type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1073/2019. (II. 28.) Korm. határozata a Heves város külterületén fekvő földterület beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Heves város közigazgatási területén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerinti Heves külterület 043/20 helyrajzi számú földrészletet, valamint az  ezen földrészletből
a telekalakítási eljárások végleges befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
493/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Sándorfi
Eszter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország athéni
nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Ciprusi Köztársaságban való képviseletére kapott
megbízása alól.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2008. (HK 9.) HM HVKFH intézkedése.  Egységes NATO Előírás hatálybaléptetéséről Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. § (2) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörömnél fogva elrendelem a következő dokumentum bevezetését: STANAG 2528 AJOD (EDITION 1) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR FORCE PROTECTION – AJP-3.14
– Témafelelős: HM Haderőtervezési Főosztály
– Témakezelő: HM Haderőtervezési Főosztály, Szövet
ségesi és Egységesítési Osztály
– Bevezetés időpontja: 2008. május 15.
– Végrehajtás módja: AJP-3.14 doktrína kiadása eredeti
angol nyelven. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumot. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
32/2017. (XII. 13.) OGY határozata a Kúria elnökének a Kúria 2016. tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámolójának elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Kúria elnökének a Kúria 2016. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati
normakontroll körében címmel benyújtott beszámolóját elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
168/2014. (IV. 29.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Szabó Jenő
rendőr dandártábornokot 2014. április 24-ei hatállyal rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2014. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
74/2017. (VI. 30.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
az Eötvös József Főiskolán dr. Melicz Zoltán főiskolai tanárt a rektori megbízatása alól
– lemondására tekintettel – 2017. június 28-ai hatállyal
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
428/2017. (XI. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Nemeskéri Zsoltot 2017. november 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2014. (IV. 4.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2014. évben igényelhető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. életvitelszerű tartózkodási hely: az  ügyfél azon – bejelentett és a  lakcímet igazoló hatósági igazolványban
szereplő – állandó vagy ideiglenes tartózkodási helye, ahol az év nagyobb részét tölti, és rendszerint elérhető,
amelyeket életkörülményei is alátámasztanak;
2. főállásban foglalkoztatott munkavállaló: az  a  személy, aki az  ügyfél gazdaságában teljes munkaidőben
dolgozik;
3. főállású mezőgazdasági termelő: az  a  személy, aki nem rendelkezik munkaviszonyból vagy más nem önálló
tevékenységből származó jövedelemmel és a mezőgazdasági termelő tevékenységből származó árbevétele
meghaladja az összes árbevételének 50%-át;
4. főtevékenység: az  egyéni vállalkozói nyilvántartásban főtevékenységként megjelölt mezőgazdasági termelő
tevékenység;
5. gazdaság: a  termőföld, az  állatállomány, továbbá a  mezőgazdasági termelő tevékenységéhez kapcsolódó
mezőgazdasági vagyoni értékű jogok, gépek, épületek és készletek, és egyéb tárgyi eszközök összessége;
6. gazdaság vezetője: a gazdaság részét képező ingatlanok – beleértve a termőföldet is – tulajdonjogával vagy
használati jogával rendelkező, tevőleges mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó;
7. kertészet: a  támogatási kérelemben az  üzleti terv részét képező standard fedezeti hozzájárulás
(a  továbbiakban: SFH) betétlapon az  ügyfél által jelölt, kertészeti ágazat körébe tartozó, az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 21. § (2) bekezdése szerinti
közleményben közzétett D10, D14A, D14B, D15, D16, D17, D23, D24, D34, E, G01A, G01C, G04A, G04B, G04C,
G05, G07, I02, SFH-kódok legalább egyikének megfelelő mezőgazdasági tevékenység;
8. mezőgazdasági termelő tevékenység: a  Vhr. 3.  § 11.  pontja szerinti tevékenységek közül a  01.11–01.50 és
01.70 szakágazatba tartozó tevékenység;
9. mezőgazdasági termelő tevékenységből származó árbevétel: a mezőgazdasági termelő tevékenységet folytató
gazdálkodó gazdaságából – a  növénytermesztés, kertészet, és állattenyésztés ágazataiból – származó
termékek értékesítéséből származó bevételek összege;
10. működtetési időszak: e  rendelet szerinti támogatási kérelmet jóváhagyó határozat jogerőre emelkedését
követő év január 1-jétől számított ötödik naptári év végéig terjedő időszak;
11. tanya: a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott földrészlet;
12. termelői csoport: a Vhr. 3. § 7. pontja szerinti csoport;
13. ügyfél: az a természetes személy, aki megfelel a 3. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek;
14. zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet: a Vhr. 3. § 18. pontja szerinti csoport.
2. A támogatás jellege és tárgya 2. § (1) E  rendelet alapján egy alkalommal költségek fedezetére vagy fejlesztési célra támogatás vehető igénybe
a mezőgazdasági tevékenység megkezdéséhez.
(2) A támogatási jogosultság kötelezettségátadás és jogutódlás keretében nem ruházható át.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Támogatást vehet igénybe az a természetes személy, aki:
a) a támogatási kérelem benyújtásakor elmúlt 18 éves, de a 40. életévét még nem töltötte be;
b) a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezik
ba) az 1. mellékletben meghatározott szakképesítések legalább egyikével,
bb) a 2. mellékletben meghatározott képzés keretében szerzett végzettségek legalább egyikével, vagy
bc) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerint elismert, vagy honosított,
külföldön szerzett, a  ba) vagy bb)  alpont szerinti szakképesítést vagy végzettséget igazoló
bizonyítvánnyal vagy oklevéllel;
c) gazdálkodási tevékenysége fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet, annak részét képező SFH-betétlapot és
pénzügyi tervet nyújt be a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére; valamint
d) vállalja, hogy a  működtetési időszaktól függetlenül, első alkalommal hoz létre gazdaságot és abban
a gazdaság vezetőjeként gazdálkodik.
(2) Ha a támogatás igénylője az 1. mellékletben felsoroltaktól eltérő szakképesítést szerzett, abban az esetben az ÚMVP
megvalósulását segítő szakképzés felügyeletét ellátó szervezet által kiadott állásfoglalással kell rendelkeznie
a  támogatási kérelem benyújtásakor arra vonatkozóan, hogy szakképesítése megfeleltethető az  1.  mellékletben
szereplő szakképesítések valamelyikének.
(3) Az (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában meghatározott végzettséggel rendelkezőnek kell tekinteni azt a személyt
is, aki a  támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezik olyan felsőoktatási intézmény által kiadott igazoló
dokumentummal, amely tanúsítja, hogy a támogatási kérelmet benyújtó személy a 2. mellékletben meghatározott
szakon végzett képzések legalább egyikének tekintetében sikeres záróvizsgát tett.
(4) E rendelet alapján nem adható támogatás annak, aki a támogatási kérelem benyújtása előtt már nyújtott be agrár,
vagy agrár-vidékfejlesztési célú támogatási kérelmet vagy pályázatot az MVH-hoz.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően támogatás adható annak, aki
a) az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program 1.4. Fiatal gazdálkodók induló támogatása című intézkedésre
nyújtott be pályázatot,
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 26.) FVM rendelet, az  Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a  2012. évben igényelhető támogatások részletes
feltételeiről szóló 57/2012. (VI. 21.) VM rendelet alapján nyújtott be támogatási kérelmet, amelyet az  MVH
nem hagyott jóvá és erről jogerős döntéssel rendelkezik, valamint felülvizsgálat vagy bírósági eljárás nincs
folyamatban,
c) az  Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program 1. 5. Szakmai továbbképzés és átképzés támogatása című
intézkedésre nyújtott be pályázatot,
d) a  9.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtási időszak megnyílta előtt, az  egyéb jogcímre
benyújtott pályázatát, támogatási kérelmét az  arra vonatkozó támogatási határozat jogerőre emelkedését
megelőzően visszavonta, vagy
e) a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló jogszabály alapján az országos
kvótatartalékból történő, közvetlen értékesítési és beszállítási tejkvóta térítésmentes igénylésére nyújtott be
kérelmet vagy a tejkvóta örökösödés útján történő átszállása miatt nyújtott be átírás iránti kérelmet.
(6) Nem adható támogatás annak az ügyfélnek, akinek a 3. mellékletben foglalt táblázat
a) „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális szempontok rész értékelési szempontjai alapján kapott pontjai
nem érik el az 51 pontot,
b) „C” Pénzügyi terv rész értékelési szempontjai alapján kapott pontjai nem érik el a 4 pontot,
c) „D” Üzleti terv rész értékelési szempontjai alapján kapott pontjai nem érik el a 20 pontot.
4. Kötelezettségek 4. § (1) Az ügyfél köteles
a) a gazdaságot személyesen vezetni;
b) a támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától a működtetési időszak
végéig a mezőgazdasági termelő tevékenységet főtevékenységként, egyéni vállalkozóként folytatni;
c) a  támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtása előtt az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz kapcsolódóan megvalósítandó vidékfejlesztési program keretében
megszervezett, a  fiatal mezőgazdasági termelők elindítása című kötelező képzésen a  támogatási határozat
jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül részt venni és azt elvégezni;
d) a működtetési időszak végéig a 3. mellékletben foglalt táblázat „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális
szempontok rész alapján tett vállalásokat, kötelezettségeket, nyilatkozatokat fenntartani;
e) a működtetési időszak alatt a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos
nyilvántartási rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban: TIR rendelet) alapján vezetett
nyilvántartásban az állatállomány tartójaként szerepelni, valamint eleget tenni
ea) a szarvasmarhafélékre vonatkozóan a szarvasmarha fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben,
eb) a  lófélékre vonatkozóan az  egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben,
ec) a  juh-, kecskefélékre vonatkozóan a  juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben,
ed) a sertésfélékre vonatkozóan a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben,
ee) a  baromfifélékre vonatkozóan a  Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetésének
rendjéről szóló miniszteri rendeletben
 előírt, az állatállományra vonatkozó bejelentési kötelezettségeknek;
f ) a  használatában lévő területeket a  földhasználati nyilvántartásba bejelenteni, amennyiben a  feltételt
jogszabály lehetővé teszi;
g) a  gazdálkodásával összefüggésben, a  gazdasága teljes területén elvégzett tevékenységekről
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet 21. számú mellékletében
szereplő gazdálkodási napló GN-főlap, GN-06, GN-14, GN-17, GN-18 valamint GN-19 lapjait a  teljes
működtetési időszak alatt naprakészen vezetni.
(2) A  gazdaság személyes vezetésének minősül a  támogatásra jogosult ügyfél általi személyes vezetés, továbbá
a mezőgazdasági üzemnek a (3) bekezdés szerinti közreműködő bevonásával történő vezetése.
(3) A  terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozási segélyben
(a  továbbiakban együtt: családtámogatási ellátás) részesülő ügyfél a  gazdaság vezetésébe az  egyéni vállalkozóról
és az  egyéni cégről szóló törvény szerinti közreműködőt vonhat be. A  közreműködő bevonásának tényét teljes
bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, a  4.  melléklet szerinti adattartalommal. A  teljes bizonyító erejű
magánokirat másolatát a  közreműködő bevonásának kezdetétől számított 8 munkanapon belül meg kell küldeni
az MVH részére, amelyhez igazolást kell mellékelni arról, hogy az ügyfél családtámogatási ellátásban részesül.
5. § (1) Az ügyfél gazdaságának el kell érnie a vállalt európai méretegységet (a  továbbiakban: EUME) az üzleti terv részét
képező SFH-betétlapon meghatározott ütemezés szerint, és azt fenn kell tartani a működtetési időszak végéig.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakra tekintettel a  támogatásra jogosult ügyfél számára megengedett az  üzleti tervben
megnevezett termékek helyettesítése másik ágazaton belüli (állattenyésztés, kertészet, növénytermesztés)
termékekkel.
(3) Ha az ügyfél a támogatási kérelmében az állattenyésztés, a kertészet, vagy az állattenyésztés és a kertészet együttes
aránya tekintetében a működtetési időszak 4. évére vállalt EUME értékből részarányt vállalt, akkor az üzleti tervben
megnevezett termékek helyettesítése csak a  vállalt százalékos arány betartása mellett valósítható meg szankció
nélkül.
(4) Ha az  ügyfél a  támogatási kérelmében méhcsaládok beállítását is vállalja, azok részaránya a  működtetési időszak
4. évének végére nem lehet több mint az üzleti tervben a 4. naptári év végére vállalt EUME érték 50%-a.
(5) A (4) bekezdésben foglaltak a (3) bekezdésben meghatározott esetben is alkalmazandóak.
(6) Az  MVH az  (1)  bekezdés teljesülése tekintetében a  működtetési időszakban az  ellenőrzés időpontját megelőző
naptári éveket is ellenőrizheti.
6. § Az ügyfél köteles vállalni, hogy
a) a gazdaság üzemméretét a működtetési időszak 4. évének végéig az üzleti tervben vállalt méretre növeli és
azt fenntartja a működtetési időszak végéig azzal, hogy amennyiben a gazdaság üzemmérete a működtetési
időszak 4. évének vége előtt eléri az  üzleti tervben a  4. naptári év végére vállalt méretet, akkor attól
az időponttól kezdődően azt az üzemméretet tartja fenn a működtetési időszak végéig;
b) gazdaságának üzemmérete legkésőbb a  működtetési időszak 4. évének végére eléri legalább a  4 EUME
méretet.
7. § Az a támogatásra jogosult ügyfél, aki a támogatási kérelem benyújtásakor
a) csatolta az  elismert termelői csoport, illetve zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet által
kiadott tagság igazolását, vagy
b) a  megadott tevékenységgel összefüggő elismert termelői csoporthoz, illetve zöldség-gyümölcs termelői
csoporthoz és termelői szervezethez való csatlakozási szándékát jelezte,
köteles a működtetési időszak végéig a tagságát fenntartani, továbbá az üzleti tervben megnevezett termékek más
termékcsoportba tartozó termékekkel való helyettesítése esetén a  tevékenységgel kapcsolatos termékcsoportban
működő elismert termelői csoport, illetve zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet tagság
kialakítására és fenntartására.
5. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke 8. § (1) A  támogatás forrása az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz kapcsolódó 2007–2013. közötti
költségvetési időszakban megvalósítandó vidékfejlesztési program 112. intézkedéséhez rendelt keretösszeg, amely
15 millió eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A  támogatás összege, amennyiben a  támogatási kérelemben a  gazdaságnak a  működtetési időszak 4. évének
végére vállalt üzemmérete a Vhr. 21. § (2) bekezdése szerinti közleményben meghatározott SFH értékekkel számolva
a) legalább 4 EUME nagyságú, de nem éri el a 7 EUME-t, akkor 20 000 eurónak,
b) legalább 7 EUME nagyságú, de a 10 EUME-t nem éri el, akkor 30 000 eurónak,
c) legalább 10 EUME nagyságú, akkor 40 000 eurónak
megfelelő forintösszeg.
(3) A  támogatás forintösszege a  folyósítás évének január 1-jén érvényes Európai Központi Bank által rögzített
árfolyamon kerül kifizetésre.
(4) A  vállalt EUME méret számításánál a  Vhr. 21.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni a  teljes
működtetési időszak alatt.
(5) Az EUME számítás alapjául szolgáló állatlétszámot a napi állományadatok éves átlaga alapján számított állatlétszám
alapján kell meghatározni, amelyet az MVH az egyes állatfajokra vonatkozó Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről és a Baromfi Információs Rendszerről szóló miniszteri rendeletekben meghatározottak alapján vezetett
nyilvántartásokból állapít meg.
(6) Az  (5)  bekezdés szerint megállapított állatlétszámot a  gazdálkodási naplóban rögzített állatállománynyilvántartásnak is alá kell támasztania.
(7) Az  MVH az  EUME számítás alapjául szolgáló területméretet és a  hasznosítás módját az  adott évben benyújtott
egységes területalapú támogatási kérelem adataiból ellenőrzi.
(8) Az  egységes területalapú támogatással nem érintett területek esetében a  terület mérete a  földhasználati
nyilvántartásból, az SFH érték az ügyfél nyilatkozata alapján kerül ellenőrzésre.
6. A támogatási kérelem benyújtása 9. § (1) A támogatási kérelmet 2014. május 1. és május 15. között lehet benyújtani postai úton az ügyfél lakóhelye szerint
illetékes MVH megyei kirendeltségére az MVH honlapján közleményben közzétett nyomtatványon.
(2) A nyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie és az ügyfélnek kitöltenie:
a) ügyfél-azonosítási adatok;
b) az  ügyfél szakképesítésének megnevezése és azonosító száma vagy felsőfokú képzés keretében szerzett
végzettségének megnevezése a szak megjelölésével;
c) az  üzleti terv és annak részét képező pénzügyi terv, amelynek SFH-betétlapján be kell mutatni az  egyes
években megvalósítani tervezett, termékszintre lebontott termelési szerkezetet.
 (3) A támogatási kérelemhez mellékelt üzleti terv részét képező SFH-betétlapon a működtetési időszak minden évére
vonatkozóan meg kell adni adatot, amely alapján – az  első év kivételével – az  egyes évekre vállalt EUME csak
nullánál nagyobb érték lehet.
(4) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) az ügyfél végzettségét igazoló dokumentum hiteles másolatát vagy a 3. § (2) bekezdése szerinti állásfoglalás
eredeti példányát vagy hiteles másolatát vagy a  3.  § (3)  bekezdése szerinti igazoló dokumentum eredeti
példányát vagy hiteles másolatát;
b) azokat az  igazolásokat, nyilatkozatokat, valamint dokumentumokat, amelyek a  3.  mellékletben szereplő
értékelési szempontokat alátámasztják, valamint
c) a  gazdálkodási tevékenység fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet, amely egy SFH-betétlapot tartalmazó
pénzügyi tervet is magában foglal.
(5) Az  1.  melléklet szerinti szakképesítést igazoló dokumentumon a  szakképesítés megnevezésének és
azonosítószámának is egyeznie kell az  1.  mellékletben foglaltakkal. Ha a  dokumentumról valamely azonosító
hiányzik, úgy az ügyfél köteles 3. § (2) bekezdésével meghatározott állásfoglalás beszerzésére.
(6) Egy kérelmező csak egy támogatási kérelmet nyújthat be. Egyazon időszakban benyújtott több kérelem esetén
a  legkorábbi postára adási idejű kérelem kerül elbírálásra, az  azonos időszakban benyújtott későbbi kérelmek
elutasítása mellett.
(7) A támogatási kérelem vonatkozásában hiánypótlásnak helye nincs.
 (8) Több végzettséget igazoló dokumentum benyújtása esetén az értékelés során kizárólag az az egy végzettség kerül
figyelembe vételre, amelyet az ügyfél a (2) bekezdés b) pontja szerinti nyomtatványon feltüntetett.
 (9) Ha az  ügyfél a  támogatási kérelméhez mellékelt, az  üzleti terv részét képező SFH-betétlapon méhcsaládok
beállítását is vállalja és a  méhcsaládok részaránya a  4. naptári év végére vállalt EUME értékhez képest több mint
50%, akkor a támogatási kérelem elutasításra kerül.
7. A támogatási kérelem elbírálása 10. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH e  rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig
a  3.  mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával
hozza meg.
(2) A rangsorba állított kérelmek esetén a támogatás igénybevételéhez szükséges minimális ponthatárt a rendelkezésre
álló forrás ismeretében, annak figyelembe vétele mellett az  IH azon támogatási kérelem alapján határozza meg,
amelynek vonatkozásában a támogatás nyújtására fordítható keretösszeg még teljességgel fedezi az adott kérelem
és a rangsorban azt megelőző támogatási kérelmek összesített támogatási igényét.
8. Kifizetési kérelem 11. § (1) Az  ügyfél a  támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelmét a  támogatási kérelemnek helyt adó
vagy részben helyt adó határozat jogerőre emelkedését követő 90 napon belül köteles az  MVH által közétett
közleményben rendszeresített nyomtatványon, postai úton benyújtani az MVH-hoz.
(2) A támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg mellékletként csatolni kell
a) az  egyéni vállalkozói tevékenységről a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
által kiállított igazolás eredeti példányát vagy hiteles másolatát, amely tartalmazza a  főtevékenység kezdeti
dátumát;
b) a  támogatási kérelemben jelzett csatlakozási szándék esetén az  MVH által rendszeresített nyomtatványt,
amelyen az  elismert termelői csoport vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet
az ügyfél tagságának meglétét igazolja.
(3) A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtására a 4. § (1) bekezdésében, az 5. §
(1) bekezdésében, valamint a 6. §-ban foglaltak teljesítését követően, legkorábban 2016. június 1. és 30. között, majd
ezt követően évente június 1. és 30. között megnyíló kifizetési időszakban van lehetőség.
(4) A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelmet legkésőbb a működtetési időszak 5. évében
megnyíló kifizetési időszak végéig lehet benyújtani.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti kifizetési kérelmet postai úton az  ügyfél lakóhelye szerint illetékes MVH megyei
kirendeltségére kell benyújtani, az MVH honlapján közleményben közzétett nyomtatványon.
(6) Az (5) bekezdés szerinti nyomtatvány a következő adatokat tartalmazza:
a) ügyfél-azonosítási adatok,
b) a kötelezettségek teljesítését igazoló adatok.
9. Jogkövetkezmények 12. § (1) Ha az MVH az ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy a támogatásra jogosult nem teljesíti a 4. § (1) bekezdés a), b)
vagy g) pontjában, valamint a 6. §-ban foglaltakat, az intézkedésben való részvétellel összefüggésben megállapított
jogosultság megszűnik, és az igénybe vett támogatás egésze jogosultatlanul igénybevett támogatásnak minősül.
(2) Ha a  3.  mellékletben foglalt táblázat „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális szempontok része alapján
a  nyilatkozattal alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy a  támogatásra jogosult
valótlan adatot szolgáltatott, akkor a  már igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az  ügyfél
támogatáshoz való joga megszűnik.
(3) Az  ügyfél az  érintett év vonatkozásában köteles a  jelen bekezdésben meghatározott elmaradáson túl
százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni, ha
a) gazdaságának üzemmérete a működtetési időszak első három évében az üzleti tervben az adott évre vállalt
EUME mérettől 20%-ot meghaladóan marad el;
b) gazdaságának üzemmérete az utolsó kifizetést követően a  jogerős támogatási határozatban a működtetési
időszak 4. évének végére vállalt EUME mérettől 20%-ot meghaladó mértékben marad el; vagy
c) az ügyfél pénzügyi tervében a működtetési időszak 4. vagy 5. évének végére vállalt mezőgazdasági termelő
tevékenységből származó bevétel 25%-ot meghaladó mértékben marad el.
 (4) Az ügyfél köteles a kifizetett támogatási összeg 10%-át visszafizetni, ha nem teljesíti az 5. § (4) és (5) bekezdésében
foglalt kötelezettségét.
 (5) Az ügyfél köteles a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni, ha nem teljesíti a 4. § (1) bekezdés c) pontjában
vagy a 7. §-ban foglalt kötelezettségét.
 (6) Ha az utolsó kifizetést követően az üzemméret a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME mérettől
a) 20%-nál kisebb mértékben marad el, és az  elmaradás az  üzemméret alacsonyabb kategóriába történő
kerülését eredményezi, úgy az ügyfél az addig igénybe vett támogatásból 10 000 eurónak megfelelő forint
összeget köteles visszafizetni;
b) 20%-ot meghaladó mértékben marad el, és az  elmaradás az  üzemméret alacsonyabb kategóriába történő
kerülését eredményezi, akkor a (3) bekezdés b) pontja szerint megállapított összegen felül az ügyfél az addig
igénybevett támogatásból további 10 000 eurónak megfelelő forint összeget köteles visszafizetni.
(7) A  (6)  bekezdés a) és b)  pontja szerint visszafizetési kötelezettség megállapítása esetén a  10 000 euró összeg
visszakövetelésekor a támogatási összeg 90%-ának kifizetése során alkalmazott Ft/euró árfolyamot kell figyelembe
venni.
(8) Ha visszafizetési kötelezettség áll fenn az  ügyféllel szemben, akkor a  visszafizetendő támogatás együttes összege
nem haladhatja meg az igénybe vett támogatás összegét.
(9) Ha az ügyfél támogatási kérelmében vállalta, hogy
a) a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME értéket
aa) az állattenyésztés,
ab) a kertészet, vagy
ac) az állattenyésztés és a kertészet együttes
aránya adja a  vállalt százalékban, és az  általa vállalt aránytól az  ügyfél 30%-ot meghaladóan tér el más ágazat
irányába, akkor köteles a  30%-ot meghaladó eltérésen felüli százalékpontonként a  kifizetett támogatási összeg
2%-át visszafizetni;
b) a  működtetési időszak teljes időtartama alatt a  gazdaság legtávolabbi pontja az  életvitelszerű tartózkodási
helyéhez képest legfeljebb 30 km-es sugarú körön belül található, és ezt nem teljesíti, akkor köteles
a kifizetett támogatási összeg 10%-át visszafizetni;
c) a  támogatási összeg fennmaradó 10%-ának igényléséig legalább a  2.  melléklet szerinti végzettségek
legalább egyike tekintetében BSc szintű szakirányú végzettséget szerez, és ezt nem teljesíti, akkor köteles
a kifizetett támogatási összeg 5%-át visszafizetni;
d) a  működtetési időszak 3. vagy 4. évének kezdetétől főállású mezőgazdasági termelővé válik, és ezt nem
teljesíti, akkor a már igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az ügyfél támogatáshoz való joga
megszűnik;
e)   életvitelszerűen tanyára vagy a  Központi Statisztikai Hivatal által a  támogatási kérelembenyújtás évének
január 1-jei dátummal közzétett helységnévtár alapján 1000 fő alatti lakosságszámú településre költözik
legkésőbb a működtetési időszak első évének végéig és ezt a teljes működtetési időszak alatt fenntartja, és
ezt nem teljesíti, akkor a  már igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az  ügyfél támogatáshoz
való joga megszűnik;
f ) életvitelszerűen tanyán vagy a  Központi Statisztikai Hivatal által a  támogatási kérelembenyújtás évének
január 1-jei dátummal közzétett helységnévtár alapján 1000 fő alatti lakosságszámú településen él
a  támogatási kérelem benyújtásának időpontjában és ezt fenntartja a  működtetési időszak végéig, de ezt
nem teljesíti, akkor a már igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az ügyfél támogatáshoz való
joga megszűnik;
g) a főállásban foglalkoztatottak száma a működtetési időszak 4. évétől – az ügyfelet bele nem számítva –
ga) 1 fő lesz, de ezt nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett támogatási összeg 10%-át visszafizetni;
gb) 2 fő lesz, de ezt nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett támogatási összeg 15%-át visszafizetni;
gc) több mint 2 fő lesz, de ezt nem teljesíti, akkor köteles a  kifizetett támogatási összeg 20%-át
visszafizetni.
 (10) Az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, ha nem teljesíti
a) a 11. § (1) bekezdésében meghatározott kérelembenyújtási kötelezettségét, vagy
b) a 11. § (4) bekezdésében meghatározott határidőig a kérelembenyújtási kötelezettségét.
(11) A (10) bekezdés b) pontja esetén, ha a 4. évre vállalt EUME méret teljesült, akkor az ügyfél támogatási jogosultsága
csak a támogatási összeg fennmaradó 10%-ára szűnik meg.
(12) Az  ügyfélre vonatkozóan megállapított összes visszafizetési kötelezettség nem haladhatja meg a  Tv. 69.  §
(5)  bekezdése szerint meghatározott, jogosulatlan részvétellel igénybe vett támogatás esetén alkalmazandó
szankció mértékét.
10. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 22.  cikkének a  végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
96/2018. (III. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–lengyel politikai és társadalmi kapcsolatok ápolásában és erősítésében szerzett kiemelkedő érdemei
elismeréseként
Marek Tadeusz Kuchciński, a Szejm elnöke részére,
a magyar–lengyel politikai és társadalmi kapcsolatok ápolásában és erősítésében szerzett kiemelkedő érdemei
elismeréseként
Stanisław Karczewski, a Lengyel Köztársaság Szenátusának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
nagykeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. február 21.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
535/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete a pénzügyi intézmények, a befektetési vállalkozások és az árutőzsdei szolgáltatók informatikai rendszerének védelméről.
A Kormány
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (1) bekezdés c) pontjában,
az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény 88. § a) pontjában, valamint
a befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § E rendelet hatálya
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény szerinti hitelintézetre és
pénzügyi vállalkozásra,
b) az  egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény szerinti pénzforgalmi intézményre,
elektronikuspénz-kibocsátó intézményre és a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
pénzforgalmi szolgáltatási és elektronikus pénzkibocsátási tevékenységére, valamint
c) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény szerinti befektetési vállalkozásra és árutőzsdei szolgáltatóra
(a továbbiakban együtt: intézmény) terjed ki. 2. § (1) Az  intézmény kialakítja a  pénzügyi szolgáltatási, a  kiegészítő pénzügyi szolgáltatási, a  befektetési szolgáltatási
tevékenységének és kiegészítő szolgáltatásának ellátásához használt informatikai rendszer biztonságával
kapcsolatos szabályozási rendszerét, valamint gondoskodik az  informatikai rendszer kockázatokkal arányos
védelméről. A  szabályozási rendszerben meg kell határozni az  információ-technológiával szemben támasztott
követelményeket, a  használatából adódó biztonsági kockázatok felmérésére és kezelésére vonatkozó szabályokat
az  informatikai vállalatirányítás, a  tervezés, a  fejlesztés és a  beszerzés, valamint az  üzemeltetés, a  monitorozás és
független ellenőrzés területén.
(2) Az  intézmény az  informatikai rendszer biztonsági kockázatelemzését szükség szerint, de legalább kétévente
felülvizsgálja és aktualizálja.
(3) Az  informatika alkalmazásából fakadó biztonsági kockázatok figyelembevételével az  intézmény meghatározza
a szervezeti és működési rendeket, a felelősségi, a nyilvántartási és a tájékoztatási szabályokat, a folyamatba épített
ellenőrzési követelményeket és szabályokat.
3. § (1) Az intézmény kiépíti az informatikai rendszere biztonságos működtetését felügyelő informatikai ellenőrző rendszert
és azt folyamatosan működteti.
(2) A  biztonsági kockázatelemzés eredményének értékelése alapján a  biztonsági kockázattal arányos módon
gondoskodni kell legalább az alábbiakról:
a) a  rendszer legfontosabb elemeinek (eszközök, folyamatok, személyek) egyértelmű és visszakereshető
azonosításáról,
b) az  informatikai biztonsági rendszer önvédelmét, kritikus elemei védelmének zártságát és teljeskörűségét
biztosító ellenőrzésekről, eljárásokról,
c) a  rendszer szabályozott, ellenőrizhető és rendszeresen ellenőrzött felhasználói adminisztrációjáról
(hozzáférési szintek, egyedi jogosultságok, engedélyezésük, felelősségi körök, hozzáférés naplózás, rendkívüli
események),
d) olyan biztonsági környezetről, amely az  informatikai rendszer működése szempontjából kritikus folyamatok
eseményeit naplózza, alkalmas a naplózás rendszeres (esetleg önműködő) és érdemi értékelésére, valamint
lehetőséget nyújt a nem rendszeres események kezelésére is,
e) a távadatátvitel bizalmasságáról, sértetlenségéről és hitelességéről,
f ) az adathordozók szabályozott és biztonságos kezeléséről, valamint
g) a rendszer biztonsági kockázattal arányos vírus- és más rosszindulatú program elleni védelméről.
(3) Az  intézmény tevékenysége ellátásához, nyilvántartásai naprakész és biztonságos vezetéséhez a  biztonsági
kockázatelemzés alapján indokolt védelmi intézkedéseket megvalósítja, és rendelkezik
a) informatikai rendszerének működtetésére vonatkozó utasításokkal és előírásokkal, valamint a  fejlesztésre
vonatkozó tervekkel,
b) minden olyan dokumentációval, amely az  üzleti tevékenységet közvetlenül vagy közvetve támogató
informatikai rendszerek folyamatos és biztonságos működését – még a szállító, valamint a rendszerfejlesztő
tevékenységének megszűnése után is – biztosítja,
c) a  szolgáltatások ellátásához szükséges informatikai rendszerrel, valamint a  szolgáltatások folytonosságát
biztosító tartalék berendezésekkel, illetve e  berendezések hiányában az  ezeket helyettesítő egyéb
– a tevékenységek, illetve szolgáltatások folytonosságát biztosító – megoldásokkal,
d) olyan informatikai rendszerrel, amely lehetővé teszi az  alkalmazási környezet biztonságos elkülönítését
a fejlesztési és a tesztelési környezettől, valamint a megfelelő változáskövetés és változáskezelés fenntartását,
e) az  informatikai rendszer szoftver elemeiről (alkalmazások, adatok, operációs rendszer és környezetük) olyan
helyreállítási tervekkel, biztonsági mentésekkel és mentési renddel (mentések típusa, módja, visszatöltési és
helyreállítási tesztek, eljárási rend), amelyek az  adott rendszer helyreállíthatóságát a  rendszer által nyújtott
szolgáltatás kritikus helyreállítási idején belül lehetővé teszik,
f ) jogszabályban meghatározott nyilvántartás ismételt előhívására alkalmas adattároló rendszerrel, amely
biztosítja, hogy az archivált anyagokat a jogszabályokban meghatározott ideig, de legalább öt évig, bármikor
visszakereshetően, helyreállíthatóan megőrizzék, valamint
g) a szolgáltatásai folyamatosságát akadályozó rendkívüli események kezelésére szolgáló tervvel.
 (4) A (3) bekezdés e) pontja szerinti mentéseket kockázati szempontból elkülönítetten és tűzbiztos módon kell tárolni,
valamint gondoskodni kell a mentések forrásrendszerrel azonos szintű hozzáférési védelméről.
4. § (1) Az intézménynél mindenkor rendelkezésre kell állnia
a) az  általa fejlesztett, megrendelésére készített informatikai rendszer felépítésének és működtetésének
az ellenőrzéséhez szükséges rendszerleírásoknak és modelleknek,
b) az  általa fejlesztett, megrendelésére készített informatikai rendszernél az  adatok szintaktikai szabályainak,
az adatok tárolási szerkezetének,
c) az  informatikai rendszer elemeinek az  intézmény által meghatározott biztonsági osztályokba sorolási
rendszerének,
d) az adatokhoz történő hozzáférési rend meghatározásának,
e) az adatgazda és a rendszergazda kijelölését tartalmazó dokumentumnak,
f ) az alkalmazott szoftvereszközök jogtisztaságát bizonyító szerződéseknek, valamint
g) az informatikai rendszert alkotó ügyviteli, üzleti szoftvereszközök teljes körű és naprakész nyilvántartásának.
(2) A szoftvereknek együttesen alkalmasaknak kell lenniük
a) a működéshez szükséges és jogszabályban előírt adatok nyilvántartására,
b) a pénzeszközök és a pénzügyi eszközök biztonságos nyilvántartására,
c) az  intézmény tevékenységével összefüggő országos informatikai rendszerekhez történő közvetlen vagy
közvetett csatlakozásra, ideértve a pénzforgalmi számlák cégbíróság felé történő bejelentését is,
d) a tárolt adatok ellenőrzéséhez való felhasználására, valamint
e) a biztonsági kockázattal arányos logikai védelemre és a sérthetetlenség védelmére.
5. § Az intézmény a  belső szabályzatában meghatározza az  egyes munkakörök betöltéséhez szükséges informatikai
ismeretet.
6. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1479/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2013-0008 azonosító számú („M7 autópálya Letenye–országhatár szakasz és Mura-híd építése” című), a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0046 azonosító számú [„86. sz. főút Vát elkerülő szakasz építése (89+980–94+540 kmsz.)” című], valamint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0017 azonosító számú („Közlekedésbiztonsági csomópont átépítési program” című) projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2013-0008 azonosító számú, „M7 autópálya Letenye–országhatár szakasz és Mura-híd
építése” című,
b) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0046 azonosító számú, „86. sz. főút Vát elkerülő szakasz építése (89+980–94+540
kmsz.)” című, valamint
c) a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0017 azonosító számú, „Közlekedésbiztonsági csomópont átépítési program”
című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
 2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projektek kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1186/2010. (IX. 10.) Korm. határozata az egyes költségvetési szervek központi hivatalokká történő átalakításáról.
1. A Kormány
a) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az irányító miniszterekkel együttműködve az e pontban
felsorolt központi költségvetési szervek központi hivatalokká történő átalakítása érdekében a szükséges
kormányrendelet-tervezeteket 2010. szeptember 15-ig terjessze a Kormány elé
Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Képzési Központ
Szülőföld Alap Iroda
PM Nemzeti Programengedélyező Iroda
Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága
ECOSTAT Gazdaság- és Társadalomkutató Intézet
Magyar Külügyi Intézet;
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy a létrehozásra kerülő központi hivatalok alapító okiratait vizsgálják felül,
különös tekintettel a foglalkoztatottak jogviszonyára;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve 2010.
november 30-ig tekintse át az érintett központi hivatalok működését és – szükség szerint – a Kormány részére
tegyen javaslatot az indokolt szervezeti változásokra.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
73/2011. (IX. 14.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Vasváriné dr. Menyhárt Évának, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására
tekintettel – 2011. augusztus 15-ei hatállyal – megszűnt.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
168/2012. (HK 8.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2296 LO 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 2296 LO (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 55/2012.
(HK 6.) HVKFH szakutasításában fenntartással elfogadott
és hatályba léptetett STANAG 2296 LO (EDITION 1)
– ALLIED JOINT DOCTRINE FOR MILITARY POLICE – AJP-3.2.3.3 címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. Katonai Rendőrségről szóló Szövetségi Összhaderőnemi Doktrína elősegíti a katonai rendőrség képesség tervezését és felhasználását a feladatok végrehajtása során.
A kiadvány meghatározza a katonai rendőrség tevékenységeinek új koncepcióját a szárazföldi erők harctámogatásának szerepkörében.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
140/2012. (VI. 19.) KE határozata bírák felmentéséről és bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése és 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
lemondására tekintettel
Roschné dr. Bíró Krisztinát 2012. július 31-ei hatállyal és
dr. Seydl Andreát 2012. október 25-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem,
dr. Böröcz Lászlót
2012. június 15. napjától 2015. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. június 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
292/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar klasszikus zeneművészet rangját erősítő páratlan nemzetközi pályafutása során nyújtott elsöprő sikerű
címszerepei, a  világ legrangosabb színpadain ünnepelt világsztárok kiváló partnereként évtizedeken át színre vitt
emlékezetes alakításai, művészetének lenyomatát őrző nagyhatású felvételei, valamint az  újabb énekművésznemzedékek felkészítését odaadóan szolgáló művésztanári munkája, illetve a  magyar művészeti közéletet
gazdagító tevékenysége elismeréseként
Marton Éva Kossuth-díjas operaénekes, a  nemzet művésze, a  Magyar Corvin-lánc kitüntetettje, a  Magyar
Művészeti Akadémia rendes tagja, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Magánének- és Opera Tanszékének volt
tanszékvezető egyetemi tanára és professor emeritája, a Szegedi Tudományegyetem díszdoktora részére,
a magyar kultúra nemzetközi megismertetését és jó hírnevének erősítését szolgáló elkötelezett tevékenysége,
főként saját fordításában „A csodaszarvas nyomában” címmel angol nyelven megjelent monumentális magyar
versgyűjtemény kiadása érdekében végzett munkája, valamint a  világ számos jeles egyetemén folytatott és
nagyra becsült oktatói, illetve páratlan költői, műfordítói és világszerte elismert nyelvészeti tudományos pályája
elismeréseként
prof. dr. Makkai Ádám Kossuth-nagydíjas és Kossuth-díjas költő, műfordító, nyelvész, a  University of Illinois at
Chicago Angol Irodalmi és Nyelvészeti Tanszékének volt egyetemi tanára és professor emeritusa részére a
MAGYAR SZENT ISTVÁN REND kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
108/2012. (IX. 11.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a honvédelmi miniszter javaslatára
dr. Borbíró Zoltánt a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. szeptember 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2027/2008. (III. 11.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának Hivatala közötti Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának Hivatala
közötti Megállapodás (a továbbiakban: szerződés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a szerződés bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a szerződés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a szerződés végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külügyminisztert jelöli ki.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2011. (IV. 13.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) és (6) bekezdése, valamint a statisztikáról szóló 1993. évi
XLVI. törvény végrehajtásáról szóló 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelet 4. § (1) és (2) bekezdésének d) pontja alapján
– a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztésére –
dr. Belényi Andreát, a Gazdasági Versenyhivatal volt főtitkárát
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt – felmentem, egyidejűleg
dr. Horváth Zoltánt, a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesét – a 2011. április 1-jétől 2011. december 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2013. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítása az önkéntes tartalékos állomány ruházati ellátásának egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség központi
és önálló csapat ruházati gazdálkodást folytató, valamint
ellátásilag utalt katonai szervezeteire, továbbá az önkéntes
tartalékos állományra (a továbbiakban: igényjogosult) terjed ki.
2. Az igényjogosultat a beosztásra történő felkészítés
megkezdésének időpontjától az önkéntes tartalékos szolgálati jogviszony megszűnéséig a természetbeni ellátás
keretében az 1. melléklet szerinti önkéntes tartalékosi alapfelszereléssel és a 2. melléklet szerinti ágyfelszereléssel
kell térítésmentesen ellátni.
3. Az önkéntes tartalékosi alapfelszerelés cikkeit az aktuális öltözeti időszaknak (nyári, téli, átmeneti) megfelelően, a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet mellékletében (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat) előírtak
szerint kell biztosítani.
4. Az igényjogosultat a 2. pontban meghatározott, mérethelyes alapfelszereléssel – a logisztikai utaltsági rendnek megfelelően – az ellátó szervezeti egység (a továbbiakban: ellátó) az egység ruházati raktári készletéből látja el.
5. A ruházati szakanyagok igényjogosult részére történő
kiadását, személyhez kötését minden esetben a Részletes
Felszerelési Könyvben történő bejegyzéssel kell végrehajtani.
6. Az alapfelszerelés kiadásánál és a cikkek utánpótlásánál, cseréjénél a következő főbb elveket kell betartani:
a) felsőruházat esetében: a készlettől függően használatba még nem vett, új (a továbbiakban: I-es értékcsoportú)
vagy használt, de rendeltetésszerű használatra alkalmas
(a továbbiakban: II-es értékcsoportú), kifogástalan állapotban levő ruházatot kell kiadni;
b) lábbeli esetében: lehetőség szerint I-es értékcsoportban kell biztosítani. Használt lábbeli csak megfelelő minőségben és fertőtlenített állapotban adható ki;
c) egyéb cikkek esetében: a rendelkezésre álló készletek
összetételétől függően I-es vagy II-es értékcsoportban adhatók ki;
d) a beosztásra történő felkészítés ideje alatt végrehajtott kiképzési feladatok során a hadi- (gyakorló-) öltözetet
II-es értékcsoportban kell biztosítani.
7. A ruházati szakanyagok – a 8. pontban foglaltak kivételével – tisztításáért, szükséglet és igény szerinti utánpótlásáért, továbbá cseréjéért az ellátó a felelős. A szolgáltatások igénybevételének gyakoriságát az általános higiéniai
és esztétikai követelmények határozzák meg. Biztosítani
kell, hogy az öltözetek tiszták, jól karbantartottak legyenek, az elszennyeződött ruházati cikkek cseréje szükséglet
szerint történjen.
8. A testtel érintkező fehérnemű tisztításáról az igényjogosult egyénileg köteles gondoskodni.
9. A ruházati szakanyagok ellátó részére történő utánpótlása, a számára jóváhagyott pénzkeret terhére, az MH
Logisztikai Ellátó Központ készletéből történik.
10. Az igényjogosult kiképzéséhez elengedhetetlenül
szükséges kiegészítő hadfelszerelési cikkeket az ellátó az
egység ruházati raktári készletéből biztosítja.
11. Az igényjogosult a tényleges szolgálatteljesítési
időn túl hadi- (gyakorló-) öltözet viselésére nem jogosult.
12. Amennyiben az igényjogosult beosztásra történő
felkészítésének és békeidőszakban a más célú tényleges
szolgálatteljesítésének helyszíne nem egyezik meg, a részére biztosított – öltözeti időszaktól független – teljes önkéntes tartalékosi alapfelszerelést a katonai szervezetek
között a számviteli előírásoknak megfelelően át kell csoportosítani.
13. A tényleges katonai szolgálat megszűnését követően az ellátónak az igényjogosult részére biztosított ruházati szakanyagokat – az MH Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH
HKNYP) tényleges szakállományába tartozó igényjogosult részére kiadottak kivételével – be kell vonnia.
14. Az ellátónak az igényjogosult rendelkezésre állási
időszakában, a tényleges szolgálati időszaki ellátásához
szükséges önkéntes tartalékosi alapfelszerelésből minimálisan 1 rend minden öltözeti időszaknak megfelelő hadi(gyakorló-) öltözetet kell hadihasználható állapotban az
egység ruházati raktárban vagy az erre kijelölt zárható helyiségben, a helyszínen tárolni. A szakanyagokat külön
raktári kódon kell nyilvántartani és a fenntartási készletektől elkülönítetten (a lábbelit név szerint, az egyéb méretes
ruházati szakanyagokat méret szerinti csoportosításban)
kell elhelyezni.
15. Az ellátó parancsnokának (a továbbiakban: parancsnok) a 14. pont szerint letárolt öltözetektől függetlenül, a
katonai szervezet fenntartási készletéből biztosítania kell,
hogy az igényjogosult a tényleges szolgálati időszak során
rendelkezzen az öltözeti időszaknak megfelelő hadihasználható állapotban levő önkéntes tartalékosi alapfelszereléssel.
16. A parancsnok a beosztásra történő felkészítés, valamint békeidőben, a tényleges katonai szolgálat időtartama
alatt szabályozza az igényjogosult részére kiadott ruházati
szakanyagok tárolásának rendjét, továbbá biztosítja a
megőrzés tárgyi és anyagi feltételeit.
17. Békeidőszakban, a 30 napot folyamatosan meghaladó tényleges szolgálat ideje alatt az igényjogosult ruházatának és felszerelésnek meglétét, a parancsnok terve szerint, legalább havonta tételesen ellenőrizni kell.
18. Az MH HKNYP – az ideiglenes jegyzéken nyilvántartottak kivételével – tényleges szakállományába tartozó
igényjogosult, a részére személyes megőrzési felelősségre
átadott önkéntes tartalékosi alapfelszerelést otthonában tárolhatja. Az MH HKNYP parancsnoka köteles az így kiadott ruházati szakanyagok meglétét évente legalább egy
alkalommal tételesen leellenőriztetni, hiány esetén a káreljárást lefolytattatni.
19. Amennyiben az igényjogosult önkéntes tartalékos
szolgálati jogviszonya megszűnik, a részére biztosított
alapfelszerelést be kell vonni és a fenntartási készletbe át
kell forgatni.
20. Az igényjogosult köteles a részére biztosított ruházati szakanyagokat a rendeltetésének megfelelően használni, az Öltözködési Szabályzatban előírt módon viselni,
megőrzéséről, karbantartásáról gondoskodni.
21. Az ellátónak az igényjogosult alapfelszerelésben
keletkezett hiányokat a káreljárás megkezdésével egyidejűleg azonnal pótolnia kell.
22. A katona ruházati szakanyagaiban és a felszereléseiben keletkezett kár összegének megállapításakor – tekintettel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján
tartalékos katonai szolgálatot teljesítők kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló 18/2006. (VI. 27.) HM
rendelet 4. § (1) bekezdésének b) pontja előírásaira –, az
éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben meghatározott
általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át, szándékos kár
okozás esetén 100%-át kell figyelembe venni, illetve
alkalmazni.
23. Békétől eltérő időszakban, a tényleges szolgálat időszakára az igényjogosult alapfelszerelését az ellátó kiegészíti a Magyar Honvédség ruházati hadinormái kiadásáról
szóló 126/2008. (HK 18.) HM VTISZÁT–HM HVKF
együttes intézkedésben előírt felszerelésre.
24. Az igényjogosult külföldi szolgálatteljesítése esetén
a Magyar Köztársaság határain kívüli nemzetközi válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes
szabályairól szóló 67/2011. (HK 17.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedés előírásait kell alkalmazni.
25. Az igényjogosult a köznapi- és az ünnepi egyenruházati cikkeket a Katonai Ruházati Ellátó Pontokban (a továbbiakban: KREP) és a központi közbeszerzési eljárás
alapján kijelölt vállalkozónál (a továbbiakban: vállalkozó)
egyéni igénye alapján, saját költségére, készpénz ellenében vásárolhatja meg, melyet az Öltözködési Szabályzatban előírt módon köteles viselni.
26. A címzetes önkéntes tartalékos állomány térítésmentes természetbeni ellátásban nem részesül, a társasági
egyenruházati cikkeket a KREP-ben és vállalkozónál
egyéni igénye alapján, saját költségére, készpénz ellenében vásárolhatja meg, melyet köteles az Öltözködési Szabályzatban előírt módon viselni.
27. A honvédelmi szempontból fontos, illetve fokozott
védelmet igénylő objektumok őrzését végző, az önkéntes
védelmi tartalékos állományba tartozó fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátásakor a Honvédelmi Minisztérium és
a Magyar Honvédség objektumai őrzés-védelme átalakításával kapcsolatos logisztikai feladatok előkészítéséről és
végrehajtásáról szóló 1/2010. (HK 17.) HVK LCSF intézkedést kell alkalmazni.
28. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
29. Hatályát veszti az önkéntes tartalékos állomány ruházati ellátásának egyes szabályairól szóló 9/2012.
(HK 6.) HM VGHÁT szakutasítás.
30. Ezen szakutasítás 26. pontja 2013. július 1-én hatályát veszti.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
125/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelete a számhordozhatóság alkalmazásának szabályairól.
A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény (a továbbiakban: Hkt.) 107. §-a (2) bekezdésének c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a távbeszélő és a mobil rádiótelefon szolgáltatást
nyújtó távközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató); b) az előfizetőkre;
c) a Hírközlési Felügyeletre.
Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában
a) átadó szolgáltató: az az előfizetői hozzáférést bizto
sító távbeszélő szolgáltató, amelynek előfizetője szolgáltató változtatás keretében az előfizetői számát egy másik
távbeszélő szolgáltatóhoz viszi át;
b) átvevő szolgáltató: az az előfizetői hozzáférést biztosító távbeszélő szolgáltató, amelynek előfizetője előfizetői
szerződés megkötésének keretében az előfizetői számát
egy másik távbeszélő szolgáltatótól hozza át;
c) hordozott szám: olyan földrajzi előfizetői szám, amelyet az előfizető az átadó szolgáltatótól az átvevő szolgáltatóhoz való áttéréskor megtart;
d) központi referencia adatbázis: az a számhordozás
érdekében létrehozott adatbázis, amely tartalmazza az
összes hordozott számmal kapcsolatos hívásirányítási
információt, amelyet a szolgáltatók, valamint a jogszabály
alapján erre jogosultak részére rendelkezésre bocsát;
e) számhordozási igény bejelentésének időpontja: az az
időpont, amikor az előfizető az átvevő szolgáltatónál
— előfizetői szerződése megkötésének kezdeményezésével egyidejűleg — írásban bejelenti a számhordozás
iránti igényét;
f) számátadási időablak: az a rögzített időintervallum,
amelyben az átadó szolgáltatóval kötött előfizetői szerződés alapján nyújtott távbeszélő szolgáltatás az átadó szolgáltatónál megszűnik, és az átvevő szolgáltatóval megkötött új előfizetői szerződés alapján az átvevő szolgáltatónál megkezdődik;
g) hívásirányítás: az a hálózati funkció, amely a hordozott számra kezdeményezett hívás esetén meghatározza és
beilleszti a valós végződésre utaló irányítási információt,
és a hívást a hívott fél valós végződtető hálózata felé továbbítja;
h) lekérdezés bontásnál (Query on Release): olyan eljárás, amelyben az irányítási információt tartalmazó adatbázis lekérdezése abban az esetben történik, ha a hívott
szám eredeti szolgáltatójától érkező bontás hordozott
számot jelez;
i) lekérdezés minden hívásnál (All Call Query): olyan
eljárás, amelyben az irányítási információt tartalmazó
adatbázis lekérdezését minden hívás során végrehajtják.
A számhordozhatóság szolgáltatókat érintő szabályai 3. § (1) A távbeszélő szolgáltató köteles a számhordozhatóságról egy másik távbeszélő szolgáltatóval megállapodni,
amennyiben a másik szolgáltató a hálózati szerződésekre
vonatkozó jogszabályoknak megfelelő ajánlatot tesz.
(2) A hordozott számokra irányuló hívások díjának meg
kell egyeznie a hordozott számot tartalmazó számtartományhoz tartozó nem hordozott számokra irányuló hívások díjával.
(3) Hordozott számról, illetve hordozott számra történő
hívás esetén a hívó azonosító kijelzés, illetve a kapcsolt
azonosító kijelzés nem utalhat a hordozottság tényére.
(4) Az átvevő szolgáltató köteles a hordozott előfizetői
számnak a telefonkönyvben, valamint a tudakozóban való
közzétételéről gondoskodni.
(5) A szolgáltató az előfizető számára, a köztük létrejött
előfizetői szerződés alapján, a Hkt. 110. §-ának 71. pontjától eltérő számhordozhatóságot is nyújthat, ha a
(2)—(3) bekezdés szerinti követelményeknek eleget tesz,
így különösen számozási körzeten belüli földrajzi hely
változtatása, vagy szolgáltatás változtatása (pl. ISDN-re
történő áttérés) esetén.
A hívásirányítás 4. § (1) A hordozott számokra irányuló hívások megfelelő
irányításáért az a szolgáltató a felelős,
a) amelynek a hálózatában a hívást belföldön — szolgáltató választás igénybevétele nélkül — kezdeményezik,
b) amelyet az adott híváshoz kiválasztanak, amennyiben a hívást belföldön, szolgáltató választás alkalmazásával kezdeményezik, vagy
c) amely a hívást a nemzetközi hálózatból fogadja,
amennyiben a hívást Magyarországon kívül kezdeményezik.
(2) A hívásirányítást a lekérdezés bontásnál vagy lekérdezés minden hívásnál módszerrel kell megvalósítani.
(3) A hívásirányításért felelős szolgáltató az irányítás
elvégzésével más szolgáltatót is megbízhat.
(4) A szolgáltatók kötelesek a számhordozhatóság megvalósítása érdekében együttműködni. A szolgáltatók az
együttműködés feltételeit és az ezzel kapcsolatos feladataikat és kötelezettségeiket hálózati szerződéseikben kötelesek rögzíteni, továbbá a referencia összekapcsolási ajánlat
készítésére kötelezett szolgáltató a referencia összekapcsolási ajánlatában is köteles a számhordozhatóság megvalósítását felajánlani.
(5) Számhordozás esetében az előfizető segélyhívásait a
segítségnyújtó szervezetek felügyeleti szerveivel történt
megállapodás szerinti irányítási terv alapján kell lebonyolítani.
A számhordozás feltételei 5. § (1) Mind az átadó, mind az átvevő szolgáltató köteles az
általános szerződési feltételeiben feltüntetni az előfizető
számhordozhatóság igénybevételére vonatkozó jogosultságának feltételeit és annak az eljárási szabályait.
(2) Az átvevő szolgáltató köteles elfogadni az előfizetői
szám megtartására vonatkozó előfizetői igényt.
(3) Az átadó szolgáltató a számhordozási igényt csak
abban az esetben tagadhatja meg, ha az előfizetőnek lejárt
számlatartozása áll fenn. Abban az esetben, ha az átadást
követően keletkezik ilyen követelés, az átvevő szolgáltató
köteles együttműködni az átadó szolgáltatóval a számlatartozás kiegyenlítése érdekében.
(4) A hordozott és a nem hordozott számmal rendelkező
előfizetők az átvevő szolgáltató szolgáltatásait azonos feltételekkel vehetik igénybe, a számhordozás miatt hátrányos megkülönböztetés, így különösen eltérő díj, nem
alkalmazható.
A számhordozás kezdeményezése 6. § (1) Az előfizetőnek a számhordozási igényét — az előfizetői szerződés megkötésének kezdeményezésével egyidejűleg — az átvevő szolgáltató részére kell írásban bejelentenie.
(2) Az előfizető az átadó szolgáltatónál fennálló előfizetői szerződésében szereplő összes számra vagy azok egy
részére kérheti a számhordozást.
(3) Az átvevő szolgáltató köteles az előfizető számhordozási igényének megfelelően az átadó szolgáltatónál az
előfizetői szerződés megszűnése, illetve módosítása és a
számhordozási eljárás lebonyolításának ügyében az előfizető képviseletében eljárni.
(4) A számhordozási igény teljesítését az átvevő szolgáltató az átadó szolgáltatótól előfizetői hurok átengedésével
együtt vagy a nélkül vállalhatja. Az előfizetői hurok átengedésével együtt megvalósuló számhordozás esetén az előfizetői hurok átengedésének és a szám átadásának időpontját az előfizető érdekében a szolgáltatók kötelesek egyeztetni.
(5) Az előfizető jogosult a hordozott számot más szolgáltatóhoz tovább hordozni, beleértve bármely előző szolgáltatót. Két hordozás közötti idő nem lehet rövidebb
30 napnál.
Számhordozási eljárások 7. § (1) Az átvevő szolgáltató köteles a hordozott számokkal
kapcsolatos előfizetői igény bejelentéséről a beérkezést
követő 3 munkanapon belül értesíteni az átadó szolgáltatót.
(2) Az átadó szolgáltató a számhordozási igény elfogadásáról, illetőleg az igény — 5. § (3) bekezdésében foglalt — elutasításáról és indoklásáról az átvevő szolgáltatót
az (1) bekezdés szerinti értesítést követő 3 munkanapon
belül értesíti.
(3) Az előfizetői igény bejelentését követő 8 munkanapon belül az átvevő szolgáltató tájékoztatja az előfizetőt a
szám átadására felajánlott időpontokról és számátadási
időablakokról, amelyek közül az előfizető választhat.
(4) A számhordozási igény elutasításáról az átvevő szolgáltató köteles az előfizetőt a számhordozási igény bejelentésétől számított 8 munkanapon belül értesíteni.
(5) A szám átadására kijelölt időablak nem lehet több
4 óránál.
(6) A számhordozási igényt az igény bejelentését követő
15 munkanapon belül teljesíteni kell, kivéve, ha az előfizető ennél későbbi időpontot jelöl meg, vagy ha a számhordozás előfizetői hurok átengedésével együtt a külön
jogszabályban meghatározottak szerint valósul meg.
Az előfizetői hurok átengedéséről, az azzal kapcsolatos eljárásokról
szóló 175/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet.
Központi referencia adatbázis 8. § (1) A központi referencia adatbázis (a továbbiakban:
adatbázis) létrehozása és működtetése a Hírközlési Felügyelet feladata.
(2) Az adatbázis működésével kapcsolatos költségeket
a Hírközlési Felügyelet az azonosítók lekötésének és használatának díjából származó bevételéből viseli.
(3) Az átvevő szolgáltató köteles az adatbázis részére a
hordozott számokat és az azokhoz tartozó hívásirányítási
információkat megküldeni.
(4) A szolgáltatók joga és egyben kötelezettsége, hogy
az adatbázisban tárolt hívásirányítási információkhoz
megfelelő időben és módon hozzájussanak és a hívások
irányításánál ezeket alkalmazzák.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti jogokat és kötelezettségeket a szolgáltató gyakorolhatja közvetlenül vagy ezzel
más szolgáltatót is megbízhat.
(6) A szolgáltatók és az adatbázis technikai együttműködésének feltételeit a Hírközlési Felügyeletnek a szolgáltatókkal együttesen kell kidolgoznia. Az így meghatározott
együttműködési megállapodást a Hírközlési Felügyelet elnöke a Hírközlési Értesítőben és a Felügyelet honlapján
teszi közzé.
(7) Az adatbázis minden adattárolási, módosítási, törlési
és olvasási műveletet nyilvántart.
(8) A Hírközlési Felügyelet e rendeletben szabályozott
feladatkörében — a titokvédelemre vonatkozó rendelkezések előírásainak figyelembevételével — köteles a titkos
információgyűjtésre külön jogszabályban felhatalmazott
szervezetekkel együttműködni, illetve részükre térítésmentesen adatot szolgáltatni.
Költségek 9. § (1) A hívásirányítás költségeit és a hívások továbbításának járulékos többletköltségeit a hordozott számra irányuló hívás irányításáért a 4. § (1) bekezdése szerint felelős
szolgáltató viseli.
(2) A hordozott számokért a szolgáltatók által a Hírközlési Felügyelet számára fizetendő használati díj megegyezik a nem hordozott számok használati díjával.
(3) A számok használatáért fizetendő díjat a Hírközlési
Felügyelet a hordozások figyelembevételével állapítja meg
és számlázza a szolgáltatóknak.
10. § (1) A számhordozás igénybevételéért az átadó szolgáltató hordozásonkénti egyszeri díjat határozhat meg, amelyet az átvevő szolgáltató fizet meg az adott átadásban
szereplő átadó szolgáltató részére. A fizetendő díj nem
haladhatja meg a számhordozás teljesítésével összefüggésben keletkezett költségeket. Egyszeri díj megállapítása
esetén a díj mértékét az átadó szolgáltató és az átvevő
szolgáltató a számhordozásra vonatkozó megállapodásukban rögzítik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott egyszeri díjat
vagy annak egy részét az átvevő szolgáltató a számhordozást igénybe vevő előfizetőre átterhelheti.
A hordozott számok nyilvántartása 11. § (1) Amennyiben az előfizető szolgáltatót változtat, és
számhordozást vesz igénybe, a hordozott előfizetői szám
használati joga az átvevő szolgáltatóhoz kerül, egyidejűleg
az átadó szolgáltatónál megszűnik, de a kijelölési engedély
jogosultja továbbra is az a szolgáltató marad, amely számára a hatóság az előfizetői számot eredetileg kijelölte.
(2) A hordozott számra vonatkozó előfizetői szerződés
megszűnése esetén a szabaddá váló előfizetői szám használati joga és az ezzel összefüggő kötelezettségek köre
visszakerül ahhoz a szolgáltatóhoz, amelynek a hordozott
számot a hatóság eredetileg kijelölte.
(3) A hordozott számra vonatkozó előfizetői szerződés
megszűnéséről a szolgáltató köteles a központi referencia
adatbázist 3 munkanapon belül értesíteni. A központi referencia adatbázis a hordozott szám kijelölési engedélyének jogosultját további 3 munkanapon belül köteles értesíteni.
(4) A (2) bekezdés szerinti előfizetői szám az előfizetői
szerződés megszűnését követő 6 hónapon belül nem adható ki újra.
Hatósági feladatok 12. § (1) Az e rendeletben foglaltak betartását a hatóság piacfelügyeleti tevékenysége során ellenőrzi.
(2) Az ellenőrzési feladatok teljesítéséhez a szolgáltatók
kötelesek a hatóság kezdeményezésére tájékoztatást adni.
Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet — a (2) és (3) bekezdés kivételével —
2004. január 1-jén, a (2) és (3) bekezdés a kihirdetését
követő 15. napon lép hatályba.
(2) A (3) bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében a
4. § (4) bekezdését és a 10. § (1) bekezdését a (3) bekezdés
hatálybalépésétől alkalmazni kell.
(3) A referencia összekapcsolási ajánlat készítésére
kötelezett szolgáltatóknak a referencia ajánlat számhordozhatóságra vonatkozó, a Hkt. 40. §-a (2) bekezdésének
k) pontja szerinti, e rendelet 4. §-ának (4) bekezdésére és
10. §-ának (1) bekezdésére is figyelemmel lévő kiegészítését 2003. augusztus 31-ig kötelesek a Hírközlési Döntőbizottsághoz jóváhagyás végett benyújtani.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a távközlési
szám- és címgazdálkodásról, valamint annak eljárási szabályairól szóló 75/2000. (V. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ának 6. pontja és 15. §-ának (2) bekezdése
hatályát veszti.
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R. 3. §-a
(2) bekezdésének második mondatában a ,,I. fokon a
Budapesti Hírközlési Felügyelet’’ szövegrész helyébe az
,,I. fokon a Hírközlési Területi Hivatal’’ szövegrész, az
R. 6. §-a (1) bekezdésében, az R. 6. §-ának (3) bekezdésében ,,a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium
hivatalos lapjában’’ szövegrész helyébe a ,,Hírközlési Értesítőben’’ szövegrész lép.
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R. 7. §-a
(2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) A lekötési engedélyt vissza kell vonni, ha]
,,a) az Azonosítók Nemzeti Felosztási Tervének módo
sulása vagy más jogszabály rendelkezése ezt szükségessé
teszi,’’
(7) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
16. §-a (1) bekezdésének első mondatában a ,,— 15. §
(2)—(3) bekezdés kivételével — ,, szövegrész és a bekezdés
második mondata hatályát veszti.
(8) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, a hírközlésről
szóló 2001. évi XL. törvénnyel együtt, a 97/33/EK irányelvnek a számhordozhatóság és a szolgáltatóválasztás
tekintetében való módosításáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 98/61/EK irányelvével a földrajzi számok
hordozhatósága vonatkozásában összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2016. (I. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/21315-2/2015. számú előterjesztésére – Kosztjánec György (névmódosítás
előtti neve: Kosztjánec Jurij Joszipovics; más átírással: Kostyanets Yuriy; születési hely, idő: Huszt [Szovjetunió],
1961. augusztus 9.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök