text:
36/2012. (IX. 7.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 61/2012. (IV. 27.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 61/2012. (IV. 27.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 61/2012. (IV. 27.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta a hitelesítését annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, amelyen a következő kérdés szerepelt: „[e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson
törvényt arról, hogy a polgármester nem lehet országgyűlési képviselő?”. Az OVBh. közvetlen előzménye, hogy az
Alkotmánybíróság 20/2012. (IV. 21.) AB határozatában (a továbbiakban: ABh.) megsemmisítette az OVB korábban
ugyanezen kérdés tárgyában hozott, a népszavazási aláírásgyűjtő ívet hitelesítő OVB határozatot [11/2012. (I. 16.) OVB
határozat] azért, mert az aláírásgyűjtő ív benyújtása és az OVB határozat meghozatala között az Országgyűlés
elfogadta a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvényt (a továbbiakban: Mötv.),
amelynek 72–73. §-ai olyan tartalommal rendezik a polgármesterek összeférhetetlenségét, amilyen tartalommal
a feltenni kívánt kérdés alapján a jogalkotónak rendeznie kellene. Az Alkotmánybíróság sem a választói, sem a
jogalkotói egyértelműség tekintetében nem látta kiírásra alkalmasnak a népszavazási kérdést, mivel úgy a választók,
mint a jogalkotó számára bizonytalanságot okozhatott volna, hogy egy érvényes jogszabály tartalmával lényegében
azonos kérdést kívántak feltenni az aláírásgyűjtő íven. Az OVBh. ellen az aláírásgyűjtő ív hitelesítését kérő magánszemélyek emeltek kifogást, a törvényes határidőn belül.
Álláspontjuk szerint az OVBh. törvénysértő, mert az Mötv. még nincsen hatályban, így a kérdést hitelesíteni kellett
volna. Úgy vélték, hogy az Alkotmánybíróság maga sértette meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 3. § d) pontjában foglalt jóhiszeműség és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét azáltal,
hogy érvényes, de még nem hatályos törvény alapján tartotta hitelesítésre alkalmatlannak a népszavazási kérdést.
Végezetül a kifogást tévők sérelmezik az Alkotmánybíróság hatáskörét a kifogás elbírálására.
2. Az Alkotmánybíróság jelen ügyben hatáskörét az Országgyűlés által 2011. december 31-én elfogadott, Magyarország
Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések) 20. cikkére alapozta, amely a már
hatályon kívül helyezett Alkotmány 28/E. §-át rendelte továbbra is alkalmazni az Alaptörvény hatálybalépésekor már
folyamatban lévő ügyekben a népszavazási eljárás során. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő
módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) a Ve.-t módosító 145. § (7) bekezdése a
Ve. 130. §-át akként módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor
beiktatta a Ve. új 156. § (2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv. megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését
megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés hitelesítésére a benyújtáskor hatályos
rendelkezéseket kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően
benyújtott, a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni
kifogás elbírálására az Alkotmánybíróságnak van hatásköre. Tekintettel arra, hogy jelen ügyben továbbra is ugyanazt
a népszavazási kérdést bírálja el az Alkotmánybíróság, ugyanazon eredeti ügy alapján, amely még 2012 előtt indult,
az Alkotmánybíróság megállapította hatáskörét. 3. A kifogás nem alapos. Az OVB kifogással támadott határozatában megállapította, hogy az országos népszavazási
kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán feltett kérdés nem felel meg a 20/2012. (IV. 21.)
AB határozatokban foglaltaknak. Az Alkotmánybíróság az OVBh. indokolásával egyetértve, az abban foglalt indokok
alapján – az ABh.-ban foglalt korábbi indokolását fenntartva – az OVBh.-t helyben hagyta. Az Alkotmánybíróság
egyebekben megjegyzi, hogy mivel az Alkotmánybíróság hatásköre a Ve. 130. §-a alapján jogorvoslati jellegű, ezért az
Alkotmánybíróság határozata köti az OVB-t. Emiatt a kifogástevők azon érvelése, mely szerint az OVB-re nem
kötelezőek a kifogással támadott határozatban hivatkozott alkotmánybírósági határozatok, nem helytálló
[3/2012. (I. 22.) AB határozat, (35)]. Az indítványozó azon érveit pedig, amelyek szerint érvényes, de még nem hatályos
jogszabály milyen joghatással bír valamely népszavazási kérdésre, az Alkotmánybíróság az ABh.-ban már elbírálta
[ABh., (33)]. Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. szeptember 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2011. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 470/2010. (VIII. 4.) OVB határozatát megsemmisíti, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján több kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 470/2010. (VIII. 4.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában hitelesítette a Magyar Vegyipari, Energiaipari, és Rokon Szakmában Dolgozók
Szakszervezeti Szövetségének alelnöke által benyújtott országos népszavazás kezdeményezésre irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy 40 év szolgálati idő
megléte után az öregségi nyugdíj – az öregségi nyugdíjkorhatárra tekintet nélkül – a nyugdíj csökkentése nélkül,
az eredményes népszavazást követő év januárjának 1. napjától igénybe vehető legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai,
valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért
hitelesítésének nincs akadálya.
A kifogások szerint viszont az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív hitelesítését meg kellett volna tagadnia. Az egyik
indítványozó szerint az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos
népszavazási kezdeményezésen és az országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló 11/2008. (III. 1.)
ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.) mellékletében található mintának, mert egyrészt nem tartalmazza a mintában
foglalt, az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI) vezetője által a Ve. 118. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételek esetén kitöltendő részt; másrészt a hitelesítést kérő táblázata 20+1 soros, míg a mintában 15+1 sor szerepel.
Egy másik kifogást tevő szerint az OVB a 2010. június 16-án hozott 410/2010. (VI. 17.) OVB határozatban megtagadta
annak az aláírásgyűjtő ívnek a hitelesítését, amelyen a jelen OVBh.-val hitelesített ívtől eltérően csupán részben eltérő
kérdés szerepelt. A korábban nem hitelesített aláírásgyűjtő ív kérdésében ugyanis csak a nyugdíjjogosultság
bevezetésére irányadó dátum nem szerepelt. A hitelesítés megtagadásának indokául az OVB az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdés a) pontjára hivatkozott, mondván „okszerűen következik a kérdésből, hogy a kérdésben tartott
eredményes népszavazás az adott évi költségvetést közvetlenül és jelentősen érintené”. A kifogástevő álláspontja
szerint az OVBh.-val hitelesített aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés egyben a nyugdíj abszolút értékben való emelését is
jelenti, amely közvetlenül és jelentősen érinti a költségvetést, ezért nem bocsátható népszavazásra. A kérdésben
szereplő jogosultság bevezetésének kezdő időpontja továbbá érinti az államháztartás mozgásterét abból
a szempontból, hogy az állam a jogosultságra keretet teremtő elvonásokat mikor kívánja bevezetni. A kifogástevő
szerint az OVBh. – tekintettel a korábban benyújtott kérdés hasonlósága ellenére hozott ellentétes tartalmú döntésre –
nem csupán az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontjába ütközik, hanem az Alkotmány jogbiztonságot garantáló
2. § (1) bekezdését is sérti. Az ellentétes OVB gyakorlat ugyanis a kiszámíthatóság és az előre láthatóság ellenében hat,
melyek az állami intézményekbe vetett bizalom alapvető feltételei.
A harmadik kifogás benyújtója szerint a kérdés négy eleme (szolgálati idő, nyugdíjkorhatár, a nyugdíj mértéke,
a bevezetés időpontja) az öregségi nyugdíj megállapításának teljes keretét adja, a nyugdíjrendszer alapját képezi,
valamint a nyugdíj abszolút értékben való emelésével jár. A kérdés tehát közvetlenül érinti a költségvetést, ezért
az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontja alapján népszavazásra nem bocsátható. A kifogás szerint a költségvetésen
belül a nyugdíjbiztosítási ellátások legkiemelkedőbb kiadási tételét jelentő öregségi nyugdíj korhatárának
csökkentése közvetlen összefüggésben áll az eltartottak számának növekedésével, s így az aktív lakosság adó- és
járulékterheinek növekedésével.
A negyedik kifogás is felhívja a figyelmet arra, hogy az OVBh. által hitelesített kérdés – tartalmát tekintve – semmiben
sem tér el az ugyanezen szervezet által korábban benyújtott kérdéstől, amelynek hitelesítését az OVB megtagadta.
Álláspontja szerint azáltal, hogy a kérdést egy olyan kiegészítéssel terjesztették elő, amely az öregségi nyugdíj
igénybevételét az eredményes népszavazást követő év január első napjától teszi lehetővé, a mindenkori
költségvetésre vonatkozik, azt közvetlenül és jelentős mértékben érinti, továbbá annak megfogalmazásából
okszerűen következik a költségvetési törvény módosítása. A kifogástevő másodsorban arra hivatkozik, hogy a kérdés
a Ve. 3. § d) pontjában foglalt rendeltetésszerű joggyakorlás elvét sérti, mivel vélhetően a lakosság adófizetésben részt
nem vevő körére nézve biztosítana kedvezményeket a lakosság adófizetőinek terhére anélkül, hogy a költségvetés
erre fedezetet biztosítana.
A kifogások 2010. augusztus 7-én, 9-én, 18-án és 19-én érkeztek az OVB-hez, 2010. augusztus 9-én, 18-án és 19-én
pedig az Alkotmánybíróságra. A Ve. 130. § (1) bekezdése értelmében a kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt
napon belül lehet benyújtani. Az OVBh. közzétételére 2010. augusztus 4-én került sor, így a határidő 2010. augusztus
19-én járt le. Az OVBh. ellen benyújtott kifogások tehát a törvényes határidőn belül érkeztek az Alkotmánybíróságra.
Az Alkotmánybíróság az OVBh. megsemmisítésére irányuló kifogásokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróság az OVB határozata ellen benyújtott kifogásokat az alábbi rendelkezések alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„28/C. § (2) Országos népszavazást kell tartani legalább 200 000 választópolgár kezdeményezésére.
(3) Ha az országos népszavazást el kell rendelni, az eredményes népszavazás alapján hozott döntés az Országgyűlésre
kötelező.
(…)
(5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
a) a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint
a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények tartalmáról,”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) indítvánnyal
érintett rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve. érintett rendelkezései:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket: (…)
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogások egy része megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.].
2. Az egyik kifogástevő szerint az OVB által hitelesített aláírásgyűjtő ív nem felel meg az R. mellékletében található
mintának, mert nem tartalmazza a mintában foglalt, az OVI vezetője által a Ve. 118. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételek esetén kitöltendő részt. Másrészt a hitelesítést kérő táblázata 20+1 soros, míg a mintában 15+1 sor szerepel.
A kifogás alapján az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, jogszerűen állapította-e meg az OVB, hogy a benyújtott
aláírásgyűjtő ív megfelel a Ve. formai követelményeinek.
Az Alkotmánybíróság a 49/2008. (IV. 22.) AB határozatában rámutatott arra, hogy a népszavazási kezdeményezésben
 való részvétel jogának érvényesülését a törvény többek között olyan, az aláírásgyűjtő ívvel szemben támasztott formai
előírásokkal biztosítja, amelyek garanciát nyújtanak arra, hogy az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgár
eredményesen támogassa a kérdés országos népszavazásra bocsátását. Ezért különös jelentősége van annak, hogy
az aláírásgyűjtő ív a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak (ABH 2008, 488, 492.).
Az Nsztv. 2. §-a alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából –
be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz. A Ve. 118. §-a értelmében a 130. § (1) bekezdése szerinti
jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat esetén az Alkotmánybíróság hitelesítő
határozatot helybenhagyó döntésének a Magyar Közlönyben való közzététele napján az OVI vezetője hitelesítési
záradékkal látja el az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az aláírásgyűjtést a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő
ív másolatával lehet megkezdeni. A Ve. pontosan meghatározza, hogy mit kell tartalmaznia az országos népszavazás
kezdeményezésére szolgáló aláírásgyűjtő ívnek. Az aláírásoknak a kérdéssel azonos oldalon kell szerepelniük.
Az aláírásgyűjtő íveken szerepelnie kell a kezdeményezést támogató választópolgár saját kezű aláírásának és –
az aláírás hitelességének ellenőrzése céljából – fel kell tüntetni a kezdeményező olvasható családi és utónevét,
lakcímét, valamint személyi azonosítóját. E szabályok meghatározzák azt is, hogy minden egyes aláírásgyűjtő íven
szerepelnie kell az aláírásokat gyűjtő személy aláírásának is. Az R. melléklete kötelezően alkalmazandóként határozza
meg az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív mintáját.
Az Nsztv. 3. § (1) bekezdése szerint a népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés támogatására
a hitelesített mintapéldánnyal megegyező aláírásgyűjtő íveken lehet aláírást gyűjteni. Hasonló rendelkezést tartalmaz
a Ve. 118. § (1) bekezdése, amely alapján aláírásokat csak a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával
lehet megkezdeni. E rendelkezésekből következően az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát olyan formában kell
benyújtani hitelesítésre, hogy az alkalmas legyen az aláírásgyűjtésre.
Jelen ügyben az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szerepel az országos népszavazásra
feltenni kívánt kérdés, a kezdeményezést támogató választópolgár saját kezű aláírásának, családi és utónevének,
lakcímének, valamint személyi azonosítójának sora, illetve fel van tüntetve az aláírást gyűjtő személy aláírásának helye
is. A kezdeményezés törvényességét nem érinti, hogy a hitelesítést kérő táblázata a mintában szereplő 15+1 sor
helyett 20+1 soros.
A Ve. 118. § (1) bekezdése szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát az OVI vezetője látja el hitelesítési záradékkal
a jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat esetén a vonatkozó alkotmánybírósági
döntés Magyar Közlönyben való közzétételének napján. Hitelesítéskor a hitelesítési záradék szövegét az OVI vezetője
kézzel vagy bélyegző használatával is rávezetheti az aláírásgyűjtő ív mintapéldányára. Az, hogy a hitelesítési záradék
R. mellékletében közzétett szövege a hitelesítés előtt már szerepel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán, az OVI
vezetőjének munkáját segíti, annak hiánya azonban nem lehet a kezdeményezés benyújtásának akadálya.
Az Alkotmánybíróság mindezekre tekintettel megállapította, hogy az OVB-hez hitelesítés céljából benyújtott
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának az R. mellékletében közzétett mintától való formai eltérése érdemben nem
befolyásolta az ív hitelesíthetőségét.
3. Az egyik kifogástevő szerint a kérdés a Ve. 3. § d) pontjában foglalt rendeltetésszerű joggyakorlás elvét sérti, mivel
vélhetően a lakosság adófizetésben részt nem vevő körére nézve biztosítana kedvezményeket a lakosság
adófizetőinek terhére anélkül, hogy a költségvetés erre fedezetet biztosítana.
A rendeltetésellenes joggyakorlás mércéjére vonatkozóan, népszavazási kezdeményezéssel kapcsolatban a 18/2008.
(III. 12.) AB határozat tartalmaz megállapításokat. A határozat szerint az aláírásgyűjtés kezdeményezése
a népszavazáshoz való jog gyakorlásának részjogosítványa, a választópolgárok által kezdeményezett népszavazási
eljárás döntő eleme, melynek célja a népszavazás elindítása. „E jog gyakorlása akkor tekinthető rendeltetésszerűnek,
ha a kezdeményezés összhangban áll az országos népszavazás intézményének az Alkotmány 2. § (2) bekezdésében
meghatározott rendeltetésével. A rendeltetésszerű joggyakorlás követelménye a hitelesítési eljárás kezdeményezése
során azt jelenti, hogy az aláírásgyűjtés kezdeményezőjének az országos népszavazás alkotmányos rendeltetésére,
a közvetlen hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia.
Felelősségteljesen, annak tudatában kell benyújtania kezdeményezését, hogy az általa ¨útjára indított¨ népszavazási
eljárás állásfoglalásra készteti az ország valamennyi választópolgárát, és annak eredményeként az Országgyűlést
kötelező döntés születik, amely országgyűlési döntéssé, törvénnyé válva hosszabb távon meghatározza a polgárok
jogait, kötelezettségeit, befolyásolja a társadalom életét” (ABH 2008, 212, 224.).
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés a 40 év szolgálati idő után járó öregségi nyugdíjjal kapcsolatban kívánja
megváltoztatni a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) szabályait.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a nyugdíj igénybevételére és az öregségi nyugdíjkorhatár eltörlésére irányuló
népszavazási kezdeményezés megfelel a fenti AB határozatban foglalt követelményeknek. A kifogástevő álláspontja
ugyanis, mely szerint a kérdés a lakosság adófizetésben részt nem vevő csoportja számára biztosítana kedvezményt
az adózók kárára, nem a rendeltetésszerű joggyakorlás elve, hanem az egyértelműségi követelmény körében
értékelhető. A következőkben ezért az Alkotmánybíróság ezt vizsgálta.
4. A 26/2007. (IV. 25.) AB határozat alapján a választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy
a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. „Az egyértelműség
követelményének lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és
a választópolgári egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. Az egyértelműség részének tekinti
az Alkotmánybíróság azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen,
végrehajthatatlan, következményeiben kiszámíthatatlan” (ABH 2007, 332, 337.).
A Tny. 18. § (1) bekezdés a)–g) pontjai az öregségi nyugdíjra való jogosultság megállapításakor a biztosítottak születési
idejéhez kapcsolódóan különböző életévben határozzák meg az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárt. A Tny. 18. §
(2) bekezdése a nyugdíjjogosultság további feltételeit is meghatározza, többek között a meghatározott idejű
szolgálati időt. A szolgálati idő azonban a komplex nyugdíjjogosultsági feltételrendszernek csupán az egyik elme.
A 9/2011. (III. 1.) AB határozatban megfogalmazottak ezért a mostani népszavazási kérdés esetében is alkalmazandók.
A népszavazásra bocsátandó kérdés ugyanis a szolgálati időt kívánja rögzíteni, „anélkül azonban, hogy
a választópolgár számára világossá tenné, hogy ez jár-e, és ha igen, milyen hatással, változással az öregségi nyugdíj
megszerzésének további feltételeire nézve. Így a választópolgár döntése meghozatalakor nem lehetne tisztában azzal,
hogy a kérdésre igen-nel vagy nem-mel szavazás esetén döntésének milyen pénzügyi vagy egyéb következményei
lennének” (ABK 2011. február, 101, 103.). A népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát a választópolgároknak úgy
kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az eredményes népszavazás milyen változásokat okozna
a nyugdíjrendszerben, és ennek milyen társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolniuk. A népszavazásra
szánt kérdés ezért nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének. Mindezek alapján
az Alkotmánybíróság az OVB 470/2010. (VIII. 4.) határozatát megsemmisítette, és az OVB-t – a Ve. 130. § (3) bekezdése
alapján – új eljárásra utasította.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság megállapította, a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglaltaknak, nem vizsgálta, hogy az OVBh. ellentétes-e az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, s hogy
a feltenni kívánt kérdés az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontja alapján a költségvetési törvényre vonatkozó kizárt
tárgykörbe tartozik-e.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2017. (III. 13.) OGY határozata a köztársasági elnök megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 10. cikk (1) bekezdése alapján
dr. Áder Jánost köztársasági elnökké 2017. május 10-i hatállyal megválasztja.
2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1074/2012. (III. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Vidékstratégia végrehajtásával összefüggő feladatokról.
1. A Kormány elfogadja a Nemzeti Vidékstratégiát (a továbbiakban: Stratégia) és támogatja az abban foglalt célok
eléréséhez szükséges intézkedések összehangolt és hatékony végrehajtását. 2. A Kormány a Stratégiában megfogalmazott célok megvalósulása érdekében felhívja a vidékfejlesztésért felelős
minisztert, hogy a) az érintett miniszterekkel együtt biztosítsák a Stratégiában foglalt, folyamatban lévő vidékstratégiai nemzeti és
térségi komplex vidékfejlesztési nemzeti programok működtetését, illetve továbbfejlesztését, valamint
gondoskodjanak a Stratégiában foglalt új vidékstratégiai nemzeti és térségi komplex vidékfejlesztési nemzeti
programok részletes kidolgozásáról és a megvalósításuk feltételrendszerének biztosításáról;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter érintett miniszterek Határidő: folyamatos b) az érintett miniszterekkel együtt a szakpolitikai stratégiai dokumentumok kidolgozása és a jogalkotási
tevékenység során vegyék figyelembe a Stratégiában megfogalmazott szakmai célokat és a vidékstratégiai
nemzeti programok végrehajtásához szükséges feladatokat; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatos c) az érintett miniszterekkel együtt a nemzeti költségvetés, valamint az uniós források felhasználásának tervezése és
felhasználása során vegyék figyelembe a Stratégia vidékstratégiai nemzeti és térségi komplex vidékfejlesztési
nemzeti programjaiban megfogalmazott feladatokat; Felelős: vidékfejlesztési miniszter érintett miniszterek
Határidő: folyamatos d) a külügyminiszterrel együtt fordítsanak kiemelt figyelmet az Európai Unióval, annak tagállamaival, valamint más
államokkal és nemzetközi szervezetekkel kialakított kapcsolatok fenntartása és fejlesztése során a Stratégia
céljainak megvalósítására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter külügyminiszter Határidő: folyamatos
e) a külügyminiszterrel együtt vegyék figyelembe a Stratégia által érintett területeken a 2014–2020 közötti európai
uniós politikákkal és forrásokkal kapcsolatos magyar tárgyalási álláspontban a Stratégia céljait és szempontjait;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter külügyminiszter Határidő: folyamatos f) vizsgálja felül az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvényt, és a Stratégiában foglalt célkitűzések
figyelembevételével tegyen javaslatot annak módosítására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. g) vizsgálja felül a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényt, és a Stratégiában foglalt
célkitűzések figyelembevételével tegyen javaslatot annak módosítására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. h) vizsgálja felül a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvényt, és a Stratégiában foglalt
célkitűzések figyelembevételével tegyen javaslatot annak módosítására. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. 3. A Kormány felkéri a helyi önkormányzatokat, a gazdasági és tudományos élet szereplőit, valamint a civil és szakmai
szervezeteket, hogy működjenek közre a Stratégiában foglalt célkitűzések megvalósításában.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2018. (X. 11.) ITM utasítása az állami projektértékelői jogviszony keretében végzett értékelési feladatok díjazásának általános alapelveiről, hatáskörök átruházásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény 8. § (4) és (5) bekezdésére figyelemmel a következő
utasítást adom ki:
1. § Az állami projektértékelői jogviszony keretében végzett értékelési feladatok díjazását az 1. melléklet szerint állapítom
meg.
2. § (1) Ha az értékelő állami projektértékelői jogviszonya keretében ellátott értékelési feladatainak 1. § szerint megállapított
díjazása a  tárgyévben eléri az  alapjogviszonya szerinti éves rendszeres illetményének, munkabérének kétszeresét,
akkor – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – az adott naptári évben nem rendelhető el számára további értékelési
feladat.
(2) A tárgyévi díjazások összeszámításánál az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 110/2016. (V. 25.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése
alapján az  adott naptári évben az  Innovációs és Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: Munkáltató) által
teljesítésigazolt összegeket kell figyelembe venni.
(3) Az értékelő alapjogviszonya szerinti éves illetményét, munkabérét az általa benyújtott munkáltatói igazolás adatai
alapján kell megállapítani úgy, hogy az  igazolás kiállítását megelőző havi megállapított, rendszeres illetmény,
munkabér tizenkétszeresét kell venni abban az esetben is, ha a ténylegesen kifizetett illetménye, munkabére ettől
eltért, ideértve különösen a keresőképtelenség vagy egyéb ok miatti (tartós) távollét esetét.
(4) Ha az  értékelő alapjogviszonya szerinti illetménye, munkabére a  (3)  bekezdés szerinti megállapítását követően
a  tárgyévben megváltozik, azt az  éves illetmény, munkabér megállapításánál – a  3.  §-ban foglaltak kivételével –
figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Az eseti feladatok elrendelésére kijelölt szervezeti egység köteles jelezni, ha az érintett értékelő díjazása a következő
eseti feladat teljesítésével meghaladná az  (1)  bekezdés szerinti mértéket. Ebben az  esetben a  miniszter a  feladat
ellátásával olyan másik – az adott szakértelemmel rendelkező – értékelőt bíz meg, akinek a díjazása összességében
nem éri el az  (1)  bekezdésben meghatározott mértéket. Az  érintett értékelő számára – ha arra lehetőség van –
alacsonyabb díjazású feladat ellátása akkor rendelhető el, ha annak teljesítésével az  értékelő éves díjazása nem
haladja meg az (1) bekezdésben foglalt mértéket.
(6) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ápjt.) 1. § (3) bekezdése szerinti munkáltatói jogkör gyakorlójának döntése alapján
– különösen indokolt esetben – az  (5)  bekezdésben foglalt korlátozást nem kell alkalmazni. Ebben az  esetben
az  (1)  bekezdés szerinti mérték túlléphető, ha az  adott tématerületen nincs olyan, megfelelő szakértelemmel
rendelkező értékelő, aki az adott támogatási kérelem értékelését vállalja.
3. § (1) A Munkáltató az állami projektértékelői jogviszony létesítését követő naptári évtől kezdődően az értékelőt – évente
egy alkalommal – az alapjogviszonya szerinti illetmény, munkabér igazolására hívhatja fel.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti igazolást követően a  Munkáltató a  2.  § (3)  bekezdése szerinti számítást újra elvégzi,
és a tárgyévre vonatkozóan megállapítja az értékelő alapjogviszonya szerinti éves illetményét, munkabérét.
4. § Az  európai uniós fejlesztések koordinációjáért felelős helyettes államtitkár, illetve akadályoztatása esetén
a  Projektértékelői Koordinációs Főosztály vezetője a  miniszter által átruházott hatáskörben gyakorolja mindazon
jogköröket, és ellátja azokat a feladatokat, amelyeket az Ápjt. 8. § (5) bekezdése a miniszternek címez.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
56/2012. (VII. 5.) OGY határozata dr. Lenhardt Balázs országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Lenhardt Balázs országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
T.KvFE.3074/2012. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
12/2011. (III. 30.) NEFMI rendelete az egészségügyi szakmai kollégium működéséről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. §
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A szakmai kollégiumra, a tagozatokra és a tanácsokra vonatkozó általános szabályok
1. § (1) Az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) javaslattevő, véleményező és tanácsadó szakmai
testületeként az egészségügy területén szakmai kollégium (a továbbiakban: szakmai kollégium) működik. A szakmai
kollégium tagozatokból (a továbbiakban: tagozatok) áll. A szakmai kollégium munkájának támogatására szakmai
kollégiumi tanácsok (a továbbiakban: tanácsok) működnek.
(2) A tagozatok és a tanácsok elnevezését, létszámukat az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A szakmai kollégium működtetési költségeit a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
– a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény szerinti – költségvetési fejezete biztosítja. A működtetési
költségek a szakmai kollégium tevékenységének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket foglalják
magukban.
(4) A szakmai kollégium, valamint a tanácsok tisztségviselőinek és tagjainak névsorát a miniszter a minisztérium
honlapján közzéteszi.
2. § (1) A szakmai kollégium és a tanácsok tagjainak megbízatása négy évre szól. A szakmai kollégium tagjai a miniszter,
a tanácsok tagjai a delegáló szervezet által visszahívhatóak.
(2) A szakmai kollégiumnak és a tagozatainak, továbbá a tanácsoknak az ülése határozatképes, amennyiben azon
a tagoknak több mint a fele jelen van; javaslataikat, állásfoglalásaikat, döntéseiket – a 3. § (2) bekezdése szerinti
kivétellel – az ülésen jelenlévő tagok több mint felének egyetértése esetén hozzák meg. Szavazategyenlőség esetén
a szakmai kollégium elnökének, tagozat esetében a tagozat vezetőjének, tanács esetében a tanács elnökének
a szavazata dönt.
(3) A szakmai kollégium, a tagozatok és a tanácsok üléseiről – az ülést követő 15 napon belül – jegyzőkönyv vagy
emlékeztető készül.
(4) A szakmai kollégium és a tagozatok a miniszternek évente, minden év március 1-jéig, a tanács az azonos nevű
tagozatnak évente, minden év február 1-jéig szakmai beszámolót készít.
3. § (1) A szakmai kollégium és mindegyik tagozata ügyrendet és munkatervet dolgoz ki. A szakmai kollégium ügyrendjét
a miniszter, a tagozatok ügyrendjét a szakmai kollégium elnöke hagyja jóvá.
(2) Az ügyrend elfogadásához, valamint az ügyrendben meghatározott kérdésekben történő döntéshez a jelenlévő tagok
kétharmadának egyetértése szükséges.
(3) A tanácsok munkatervüket az azonos nevű tagozatokkal együttműködve dolgozzák ki.
2. A szakmai kollégium tisztségviselői 4. § (1) A szakmai kollégium tisztségviselője az elnök, két alelnök és két titkár. A szakmai kollégium tisztségviselőit a miniszter
jelöli ki.
(2) A szakmai kollégium tisztségviselői
a) egészségügyi stratégiai kérdésekben véleményt nyilvánítanak,
b) javaslatot tesznek a szakmai irányelvek és módszertani levelek egységes szerkezetére vonatkozóan,
c) meghatározzák a tagozatok közötti feladatmegosztást.
(3) A szakmai kollégium az elnök kezdeményezésére évente legalább egy alkalommal tart ülést. A szakmai kollégium
ülését a miniszter soron kívül összehívhatja.
3. A szakmai kollégium tagozatai 5. § (1) Az egészségügyi szakmacsoportonként három fős tagozatok tagjait és vezetőjét a miniszter nevezi ki.
(2) A tagozatokba
a) a szakmacsoport szerinti tagozat és a tanács közösen,
b) orvostudományi szakma esetében a Magyar Orvosi Kamara,
c) szakdolgozói szakma esetében a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara,
d) gyógyszertudományi és gyógyszerészeti szakma esetében a Magyar Gyógyszerészi Kamara,
e) az egészségügyi informatikai, a menedzsment és egészséggazdaságtan, valamint a klinikai szakpszichológiai
tagozatok esetében a miniszter által kijelölt szervezet
öt-öt főt ajánl, azzal, hogy az ajánlás az a)–e) pont szerinti szervezeteket külön-külön illeti meg.
(3) A tagozatokba összesen további öt főt ajánlanak az orvos- és egészségtudományi képzést folytató felsőoktatási
intézmények vezetői és az érintett szakma országos intézetének vezetője.
(4) Jelölt ajánlására a (2) és (3) bekezdésben nem említett más egészségügyi szakmai szervezet is felkérhető.
(5) A tagozat szükség szerint, de évente legalább hat alkalommal tart ülést. A tagozat ülését a tagozat vezetője hívja össze.
A miniszter kezdeményezésére az ülést össze kell hívni; a tagozat összehívását a szakmai kollégium elnöke is
kezdeményezheti. Szükség esetén több tagozat összevont ülésére is sor kerülhet.
(6) Több tagozat illetékességébe tartozó szakmai kérdés esetén a feladatot ellátó tagozatokat a szakmai kollégium elnöke
jelöli ki.
6. § (1) A tagozatok – az adott tagozat szakterületének megfelelően – véleményt nyilvánítanak különösen
a) az egészségügy finanszírozási rendszeréről,
b) a kapacitás elosztásokról és a progresszív ellátási szintekről,
c) a szakmai irányelvek és módszertani levelek bevezetéséről, alkalmazásáról és érvényesüléséről,
d) az egészségügyi szakképzéssel kapcsolatos kérdésekről,
e) az adatgyűjtési rendszerről,
f) a stratégiai fejlesztési kérdésekről,
g) minden olyan kérdésben, amelyet jogszabály a szakmai kollégium feladatává tesz.
(2) A tagozatok a miniszter felkérésére az egészségügy területén bármely egyéb szakmai kérdésben véleményt
nyilvánítanak, és ellátják a felkérésben foglalt feladatokat.
(3) A tagozat vezetője – a tagozat szakmai véleményének kialakításához – az érintett szakterülettel foglalkozó országos
szakfelügyelő, az országos tisztifőgyógyszerész, az országos intézetek, az egészségügyi képzést, illetve szakképzést
végző intézmények és a tanácsok szakmai véleményét kérheti, és koordinálja az adott szakmai kérdés egyeztetését.
(4) A tagozat vezetője a tanácsoknál szakmai irányelv és módszertani levél elkészítését kezdeményezheti.
4. A szakmai kollégiumi tanácsok 7. § (1) A tanácsok tagjait az egészségügy területén működő szakmai társaságok és egyesületek delegálják.
(2) Az egyes tanácsok által érintett szakterületen tevékenykedő szakmai társaságok és egyesületek javaslatot nyújtanak
be az általuk delegálandó tagok létszámára az egészségügyben működő szakmai kamarák (a továbbiakban: kamarák)
számára.
(3) A (2) bekezdés szerinti szakmai társaságok és egyesületek által az egyes tanácsokba delegálható tagok számát
– az 1. mellékletben foglalt létszám figyelembevételével – a kamarák javaslatára a miniszter állapítja meg.
(4) Az egészségügyi informatikai, a menedzsment és egészséggazdaságtan, valamint a klinikai szakpszichológiai
tagozatok a (2) bekezdés szerinti javaslattételi jogukat a miniszter által kijelölt szervezeten keresztül gyakorolják.
(5) A tanács elnökét a tanács tagjai a tagok közül választják. Az elnök megbízatása négy évre szól. Egy személy egyidejűleg
csak egy tanácsnak lehet a tagja.
(6) A tanács évente legalább három alkalommal tart ülést saját munkarendjének megfelelően, a tanács elnökének
kezdeményezésére. A miniszter kezdeményezésére az ülést össze kell hívni. A tanács üléseire tanácskozási joggal meg
kell hívni a szakmacsoport szerinti azonos nevű tagozat tagjait, a minisztérium kijelölt képviselőjét és az érintett
szakterülettel foglalkozó országos szakfelügyelőt vagy az országos tisztifőgyógyszerészt.
(7) A tanácsok
a) figyelemmel kísérik a szakmai irányelvek, módszertani levelek érvényességét, továbbá javaslatot tesznek
a tartalmukra, és a 6. § (4) bekezdése szerinti esetben elkészítik azokat,
b) javaslatot készítenek az egészségügyi szolgáltatók szakmai minimumfeltételeire,
c) véleményt nyilvánítanak az új vizsgálati módszerekről és gyógyító-megelőző eljárások alkalmazásának
feltételeiről,
d) koordinálják az adott szakterület adatgyűjtésének kivitelezését,
e) közreműködnek az egészségügyi minőségirányítási rendszer szakmai követelményeinek kidolgozásában,
f) javaslatot tesznek az osztályvezető főorvosi, főgyógyszerészi, továbbá más szakmai vezetői pályázati kiírások
szakmai követelményeire, és véleményezik a pályázó szakmai feltételeknek való megfelelését.
(8) A tanácsok a szakmai kollégium tisztségviselőjének vagy a tagozat vezetőjének kérésére az adott szakterületen
bármely kérdésben véleményt nyilvánítanak.
(9) A tanácsok javaslataikat, állásfoglalásaikat az adott szakterület szerint illetékes tagozathoz nyújtják be, amelyeket
a tagozatok véleményezés után a miniszternek továbbítanak. 5. A tagságot kizáró okok, összeférhetetlenség, a tagság megszűnése, megszüntetése
8. § (1) Nem lehet a szakmai kollégium vagy a tanács tagja az a személy, aki
a) a kamara etikai kódexében rögzített etikai vétséget követ el, és azt az arra jogosult szerv jogerősen megállapította,
a határozat jogerőre emelkedésétől számított 2 évig,
b) büntetett előéletű vagy foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll.
(2) Összeférhetetlen a szakmai kollégiumi elnöki és alelnöki tisztséggel, ha a tag kormánytisztviselő vagy egészségügyi
szakmai köztestület elnöke.
(3) Ha a tagnál összeférhetetlenséget meg valósító körülmény vagy tagságot kizáró ok áll elő, akkor ezt a tényt írásban
15 napon belül köteles bejelenteni, és az összeférhetetlenségi okot megszüntetni vagy a tagságáról lemondani.
A bejelentést szakmai kollégium tisztségviselője esetén a miniszter részére, tagozat tagja esetén a szakmai kollégium
elnöke részére, tanács tagja esetén a tagozat vezetője és a tanács elnöke részére kell megküldeni.
(4) A (3) bekezdés szerinti bejelentés elmulasztása esetén a tagot határidőtűzéssel nyilatkozattételre kell felhívni, hogy
az összeférhetetlenséget meg valósító körülmény vagy a tagságot kizáró ok fennáll-e.
(5) A szakmai kollégiumi tagnak írásban nyilatkoznia kell a szakmai kollégium elnöke részére, a szakmai kollégiumi elnök
esetén a miniszter részére, továbbá tanács tagja esetén a tagozat vezetője részére, ha gazdasági társaság tulajdonosa,
vezető tisztségviselője, valamint azzal munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, és az
a) gyógyszert, gyógyhatású terméket, gyógyászati segédeszközt, illetve orvostechnikai eszközt gyárt vagy
forgalmaz, vagy
b) egészségügyi szolgáltató vagy egészségügyi szolgáltatót működtet.
(6) Az (5) bekezdés szerinti jogviszony fennállása esetén a tag nem vehet részt olyan ügyre vonatkozó döntés
meghozatalában, valamint az azt megelőző eljárásban, amely az ő, vagy az őt munkaviszonyban, munkavégzésre
irányuló jogviszonyban foglalkoztató gazdasági társaság üzleti érdekeit érinti. Ezt a tényt a jegyzőkönyvben külön
rögzíteni kell.
(7) A tagozat vezetője és az azonos nevű tanács elnöke egy időben nem lehet ugyanaz a személy. Egy személy
egyidejűleg csak egy tagozatnak és egy tanácsnak lehet a tagja.
(8) A tag tagsága megszűnik
a) az összeférhetetlenségről vagy a tagságot kizáró okról történő bejelentést követő 15 nap elteltével, vagy
a (4) bekezdés szerinti esetben a nyilatkozattételt követően azonnal, amennyiben a tag összeférhetetlensége
ekkor fennáll,
b) a megbízatási idő lejártával,
c) a tag lemondásával,
d) a tag halálával.
(9) Amennyiben a tag az adott naptári évben az ülések több mint felén nem vesz részt, a tagság megszüntetését az elnök
kezdeményezi a miniszternél.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2011. április 1-jén lép hatályba.
10. § (1) Az e rendelet szerinti szakmai kollégiumot, tagozatokat és tanácsokat 2011. május 1-jéig kell megválasztani, és azok
a megválasztást követő napon kezdik meg működésüket. Az e rendelet hatálybalépésekor működő szakmai
kollégiumokra az e rendelet szerinti szakmai kollégium, tagozatok és tanácsok működésének megkezdéséig a szakmai
kollégiumokról szóló 52/2008. (XII. 31.) EüM rendelet (a továbbiakban: R.) 2011. március 31-én hatályos rendelkezései
irányadóak. Az e rendelet hatálybalépésekor működő szakmai kollégiumok tagjainak megbízatása az e rendelet
szerinti szakmai kollégium, tagozat és tanács működésének megkezdésével megszűnik.
(2) A tagozat e rendelet rendelkezései szerinti első ízben történő létrehozatalánál az 5. § (2) bekezdés a) pontjában
foglaltakat úgy kell alkalmazni, hogy ajánlón az adott szakmacsoportban érintett szakmai kollégiumot vagy
kollégiumokat kell érteni.
(3) Az 5. § (2)–(3) bekezdése szerinti ajánlást első ízben 2011. április 10-ig kell megtenni.
(4) A 7. § (2)–(4) bekezdése szerinti javaslatot első ízben 2011. április 20-ig a Magyar Orvostársaságok és Egyesületek
Szövetsége részére kell megtenni. 11. § Hatályát veszti az R.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
21/2013. (V. 17.) ORFK utasítása a jelentési és felterjesztési rendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint a belügyminiszter irányítása alá tartozó egyes önálló belügyi
szervek jelentési rendjéről és egyes koordinációs feladatokról szóló 9/2011. (IV. 15.) BM utasításban foglaltak végrehajtása
érdekében kiadom az alábbi utasítást:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra,
a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre, valamint a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra (a továbbiakban
együtt: területi szervek);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre
[az a)–c) alpontban szereplő szervek a továbbiakban együtt: rendőri szervek].
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Az utasításhoz kapcsolódó jelentési és felterjesztési rend
2. A belügyminiszter irányítása alá tartozó egyes önálló belügyi szervek jelentési rendjéről és egyes koordinációs
feladatokról szóló 9/2011. (IV. 15.) BM utasítás (a továbbiakban: BM utasítás) 2. pont a) alpontjának végrehajtása
érdekében az állomány fegyelmi helyzetéről készült országos értékeléseket az ORFK Humánigazgatási Szolgálat
vezetője az aláírását követően – 3 munkanapon belül – megküldi országos rendőrfőkapitányi jóváhagyás érdekében
az ORFK Titkársági Főosztályához (a továbbiakban: Titkársági Főosztály).
3. Az BM utasítás 2. pont b) alpontjának végrehajtása érdekében az utasítás hatálya alá tartozó szervek vezetői
az aláírásukat követő 3 munkanapon belül a Titkársági Főosztályhoz megküldik az általuk kötött nemzetközi
együttműködésről szóló megállapodásokat.
4. A BM utasítás 2. pont c) alpontjának végrehajtása érdekében az éves szakmai ellenőrzési tervet készítő ORFK szervezeti
egységek és szervezeti elemek vezetői az aláírt terveiket az ORFK Ellenőrzési Szolgálat (a továbbiakban: Ellenőrzési
Szolgálat) útján országos rendőrfőkapitányi jóváhagyás érdekében tárgyév január 31. napjáig megküldik a Titkársági
Főosztályra.
5. A BM utasítás 2. pont d) alpontjának, valamint 3. pont b) alpontjának végrehajtása céljából az ORFK szervezeti
egységeinek és szervezeti elemeinek vezetői az aláírásukat követően az Ellenőrzési Szolgálat útján országos
rendőrfőkapitányi jóváhagyás érdekében a Titkársági Főosztályra megküldik az általuk végzett szakmai ellenőrzésekre
vonatkozó átfogó és témavizsgálatokról, valamint a célellenőrzésekről készült összefoglaló jelentéseket, a vizsgálat
alapján meghatározott feladatokat tartalmazó dokumentumokkal együtt.
6. A BM utasítás 2. pont e) alpontjának végrehajtása érdekében az országos rendőrfőkapitány-helyettesek a Titkársági
Főosztályra küldik meg
a) a szakmai értekezleteik időpontját, napirendjét, az értekezletre készült írásos előterjesztéseket
aa) tervezett értekezlet esetén az értekezlet időpontját megelőzően 10 nappal;
ab) rendkívüli értekezlet esetén az időpont jóváhagyását követően soron kívül;
b) az értekezleten hozott vezetői döntéseket tartalmazó dokumentumokat, valamint a kiadott intézkedéseket
(emlékeztetőt) az értekezlet napjától számított 3 munkanapon belül.
7. A BM utasítás 2. pont h) alpontjára figyelemmel az ORFK gazdasági főigazgatója közvetlenül továbbítja a
Belügyminisztérium Gazdasági és Informatikai Helyettes Államtitkársága részére a nemzeti, valamint közösségi
közbeszerzési értékhatárt elérő vagy azt meghaladó informatikai, telekommunikációs és biztonságtechnikai
beruházásokkal és beszerzésekkel kapcsolatos jelentéseket az irat aláírását követő 3 munkanapon belül.
8. A BM utasítás 3. pont a) alpontjában foglaltakra tekintettel az ORFK rendészeti főigazgatója az irat aláírását követő
3 munkanapon belül országos rendőrfőkapitányi jóváhagyásra megküldi a Titkársági Főosztályra a védelmi felkészítési
és honvédelmi felkészítési tevékenységéről szóló éves összefoglaló jelentést.
9. A BM utasítás 8/A. pontjában foglaltak végrehajtása érdekében a területi szervek vezetői az irat aláírását követő
3 munkanapon belül az ORFK Hivatala útján küldik meg a Titkársági Főosztályhoz a vezetésük alá tartozó szervekre
vonatkozó sajtó-helyreigazítási és személyiségi jogi per érdemi kérelmeit és érdemi határozatait. Az ORFK
sajtó-helyreigazítási és személyiségi jogi per érdemi kérelmeinek és érdemi határozatainak Titkársági Főosztályra
történő megküldéséről az ORFK Hivatala gondoskodik.
10. A 2–9. pontokban meghatározottak alapján a Titkársági Főosztályra megküldött ügyirat tartalmazza azt az országos
rendőrfőkapitány nevében készített átirat-tervezetet is, amellyel az irat továbbításra kerül a Belügyminisztérium – BM
utasítás 2–3. és 8/A. pontjaiban nevesített – szervezeti egységeinek.
2. Egyéb jelentési és felterjesztési szabályok 11. A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
alapján készített ORFK belső ellenőrzési tervét és a belső ellenőrzési jelentést az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda
vezetője aláírását követően 3 munkanapon belül országos rendőr-főkapitányi jóváhagyásra megküldi a Titkársági
Főosztályra.
12. Amennyiben a rendőri szervek részére elhelyezés céljából épített, felújított ingatlanok (például rendőrőrsök épületei)
átadására kerül sor, úgy az illetékes területi szerv vezetője – a Rendőrség munkavédelmi és közegészségügyijárványügyi szakemberei által végrehajtott műszaki átadást-átvételt követően – a Titkársági Főosztálynak küldi meg az
átadás tervezett időpontját, helyszínét, a meghívottak és résztvevők előzetes névsorát tartalmazó jelentést. A jelentést
a rendezvény tervezett időpontja előtt egy hónappal, amennyiben ennél rövidebb időtartam áll rendelkezésre, úgy az
átadás időpontjának ismertté válását követően írásban haladéktalanul kell megküldeni.
13. A 12. pont szerinti esemény időpontja előtt négy héttel, amennyiben ennél rövidebb időtartam áll rendelkezésre, úgy
az átadás időpontjának ismertté válását követően haladéktalanul, a program forgatókönyv-tervezetét, az adott terület
bűnügyi, közbiztonsági, valamint létszámhelyzetét bemutató háttéranyagot, az ingatlan átadásával, fenntartásával,
valamint üzemeltetésével kapcsolatos – rendőri szervet érintő – költségkimutatásokat és -tervezeteket a Titkársági
Főosztályra kell megküldeni.
14. A területi szervek vezetői az irányításuk alatt álló szerv vonatkozásában tervezett épületátadásról, jelentősebb
felújításról
a) az első félévre vonatkozóan a tárgyévet megelőző év december 15. napjáig,
b) a második félévre tervezett intézkedések vonatkozásában június 15. napjáig
írásban tájékoztatják a Titkársági Főosztályt azzal, hogy amennyiben az adatokban változás következik be, úgy azt
soron kívül írásban jelzik.
15. A területi szervek vezetői a települési önkormányzat képviselő-testülete, a megyei (fővárosi) önkormányzat közgyűlése
előtti beszámoló tervezetét a beszámoló megtartása előtt harminc nappal, amennyiben ennél rövidebb időtartam
áll rendelkezésre, úgy a beszámoló időpontjának ismertté válását követően haladéktalanul megküldik a Titkársági
Főosztályhoz.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. Az utasítás hatálya nem érinti az egyes rendőri szervek jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó eszközben
előírt jelentéstételi kötelezettségét és annak rendjét.
17. Az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
18. Hatályát veszti az 1/2001. (BK 1.) BM utasítás végrehajtására kiadott 5/2001. (V. 2.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
271/2010. (XI. 8.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesei kinevezéséről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 35. § (2) bekezdése
alapján, a miniszterelnök előterjesztésére 2010. november 1-jei hatállyal, hatévi időtartamra kinevezem dr. Horváth
Zoltánt és dr. Tóth Andrást a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesévé, egyben megbízom dr. Tóth Andrást
a Versenytanács elnöki teendőinek ellátásával.
Budapest, 2010. október 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
77/2009. (X. 2.) ME határozata az ENSZ Turisztikai Világszervezete (UNWTO) részes államainak közgyűlésein történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, az önkormányzati miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy az ENSZ Turisztikai Világszervezet részes államainak közgyűlésein a Magyar Köztársaság
Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt; 2. felhatalmazom az önkormányzati minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
közgyűlés előtt adja ki. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1937/2013. (XII. 13.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú („Békés megyei Ivóvízminőség-javító Program” című) nagyprojekt támogatása további növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú, „Békés megyei Ivóvízminőség-javító
Program” című nagyprojekt támogatási összege növelését,
 2. hozzájárul, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága
az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításhoz szükséges intézkedéseket megtegye,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
3. megállapítja a  2.  melléklet szerint a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv
1. prioritására vonatkozó keretének módosítását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 4. visszavonja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának
módosításáról és e  prioritás keretében egyes projektek megvalósításához szükséges forrás biztosításáról szóló
1931/2013. (XII. 12.) Korm. határozat 1. pontját, valamint 1. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1570/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete fejlesztésével összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy szükséges megvizsgálni a  Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete (a  továbbiakban: FTI) égisze
alatt folytatott kutató- és képzési tevékenység továbbfejlesztésének lehetőségeit, továbbá támogatja, hogy az FTI
hazai költségvetési forrás terhére olyan alkalmazott adattudományi kutatásokat (más néven Big Data elemzéseket)
végezzen, amelyek kiemelt halálozási kockázatú betegségekkel összefüggő, nagy elemszámú, adatvédelmi
technikákkal személyazonosításra alkalmatlanná tett adatokhoz való hozzáférést igényelnek és európai uniós
támogatással megvalósuló projektekhez kapcsolódnak;
2. az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében
a) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere, a nemzetgazdasági
miniszter és az  FTI bevonásával – készítsen jelentést az  FTI közreműködésével megvalósítandó új típusú
nemzetközi doktori iskola létrehozásának lehetséges feltételeiről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. október 31.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon egyszeri jelleggel 80,0 millió forint
forrásnak a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 18. Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete cím javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1336/2014. (VI. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal létrehozásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében és (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott feladatkörében
a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal létrehozásával összefüggő feladatok ellátására – 2014. június 12.
napjától 2014. december 31. napjáig – Dr. Pálinkás Józsefet kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében ellátja a  kutatási, fejlesztési és innovációs intézményrendszer irányítási és
finanszírozási rendszerének megújítása keretében létrejövő kormányhivatali jogállású Nemzeti Kutatási, Fejlesztési
és Innovációs Hivatal létrehozásával – mint kiemelt fontosságú feladattal – kapcsolatos előkészítő és koordinációs
feladatokat.
3. A kormánybiztos e tevékenységének ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló törvény alapján államtitkári javadalmazásra jogosult.
4. A kormánybiztos tevékenységét a  miniszterelnök irányítja, a  kormánybiztost tevékenységének ellátásában
a Miniszterelnökség szervezetében működő négy fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Miniszterelnökség
gondoskodik. A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma ezzel a négy fővel meghaladható.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2013. (VII. 4.) EMMI rendelete a 2013/2014. tanév rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés a), b), p) és r) pontjában kapott felhatalmazás alapján
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41.  § i)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  szakképzés tekintetében az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  §
n)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül
aa) az általános iskolákra,
ab) a gimnáziumokra,
ac) a szakközépiskolákra [a továbbiakban az ab)–ac) pont alattiak együtt: középiskola],
ad) a  szakiskolákra [a  továbbiakban az  ac–ad  pont alattiak együtt: szakképző iskola; a  továbbiakban
az ab)–ad) pont alattiak együtt: középfokú iskola],
ae) az alapfokú művészeti iskolákra [a továbbiakban az aa)–ae) pont alattiak együtt: iskola],
af ) a gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményekre,
ag) a kollégiumokra,
ah) a többcélú intézményekre [a továbbiakban az a) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény],
b) az Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra,
d) az állami intézményfenntartó központra és annak területi szerveire,
e) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre,
f ) a pedagógusokra,
g) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre,
h) a tanulók és jelentkezők szüleire, gyámjára (a továbbiakban együtt: szülő).
2. A tanév, a tanítási év 2. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a tanítási év keretei között kell megszervezni.
 (2) Ha e  rendelet másképp nem rendelkezik, a  2013/2014. tanévben a  tanítási év első tanítási napja 2013. szeptember
2. (hétfő) és utolsó tanítási napja 2014. június 13. (péntek). A  tanítási napok száma – ha e  rendelet másképp nem
rendelkezik  – száznyolcvan nap. A  nappali oktatás munkarendje szerint működő középiskolában és szakiskolában
a tanítási napok száma százhetvenkilenc nap.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középfokú iskolákban – a b)–d) pontban meghatározott kivétellel – 2014. április 30.,
b) a Belügyminisztérium fenntartásában lévő szakközépiskolákban 2014. május 23.,
c) a  Honvédelmi Minisztérium fenntartásában lévő, kizárólag a  honvédelemért felelős miniszter hatáskörébe
tartozó szakképesítésekre való felkészítést folytató szakképző iskolában 2014. május 30.,
d) szakképző iskolákban féléves, másfél éves, két és fél éves képzésben vagy keresztféléves oktatásban, egész
számú tanéves képzésben részt vevő tanulók részére 2014. január 10.
 (4) A  tanítási év lezárásának, a  tanuló minősítésének, a  magasabb évfolyamra lépésnek nem akadálya, ha az  iskola
a  rendkívüli tanítási szünet elrendelése miatt kieső tanítási napokat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény (a  továbbiakban: köznevelésről szóló törvény) 30.  §-ában meghatározottak szerint nem tudja teljes
egészében pótolni. Az  iskola indokolt esetben gondoskodik az  elmaradt tananyag 2014/2015. tanítási évben
történő feldolgozásáról.
(5) A tanítási év lezárását követően az iskola – amennyiben az iskola fenntartója azzal egyetért és az ahhoz szükséges
feltételeket biztosítja – a  tanulói részére pedagógiai célú foglalkozásokat szervezhet, amelyeken a  részvételt
a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő az iskola igazgatójához benyújtott kérelemében kezdeményezheti.
3. § (1) Az  alapfokú művészeti iskolákban és a  felnőttoktatásban a  tanítási év első és utolsó napját – a  tanítási év első és
utolsó hetének keretében – az igazgató határozza meg.
(2) A  szakképesítések megszerzésére való felkészítés a  szakképző iskola azon szakképzési évfolyamain, amelyeken
– a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvényben szabályozott esetekben – közismereti képzés nem folyik,
február első hetében is megkezdhető (keresztféléves oktatásszervezés). A tanítási év első és utolsó napját az iskola
igazgatója állapítja meg a  2.  § (3)  bekezdésének figyelembe vételével úgy, hogy a  tanítási napok száma a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltaknak megfeleljen.
(3) A  tanítási év első féléve 2014. január 17-ig tart. Az  iskolák 2014. január 24-ig értesítik a  tanulókat, kiskorú tanuló
esetén a szülőket az első félévben elért tanulmányi eredményekről. Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott esetben
az első félév utolsó napját az igazgató állapítja meg. Az értesítést ettől a naptól számított öt munkanapon belül kell
megküldeni.
(4) Az  első és a  második félév (a  tanítási év utolsó napja) lezárását követő tizenöt napon belül az  iskoláknak
nevelőtestületi értekezleten el kell végezniük a  pedagógiai munka elemzését, értékelését, hatékonyságának
vizsgálatát. A  nevelőtestületi értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni
az iskolaszéknek, az intézményi tanácsnak és a fenntartónak.
3. Tanítási szünet a tanítási évben, a tanítás nélküli munkanapok
4. § A  tanítási évben – a  tanítási napokon felül – a  nevelőtestület a  tanév helyi rendjében meghatározott pedagógiai
célra az  általános iskolában öt, a  nappali oktatás munkarendje szerint működő középfokú iskolában hat
munkanapot tanítás nélküli munkanapként használhat fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról
a nevelőtestület véleményének kikérésével az iskolai diákönkormányzat jogosult dönteni.
5. § (1) Az  őszi szünet 2013. október 28-tól október 31-ig tart. A  szünet előtti utolsó tanítási nap október 25. (péntek),
a szünet utáni első tanítási nap november 4. (hétfő).
(2) A  téli szünet 2013. december 23-tól 2014. január 3-ig tart. A  szünet előtti utolsó tanítási nap 2013. december 21.
(szombat), a szünet utáni első tanítási nap 2014. január 6. (hétfő).
(3) A tavaszi szünet 2014. április 17-től április 22-ig tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap április 16. (szerda), a szünet
utáni első tanítási nap április 23. (szerda).
(4) Az  iskola az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott szünetek mellett – a  tanítási év kezdő és befejező napjának
változatlanul hagyásával – más időpontban is adhat a  tanulóknak szünetet, valamint a szünetek kezdő és befejező
napját módosíthatja, ha – a köznevelésről szóló törvény 30. § (2)–(3) bekezdésében meghatározottak megtartásával –
a heti pihenőnapon tartott tanítási nappal ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A  nemzetiségi oktatásban részt vevő iskolák az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek,
továbbá a  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  tanulók részére szünetet adhatnak, ha azt a  nemzetiségi
hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben szabályozott szünetek napjain, ha azok munkanapra esnek, az iskolának – szükség esetén –
gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
(7) Az egyéb jogszabály által országosan egységesen elrendelt munkanap-áthelyezést – a köznevelésről szóló törvény
30. § (1) bekezdése értelmében – a nevelési-oktatási intézményekben is alkalmazni kell.
4. A vizsgák rendje 6. § (1) A  középiskolai érettségi vizsgákat, a  szakképző iskolai szakmai vizsgákat az  1.  mellékletben foglaltak szerint kell
megtartani.
(2) Az alapfokú művészeti iskolákban a  tanítási év utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját
az iskola igazgatója határozza meg.
5. A középfokú iskolai, a kollégiumi és a Köznevelési Hídprogramba történő felvételi eljárás
lebonyolításának ütemezése a 2013/2014. tanévben
7. § A  középfokú iskolai, a  kollégiumi és a  Köznevelési Hídprogramba történő felvételi eljárás lebonyolításának
ütemezését a 3. melléklet tartalmazza.
6. A tanulmányi versenyek 8. § (1) A 2. melléklet tartalmazza azoknak a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az oktatásért felelős miniszter
által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: EMMI) hirdet meg az  iskolák részére, továbbá amelyeket pályáztatás
nélkül anyagilag és szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat a tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
 (3) Az  iskola a  jegyzékben nem szereplő tanulmányi versenyre, továbbá diákolimpiára történő felkészítést akkor
építheti be a  munkatervébe, ha azzal az  iskolaszék, iskolaszék hiányában az  iskolai szülői szervezet és az  iskolai
diákönkormányzat egyetért.
(4) A  szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az  (1) és (3)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a  szakképesítésért felelős miniszter az  általa kiírt szakmai tanulmányi versenyre vonatkozó
felhívásnak a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben történő megjelentetéséről
2013. november 20-ig gondoskodik, egyúttal intézkedik a felhívásnak a kormányzati honlapon való közzétételéről.
7. Országos mérés, értékelés, szakmai ellenőrzés elrendelése 9. § (1) A  köznevelésről szóló törvény 80.  § (1)  bekezdése alapján, a  nevelési-oktatási intézmények működéséről és
a  köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet (a  továbbiakban: miniszteri
rendelet) 79. § (6) bekezdésében foglaltak szerint a 2013/2014. tanévben országos mérés, értékelés keretében meg
kell vizsgálni az olvasási-szövegértési és a matematikai alapkészségek fejlődését a hatodik, a nyolcadik és a tizedik
évfolyamon valamennyi tanulóra kiterjedően.
(2) A hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon a matematikai alapkészségek vizsgálatához szükséges mérőeszközt
az adott nemzetiség nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani azokban az  iskolákban, ahol a matematika tantárgyat
az  adott nemzetiség nyelvén oktatják, és az  (1)  bekezdésben meghatározott mérést az  adott kisebbség nyelvén
bonyolítják le.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott méréseket, értékeléseket a  Hivatal szervezi meg az  Országos szakértői
névjegyzékben szereplő szakértők bevonásával 2014. május 28-án. A mérés napja tanítási napnak minősül, melyet
az  érintett tanulók a  mérésben való részvétellel teljesítenek, további kötelező tanórai foglalkozás számukra
nem szervezhető. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett nevelési-oktatási intézmények a  Hivatal részére
2013. november 22-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
(4) A  Hivatal 2015. február 27-ig országos, intézményi és fenntartói szintű elemzéseket készít, majd megküldi
az  intézményi szintű elemzéseket az  intézmények vezetőinek, az  intézményi és a  fenntartói szintű elemzéseket
a  fenntartóknak, továbbá azokat honlapján nyilvánosságra hozza. A  Hivatal az  országos elemzést megküldi
az EMMI-nek, amely azt 2015. április 30-ig a kormányzati honlapon nyilvánosságra hozza.
(5) A  miniszteri rendelet 135.  §-a alapján a  két tanítási nyelvű nevelést-oktatást folytató általános iskolában a  Hivatal
2014. június 4-én szervezi meg azt a célnyelvi mérést, amely a hatodik évfolyamon a Közös Európai Referenciakeret
(a  továbbiakban: KER) szerinti A2 szintű, a  nyolcadik évfolyamon az  idegennyelv-tudást igazoló államilag
elismert nyelvvizsgáztatásról és a  külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok
Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében
meghatározott KER szerinti B1 szintű nyelvtudást méri.
(6) A  tanuló eltérő ütemű fejlődéséből, fejlesztési szükségleteiből fakadó egyéni hátrányok csökkentése, továbbá
az  alapkészségek sikeres megalapozása és kibontakoztatása érdekében az  általános iskolák 2013. október
11-ig felmérik azon első évfolyamos tanulóik körét, akiknél az  óvodai jelzések vagy a  tanév kezdete óta szerzett
tapasztalatok alapján az alapkészségek fejlesztését hangsúlyosabban kell a későbbiekben támogatni, és ezért a tanító
indokoltnak látja az  azt elősegítő pedagógiai tevékenység megalapozásához a  Diagnosztikus fejlődésvizsgáló
rendszer alkalmazását. Az igazgatók 2013. október 25-ig – a Hivatal által meghatározott módon – jelentik a Hivatalnak
az érintett tanulók létszámát. Az e bekezdésben meghatározott vizsgálatokat az iskoláknak a kiválasztott tanulókkal
2013. december 6-ig kell elvégezniük.
(7) A  köznevelésről szóló törvény 80.  § (1)  bekezdése alapján a  2013/2014. tanévben országos mérés, értékelés
keretében gondoskodni kell a  tanulók fizikai állapotának és edzettségének vizsgálatáról. A  vizsgálatot a  nevelésioktatási intézményeknek 2014. április 2. és május 27. között kell megszervezniük a korábbi években rendelkezésükre
bocsátott, a fittség vizsgálatára alkalmas módszertani anyagok alapján.
(8) 2014. január 2. és április 1. között szakmai ellenőrzés keretében meg kell vizsgálni a magántanulóvá nyilvánítással
kapcsolatos eljárást a  tanügyi nyilvántartásokra és egyéb dokumentumokra alapozva az  általános és
a középiskolákban. Az ellenőrzést a Hivatal folytatja le. Az ellenőrzésről készített jelentést 2014. december 31-ig kell
megküldeni az oktatásért felelős miniszter részére.
8. Az országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszint-határok
10. § A  2011/2012. tanévben lefolytatott országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszinthatárokat a 4. melléklet tartalmazza.
9. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–10. § 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
12. § A miniszteri rendelet 193. §-a a következő (15) bekezdéssel egészül ki:
„(15) Ha az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény esetében az  oktatásért
felelős miniszter 2013. május 31-ig döntött a  fenntartói jog átadásával, a  köznevelési intézmény átalakításával
kapcsolatban, és az  újonnan létrehozott köznevelési intézménynek a  2013/2014. tanévben történő működéséhez
működési engedélyre van szüksége, a működési engedély iránti kérelem a köznevelési intézmény székhelye szerint
illetékes kormányhivatalhoz 2013. július 15-ig nyújtható be.”
13. § Ez a rendelet 2015. június 1-jén hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1259/2016. (VI. 6.) Korm. határozata az Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. létrehozásáról, valamint a közösségi agrármarketing tevékenységgel kapcsolatos feladatoknak az Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. részére történő átadásához szükséges kormányzati feladatokról.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a közösségi agrármarketing tevékenységgel kapcsolatos feladatokat 2016. június 15-től
a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Magyar Turisztikai
Ügynökség Zrt.) helyett a b) pont szerint létrejövő Agrármarketing Centrum Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft.) lássa el, kivéve a közösségi bormarketing
feladatokat, melyeket továbbra is a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. lát el;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon az  Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. jogszabályban előírtak
szerinti 3 millió forintos törzstőkével, az  állam 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaságként történő
megalapításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon miniszteri rendelet kiadásáról annak érdekében,
hogy az Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. megalapítását követően, a társaság állami részesedése feletti
tulajdonosi jogok gyakorlója a földművelésügyi miniszter legyen;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a társaság megalapítását követően azonnal
d) felhívja a  földművelésügyi minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő azokat
a  jogszabály-módosításokat, és tegye meg azokat az  intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz,
hogy a  közösségi agrármarketing tevékenységgel kapcsolatos feladatokat 2016. június 15. napjától
az  Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft., a  közösségi bormarketing feladatokat a  Magyar Turisztikai
Ügynökség Zrt. lássa el;
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 15. e) felhívja a  földművelésügyi minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak arról, hogy
a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. tulajdonában álló vagyontárgyak, melyek kifejezetten szükségesek
a  létrejövő Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. működéséhez és a  d)  pont szerinti feladatellátáshoz,
az Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. részére 2016. június 15. napjáig átadásra kerüljenek;
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 15. f ) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 8. Agrármarketing célelőirányzat jogcímcsoport
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 9. Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport javára
fa) a  következő év költségvetésében beépülő módon 150,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el
az 1. melléklet szerint,
fb) egyszeri jelleggel 112,6 millió forint átcsoportosítását rendeli el a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 14. g) az  Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. Magyarország 2016.  évi központi
költségvetésének címrendjét – 2016. június 15-ei fordulónappal – a 3. melléklet szerint módosítja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 15. h) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  f )  pontban foglalt átcsoportosítás végrehajtását követően
a Magyar Államkincstár útján intézkedjen a g) pont szerinti címrendi változás 2016. január 1-jei határnappal
történő átvezetéséről és egyidejűleg – a  fejezetet irányító szerv vezetőjének adatszolgáltatása alapján  –
az  átrendezés időpontjáig végrehajtott előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a  kapcsolódó
költségvetési-maradványok átvezetéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 15.
i) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Magyar Államkincstárnál
ia) az előző években keletkezett költségvetési maradványok előirányzatosításáról,
ib) az azonosítás alatt álló kiadásoknak és bevételeknek megfelelő fejezeti kezelésű előirányzat, illetve
azon belül egységes rovatrend szerinti azonosításáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2016. június 14.
j) egyetért azzal, hogy a  g)  pont szerinti címrendi átrendezés megvalósulásáig az  érintett előirányzat terhére
kötelezettségvállalásra csak a földművelésügyi miniszter egyetértése mellett kerülhet sor;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal k) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy alkossa meg a  folyamatos finanszírozás és a  feladatellátás
részleteinek kidolgozása érdekében a  Nemzeti Agrármarketing Programot, mely illeszkedik a  Kormány
Élelmiszeripari Fejlesztési Stratégiájához és meghatározza középtávon a feladatellátás szakmai, finanszírozási
hátterét;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. július 15.
l) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft. működési
környezetének kialakításával kapcsolatos, egyszeri többletkiadások forrásának biztosításáról intézkedjen
a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet 2016. évi költségvetésében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/2011. (VII. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
az autentikus cigány tánc- és zeneművészet magas színvonalú műveléséért és ápolásáért
Havasi Ibolya előadóművésznek, a magyar és cigány népzene, valamint a klasszikus zene csaknem négy és fél évtizedes kiemelkedő színvonalú és
kimagaslóan sikeres hazai és nemzetközi műveléséért Ökrös Oszkár előadóművésznek,
a dzsessz csaknem fél évszázados kiemelkedő színvonalú és kimagaslóan sikeres hazai és nemzetközi műveléséért,
a cigány dzsessz műfajának létrehozásáért és a hazai dzsessz megteremtésében játszott úttörő szerepéért
Szakcsi Lakatos Béla zongoraművésznek, az ütőhangszeres dzsessz több mint hat évtizedes kiemelkedő színvonalú és kimagaslóan sikeres hazai és nemzetközi
műveléséért, valamint a magyar dzsesszkultúra tengerentúli megismertetéséért Tommy Víg előadóművésznek, a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. június 29.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
115/2011. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar és az osztrák ügyvédi kamarák közötti együttműködés fejlesztése, valamint a magyar kamara nemzetközi
pozícióinak erősítése érdekében végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Gerhard Benn-Ibler-nek, az Osztrák Ügyvédi Kamara elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. május 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
229/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr. Perényi János
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország rabati nagykövetségének vezetésére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a  Mauritániai Iszlám Köztársaságban,
az Elefántcsontparti Köztársaságban és a Szenegáli Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2013. december 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Szendrei Tibor Csabát kinevezem
rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2012. szeptember 28. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
329/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. F. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. október 3-án aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy -2008.októberét követő- legközelebbi Országgyűlési képviselő választáson ne indulhasson az a személy, aki (az addigi időpontig bármikor,
bármennyi ideig) magyar parlamenti képviselő, vagy valamelyik magyar kormánynak a tagja volt. Az ország érdekében őket a –fenti tisztségekre- sem jelölni ,se pedig megválasztani ne lehessen.”
A passzív választójogot kizáró vagy korlátozó okokat a
Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) szabályozza.
Minden további korlátozás bevezetéséhez az Alkotmány
módosítása szükséges. Azonban az Alkotmánybíróság
több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással.
Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a
jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
371/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a felkészítési és kiképzési program a lövész és harckocsizászlóaljak részére című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a
FELKÉSZÍTÉSI ÉS KIKÉPZÉSI PROGRAM A LÖVÉSZ ÉS HARCKOCSIZÁSZLÓALJAK RÉSZÉRE
című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) Összhaderőnemi Parancsnokság és
az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek személyi
állományára. 2. A FELKÉSZÍTÉSI ÉS KIKÉPZÉSI PROGRAM
A LÖVÉSZ ÉS HARCKOCSIZÁSZLÓALJAK RÉSZÉRE című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek érintett személyi állománya ismerje meg és
alkalmazza.
4. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
5. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
19/2019. (II. 28.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Tóth Etelka Máriát – 2019. március 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2019. (VII. 2.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról
szóló 20/2019. (VII. 2.) OGY határozat (a továbbiakban: Mth.) 4. és 5.  pontja alapján az  eseti bizottság
tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: Halász János (Fidesz) Tagok: Szászfalvi László (KDNP)
 dr. Brenner Koloman (Jobbik)
 dr. Gurmai Zita (MSZP)
 Gréczy Zsolt (DK)
 dr. Keresztes László Lóránt (LMP)
 Kocsis-Cake Olivio (Párbeszéd)
2. Ez a határozat az Mth. hatálybalépésének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
47/2010. (VI. 29.) OGY határozata az Alkotmányelőkészítő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az Országgyűlés a Házszabály 34–35. §-a alapján, az új Alkotmány kidolgozásának előkészítése érdekében eseti
bizottságot hoz létre, amelynek neve: „Alkotmányelőkészítő eseti bizottság” (a továb biak ban: Bizottság).
2. A Bizottság feladata annak áttekintése és értékelése, hogy a hatályos Alkotmány meg fele lően tartalmazza-e
alkotmányfejlődésünk történelmi értékeit, meg fele lően biztosítja-e az emberi és állampolgári jogok legszélesebb körű
érvényesülését, illetve annak vizsgálata, hogy az államszervezet alapvető intézményeinek működését meghatározó
alkotmányi és törvényi szabályozás eleget tesz-e az alapvető jogok tiszteletben tartására és védelmére vonatkozó
állami kötelességnek és a XXI. századi polgári demokráciával szemben támasztott elvárásoknak. A Bizottság feladata
továbbá, hogy az új Alkotmány alapvető elveire vonatkozó országgyűlési határozati javaslatot 2010. december 31-ig
az Országgyűlés elé terjessze.
3. A Bizottság ellátja a kijelölt bizottság Házszabályban meghatározott feladatait, és a 2. pont szerint előterjesztett
javaslat tekintetében gyakorolja az előterjesztő Házszabályban meghatározott jogköreit.
4. A Bizottság 45 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást
az alábbiak szerint:
a Fidesz 26
a KDNP 4
az MSZP 7
a Jobbik 6
az LMP 2 tagot ajánlhat.
5. A Bizottság elnökére és három alelnökére a kormánypárti, két alelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok a bizottsági
tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő javaslatot.
6. A Bizottság elnökének, alelnökeinek és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján
az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz.
7. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
8. A Bizottság feladatai ellátása érdekében szakértőket kérhet fel közreműködésre.
9. A Bizottság ügyrendjét – a létrehozásáról szóló határozat szabályainak figye lembe véte lével – a Házszabály vonatkozó
rendelkezései alapján maga állapítja meg.
10. A Bizottság működésének költségei az Országgyűlés költségvetéséből kerülnek biztosításra.
11. A Bizottság megbízatása a tagok megválasztását követő alakuló üléssel kezdődik és a tervezett Alkotmány
szabályozási elveire vonatkozó országgyűlési határozati javaslat elfogadásáig tart.
12. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke