text:
26/2009. (IV. 3.) HM utasítása az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. §-a (1) bekezdésének i) pontja
alapján, az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági
Beruházási Programja (NATO Security Investment Programme, a továbbiakban: NSIP) nemzeti feladatainak végrehajtására a következő
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek).
2. § A szövetségi katonai védelmi képességek fejlesztése
érdekében kidolgozott, és a NATO illetékes szervei által jóváhagyott szövetséges katonai műveletekhez kapcsolódó beruházások, valamint képességcsomagban, képességcsomag
kiegészítésben, önálló feladatban, vagy kis munkában sze
replő programok (a továbbiakban együtt: program1) tervezésével, megvalósításuk megszervezésével, végrehajtásával,
elszámolásával és fejezeti szintű ellenőrzésével kapcsolatos
tevékenységek felügyeletét, szakirányítási jogkörében a HM
védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT) végzi.
3. § (1) Az NSIP-programok nemzeti feladatai tervezésének és végrehajtásának szakmai irányításáért és a programok megvalósításának koordinációjáért a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ)
vezérigazgatója a felelős. A programok költségvetésének
tervezését, kezelését, finanszírozását, időszakos elszámolását, valamint a megvalósult programok NATO Erőforrás
Hivatal (a továbbiakban: NEH) útján a NATO Infrastrukturális Bizottság (a továbbiakban: NIB) és a NATO Nemzetközi Számvevő Testülete (a továbbiakban: NSZT) részére történő végleges elszámolását a HM FLÜ, a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökséggel (a továbbiakban: HM KPÜ) együtt végzi.
(2) Az NSIP-val kapcsolatos kérdésekben a HM FLÜ a
NATO NSIP-ban érintett szervezeteiben közvetlenül, illetve a Magyar Köztársaság Állandó NATO Képviselet
Védelempolitikai Részleg (a továbbiakban: nemzeti képviselet) útján közvetve – a nemzetközi kapcsolattartással
összefüggő feladatok végrehajtásáról, a NATO bizottságaival történő kapcsolattartásról, valamint a NATO
együttműködésre kijelölt személyek tárgyalási felhatalmazásáról szóló belső rendelkezésekben foglaltak figyelembevételével – képviseli a HM-et.
A programok előkészítésének, jóváhagyásának
és megvalósításának eljárási rendje
4. § (1) A NATO Védelmi követelmények felülvizsgálatát és a Védelmi tervezési kérdőív elemzését követően a
NATO Stratégiai Parancsnokságokon kialakításra tervezett, vagy fejlesztés alatt álló képességcsomagokról a 17. §
(1) bekezdése szerinti nemzeti képviselő tájékoztatást
nyújt a HM Biztonsági Beruházási Tervtanács (a továbbiakban: HM BBT) részére.
(2) A HM BBT minden egyes szövetséges védelmi képességfejlesztés esetében kötelezően félévente, vagy soron kívül megvizsgálja, hogy melyek azok a képességcsomagok, amelyek illeszthetőek a tervezett, vagy végrehajtás alatt álló szakterületi, nemzeti finanszírozású programokhoz.
(3) A képességcsomaghoz történő csatlakozásról – a
HM BBT javaslatai figyelembevételével – a honvédelmi
miniszter dönt. A képességcsomaghoz történő csatlakozásról szóló döntés esetén, a HM BBT-ben képviseletet
biztosító honvédelmi szervezetek felelősek azért, hogy a
képességcsomag előkészítése során a magyar érdekek érvényesüljenek.
(4) A képességcsomag kidolgozásának megfelelő fázisában a HM FLÜ vezérigazgatója, állományából a program megvalósításáért felelős programfelelőst jelöl ki, illetve az érintett honvédelmi szervezet vezetőjénél kezdeményezi annak kijelölését.
(5) A programfelelős végzi a programmal kapcsolatos
tevékenységek szakmai vezetését, a szakági felelősök tevékenységének koordinálását, és a program végrehajtása
során – a szakági felelősök állásfoglalásának figyelembevételével – a magyar álláspont képviseletét.
(6) Több országot érintő fejlesztési program esetén, az
érintett országok egyetértésével Nemzetközi Programiroda hozható létre. A Nemzetközi Programiroda létrehozását
és működését a honvédelmi miniszter engedélyezi, illetve
szabályozza.
(7) A programfelelős és a Nemzetközi Programiroda (a
továbbiakban együtt: programfelelős) feladatait, hatás- és
jogkörét munkaköri leírásban kell rögzíteni.
(8) A programot érintő átfogó jelentéseket és a felső
szintű döntést igénylő javaslatokat a HM FLÜ vezérigazgatója terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére.
5. § (1) Az Észak-atlanti Tanács által jóváhagyott és a
NIB részére megvalósításra átadott képességcsomagokban
szereplő magyarországi programok képezik a HM fejezet
NSIP költségvetési tervének az alapját.
(2) A NEH-hez benyújtott és jóváhagyásra váró képességcsomag alapján, a HM FLÜ – indokolt esetben – előterjeszti a NIB részére az előzetes tervezésre vonatkozó költségigényt, az előtervezési alapot. A jóváhagyott előtervezési alap a megvalósítandó program mérnök-műszaki feladatok megkezdésének fedezetét biztosítja. Rendkívüli
esetben a mérnök-műszaki munkálatok megkezdésének
fedezetét a 8. § (7) bekezdése szerinti előirányzat átcsoportosítás biztosítja.
(3) A honvédelmi miniszter döntése alapján, amennyiben Magyarország csatlakozni kíván egy kialakítás alatt
álló képességcsomaghoz, azonban a programok megkezdése a képességcsomag jóváhagyása előtt szükségessé válik, vagy egy tervezett nemzeti beruházást későbbi NSIPfinanszírozásra alkalmasnak ítél, a beruházás megkezdése
előtt a HM FLÜ a NIB nemzeti képviselő útján (nemzeti)
előfinanszírozási bejelentést tesz a NIB részére.
(4) A jóváhagyott képességcsomag alapján – a HM FLÜ
bevonásával –, a NEH által programokra lebontott programmegvalósítási terv (a továbbiakban: PMT) szerint, a
tárgyévet követő NSIP költségvetési terv – figyelembe véve a NIB félévenkénti (március és szeptember hónapokban
történő) pénzügyi felülvizsgálatát – véglegesítésre, a további évek költségvetési terve pedig pontosításra kerül.
1 A programok meghatározását a NATO Biztonsági Beruházási Program
kézikönyve tartalmazza.
(5) A HM FLÜ a képességcsomag (1)–(4) bekezdések
szerinti jóváhagyási folyamatáról, valamint azok végrehajtásának helyzetéről a HM BBT részére tájékoztatást
nyújt.
6. § (1) A program végrehajtásának alapdokumentuma a
PMT, amelyben éves ütemezésben rögzíteni kell a program tervezett kezdésének, végrehajtásának és átadásának
idejét, erőforrás igényét, az előre látható kockázatok kezelésével és a minőségbiztosítással kapcsolatos feladatokat.
(2) A PMT alapján a HM FLÜ:
a) javaslatot tesz a HM VTISZÁT részére a mér
nök-műszaki feladatokat ellátó szervezet kiválasztására és
feladataira; b) szerződést köt a kiválasztott mérnök-műszaki feladatokat ellátó szervezettel;
c) előkészíti a HM BBT ülését, szükség szerinti egyeztetéseket hajt végre és intézkedik az érintett honvédelmi
szervezetek bevonására;
d) levezeti a HM BBT ülését, melynek keretében a megvalósításban érintett honvédelmi szervezetek képviselőinek részvételével megvitatja és elfogadja a programfelelős
által előkészített „B” vagy „C” típusú költségbecslés (a továbbiakban: költségbecslés) tervezetét, mellyel egyidejűleg összeállítja a program keretében megvalósuló beruházás teljes életciklusára becsült logisztikai fenntartási kiadásokat, ide értve az időszakos ellenőrző mérésekkel és
biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is;
e) a költségbecslés-tervezetet a HM BBT jóváhagyását
követően – a HM VTISZÁT egyidejű tájékoztatásával – a
PMT-ben meghatározott határidőre benyújtja a NEH részére, amely a tervezetet felülvizsgálja, és a NIB részére
elfogadásra felterjeszti;
f) a NIB általi jóváhagyást követően, és az általa meghatározott módon – az NSIP beszerzési eljárási szabályainak,
a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes szabályokról
szóló 40/2005. (III. 10.) Korm. rendelet, valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseit szabályozó belső rendelkezés előírásainak megfelelően – nemzetközi, vagy nemzeti
tendereljárást indít a programban szereplő feladatok végrehajtására;
g) a megkötött szerződésekről értesíti a NEH-et;
h) a program teljes megvalósítását követően, legkésőbb
a munkák befejezését követő 6 hónapon belül jelentést
küld a NEH részére és kezdeményezi a közös záró átvételi
szemlét;
i) az átvételi szemledokumentum alapján kezdeményezi
a NSZT-nél a program pénzügyi elszámolását, ellenőrzését, és a program lezárására vonatkozó dokumentum, a
pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolás kiadását.
7. § A közös záró átvételi szemlét igazoló dokumentum
NIB általi jóváhagyását követően, a program keretében
közös finanszírozással megvalósult létesítmény és beszerzett eszközök képessége NATO-nyilvántartásba kerül.
A programok költségvetési tervezésének,
gazdálkodásának és beszámolásának rendje
8. § (1) A programok pénzügyi fedezete, egyrészt a
10 éves erőforrás és költségszükségleti terv alapján összeállított, az Országgyűlés által a HM fejezet költségvetésében – a
fejezeti kezelésű előirányzatok között – a „Hozzájárulás a
NATO Biztonsági Beruházási Programjához” költségvetési
jogcímen jóváhagyott előirányzat, másrészt a NATO- tagállamok programokhoz történő éves hozzájárulása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogcím éves költségvetési
tervjavaslata a NIB által programokra lebontott, Magyarországot érintő (hazai) hozzájárulások költségvetési támogatási előirányzata, a képességcsomaghoz kapcsolódó, – a
HM költségvetését terhelő – nemzeti felelősség keretében
megvalósítandó programok, valamint az infrastrukturális
feltételek megteremtéséhez szükséges előirányzatok, továbbá a Magyar Köztársaság más nemzetek programjaihoz történő hozzájárulásának előirányzata alapján kerül
összeállításra.
(3) Az (1) bekezdés szerinti jogcím költségvetési tervjavaslatát – a HM FLÜ 5. § (5) bekezdése szerinti adatszolgáltatása alapján – a HM KPÜ állítja össze.
(4) A Magyar Köztársaság tárgyévi költségvetéséről
szóló törvény kihirdetését követően, a programok elemi
költségvetési tervét az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben és – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény alapján
évente kiadásra kerülő – a fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának rendjéről szóló HM utasításban meghatározottak szerint a HM FLÜ készíti el és a tárgyév március 5-ig – a HM KPÜ útján – terjeszti fel jóváhagyásra.
(5) A HM FLÜ programonként összeállítja:
a) az elemi költségvetési tervet,
b) a NIB által a programokra jóváhagyott, a magyar és a
NATO-tagállamok éves hozzájárulását, valamint a tárgyévet megelőző év(ek) – a (10) bekezdés szerinti lebonyolítási számla – maradványát tartalmazó éves költségvetési
tervet,
c) a 10. § (1) bekezdése szerinti nemzeti adminisztrációs költségek (a továbbiakban: NAK) éves költségvetési
tervét.
(6) Az éves költségvetési terveket a HM FLÜ – a HM
KPÜ útján – március 31-ig terjeszti fel jóváhagyásra a
honvédelmi miniszter részére.
(7) A költségvetési év során:
a) a HM FLÜ az elemi költségvetési tervben jóváha
gyott előirányzatok feladatváltozás miatti, költségvetési
jogcímen belüli módosítására, illetve a fejezet más (al)címeit érintő előirányzat-átcsoportosításra a HM KPÜ részére javaslatot küld, melyet a HM KPÜ felülvizsgál, és jóváhagyásra felterjeszt a honvédelmi miniszter részére;
b) az éves költségvetési tervekben jóváhagyott: – személyi, járulékok, dologi és felhalmozási kiadások,
képességcsomagok, projektek közötti módosításokat a
HM FLÜ vezérigazgatója kezdeményezése alapján – a
HM KPÜ útján – a HM VTISZÁT,
– személyi, járulékok, dologi és felhalmozási kiadások,
képességcsomagok projektjein belüli módosításait – a HM
KPÜ egyidejű értesítésével – a HM FLÜ vezérigazgatója,
saját hatáskörben
végzi.
(8) A programokra és a NAK felhasználására a HM
FLÜ – a jóváhagyott éves költségvetések terhére – kötelezettséget vállal. A NAK-kal történő gazdálkodási jogkört a
HM FLÜ vezérigazgatója az érintett programfelelős részére átruházhatja.
(9) A jóváhagyott elemi és éves költségvetés programokkal kapcsolatos pénzforgalmának kezelése a Magyar
Államkincstár által a HM költségvetési fejezet részére
megnyitott – költségvetési körön kívüli – lebonyolítási
számláról történik. A lebonyolítási számla pénzforgalmának rendezését a HM KPÜ végzi.
(10) A HM KPÜ a lebonyolítási számla forgalmáról:
a) a NATO elszámolási rendjéhez igazodó, programon
kénti – ideértve a 10. és 11. §-ok szerinti NAK-ot is – és
összesített analitikus nyilvántartást vezet; a HM fejezet
költségvetését terhelő, az infrastrukturális feltételek megteremtéséhez szükséges, valamint a nemzeti felelősség keretében megvalósuló beruházásokhoz kapcsolódó kiadásokat is külön-külön mutatja ki az analitikus nyilvántartásban. Az analitikus nyilvántartásokat a tárgyévre és halmozottan, a program befejezéséig kell vezetni;
b) önálló címrendkódon főkönyvi nyilvántartást vezet.
A számla analitikus nyilvántartással egyeztetett év végi
záró egyenlegét a fejezet főkönyvi könyvelésében idegen
pénzeszközként mutatja ki; az idegen pénzeszköz főkönyvi könyvelését, az analitikus nyilvántartással történő (legalább havonkénti) egyeztetését, valamint az időszakos beszámolás rendjét a fejezet belső rendelkezései szabályozzák.
(11) A programfelelős pénzügyi ellátója, az államháztartás központi költségvetése részét képező NAK keretének teljesített kiadásairól és bevételeiről – az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm.
rendeletben foglaltak szerint – a főkönyvi könyvelést önálló címrendkódon vezeti és beszámol a NAK-keret felhasználásáról.
(12) A programfelelős pénzügyi ellátóját a HM KPÜ jelöli ki.
(13) A programok megvalósításának helyzetéről a
HM FLÜ:
a) a HM VTISZÁT útján, a honvédelmi miniszter részére március 31-ig felterjeszti a forint alapú pénzügyi elszámolást is tartalmazó éves beszámoló jelentést;
b) a NEH részére:
– az általa meghatározott határidőre megküldi a fél/éves
pénzügyi beszámolót, amely tartalmazza többek között a
programok aktualizált költségbecslését, valamint a tagállamok programokhoz történő hozzájárulásának EUR-ban
történő időszakos igénylését;
– a tagállamok programokhoz történő hozzájárulásának
negyedéves teljesítéseiről EUR-ban és az előírt valutanemben visszaigazolást küld.
(14) A HM KPÜ a HM fejezet költségvetési beszámolójának részeként – az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletben foglaltak
szerint – fél/éves beszámolót készít, a „Hozzájárulás a
NATO Biztonsági Beruházási Programjához” költségvetési jogcím előirányzatának felhasználásáról és gazdálkodásáról.
A mérnök-műszaki feladatok kiadásai tervezésének,
felhasználásának és elszámolásának rendje
9. § (1) A mérnök-műszaki feladatokra a NIB által a
program részeként biztosított összeg, és az elemi költségvetésben e célra jóváhagyott előirányzat használható fel.
Amennyiben a NIB másként nem rendelkezik, a szolgáltatások igénybevételére a HM FLÜ beszerzési eljárást indít.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő források az alábbi feladatokra számolhatók el:
a) az NSIP-követelmények meghatározása, tanulmányok, piackutatás, szabványok adaptálása, helyszíni szemle, a vázlatos tervek elkészítésének és az összes, az előzetes költségbecslés megállapításához szükséges egyéb előkészítő munka költségei;
b) a szükséges műszaki dokumentációk és azok alapján
a költségbecslés elkészítésének kiadásai;
c) a mérnök-műszaki feladatokat ellátó szervezettel
megkötendő szerződés előkészítésének kiadásai és a megkötött szerződés alapján esedékes összes kifizetés, ideértve a mérnök-műszaki feladatok díját is, valamint a program során (esetlegesen felmerülő) polgári per költségei;
d) a beszerző ügynökségi tevékenység finanszírozása. A NAK felhasználásának és elszámolásának rendje
10. § (1) NATO beruházás esetén a NAK – a 11. §-ban
foglaltak kivételével – a HM által a NATO-források terhére megvalósítandó programok tényleges kiadásaihoz kapcsolódó, %-os arányban megállapított, a NIB által a NSIP
költségvetéséből biztosított pénzügyi keret, mely a következő kiadásokra használható fel:
a) szabványadaptálásra, valamint olyan helyszíni szemlék költségeinek fedezetére, amelyek szükségesek a prog
ram általános nagyságrendjének, fő alkotóelemeinek és az
előzetes nagybani költségbecslés megállapításához;
b) a HM azon fizetési kötelezettségeire, amelyek az átvételi ellenőrzés, illetőleg a program végső átvétele kapcsán merülnek fel;
c) a Nemzetközi Programiroda működéséhez szükséges
épület, vagy helyiségek vásárlási, vagy bérleti költségeire;
d) az összes kapcsolódó szolgáltatás biztosításának (pl.
a pénzforgalom, a könyvvitel, az auditálás, a fordítások és
kommunikációs szolgáltatások, az üzemeltetési dokumentáció magyar nyelvre fordítási, valamint a programfelelős
működési) költségeire;
e) a programmal kapcsolatos szolgálati utak és szakmai
utazások költségeire, továbbá a program megvalósítási folyamatába épített ellenőrzések, helyszíni szemlék és az
NSIP végrehajtásában érintett nemzetközi szervezetek
utazási és étkezési kiadásaira;
f) az éves költségvetésben jóváhagyott összeg erejéig az
NSIP megvalósításában részt vevő hivatásos (szerződéses)
állományú katonák és közalkalmazottak személyi járandóságaira és azok járulékaira;
g) a Nemzetközi Programirodánál foglalkoztatottak devizaellátmányára és annak járulékaira;
h) járművek és eszközök vásárlásának, fenntartásának
és üzemeltetésének költségeire;
i) irodai készletek és bútorok beszerzési költségeire;
j) szakértők díjazására.
(2) Amennyiben a HM biztosítja a mérnök-műszaki fel
adatokat ellátó szervezetet, és nem támaszt igényt az 5. §
(2) bekezdése szerinti mérnök-műszaki feladatok díjának
program terhére történő megtérítésére, úgy a NAK terhére
az (1) bekezdésben felsoroltakon túl, a 9. § (2) bekezdésben felsorolt feladatok is elszámolhatók.
(3) Amennyiben a programokhoz kapcsolódó adminisztratív kiadások fedezetére a (2) bekezdés szerinti
NAK, és a 14. § (1) bekezdése szerint létrehozott NAK tartalékának egyenlege nem nyújt fedezetet, úgy a HM VTISZÁT jóváhagyásával a NAK kiegészíthető a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” fejezeti kezelésű előirányzat terhére.
11. § A NATO-beruházás érdekében a NAK a HM költségvetési előirányzataiból megvalósuló programok esetén
is létrehozható, a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” fejezeti kezelésű előirányzat terhére. Ez esetben a NAK az elemi költségvetésben jóváhagyott előirányzat, amely a programmal kapcsolatos szolgálati utak és szakmai utazások, valamint a programokhoz
kapcsolódó, Magyarországon lebonyolításra kerülő rendezvények költségeinek kiegyenlítésére használható fel.
12. § A HM FLÜ-nek a 10. § (3) bekezdése szerinti
NAK kiegészítését, valamint a 11. § szerinti NAK igénylését a 14. § (2) bekezdése szerint összeállításra kerülő költségvetési tervben szöveges indoklással kell alátámasztania.
13. § (1) A NAK terhére, a programokkal kapcsolatos, a
honvédelmi szervezetek állományát érintő rendezvények,
konferenciák megszervezése és a szolgálati utazások előkészítése – a (2) bekezdés szerinti eltéréssel – a HM fejezetben meghatározott eljárási rend szerint, a mellékletben
meghatározott normák és normatívák alapján kerül végrehajtásra.
(2) A NAK terhére történő rendkívüli kiutazási engedélyeket legkésőbb a kiutazás megkezdése előtt két nappal a
HM VTISZÁT részére kell jóváhagyásra felterjeszteni.
(3) Készlet, kis értékű tárgyi eszköz beszerzések, illetve
szolgálati utazások ellenértékének készpénzben történő
kiegyenlítéséhez a programfelelős – a program NAK-ja
terhére – előleget igényelhet. A programfelelős, a pénzügyi ellátója által kiadott előleggel a vonatkozó2 szabályok szerint számol el.
14. § (1) A HM FLÜ a programok költségbecslésében a
10. § szerinti NAK-ra jóváhagyott összegből tartalékot képez, amely a programok megvalósítása során biztosítja a
NAK terhére teljesített személyi kiadások HM fejezetet
terhelő járulékainak, a programokban korábban közös finanszírozásra tervezett, de a végső pénzügyi elszámolási,
ellenőrzési eljárásban el nem fogadott kifizetések, valamint a felmerülő egyéb rendkívüli kiadások fedezetét.
A tartalék összege nem lehet kevesebb a NAK-keret
5%-ánál, melynek felhasználását az éves költségvetések
jóváhagyása során a honvédelmi miniszter, a költségvetési
év során pedig – rendkívüli esetekben – a HM VTISZÁT
engedélyezi.
(2) A HM FLÜ a NAK felhasználására programonkénti
bontásban éves költségvetési tervet készít – a 8. § (5) bekezdésében előírtak szerint –, amelyet a programok éves
költségvetésének részeként jóváhagyásra felterjeszt a honvédelmi miniszter részére. A jóváhagyásig a HM FLÜ kérelmét figyelembe véve, a HM KPÜ vezérigazgatója felhasználási engedélyt ad ki.
(3) A HM FLÜ vezérigazgatója által kijelölt programfelelős NAK-költségvetési terve elkülönítve tartalmazza a
nemzetközi együttműködési megállapodásban szereplő,
az NSIP adminisztrációs feladatai támogatását szolgáló informatikai rendszer működéséhez és fejlesztéséhez megállapított magyar hozzájárulás előirányzatát is.
(4) Az éves költségvetési tervben és az éves beszámoló
jelentésben elkülönítetten kell kimutatni a NAK-ra tervezett, illetve teljesített kiadásokat. A NAK év végi maradványa vagy a NAK tartalékát növeli, vagy a tárgyévet követő év NAK éves költségvetési terv részét képezi.
2 438/2007. (HK1) HM KPÜ VIG intézkedés. (5) Az éves költségvetési terv a pénzügyi és logisztikai
ellátó szervezet bevonásával készül, amely tartalmazza a
10. § szerinti devizaellátmányt és annak járulékait is. A jóváhagyást követően a HM FLÜ a pénzügyi ellátó honvédelmi szervezet részére átadja az éves költségvetési terv
egy példányát.
(6) A jóváhagyott éves költségvetési terv alapján, a
pénzügyi ellátóként kijelölt honvédelmi szervezet részére
programonként – a korábbi előleg elszámolását követően –
negyedéves előleg kerül kiutalásra. A pénzügyi ellátó
szervezet a kiutalt előleggel negyedévente, a negyedévet
követő hónap 15-éig számol el a HM FLÜ-nek. A negyedik negyedévi előleg első két hónapjáról szóló elszámolást
december 10-éig, a december havi elszámolást pedig a
tárgyévet követő év január 15-éig kell megküldeni a HM
FLÜ részére.
(7) A HM FLÜ az (6) bekezdés szerinti elszámolásokat
– azok ellenőrzését követő 10 napon belül – intézményi
előirányzat-módosítás céljából megküldi a HM KPÜ részére. Az elszámolások alapján a HM KPÜ saját hatáskörben, államháztartáson kívülről átvett pénzeszközként – az
általános szabályok szerint – előirányzat-módosítást kezdeményez a Magyar Államkincstárnál.
(8) A pénzügyi ellátó szervezet a NAK terhére történő
december havi pénzügyi teljesítéseket (kifizetéseket) átfutó tételként kezeli, és azokat csak a tárgyévet követő évben, az előirányzat tárgyévet követő jóváhagyása után
könyveli végleges kiadásként.
(9) A programok NAK-felhasználása nem képezi a NATO végső pénzügyi elszámolásának tárgyát, az az államháztartás központi költségvetése részeként, a programfelelős intézményi költségvetésében – átvett pénzeszközként –
kerül elszámolásra.
(10) A programfelelős feladataihoz szükséges működési és felhalmozási kiadások fedezetét részben a HM fejezet
egyes előirányzatai, részben a NAK biztosítja, ezért az
NSIP összes magyarországi képességcsomagja befejezését követően a NAK maradványa – ideértve a tartalékot
is – és átvett pénzeszközként, a HM költségvetési fejezet
központosított bevételét képezi.
(11) A NAK-kal történő gazdálkodás pénzügyi, számviteli és logisztikai kezelését a HM FLÜ pénzügyi és logisztikai ellátójaként kijelölt honvédelmi szervezetek az általános szabályok szerint végzik. A Nemzetközi Programiroda ellátását a HM FLÜ vezérigazgatója szabályozza.
(12) A programfelelős részére beszerzett tárgyi eszközök aktiválását, a HM költségvetési fejezet vagyonába történő felvételét és használatba adását a HM FLÜ-nél a
pénzügyi ellátó szervezet kezdeményezi. A vagyonba vétel részletes szabályait a 16. § tartalmazza. A beszerzett
gépjárművek kötelező gépjármű-felelősségi és casco biztosítása a HM fejezet biztosítási rendszerében kerül rendezésre.
A program megvalósításának és pénzforgalmának
ellenőrzése, a kötelezettségvállalások ellenjegyzése
15. § (1) A programhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás ellenjegyzését az – (3) bekezdése szerinti – előtervezési
alap kérelem NIB által kiadott visszaigazoló okmánya, valamint a 6. § (2) bekezdés szerint jóváhagyott költségbecslésnek megfelelően összeállított és jóváhagyott elemi és
éves költségvetés alapján a HM KPÜ végzi. A programokhoz és a NAK-hoz kapcsolódó kötelezettségvállalások ellenjegyzésének szabályait és eljárási rendjét, az NSIP-beszerzésekre vonatkozó rendelkezésben foglaltak figyelembevételével a 22. § (3) bekezdése szerinti együttes intézkedésben kell rögzíteni.
(2) A NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes szabályokról szóló 40/2005. (III. 10.) Korm. rendelet, valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseit szabályozó
belső rendelkezés alapján, a HM FLÜ a programokkal
kapcsolatos kötelezettségek végrehajtását folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői, (FEUVE), valamint intézményi belső ellenőrzés keretében ellenőrzi. A programfelelős által kiállított teljesítési igazolások, illetve átadás-átvételi jegyzőkönyvek alapján, a HM FLÜ a számlák jogszabályban előírt érvényesítésével, ellenjegyzésével és
utalványozásával rendeli el a pénzügyi kötelezettség teljesítését.
(3) A programokhoz kapcsolódó folyamatba épített
pénzügyi ellenőrzést a HM KPÜ, a Nemzetközi Programiroda vonatkozásában pedig a pénzügyi ellátó végzi.
(4) A programok megvalósításának fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzését – a 10. és 11. §-okban részletezett feladatokra kiterjedően is – a vonatkozó jogszabályok, és belső rendelkezések előírásai szerint a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal végzi.
(5) A felügyeleti ellenőrzésnek vizsgálnia kell különösen a kifizetések és elszámolások szabályosságát és helyességét, a költségkimutatás (analitikus nyilvántartás)
számszaki megfelelőségét, a devizaárfolyam átszámításának (Ft–EUR) helyességét, a tényleges kiadásoknak az engedélyezett összegekkel való egyezőségét.
A beruházások hazai átvételének rendje 16. § (1) A programokhoz kapcsolódó önálló beruházások (a továbbiakban: beruházások) befejezését megelőzően, a HM FLÜ tájékoztatja az érintett honvédelmi szervezeteket a befejezés várható idejéről. A HM FLÜ az érintett
honvédelmi szervezetek bevonásával előkészíti: ingatlan
esetén az üzembe helyezési és használatbavételi, ingó vagyon esetén: – a haditechnikai eszközök és hadfelszerelési
anyagok rendszerbe (szervezetbe) állításáról szóló HM
utasítás szerint – a rendszeresítési eljárást.
(2) A HM FLÜ a befejezett beruházások üzemeltetéséhez, vagy fenntartásához szükséges költségvetési előirányzatok biztosítása érdekében, a tárgyévet megelőző év
június 30-ig tájékoztatja a HM Infrastrukturális Ügynökséget (a továbbiakban: HM IÜ) és a HM Hadműveleti és
Kiképzési Főosztályt (a továbbiakban: HM HKF). A HM
FLÜ, a HM IÜ és a HM HKF saját felelősségi körében
megtervezi a tárgyévben várhatóan átvételre kerülő új beruházások becsült üzemeltetési vagy fenntartási erőforrás-, költség- és kiadási fedezetigényét, ide értve az időszakos ellenőrző mérésekkel és biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is és arról tájékoztatja a
HM Védelemi Tervezési Főosztályt (a továbbiakban:
HM VTF).
(3) A HM FLÜ az egyes beruházások befejezését, és
azok műszaki átvételét – lehetőség szerint 15 nappal –
megelőzően a szükséges műszaki-technikai dokumentációk, üzembe helyezési és pénzügyi bizonylatok (hitelesített bizonylatmásolatok) megküldésével kezdeményezi a
HM IÜ-nél az ingatlanok, illetve elhelyezési ingó eszközök üzemeltetési és fenntartási feladatainak megkezdését.
(4) A sikeres műszaki átvételt követően a HM FLÜ a
rendelkezésére álló dokumentációk, a HM IÜ pedig a
(3) bekezdés szerint megküldött dokumentációk alapján
intézkedik az üzemeltetésbe adásra úgy, hogy annak időbeni végrehajtása biztosítsa a műszakilag átvett, üzembe
helyezett ingatlanok vagy ingó eszközök fenntartását és
üzemeltetését. Az üzemeltetési feladatok költségviselésének kezdete a sikeres műszaki átadás-átvétel időpontja.
Amennyiben próbaüzem lefolytatása szükséges, annak lebonyolítása a HM FLÜ feladata. A próbaüzem közüzemi
költségeit a HM IÜ, az egyéb költségeit a HM FLÜ viseli.
(5) A HM FLÜ, illetve a HM IÜ a jogerős és végrehajtható használatbavételi engedély, illetve tárgyi eszközök
esetén a rendszeresítési, vagy alkalmazásba vételi határozat kiadását követően intézkedik a kijelölt honvédelmi
szervezet részére történő használatba adásra, és egyidejűleg tájékoztatja a HM Védelemgazdasági Főosztályt az állami vagyonkörbe kerülő ingó eszközökről.
(6) A HM FLÜ ingatlanok esetében a HM IÜ-nél kezdeményezi az ingatlanok vagyonba vételét az ingatlanok analitikus nyilvántartási rendjéről szóló intézkedésben3 foglaltak
szerint az állománybavételi bizonylatok kiállításával, továbbá a HM és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. között létrejött Vagyonkezelési Szerződés módosítását és az ingatlan
birtokba adását az objektumot használó honvédelmi szervezet részére. A HM FLÜ a HM IÜ-nél kezdeményezi továbbá
a beszerzett elhelyezési ingó eszközök államháztartáson kívülről történő térítés nélküli használatba adását, a kijelölt
honvédelmi szervezet részére.
3 Jelenleg a 62/2004 (HK 16) HM IKH-HM KPSZH főigazgatói együttes
intézkedés.
(7) Az államháztartáson kívülről átvett ingó tárgyi eszközök fenntartásához, illetve működtetéséhez szükséges
tárgyévi költségvetési pót-előirányzati igényt az üzemeltetésre kijelölt honvédelmi szervezet – szolgálati úton – a
HM FLÜ részére felterjeszti. Az HM FLÜ a 10 éves erőforrás- és költségtervvel történő egyezőség érdekében, a
tárgyévet követő évek költségigényéről, ide értve az időszakos ellenőrző mérésekkel és biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is tájékoztatja a HM
VTF-et és a HM HKF-et.
(8) Az egyes programok NATO általi műszaki átvételéről, a közös záró átvételi szemléről szóló dokumentumokat, és a pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolásokat a
HM FLÜ nyilvántartásba veszi.
(9) Az üzemeltetésre átadott objektumok őrzés-védelmi
feladatait a HM HKF tervezi. Az őrzés-védelmi szolgáltatást úgy kell tervezni és megrendelni, hogy a műszaki átadás időpontjára az objektum őrzés-védelme biztosított legyen. Ennek érdekében a HM FLÜ három hónappal a műszaki átadás várható ideje előtt értesíti a HM HKF-et.
A NATO beszállításra alkalmas
határozattal rendelkező, hazai gazdasági
szervezetekkel kapcsolatos feladatok 17. § (1) A nemzeti képviselet állományából a NIB-be
delegált nemzeti képviselő, és a NATO-ügynökségekhez
delegált összekötők az NSIP-ban előkészítés és jóváhagyás alatt lévő képességcsomagokról keletkezett információkat elemzik, rendszerezik és továbbítják a HM FLÜ részére.
(2) A nemzeti képviselő NIB-ben végzett tevékenységének szakmai támogatása érdekében a HM FLÜ vezérigazgatója, állományából két főt – koordináló szereppel – jelöl
ki. Feladatukat a munkaköri leírásban kell rögzíteni, amely
részleteiben tartalmazza a NATO összes képességfejlesztési programjának folyamatos követését és a beszámolás
rendjét.
(3) Az (1) bekezdésben nevesített személyek és a HM
FLÜ feladata a NATO által elfogadott, és a mindenkor érvényben lévő elveknek megfelelően egyenlő feltételek
biztosítása a NATO beszállításra alkalmas határozattal
rendelkező hazai gazdasági szervezetek részére.
(4) A HM FLÜ a NATO Beszállítói Rendszer működtetésével biztosítja a (3) bekezdés szerinti gazdálkodószervezetek megfelelő időben történő informálását a NATO
képességfejlesztések érdekében kiírásra kerülő nemzetközi pályázatairól.
Vegyes rendelkezések 18. § (1) A Nemzetközi Programirodák létrehozását és
működtetésükkel kapcsolatos kérdéseket – ide értve a költségmegosztást is – a részt vevő nemzetekkel külön megállapodásban kell rögzíteni.
(2) A Nemzetközi Programirodánál dolgozó kiküldöttek ellátását (lakhatás, devizaellátmány, utazási és szállítási költségek stb.) a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot
teljesítő, és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes állományon kívüli
pénzbeni járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM
rendelet előírásai szerint kell biztosítani.
19. § (1) Az NSIP keretében megvalósuló, a HM által
igazolt termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások a külön jogszabályoknak megfelelően mentesek az adó- és a
vámfizetés alól, az azokra kivetett környezetvédelmi termékdíj visszaigényelhető.
(2) Az NSIP keretében teljesített termékértékesítés és
szolgáltatás áfamentes körbe tartozására vonatkozó igazolás kiadására – az APEH illetékes főosztálya egyidejű értesítésével – a HM FLÜ jogosult.
(3) A program megvalósításával kapcsolatban foglalkoztatott külföldi állampolgárok adóit és járulékait – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény, és
az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI.
törvény rendelkezései, valamint a kettős adóztatást kizáró
egyezményekben foglaltak figyelembevételével – a HM
KPÜ számolja el. Az elszámolás alapján a kifizetett öszszeg az analitikus nyilvántartásban átvezetésre kerül.
(4) A NAK-ot terhelő hazai személyi kiadások és azok
járulékai pénzforgalmi rendezésére a HM FLÜ pénzügyi
ellátója az előirányzat-módosítást követő 5 munkanapon
belül a fedezetet átutalja a HM KPÜ részére, és egyidejűleg írásban értesíti azt az átutalás jogcíméről és összetevőiről.
20. § Az NSIP-programokkal kapcsolatos biztonsági
követelményeket – az MK Nemzeti Biztonsági Felügyelet
meghatározása alapján – az MK Katonai Biztonsági Hivatal, az MK NATO NYEU Központi Nyilvántartó, és a HM
Informatikai és Információvédelmi Főosztály együttesen
érvényesíti.
21. § A közös záró átvételi szemlét, továbbá a pénzügyi
teljesítésről szóló záró igazolás kiadását követően, a megvalósult program:
a) műszaki dokumentációját az átvételi szemlében rögzített ideig;
b) pénzügyi bizonylatait és azok egypéldányos másolatait külön-külön tíz évig kell megőrizni, és a 20. §-ban
megjelölt honvédelmi szervezetek előírásai szerint kell tárolni.
Záró rendelkezések 22. § (1) Ez az utasítás 2009. április 4-én lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló szövetségi biztonsági beruházások végrehajtására kijelölt szervezetek közötti együttműködés rendjéről szóló 66/1999. (HK 24.) HM utasítás,
az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja magyarországi programfelelőseinek kijelöléséről szóló 58/2001. (HK 15.) HM utasítás és az azt
módosító 87/2004. (HK 25.), valamint az Észak-atlanti
Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja
magyarországi végrehajtásához kapcsolódó nemzeti
adminisztrációs költségek ellátási és felhasználási normáiról szóló 91/2007. (HK 16.) HM utasítás és az azt módosító 150/2007. (HK 3/2008.) HM utasítás a hatályát
veszti.
(2) A NATO-együttműködésre kijelölt személyek tárgyalási felhatalmazásáról szóló 81/1999. (HK 1/2000.)
HM utasítás mellékletének:
a) 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. A NATO NSIP éves költségvetésének elfogadására a
honvédelmi miniszter ad felhatalmazást. Az NSIP éves
költségvetése terhére benyújtott projektek felülvizsgálatát
a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) végzi. Amennyiben a projektek jóváhagyása ellentétes a magyar érdekekkel, a HM FLÜ vezérigazgatója írásban utasítja a NATO Infrastrukturális Bizottságába delegált nemzeti képviselőt a szükséges intézkedések
megtételére.”;
b) 3. pontjában a „–2.” szövegrész hatályát veszti.
(3) A programokkal kapcsolatos, ezen utasításban nem
szabályozott feladatokra és azok végrehajtási rendjére,
ezen utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül a HM
FLÜ és a HM KPÜ vezérigazgatója együttes intézkedést
ad ki.
(4) Az utasítás hatálybalépését követően a HM FLÜ:
a) az NSIP keretében működő folyamatok befogadása
érdekében az MH 2009–2018. közötti időszak 10 éves
stratégiai tervének kidolgozásáról, valamint a NATO védelmi tervezési és áttekintési eljárás nemzeti feladatainak
végrehajtásáról szóló 58/2007. (HK 12.) HM utasítás, a
tárca védelmi tervező rendszere alkalmazásáról és a rendszer fejlesztéséről szóló 59/2007. (HK 12.) HM utasítás és
a védelmiképesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007. (HK 20.) HM
utasításokat felülvizsgálja és szükség szerinti módosításukat kezdeményezi;
b) kidolgozza a NATO beszállítói rendszerben minősített cégek NSIP-ban történő képviseletének rendjét és kezdeményezi a nemzeti képviselet állományából a NIB-be
delegált nemzeti képviselő munkaköri leírásának – ezen
utasításban foglaltaknak megfelelő – kiegészítését,
c) 30 napon belül előkészíti a HM BBT működési rendjére vonatkozó HM VTISZÁT intézkedést.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
83/2011. (VII. 29.) HM utasítása a humánszolgálat kialakításával összefüggő egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § (1) A humánszolgálat rendeltetése a humánszolgálati
szakfeladatok egységes szakmai irányelvek alapján történő keretbe foglalása.
(2) A humánszolgálat létrehozásának célja a rendelkezésre álló humán erőforrás testi, lelki és szociális jólétének
elősegítése, valamint az erre vonatkozó parancsnoki döntések előkészítése.
(3) A humánszolgálat tevékenységi köre – az MH hivatásos és szerződéses állományú katonáin kívül – a jogszabályokban és egyéb szabályzókban meghatározott módon
és mértékben kiterjed a honvédelmi ágazatban dolgozó
kormánytisztviselőkre, közalkalmazottakra, a nyugállományú katonákra, a honvédségi nyugdíjasokra, valamint
azok családtagjaira is.
3. § (1) A humánszolgálat a Magyar Honvédség Humánstratégiájában, valamint ezen utasításban meghatározott alapelvek szerint működik, a szakirányítás és a parancsnoki
vezetés egyidejű érvényre juttatásával.
(2) A humánszolgálat szakirányítását a HM Szervezeti
és Működési Szabályzata szerinti minisztériumi vezető
látja el, a humánszolgálati szakfeladatok egyes elemei
szakmai felügyeletét a HM Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározottak szerint a szakterületért felelős szervezetek gyakorolják.
(3) A humánszolgálat kiépítésével, működési feltételei
megteremtésével és fejlesztésével összefüggő tevékenységet a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) az
általa kijelölt honvédelmi szervezet közreműködésével, a
jelen utasításban foglaltak figyelembevételével vezeti.
4. § (1) A humánszolgálat tevékenysége során az alábbi
szakfeladatokat hajtja végre:
a) A személyi állomány élet- és munkakörülményeinek
vizsgálata;
b) általános és missziós családtámogatási feladatok;
c) a katonai szervezet szintjén megjelenő szociális, ke
gyeleti és érdekvédelmi tevékenység tervezése, szervezése
és végzése;
d) a humánszolgálat szakmai tevékenységéhez szükséges alkalmazói igények megfogalmazása a humán szakanyag-gazdálkodást végzők részére;
e) a személyi állomány tájékoztatásával kapcsolatos
belső kommunikációs szakfeladatok végzése;
f) az állomány szellemi és fizikai kondíciója javítása érdekében szabadidős sport tevékenység szervezése;
g) az esélyegyenlőséggel kapcsolatos feladatok;
h) a rekreációval és kultúrával összefüggő feladatok
végzése;
i) a rekonverzióval kapcsolatos feladatok végrehajtása;
j) a honvédség szervezeti kultúráját erősítő hagyomány
őrző tevékenység koordinálása, szervezése, végzése;
k) kapcsolattartás a katonai szervezet érdekében tevé
kenykedő társadalmi szervezetekkel.
(2) A felsőszintű központi humán szakanyag gazdálko
dási feladatokat a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal
végzi, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság által megfogalmazott alkalmazói igények figyelembevételével.
5. § (1) Egyes katonai szervezeteknél a 4. §-ban felsorolt feladatok végrehajtásán kívül, a humánszolgálat a szaktevékenység részeként, szolgáltatás jellegű, integrált ügyfélszolgálati tevékenységet lát el.
(2) Az ügyfélszolgálati tevékenység végrehajtására – a
katonai szervezetek létszámviszonyainak, sajátosságainak
figyelembe vételével – Integrált Ügyfélszolgálati Irodák (a
továbbiakban: Iroda) kerülnek létrehozásra.
(3) Ahol a helyi sajátosságok ezt indokolttá teszik, az
Irodák helyőrségi szinten is kialakíthatóak, illetve összevonhatóak. A katonai szervezetek parancsnokai biztosítják az Irodák általános munkarendtől eltérő működésének
feltételeit is.
(4) Az Irodák kialakításáról – az állományilletékes parancsnokok szolgálati úton felterjesztett javaslata alapján – a HVKF dönt. Azon katonai szervezeteknél, ahol Iroda nem kerül kialakításra, a humánszolgáltatásokat a hagyományos rend szerint a 4. § szerinti szakfeladatok ellátásával kell biztosítani.
6. § A humánszolgálati beosztásokba tervezett személyi állomány felkészítését, a kinevezett állomány szakmai továbbképzését a Magyar Honvédség központi személyügyi
szervének vezetője szervezi meg.
7. § (1) A jelen utasításban foglalt feladatok részletes végrehajtására a HVKF a hatálybalépést követő 30 napon belül
intézkedést ad ki. Az intézkedés tartalmazza az Irodák tevékenységi körére, működési rendjére, kialakításuk minimum követelményeinek meghatározására vonatkozó feladatokat is.
(2) A HVKF által kiadott intézkedésben szereplő feladatok végrehajtásához – a térítésmentes ellátáson felül –
szükséges költségvetési erőforrások a feladat végrehajtásában érintett szervezet költségvetésében, míg a humánszolgálat személyi állományának juttatásai az állományilletékes szervezet költségvetésében kerülnek tervezésre és
elszámolásra.
(3) A humánszolgálat kialakításával kapcsolatos feladatok időarányos végrehajtásáról, a tapasztalatokról a HVKF
az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül jelentést
tesz.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
50/2014. (IV. 29.) VM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2014. finanszírozásának szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 1. § E rendelet alkalmazásában
1. állattartó: az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki
(amely) az állat ellátásáért és felügyeletéért felelős állandó vagy ideiglenes jelleggel;
2. baromfiállományból való hatósági mintavétel: zoonózist okozó egyes szalmonellák elleni gyérítési program
keretében a baromfiállomány környezetéből való mintavétel a hatóság által;
3. tárgyfélév: az adott naptári év féléve;
4. tárgynegyedév: az adott naptári év negyedéve;
5. végrehajtási időszak: a 2014. január 1-je és 2014. december 31-e közötti időszak;
6. vizsgálat: kórokozó jelenlétének vagy hiányának, a  patológiás folyamatnak vagy egy adott kórokozóra
való hajlamnak laboratóriumi körülmények között, egy mintán való kimutatása, diagnosztizálása, illetve
értékelése.
2. § A 2013/722/EU bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelően, az  állat-egészségügyi kiadásokról szóló,
2009.  május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat szerint, az  alábbi célterületeken vehető igénybe pénzügyi
hozzájárulás:
a) a  Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a  pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
b) a klasszikus sertéspestis,
c) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
d) a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE), szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) és súrlókór,
e) a  veszettség felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és
többéves nemzeti programok. 3. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Uniós programok
kiegészítő támogatása alcím, 9. Egyes állatbetegségek megelőzésének és felszámolásának támogatása
jogcímcsoporton előirányzott összeg, valamint az Európai Unió általános költségvetésének terhére a 2013/722/EU
bizottsági végrehajtási határozat alapján a 2. § szerinti célterületek finanszírozására biztosított pénzösszeg.
4. § (1) A  jogosultság mértékét alátámasztó számlákon és egyéb bizonylatokon (a  továbbiakban együtt: számla)
szereplő összegekhez abban az  esetben nyújtható pénzügyi hozzájárulás, amennyiben a  számla teljesítési
dátuma a  végrehajtási időszakra esik, de a  számla nem az  adott tárgyidőszakot követően keletkezett. A  pénzügyi
hozzájárulás folyósítására a 10. § (2) bekezdése esetén csak pénzügyileg teljesített számla esetében kerülhet sor.
(2) A  pénzügyi hozzájárulás alapja a  pénzügyileg teljesített számlán szereplő költségek általános forgalmi adót és
egyéb adót nem tartalmazó összege.
5. § (1) A  pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet (a  továbbiakban: kérelem) – a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott
kivételekkel – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) és a  10.  § (2)  bekezdésben
meghatározott alcélterület esetében a Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség negyedévente egy alkalommal,
postai úton vagy személyesen, a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által
rendszeresített és a  honlapján közzétett, 2.  melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon, a  tárgynegyedévet
követő hónap utolsó napjáig, első alkalommal 2014. május 30-ig nyújthatja be az MVH-hoz.
(2) A 7. § (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott alcélterületek esetében a kérelmet a megyei kormányhivatalok
havonta egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig, míg a  január, február, március és április
hónapokra vonatkozóan 2014. június 16-ig nyújthatják be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) A  7.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet a  megyei kormányhivatalok
és a  NÉBIH két alkalommal, 2014. év első félévére vonatkozóan 2014. július 31., a  második félévre vonatkozóan
2015. január 31. napjáig nyújthatják be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(4) A  8.  § (5)  bekezdésében és a  9.  § (4)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet a  megyei
kormányhivatalok két alkalommal, 2014. év első félévére vonatkozóan 2014. július 31., a  második félévre
vonatkozóan 2015. január 31.napjáig nyújthatják be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(5) Az  MVH a  kérelmeket azok beérkezési sorrendje szerint bírálja el. Hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek
esetén az elbírálás sorrendjét a maradéktalan hiánypótlás beérkezése határozza meg.
(6) Ha az  adott célterületre egy napon beérkezett támogatási igény meghaladja a  még rendelkezésre álló keretet,
az  MVH egységes visszaosztást végez. Ennek során az  MVH az  adott napon beérkezett összes jogos igény és
a  felosztható keret arányosításával kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a  folyósítható hozzájárulás
összegét.
(7) Az  MVH minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja az  agrárpolitikáért felelős minisztert és a  NÉBIH-et, valamint
elektronikus úton a  megyei kormányhivatalokat a  megelőző hónapban jóváhagyott támogatási kérelmek
összegéről és a  keret kihasználtságáról. Az  MVH haladéktalanul tájékoztatja az  agrárpolitikáért felelős minisztert
a támogatási keret kimerüléséről.
6. § (1) A  kérelem jóváhagyását követően – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  jóváhagyott összeg a  kérelmezőnek
harminc napon belül az  ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentett fizetési számlájára kerül átutalásra.
Amennyiben a  forrás nem áll rendelkezésre, a  harminc napos határidő azon a  napon kezdődik, amikor a  forrás
az MVH-nál rendelkezésre áll.
(2) Az  euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást az  MVH forintban fizeti ki. Az  euró-forint átváltás az  Európai
Központi Bank által közzétett, e rendelet hatálybalépésének napján érvényes középárfolyamon történik.
(3) Ha a  költségtérítés igénylésére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során az  állattartónál
a NÉBIH vagy a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága a költségtérítés
kifizetését követően megállapítja, hogy az  állattartó a  feltételeket nem teljesíti, akkor az  állattartó részére
a  végrehajtási időszakban az  adott célterületre kifizetett teljes összeg jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 7. § (1) A szalmonellózis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a 2013/722/EU bizottsági végrehajtási határozat 6. cikkével
elfogadott nemzeti program szerinti baromfiállományokból történő hatósági mintavétel költségeire, az  ennek
keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális gátló hatásra irányuló vizsgálatok és a szerotipizálás
költségeire, a  felszámolásra került állatok értékéért az  állattartó részére fizetendő kárenyhítésre, az  oltóanyagok
beszerzésére, valamint a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett hatósági laboratóriumi vizsgálatok
költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra összesen 3 880 000 EUR-nak megfelelő
forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 52 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig:
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások;
b) a  hatósági mintavétel keretében a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai
vizsgálatok;
c) a  szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok vagy a baktériumok szaporodását gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatok
költségei tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) bakteriológiai vizsgálat esetén vizsgálatonként a 18,19 EUR-nak,
b) szerotipizálás esetén vizsgálatonként a 38,38 EUR-nak,
c) fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett vizsgálatra vizsgálatonként a 16,72 EUR-nak,
d) a  szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok esetén vizsgálatonként a 3,43 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az a) és b) pont esetében a megyei kormányhivatalok, a c) pont esetében
a megyei kormányhivatalok és a NÉBIH jogosult 3 828 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig:
a) az  állattartónak a  megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága
által, a  fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása érdekében elrendelt állatleölés (leöletés) vagy
elkülönített vágás, tojásártalmatlanítás vagy nem keltetett tenyésztojás hőkezelése következtében
keletkezett kára enyhítéséhez,
b) az állattartónak a tenyész- és tojóállományokban, a hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési terve
szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek, állományonként, szerotípusonként
maximálisan kétszeri, azaz összesen négy vakcina költsége megtérítéséhez, illetve
c) a baromfiállományból való hatósági mintavételhez. (5) A megyei kormányhivatalok a  (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan állattartónak
történt kifizetést követően igényelhetik, aki a  NÉBIH által rendszeresített és a  honlapján közzétett, az  1.  melléklet
szerinti adattartalmú kérelmet benyújtja a  telephely szerint illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi igazgatósághoz, és
a) eleget tett
aa) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének és
ab) a  szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
b) nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy
ba) valamennyi állat-egészségügyi nyilvántartásba vételi, nyilvántartás vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének eleget tett,
bb) a (4) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a beszerzett oltóanyagot az állategészségügyi
hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben leírtak szerint használja fel,
bc) nem áll csőd-, felszámolási, végrehajtási vagy végelszámolási eljárás alatt, vagy természetes személy
esetében nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bd) nincs köztartozása, továbbá
c) csatolja az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig,
január-február-március-április hónapra vonatkozóan 2014. május 30-ig az oltóanyag beszerzésének költségeit
igazoló bizonylatoknak (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) a  számla kiállítója vagy közjegyző által
hitelesített másolati példányait és az oltóanyag felhasználását igazoló bizonylatok másolati példányait.
(6) Az állattartónak a levágott vagy leselejtezett állatok, illetve az ártalmatlanított vagy hőkezelt, nem keltetett tojások
után járó összeg nem haladhatja meg az állatnak a közvetlenül a levágás vagy leselejtezés előtti piaci értékét, illetve
a tojásoknak közvetlenül az ártalmatlanítás vagy a nem keltetett tojások hőkezelés előtti piaci értékét. Az összegből
le kell vonni továbbá a maradványértéket a levágott állatok, illetve a hőkezelt, nem keltetett tojások esetében.
(7) A megyei kormányhivatalok a  (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan állattartónak
történt kifizetést követően igényelhetik, amelyek esetében az (5) és (6) bekezdésben leírtak alapján megállapította
a költségtérítés összegét a (9) bekezdésben foglaltakra tekintettel.
(8) A (4) bekezdés c) pontjában foglalt hatósági mintavétel esetén a pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) a megyei kormányhivatal jogosult, ha a mintavételt hatósági állatorvos végzi,
b) a NÉBIH jogosult, ha a mintát jogosult állatorvos veszi, és a jogosult állatorvos a NÉBIH részére számlát állít ki
a mintavétel költségéről.
 (9) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) felszámolt Gallus gallus tenyész-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 EUR-nak,
b) felszámolt Gallus gallus tojó-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 EUR-nak,
c) felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként
a 24 EUR-nak,
d) Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásai esetén ártalmatlanított keltető tojásonként a 0,40 EUR-nak,
e) Gallus gallus étkezési tojásai esetén ártalmatlanított étkezési tojásonként a 0,08 EUR-nak,
f ) Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásai esetén ártalmatlanított keltető tojásonként
a 0,80 EUR-nak,
g) oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,1 EUR-nak,
h) baromfiállományokból való mintavétel esetén állományonként, mintavételenként az 5,97 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(10) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetése iránti kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
(11) E  § alkalmazásában a  számlák teljesítési dátuma a  (9)  bekezdés g)  pontja esetében a  vakcina beadásának, illetve
felhasználásának időpontja, a  (9)  bekezdés a)-f )  pontja tekintetében pedig a  felszámolás, illetve ártalmatlanítás
időpontja.
8. § (1) A  klasszikus sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2013/722/EU bizottsági végrehajtási határozat
7.  cikkével elfogadott nemzeti program szerinti, a  vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak, valamint
a  mintavétel költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 80 000 EUR-nak megfelelő
forintösszeg.
(2) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  NÉBIH jogosult 35 000 EUR keretösszegig a  laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) ELISA tesztenként a 3,38 EUR-nak,
b) PCR tesztenként a 19,01 EUR-nak,
c) vírusizolálás esetén vizsgálatonként a 24,95 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
(5) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatalok jogosultak 45 000 EUR-nak megfelelő forint
keretösszegig a vadászatra jogosult vaddisznóból történő mintavétel során keletkezett költségei megtérítéséhez.
(6) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg
mintavételenként vaddisznó esetében állatonként az 5 EUR-nak megfelelő forintösszeget. Költségként az elhullott
vaddisznók tetemeinek összegyűjtéséért vagy az  állatok kilövéséért, továbbá az  állatoknak vagy a  belőlük levett
mintáknak a hatóságok számára történő átadásáért fizetett költség számolható el, ha a vadászatra jogosult a megyei
kormányhivatal részére számlát állít ki a mintavétel költségéről.
(7) A  megyei kormányhivatalok az  (5)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan mintavevőnek történt
kifizetés után igényelhetik, ahol a NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a levett mintákat, valamint a mintavevő
vadászatra jogosult benyújtja az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő hónap
15. napjáig a mintavétel költségeit igazoló bizonylatoknak (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) a számla kiállítója
vagy közjegyző által hitelesített másolati példányait a  megyei kormányhivataloknak. A  vadászatra jogosultnak
a  számlához csatolni kell a  NÉBIH által kiadott éves klasszikus sertéspestismonitoring programban előírt,
a mintavevő által aláírt mintaazonosító lapok másolatait.
9. § (1) A madárinfluenza tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a 2013/722/EU bizottsági végrehajtási határozat 9. cikkével
elfogadott nemzeti program szerinti felmérési programok laboratóriumi vizsgálatainak költségeire, valamint a házi
és a vadon élő madarakból történő mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra
320 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 296 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) ELISA tesztenként a 3,26 EUR-nak,
b) agargél-immundiffúziós (AGID) próbánként az 1,80 EUR-nak,
c) H5/H7 altípusokra -HAG-próbára vizsgálatonként a 9,64 EUR-nak,
d) vírusizolációs próbára vizsgálatonként a 37,87 EUR-nak, valamint
e) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 19,74 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatalok jogosultak 24 000 EUR-nak megfelelő forint
keretösszegig:
a) a szolgáltató állatorvos tenyésztett baromfiból való mintavétel során keletkezett költségei megtérítéséhez,
b) a  vadászatra jogosult megbízottjának vagy a  szolgáltató állatorvos vadmadárból történő mintavétel során
keletkezett költségei megtérítéséhez.
 (5) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) tenyésztett baromfi mintavételezésére mintánként az 1,19 EUR-nak,
b) vadmadarak mintavételezésére állatonként az 5 EUR-nak
megfelelő forintösszeget. Költségként a tenyésztett baromfi esetén a levett mintáknak a hatóságok számára történő
átadásáért, vadmadarak esetén az  elhullott vadmadarak tetemeinek összegyűjtéséért, továbbá a  vadmadaraknak
vagy a  belőlük levett mintáknak a  hatóságok számára történő átadásáért fizetett költség vehető figyelembe.
A  szolgáltató állatorvos, illetve a  vadászatra jogosult (e § vonatkozásában a  továbbiakban együtt: mintavevő)
a megyei kormányhivatal részére számlát állít ki a mintavétel költségéről.
(6) A megyei kormányhivatalok a (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan mintavevőnek történt kifizetés
után igényelhetik, ahol a  NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett mintákat, valamint a  mintavevő
benyújtja az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő hónap 15.  napjáig
a  mintavétel költségeit igazoló bizonylatoknak (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) a  számla kiállítója vagy
közjegyző által hitelesített másolati példányait a  megyei kormányhivataloknak. A  vadászatra jogosultnak és
a  szolgáltató állatorvosnak a  számlához csatolni kell a  NÉBIH által kiadott éves madárinfluenza monitoring
programban előírt, a mintavevő által aláírt mintaazonosító lapok másolatait.
(7) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
10. § (1) A  TSE (BSE és súrlókór) tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2013/722/EU bizottsági végrehajtási határozat
10.  cikkével elfogadott nemzeti programok szerinti gyorstesztek, a  megerősítő- és diszkriminatív elsődleges
molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a  genotípus vizsgálatok költségére vehető igénybe. A  keretösszeg
a végrehajtási időszakra 660 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A  genotípus vizsgálatok esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő
Szövetség jogosult 105 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(3) A  gyorstesztek, a  megerősítő- és a  diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a  pénzügyi
hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult, 555 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(4) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az  ellenük való védekezésre és a  felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 999/2001/EK rendelet) 12. cikk (2) bekezdésében és a III. melléklet A. fejezet I. rész
2.1. és 3.  pontjában meghatározott követelmények teljesítése érdekében a  szarvasmarhafélék esetében
elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 EUR-nak,
b) a  999/2001/EK rendelet III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.2.  pontjában meghatározott követelmények
teljesítése érdekében az  egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik felülvizsgálatára történő
felhatalmazásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/719/EK bizottsági határozat mellékletében nem szereplő
tagállamokból vagy harmadik országokból származó szarvasmarhafélékre vonatkozó programok keretében
a szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 EUR-nak,
c) juh- és kecskefélék esetében a  999/2001/EK rendelet 12.  cikk (2)  bekezdésében, III.  melléklet A. fejezet
II. rész 5.  pontjában és VII.  mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő gyorsteszt
vizsgálatokra és a  999/2001/EK rendelet III.  melléklet A. fejezet II. rész 2. és 3.  pontjában meghatározott
minimumkövetelmények teljesítéséhez szükséges mennyiségben gyorsteszt vizsgálatokra gyorstesztenként
a 7,40 EUR-nak,
d) a  999/2001/EK rendelet X.  melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c)  pont i.  alpontjának megfelelően végzett
elsődleges molekuláris megkülönböztető vizsgálatokra vizsgálatonként a 194 EUR-nak,
e) a 999/2001/EK rendelet X. melléklet C. fejezetében említett megerősítő tesztekre – gyorstesztek kivételével –
tesztenként átlagosan legfeljebb az 50 EUR-nak,
f ) genotipizálási vizsgálatokra vizsgálatonként átlagosan legfeljebb a 15 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(5) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
11. § (1) A  veszettség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2013/722/EU bizottsági végrehajtási határozat 11.  cikkével
elfogadott nemzeti program szerinti laboratóriumi vizsgálatok, a  veszettség antigénjének vagy antitestjeinek
kimutatására végzett laboratóriumi vizsgálatok, a veszettségvírus izolálása és karakterizálása, biomarker kimutatása
és a  vakcinát tartalmazó csalétkek titrálása, valamint az  oltóanyag beszerzési és kihelyezési költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 2 657 667 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) szerológiai vizsgálatonként a 15,24 EUR-nak,
b) fluoreszkáló ellenanyagpróbára (FAT) vizsgálatonként a 13,09 EUR-nak,
c) orális csalétekvakcina beszerzése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,80 EUR-nak,
d) orális csalétekvakcina kihelyezése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,47 EUR-nak,
e) vadon élő állatok átadása a hatóságoknak laboratóriumi vizsgálatok végzése céljából állatonként legfeljebb
a 23,33 EUR-nak, f ) biomarker (tetraciklin csontból való) kimutatására szolgáló tesztek esetében tesztenként legfeljebb
a 10 EUR-nak,
g) veszettségvírus izolálása és karakterizálása pozitív veszettségi mintákon, vizsgálatonként legfeljebb
a 40 EUR-nak,
h) vírust tartalmazó csalétekvakcina-minták titrálása esetében vizsgált csalétekvakcina-mintánként legfeljebb
a 100 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
 (4) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
3. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 15. § 2014. augusztus 1-jén lép hatályba.
13. § Ez a  rendelet a  tagállamok által 2014-re és az  azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok,
valamint az azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2013. november 29-i 2013/722/EU
bizottsági végrehajtási határozat 6., 7. és 9–11. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
14. § Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre
irányuló nemzeti programok 2013. évi finanszírozásának szabályairól szóló 26/2013. (IV. 18.) VM rendelet
a) 7. § (1) bekezdésében a „10 000 EUR-nak” szövegrész helyébe a „3 000 EUR-nak” szöveg,
b) 9. § (1) bekezdésében az „50 000 EUR-nak” szövegrész helyébe a „224 000 EUR-nak” szöveg,
c) 10. § (1) bekezdésében a „246 700 EUR-nak” szövegrész helyébe a „150 200 EUR-nak” szöveg,
d) 11. § (1) bekezdésében az „1 000 000 EUR-nak” szövegrész helyébe a „790 000 EUR-nak” szöveg,
e) 11. § (2) bekezdésében a „230 000 EUR-nak” szövegrész helyébe a „200 000 EUR-nak” szöveg,
f ) 11. § (3) bekezdésében a „770 000 EUR-nak” szövegrész helyébe az „590 000 EUR-nak” szöveg,
g) 12. § (1) bekezdésében a „2 160 000 EUR-nak” szövegrész helyébe az „1 440 000 EUR-nak” szöveg
lép.
15. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2013. évi finanszírozásának szabályairól szóló 26/2013. (IV. 18.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
188/2018. (V. 17.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény
4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Korom Ferenc vezérőrnagyot
2018. május 16-ai hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2018. május 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1238/2010. (XI. 16.) Korm. határozata az Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogramról.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy a) a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) a 2010. évi rendkívüli
események miatt az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes
agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendelet 3. § (1) bekezdés d), f) és
g) pontja alapján elháríthatatlan külső oknak (vis maior) minősülő események miatt kárt szenvedett
mezőgazdasági termelő vállalkozások számára 6 milliárd forint keretösszeggel meghirdesse az Agrár Forgóeszköz
Vis Maior Hitelprogramot (a továbbiakban: Program), amely éven belüli és éven túli mezőgazdasági célú hitel
kiváltására is felhasználható; a Programban az a mezőgazdasági termelő vállalkozás vehet részt, amely
az elháríthatatlan külső ok (vis maior) fennállását, vagy az agrárkár-enyhítő juttatásra való jogosultságát
a jogszabályban meghatározottak szerint igazolja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2010. november 30.
b) az MFB Zrt. a vis maior vagy az agrárkár-enyhítő juttatásra való jogosultságra vonatkozó igazolással rendelkező
mezőgazdasági termelő tevékenységet folytató vállalkozások számára a Program keretében a károsodással
arányos mértékben a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (a továbbiakban:
MFB Tv.) 2. §-a alapján forgóeszköz hitelt nyújtson;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal c) az MFB Zrt. által euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelfelvételekhez, kötvénykibocsátásokhoz
kapcsolódóan a Program finanszírozásához 6 milliárd forint mértékig a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 57. §-ának (3) bekezdésében meghatározott keret terhére az MFB
Tv. 5. §-ának (2) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter az MFB Zrt.-vel árfolyam-fedezeti megállapodást
kössön. A Program futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 6 év. Az árfolyam-fedezeti
megállapodás jelen határozat hatálybalépésének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR
devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a katasztrófa- és elemi kárt szenvedett mezőgazdasági termelők
hitelfelvételéhez szükséges igazolások Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal által történő kiadása rendjének
kialakításához a szükséges intézkedéseket haladéktalanul tegye meg.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1192/2011. (VI. 14.) Korm. határozata a közfoglalkoztatás új rendszerének kialakításával összefüggésben a kormányzati feladatok átalakításáról.
A közfoglalkoztatás új rendszerének hatékony ellátása érdekében a Kormány
1. Egyetért azzal, hogy
a) a Belügyminisztériumban közfoglalkoztatásért felelős helyettes államtitkár kerül kinevezésre; a feladat
ellátásához a szükséges 25 státuszt a Nemzetgazdasági Minisztérium biztosítja,
b) a munkaügyi központok (munkaügyi kirendeltségek) közfoglalkoztatással kapcsolatos feladatokat ellátó önálló
szervezeti egységei tevékenységét a belügyminiszter irányítsa,
c) más államigazgatási szervektől feladatkör racionalizálás miatti átszervezés, valamint a más jogszabályok alapján
visszafoglalkoztatottakat a b) pontban szereplő szervezeti egységeknél közfoglalkozatás szervezésére indokolt
alkalmazni,
d) a közfoglalkoztatást végző államigazgatási szervek infrastruktúráját a kormányhivatalok biztosítják,
e) az Európai Uniós forrásból megvalósuló, foglalkoztatásra irányuló programok esetében a források felhasználása
a közfoglalkoztatási szempontok érvényesítése érdekében a belügyminiszter egyetértésével történjen.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: 2011. július 1., az e) pont tekintetében folyamatos
2. A közfoglalkoztatás helyzetéről rendszeresen, de legalább félévente a Kormányt tájékoztatni kell.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: (első alkalommal) 2011. szeptember
3. Felhívja az érintett minisztereket, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás
jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.)
Korm. határozat módosítását készítse elő.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. Felhívja az érintett minisztereket, hogy kössék meg a közfoglalkoztatás szervezeti kereteinek kialakítása miatt
szükséges költségvetési megállapodást.
Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. július 1. 5. Felhívja az érintett minisztereket, hogy a XIV. Belügyminisztérium fejezetben a közfoglalkoztatás támogatását
elősegítő fejezeti kezelésű előirányzat átcsoportosítással történő létrehozását készítse elő.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. július 1.
6. Felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a regionális képző központok tevékenységük során kiemelt
szempontként lássák el a közfoglalkoztatással összefüggő feladataikat, és ez az elvárás jelenjen meg a területi
felzárkózási koordinációs központi és felnőttképzési feladatot ellátó regionális képző központok irányításáról,
feladatairól szóló 3/2011. (II. 11.) KIM rendelet rendelkezései között.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. június 1.
7. Felkéri a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerveket, az azok vagyonkezelésébe tartozó,
többségi állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezeteket, hogy közbeszerzési pályázataik kiírása során teljesítési
feltételként vegyék figyelembe a közfoglalkoztatás szélesebb körben történő megvalósításának célkitűzését.
Felelős: költségvetési szervek, gazdálkodó szervek vezetői
Határidő: folyamatos
8. Felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közbeszerzések elbírálásánál a közfoglalkoztatási szempontok
érvényesítése érdekében a belügyminiszter véleményét vegye figyelembe.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: folyamatos 9. Felhívja az érintett minisztereket, hogy a közfoglalkozatás új rendszerének kialakításával és az új irányítási
szempontokkal összefüggésben vizsgálják felül és szükség szerint kezdeményezzék a jogszabályok és a közjogi
szervezetszabályozó eszközök módosítását.
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: 2011. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
105/2009. (X. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára irányuló bírói kezdeményezés tárgyában – Dr. Lenkovics Barnabás és Dr. Trócsányi László alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 2007.
április 1-ig hatályban lévő, a fizető-parkolóhelyek létesítéséről, valamint üzemeltetésének szabályairól szóló
66/2003. (XII. 19.) Ök. rendeletének 9. § (3) bekezdés
c) pontja „állampolgár” szövegrésze alkotmányellenes
volt.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Győri Városi Bíróság előtt G. 22.827/2007. szám alatt folyamatban
lévő ügyben Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata
Közgyűlésének 2007. április 1-ig hatályban lévő, a fizető-parkolóhelyek létesítéséről, valamint üzemeltetésének
szabályairól szóló 66/2003. (XII. 19.) Ök. rendeletének
9. § (3) bekezdés c) pontja a jelen határozat rendelkező
részének 1. pontjában foglaltak figyelembevételével
alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Indítványozó bíró az előtte folyamatban lévő ügy felfüggesztése mellett kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a fizető-parkolóhelyek létesítéséről, valamint üzemeltetésének szabályairól szóló – időközben hatályon kívül
helyezett 66/2003. (XII. 19.) Ök. rendeletének (a továbbiakban: Ör.) 9. § (3) bekezdés c) pontja alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését, illetve
a hivatkozott rendelkezés konkrét ügyben való
alkalmazásának kizárását.
Az Ör. értelmében a parkolási jegy, bérlet vagy kedvezményes parkolási engedély nélkül, vagy érvénytelen
jeggyel, bérlettel, illetve engedéllyel parkoló gépjárművek
vezetői pótdíjat fizetnek.
Az Ör. 9. § (3) bekezdése szerint a pótdíj fizetésére
a gépjármű forgalmi engedélyébe bejegyzett tulajdonos
köteles akkor, ha a vezető személye nem állapítható meg,
vagy ha a vezető személye megállapítható ugyan, de a tar
tozás végrehajtása bármely oknál fogva nem vezetett eredményre, illetve ha a vezető külföldi állampolgár.
Az indítványozó bíró szerint az Ör. hivatkozott rendelkezése diszkriminatív, sérti az Alkotmány 70/A. §-ában
foglaltakat, mivel főszabály szerint az Ör. a pótdíjfizetési
kötelezettséget a gépjárművet ténylegesen használó személyre telepíti, külföldi állampolgárok esetében azonban
„a felperes parkolási pótdíjat nem követelhet,
automatikusan a tulajdonosé a fizetési kötelezettség”.
2. Amint az eljáró bíró is említi, az indítványban megjelölt jogszabály már nem hatályos, mert Győr Megyei Jogú
Város Önkormányzata Közgyűlésének a fizető-parkolóhelyek üzemeltetésének és használatának szabályairól szóló
8/2007. (III. 5.) Ök. rendelete 2007. április 1-jétől hatályon
kívül helyezte. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata
szerint hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányosságának vizsgálata kizárólag akkor végezhető el, ha alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.). A konkrét normakontroll két
esetében, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdésében foglalt bírói kezdeményezés és 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján – mivel ilyenkor alkalmazási
tilalom kimondására van lehetőség – az Alkotmánybíróság
a már nem hatályos jogszabályi rendelkezés alkotmányellenességét is vizsgálja [10/1992. (II. 25.) AB határozat,
ABH 1992, 72, 76.]. A jelen ügyben az indítvány az Abtv.
38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói
kezdeményezés, ezért az Alkotmánybíróság a már nem
hatályos 66/2003. (XII. 19.) Ök. rendeletének 9. §
(3) bekezdés c) pontja alkotmányosságát érdemben
vizsgálta.
3. Az Alkotmánybíróság megkereste Győr város polgármesterét, és kérte, fejtse ki az indítványban foglaltakkal
kapcsolatos véleményét. A polgármester válaszában az
Ör.-beli szabályozást azzal indokolta, hogy a külföldi személyek esetén a követelésérvényesítés jelentős
nehézségekbe ütközik.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.”
2. Az Ör. hivatkozott rendelkezése: „9. § (…) (3) A pótdíj fizetésére a gépjármű forgalmi
engedélyébe bejegyzett tulajdonos köteles, ha:
(…) c) a vezető külföldi állampolgár.” III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság előkérdésként áttekintette az
Ör. fizető-parkolóhelyek igénybevételével kapcsolatos,
a jelen ügy elbírálásánál számba jövő szabályait.
Az Ör. rendelkezései tartalmazzák, hogy a fizető-parkolóhelyeket kik milyen feltételekkel vehetik igénybe; továbbá rendelkezik a jogalkotó által előírt feltételek be nem
tartása esetére kilátásba helyezett szankcióról, illetve
a pótdíj fizetési kötelezettségről is. Az Ör. szabályai rögzítik milyen esetekben, ki milyen összegű pótdíj fizetésére
köteles. Az Ör. 9. § (2) bekezdése főszabályként előírja,
hogy a parkolójegy, bérlet, illetve kedvezményes parkolási engedély nélkül vagy érvénytelen jeggyel, bérlettel, valamint engedéllyel parkoló gépjárművek vezetői az Ör.
3. számú mellékletében meghatározott összegű pótdíj
megfizetésére kötelesek. Az Ör. 9. § (3) bekezdése a főszabály mellett tartalmaz egy kiegészítő szabályt is, ha a vezető személye nem állapítható meg, vagy megállapítható
ugyan, de a tartozás behajtása, illetve végrehajtása valamilyen oknál fogva nem vezetett eredményre, továbbá ha
a vezető külföldi állampolgár, akkor nem a gépjármű vezetője, hanem a forgalmi engedélybe bejegyzett tulajdonos
köteles a pótdíjat megfizetni. Eszerint a külföldi állampolgárságú vezetőket a jogalkotó eltérően kezeli a belföldi állampolgárságú személyektől annyiban, hogy külföldi
állampolgárságú vezető esetén, rögtön a forgalmi
engedélybe bejegyzett tulajdonost terheli a pótdíj fizetési
kötelezettség, míg ha a vezető belföldi, a tulajdonos csak
végső soron tartozik helytállási kötelezettséggel.
2. Az indítvány alapján az Alkotmánybíróság a jelen
ügyben azt vizsgálta, hogy az Ör. – fentebb ismertetett tartalmú – 9. § (3) bekezdés c) pontja ténylegesen sérti-e
a diszkrimináció tilalmának alkotmányos elvét, s ezáltal
ellentétes-e az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében
megfogalmazottakkal.
2.1. Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/A. §-ának
értelmezése kapcsán több határozatában megállapította,
hogy az Alkotmány e rendelkezése nem minden fajta különbségtételt tilt, ez ugyanis ellentétes lenne a jog rendeltetésével. Sem a jogegyenlőség általános követelményéből, sem a diszkrimináció tilalmából nem következik az,
hogy a jogalkotó célszerűségi, gazdaságossági, jogtechnikai, az eltérő jogi helyzetekre figyelemmel levő szempontok szerint ne tehetne különbséget a jogok és kötelezettségek megállapítása során a jogalanyok között. Az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre terjed ki; nem alapvető
jog tekintetében történő különbségtétel alkotmányellenessége csak akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti, azaz, ha a különbségtétel önkényes, kellő súlyú indoka nincs. [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280–282.; 521/B/1991. AB határozat,
ABH 1993, 555, 556.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 202–204.; 1/1995. (II. 8.) AB határozat, ABH
1995, 47.] A különbségtételt az Alkotmánybíróság a jogalkotó által választott szabályozási koncepció szerint vizsgálja. A megkülönböztetés az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint [ld.: 21/1990. (X. 4.) AB határozat; ABH 1990, 73, 77–78.; 49/1991. (IX. 27.) AB
határozat; ABH 1991, 213, 214.] akkor tilos, ha az adott
szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás
vonatkozik valamely csoportra, kivéve, ha az eltérésnek
alkotmányos indoka van.
2.2. Az alkotmánybírósági vizsgálat tárgya e gyakorlat
szerint tehát ebben az esetben az, hogy a jogalkotó által választott, önmagában véve nem Alkotmányba ütköző szabályozási koncepció alapján van-e ésszerű (alkotmányos)
indoka a pótdíjfizetési kötelezettség telepítése szempontjából a külföldi és a belföldi vezetők közötti eltérő szabályozásnak. A jogszabályból kivehető szabályozási koncepció lényege, hogy a Magyarországon érvényesíthető,
és nem érvényesíthető követelések (ezek kötelezettjei)
között tesz különbséget.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. tv. (a továbbiakban Kktv.) 15. §-ának (3) bekezdése értelmében a közút területén, vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője
díj és pótdíj szedését rendelheti el. A Kktv. 15. § (5) bekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy amennyiben a kiszabott
pótdíjat nem fizették meg, „a közút kezelője vagy az általa
megállapodás alapján megbízott gazdálkodó szervezet
a létesített, illetőleg kijelölt várakozóhely jogosulatlan úthasználatának időpontjától számított 60 napos jogvesztő
határidőn belül köteles postára adni a díj- vagy pótdíjfizetési felszólítást. A díj- és a pótdíjfizetési kötelezettség egy
év alatt évül el. A díj és a pótdíj után késedelmi kamat nem
követelhető”.
Ezen törvényi rendelkezés alapján a jogérvényesítésre
nyitva álló viszonylag rövid határidő – ahogyan azt Győr
város polgármestere is említi – a nem üzembentartó külföldi vezetők esetén csak abban az esetben tartható be, ha
a követelést rögtön a tulajdonossal szemben érvényesítik,
aki ezt természetesen polgári peres úton a külföldi vezetőtől visszakövetelheti. A külföldiek lakcíme vagy tartózkodási helye ugyanis nem állapítható meg az állampolgárok
személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló
– többször módosított – 1992. évi LXVI. törvényben
(a továbbiakban: Nyilvántartási tv.), továbbá a végrehajtására kiadott 146/1993. (X. 26.) kormányrendeletben foglalt rendelkezések szerint működő, a belföldi vezetők esetén meglévő és alkalmazható nyilvántartási rendszer segítségével. Ez a nyilvántartás közhitelűen tartalmazza
a hatálya alá tartozó Magyarországon tartózkodási, illetve
lakóhellyel rendelkező személyek törvényben
meghatározott adatait.
A Nyilvántartási tv. 17. § (1) bekezdése alapján „a nyilvántartás szervei az e törvényben meghatározott feltételekkel és korlátok között – a polgár, illetve jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérelmére,
a felhasználás céljának és jogalapjának igazolása esetén –
adatot szolgáltatnak”. E törvény 19. § (1) bekezdése pedig
akként rendelkezik, hogy a Nyilvántartási tv. 17. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti név- és lakcímadatok szolgáltatását bármely polgár, jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet a felhasználás céljának és jogalapjának igazolása mellett jogosult kérni,
többek között jogának vagy jogos érdekének érvényesítése
érdekében.
Mindez lehetővé teszi a jogosult számára igénye jogszabályban meghatározott határidőn belül történő érvényesítését, ha a kötelezettnek belföldön lakó-, illetve tartózkodási helye van – akkor is, ha a szóban forgó személy nem
magyar állampolgár. Más a helyzet a belföldi lakó-, illetve
tartózkodási hellyel nem rendelkező külföldi vagy magyar
állampolgárok esetében, akiknél az igényérvényesítés –
a róluk Magyarországon vezetett név- és lakcím nyilvántartási rendszer hiányában – a jogszabályban meghatározott határidőn belül jelentős nehézségekbe ütközik, mivel
a lakcímadatok ellenőrzése, ha egyáltalán lehetséges,
hosszú időt vesz igénybe.
További különbség a jogérvényesítő helyzetében, hogy
követelése érvényesítésének módja a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) értelmében jelentősen eltér a belföldi székhellyel vagy lakóhellyel rendelkező, és az ilyennel nem rendelkezők esetén.
A Pp. 313. § (2) és (3) bekezdése értelmében ugyanis
a pénz fizetésére irányuló lejárt követelések, amelyeknek
a törvény pertárgy értékének megállapítására irányadó
szabályai szerint számított összege az egymillió forintot
nem haladja meg – mint a parkolási-, illetve pótdíjak esetében is –, kizárólag fizetési meghagyás útján érvényesíthetők, ha van olyan bíróság, amely a fizetési meghagyás kibocsátására illetékes. Fizetési meghagyást tehát nem lehet
kibocsátani, ha a kötelezettnek nincs belföldön ismert lakóhelye, tartózkodási helye vagy székhelye. Ilyenkor a bíróság az általános szabályok szerint illetékkiegészítésre
hívja fel a jogosultat, és tárgyalást tűz ki, ami az igényérvényesítést jelentősen megnehezíti; a tárgyaláson
valószínűsíthetően megítélt díj behajtásának esélye pedig
elenyésző. Ezzel szemben megjegyzendő, hogy a fizetési
meghagyás ellen az esetek csekély százalékában élnek
csak ellentmondással, így az igényt érvényesítő
viszonylag gyorsan végrehajtható okirathoz jut.
Az Ör. vitatott szabályozását ezek alapján az Alkotmánybíróság a Magyarországon nyilvántartásba vett lakó-, illetve tartózkodási hellyel nem rendelkező személyek
közötti megkülönböztetést nem tekintette indokolatlannak, illetve ésszerűtlennek. A gépjármű vezetője és a tulaj
donosa (üzembentartó) tipikusan három esetben válik el:
(1) a tulajdonos szívességi használatra engedi át gépjárművét, ami a tulajdonos és a vezető személyes kapcsolatát,
közeli ismeretségét feltételezi; (2) ha a tulajdonos jogi személy, és a tulajdonában lévő személygépkocsit munkavállalója használja, vagy (3) a tulajdonos üzleti tevékenysége
körében, ellenszolgáltatás fejében, szerződés megkötésével adja időlegesen a vezető használatába a gépjárművet.
Ez utóbbi esetben pedig az ilyen és ehhez hasonló
kockázatokkal számolnia kell, melyek csökkentésére
üzleti tevékenysége keretében törekedhet.
A gépjármű üzemben tartója számára az Ör. természetesen nem zárja ki, hogy a díjkövetelést polgári peres úton
a gépjármű használójával szemben polgári jogi igényként
érvényesítse, vagy adott esetben a gépjármű bérleti díjában ezt a kockázatot eleve számításba vegye.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az Ör. 9. §
(3) bekezdés c) pontja tekintetében megállapította, hogy
a hivatkozott jogszabály szabályozási koncepciója alapján
annyiban tett alkotmányellenes megkülönböztetést,
amennyiben a pótdíjfizetésre kötelezett gépjármű vezetőjét állampolgárságától függően tekintette külföldinek vagy
belföldinek. Ennek a megkülönböztetésnek nincs ésszerű
indoka. A külföldi és belföldi közötti megkülönböztetés
viszont a jogi szabályozási koncepció és a követelések érvényesítésének jogi szabályozása figyelembevételével
ésszerű, ha a „külföldi vezető” alatt a Magyarországon lakó-, illetve tartózkodási hellyel nem rendelkező személyek
értendők, az érintettek (a szabályozás szempontjából
közömbös) állampolgárságára tekintet nélkül.
Mivel a vizsgálni kért jogszabályi rendelkezés már nem
hatályos, az Alkotmánybíróság nem semmisíthette meg,
azonban megállapította a hivatkozott jogszabályi rendelkezés „állampolgár” szövegrészének alkotmányellenességét. Az Ör. 9. § (3) bekezdés c) pontja akkor lett volna összeegyeztethető az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglaltakkal, ha a „külföldi vezető” a Magyarországon közhiteles nyilvántartásban szereplő lakó-, illetve
tartózkodási hellyel nem rendelkező személyeket jelenti.
3. Az Alkotmánybíróság a kezdeményező bíró által becsatolt iratok alapján megállapította, hogy az érintett személynek Magyarországon nyilvántartásba vett lakó-,
illetve tartózkodási helye nincs, így az eljárást kezdeményező bíró előtt G. 22.827/2007. szám alatt folyamatban
lévő ügyben a kezdeményezéssel érintett rendelkezés az
Alkotmánybíróság által alkotmányellenesnek minősített
szövegrész figyelmen kívül hagyásával alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának Magyar
Közlönyben való közzétételét az alkotmányellenesség
megállapítására tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
57/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Robák Ferenc
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság Európa Tanács melletti, Strasbourgban
működő Állandó Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök