text:
2/2017. (XII. 20.) MBFSZ utasítása a Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár kezelésében lévő adatokba történő betekintésnek és az adatok kiadásának módjáról, valamint az adatközléssel kapcsolatos felszámítható költségtérítés mértékéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet 10/B. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és Földtani Szolgálatról szóló 161/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 8. § 5. pontja szerint a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat által
működtetett Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár működési rendjét – figyelemmel a  bányászatról szóló
1993.  évi XLVIII. törvény és az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
vonatkozó rendelkezéseire is – a következők szerint határozom meg:
1. A Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár működésének szabályait a Melléklet1 tartalmazza.
2. Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) bármely telephelyén
kezelt, tárolt és a Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár (a továbbiakban: FGBA) nyilvántartásában
szereplő vagy nyilvántartásba vétel alatt álló adatra, adattári dokumentumra, illetve ezek használatára, továbbá
az FGBA dokumentumállományának más szervezetek által kezelt részállományaira.
3. A  fúrási magminták kezeléséről, elhelyezéséről, tárolásáról, nyilvántartásáról, használatáról és selejtezéséről külön
MBFSZ elnöki utasítás rendelkezik.
4. A magminták megtekintésre, feldolgozásra, illetve mintavétel céljára történő kiadásával kapcsolatos térítési díjakat
az 1. függelék tartalmazza.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti a  Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár kezelésében lévő adatokba történő
betekintésnek és az adatok kiadásának módjáról, valamint az adatközléssel kapcsolatos felszámítható költségtérítés
mértékéről szóló 1/2017. (VI. 28.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1600/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználásának tervezésével és intézményrendszerének kialakításával összefüggő aktuális feladatokról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználásának tervezése, illetve
a kapcsolódó intézményrendszer kialakítása során a következő célokat és alapelveket kell érvényesíteni:
a) a 2014–2020 között rendelkezésre álló európai uniós fejlesztési forrásokat a magyar gazdaság növekedési
potenciáljának erősítésére kell összpontosítani, ezért az összes forráson belül jelentősen növelni kell a közvetlenül
gazdaságfejlesztésre irányuló források részarányát, b) a 2014–2020 között elérhető források felhasználásának tervezése során elsősorban a magas hozzáadott értéket
biztosító termelés és a foglalkoztatás erősítését kell stratégiai célnak tekinteni, szem előtt tartva a kidolgozás alatt
álló Országos Fejlesztési Koncepció és Országos Területfejlesztési Koncepció fejlesztési prioritásait, valamint
az Európa 2020 Stratégia keretében Magyarország által vállalt, a Nemzeti Reform Programban rögzített számszerű
célkitűzéseket is, c) a 2014–2020 között elérhető források felhasználásának tervezését integrált módon, valamennyi elérhető
fejlesztési forrás figyelembevételével kell elvégezni, ideértve a vidékfejlesztési forrásokat is,
d) a fejlesztési forrásokat lehetőség szerint koncentrált módon, kevés számú fejlesztési prioritásra összepontosítva
kell felhasználni, elkerülve a források nem kívánatos szétaprózódását,
e) a 2014–2020 közötti fejlesztési források felhasználásának tervezése során figyelemmel kell lenni a jelenlegi
tervezési időszakban indult, de a következő időszakra átnyúló fejlesztések folytonosságának biztosítására, és
törekedni kell arra, hogy a jelenlegi tervezési időszakban sikeresen futó, kiemelkedően eredményes támogatási
konstrukciók folytatása a 2014–2020 közötti időszakban is biztosított legyen,
f) a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználását központi koordinációval működő
decentralizált intézményrendszernek kell támogatnia, amelyben hatékony központi koordináció mellett
érvényesül az ágazati szakpolitikákért felelős tárcák tervező és irányító szerepe,
g) a 2014–2020 között elérhető források felhasználását biztosító új intézményrendszer kialakításakor biztosítani kell
a jelenlegi fejlesztési időszak kifutó programjainak zökkenőmentes zárását és a kifizetések teljes körű
abszorpcióját, törekedve a teljes intézményrendszeren belüli esetleges párhuzamosságok minimalizálására,
h) a 2014–2020 között rendelkezésre álló európai uniós fejlesztési források 60 százalékát közvetlenül
gazdaságfejlesztésre kell fordítani, a fennmaradó 40 százalékot pedig a humánerőforrás-fejlesztés, az
infrastruktúrafejlesztés, a környezetvédelem és az energiahatékonyság célterületek között kell allokálni,
figyelembe véve az európai uniós forrásokból megvalósuló fejlesztésekkel kapcsolatos determinációkat,
i) a rendelkezésre álló fejlesztési forrásokból elsősorban vissza nem térítendő támogatások nyújtására kell
törekedni, a fejlesztéspolitikai önerő minimalizálása mellett, j) a közszférához tartozó kedvezményezettek esetében biztosítani kell, hogy a támogatási döntések az általános
pályázati rendszertől eltérő, egyszerűsített eljárásrend keretében szülessenek meg,
k) a 2014–2020 között elérhető források felhasználásának tervezését a területiség elvét figyelembe véve kell
elvégezni, különös tekintettel a területi operatív programok tervezésére, amely során biztosítani kell a megyék
hatékony közreműködését, 2. felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy az érintett tárcák bevonásával koordinálja a 2014–2020 közötti európai
uniós fejlesztési források felhasználásának tervezését, és ennek során gondoskodjon az 1. pontban felsorolt célok és
alapelvek érvényesítéséről, Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: folyamatosan 3. jóváhagyja a 2014–2020 közötti európai uniós források felhasználására irányuló operatív programok körét az 1. számú
melléklet szerint, és felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy koordinálja a partnerségi megállapodás és az operatív
programok kidolgozását, azok szakmai tartalmának meghatározása érdekében vonja be az érintett minisztereket
az 1. számú mellékletben rögzített szakmai felelősségi rend szerint, és
a) a partnerségi megállapodás első tervezetét és az operatív programok fő irányait és prioritásait terjessze a Nemzeti
Fejlesztési Kormánybizottság elé, Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. január 31. b) az operatív programok első tervezetét terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával Határidő: 2013. február 28.
4. felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen jelentést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére
a jelenlegi tervezési időszakban indult, a következő időszakra is átnyúló, a 2014–2020 közötti fejlesztési forrásokat is
terhelő fejlesztésekről, az ebből adódó determinációk nagyságáról és szerkezetéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. január 15.
5. döntött arról, hogy az operatív programokhoz kapcsolódó irányító hatósági funkciók az ágazati szakpolitikákért felelős
tárcákhoz kerülnek az 1. számú mellékletben meghatározott szerkezetben, és ennek érdekében felkéri a
Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a nemzetgazdasági miniszter, a nemzeti fejlesztési miniszter, az emberi
erőforrások minisztere és a vidékfejlesztési miniszter bevonásával tegyen javaslatot a Nemzeti Fejlesztési
Kormánybizottság részére az irányító hatóságok és a programok lebonyolítását támogató intézményrendszeri keretek
felállításának módjára, felelősségi rendjére és ütemezésére vonatkozóan, Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár a nemzetgazdasági miniszter, a nemzeti fejlesztési
miniszter, az emberi erőforrás minisztere és a vidékfejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: 2013. január 31. 6. felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával készítsen jelentést a 2014–2020 közötti
források felhasználásának előfeltételeiként meghatározott ex ante kondicionalitások teljesülésének állásáról, és ez
alapján tegyen javaslatot a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére a feltételek teljes körű teljesítésének
felelősségi rendjére és ütemezésére vonatkozóan, törekedve arra, hogy a feltételek teljesítése csak a legindokoltabb
esetekben nyúljon át 2013 utánra, Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. január 15. 7. felkéri a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az érintett miniszterek
bevonásával tegyenek javaslatot a 2014–2020 közötti források területi koordinációjának kereteire, oly módon, hogy
a megyék meghatározó szerepet kapjanak a területfejlesztési források felhasználásának tervezésében, biztosítva
az ágazati és a területi operatív programok megfelelő összhangját és egymástól való egyértelmű elhatárolását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, Miniszterelnökséget vezető államtitkár az érintett miniszterek
bevonásával Határidő: 2013. január 31. 8. felkéri a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy teremtsék
meg a vidékfejlesztési és halászati operatív programok egyéb operatív programokkal integrált kezelésének feltételeit,
és ezeket érvényesítsék a partnerségi megállapodás és az operatív programok kidolgozása során,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. február 28. 9. felkéri a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy tegyen javaslatot a
partnerségi megállapodás és az operatív programok társadalmi egyeztetésének módjára, prioritásaira és
menetrendjére vonatkozóan, Felelős: nemzetgazdasági miniszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. január 31. 10. visszavonja a Széchenyi Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tulajdonosi joggyakorlójának és
feladatainak megváltoztatásáról, összefüggésben az Európai Unió 2014–20 közötti költségvetési időszakára való
felkészülés kormányzati feladatairól szóló, 1449/2012. (X. 16.) Korm. határozat 9. és 10. pontjában foglalt döntését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2018. (II. 28.) Korm. rendelete az egyéni védőeszközök megfelelőségét értékelő szervezetek kijelölésének és tevékenysége felülvizsgálatának szabályairól.
A Kormány a  munkavédelemről szóló 1993.  évi XCIII.  törvény 88.  § (2)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A kijelölési eljárás 1. § E rendelet alkalmazásában kijelölő hatóság a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter.
2. § A kijelölési eljárás kérelemre indul, amelyet az  1.  melléklet szerinti nyomtatványon, elektronikus formában kell
benyújtani a kijelölő hatósághoz.
3. § (1) A kérelmező szervezetnek rendelkeznie kell
a) a  megfelelőségértékelési tevékenysége során szükséges dokumentumok – így különösen
az  EU-típusvizsgálati tanúsítvány, az  ellenőrzési jegyzőkönyv, a  vizsgálati jegyzőkönyv –, valamint
a  megfelelőségértékelési tevékenységével összefüggő eljárásának a  gazdasági szereplők tájékoztatására
szolgáló dokumentumai angol nyelvű fordításával,
b) a  kérelmezett megfelelőségértékelési területre vonatkozó, káreseményenként legalább 10 millió forintnak
megfelelő biztosítási összegre kötött érvényes felelősségbiztosítási szerződéssel.
(2) Ha a  kérelmező nem rendelkezik a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009.  évi
CXXXIII.  törvény 6.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti, a  megfelelőségértékelési területen egyes tevékenységek
végzésére való felkészültséget igazoló akkreditált státusz odaítéléséről szóló határozattal, a  kijelölő hatóság
a kérelmező szervezet alkalmasságának és felkészültségének megítéléséhez vizsgálja, hogy
a) a  megfelelőségértékelési tevékenységet végző műszaki személyzet rendelkezik-e szakirányú, legalább
középfokú műszaki képesítéssel és legalább hároméves szakmai gyakorlattal,
b) a  megfelelőségértékelési tevékenységet végző műszaki személyzetben legalább 1 fő rendelkezik-e angol
nyelvű, legalább középfokú nyelvvizsgával,
c) a  műszaki személyzet ismeri-e a  megfelelőségértékelési eljárásokat és az  értékelt egyéni védőeszközre
vonatkozó gyártástechnológiát,
d) ha a kérelmező szervezet tanúsításra is benyújtotta kérelmét, a vizsgálólaboratórium, a vonatkozó előírások,
szabványok szerinti vizsgáló- és mérőeszközök rendelkezésre állnak-e, valamint
e) a megfelelőségértékeléshez szükséges adminisztratív feladatok ellátásának feltételei fennállnak-e.
4. § A kijelölő hatóság a kérelmező szervezet részére az e rendeletben meghatározott követelmények teljesítése esetén
határozatlan időre szóló engedélyt bocsát ki.
2. A kijelölt szervezetek jelentéstételi kötelezettsége 5. § (1) A  kijelölt szervezet a  tárgyévben végzett megfelelőségértékelési tevékenységéről írásbeli jelentést készít
(a továbbiakban: éves jelentés), amelyet a tárgyévet követő év január 31. napjáig megküld a kijelölő hatóságnak.
(2) Az  éves jelentés az  egyéni védőeszközökről és a  89/686/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2016/425 európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. cikk (1) bekezdésében foglaltakon túl tartalmazza
a) egyéni védőeszköz típusok és megfelelőségértékelési eljárások szerint a  megrendelő gazdasági szereplők
cégjegyzék szerinti nevét, címét, a  részükre adott évben kiadott, a  visszavont és az  érvényüket vesztett
EU-típusvizsgálati tanúsítványok azonosító számát, valamint az ellenőrzési jegyzőkönyvek azonosító számát,
b) az alvállalkozó 1. melléklet szerinti kérelem 4. pontjában feltüntetett adataiban bekövetkezett változást,
c) a tervezett és megvalósult külső és belső képzések felsorolását, azok témájának rövid ismertetését, a kijelölt
szervezet részéről résztvevők felsorolását,
d) a  megfelelőségértékelési területen a  szabványosítási tevékenységben, továbbá a  kijelölt szervezetek
koordináló és ágazati csoportjának tevékenységében való részvételről szóló tájékoztatást, ideértve az adott
évben megvalósuló ülések felsorolását, amelyeken a  kijelölt szervezet képviselője vagy meghatalmazottja
útján részt vett, valamint meghatalmazott útján való képviselet esetén a meghatalmazás másolatát,
e) vizsgálólaboratóriumok közötti összehasonlításban vagy jártasságvizsgáló programokban való részvétel
esetén a részvételt igazoló dokumentumokat,
f ) a  gazdasági szereplőknek a  kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panaszai felsorolását és
a kivizsgálás eredményét,
g) az  egyéni védőeszköz forgalmazására vonatkozó rendelkezések megsértésével összefüggésben
a  piacfelügyeleti hatóságnak és a  kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más
megfelelőségértékelő szervezeteknek küldött tájékoztatásokat.
3. A kijelölt szervezetek kijelölést követő felülvizsgálata 6. § (1) A kijelölő hatóság a kijelölés feltételeinek való megfelelést évente felülvizsgálja.
 (2) A kijelölési feltételek folyamatos teljesülésének felülvizsgálata kiterjed arra, hogy
a) a  kijelölt szervezet a  kijelölt tevékenysége során betartja-e a  minőségirányítási kézikönyvében, valamint
a működési és eljárási szabályzatában foglaltakat,
b) az előző felülvizsgálat óta a szakmai, személyi, műszaki és adminisztratív felkészültség terén történt esetleges
változás befolyásolja-e a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonyságát,
c) az előző felülvizsgálat óta a minőségirányítási kézikönyvben, valamint a működési és eljárási szabályzatban
történt esetleges változtatások a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonysága érdekében indokoltak-e,
valamint
d) a gazdasági szereplők panaszainak kivizsgálása megfelelő volt-e.
7. § A kijelölő hatóság soron kívüli felülvizsgálatot végezhet
a) az első alkalommal kijelölt szervezeteknél a kijelölés után fél évvel,
b) ha a kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panasz érkezett, valamint
c) ha a kijelölt szervezet által tanúsított, illetve ellenőrzött egyéni védőeszközzel kapcsolatban piacfelügyeleti
intézkedés indokolt. 4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2018. április 21-én lép hatályba.
9. § (1) Az e  rendelet hatálybalépése előtt megindult és folyamatban lévő kijelölési eljárásokban az egyéni védőeszközök
megfelelőségét értékelő szervezetek kijelölésének, tevékenységének, valamint ellenőrzésének különös szabályairól
szóló 17/2013. (VI. 4.) NGM rendeletben (a továbbiakban: R1.) foglaltak szerint kell eljárni.
(2) Az R1. alapján kiadott kijelölő okiratok 2023. április 21. napjáig hatályosak.
10. § Ez a  rendelet az  egyéni védőeszközökről és a  89/686/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2016. március 9-i 2016/425 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
171/2003. (IX. 16.) KE határozata politikai államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 19. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Vojnik Máriát az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
politikai államtitkárává
— 2003. szeptember 15-i hatállyal — kinevezem. Budapest, 2003. szeptember 12.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
52/2008. (HK 10.) HM VTI SZÁT intézkedése NATO Egységesítési Egyezmény (STANAG 4133 2. kiadás „METHOD OF SPECIFYING ELECTRICAL POWER SUPPLIES: STANDARD TYPES OF ELECTRICAL POWER”) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról,
módosításáról szóló 137/2007. (HK 22.) HM VTISZÁT
közleményben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irá
nyítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 4133 Ed. 2. METHOD OF SPECIFYING ELECTRICAL POWER SUPPLIES: STANDARD TYPES OF ELECTRICAL POWER „A villamos energia táplálás előírt módjai: a villamos energia
szabványos típusai 2. kiadás” című dokumentumot ezen
intézkedés alapján, eredeti nyelven bevezetem.
3. Az egyezmény rendeltetése, hogy meghatározza:
a) a NATO szárazföldi haderők által használt villamos
energia szabványos típusait,
b) az energiatípusok és teljesítmények jelölési rendsze
rét és módszerét,
c) a villamos energiát használó berendezések katonai
jellemzőire vonatkozó követelményeket. 4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4133 Egységesítési Egyezményt (angol és magyar nyelvű kiadás) rendeljék meg a HM FLÜ
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
44/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ágoston Eszter
Ildikót a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1454/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 3. és 4. prioritása keretében finanszírozott négy darab projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelésével,
 2. egyetért a projektek 1. pont szerinti többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 3.
és 4. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2019. (II. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/812/3/2018. számú előterjesztésére – Nohács
Miklós (névmódosítás előtti neve: Nohács Mikola Jevhenovics; születési hely, idő: Tiszahetény [Szovjetunió], 1982.
december 10.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1196/2009. (XI. 20.) Korm. határozata a visszaélés szempontjából veszélyes új szer vagy ismert szer új besorolásával kapcsolatos feladatokról.
1. A Kormány felhívja az egészségügyért felelős minisztert, hogy ha gyógyászati felhasználással rendelkező, illegális
forgalomban megjelent, a visszaélés szempontjából veszélyes új szer, vagy ismert szer új besorolása válik szükségessé,
és a szer kóros élvezetre alkalmassága egyértelműen megállapítható, a szer listára vétele érdekében
a) nyújtsa be a Kormányhoz az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló törvény módosításáról szóló
elő ter jesz tést, valamint
b) kezdeményezze a rendészetért felelős miniszternél a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető
tevékenységekről szóló kormányrendelet módosításáról szóló elő ter jesz tés benyújtását a Kormányhoz.
Felelős: egészségügyért felelős miniszter
rendészetért felelős miniszter
Határidő: a szer kóros élvezetre való alkalmasságának megállapítását köve tően haladéktalanul
2. A Kormány felhívja a kábítószer-megelőzésért és a kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős minisztert, hogy ha
gyógyászati felhasználással nem rendelkező, illegális forgalomban megjelent, a visszaélés szempontjából veszélyes új
szer, vagy ismert szer új besorolása válik szükségessé, és a szer kóros élvezetre alkalmassága egyértelműen
megállapítható, a szer listára vétele érdekében kezdeményezze
a) az egészségügyért felelős miniszternél az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló törvény, valamint
b) a rendészetért felelős miniszternél a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről
szóló kormányrendelet
módosításáról szóló elő ter jesz tés benyújtását a Kormányhoz.
Felelős: kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős miniszter
egészségügyért felelős miniszter
rendészetért felelős miniszter
Határidő: a szer kóros élvezetre való alkalmasságának megállapítását köve tően haladéktalanul
3. A Kormány felhívja a kábítószer-megelőzésért és a kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős minisztert, hogy ha
egy szer felvételre kerül a New Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény (a továb biak ban:
Kábítószer Egyezmény) vagy a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben az 1971. február 21. napján aláírt egyezmény
(a továb biak ban: Pszichotróp Egyezmény) valamely jegyzékére, illetve, ha az Európai Unió Tanácsa egy szer jegyzékre
vételét az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett határozatával elrendelte, a szer listára vétele érdekében
kezdeményezze
a) az egészségügyért felelős miniszternél a Kábítószer Egyezményt, illetve a Pszichotróp Egyezményt kihirdető
jogszabály, valamint az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló törvény, valamint
b) a rendészetért felelős miniszternél a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről
szóló kormányrendelet
módosításáról szóló elő ter jesz tés benyújtását a Kormányhoz.
Felelős: kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős miniszter
egészségügyért felelős miniszter
rendészetért felelős miniszter
Határidő: a szer jegyzékre vételét, illetve az Európai Unió Tanácsa határozatának közzétételét köve tően
haladéktalanul
4. A Kormány felkéri az egészségügyért felelős minisztert, valamint a kábítószer-megelőzésért és a kábítószerügyi
koordinációs feladatokért felelős minisztert, hogy az 1. pont b) alpontja és a 2. pont szerinti kezdeményezést
megelőzően – az adott szer kóros élvezetre való alkalmasságának megállapítása érdekében – kérjék be az Országos
Gyógyszerészeti Intézet és a Pszichiátriai Szakmai Kollégium szakvéleményét, valamint az Egészségügyi Engedélyezési
és Közigazgatási Hivatal, a Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ (Nemzeti Drog Fókuszpont),
valamint a külön jogszabályban meghatározott szakkérdésben szakvélemény adására kizárólagosan feljogosított
szervek, továbbá a Rendőrség birtokában lévő, az adott szer kóros élvezetére utaló információkat.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
134/2018. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mócza Rékát
a 2018. április 1. napjától 2021. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
440/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dorogi Csillát
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2011. (I. 19.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és a San Marino Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről a jövedelemadók területén Rómában, 2009. szeptember 15. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. CXXXII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi CXXXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. november 29-i, 181. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság és a San Marino Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről a jövedelemadók területén Rómában,
2009. szeptember 15. napján aláírt Egyezmény 28. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény a mindkét Szerződő Állam által diplomáciai úton adott, a megerősítéshez szükséges hazai eljárásuk
teljesítéséről szóló értesítések közül a későbbinek a napján lép hatályba.”
A későbbi értesítés napja: 2010. december 3. Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2010. december 3.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi CXXXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság és a San Marino Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről a jövedelemadók területén Rómában,
2009. szeptember 15. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. évi CXXXII. törvény 2. és 3. §-ai 2010.
december 3-án, azaz kettőezer-tíz, december harmadikán hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1326/2018. (VII. 18.) Korm. határozata a határ menti gazdaságfejlesztési programok 2019. folytatásáról.
A Kormány
 1. kiemelt célként kezeli a határon túli magyarság gazdasági támogatásának fenntartását és kiterjesztését a vajdasági,
kárpátaljai, horvátországi, muravidéki, erdélyi és felvidéki gazdaságfejlesztési stratégiák költségvetési támogatásán
keresztül;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban
meghatározott cél megvalósítása érdekében 2019-ben 50 000 000 000 forint biztosításáról, vissza nem térítendő
költségvetési támogatás és kamattámogatás formájában;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: a 2019. évre tervezett kiadások tekintetében a  2019. évi központi költségvetés végrehajtása
során
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával gondoskodjon
a  2.  pont szerinti költségvetési támogatások kihelyezését biztosító intézményrendszer működtetéséről, valamint
az 1. pont szerinti stratégiák szakmai megvalósításában tanácsadási és javaslattételi joggal rendelkező és a 2. pont
szerinti költségvetési keret felhasználását véleményező tárcaközi testület felállításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Miniszterelnök kabinetfőnöke
pénzügyminiszter
agrárminiszter
Határidő: 2018. december 31.
 4. egyetért a  határ menti gazdaságfejlesztési stratégiák projektszemléletű megvalósításával, és ennek megfelelően
hozzájárul a  Külgazdasági és Külügyminisztérium állományának maximum 20 fővel történő megnöveléséhez
a programok végrehajtásának időtartamára vonatkozóan.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében, folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1458/2014. (VIII. 15.) Korm. határozata az afgán nemzeti biztonsági erők fenntartásához szükséges pénzügyi hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért az  afgán nemzeti biztonsági erők fenntartásához szükséges, a  NATO 2012. évi csúcstalálkozóján
a 2015–2017 időszakra keletkeztetett, évi 500 ezer US dollár összegű nemzetközi kötelezettségből származó fizetési
kötelezettség fedezetének biztosításával;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2015., 2016., és 2017. évi központi költségvetés tervezése
során gondoskodjon a  2015–2017 közötti időszakban esedékes pénzügyi hozzájárulás forrásának a  központi
költségvetésről szóló törvénynek a külgazdasági és külügyminiszter által irányított költségvetési fejezetében történő
biztosításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2015–2017. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az afgán hadsereg és az afgán rendészeti szervek
között 80%–20% arányban megosztandó támogatási összegnek a kialakított nemzetközi eljárás szerint történő éves
kifizetéséről.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 99/2008. (II. 29.) OVB határozatát megsemmisíti és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján négy kifogást
nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 99/2008. (II. 29.) OVB
határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 28. § (1) bekezdése
alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el. A 99/2008. (II. 29.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2008. évi 36. számában 2008. március 4-én jelent meg.
A kifogásokat 2008. március 3-án, 7-én, 16-án és 19-én – a Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és
módon – terjesztették elő. Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon a jelenlegi egybiztosítós szolidaritás elvű kötelező egészségbiztosítási
rendszerben nyereségérdekelt magánbefektetők tulajdoni részt ne szerezhessenek?” Az indítványozók álláspontja szerint az OVB-nek meg kellett volna tagadnia a kérdés hitelesítését. Három indítványozó
álláspontja szerint a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének. Az indítványozók szerint
nem értelmezhető a kérdés „a jelenlegi egybiztosítós szolidaritás elvű kötelező egészségbiztosítási rendszer” szövegrésze.
Az egyik kifogásban az indítványozó rámutat arra, hogy az egészségbiztosítási rendszer fogalma a hatályos jog alapján nem
határozható meg, nincs olyan jogszabályi rendelkezés, amely kijelölné az e fogalom alá tartozó jogalanyok körét. A kötelező
egészségbiztosítással összefüggő törvényi szabályokat jelenleg a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény állapítja meg, amelynek hatálya az 1. § (1) bekezdés c) pontja alapján kiterjed az egészségbiztosítási
ellátások teljesítésében szerződés alapján részt vevő szolgáltatókra, így a háziorvosi ellátást, a járóbeteg- és
fekvőbeteg-szakellátást nyújtó szolgáltatókra, de a gyógyszertárakra is. Eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés nem tudja eldönteni, hogy mely jogalanyok esetében (csak
az ellátásszervezés körében, vagy az ellátások nyújtása körében is) kell érvényesíteni a magánbefektetők
tulajdonszerzésének korlátozását. Az indítványozó szerint ennek különös hangsúlyt ad az, hogy a közelmúltban már
volt népszavazás az egészségügyi közszolgáltató intézmények állami, önkormányzati tulajdonban maradásáról.
Egy másik indítványozó szerint az OVB-nek meg kellett volna tagadni a kérdés hitelesítését azért is, mert a hitelesítés
időpontjában már kihirdetett jogszabály volt és részben hatályba is lépett az egészségbiztosítási pénztárakról szóló
2008. évi I. törvény, amelynek tükrében nem volt értelmezhető, hogy mire vonatkozik a „jelenlegi (…)
egészségbiztosítási rendszer” szövegrész. Az egyik kifogás benyújtója szerint az OVB-nek az Nsztv. 12. §-a alapján kellett volna megtagadnia a kérdés
hitelesítését. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtói 2007 márciusában hitelesítési eljárást kezdeményeztek
a következő kérdésben: „Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon ne vezessék be a mindenki által kötelezően
választandó üzleti alapon működő több biztosítós egészségbiztosítást?” Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát és
a kérdést az OVB 114/2007. (IV. 18.) OVB határozatával hitelesítette, az OVB határozatát az Alkotmánybíróság
105/2007. (XII. 13.) AB határozatával helybenhagyta. Ennek megfelelően sor került az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
záradékkal való ellátására és december 13-án megkezdődött az aláírásgyűjtésre biztosított négy hónapos időszak.
A kifogásban kifejtett álláspont szerint a jelen eljárás tárgyát képező kérdés tartalmát tekintve azonos a már hitelesített
kérdéssel, mivel mindkettő az egészségbiztosítási rendszer üzleti alapon történő átszervezésének megakadályozására
irányul. Az Nsztv. 12. § szerint, ha az OVB az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú
kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb mintapéldánya a népszavazás megtartásáig, a kezdeményezés
elutasításáig, illetőleg az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig.
Az egyik kifogás benyújtója szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését azért is meg kellett
volna tagadnia, mert a hitelesítés időpontjában nem volt hatályban jogszabályon alapuló aláírásgyűjtő ív, amelyen
a kezdeményezést elő lehetett volna terjeszteni. Ezen indítványozó álláspontja szerint az OVB határozat sérti
a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 29/B. § (2) bekezdésének e) pontját is, mert nem
jelöli meg azokat a jogszabályi rendelkezéseket, amelyek alapján az OVB a határozatot hozta.
Ez utóbbi a kifogás utólagos normakontrollra és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
irányuló indítványt is tartalmaz. Az Alkotmánybíróság ezeket az indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.) 28. § (2) bekezdése alapján elkülönítette és külön eljárásban bírálja el.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
Az Nsztv.-nek az indítványozók által felhívott szabályai: „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„12. § Ha az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú
kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb mintapéldánya (2. §), illetőleg népszavazás elrendelésére
irányuló újabb kezdeményezés (9. §) a) a népszavazás megtartásáig, vagy
b) a kezdeményezés elutasításáig, illetőleg c) az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó szabályai:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti. (2) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
határozatát nyolc napon belül a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogások megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során
az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásban
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. A kifogások alapján az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés
megfelel-e az egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
követelményét sérti. A kérdés arra irányul, hogy az Országgyűlés alkosson olyan törvényt, amely megakadályozza azt,
hogy a fennálló egészségbiztosítási rendszerben nyereségérdekelt magánbefektetők tulajdoni részesedést szerezzenek.
Az egészségbiztosítási rendszer egy átfogó, eltérő módon is definiálható fogalom. Az egészségbiztosítás rendszere
magában foglalja az egészségbiztosítási alapot, az azt kezelő szervezetet, a kötelező egészségbiztosítás alapján
a biztosítóval szerződéses viszonyban álló egészségügyi szolgáltatókat és magukat a biztosítottakat. A kérdés alapján
a választópolgárok nem tudják egyértelműen megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak aláírásukkal. Az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár olyan átalakításának megakadályozását támogatják-e, amelyben magánbefektetők
tulajdoni részesedést szerezhetnek, vagy a kötelező egészségbiztosítás keretében a biztosítóval kötött szerződés alapján
ellátást nyújtó szolgáltatók esetében is ki kívánják-e zárni a magánbefektetői tulajdoni részesedést.
Eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudja egyértelműen eldönteni, hogy az egészségbiztosítási rendszer
mely eleme tekintetében kell érvényesítenie a magánbefektetők tulajdonszerzésének korlátozását.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ában
szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 99/2008. (II. 29.) OVB határozatot megsemmisítette és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Nsztv. 13. §-ába ütközése miatt az OVB határozatát megsemmisítette,
a kifogásokban foglalt további indokok megalapozottságát nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az OVB határozat közzétételére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. április 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
98/2018. (III. 12.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Pozsgai Zsolt rendőr dandártábornokot 2018. március 15-ei hatállyal
rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2018. február 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
96/2009. (XII. 9.) OGY határozata a 2009–2014 közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése 1. Elfogadja a 2009–2014 közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programot e határozat melléklete szerint.
2. Felkéri a Kormányt a 2009–2014 közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Program végrehajtására.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1346/2012. (IX. 7.) Korm. határozata az Államreform Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének elfogadásáról és kiemelt projektek nevesítéséről.
A Kormány 1. az Államreform Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint állapítja meg,
2. a 2. mellékletben meghatározott projekteket az Államreform Operatív Program kiemelt projektjeiként nevesíti,
és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közigazgatási Reform Programok Irányító Hatósága
a támogatási szerződést azokra megkösse, 3. az Államreform Operatív Program 2011–2013. időszakra szóló akciótervének elfogadásáról és kiemelt projektek
nevesítéséről szóló 1286/2012. (VIII. 9.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2015. (VI. 15.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. május 15. napjától 2015. november 14. napjáig
Katona Andrást a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításáért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó,
állagmegóvó felújításának koordinációját, összefogja a műemlék kutatásaival, felmérésével, a beruházás
előkészítésével és szervezésével, valamint az építészeti tervezéssel és a kivitelezés lebonyolításával kapcsolatos
szakmai feladatokat. Szakmai szempontból irányítja a tervezési feladatokat. Munkáját a Lechner Tudásközpont
Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Kft., a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási
Központ, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal szakmailag segíti és támogatja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül, juttatásai a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján
kerülnek megállapításra.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
25/2015. (IX. 14.) BM–HM együttes utasítása a Magyar Honvédségnek a rendőrségi feladatok ellátásában történő közreműködése rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörünkben eljárva,
a  honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján, a Magyar
Honvédségnek a rendőrségi feladatok ellátásában történő közreműködése rendjének szabályozása érdekében a következő
utasítást adjuk ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Ezen utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnek (a továbbiakban: rendőrség)
és a Magyar Honvédségnek a rendőrségi feladatok Magyar Honvédség közreműködése mellett történő ellátásában
részt vevő állományára terjed ki.
(2) A hatálya alá tartozó szervek, illetve személyek feladat- és hatáskörébe tartozó hatósági jogosítványokat, valamint
szolgálati feladatokat a rendőrségi feladatoknak a Magyar Honvédség közreműködése mellett történő ellátása során
az ezen utasításban meghatározott módon kell gyakorolni, illetve végrehajtani.
(3) Ezen utasítás – a (2) bekezdésben meghatározottakon túlmenően – nem érinti a hatálya alá tartozó szervek, illetve
személyek feladat- és hatáskörébe tartozó hatósági jogosítványok gyakorlásának jogszabályban meghatározott
rendjét.
2. A Magyar Honvédség rendőrségi feladatok ellátásában történő közreműködésének alapvető szabályai
2. § (1) Az országos rendőrfőkapitány és a Honvéd Vezérkar főnöke – a Honvédelmi Minisztérium képviseletében – a jelen
utasítás hatálybalépését követően haladéktalanul külön együttműködési megállapodást köt, amelynek tárgya
a  Magyar Honvédségnek és az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnek az Alaptörvény,
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.), valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban:
Rtv.) által meghatározott keretek között történő kölcsönös együttműködése a Magyarország államhatárának védelme,
az államhatár rendjének védelme érdekében szükséges rendőrségi és honvédségi feladatok végrehajtásának
támogatása érdekében, illetve a tömeges bevándorlás következtében kialakult helyzetben esetlegesen szükségessé
váló humanitárius tevékenység, valamint a katonai szakértelmet és speciális eszközöket igénylő feladatok végzésében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti együttműködési megállapodás a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet esetén szükséges
feladatok koordinált végrehajtására, valamint az arra való felkészülésre is kiterjed.
3. § A Magyar Honvédség – külön megállapodás alapján, a rendőrség előzetesen jelzett ilyen irányú igénye esetén –
élelmezési ellátást biztosít a tömeges bevándorlással összefüggő feladatok végrehajtásában részt vevő,
a belügyminiszter irányítása, felügyelete alá tartozó szervezetek állománya és a közfoglalkoztatottak részére.
3. A Magyar Honvédségnek a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején történő
közreműködése során alkalmazandó különös intézkedési rend szabályai
4. § (1) A rendőrség hivatásos állományú tagja (a továbbiakban: rendőr) a jogszabályban meghatározott feladatok
összehangolt ellátása érdekében – saját feladatkörében eljárva, kizárólag a Hvt. 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti
közreműködés során felmerülő közös szolgálati feladatok ellátásával összefüggésben – a Hvt. 54/D. § (1) bekezdésében
meghatározott intézkedések foganatosítására kérheti fel a Magyar Honvédség jelen utasítás hatálya alá tartozó
tagjának (a továbbiakban: honvéd) jelen lévő közvetlen elöljáróját vagy ennek hiányában a honvédot.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felkérés teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a felkérésben megjelölt
intézkedés
a) foganatosítása jogszabályba ütközne, vagy
b) jogszerű és szakszerű foganatosítása a felkérés végrehajtására kijelölt honvédtől nem várható el, vagy az adott
körülmények között egyébként nem lehetséges.
 (3) A (2) bekezdés a), illetve b) pontja szerinti körülmény fennálltára a felkérő személyt figyelmeztetni kell.
5. § (1) A 4. § (1) bekezdése szerinti felkérés teljesítése érdekében szükséges szolgálati feladatokat és intézkedéseket a rájuk
irányadó jogszabályi előírásoknak megfelelően, a felkérésben foglaltak szerint kell végrehajtani, illetve foganatosítani.
(2) Az intézkedés foganatosítása során – az ott meghatározottak szerint – a foganatosító személy tekintetében irányadó
jogszabályokban meghatározott kényszerítő eszközök alkalmazhatók.
4. A rendőr és a honvéd együttes részvétele mellett ellátandó őr- vagy járőrszolgálat különös szabályai
6. § Az őr- vagy járőrszolgálatnak a rendőr és a honvéd együttes részvétele mellett történő ellátása során (a továbbiakban:
a közös szolgálat) annak vezetője a rendőr (a továbbiakban: járőrvezető).
7. § A járőrvezető
a) felelős aa) a meghatározott feladatok teljesítéséért, a kapott parancsok, utasítások végrehajtásáért,
ab) az Rtv. szerinti intézkedések és kényszerítő eszközök foganatosításának, illetve alkalmazásának
jogszerűségéért, szakszerűségéért és arányosságáért,
ac) a jogszerű intézkedések végrehajtására való felkészülésért, a megkezdett intézkedések jogszerű
és szakszerű befejezéséért,
ad) az intézkedésbiztonsággal összefüggő követelmények és az intézkedéstaktikai előírások
megtartásáért,
ae) a részére kiadott szolgálati okmányok szabályos vezetéséért, a jelentések, feljelentések elkészítéséért,
af ) a szolgálati segédletek, az anyagi és technikai eszközök rendeltetésszerű használatáért, megóvásáért,
ag) a folyamatos hírösszeköttetés fenntartásáért, továbbá
ah) a hírösszeköttetésre vonatkozó alkalmazási szabályok megtartásáért,
b) meghatározza a közös szolgálat során ellátandó feladatokat,
c) összehangolja a járőrtárs(ak) tevékenységét, a részükre meghatározott feladatok végrehajtását,
d) a törvényi feltételek fennállása esetén önállóan, illetve a részére adott elöljárói utasítás szerint intézkedést
kezdeményez,
e) a járőrkörzet vagy járőrútvonal elhagyását kezdeményezi, ha a parancsnok vagy az ügyeletes értesítésére nincs
mód és állampolgári felkérés, illetőleg saját észlelés alapján rendőri intézkedés válik szükségessé,
f ) jogosult a foganatosított intézkedések során döntéseket hozni, valamint
g) szükség esetén meghatározhatja az alkalmazandó kényszerítő eszközök körét.
8. § (1) A közös szolgálat járőrszolgálatként történő ellátása során az intézkedéseket elsősorban a járőrvezetőnek kell
kezdeményeznie.
(2) Ha az intézkedésre okot adó eseményt vagy körülményt a járőrtárs észleli, intézkedést önállóan csak akkor
kezdeményezhet, ha a járőrvezetővel nincs közvetlenül kapcsolatban, vagy azonnali intézkedési kötelezettsége áll
fenn.
9. § (1) Az intézkedést elsősorban a járőrvezetőnek kell foganatosítania a járőrtárs közvetlen módon történő biztosítása
mellett.
(2) Az intézkedést biztosító járőrtársnak folyamatosan figyelemmel kell kísérnie a közvetlen környezetét és az intézkedés
alá vont személyt, készen kell állnia az intézkedés alá vont személy esetleges menekülésének megakadályozására
vagy az esetleges támadás elhárítására.
5. A tranzitzóna őrzés-védelmére vonatkozó különös szabályok 10. § A tranzitzóna őrzés-védelmét a rendőrség, illetve a Magyar Honvédség önálló, teljes körűen intézkedésre jogosult
állományával kell ellátni.
11. § A tranzitzóna őrzés-védelmére irányuló őrszolgálati feladat ellátásának rendjére a 4. alcím rendelkezései megfelelően
irányadók.
6. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. §, valamint a 6–11. § az egyes törvények Magyarország államhatárának hatékonyabb védelmével és a tömeges
bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról szóló, az Országgyűléshez T/5985. irományszámon benyújtott
törvényjavaslat törvényként való hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k., Dr. Simicskó István s. k.,
 belügyminiszter honvédelmi miniszter


text:
4/2012. (HK 5.) HM VGHÁT s z a k utasítása a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. §-ának (2) bekezdése
alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet
központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (HK. 12.) HM utasításban foglaltakra – a Honvédelmi Minisztérium fejezet egységes számviteli politikájára és számlarendjére a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá
a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szervezete vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A HM fejezet központi gazdálkodásának és könyvvezetésének egységes elveire és gyakorlati alkalmazására tekintettel, az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 8. §
(3) bekezdésében a költségvetési szervek részére meghatározott számviteli politika központi ellátás keretében kerül
összeállításra és karbantartásra. A számviteli politikát az
érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
4. A központi ellátás keretében a jelen szakutasítás mellékleteként – elektronikus úton – kiadásra kerülő, a Honvédelmi Minisztérium fejezet egységes számviteli politikájának (a továbbiakban: Számviteli Politika) összeállítását, folyamatos karbantartását a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) végzi.
5. A Számviteli Politika többek között – figyelemmel az
Áhsz. 49. §-a szerinti követelményekre – meghatározza a
számlarend kötelező tartalmi elemeit és kialakításának
szempontjait, melynek alapján a HM KPH állítja össze a
HM Egységes Számlarendjét, és azt elektronikus úton a
honvédelmi szervezetek részére biztosítja, valamint – a
jogszabályi változásoknak és a felmerült igényeknek megfelelően – folyamatosan gondoskodik karbantartásáról.
6. A HM Egységes Számlarendjét a honvédelmi szervezetek könyvvezetési feladataik ellátása során kötelezően
alkalmazzák, attól eltérni nem lehet.
7. A HM KPH a HM Egységes Számlarendjét 2012. május 15-ig kiadja.
8. Ez a szakutasítás 2012. március 31-én lép hatályba.
Márki Gábor s. k.,
MH védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
193/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a BÁCS-FÜRDŐ Építőipari, Beruházó, Ingatlanfejlesztő és Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a BÁCS-FÜRDŐ Építőipari, Beruházó, Ingatlanfejlesztő és Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű
Társaság (Cg. 01-09-865142, székhely: 1136 Budapest, Balzac utca 17–19.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és
a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a BÁCS-FÜRDŐ Építőipari, Beruházó, Ingatlanfejlesztő és
Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2010. (HK 2.) HM határozata rendszeresítésre, alkalmazásba vételre, valamint rendszerből való kivonásra kerülő hadfelszerelésekről és ruházati szakanyagokról.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével az alábbi hadfelszerelések, illetve ruházati szakanyagok rendszeresítését rendelem el:
1. GS-2 típusú speciális épület átvizsgáló és felderítő
készlet
Rendeltetése: Modul-rendszerű, egyedülálló és innovatív felszerelés-elemei egyenként vagy összetételben történő alkalmazása lehetővé teszi a gyanús csomagok, löveganyagok távolból, a legtöbb esetben egyetlen kötéllel
történő kezelését.
2. Hotstic Robotic típusú tűzszerész manipulátorkar
készlet Rendeltetése: A robbanóeszközök olyan távolságról
(maximum 3 m) történő kezelése, ami nagymértékben le
csökkenti a komoly sérülés valószínűségét az eszköz esetleges robbanásakor.
3. Garrett PD 6500 típusú mobil fémkereső kapu
Rendeltetése: Repülőterek, rendezvények ellenőrző-át
eresztő pontjain és egyéb helyeken személyek ruházatának
gyors, a kapun való áthaladással történő vizsgálata.
4. Garrett Superscanner típusú digitális kézi fémkereső műszer
Rendeltetése: Repülőterek, rendezvények ellenőrző-áteresztő pontjain és egyéb helyeken személyek ruházatának
gyors vizsgálatát segítő eszköz, fémes anyagok (vastartalmú és színes-fémek, rozsdamentes acélok), fegyverek, tiltott és más, személyeknél vagy nem fémes anyagokba
elrejtett tárgyak kereséséhez.
5. Drager LAR-VII Combi típusú, félig zárt rendszerű, antimagnetikus búvárfelszerelés
Rendeltetése: Sekély vízben végzett oxigénes merülési
feladathoz, illetve aknaszedő feladatok esetén nitrox alkalmazásával maximum 24 méteres vízmélységig való alkalmazásra.
6. PSS-DIVE típusú katonai kivitelű búvárfelszerelés Rendeltetése: Az összhaderőnemi művelet harc- és kiszolgáló támogatása során jelentkező víz alatti harcfeladatok, valamint a katonai szervezeteknél békeidőszakban jelentkező tűzszerész és kiképzési feladatok végrehajtása.
7. BK-1 típusú búvárkonténer felszerelés gépkocsin
Rendeltetése: A Magyar Honvédségben rendszeresített
sűrített levegővel és nitrox-szal működö búvárfelszerelések kiszolgálása. 8. EG-2 típusú 12,7 mm tűzszerész disrupter
Rendeltetése: A tűzszerész tevékenységének segítése,
fel nem robbant és rögtönzött robbanó szerkezetek hatástalanítási, megsemmisítési feladatainak végre-hajtásakor, a
gyújtószerkezetük roncsolásával, külső burkolatuk átvágásával, a rekeszbombák felnyitásával, valamint robbanóanyagokat tartalmazó csomagok megsemmisítésével, felnyitásával, lakossági PB-palackokra vagy poroltó készülékekre szerelt robbanóanyagot tartalmazó gyújtószerkezetek eltávolításával.
9. ZAG-1 típusú tűzszerész gyújtókicsavaró berendezés Rendeltetése: A tűzszerész tevékenységének segítése,
fel nem robbant robbanó szerkezetek hatástalanítási, megsemmisítési feladatainak végrehajtásakor, a gyújtó-szerkezetük biztonságos távolságból irányított/vezérelt lecsavarásával.
10. FEREX DLG GPS BETA típusú nagymélységű
bombakereső műszer
Rendeltetése: Talajban vagy víz alatt, nagy mélységben elhelyezkedő, fel nem robbant bombák, lövedékek,
aknák illetve egyéb ferromágneses tárgyak felkutatásának
segítése.
11. Tűzszerész járőrfelszerelés duplakabinos változatú VW T5 típusú gépkocsin
Rendeltetése: Békeállapot időszakában az ország területén előtalált robbanószerkezetek hatástalanításának/megsemmisítésének végrehajtása céljából maximum
4 fő tűzszerész járőr és az adott tűzszerész feladat végrehajtásához szükséges eszközök (védőfelszerelés, műszerek, robbanóanyag) munkaterületre való kijuttatása, valamint korlátozott méretű és tömegű hatástalanított robbanótest elszállítása.
12. Tűzszerész felszerelés MB U4000 típusú gépkocsin Rendeltetése: Maximum 3 fő tűzszerész járőr munkaterületre történő kijutása, az előtalált robbanótestek megsemmisítéséhez szükséges eszközök (védőfelszerelés, műszerek, robbanóanyag), valamint korlátozott méretű és
tömegű hatástalanított robbanótest elszállítása.
13. TER-6 típusú rádiófrekvenciás távrobbantó
készlet Rendeltetése: A műveletek harctámogatása és a kiszolgáló támogatás során jelentkező távoli rádiófrekvenciás
robbantási feladatok, valamint a katonai szervezetnél békeidőszakban jelentkező kiképzési feladatok végrehajtása.
14. Egyszer használatos védőruha
Rendeltetése: Az ABV védelmi szakfeladatot végre
hajtó állomány egyéni védőfelszerelésének részeként a biológiai és mérgező harcanyagok, a radioaktív részecskék,
a toxikus ipari vegyületek, valamint a mentesítő anyagok
egészségkárosító hatásai elleni védelem biztosítása.
15. Zászlóalj mentesítő berendezés
Rendeltetése: Radioaktív és mérgező harcanyagokkal
szennyezett, illetve biológiai anyaggal fertőzött alkalmazási területen tevékenykedő alegységek egész állományának részleges, haditechnikai eszközeinek teljes körű
mentesítése.
16. K-2PC mobil harcvezetési kabin
Rendeltetése: A légvédelmi rakétaalegységek üteg
szintű harcvezetésének biztosítása, mobil eszközök segítségével. 17. MERCEDES-BENZ G280 CDI BA6 C+R SSA
FB6 típusú, külső toronylövész UMF-2 MB 280 fegyverállvánnyal szerelt páncélozott katonai terepjáró
gépjármű
Rendeltetése: Személyszállítási, továbbá különböző
békemissziós feladatok (járőrözés, kísérés, felderítés,
CIMIC és PSYOPS tevékenység) végrehajtása.
18. MAN HX32.440 8x8 BB típusú bázisjárművek az
alábbi felépítményekkel szerelt változatokban:
– MAN HX32.440 8x8 BB Palfinger Palift
T17/SCORPION típusú cserélő-rakodó berendezéssel
szerelt, szabványos ISO 20’ 1C és 1CC befoglaló méretű konténer szállítására alkalmas bázisjármű,
– ISO 20’ szabványos méretű cserefelépítmény
(síkplató), – MAN HX32.440 8x8 BB Hammar 190 HB típusú
oldalrakodó berendezéssel szerelt, szabványos ISO 20’
1C és 1CC befoglaló méretű konténer szállítására alkalmas bázisjármű,
– MAN HX32.440 8x8 BB EMPL EH/W Bison autómentő típusú felépítménnyel szerelt mentő-vontató bázisjármű.
Rendeltetésük: az anyag és hadfelszerelés csapattagozatban jelentkező szállítási feladatainak végrehajtása, veszélyes anyagok 20’-s egységrakományként, illetve cserefelépítményként való szállítása, meghibásodott vagy balesetet szenvedett karambolos gépjármű-technikai eszkö
zök műszaki mentése, illetve katasztrófavédelmi feladatok
ellátása. 19. ÜSZTFP-35 MAN TGA 33.480 típusú üzemanyag félpótkocsi
Rendeltetése: Az MH katonai szervezeteinél megalakításra kerülő hajtóanyag készletek tábori körülmények közötti kiszolgálásának biztosítása.
20. ÜTG-10 RÁBA H.25 típusú alakmásítóval ellátott üzemanyag töltőgépkocsi;
Rendeltetése: Az MH katonai szervezeteinél megalakításra kerülő hajtóanyag készletek tábori (harctéri) körülmények közötti kiszolgálásának biztosítása.
21. ÜTG-5,5 URAL-4320 típusú üzemanyag töltőgépkocsi Rendeltetése: Az MH katonai szervezeteinél megalakításra kerülő hajtóanyag-készletek tábori (harctéri) körülmények közötti kiszolgálásának, repülőeszközök leürítésének biztosítása.
22. 100, 300 m3-es elasztikus tartályok, 25 és 50 m3-es
elasztikus tartályok kár-mentői, UV elleni védelme
Rendeltetése: Az MH katonai szervezeteinél megalakításra kerülő hajtóanyag készletek tábori körülmények közötti kiszolgálásának biztosítása.
23. Csúszókesztyű
Rendeltetése: Kizárólag csúszásra, ereszkedésre és ki
emelésre szolgáló speciális katonai védőkesztyű. Lehetséges benne a precíziós és speciális feladatok rövid idejű el
végzésén túl a váratlan harchelyzet (fegyverkezelés) végrehajtása. A csúszókesztyű nem váltja ki a rendszerben
lévő gyakorló, taktikai, valamint egyéb munkavédelmi
kesztyűket.
24. Női cipők
– 2009 M női mokaszin barna,
– 2009 M női mokaszin fekete,
– 2009 M női cipő barna,
– 2009 M női cipő fekete.
Rendeltetése: A hivatásos és a szerződéses katonanői
állomány részére köznapi és társasági ruházathoz, állománykategóriától és a ruházat színétől függően barna vagy
fekete színben való viseletre.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével elrendelem továbbá az RCS-02 repülésirányító
föld-levegő-föld (G-A-G) rádió-távvezérlő rendszer alkalmazásba vétellel való rendszerbe állítását, valamint az
alábbi hadfelszerelések rendszerből való kivonását:
1. L-39 típusú repülőgép 2. ATZ-10,5 MAZ 5334, TZA-7,5 MAZ 500A és
TZ-500 típusú repülőüzemanyag-töltő gépkocsik
3. MPG (MNUG) 60 és MPG (MNUG) 80 típusú motoros hajtóanyag szivattyúk
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
15/2018. (VI. 6.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Suha György Zsoltot 2018. május 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – a Magyarország területére kijelölt tiszteletbeli konzuli
tisztviselőkkel való kapcsolattartásért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a Magyarország területére kijelölt tiszteletbeli konzuli tisztviselőkkel (a továbbiakban együttesen:
tiszteletbeli konzulok) való együttműködést,
b) közreműködik a tiszteletbeli konzulok fogadásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatok ellátásában,
valamint
c) figyelemmel kíséri és támogatja a tiszteletbeli konzulok munkáját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 48/2017. (XII. 29.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1118/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi a Bay Zoltán
Alkalmazott Kutatási Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra
hivatkozással, hogy a Közalapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami
tulajdoni részesedés biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő, jogi személyiséggel rendelkező nonprofit
gazdasági társaságot kíván alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a közigazgatási és igazságügyi miniszternek az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, az MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján
gondoskodjon az 1. pont szerinti, a Közalapítvány általános jogutódjaként működő Bay Zoltán Alkalmazott
Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről, valamint a közigazgatási és igazságügyi
miniszter részére az ehhez szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a közigazgatási és igazságügyi
miniszterrel az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás
megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány céljainak megvalósítása érdekében annak feladatait a Bay Zoltán
Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében a Közalapítvány vagyoni jogai és a
megszüntetésre irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Bay Zoltán Alkalmazott
Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak át; a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft.
vagyonává váló volt közalapítványi vagyon kizárólag a megszűnt Közalapítvány célja szerinti tevékenységre
fordítható, és a társaság megszűnése esetén is csak e céloknak megfelelően használható fel;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány bírósági
nyilvántartásból való törlésének napjával azonos fordulónapon, a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú
Nonprofit Kft.-re átszálló közalapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Közalapítvány céljait
megvalósító tevékenység vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen a Bay Zoltán Alkalmazott
Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 4. § (4) bekezdése alapján,
a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának cégbírósági kezdeményezésével
egyidejűleg, az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje
kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében
eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen a Közalapítványhoz vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban közreműködő személyek kijelölése és a
Közalapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése szerinti, a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási
Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával
mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti meghatalmazás kiadását követően azonnal
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a stratégiai partnerség jegyében megállapodjon
a Magyar Tudományos Akadémia elnökével a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. által ellátott
feladatok vonatkozásában – különös tekintettel a megszüntetésre kerülő Közalapítvány intézeteire – a Kormány és a
Magyar Tudományos Akadémia közötti stratégiai együttműködésről és a feladatmegosztás módjáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Termelékenységi Központ Közalapítvány megszüntetéséről és tevékenységének más szervezeti keretek
között történő folytatásáról szóló 2203/2004. (VIII. 23.) Korm. határozat,
b) a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Alapítvány közalapítvánnyá történő átalakításáról és a Magyar Termelékenységi
Központ Közalapítvány megszüntetésével és tevékenységének más szervezeti keretek között történő
folytatásáról szóló 2203/2004. (VIII. 23.) Korm. határozat módosításáról szóló 1032/2005. (IV. 4.) Korm. határozat,
c) a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1017/2006. (II. 15.) Korm.
határozat, továbbá
d) a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1079/2007. (X. 10.)
Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1070/2013. (II. 21.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Uruguayi Keleti Köztársaság Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Uruguayi Keleti Köztársaság Kormánya között a gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök