett fuvarozó által történő fuvarozása a  Koszovói
Köztársaságból Magyarország területén keresztül EU-tagállamba, illetve EU-tagállamból koszovói rendeltetési
helyre történő fuvarozása,
– a 2. Cikk 4. pontja szerinti harmadik államból történő vagy harmadik államba irányuló fuvarozások.
 (2) Minden gépjármű részére külön engedélyt kell kiadni. Az  engedély egyszeri oda- és visszaútra jogosít és üres
vagy rakott gépjárműre egyaránt vonatkozik. Járműszerelvénnyel történő fuvarozás esetében az  engedélyt csak
a vontatóra kell kiadni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésében említett engedély biztosítható:
(3.1) Magyarország területén gépjárműadó-, illetve a Koszovói Köztársaság területén útdíj köteles módon, vagy
(3.2) e bekezdés (3.1) pontjában említett fizetések alól mentes módon.
(4) Az illetékes minisztériumok jelen Megállapodás 16. Cikke szerinti Vegyesbizottság keretében rögzítik az
(1)–(3) bekezdésében meghatározott engedélyek típusát, számát, illetve kiadásuk és használatuk rendjét.
(5) A közúti fuvarozási engedély nem ruházható át, tehát csak arra a gépjárműre valamint fuvarfeladatra használható
fel, amelyre kiadták és az a fuvarozó használhatja fel, akinek a részére kiadták.
(6) Az (1)  bekezdésben említett engedélyeket a  másik Szerződő Fél államának területén végzett fuvarozás során,
a gépjárművön kell tartani, és azokat ellenőrzés során a másik Szerződő Fél illetékes hatósága felszólítására fel kell
mutatni.
(7) A tárgyévre kiadott engedélyek az azt követő év január hó 31. napjáig érvényesek.
7. Cikk
Engedélymentesen végezhető:
 1. a reklám vagy oktatás céljait szolgáló (pl. vásáron vagy kiállításon bemutatásra kerülő) tárgyak fuvarozása,
2. színházi, zenei, film-és cirkuszi rendezvények, bemutatók vagy rádió-, film-, televíziós felvételek célját
szolgáló berendezések és tartozékaik, illetve a produkciókhoz tartozó állatok fuvarozása,
3. sérült, illetve javítást igénylő gépjárművek visszafuvarozása,
 4. elhunytak földi maradványait tartalmazó urnák, koporsók fuvarozása,
 5. segélyszállítmányok fuvarozása,
 6. élőállatok fuvarozása,
 7. költözési javak fuvarozása,
 8. postai küldemények fuvarozása,
 9. művészeti tárgyak és alkotások fuvarozása,
10. rendeltetésszerűen utasokat szállító autóbuszok pótkocsijában lévő poggyász fuvarozása,
11. olyan gépjárművekkel végzett fuvarozás, amelyek megengedett össztömege – a pótkocsit is beleértve – a 6
tonnát nem haladja meg, vagy amelyek hasznos teherbírása – a  pótkocsit is beleértve – a  3,5 tonnát nem
haladja meg,
12. az egyik Szerződő Fél államának fuvarozója részére külföldön vásárolt gépjármű első, tranzitforgalomban
történő üres áthaladása.
8. Cikk
 (1) A Szerződő Felek államának illetékes hatóságai biztosítják, hogy azon gépjárművek, amelyek a másik Szerződő Fél
államának területén árufuvarozás lebonyolítására engedélyt kapnak, a  tömeg és a  méretek engedélyezett felső
határa tekintetében nem esnek kedvezőtlenebb rendelkezések hatálya alá, mint a  saját államban engedélyezett
gépjárművek.
(2) Amennyiben a  gépjármű vagy rakományának tömege és méretei a  másik Szerződő Fél államában engedélyezett
felső határértéket túllépik, úgy a  területén történő fuvarozáshoz ezen Szerződő Fél illetékes hatósága által
kibocsátott külön engedély szükséges.
(3) A (2)  bekezdésben említett engedélyben a  hatóság közlekedési korlátozásokat vezethet be, vagy meghatározott
közlekedési útvonal és közúti határátkelőhely igénybevételét írhatja elő.
IV. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 9. Cikk
 (1) A Szerződő Felek államának fuvarozói kötelesek a másik Szerződő Fél államának területén végzett személyszállítás
vagy árufuvarozás közben annak jogszabályait megtartani.
 (2) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó ezen Egyezmény bármely
rendelkezését, illetve a másik Szerződő Fél államának közúti szállításra vonatkozó nemzeti jogszabályait megsérti,
a másik Szerződő Fél államának illetékes hatósága, amelynek területén a rendelkezések megsértése bekövetkezett,
saját jogi eljárása lefolytatásának fenntartása mellett értesíti a  bejegyzés szerinti Szerződő Fél államának illetékes
hatóságát, amely saját nemzeti előírásaival összhangban intézkedik.
(3) A Szerződő Felek államának illetékes hatóságai tájékoztatják egymást minden, részükről a  (2)  bekezdés szerint
megtett intézkedéséről.
10. Cikk
 (1) A fuvarozónak a  másik Szerződő Fél államának területére való belépésekor az  illetékes hatóság felszólítására be
kell mutatnia a  másoknak történő károkozás esetén garanciát nyújtó felelősségbiztosítás érvényességét igazoló
okmányt.
(2) Amennyiben a  fuvarozó nem rendelkezik az  (1)  bekezdésben említett okmánnyal, a  fuvarozó a  másik Szerződő
Fél területére való belépéskor – a  hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően – köteles felelősségbiztosítási
szerződést kötni.
11. Cikk
 (1) Magyarország területén mentesek a gépjárműadó, a Koszovói Köztársaság területén pedig az útdíj megfizetése alól:
(1.1) azok a  gépjárművek, amelyek ezen Megállapodás 6. Cikke (4)  bekezdésében előirányzott
engedélykontingens keretében végeznek áruszállítást a  6. Cikk (3)  bekezdésének (3.1.)  pontjában foglaltak
szerinti gépjárművek kivételével,
(1.2) azok a  gépjárművek, amelyek ezen Megállapodás 7. Cikkében foglaltak szerint végeznek árufuvarozást,
valamint a 7. Cikk (1) bekezdés (1.1)–(1.11) pontjaiban említett fuvarozáskor az üres gépjármű közlekedése
(1.3) azok az autóbuszok, amelyek a Szerződő Felek államainak területei között végeznek személyszállítást, vagy
bármelyik Szerződő Fél államának területén keresztül végeznek tranzit személyszállítást.
(2) Az (1)  bekezdésben foglalt rendelkezések nem érintik azokat az  adókat, díjakat és illetékeket, amelyeket
az  autópályák egyes szakaszain, alagutakon, hidakon és egyéb közúti létesítményeken, illetve bizonyos
városrészeken való áthaladásra vetnek ki, továbbá nem érintik azokat az  illetékeket, díjakat, amelyeket a Szerződő
Felek nemzeti jogszabályaik alapján a gépjárművek megengedett méretének, össztömegének, tengelyterhelésének
túllépése esetén állapítanak meg.
12. Cikk
 (1) A Koszovói Köztársaság területére való belépéskor mentes a vámok és az azokkal azonos hatású díjak alól:
(1.1) a gépjármű- vagy autóbusz-gyártó által az adott gépjármű- vagy autóbusz-típushoz tervezett, abba gyárilag
beépített üzemanyagtartályban lévő – a  gépjármű vagy autóbusz meghajtását szolgáló – üzemanyag
járművenként és utazásonként,
(1.2) ezen Megállapodás szerinti nemzetközi fuvarozást végző, az  út során megsérült vagy meghibásodott
gépjármű vagy autóbusz javításához szükséges alkatrészek és szerszámok, amelyeket – az  illetékes
vámhivatal által kiállított vagy hitelesített okmány alapján – ideiglenesen visznek be a Koszovói Köztársaság
területére.
(2) Az  (1)  bekezdés (1.2)  pontjában megjelölt szerszámokat, valamint a  fel nem használt és kicserélt alkatrészeket
vissza kell szállítani a gépjárművet vagy autóbuszt bejegyző államba, illetve vámfelügyelet mellett azokat meg kell
semmisíteni, vagy a Koszovói Köztársaság területén érvényben lévő vámjogszabályok szerint kell eljárni.
(3) Magyarország a területére való belépéskor – az 1. Cikk (2) bekezdésére is figyelemmel – az ezen Megállapodásban
szabályozott forgalom tekintetében a vámok és az azokkal azonos hatású díjak, valamint a behozatali, illetve kiviteli
korlátozások és tilalmak alóli mentesítés vonatkozásában az  Európai Unió mindenkor hatályos vámjogszabályai
szerinti mentességeket és kedvezményeket biztosítja az  ott meghatározott eljárás és szabályok szerint.
A Magyarország területére való belépéskor erre tekintettel mentesek a vámok és az azokkal azonos hatású díjak alól:
(3.1) a gépjármű- vagy autóbusz-gyártó által az adott gépjármű- vagy autóbusz-típushoz tervezett, abba gyárilag
beépített üzemanyagtartályban lévő – a  gépjármű vagy autóbusz meghajtását szolgáló – üzemanyag
a  vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 1186/2009/EK tanácsi rendelet XXVIII.
fejezetében foglaltak szerint, illetve a rendelet későbbi módosításai szerint,
(3.2) ezen Megállapodás szerinti nemzetközi fuvarozást végző, az  út során megsérült vagy meghibásodott
gépjármű vagy autóbusz javításához szükséges alkatrészek és szerszámok, amelyeket – a  beléptető
vámhivatal által igazolt okmány alapján a  rájuk vonatkozó vámalakiságok egyidejű elvégzésével –
ideiglenesen visznek be Magyarország területére.
(4) A Magyarország területén ezen Megállapodás szerint nemzetközi fuvarozást végző, megsérült vagy meghibásodott
koszovói gépjármű vagy autóbusz javítása céljából. a  Magyarország területére ideiglenesen bevitt alkatrészek és
szerszámok vámjogi sorsát rendezni kell.
13. Cikk
A kabotázs tilos, kivéve, ha rendkívüli esetben az  érintett Szerződő Fél államának illetékes hatósága a  kabotázs
végzésére jogosító külön engedélyt ad ki.
14. Cikk
A határátlépéssel kapcsolatos határ-, vám-, állat és növény-egészségügyi, járványügyi, valamint környezetés természetvédelmi ellenőrzések tekintetében a  Szerződő Felek a  nemzeti jogszabályaik, illetve az  államaik
tekintetében hatályos nemzetközi szerződések rendelkezéseit alkalmazzák.
15. Cikk
A Szerződő Felek államának illetékes határforgalom ellenőrző szervei, valamint az  államhatáron más, hatósági
ellenőrzést végző szervek a  súlyosan sérült személyek szállítása esetén, menetrend szerinti autóbusszal történő
személyszállításnál, valamint élőállatot, gyorsan romló, illetve veszélyes árukat szállító gépjárművek esetében
a határ-, vám-, állat- és növény-egészségügyi, járványügyi, valamint környezetvédelmi ellenőrzést soron kívül végzik.
16. Cikk
 (1) Ezen Megállapodás végrehajtása és alkalmazása érdekében a Szerződő Felek Vegyesbizottságot hoznak létre, amely
üléseit évente legalább egyszer, indokolt esetben soron kívül, valamelyik illetékes minisztérium kérésére tartja,
felváltva a Szerződő Felek államainak területén.
(2) A Vegyesbizottság indokolt esetekben javaslatokat dolgoz ki ezen Egyezménynek a  közlekedés fejlesztéséhez,
valamint azon többoldalú megállapodásokhoz történő illeszkedése céljából, amelyeknek a Szerződő Felek, illetőleg
mindkét Szerződő Fél állama részese.
(3) A Vegyesbizottság folyamatosan vizsgálja az árufuvarozás további könnyítésének lehetőségeit és ennek megfelelő
javaslatokat dolgoz ki a Szerződő Felek részére.
17. Cikk
 (1) Ez a Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek értesítik egymást, hogy a hatálybalépéshez szükséges nemzeti jogi előírásokat teljesítették.
 (2) A  Szerződő Felek ezen Megállapodást határozatlan időre kötik, és azt bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton
felmondhatja. Felmondás esetén ezen Megállapodás a  felmondásról szóló értesítés kézhezvételét követő
hat (6) hónap elteltével hatályát veszti.
Készült Budapesten, 2015. december 9. napján, két eredeti példányban, magyar, albán és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Vita esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország A Koszovói Köztársaság
 Kormánya nevében Kormánya nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
29/2017. (VII. 19.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a tiszai hajózásról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. X. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi X. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. március 16-i 37. számában kihirdetett, Magyarország Kormánya
és a Szerb Köztársaság Kormánya között a tiszai hajózásról szóló egyezmény 22. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény azon utolsó írásos diplomáciai értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép
hatályba, amelyben a Szerződő Felek értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények
teljesüléséről.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. június 12.
Az egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. július 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi X. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a tiszai hajózásról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. évi
X. törvény 2. és 3. §-a 2017. július 12-én, azaz kettőezer-tizenhét július tizenkettedikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
5/2014. (VIII. 15.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között, a hadisírokról és háborús emlékhelyekről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 454/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 454/2013. (XI. 29.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2013. november 29-i, 199. számában kihirdetett,
a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között, a hadisírokról és háborús emlékhelyekről szóló
Megállapodás 8. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, amelyben
a Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesüléséről.”
Az utolsó jegyzék kézhezvételének napja: 2014. július 3.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. augusztus 2.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  Magyarország Kormánya és a  Bolgár Köztársaság Kormánya között,
a hadisírokról és háborús emlékhelyekről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 454/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet
4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy a  Magyarország Kormánya és a  Bolgár Köztársaság Kormánya között,
a hadisírokról és háborús emlékhelyekről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 454/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet
2. és 3. §-a 2014. augusztus 2-án, azaz kettőezer-tizennégy augusztus másodikán hatályba lépett.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
171/2011. (XII. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 139/2011. (VIII. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A Magyar Szocialista Párt 2011. július 14-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy új jogszabálynak az érintettekre nézve
hátrányos rendelkezését a jogszabály hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozóan ne lehessen alkalmazni?”
Az OVB a 139/2011. (VIII. 9.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta. Határozatát egyrészt azzal indokolta, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni
megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye. Az OVB megjegyezte továbbá, hogy a kezdeményezés összhangban van az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében
meghatározott jogállamiság követelményével, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 2. §
(2) bekezdésekben meghatározott rendelkezésekkel. A fenti általános rendelkezéseken túl idézte az Alkotmány 70/E. § (3) és a 70/I. § (2) bekezdéseit, melyek kapcsán
kifejtette, hogy ezen rendelkezésekhez kapcsolódóan egy esetleges eredményes országos ügydöntő népszavazás
meghatározná az Országgyűlés mérlegelési jogkörébe tartozó (normatív) döntés tartalmát, mellyel az alkotmányos
szabályozás lehetséges értelmezési keretét is szűkítené, módosítaná. Az OVB kimondta másrészt, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az OVB álláspontja szerint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg, hogy a beadványozó mit ért
„hátrányos rendelkezés” fogalma alatt. A „hátrány” szubjektív érzeten is alapulhat, ami eltérő lehet az egyes polgárok
esetében, így a kérdés megfogalmazása nem felel meg a Nsztv. 10. § c) pontjában meghatározott követelménynek.
A 139/2011. (VIII. 9.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 93. számában, 2011. augusztus 9-én jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. augusztus 12-én – határidőben –
érkezett kifogás. A kifogást tevő indokolásában kifejtette, hogy az OVB döntése ellentétes az Alkotmány és az Nsztv. „betűjével és
szellemével”. Álláspontja szerint a kérdés alapján esetlegesen lefolytatott, igenlő válaszok többségét eredményező
népszavazási döntés az Alkotmány módosítása nélkül végrehajtható lenne, a népszavazás eredménye csupán
az Országgyűlés mérlegelési jogkörét korlátozná. Utalt továbbá arra is, hogy – tekintettel az aláírásgyűjtésre és
a népszavazás kitűzésére vonatkozó törvényi határidőkre – pusztán elméleti annak lehetősége, hogy a feltenni kívánt
kérdés alapján egy esetleges népszavazás megtartására 2012. január 1. előtt sor kerüljön. A 2012. január 1-jén hatályba
lépő Alaptörvényben viszont az OVBh.-ban hivatkozott, jelenlegi alkotmányi rendelkezések már nem lesznek
hatályban. A kifogást tevő álláspontja szerint a „hátrányos rendelkezés” kifejezés használata nem jelent
egyértelműségi problémát, hiszen az a választópolgár számára világosan, közérthetően „kifejezi a népszavazási
kezdeményezés mögötti szándékot”. A fogalom megítélése nem alapulhat szubjektív érzeten sem, mivel az más
jogszabályokban is szerepel, így azok egyértelműségét is meg kellene kérdőjelezni. A „hátrányos rendelkezés”
kifejezés pedig csak úgy értelmezhető, hogy az az „új jogszabály” normatív tartalmával szemben állít fel követelményt,
nem pedig a választópolgár szubjektív érzetén, véleményén alapul.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás
keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az OVB határozatával egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes
indokai alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. december 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
88/2016. (VIII. 31.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Panamai Köztársaság Kormánya között a kétoldalú kiadatási egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Panamai Köztársaság Kormánya között a  kétoldalú kiadatási egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően, az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2009. (XI. 20.) HM utasítása a 2010. Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató megszervezésének előkészítésével összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed Honvédelmi Minisztérium (HM), a HM hivatalainak és háttérintézményeinek, valamint a
Magyar Honvédség (MH) katonai szervezeteinek a feladat végrehajtásában érintett állományára.
2. § A honvédelmi tárca augusztusi ünnepi rendezvénysorozatának központi programjaként 2010. augusztus 7–8-án
Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató (rendezvény) kerül megtartásra a Honvédelmi Minisztérium
Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. (HM EI Zrt.) együttműködésével.
3. § A rendezvény sikere érdekében, a szükséges feladatok tervezése, meghatározása és végrehajtásának előkészítése
érdekében előkészítő bizottságot (bizottság) jelölök ki: A bizottság elnöke: Dr. Szeredi Péter
HM Miniszteri Kabinet, kabinetfőnök
A bizottság társelnöke: Tömböl László mk. vezérezredes
HM Honvéd Vezérkar, főnök
A bizottság titkára: Vida Károly nyá. ezredes
Nemzeti Közlekedési Hatóság, főtanácsos
A bizottság tagjai: Benkő Tibor altábornagy
MH Összhaderőnemi Parancsnokság, parancsnok
Takács István ezredes
HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
Nemzetközi és Szolgáltatási Igazgatóság, igazgató
Koltai Gábor
HM EI Zrt., vezérigazgató dr. Petrov Sarolta
Miniszteri Kabinet, titkárság, ügyintéző
4. § (1) A bizottság elnöke – különös tekintettel az előzetes elgondolásra, valamint a munka- és feladattervre, a szponzori
listára – jóváhagyja a bizottság által készített terveket, felügyeli a bizottság munkáját.
(2) A bizottság társelnöke felügyeli és jóváhagyja a rendezvénnyel kapcsolatos katonai feladatok tervezését.
(3) A bizottság titkára irányítja és szervezi a munka- és feladatterv kidolgozását, felel a bizottság üléseinek előkészítéséért,
a részfeladatok tervezésének, különösen a forrás- és szükségleti számvetések összehangolásáért, elkészítteti
a rendezvény kockázatbecslési tervét. 5. § A bizottság 2009. november 20-áig előzetes elgondolást készít a rendezvényről. A kiképzési feladatok
figyelembevételével javaslatot tesz a rendezvény szervezési feladataiba és programjába bevonandó katonai erők és
eszközök számának, mennyiségének meghatározására. Kezdeményezi és ellenőrzi, hogy az így megtervezett
feladatokat – a sikeres végrehajtás érdekében – a HM-hivatalok és -háttérintézmények, valamint a katonai szervezetek
a 2010. évi kiképzési és feladatterveikbe bedolgozzák. 6. § (1) A bizottság a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály (HM NEF) bevonásával, a katona diplomácia útján irányítja a
honvédelmi miniszter, a HM HVKF, és az MH ÖHP által meghívott külföldi államokkal történő kapcsolattartást.
(2) Az MH ÖHP parancsnoka saját hatáskörben intézkedik a visszaigazolt külföldi szárazföldi és légi katonai szervezetekkel
történő közvetlen kapcsolattartásra, a rendezvénnyel kapcsolatos feladatok egyeztetésére.
(3) A bizottság haladéktalanul megkezdi a rendezvény támogatási lehetőségeinek feltárását, 2009. november 18-áig
elkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a szponzorlistát. 7. § A bizottság 2010. január 15-éig javaslatot tesz a rendezvény megszervezésével és lebonyolításával összefüggő
feladatok végrehajtására létrehozandó szervezőbizottság személyi összetételére. 8. § A bizottság a rendezvény előkészítése során – figyelemmel „A nyilvános repülőrendezvény szabályairól az állami célú
légi közlekedésben” címmel kiadott 11/1999. (VIII. 26.) HM rendelet rendelkezéseire – törekszik a protokolláris, a
katonai, valamint a baleset- és tűzvédelmi feladatok teljes körű meghatározására, illetve azok sikeres és egyben
költségkímélő végrehajtásának tervezésére, a kapcsolódó tevékenységek megszervezésére. 9. § A bizottság munkájához szükséges technikai eszközöket az MH Támogató Dandár biztosítja.
10. § Jelen utasítás az aláírása napján lép hatályba és 2010. december 15-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. november 11. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
35/2018. (VI. 5.) ME határozata a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
dr. Béres Jánost a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójává
– 2018. június 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
415/2016. (XII. 14.) Korm. rendelete az anyakönyvi szervek kijelöléséről és az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételekről.
A Kormány az  anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 94.  § a) és b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában – anyakönyvi szervként a fővárosi és megyei kormányhivatalt
jelöli ki.
2. § (1) A Kormány
a) – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a hazai anyakönyvezés végzésére,
b) a névváltoztatási eljárás lefolytatására,
c) az  anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény (a  továbbiakban: At.) 12/A.  § (2)  bekezdés a)  pont
ab) alpontjában foglalt feladat- és hatáskörök ellátására,
d) az At. 14. § (2) bekezdésében foglalt feladat- és hatáskörök ellátására, valamint
e) a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet 38. § (1a) bekezdésében foglalt feladat
és hatáskörök ellátására
Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) és (3a) bekezdése, valamint 5. §-a alapján magyar
állampolgárságot szerzett személyek esetében, ha az anyakönyvi esemény hazai anyakönyvezésére a honosítási és
visszahonosítási eljárást lefolytató állampolgársági ügyekben eljáró szerv által megküldött iratok alapján kerül sor,
a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv a magyarországi eskü- vagy fogadalomtétel helye szerint
illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal.
3. § Az At. 44. § (4) bekezdése szerinti anyakönyvi szervként az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter jár el.
4. § Az anyakönyvezést
a) polgármester és jegyző anyakönyvi szakvizsgával vagy a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló
kormányrendeletben az anyakönyvi feladatkörre meghatározott képesítéssel,
b) az  anyakönyvi szerv kormánytisztviselője, a  polgármesteri hivatal és a  közös önkormányzati hivatal
köztisztviselője a  közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló kormányrendeletben meghatározott
képesítéssel,
c) az anyakönyvi szerv állami tisztviselője az állami tisztviselők képesítési előírásairól szóló kormányrendeletben
meghatározott képesítéssel
láthatja el. 5. § Az anyakönyvi szerv kormánytisztviselője, állami tisztviselője, ha a  kinevezéskor nem rendelkezik anyakönyvi
szakvizsgával, azt a kinevezéstől számított egy éven belül le kell tennie.
6. § Ez a rendelet 2017. január 2-án lép hatályba.
7. § Hatályát veszti
a) az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételekről szóló 76/2014. (III. 14.) Korm. rendelet,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 66/2015.
(III. 30.) Korm. rendelet 25. § (8) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök