text:
1522/2012. (XI. 28.) Korm. határozata az Amerikai Egyesült Államokban bejegyzésre kerülő „Friends of Hungary” Alapítvány létrehozására irányuló koncepció elfogadásáról és működési feltételeinek megteremtéséről.
A Kormány 1. elfogadja és támogatja a diaszpóra magyarsága nemzeti identitásának és a nemzeti összetartozás kötelékeinek
erősítése céljából az Amerikai Egyesült Államokban „Friends of Hungary” elnevezéssel működő alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) létrehozására irányuló célkitűzést; 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel és a külügyminiszterrel
együttműködve az Alapítvány létrehozására irányuló intézkedési tervet és a szükséges előterjesztéseket készítse el
annak érdekében, hogy az Alapítvány megkezdhesse működését; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter külügyminiszter Határidő: azonnal 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy kérje fel az Alapítvány „Governing Board”-jának tagjait;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az Alapítványban az állam tulajdonosi jogait a Miniszterelnökség gyakorolja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Alapítvány alapító vagyonát, 15 millió USD-t, legkésőbb
2012. november 30-ig bocsássa az Alapítvány rendelkezésére; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. november 30. 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2012. évre vonatkozó éves adományt, továbbá az Alapítvány
bejegyzésével kapcsolatos költségek fedezetét legkésőbb 2012. november 30-ig bocsássa az Alapítvány
rendelkezésére; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. november 30.
7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 5. és 6. pontban foglalt forrás megteremtése érdekében tegye meg
a szükséges intézkedéseket; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve 2013. évtől az
Alapítvány működéséhez szükséges forrást biztosítsa. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2014. (VIII. 15.) LÜ utasítása a munkaidőn kívüli ügyészi szolgálatról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8.  §-ának (3)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – az  ügyészségi
érdek-képviseleti szervek és az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa véleményét is figyelembe véve, a 4. § (2) bekezdésében
foglalt rendelkezést illetően az érdek-képviseleti szervek egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az ügyész munkanapokon a nyomozás, a vádelőkészítés, a közérdekvédelmi tevékenység és a büntetés-végrehajtás
törvényességi felügyelete körébe tartozó, intézkedését igénylő, tervezhető cselekményeket munkaidőben végzi el,
és biztosítja annak lehetőségét, hogy indítványairól a bíróság munkaidőben határozhasson.
(2) Hétfőtől csütörtökig a  munkanapokon 18 óráig, pénteki munkanapon 16 óráig a  munkaidő szokásostól eltérő
beosztásával biztosítani kell a  folyamatos munkavégzést és az  iratokhoz, adatbázisokhoz való hozzáférést
a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti és Vádelőkészítési Főosztályán, a Kiemelt és Katonai Ügyek Főosztályán,
a  Büntetőbírósági Ügyek Főosztályán, a  Közérdekvédelmi Főosztályán, a  Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek
Önálló Osztályán, a Büntetés-végrehajtási Törvényességi Felügyeleti és Jogvédelmi Önálló Osztályán.
2. § Munkanapon munkaidőn kívül a  késedelmet nem tűrő ügyészi intézkedés teljesítése a  vádelőkészítéssel,
a  nyomozás törvényessége feletti felügyelettel és a  vádemeléssel kapcsolatos ügyészi feladatokról szóló 11/2003.
(ÜK. 7.) LÜ utasításban (a továbbiakban: Nyfel. utasítás) foglaltak szerint az ügyészségi vezető, illetve a nyomozásról
rendelkező ügyész feladata.
3. § (1) A  pihenőnapon és munkaszüneti napon szükséges, késedelmet nem tűrő büntető szakági – elsődlegesen
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény VIII. Fejezetében meghatározott kényszerintézkedéssel kapcsolatos –
ügyészi feladatok ellátására a főügyész készenléti szolgálatot rendel el.
(2) Készenléti szolgálat helyett ügyelet ellátásáról rendelkezik a  főügyész, ha pihenőnapon és munkaszüneti napon
az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekre rendszeresen sor kerül, illetve munkavégzésre a munkáltató által
meghatározott helyen és ideig kell rendelkezésre állni.
(3) Ha a készenlét idején késedelmet nem tűrő ügyészi intézkedés szükséges, elvégzésének időtartamára az ügyeletre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
4. § (1) A  főügyész a  rendelkezésre állás tartamát a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 110.  §-ának
(6) bekezdésében foglaltak szerint közli.
(2) Ha a pihenő- és munkaszüneti napok egymást követő tartama a 48 órát nem haladja meg, a főügyész a rendelkezésre
állás elrendelésétől legkésőbb az azt megelőző utolsó munkanapon elállhat, vagy a rendelkezésre állás időtartamát
csökkentheti. Döntését az érintettel haladéktalanul közli.
5. § (1) Pihenőnapon és munkaszüneti napon a késedelmet nem tűrő büntető szakági ügyészi intézkedéseket – a főügyész
körlevelében írtak szerint – a készenléti szolgálatot teljesítő, illetve ügyeletet ellátó ügyész teszi meg.
(2) Az ügyész a főügyész által meghatározott illetékességgel bármely büntető ügyben jogosult és köteles a késedelmet
nem tűrő ügyészi intézkedésre.
(3) Az  ügyész az  intézkedését megelőzően kísérletet tesz az  ügyről korábban rendelkező ügyész álláspontjának
megismerésére.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérően – a főügyész rendelkezése alapján – elsősorban a közlekedési ügyekben eljáró ügyész
és a nyomozó ügyészségen szolgálatot teljesítő ügyész teszi meg az Nyfel. utasítás szerinti, a szakterületre tartozó
késedelmet nem tűrő intézkedést pihenő- és munkaszüneti napon is.
6. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)
57/B. §-ának (4) bekezdése szerinti szemle előzetes ügyészi jóváhagyásával kapcsolatos és a büntetés-végrehajtási
törvényességi felügyelet körében felmerülő késedelmet nem tűrő ügyészi feladatok – pihenőnapon és munkaszüneti
napon – a főügyész döntése szerint a büntető szakági készenlét, ügyelet keretében vagy a büntető szakággal közös
készenlét, ügyelet keretében láthatók el.
(2) A  Ket. 57/B.  §-ának (5)  bekezdése szerinti előzetes jóváhagyásról az  ügyész a  közigazgatási szerv megkeresésére,
a tényállás ismerete alapján dönt.
7. § (1) A Melléklet meghatározza a pihenőnapra és a munkaszüneti napra vonatkozó napi ügyeleti időt, mely negyedéves
átlagban, valamennyi ügyeletet ellátó ügyészségi alkalmazott tekintetében együttesen nem léphető túl. A készenlétet
az ügyeleti idő felével kell számolni.
(2) A készenléti szolgálatról és ügyeletről vezetett napló alapján az ügyelet tényét és időtartamát az erre kijelölt vezető
igazolja.
(3) Az  ügyészségi alkalmazottat az  ügyeletért és a  készenlétért a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi
alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 56. §-ának
(4) bekezdése szerinti díjazás illeti meg. Az 5. § (4) bekezdésében említett esetben a pihenő- és munkaszüneti napon
végzett munka ellentételezésére az Üjt. 56. §-ának (3) és (5) bekezdése irányadó.
(4) Ha az ügyészi ügyelet során gépjármű használata szükséges, az ügyészségi alkalmazott a saját gépjárművét – casco
biztosítás nélkül is – használhatja.
8. § (1) A készenléti szolgálat, illetve az ügyelet helyi részletszabályairól a főügyész körlevélben rendelkezik.
 (2) A készenléti szolgálat, illetve az ügyelet megszervezése során a főügyész figyelembe veszi a nyomozási bíró ügyeleti
rendjét is. 9. § A 3. § (1) bekezdésében és a 7. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően munkanapon, pihenőnapon, munkaszüneti
napon ügyelet és készenlét ellátására
a) a Központi Nyomozó Főügyészségen legfeljebb havi 550 óra,
b) a Budapesti Nyomozó Ügyészségen legfeljebb havi 400 óra
használható fel összesen.
10. § (1) Ez az utasítás 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a munkaidőn kívüli ügyészi szolgálatról szóló 16/2003. (ÜK. 7.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
2019. XII. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről (A Jegyzőkönyvet 2013. július 1-jétől ideiglenesen alkalmazni kell).
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a  Kirgiz Köztársaság közötti
partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (a  továbbiakban: Jegyzőkönyv)
e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
,,Jegyzőkönyv
az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti
partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság
Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 5-i ülésnapján fogadta el.
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés és az  Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok,
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és
AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG
egyrészről, VALAMINT
A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek,
MIVEL 1995. február 9-én Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről
a Kirgiz Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás);
MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló szerződést;
MIVEL a  Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az  Európai Unióról szóló szerződés, az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés és az  Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról
szóló okmány 6.  cikkének (2)  bekezdése szerint a  Horvát Köztársaságnak a  megállapodáshoz való csatlakozásáról
a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni;
FIGYELEMMEL a Horvát Köztársaságnak az Unióhoz és az Európai Atomenergia-közösséghez való 2013. július 1-jei
csatlakozására;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK
A Horvát Köztársaság csatlakozik az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a  Kirgiz
Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz. A  Horvát Köztársaság továbbá a  többi
tagállammal megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a  megállapodás szövegét, valamint az  ugyanazon
a  napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatok, egyoldalú nyilatkozatok és levélváltások
szövegét.
2. CIKK
E jegyzőkönyv aláírását követő kellő időben az  Unió továbbítja a  megállapodás horvát nyelvű szövegét
a  tagállamoknak, valamint a  Kirgiz Köztársaságnak. E  jegyzőkönyv hatálybalépésére figyelemmel, az  e  cikk első
mondatában említett szöveg a  megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel,
lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, kirgiz és orosz szövegére
vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.
3. CIKK
E jegyzőkönyv a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
4. CIKK
1. E jegyzőkönyvet a  Feleknek saját eljárásaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk és a  Felek értesítik egymást
az e célból szükséges eljárások befejezéséről.
2. E jegyzőkönyv azon hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amelynek során az (1) bekezdés szerinti
utolsó értesítést megtették.
3. E jegyzőkönyvet 2013. július 1-jétől a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
5. CIKK
Ez a jegyzőkönyv két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, kirgiz és orosz
nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, e célból kellően meghatalmazott teljhatalmú megbízottak aláírták e jegyzőkönyvet.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év február havának hatodik napján.”
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  Jegyzőkönyv 4.  cikk 2. bekezdésében meghatározott hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős
miniszter – annak ismertté válását követően – a  Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével
állapítja meg.
4. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1417/2019. (VII. 16.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2019. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.)
Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2019. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2011. (III. 31.) NMHH rendelete a frekvencialekötés és -használat díjáról.
A médiaszolgáltatásokról és tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 206. §
(1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, összhangban az Mttv. 134. § (5) bekezdésében foglaltakkal a
következőket rendelem el: 1. § (1) A rendelet hatálya azokra a díjakra terjed ki, amelyeket a polgári célú rádió-távközlési tevékenységet vagy szolgáltatást
végzőknek (a továbbiakban együttesen: jogosítottak) a polgári célú rádiófrekvenciák használati jogáért a Nemzeti
Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: hatóság) határozata szerint frekvenciakijelöléskor (frekvencialekötési
díj), a frekvenciák használata során, a rádióengedély érvényességi ideje alatt (frekvenciahasználati díj) kell fizetni.
A rendelet kiterjed továbbá azokra a díjakra, amelyeket a rendelet hatálybalépését megelőzően vagy azt követően
árverés vagy pályázat útján értékesített frekvenciasáv esetén a jogosítottnak a rendelet hatálybalépését követő naptól
a frekvenciahasználati jogosultság érvényességi ideje alatt kell fizetni (sávdíj).
(2) Az adott földrajzi helyen vagy körzetben engedélyezett rádiótávközlő hálózatok, rádióállomások és -berendezések
(a továbbiakban: hálózatok, állomások és berendezések) frekvencialekötéséért és frekvenciahasználatáért az
e rendeletben meghatározott díjat kell fizetni. (3) Nem terjed ki a rendelet hatálya arra a frekvenciadíjra, amelyet a jogosított a koncessziós szerződésben rögzített
módon és mértékben fizet meg. (4) A frekvenciadíj a frekvenciakijelölésről, illetőleg a rádióengedélyről szóló határozatban, illetőleg annak módosításával
is megállapítható. (5) A rendelet alkalmazásában a frekvenciadíjak megállapításához szükséges fogalmak jegyzékét a Frekvenciasávok
Nemzeti Felosztási Táblázatának megállapításáról szóló kormányrendeletben és a frekvenciasávok felhasználási
szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendeletben meghatározottakon túlmenően a 10. számú melléklet
tartalmazza. 2. § (1) A jogosítottnak az 1. § (1) bekezdésében meghatározott egyik díjat sem kell megfizetnie,
a) ha diplomáciai mentességet élvező külképviseletként vagy kormányzati szervként az 1961. április 18-án
diplomáciai kapcsolatokról, Bécsben aláírt nemzetközi szerződés 27. Cikkelyében foglaltaknak megfelelően
nemzetközi célból, saját távközlési igényeinek kielégítése érdekében működtetett állomásaihoz használ
frekvenciát, b) ha hírközlési hatóságként használ frekvenciát, c) az után a frekvencia után, amelyen a műsorszóró kizárólag a nem nyereségérdekelt műsorszolgáltató vagy
közműsorszolgáltató műsorait sugározza, d) a kiegészítő (többlet-) szolgáltatások frekvenciahasználata után, ha azok már az engedélyezett frekvencián
működnek és nem igényelnek külön frekvenciát, e) az amatőr szolgálat, a meteorológiai segédszolgálat, a hiteles frekvenciák és órajelek szolgálata – beleértve azok
műholdas változatait is –, valamint a rádiócsillagászati szolgálat, az űrbeli üzemeltetés, az űrkutatás, a műholdak
közötti és a műholdas Föld-kutató szolgálat állomásai, továbbá a műholdas légi mozgószolgálat légijármű
végberendezései, illetőleg a műholdas műsorszóró és rádiómeghatározó szolgálatok vételéhez szükséges
végberendezések által használt frekvenciák után, f) a kísérleti céllal vagy bemutatás céljára engedélyezett és egy hónapnál rövidebb ideig üzemeltetett
berendezések frekvenciái után, g) a műsorvétel minőségét javító rádiótávközlő berendezések frekvenciái után, ha azok műsorral ellátott, de
rádióárnyékban lévő területen belül működnek, és a már engedélyezett frekvencián üzemelnek,
h) a Nemzetközi Rádiószabályzat szerinti segélykérő frekvenciák után,
i) ha a külföldön engedélyezett CB és amatőr berendezéseket külföldiként üzemelteti,
j) a nemzetközi megállapodás alapján Magyarországra szabadon behozható állomások frekvenciahasználata után,
k) azon rádióállomások, hálózatok frekvenciahasználata után, amelyek a frekvenciasávok felhasználási szabályainak
megállapításáról szóló miniszteri rendelet alapján az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek,
l) rendkívüli állapot és szükségállapot, továbbá az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi csapás, illetőleg
ezek következményeinek elhárítása érdekében a miniszter által átmenetileg korlátozott vagy szüneteltetett
rádiótávközlési szolgálatok frekvenciái után, a korlátozás vagy szüneteltetés mértékéhez igazodóan,
m) az űr-Föld irányú sugárzásra és vételre engedélyezett frekvenciák után,
n) a külön frekvenciát nem használó, azonos rendszerű melegtartalékok után,
o) ha törvényi felhatalmazás vagy nemzetközi szerződés alapján felmentést kapott, illetőleg egyéb, törvényben
vagy nemzetközi szerződésben meghatározott díjmentesség illeti meg, p) a kizárólag hullámterjedési jelenség vizsgálata és bemutatása céljából használt frekvenciák után,
q) a frekvenciasávok nemzeti felosztásáról szóló kormányrendelet alapján harmadlagos jelleggel használt
frekvenciák után. (2) Az állomások és berendezések rádióengedélyben rögzített szüneteltetésének időtartama alatt a jogosítottnak a
frekvenciahasználati díj 50%-át kell megfizetnie. (3) A rendelet alapján megállapított frekvenciadíj 25%-át kell megfizetniük – kizárólag e tevékenységükkel
összefüggésben használt frekvenciáért – az élet- és vagyonbiztonság közvetlen megóvásával foglalkozó
a) mentőszolgálatoknak, b) házi- és üzemorvosi szolgálatoknak, c) karitatív szolgálatoknak,
d) kórházaknak, klinikáknak, gyógy- és rendelőintézeteknek, e) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatnak,
f) bányamentő szolgálatoknak, g) árvíz- és belvízvédelmi készenléti szerveknek,
h) meteorológiai szolgálatoknak, ideértve a vízirendészeti szervek által üzemeltetett balatoni, velence-tavi és
tisza-tavi viharjelző rendszereket, i) hivatásos állami, hivatásos önkormányzati, illetőleg önkéntes és létesítményi tűzoltóságoknak, rendőrségi és
polgári védelmi készenléti szervezeteknek, amelyek nem kormányzati célú frekvenciasávot használnak,
j) segélykérő szolgálatoknak, amelyek nem a Nemzetközi Rádiószabályzatban meghatározott frekvenciasávokban
működnek, k) a Nautikai Információs Szolgálatnak, l) közös frekvenciahasználatú polgárőr szervezeteknek és közgyűjteményi intézményeknek.
(4) A rendelet alapján megállapított frekvenciadíj 25%-át kell megfizetni a közoktatási és felsőoktatási intézményekben az
oktatással közvetlen összefüggésben használt frekvenciák után, amelyek nem tartoznak az (1) bekezdés p) pontja alá.
3. § A rádió és televízió műsorszóró adóállomások után az 1. és 2. számú melléklet alapján megállapított frekvenciadíj
50%-át kell megfizetnie annak a műsorterjesztőnek, aki közszolgálati műsor, illetve, aki a médiahatósággal megkötött
műsorszolgáltatási szerződés alapján készített műsor szórásához használ frekvenciát. A jogosítottat a mérsékelt
frekvenciadíj-fizetés kedvezménye televíziós műsorszórás esetében legfeljebb tizenöt évig, rádiós műsorszórás
esetében legfeljebb tizenkét évig illeti meg. 4. § (1) A rádiómeghatározó szolgálat keretében működő rádiónavigációs és rádiólokációs állomások után a jogosítottnak
frekvencialekötési díjat nem kell fizetnie, a frekvenciahasználat díja minden állomásért 1000 Ft/hó.
(2) Az egy hónapnál rövidebb időre engedélyezett állomások után a jogosítottnak frekvencialekötési díjat nem kell
fizetnie, a frekvenciahasználat díjának mértéke – a rádió és televízió műsorszóró állomásokat kivéve – az adott
szolgálatra vonatkozó díj egy havi összege. 5. § A külföldiek részére egy hónapnál rövidebb időre engedélyezett műholdas szolgálat esetében minden földi állomás
után frekvenciánként 25 000 Ft, a mozgó- és az állandóhelyű szolgálatokhoz tartozó minden állomás után 4000 Ft
egyszeri frekvenciahasználati díjat kell fizetni. A műsorszóró állomások frekvenciadíja
6. § (1) A jogosított a földfelszíni rádió és televízió műsorszóró állomásokhoz lekötött, illetőleg használt frekvenciákért
állomásonként köteles díjat fizetni. (2) A rádió és televízió műsorszóró állomások egyszeri frekvencialekötési díját az 1. számú mellékletben meghatározottak
alapján kell megállapítani. (3) A rádió és televízió műsorszóró állomások frekvenciahasználati díját a 2. számú melléklet alapján kell megállapítani.
(4) Ha a felhasználó megosztott használatú frekvenciát kapott, a frekvenciahasználati díj mértéke a (3) bekezdésben
említett melléklet alapján megállapított díj 50%-a. 7. § Az egy hónapnál rövidebb érvényességi időre kiadott rádióengedély alapján működő műsorszóró állomás után
egyszeri frekvenciahasználati díjat kell a jogosítottnak megfizetnie. Az egyszeri díj összege:
a) televízió műsorszóró állomás esetében 15 000 Ft/állomás,
b) rádió műsorszóró állomás esetében 8 000 Ft/állomás.
A mozgószolgálatok frekvenciadíja Területre szóló, telephely nélküli frekvenciakijelölésű, saját távközlési igény kielégítésére szolgáló földi,
belvízi és légiforgalmi mozgószolgálati hálózatok, illetőleg állomások frekvenciadíja
8. § (1) A területre szóló, telephely nélküli frekvenciakijelölésű földi, belvízi és légiforgalmi mozgószolgálati hálózatok
egyszeri frekvencialekötési díját – a kizárólag mozgó állomásokat tartalmazó hálózatokat kivéve – a 3. számú melléklet
1. táblázata alapján kell megállapítani. (2) A helyhez kötött állomást tartalmazó hálózatok számára engedélyezett frekvenciák vagy frekvenciablokk
frekvenciahasználati díját a 4. számú melléklet 1. táblázata alapján kell megállapítani.
(3) A hálózat állomásai és berendezései után – azok kategóriájától függően – a 4. számú melléklet 3. táblázata szerint kell a
frekvenciahasználati díjat megállapítani. (4) A jogosított frekvenciahasználati díjként a 4. számú melléklet 1. és 3. táblázata alapján megállapított
frekvenciahasználati díjak összegét köteles megfizetni. (5) A kizárólag mozgó állomásokat tartalmazó, illetőleg a helyhez kötött állomások ellátási területén kívül is működő
mozgó állomásokat tartalmazó hálózatok után kizárólagos frekvenciahasználat esetében a frekvencialekötési díj a
3. számú melléklet 1. táblázata szerint megállapított díj 50%-a, a frekvenciahasználati díj mobil állomásonként
20 000 Ft/hó. Közös frekvenciahasználat esetében frekvencialekötési díjat nem kell fizetni, a frekvenciahasználat díja
állomásonként 1000 Ft/hó. A tartalék állomások után frekvenciahasználati díjat nem kell fizetni.
(6) Ha az eljáró hatóság engedélye olyan területre vonatkozik, amely 4000 km2-nél kisebb, és részben vagy egészben
Budapest környezetében van, – a kizárólag mozgó állomásokat tartalmazó hálózatok kivételével – a frekvencialekötés
és -használat díjának mértéke a 3. számú melléklet 1. táblázata, illetőleg a 4. számú melléklet 1–3. táblázatai alapján
megállapított díj kétszerese. Telephelyre szóló frekvenciakijelölésű, saját távközlési igény kielégítésére szolgáló földi,
belvízi és légiforgalmi mozgószolgálati hálózatok, illetőleg állomások frekvenciadíja
9. § (1) Az átjátszó vagy központi feladatot ellátó, helyhez kötött állomásokért a jogosítottnak egyszeri frekvencialekötési díjat
kell fizetnie a 3. számú melléklet 2. táblázata alapján.
(2) Az (1) bekezdés szerinti helyhez kötött állomások frekvenciahasználati díját a 4. számú melléklet 4–10. táblázatai
alapján – állomásonként – kell megállapítani. (3) A hálózat állomásai és berendezései után – azok kategóriájától függően – a 4. számú melléklet 3. táblázata szerinti
frekvenciahasználati díjat kell megállapítani. (4) A jogosított frekvenciahasználati díjként a 4. számú melléklet 3. táblázata, továbbá a 4–10. táblázatai alapján
megállapított díjak összegét köteles megfizetni. (5) A helyhez kötött állomások frekvenciahasználati díja – a (2) bekezdésben említett melléklet alapján – megosztott
használatú frekvenciánál a díj 50%-a, közös használatú frekvenciánál a meghatározott díj 25%-a.
(6) Ha az eljáró hatóság engedélye olyan körzetre vonatkozik, amely részben vagy egészben Budapest környezetében
van, – a kizárólag mozgó állomásokat tartalmazó hálózatok és a mozgó állomások kivételével – a frekvencialekötés és
-használat díjának mértéke a 3. számú melléklet 2. táblázata, illetőleg 4. számú melléklet 3–10. táblázatai alapján
megállapított díj kétszerese. A tengeri, valamint a különcélú belvízi és légiforgalmi mozgószolgálati állomások frekvenciadíja
10. § A jogosítottnak a tengeri mozgószolgálat, illetőleg annak frekvenciáin engedélyezett belvízi mozgószolgálat fedélzeti
távközlő állomásai, parti állomásai és hajóállomásai után, továbbá a légiforgalmi mozgószolgálat légiforgalmi és
légijármű állomásai után frekvencialekötési díjat nem kell fizetnie. A frekvenciahasználat díja 1000 Ft/állomás/hó.
ÁLLANDÓHELYŰ SZOLGÁLATOK 30 MHz-nél kisebb frekvenciájú állandóhelyű szolgálatok frekvenciadíja
11. § A mozgószolgálat keretében működő és 30 MHz-nél kisebb frekvenciájú állandóhelyű és változó telephelyű állomások
után frekvencialekötési díjat nem kell fizetni. A frekvenciahasználati díj mértéke: 1000 Ft/állomás/hó.
Modulációs célú, változó telephelyű televízió- és URH-FM rádióállomások frekvenciadíja
12. § (1) A modulációs célú televízióállomásokra 15 000 Ft/állomás, modulációs célú URH-FM rádióállomásokra
8000 Ft/állomás egyszeri frekvencialekötési díjat kell a jogosítottnak fizetnie.
(2) Az (1) bekezdésben említett állomások frekvenciahasználati díját a 6. számú melléklet alapján kell megállapítani, és a
jogosítottnak az így megállapított frekvenciahasználati díj 50%-át kell megfizetnie.
Modulációs célú állandóhelyű televízió és URH-FM rádióállomások frekvenciadíja
13. § A jogosítottnak a frekvenciák lekötéséért és használatáért az 1. számú melléklet 1–3. táblázatai, illetőleg a 2. számú
melléklet 1–7. táblázatai alapján megállapított frekvenciadíj 50%-át kell megfizetnie.
Területre szóló, telephely nélküli frekvenciakijelölésű, saját távközlési igény kielégítésére szolgáló
rádiótelefon típusú állandóhelyű szolgálatok hálózatainak, illetőleg állomásainak frekvenciadíja
14. § (1) A jogosítottnak minden kijelölt frekvencia, illetőleg frekvenciablokk után a 3. számú melléklet 1. táblázata szerint
egyszeri frekvencialekötési díjat kell fizetnie. (2) Az állandóhelyű állomásokat tartalmazó hálózatok után a 4. számú melléklet 1. táblázata szerinti frekvenciahasználati
díjat kell fizetni. (3) A hálózat állomásai és berendezései után – azok kategóriájától függően – az 5. számú melléklet 1. táblázata alapján kell
frekvenciahasználati díjat fizetni. (4) A jogosított frekvenciahasználati díjként a 4. számú melléklet 1. táblázata alapján, illetőleg 5. számú mellékletének
1. táblázata alapján megállapított díjak összegét köteles megfizetni.
(5) Ha a pont-többpont, illetőleg a pont-pont rendszerű hálózat esetében az összeköttetés legalább egyik pontja
Budapest körzetében van, a frekvencialekötési és -használati díj az (1)–(4) bekezdésekben említett mellékletek alapján
megállapított díj kétszerese. Pont-pont közötti összeköttetés esetében az összeköttetés mindkét pontján lévő
állomásra is kétszeres díjat kell megállapítani. Telephelyre szóló frekvenciakijelölésű, saját távközlési igény kielégítésére szolgáló rádiótelefon típusú
állandóhelyű szolgálatok hálózatainak, illetőleg állomásainak frekvenciadíja 15. § (1) A pont-többpont rendszerű hálózatok esetében a jogosított egyszeri frekvencialekötési díj megfizetésére köteles
minden központi vagy gyűjtőállomás után, a 3. számú melléklet 2. táblázata alapján.
(2) A pont-pont rendszerű hálózatok esetében a jogosítottnak egyszeri frekvencialekötési díjként a 3. számú melléklet
2. táblázata alapján megállapított díj 50%-át kell állomásonként megfizetnie.
(3) A központi állomásokat vagy gyűjtőállomásokat tartalmazó hálózatok frekvenciahasználati díját állomásonként és
frekvenciánként a 4. számú melléklet 4–10. táblázatai szerint kell megállapítani.
(4) A jogosított a hálózat állomásai és berendezései után – azok kategóriájától függően – az 5. számú melléklet 1. táblázata
szerinti frekvenciahasználati díjat köteles megfizetni. (5) A jogosítottnak frekvenciahasználati díjként a 4. számú melléklet 4–10. táblázatai és az 5. számú melléklet 1. táblázata
alapján megállapított díjak összegét kell megfizetnie. (6) A pont-pont rendszerű hálózat esetében az állandóhelyű állomások frekvenciahasználati díja állomásonként a
4. számú melléklet 4–10. táblázatai alapján megállapított díj 50%-a.
(7) Ha a pont-többpont, illetőleg a pont-pont rendszerű hálózat esetében az összeköttetés legalább egyik pontja
Budapest környezetében van, a frekvencialekötési és -használati díj az (1)–(4) és (6) bekezdésekben említett
mellékletek alapján megállapított díj kétszerese. Pont-pont közötti összeköttetés esetében az összeköttetés mindkét
pontján lévő állomásra is kétszeres díjat kell megállapítani.
(8) Pont-többpont rendszerű hálózatban megosztott frekvenciahasználat esetében a 4. számú melléklet 4–10. táblázatai
szerint megállapított díj 50%-át kell frekvenciahasználati díjként megfizetni.
A 960 MHz-nél nagyobb frekvenciájú rádiórelé, műsorszétosztó és -elosztó hálózatok,
valamint állomások frekvenciadíja 16. § (1) Az egyszeri frekvencialekötési díjat állomásonként és frekvenciánként az 5. számú melléket 2. táblázata alapján kell
megállapítani. Frekvenciablokk kijelölése esetében az egyszeri frekvencialekötési díjat az 5. számú melléklet
3. táblázata alapján kell megállapítani. (2) A frekvenciahasználati díjat állomásonként (berendezésenként, önálló frekvenciát lefoglaló melegtartalékonként) és
frekvenciánként kell megállapítani, ide nem értve a passzív átjátszókat.
(3) Pont-pont rendszerű rádiórelé állomások frekvenciahasználati díját adásirányonként kell megállapítani a 7. számú
melléklet 1. táblázata alapján. A frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri
rendeletben szabályozott közös frekvenciahasználat esetében a díj 25%-át kell megfizetni.
(4) Pont-többpont rendszerű rádiórelé állomásainál, valamint a műsorszétosztó és -elosztó hálózatok állomásainál
egyirányú átvitel esetében a frekvenciahasználati díjat a központi állomás után kell megállapítani a 7. számú melléklet
2. táblázata alapján. (5) Pont-többpont rendszerű rádiórelé állomásainál, valamint műsorszétosztó és -elosztó hálózatok állomásainál
kétirányú átvitel esetében a frekvenciahasználati díjat a központi állomásra a 7. számú melléklet 2. táblázata szerint kell
megállapítani. A többpont állomások egy állomásnak minősülnek, amelyekre a frekvenciahasználati díjat a 7. számú
melléklet 3. táblázata alapján kell megállapítani. (6) Ha az összeköttetés állomásai közül legalább az egyik Budapest környezetében van, a frekvenciadíj mértéke az
(1)–(5) bekezdések szerint megállapított díj kétszerese. 17. § (1) A 960 MHz-nél nagyobb frekvenciájú változó telephelyű rádiórelé hálózatok és állomások – a közös frekvenciákon
működők kivételével – egyszeri frekvencialekötési díját az 5. számú melléklet 2. táblázata alapján kell megállapítani.
Frekvenciablokk kijelölése esetében az egyszeri frekvencialekötési díjat az 5. számú melléklet 3. táblázata alapján kell
megállapítani. (2) A 960 MHz-nél nagyobb frekvenciájú, változó telephelyű rádiórelé hálózatok – a közös frekvenciákon működők
kivételével – frekvenciahasználati díját a frekvenciák engedélyezett csatornatávolságának összege után a 7. számú
melléklet 3. táblázata alapján kell megállapítani. A 20 000 km2-t meg nem haladó felhasználási körzet esetén a
megállapított díj 25%-át kell megfizetni. (3) Az állomások után 2000 Ft/állomás/hónap frekvenciahasználati díjat kell fizetni.
(4) A közös frekvenciákon működő állomások után a) frekvencialekötési díjat nem kell fizetni,
b) frekvenciahasználati díjként televíziójel átvitele esetén 5000 Ft/hónap, rádiójel átvitele esetén 2000 Ft/hónap
díjat kell fizetni átviteli irányonként. Műholdas szolgálatok nagy apertúrájú földi állomásainak frekvenciadíja
18. § A műholdas állandóhelyű, mozgó, műsorszóró és rádiómeghatározó szolgálatok nagy apertúrájú földi állomásai
(VSAT-HUB, gateway, parti, kontroll és műsorfeladó) után a jogosítottnak frekvencialekötési díjat nem kell fizetnie, a
frekvenciahasználat díját a 8. számú melléklet alapján kell megállapítani.
Műholdas szolgálatok végberendezéseinek frekvenciahasználati díja 19. § (1) A műholdas állandóhelyű szolgálatok Föld-űr irányú adásra is engedélyezett földi állomásainak (végberendezéseinek)
frekvenciahasználati díja: a) VSAT végberendezés után: 1 000 Ft/db/hó;
b) SNG végberendezés után: 10 000 Ft/db/hó. (2) A műholdas földi és tengeri mozgószolgálati végberendezések után a frekvenciahasználati díj 250 Ft/db/hó.
Szolgáltatás célú, blokkgazdálkodás körébe tartozó és pályázaton vagy árverésen
értékesített sávok után fizetendő díjak 20. § (1) A szolgáltatás célú, blokkgazdálkodás körébe tartozó és pályázaton vagy árverésen elnyert, vagy azt követően
továbbértékesített frekvenciasávok után – a 3410–3600 MHz és a 24913–26453 MHz frekvenciasávok kivételével, amely
sávok után fizetendő díjakat a 16. § alapján kell megállapítani – a frekvenciahasználati jogosultság érvényességi ideje alatt a
jogosítottnak 2011. április 1. napjától havonta kizárólag sávdíjat kell fizetnie a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) A sávdíjat az egységdíj, az értékesített frekvenciasávok szélessége és az arra vonatkozó sávszorzó szorzataként kell
megállapítani a 9. számú melléklet alapján. (3) Az 1740,1–1743,1 MHz, 1835,1–1838,1 MHz, 1773,1–1784,9 MHz, 1868,1–1879,9 MHz, 1905–1910 MHz, 1910–1915
MHz és 1915–1920 MHz frekvenciasávok tekintetében az a) e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott rádióengedély vagy keretengedély jogosítottjának a
frekvenciasávok használatba vételétől, de legkésőbb 2015. január 1. napjától a (2) bekezdés alapján
meghatározott teljes sávdíjat kell megfizetnie; b) e rendelet hatálybalépését követően kiadott rádióengedély vagy keretengedély jogosítottjának az engedély
jogerőre emelkedésétől a (2) bekezdés alapján meghatározott teljes sávdíjat kell megfizetnie.
(4) A 2011. április 1. napját követően indult pályázati illetve árverési eljárás esetén – a verseny élénkítése és a beruházások
támogatása érdekében – a frekvenciahasználati jogosultságot megszerző, a megszerzés napját követő 4 évig a
(2) bekezdés alapján meghatározott sávdíjból 50% kedvezményre jogosult. Ez a kedvezmény nem vonatkozik a
880-960 MHz és a 1710-2200 MHz sávok tekintetében, azon frekvenciahasználati jogosultságot elnyerő szolgáltatóra
vagy szolgáltatókra, amely vagy amelyek ezen sávok bármely részének tekintetében már érvényes rádióengedéllyel
rendelkeznek a pályázat illetve árverés kiírásának időpontjában. (5) A 2011. április 1. napját követően indult pályázati, illetve árverési eljárás során elnyert frekvenciablokkok esetén a
(4) bekezdésben megállapított kedvezményes díj mértéke akkor sem változik, ha egy sávújraosztás következtében
megváltozik a frekvencia blokkok elhelyezkedése egy adott sávban.
Záró rendelkezések 21. § (1) E rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(2) A rendelet alapján megállapított díjakon felül a jogosítottnak a mindenkori hatályos jogszabályokban megállapított
mértékű általános forgalmi adót kell fizetnie. (3) A 2011. április 1. napját megelőzően pályázaton, illetve árverésen elnyert frekvenciasávok után a jogosítottak
díjfizetési kötelezettségüket e rendelet 2011. április 1. napjától kezdve e rendelet 20. §-a szerint kötelesek teljesíteni.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
1204/2015. (IV. 9.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett
3 961 900 ezer forint összegű kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást
rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2018. (X. 31.) OGY határozata a 2018–2030 közötti időszakra vonatkozó, 2050-ig tartó időszakra kitekintést nyújtó második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiáról.
Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007.  évi
LX. törvény 3. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés a következő határozatot hozza:
 1. Az Országgyűlés elfogadja az e határozat mellékletét képező, 2018–2030 közötti időszakra vonatkozó, 2050-ig tartó
időszakra is kitekintést nyújtó második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiát.
 2. Az Országgyűlés a második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia alapján megerősíti az alábbiakat:
2.1. Az  éghajlatváltozás egyike azoknak a  környezeti, társadalmi-gazdasági kihívásoknak, amelyek közvetlenül
befolyásolják az  emberek létfeltételeit és életminőségét, veszélyeztetik a  természeti erőforrások és
az  ökoszisztéma szolgáltatások készleteit és minőségét, károsítják az  épített környezetet és infrastruktúrát,
akadályozzák a  kiemelt közszolgáltatásokhoz történő biztonságos és zavarmentes hozzáférést. A  fenti
hatások összessége miatt az éghajlatváltozás jelentős akadályát képezi a fenntartható fejlődésnek.
2.2. Magyarország az  éghajlatváltozás mérséklése érdekében – a  közös, de megosztott felelősség elvének,
valamint hazánk nemzeti érdekeinek következetes érvényesítése mellett – részt vesz mindazon nemzetközi
és európai uniós klímavédelmi folyamatokban, valamint eleget tesz azon kötelezettségeinek, amelyek
az  üvegházhatású gázok kibocsátásának mérséklésére, valamint a  szén-dioxid elnyelésének fokozására
irányulnak.
2.3. Az  éghajlatváltozás mérséklése érdekében tett erőfeszítések mellett azonos súllyal kell kezelni
az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz történő alkalmazkodást, különösen az éghajlatváltozás hatásaival
szemben kiemelkedő mértékben sérülékeny ágazatokban és térségekben.
2.4. Az  éghajlatváltozás elleni sikeres fellépés csak a  fenntarthatóság elveivel összhangban, az  érdekeltek
széles körének bevonásával valósítható meg. Az  éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvés,
továbbá a  megváltozott körülményekhez való alkalmazkodás csak akkor lehet hatékony, ha az  ezt
szolgáló intézkedések szükségességét és indokoltságát társadalmi és szakpolitikai konszenzus övezi.
Az  éghajlatváltozással kapcsolatos szemléletformálás célja ezért a  klímatudatosság és a  fenntarthatóság
szempontjainak integrálása a  tervezésbe, a  döntéshozatalba és a  cselekvésekbe a  társadalom minden
szintjén.
2.5. A  kibocsátás-csökkentésre, az  elnyelés mértékének növelésére és az  éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodásra irányuló célok elérése érdekében a 2.2–2.4. alpontokban meghatározott következtetéseket,
feladatokat és célkitűzéseket integrálni kell az  ágazati és területi szakpolitikai tervezési folyamatokba,
valamint érvényesíteni kell azokat a kapcsolódó döntéshozatal során.
3. Az Országgyűlés az 1–2. pontokban foglaltak végrehajtása érdekében felkéri a Kormányt, hogy a második Nemzeti
Éghajlatváltozási Stratégiában foglaltak alapján a következő feladatokat végezze el:
3.1. Fordítson kiemelt figyelmet az Európai Unióval, annak tagállamaival, valamint más államokkal és nemzetközi
szervezetekkel kialakított kapcsolatainak fenntartása és fejlesztése során az  éghajlatváltozással kapcsolatos
célok megvalósítására.
3.2. Vegye figyelembe a  második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiában kijelölt cselekvési irányokat a  hazai
szakágazati és területi stratégiák előkészítése és felülvizsgálata során, különös tekintettel az  Országos
Fejlesztési és Területfejlesztési Koncepcióra, a  Nemzeti Fenntartható Fejlődési Keretstratégiára, a  Nemzeti
Környezettechnológiai Innovációs Stratégiára, a  Kvassay Jenő Terv Nemzeti Vízstratégiára, Magyarország
Nemzeti Biztonsági Stratégiájára, az  Irinyi Tervre, a  Nemzeti Környezetvédelmi Programra, a  Nemzeti
Épületenergetikai Stratégiára, a  Nemzeti Közlekedési Infrastruktúra-fejlesztési Stratégiára, a  Jedlik Ányos
Tervre, továbbá a  Nemzeti Energiastratégiára, valamint a  Nemzeti Vidékfejlesztési Stratégiára, Nemzeti
A határozatot az Országgyűlés a 2018. október 30-i ülésnapján fogadta el.
Természetvédelmi Alaptervre, a  Nemzeti Biodiverzitás Stratégiára, a  Nemzeti Erdőstratégiára, továbbá
mindezek végrehajtási keretrendszerének esetében.
3.3. A  második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia elfogadását követő hat hónapon belül, azt követően
háromévente dolgozzon ki Éghajlatváltozási Cselekvési Tervet. Az  Éghajlatváltozási Cselekvési
Terv Dekarbonizációs Programjának kidolgozása során kiemelt figyelmet kell fordítani a  Nemzeti
Energiastratégia, a  Nemzeti Közlekedési Stratégia, a  Nemzeti Reform Program, a  Nemzeti Erdőstratégia
és a  Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia célkitűzéseivel való összhang megteremtésére.
Az Éghajlatváltozási Cselekvési Terv dekarbonizációs, alkalmazkodási és szemléletformálási alprogramokból
épül fel a következő tartalmi elemekkel:
a) a  tárgyidőszakban megvalósuló, a  Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia cselekvési irányainak
megfelelő intézkedések, beavatkozások bemutatása;
b) a jelentős üvegházhatású gáz kibocsátás-csökkentési és elnyelési potenciállal rendelkező, a Nemzeti
Éghajlatváltozási Stratégia előrehaladását nyomon követő indikátorok azonosítása;
c) a  második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia nyomon követésére és értékelésére vonatkozó terv,
valamint nyomon követési és értékelési rendszer.
3.4. Gondoskodjon az  éghajlatváltozással kapcsolatos információk előállításáról és rendszeres felülvizsgálatáról,
ezen belül különösen az  éghajlatváltozás hosszú távú előrejelzéséről; a  magyarországi üvegházhatású
gáz kibocsátás, valamint szén-dioxid elnyelő kapacitás alakulásának nyomon követéséről; továbbá
az  éghajlatváltozással kapcsolatos hazai hatások és sérülékenység jellegének, illetve mértékének
meghatározásáról szóló információkkal kapcsolatosan.
3.5. Gondoskodjon az  éghajlatváltozás hatásainak vizsgálatához szükséges modellek előállításáról, folyamatos
frissítéséről, azok módszertani és technológiai fejlesztéséről.
3.6. Gondoskodjon a  második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia céljainak hatékony megvalósulását
elősegítő források koordinációjáról, valamint a  pályázati rendszerek kidolgozásánál vegye figyelembe
az éghajlatváltozás mérséklésének és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak a szempontjait.
3.7. A  klímavédelmi célok megvalósítása érdekében segítse az  épületenergetikai beruházások finanszírozását,
különösen a lakóépületek és a közfeladatot ellátó intézmények vonatkozásában.
3.8. Azonosítsa az éghajlatváltozási kockázatkezeléssel összefüggő kutatás-fejlesztési feladatokat, gondoskodjon
azok végrehajtásáról.
3.9. Ösztönözze az éghajlatváltozással kapcsolatos szemléletformálás eredményes megvalósítását.
3.10. Módosítsa a  tervek és programok stratégiai környezeti vizsgálati folyamatára vonatkozó szabályozást olyan
módon, hogy a  vizsgálati szempontok kiegészüljenek az  éghajlatváltozásra gyakorolt hatások, valamint
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás mértékének és jellegének megítélésével.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 5. Hatályát veszti a Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiáról szóló 29/2008. (III. 20.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
44/2015. (X. 21.) OGY határozata a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2011. május 31. és 2011. december 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a  Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2011. május 31. és 2011. december 31.
közötti üzleti évéről szóló beszámolót.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
47/2016. (II. 25.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/2034-2/2016. számú előterjesztésére – Dedijer Tijana (születési hely, idő: Szabadka
[Jugoszlávia], 1990. január 22.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
68/2013. (XI. 22.) NFM rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvénynek a nemzeti fejlesztési miniszter irányítása alá tartozó szerveknél történő végrehajtásáról.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (4)  bekezdésében, valamint (5)  bekezdés j) és
m)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § e), j) és l)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az 5. § és a 12. § (2) bekezdés a) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b) és m)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a nemzeti fejlesztési miniszter ágazati irányítása alá tartozó alábbi szervekre:
aa) Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: KIFÜ),
ab) Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF),
ac) Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK),
ad) Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézet (a továbbiakban: NIIF Intézet)
(a továbbiakban együtt: munkáltató), valamint
b) az a)  pontban meghatározott munkáltatónál az  1.  mellékletben felsorolt munkakörökben foglalkoztatottak
közalkalmazotti jogviszonyára. 2. § A KKK-ra nem terjed ki a 3. §, a 4. §, a 8. § és a 11. § hatálya.
[A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 20/A. § (2) és (4) bekezdéséhez]
3. § (1) Az  ügyintézői, az  ügyviteli és irodai munkaköri csoportokba tartozó munkakörök betöltéséhez, továbbá
a funkcionális területen alkalmazott munkakörök betöltéséhez – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – nem
kötelező pályázat kiírása.
(2) A KEF esetében közalkalmazotti jogviszony létesítéséhez nem kötelező pályázat kiírása az 1. melléklet II. pontjában
foglalt táblázat 2. munkaköri csoport pontjában meghatározott munkakörök betöltése esetén.
(3) A KIFÜ-nél nem kötelező pályázat kiírása az 1. melléklet I. pontjában foglalt táblázatban meghatározott munkakörök
vonatkozásában, a  NIIF Intézetnél nem kötelező pályázat kiírása az  1.  melléklet III.  pontjában foglalt táblázatban
megjelölt munkakörök vonatkozásában.
[A Kjt. 22. § (4) bekezdéséhez] 4. § (1) A KIFÜ alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek minősülnek az alábbi munkakörök:
 1. informatikai rendszerszervező,
 2. szoftverfejlesztő,
 3. mérnök,
 4. tanácsadó,
 5. közgazdász,
 6. projektigazgató,
 7. projektvezető,
 8. projektmentor,
 9. menedzser,
10. projekt monitoring munkatárs,
11. projekt koordinátor,
12. szakmai koordinátor,
13. jogtanácsos,
14. vezető jogtanácsos,
15. szakreferens,
16. referens (munkakör megjelölésével),
17. projektasszisztens,
18. előadó,
19. főelőadó,
20. rendszergazda, valamint
21. szakértő.
(2) A  nem szakmai területen szereplő – esetlegesen azonos elnevezésű – munkakörök nem tartoznak
az alaptevékenységgel összefüggő munkakörök közé.
(3) A KEF alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakörnek minősülnek az alábbi munkakörök:
 1. asszisztens (szakterülettel),
 2. diszpécser,
 3. előadó (szakterülettel),
 4. főelőadó (szakterülettel),
 5. gondnok,
 6. raktári anyagkönyvelő,
 7. mérnök (szakterülettel),
 8. raktáros,
 9. referens,
10. szakértő (szakterülettel),
11. szakreferens (szakterülettel),
12. szaktanácsadó (szakterülettel),
13. tanácsadó,
14. technikai alkalmazott, valamint
15. technikus (szakterülettel).
(4) A NIIF Intézet alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakörnek minősülnek az alábbi munkakörök:
a) informatikus,
b) tudományos munkatárs,
c) főkönyvelő,
d) gazdasági ügyintéző,
e) könyvelő,
f ) pénzügyi ügyintéző,
g) számviteli ügyintéző, valamint
h) ügyfélszolgálati asszisztens.
[A Kjt. 23. § (1)–(2) bekezdéséhez] 5. § (1) A KIFÜ vonatkozásában magasabb vezetői beosztásnak minősül:
a) az elnöki,
b) az elnökhelyettesi, valamint
c) a gazdasági vezetői
megbízás.
(2) A KIFÜ vonatkozásában vezetői beosztásnak minősül a főosztályvezetői megbízás.
 (3) A KEF vonatkozásában magasabb vezetői beosztásnak minősül:
a) a főigazgatói,
b) a főigazgató-helyettesi, valamint
c) az igazgatói
megbízás.
(4) A KEF vonatkozásában vezetői beosztásnak minősül:
a) a főosztályvezetői,
b) a főosztályvezető-helyettesi,
c) az osztályvezetői,
d) a titkárságvezetői,
e) a részlegvezetői,
f ) a csoportvezetői
megbízás.
(5) A NIIF Intézet vonatkozásában magasabb vezetői beosztásnak minősül:
a) az igazgatói és
b) a gazdasági igazgatói
megbízás.
(6) A NIIF Intézet vonatkozásában vezetői beosztásnak minősül:
a) az igazgató-helyettesi,
b) a titkárságvezetői,
c) az osztályvezetői
megbízás.
(7) A KKK vonatkozásában magasabb vezetői beosztásnak minősül a főigazgatói megbízás.
 (8) A KKK vonatkozásában vezetői beosztásnak minősül:
a) az igazgatói,
b) a főosztályvezetői,
c) az önálló osztályvezetői,
d) az osztályvezetői
megbízás.
(9) A  magasabb vezetői megbízás feltétele, hogy a  közalkalmazott szakirányú egyetemi vagy főiskolai végzettséggel
vagy nem szakirányú egyetemi, illetve főiskolai végzettséggel és szakirányú szakképesítéssel, legalább 3 éves
szakmai gyakorlattal, valamint vezetői tapasztalattal rendelkezzen.
(10) A vezetői megbízás feltétele, hogy a közalkalmazott szakirányú felsőfokú végzettséggel vagy legalább középiskolai
végzettséggel és felsőfokú szakirányú szakképesítéssel rendelkezzen.
(11) A  csoportvezető, a  titkárságvezető és a  részlegvezető vezetői beosztás középiskolai végzettséggel és középfokú
szakirányú szakképesítéssel is betölthető.
6. § Magasabb vezetői és vezetői megbízás lejártát követően – újabb sikeres pályázat esetén – a  közalkalmazott
ismételten megbízható vezetői feladat ellátásával.
[A Kjt. 39. § (4) bekezdéséhez] 7. § (1) A munkáltató személyi állománya B, C vagy D fizetési osztályba besorolt tagjának munkatársi, illetve főmunkatársi,
E, F, G, H, I vagy J osztályba sorolt tagjának tanácsosi vagy főtanácsosi címet adományozhat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott cím annak a közalkalmazottnak adományozható, – ide nem értve az áthelyezés
következtében munkáltatói döntés alapján megmaradó címet –, aki legalább egy éve áll a  munkáltatóval
közalkalmazotti jogviszonyban és tartósan magas színvonalú a munkavégzése.
(3) Cím adományozására nemzeti és állami ünnepek (március 15-e, augusztus 20-a, október 23-a), továbbá a  KIFÜ
esetében a KIFÜ alapítási évfordulója (október 1-je) alkalmával kerülhet sor.
(4) Cím odaítélésére a  magasabb vezető és a  vezető élhet javaslattal az  irányítása alá tartozó közalkalmazott
tekintetében. A javaslatot a (3) bekezdés szerinti időpontok előtt legalább 30 nappal írásban kell megtenni.
(5) Nem adományozható újabb, az (1) bekezdés szerinti cím annak a közalkalmazottnak, aki egy évnél rövidebb ideje
visel címet.
[A Kjt. 40. §-ához] 8. § A KEF, a KIFÜ és a NIIF Intézet esetében a Kjt. 1. számú mellékletében meghatározott minősítési szempontokon túl
további szempontként kell figyelembe venni:
a) a kapcsolatteremtő képességet,
b) a csapatmunkára való alkalmasságot,
c) a szervezőképességet, valamint
d) az önállóságot és a kezdeményezőkészséget.
[A Kjt. 61. §-ához, 66. §-ához és 70. § (3) bekezdéséhez]
9. § (1) A közalkalmazottak fizetési osztályba sorolását és a munkakörök elnevezését az 1. melléklet, a magasabb vezető és
vezető beosztású közalkalmazottak vezetői pótlékának mértékét a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Ha az  1.  melléklet valamely munkakörnél több fizetési osztályt jelöl meg, akkor a  besorolást a  Kjt. 63.  §
(1) bekezdésének figyelembevételével kell meghatározni.
(3) A  Kjt. 61.  § (1)  bekezdés g) és i)  pontjával összefüggésben a  főkönyvelő munkakörben foglalkoztatott
közalkalmazott tekintetében a  munkakör betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgával egyenértékűnek kell
elismerni:
a) a mérlegképes könyvelői,
b) az adótanácsadói, valamint
c) az okleveles könyvvizsgáló
vizsgát igazoló oklevelet.
(4) A KEF, a KIFÜ és a NIIF Intézet vonatkozásában a Kjt. 61. § (1) bekezdés g) és i) pontjával összefüggésben a munkakör
betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgával egyenértékűnek kell elismerni a  jogi szakvizsgát, mérlegképes
könyvelő szakképesítést vagy ezzel egyenértékű képesítést, okleveles könyvvizsgálói képesítést, doktori fokozatot
(PhD, DLA), a  tudomány(ok) kandidátusa, a  tudomány(ok) doktora, illetve külföldön szerzett és honosított vagy
elismert tudományos fokozatot.
(5) A KEF által foglalkoztatott gépjárművezetőnek
a) érvényes vezetői engedéllyel kell rendelkeznie,
b) egészségügyi szempontból meg kell felelnie a  közúti járművezetők egészségi alkalmasságának
megállapításáról szóló miniszteri rendelet szerinti 2. orvosi alkalmassági csoportra vonatkozó előírásoknak,
valamint
c) az  állami vezetők és az  államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok
feltételeiről szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 9.  § (1)  bekezdése
alapján személyes gépkocsi használatra jogosult személy mellé beosztott gépjárművezető esetén
rendelkeznie kell a  közúti járművezetők pályaalkalmassági vizsgálatáról szóló miniszteri rendelet szerinti
pályaalkalmassági vizsgálaton megállapított I. alkalmassági kategóriára vonatkozó, egyéb beosztású
gépjárművezető esetén pedig a II. alkalmassági kategóriára vonatkozó minősítéssel.
10. § (1) A  KIFÜ és a  KKK vonatkozásában az  1.  mellékletben meghatározott munkakörök betöltéséhez előírt képesítési
követelmények alól abban az esetben adható felmentés, ha
a) a közalkalmazott a képesítés megszerzése érdekében már oktatásban vesz részt, vagy
b) nem áll rendelkezésre olyan – a  képesítési előírásoknak megfelelő képesítésű – személy, aki az  adott
munkakörre kinevezhető lenne és a kinevezendő közalkalmazott vállalja a képesítés megszerzését.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  képesítési követelmény alóli felmentés – a  képesítés
megszerzésének időtartamára – a munkáltatói jogkör gyakorlójának hatáskörébe tartozik.
 (3) Az  1.  mellékletben meghatározott munkakörök „G” és „I” fizetési osztályaiba történő besorolhatóság feltételét
képező, a  munkakör betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgával egyenértékű, a  főiskolai, egyetemi első
alapképzést elismerő oklevél birtokában szerzett vizsgát igazoló oklevelek a következők:
a) főiskolai és egyetemi továbbképzésben szerzett szakirányú oklevél,
b) a  felsőoktatási intézmények hatáskörében indított felsőfokú továbbképzésben szerzett szakirányú szakosító
oklevelek, amelyekről külön jogszabály rendelkezett (szaküzemmérnök, szakmérnök, szaküzemgazdász,
szakközgazdász, mérnök-közgazdász stb.).
[A Kjt. 75. §-ához] 11. § (1) A  KEF-nél, a  KIFÜ-nél és a  NIIF Intézetnél foglalkoztatott, kinevezése alapján érték- vagy pénzkezelést végző
közalkalmazottat, valamint a pénztárost értékkezelési pótlék illeti meg.
(2) A pótlék mértéke a Kjt. 69. §-ában foglalt pótlékalap 100%-a.
 (3) A  KEF-nél gépjárművezető munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottat személyi pótlék illeti meg az  alábbiak
szerint:
a) a Korm. rendelet 9.  § (1)  bekezdése alapján személyes gépkocsi használatra jogosult személy hivatali
járművét vezető közalkalmazott esetén a pótlék mértéke a Kjt. 69. §-ában foglalt pótlékalap 100%-a,
b) a Korm. rendelet 9.  § (2)  bekezdése vagy 13.  §-a alapján személyes gépkocsi használatra jogosult személy
hivatali járművét vezető közalkalmazott esetén a pótlék mértéke a Kjt. 69. §-ában foglalt pótlékalap 80%-a,
c) a Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése alapján, az abban meghatározott szervezeti egységek részére biztosított
hivatali járművet rendszeresen vezető közalkalmazott esetén a  pótlék mértéke a  Kjt. 69.  §-ában foglalt
pótlékalap 50%-a.
záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a pénzügyminiszter ágazati irányítása alá
tartozó szerveknél történő végrehajtásáról szóló 50/2008. (XII. 31.) PM rendelet,
b) a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 24/1992. (XII. 2.)
KHVM rendelet, valamint
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél történő végrehajtásáról szóló 1/2009. (I. 30.) MeHVM rendelet.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépésekor a  KEF alkalmazásában álló gépjárművezetőnek a  9.  § (5)  bekezdés c)  pontja
szerinti alkalmassági követelménynek való megfelelést az  e  rendelet hatálybalépésétől számított 90 napon
belül kell okirattal igazolnia. Az  e  rendelet hatályba lépésekor a  KEF alkalmazásában lévő gépjárművezető első
pályaalkalmassági vizsgálatának költségét a  munkáltató viseli, a  megismételt vizsgálat díja és az  alkalmassági
követelmények teljesítésével összefüggő bármely más költség a közalkalmazottat terheli.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
44/2010. (VI. 11.) ME határozata a Központi Statisztikai Hivatal elnöke megbízatása megszűnéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 4. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben megállapítom, hogy
dr. Belyó Pálnak, a Központi Statisztikai Hivatal elnökének e megbízatása – lemondása miatt –
2010. június 10. napján megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2017. XXVII. törvény az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„AZ EU–LAC NEMZETKÖZI ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS A megállapodás Felei:
EMLÉKEZTETVE a  Latin-Amerika és a  Karib-térség (a  továbbiakban: LAC), valamint az  Európai Unió (EU) között
1999 júniusában a Rio de Janeiró-i csúcstalálkozó keretében létrejött stratégiai partnerségre,
SZEM ELŐTT TARTVA a  LAC és az  EU állam-, illetve kormányfőinek kezdeményezését, amelyet a  Limában (Perui
Köztársaság) megtartott ötödik EU–LAC csúcstalálkozón fogadtak el 2008. május 16-án,
EMLÉKEZTETVE az  EU és a  LAC állam-, illetve kormányfőinek, az  Európai Tanács elnökének, valamint a  Bizottság
elnökének 2010. május 18-án Madridban (Spanyolország), a hatodik EU–LAC csúcstalálkozón elfogadott, az EU–LAC
Alapítvány létrehozásáról szóló határozatára,
EMLÉKEZTETVE a  2011-ben a  Németországi Szövetségi Köztársaságban létrehozott átmeneti alapítványra, amely
befejezi tevékenységét és feloszlik, amikor az EU–LAC Alapítvány nemzetközi alapító megállapodása hatályba lép,
MEGERŐSÍTVE annak szükségességét, hogy létre kell hozni egy, a  nemzetközi közjog hatálya alá tartozó,
kormányközi természetű nemzetközi szervezetet „az EU–LAC Alapítvány nemzetközi alapító megállapodása által,
amely a  madridi VI. EU–LAC csúcstalálkozó során megtartott miniszteri találkozón elfogadott megbízáson alapul,”
amely hozzájárul a Latin-Amerika és a Karib-térség, valamint az EU és az uniós tagállamok között fennálló kötelékek
megerősítéséhez,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK
Cél (1) E megállapodás létrehozza az  EU–LAC Nemzetközi Alapítványt (a  továbbiakban: az  Alapítvány vagy az  EU–LAC
Alapítvány).
(2) Ez a  megállapodás meghatározza az  Alapítvány céljait, valamint rögzíti a  tevékenységére, szerkezetére és
működésére vonatkozó általános szabályokat és iránymutatásokat.
2. CIKK
Az Alapítvány jellege és székhelye (1) Az EU–LAC Alapítvány a nemzetközi közjog szabályaival összhangban létrehozott kormányközi jellegű nemzetközi
szervezet. Az  Alapítvány az  EU és az  uniós tagállamok, valamint a  Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége
(CELAC) közötti biregionális partnerség megerősítésére összpontosít.
(2) Az EU–LAC Alapítvány székhelye Hamburg Szabad Hanzaváros (Németországi Szövetségi Köztársaság).
3. CIKK
Az Alapítvány tagjai (1) A latin-amerikai és karibi államok, az  uniós tagállamok, valamint az  EU, miután belső jogi eljárásaik szerint
kinyilvánították arra vonatkozó egyetértésüket, hogy e  megállapodást magukra nézve kötelezőnek ismerik el,
az EU–LAC Alapítvány kizárólagos tagjaivá válnak.
(2) Az EU–LAC Alapítványban való részvétel nyitva áll a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) előtt is.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. április 4-i ülésnapján fogadta el.
4. CIKK
Jogi személyiség (1) Az EU–LAC Alapítvány nemzetközi jogi személyiséggel és szükséges jogképességgel rendelkezik ahhoz, hogy
célkitűzéseit és tevékenységeit minden tagjának területén azok hazai jogával összhangban megvalósítsa.
(2) Az Alapítvány szerződések megkötésére, ingó és ingatlan vagyon szerzésére és elidegenítésére, valamint bírósági
eljárások megindítására is jogosult.
5. CIKK
Az Alapítvány céljai (1) Az EU–LAC Alapítvány:
a) elősegíti a  CELAC–EU biregionális partnerségi folyamat megerősítését a  civil társadalom és más társadalmi
szereplők részvétele és hozzájárulása révén;
b) ösztönzi a két régió közötti további kölcsönös megismerést és megértést;
c) javítja a két régiónak, valamint magának a biregionális partnerségnek a kölcsönös láthatóságát.
(2) Az EU–LAC Alapítvány mindenekelőtt:
a) előmozdítja és koordinálja a  biregionális kapcsolatokat elősegítő eredményközpontú tevékenységeket,
amelyek célja a CELAC–EU csúcstalálkozókon megállapított prioritások végrehajtása;
b) kutatás és tanulmányok ösztönzése révén előmozdítja az  előbbiekben említett prioritások végrehajtására
irányuló közös stratégiákról szóló eszmecserét;
c) elősegíti az  eredményes cseréket és új hálózatépítési alkalmakat teremt a  civil társadalom és a  többi
társadalmi szereplő körében. 6. CIKK
A tevékenységek kritériumai
(1) Az e megállapodás 5. cikkében meghatározott célkitűzések elérése érdekében az EU–LAC Alapítvány:
a) tevékenysége az  állam-, illetve kormányfők szintjén a  csúcstalálkozókon tárgyalt prioritásokon és témákon
alapul, a biregionális kapcsolat megerősítése érdekében meghatározott szükségletekre összpontosítva;
b) tevékenységeinek keretén belül és a  lehetséges mértékben bevonja a  civil társadalmat és más társadalmi
szereplőket, például akadémiai intézményeket, amelyek véleményét nem kötelező alapon veszi figyelembe.
E  célból minden tag meghatározhat a  biregionális párbeszéd nemzeti szinten történő megerősítésén
dolgozó megfelelő intézményeket és szervezeteket;
c) hozzáadott értéket nyújt a meglévő kezdeményezésekhez;
d) láthatóságot biztosít a  partnerség számára, különösen a  multiplikátorhatással bíró tevékenységekre
összpontosítva.
 (2) Tevékenységek kezdeményezésekor vagy az  azokban való részvétel során az  EU–LAC Alapítvány kezdeményező,
dinamikus és eredményközpontú megközelítést érvényesít. 7. CIKK
Az Alapítvány tevékenységei
(1) Az 5.  cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében az  EU–LAC Alapítvány egyebek között az  alábbi
tevékenységeket vállalja:
a) ösztönzi a  vitát szemináriumok, konferenciák, műhelytalálkozók, vitacsoportok, tanfolyamok, kiállítások,
kiadványok, bemutatók, szakmai képzés, a bevált módszerek és különleges szaktudás cseréje révén;
b) előmozdítja és támogatja a  CELAC–EU csúcstalálkozókon tárgyalt témákhoz, valamint a  CELAC–EU vezető
tisztviselői üléseinek prioritásaihoz kapcsolódó eseményeket;
c) biregionális figyelemfelhívó programokat és kezdeményezéseket hoz létre, ideértve a  meghatározott
prioritási területeken folytatott cseréket is;
d) ösztönzi a mindkét régió által azonosított problémák tanulmányozását;
e) kihasználja az új kapcsolatteremtési lehetőségeket és alkalmat is teremt ilyenekre, különös tekintettel azokra
a személyekre vagy intézményekre, akik nem ismerik a CELAC–EU biregionális partnerséget;
f ) internetes platformot és/vagy elektronikus kiadványt hoz létre.
(2) Az EU–LAC Alapítvány köz- és magánszervezetekkel, uniós intézményekkel, nemzetközi és regionális
intézményekkel, latin-amerikai és karib-térségi államokkal, valamint uniós tagállamokkal társulva indíthat
kezdeményezéseket.
8. CIKK
Az Alapítvány szervezeti felépítése
Az EU–LAC Alapítványt az alábbiak alkotják:
a) a Kormányzótanács;
b) az elnök; továbbá
c) az ügyvezető igazgató.
9. CIKK
Kormányzótanács (1) A Kormányzótanács az EU–LAC Alapítvány tagjainak képviselőiből áll. Vezető tisztviselők szintjén ülésezik, és adott
esetben – a CELAC–EU csúcstalálkozók alkalmával – a külügyminiszterek szintjén.
(2) A Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségét (CELAC) a Kormányzótanácsban a soros elnökség képviseli, az érintett
ország nemzeti minőségében történő részvételének sérelme nélkül.
(3) Az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) Végrehajtó Bizottsága felkérést kap, hogy régiónként jelöljön
ki egy képviselőt a Kormányzótanács megfigyelőjeként.
(4) Az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS)–EU Közös Parlamenti Közgyűlés felkérést kap, hogy jelöljön ki egy
képviselőt az EU-ból, és egy képviselőt a Karibi térségből a Kormányzótanács megfigyelőjeként.
10. CIKK
A Kormányzótanács elnöksége
A Kormányzótanácsot két elnök vezeti, az egyik az EU, a másik pedig a latin-amerikai és karibi államok képviselője.
11. CIKK
A Kormányzótanács hatásköre
Az EU–LAC Alapítvány Kormányzótanácsa az alábbi hatásköröket gyakorolja:
a) kinevezi az Alapítvány elnökét és ügyvezető igazgatóját;
b) elfogadja az  Alapítvány munkájának általános iránymutatásait és meghatározza működési prioritásait
és eljárási szabályzatát, valamint az  átláthatóság és elszámoltathatóság garantálását célzó megfelelő
intézkedéseket, különös tekintettel a külső finanszírozásra;
c) jóváhagyja a  székhely-megállapodás megkötését, valamint bármilyen egyéb olyan megállapodás
megkötését, amelyet az  Alapítvány a  latin-amerikai és karibi államokkal és az  uniós tagállamokkal köthet
a kiváltságokról és mentességekről;
d) elfogadja a költségvetést és a személyzeti szabályzatot az ügyvezető igazgató javaslata alapján;
e) jóváhagyja az Alapítvány szervezeti felépítésének módosításait az ügyvezető igazgató javaslata alapján;
f ) elfogadja a  többéves munkaprogramot, ideértve a  többéves (elvben négyéves időtartamra szóló) előzetes
költségvetést, az ügyvezető igazgató által benyújtott tervezet alapján;
g) elfogadja az éves munkaprogramot, ezen belül a következő évre vonatkozó projekteket és tevékenységeket
az ügyvezető igazgató által benyújtott tervezet alapján és a többéves munkaprogram keretén belül;
h) elfogadja a következő pénzügyi évre vonatkozó éves költségvetést;
i) jóváhagyja az  Alapítvány projektjeinek nyomon követésére és ellenőrzésére, valamint az  azokról való
jelentéstételre vonatkozó kritériumokat;
j) elfogadja az előző évre vonatkozó éves jelentést és pénzügyi kimutatásokat;
k) iránymutatással és tanácsadással szolgál az elnök és az ügyvezető igazgató részére;
l) e megállapodás módosítására vonatkozó javaslatokat tesz a Feleknek;
m) értékeli az  Alapítvány tevékenységének alakulását és intézkedik az  ügyvezető igazgató által benyújtott
jelentések alapján;
n) rendezi a  Felek között az  e  megállapodás és módosításainak értelmezésével vagy alkalmazásával
kapcsolatban esetlegesen felmerülő vitákat;
o) visszavonja az elnök és/vagy az ügyvezető igazgató kinevezését;
p) jóváhagyja a stratégiai partnerségek létrehozását;
q) jóváhagyja a  15.  cikk (4)  bekezdésének i)  pontjával összhangban tárgyalt bármilyen jogi eszköz vagy
megállapodás megkötését. 12. CIKK
A Kormányzótanács ülései (1) A Kormányzótanács évente két rendes ülést tart. Ezek az  ülések egybeesnek a  CELAC–EU vezető tisztviselőinek
üléseivel.
(2) A Kormányzótanács rendkívüli ülést tart az  egyik elnök vagy az  ügyvezető igazgató utasítására, vagy a  tagjai
legalább harmadának kérésére.
(3) A Kormányzótanács titkári funkcióit az Alapítvány ügyvezető igazgatójának felügyelete mellett kell ellátni.
13. CIKK
A Kormányzótanács döntéshozatala
A Kormányzótanács minden egyes régióból származó tagjainak több mint fele jelenlétében hozza döntéseit.
A döntéseket a jelen lévő tagok konszenzusa alapján hozzák meg.
14. CIKK
Az Alapítvány elnöke (1) A Kormányzótanács az  elnököt az  EU–LAC Alapítvány tagjai által benyújtott jelöltek közül választja ki. Az  elnök
kinevezése négy évre szól, és egyszer megújítható.
(2) Az elnök Latin-Amerikában és a Karib-térségben, valamint az Európai Unióban egyaránt jól ismert, nagy tiszteletnek
örvendő személyiség. Az  elnök megbízatását önkéntes alapon látja el, de joga van bármilyen szükséges és
megfelelően igazolt kiadás megtérítésére.
(3) Az elnöki hivatalt váltakozva tölti be uniós tagállam állampolgára, valamint latin-amerikai vagy karibi állam
állampolgára. Amennyiben a kinevezett elnök uniós tagállamból jön, a kinevezett ügyvezető igazgató latin-amerikai
vagy karibi-térségi állam polgára, és fordítva.
(4) Az elnök a következő feladatokat látja el:
a) képviseli az  Alapítványt annak külkapcsolataiban, látható és reprezentatív szerepet biztosít a  latin-amerikai
és karibi államok, valamint az EU és az uniós tagállamok hatóságaival és más partnerekkel kialakított magas
szintű kapcsolatok révén;
b) jelentést készít a külügyminiszterek találkozóira, más miniszteri találkozókra, a Kormányzótanács számára és
szükség szerint más egyéb fontos találkozókra;
c) tanácsot nyújt az  ügyvezető igazgatónak a  Kormányzótanácshoz jóváhagyásra beterjesztendő többéves és
éves munkaprogram-tervezet, valamint a költségvetési tervezet elkészítésében;
d) ellátja a Kormányzótanács által megállapított egyéb feladatokat.
15. CIKK
Az Alapítvány ügyvezető igazgatója (1) Az Alapítványt az  ügyvezető igazgató irányítja, akit a  Kormányzótanács az  EU–LAC Alapítvány tagjai által
előterjesztett jelöltek közül nevez ki, egyszer megújítható, négyéves hivatali időszakra.
(2) A Kormányzótanács hatáskörének sérelme nélkül az  ügyvezető igazgató egyetlen kormánytól vagy más szervtől
sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.
(3) Az ügyvezető igazgató díjazásban részesül, és az  ügyvezető igazgatói hivatalt váltakozva tölti be uniós tagállam
polgára, valamint latin-amerikai vagy karibi állam polgára. Amennyiben a  kinevezett ügyvezető igazgató uniós
tagállamból jön, a kinevezett elnök latin-amerikai vagy karibi állam polgára, és fordítva.
(4) Az ügyvezető igazgató az Alapítvány jogi képviselője és az alábbi feladatokat látja el:
a) elkészíti az  Alapítvány többéves és éves munkaprogramját és költségvetését az  elnökkel folytatott
konzultációt követően;
b) az Alapítvány célkitűzéseivel összhangban kinevezi és irányítja az Alapítvány személyzetét;
c) végrehajtja a költségvetést;
d) időszakos és éves tevékenységi jelentéseket, valamint pénzügyi kimutatásokat nyújt be
a  Kormányzótanácsnak elfogadásra, átlátható eljárások fenntartásával, és az  összes, az  Alapítvány által
elvégzett vagy támogatott tevékenységre vonatkozó információk megfelelő terjesztésével, ezen belül egy
aktualizált jegyzéket tart fenn a  nemzeti szinten meghatározott, valamint az  Alapítvány tevékenységében
részt vevő intézményekről és szervezetekről;
e) benyújtja a 18. cikkben említett jelentést;
f ) előkészíti az üléseket és segíti a Kormányzótanácsot;
g) szükség esetén konzultációt folytat a civil társadalom megfelelő képviselőivel és más társadalmi szereplőkkel,
nevezetesen azokkal az  intézményekkel, amelyeket az  EU–LAC Alapítvány tagjai adott esetben kijelöltek,
a  felmerülő kérdéstől és a  konkrét szükségletektől függően, tájékoztatva a  Kormányzótanácsot ezen
kapcsolatfelvételek eredményeiről a további megfontolás érdekében;
h) konzultációkat és tárgyalásokat folytat az  Alapítványt fogadó országgal és a  megállapodás többi részes
Felével az  ezekben az  államokban az  Alapítvány rendelkezésére bocsátott létesítmények részleteivel
kapcsolatban;
i) tárgyalásokat folytat nemzetközi szervezetekkel, államokkal, valamint köz- és magánintézményekkel
az  Alapítvány adminisztratív, napi működésén túlmutató kérdéseket érintő, nemzetközi joghatással bíró
megállapodásokról vagy jogi eszközökről, miután megfelelően konzultált a Kormányzótanáccsal és értesítést
küldött számára az  ilyen tárgyalások megkezdéséről és várható befejezéséről, valamint rendszeresen
konzultációt folytatott a megállapodás vagy jogi eszköz tartalmáról, hatályáról és valószínű kimeneteléről;
j) jelentést készít a Kormányzótanács részére az Alapítványt érintő bármilyen jogi eljárásról.
16. CIKK
Az Alapítvány finanszírozása (1) A befizetések önkéntes alapon történnek, és nem befolyásolják a Kormányzótanácsban való részvételt.
 (2) Az Alapítványt elsősorban a tagjai finanszírozzák. A Kormányzótanács – a biregionális egyensúly tiszteletben tartása
mellett – az Alapítvány tevékenységeinek egyéb finanszírozási módjait is mérlegelheti.
 (3) Különleges esetekben, a Kormányzótanács előzetes értesítését és az azzal való konzultációt követően, az Alapítvány
engedélyt kap további források előteremtésére köz- és magánintézményektől származó külső finanszírozás révén,
ezen belül megrendelésre készülő jelentések és elemzések készítése révén. Az ilyen források kizárólag az Alapítvány
tevékenységeire használhatók fel.
(4) A Németországi Szövetségi Köztársaság saját költségére és az Alapítványhoz való pénzügyi hozzájárulása keretében
megfelelően felszerelt létesítményeket biztosít az Alapítvány részére, valamint biztosítja azok fenntartását, közüzemi
költségeit és biztonságát.
17. CIKK
A számviteli kimutatások ellenőrzése és közzététele
(1) A Kormányzótanács független könyvvizsgálókat nevez ki az Alapítvány könyvelésének ellenőrzése érdekében.
 (2) Minden pénzügyi év végén a  lehető legkorábban, de legkésőbb a  pénzügyi év vége után hat hónappal a  tagok
rendelkezésére bocsátják az Alapítvány eszközeiről, kötelezettségeiről, bevételeiről és kiadásairól vezetett, független
könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli kimutatást, amelyet a Kormányzótanács legközelebbi ülésén jóváhagyás
céljából megvizsgál.
(3) Az ellenőrzött számviteli kimutatás és mérleg összefoglalóját közzéteszik.
18. CIKK
Az Alapítvány értékelése
E megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve az  ügyvezető igazgató négyévente az  Alapítvány
tevékenységeiről készült jelentést nyújt be a  Kormányzótanácsnak. A  Kormányzótanács átfogóan értékeli ezeket
a tevékenységeket, és döntést hoz az Alapítvány jövőbeli tevékenységére vonatkozóan.
19. CIKK
Stratégiai partnerségek (1) Az Alapítványnak kezdetben négy stratégiai partnere lesz: Az EU részéről a franciaországi „L’Institut des Amériques”
és az  olaszországi „Regione Lombardia”, valamint a  latin-amerikai és karibi részről a  Dominikai Köztársaságban
található Globális Alapítvány a Demokráciáért és a Fejlődésért (Global Foundation for Democracy and Development
(FUNGLODE)) és az ENSZ Latin-amerikai és Karib-térségi Gazdasági Bizottsága (ECLAC).
(2) Céljainak megvalósítása érdekében az  EU–LAC Alapítvány jövőbeli stratégiai partnerségeket hozhat létre mindkét
régióból származó kormányközi szervezetekkel, államokkal, valamint köz- és magánintézményekkel, mindig
tiszteletben tartva a biregionális egyensúlyt.
20. CIKK
Kiváltságok és mentességek (1) Az Alapítvány természetét és jogi személyiségét a 2. és 4. cikk határozza meg.
 (2) Az Alapítvány, a  Kormányzótanács, az  elnök, az  ügyvezető igazgató, a  személyzet tagjai és a  tagok képviselőinek
státusza, kiváltságai és mentességei – feladataik Németországi Szövetségi Köztársaság területén való ellátása
érdekében – a  Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és az  Alapítvány között megkötött székhelymegállapodás hatálya alá tartoznak.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett, a székhely-megállapodás e megállapodástól független.
 (4) Az Alapítvány a Kormányzótanács által jóváhagyandó egyéb megállapodásokat köthet egy vagy több latin-amerikai
és karibi állammal, valamint uniós tagállammal az Alapítvány területükön való megfelelő működéséhez esetlegesen
szükséges kiváltságokra és mentességekre vonatkozóan.
(5) Hivatalos tevékenységi körén belül az  Alapítvány, annak eszközei, bevétele és egyéb vagyona mentes minden
közvetlen adó alól. Az Alapítvány nem mentesül a nyújtott szolgáltatásokért történő fizetés alól.
(6) Az Alapítvány ügyvezető igazgatója és személyzete mentesül az Alapítvány által fizetett bérek és díjazások nemzeti
adóztatása alól.
(7) Az Alapítvány személyzetének tagjai az ügyvezető igazgató által kinevezett valamennyi személyzeti tagot jelentik
azon munkatársak kivételével, akiket a helyszínen toboroznak és órabérben fizetnek ki.
21. CIKK
Az Alapítvány nyelvei
Az Alapítvány munkanyelvei azok a nyelvek, amelyeket a Latin-Amerika és a Karib-térség, valamint az Európai Unió
közötti stratégiai partnerség használ 1999. júniusi létrejötte óta.
22. CIKK
Vitarendezés
E megállapodás és módosításainak alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatban a Felek között felmerülő bármely
vitát annak mielőbbi rendezése céljából a  Felek közvetlenül egymás között megtárgyalják. Amennyiben a  vita ily
módon nem rendeződik, a vitát a Kormányzótanács elé terjesztik.
23. CIKK
Módosítások (1) Ez a  megállapodás az  EU–LAC Alapítvány Kormányzótanácsának kezdeményezésére, vagy bármely részes Fél
kérésére módosítható. A  módosítási javaslatokat a  letéteményesnek továbbítják, aki azokról minden részes Felet
értesít mérlegelés és tárgyalás céljából.
(2) A módosításokat konszenzus alapján fogadják el, és harminc nappal azután lépnek hatályba, hogy a letéteményes
megkapta az e célból szükséges valamennyi formalitás teljesüléséről szóló utolsó értesítést.
(3) A letéteményes értesíti a részes Feleket a módosítások hatálybalépéséről.
24. CIKK
Megerősítés és csatlakozás (1) 2016. október 25-től a  megállapodás hatálybalépéséig valamennyi latin-amerikai és karibi állam, az  uniós
tagállamok, valamint az  EU aláírhatja ezt a  megállapodást, amelyet meg kell erősíteni. A  megerősítő okiratokat
a letéteményesnél helyezik letétbe.
(2) Az EU-nak és minden olyan latin-amerikai és karibi államnak, valamint uniós tagállamnak, amely nem írta alá
a  megállapodást, lehetősége van a  megállapodáshoz való csatlakozásra. A  megfelelő csatlakozási okiratokat
a letéteményesnél helyezik letétbe.
25. CIKK
Hatálybalépés (1) Ez a  megállapodás harminc nappal azután lép hatályba, hogy minden régióból nyolc részes Fél, ideértve
a  Németországi Szövetségi Köztársaságot és az  EU-t, letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozási okiratát
a  letéteményesnél. Azon többi latin-amerikai és karibi állam és uniós tagállam tekintetében, amelyek megerősítő
vagy csatlakozási okiratukat a  hatálybalépés időpontját követően helyezik letétbe, ez  a  megállapodás harminc
nappal azután lép hatályba, hogy e  latin-amerikai és karibi államok és uniós tagállamok letétbe helyezték
megerősítő vagy csatlakozási okiratukat.
(2) A letéteményes minden részes Felet értesít a  megerősítő vagy csatlakozási okirat kézhezvételéről, valamint
e megállapodás hatálybalépésének napjáról e cikk (1) bekezdésével összhangban.
26. CIKK
Időbeli hatály és felmondás (1) Ez a megállapodás határozatlan időtartamra jön létre.
 (2) A megállapodást bármelyik Fél diplomáciai úton felmondhatja a  letéteményeshez címzett írásbeli értesítés útján.
A felmondás az értesítés kézhezvételétől számított tizenkét hónap elteltével lép hatályba.
27. CIKK
Megszűnés és felszámolás (1) Az Alapítvány megszűnik:
a) amennyiben az  Alapítvány minden tagja, vagy egy tag kivételével az  Alapítvány minden tagja felmondja
a megállapodást; vagy
b) amennyiben az Alapítvány tagjai annak megszüntetéséről döntenek.
(2) Megszüntetés esetén az Alapítvány kizárólag a felszámolása céljából létezik. Tevékenységét felszámolók számolják
fel, akik értékesítik az  Alapítvány eszközeit és megszüntetik a  kötelezettségeket. A  mérleget a  tagok között
arányosan osztják fel, azok pénzügyi hozzájárulásának arányában.
28. CIKK
Letéteményes
E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkársága.
29. CIKK
Fenntartások (1) E megállapodás aláírásakor vagy megerősítésekor vagy az  ahhoz történő csatlakozáskor a  Felek fenntartásokat
és/vagy nyilatkozatokat fogalmazhatnak meg a  megállapodás szövegezése tekintetében, feltéve, ha azok nem
összeegyeztethetetlenek annak tárgyával és céljával.
(2) A megfogalmazott fenntartásokat és nyilatkozatokat közlik a  letéteményessel, aki értesíti azokról a  megállapodás
Feleit.
30. CIKK
Átmeneti rendelkezések
E megállapodás hatálybalépésétől kezdve a  Németországi Szövetségi Köztársaság jogszabályai alapján
2011-ben létrehozott átmeneti alapítvány befejezi tevékenységét és feloszlik. Az  átmeneti alapítvány eszközei és
kötelezettségei, erőforrásai, pénzeszközei, valamint egyéb szerződéses kötelezettségei átszállnak az e megállapodás
alapján létrehozott EU–LAC Alapítványra. E  célból az  EU–LAC Alapítvány és az  átmeneti alapítvány megköti
a  Németországi Szövetségi Köztársasággal a  szükséges jogi eszközöket és eleget tesz a  vonatkozó jogi
követelményeknek.
A fentiek hiteléül az  alulírott, e  célból kellően meghatalmazott megbízottak aláírták ezt a  megállapodást, amely
egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván,
magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, és a  szövegek
mindegyike egyaránt hiteles, és az  Európai Unió Tanácsának levéltárában helyezik letétbe, amely e  megállapodás
minden részes Fele részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.
Kelt Santo Domingóban a 2016. év október havának 25. napján.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 25. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
113/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. Gy. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés semmisítse meg a köztársasági elnök által 2011. április 25-én aláírt
Alaptörvényt?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Országgyűlés Magyarország Alaptörvényét a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés a) pontja és a
24. § (3) bekezdése alapján fogadta el. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint mind az Alkotmány, mind
későbbiekben az Alaptörvény módosítására csak az Alkotmány, illetve az Alaptörvény rendelkezéseinek
megtartásával kerülhet sor. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB,
28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az
Alkotmány módosítására, csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó
hatalom által [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben
választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye. Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontján és 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a
jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
34/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelete az állati eredetű élelmiszerekben található peszticid-maradék megengedhető mértékéről.
Az élelmiszerekről szóló 2003. évi LXXXII. törvény
20. §-ának (10) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet előírásait — a kivitelre szánt termékeket
is beleértve — az 1. számú mellékletben felsorolt állati eredetű élelmiszerekre, az ezekből szárítás vagy feldolgozás
útján nyert termékekre, valamint az ezeket tartalmazó
összetett élelmiszerekre (a továbbiakban együtt: állati eredetű élelmiszer) kell alkalmazni, amennyiben ezek peszticid-maradékot tartalmazhatnak.
(2) E rendelet előírásait az anyatej-helyettesítő és anyatejkiegészítő tápszerekre, a csecsemők és kisgyermekek számára
készült feldolgozott gabona alapú élelmiszerekre, valamint a
bébiételekre akkor kell alkalmazni, ha az azokra vonatkozó
külön jogszabály eltérő határértéket nem határoz meg.
(3) Az állatgyógyászati készítmények alkalmazásából
származó peszticid-maradék megengedett legmagasabb értékeire külön jogszabály rendelkezései az irányadóak.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) peszticid-maradék: az ember, az állat és a növény
egészségére káros mikroorganizmus, rovar, rágcsáló irtására használatos, engedélyezett vegyi anyagnak (peszticidnek) és metabolitjainak, továbbá bomlás- vagy reakciótermékeinek az állati eredetű élelmiszerben, illetve annak
felületén található maradéka,
b) forgalomba hozatal: az állati eredetű élelmiszer ellenszolgáltatás fejében vagy anélkül történő bármilyen átruházása,
c) származási tagállam: az Európai Gazdasági Térségnek
az a tagállama, ahol a rendelet hatálya alá tartozó állati
eredetű élelmiszert előállították, illetve forgalomba hozták,
d) cél tagállam: az Európai Gazdasági Térségnek az a
tagállama, amelynek a területére a rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű terméket beszállították és ott tovább forgalmazták.
3. § (1) Az állati eredetű élelmiszer Magyarországon nem
hozható forgalomba, ha peszticid-maradék tartalma miatt
veszélyt jelent az emberi egészségre.
(2) Az állati eredetű élelmiszer — az 5. §-ban foglaltak
kivételével — a forgalomba hozatal időpontjától kezdődően nem tartalmazhat a 2. számú mellékletben meghatározott mértéket meghaladó mennyiségű peszticid-maradékot.
(3) Arra a szárított vagy feldolgozott termékre, amelyre
a 2. számú melléklet nem tartalmaz határértéket, az ott
megadott határértéket oly módon kell alkalmazni, hogy
figyelembe kell venni a szárítás során bekövetkező koncentrálódást, illetve a feldolgozás során bekövetkező koncentrálódást vagy hígulást.
(4) Több összetevőt tartalmazó élelmiszer (összetett
élelmiszer) esetében a peszticid-maradék tartalom nem
haladhatja meg a 2. számú mellékletben meghatározott
értékeket, figyelembe véve az egyes összetevők relatív koncentrációját, valamint a (3) bekezdésben foglaltakat is.
(5) Az állati eredetű élelmiszerek peszticid-maradék
szintjének rendszeres ellenőrzését, a koordinált éves program szerinti, illetve a rendkívüli eset kapcsán szükségessé
váló vizsgálatokat az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, az Országos Élelmiszervizsgáló Intézet, a
megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomások, valamint a Növényegészségügyi és Talajvédelmi Szolgálat laboratóriumai végzik.
(6) Peszticid-maradék tartalomra hivatkozva nem lehet
megtiltani vagy akadályozni állati eredetű élelmiszernek a
forgalomba hozatalát, amennyiben a peszticid-maradék
mértéke nem haladja meg a 2. számú mellékletben meghatározott határértéket.
4. § (1) Amennyiben az Európai Gazdasági Térség tagállamából beszállított állati eredetű élelmiszerben kimutatható peszticid-maradékra nincs elfogadott határérték, a
Fodor József Országos Közegészségügyi Központ Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézete
(a továbbiakban: OÉTI) — az egészségvédelem követelményeit és a származási tagállam helyes mezőgazdasági
gyakorlatát figyelembe véve — ideiglenes határértéket
határoz meg.
(2) Amennyiben az Európai Gazdasági Térség tagállamából származó állati eredetű élelmiszerre
a) nincs elfogadott közösségi határérték, vagy
b) a határérték megfelel a származási tagállam elő
írásainak, de meghaladja a 2. számú mellékletben meghatározott mértéket, és emiatt a forgalmazást korlátozó
vagy tiltó intézkedésre került sor, vagy
c) új határérték bevezetésére, a 2. számú mellékletben
meghatározott korábbi határérték megváltoztatására,
megkülönböztetett ellenőrzés bevezetésére került sor,
vagy a hazai határérték lényegesen eltér a többi tagállamétól,
úgy a megtett intézkedésről és az azt alátámasztó tényekről
a származási tagállamot és az Európai Bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság) az OÉTI az intézkedés meghozatalától számított 20 napon belül írásban tájékoztatja.
(3) A (2) bekezdés szerinti bejelentés alapján késedelem
nélkül meg kell kezdeni az egyeztetést a származási tagállammal a korlátozó vagy tiltó intézkedések közös megegyezéssel történő megszüntetésére. A tárgyaló felek minden szükséges információt megadnak egymásnak.
(4) Az érintett felek a (2) bekezdés szerinti bejelentést
követő három hónapon belül értesítik a Bizottságot a tárgyalások eredményéről, az alkalmazni kívánt további intézkedésekről, ideértve a közösen elfogadott határértéket is.
Az Európai Gazdasági Térség többi tagállamát a származási tagállam tájékoztatja a tárgyalások eredményéről.
5. § (1) Az 1. számú mellékletben 0401 vámtarifaszám alatt
szereplő termék esetében az ellenőrző mintavételt a tejüzemben, ha a terméket nem szállítják tejüzembe, úgy a
fogyasztónak történő eladás helyén kell végezni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés nem zárja ki ezen
a termékeknek a forgalomba hozatal időpontját követő
ellenőrzését.
6. § (1) A mintavételt és a vizsgálatokat a 3. számú melléklet
szerinti eljárással kell végezni. Közösségi analitikai módszer léte vita esetén nem zárja ki más, ezzel egyenértékű,
összehasonlítható eredményekhez vezető, validált vizsgálati módszer használatát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti más módszer alkalmazásáról a tagállamokat és a Bizottságot tájékoztatni kell.
(3) Az állati eredetű termék peszticid-maradék tartalmának ellenőrzésére az (1) és (2) bekezdést a közösségi
állatorvosi felügyeleti intézkedések sérelme nélkül kell
alkalmazni.
7. § A hazai vizsgálati programról, az előző évi hatósági
ellenőrzés és monitoring vizsgálat eredményéről, továbbá
a megtett intézkedésekről a Magyar Élelmiszer-biztonsági
Hivatal a 3. § (5) bekezdése szerinti vizsgáló intézetektől
adatai alapján minden év augusztus 1-jéig összefoglaló
jelentést küld a Bizottságnak.
8. § (1) Amennyiben új információk eredményeként vagy a
meglévő ismeretek új értelmezése folytán felmerül, hogy
a 2. számú mellékletben rögzített határérték veszélyezteti
az ember egészségét és ezért sürgős intézkedés megtétele
válik szükségessé, úgy a 4. § (1) bekezdés szerinti engedélyező hatóság ideiglenesen csökkentheti a határértéket.
A határérték ideiglenes csökkentését határozatban kell elrendelni.
(2) A határérték ideiglenes csökkentéséről a többi tagállamot és a Bizottságot az intézkedésre okot adó indokokat is közölve haladéktalanul értesíteni kell.
(3) Az (1) bekezdés szerinti határozat közösségi eljárásban kerülhet felülvizsgálatra.
9. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Közösségek alább felsorolt irányelveivel összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 86/363/EGK irányelve az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticidszermaradványok megengedett legmagasabb mértékének
meghatározásáról, valamint az azt módosító 93/57/EGK,
94/29/EK, 95/39/EK, 96/33/EK és 97/41/EK irányelve,
továbbá a Bizottság 97/71/EK, 98/82/EK, 1999/71/EK,
2000/24/EK, 2000/42/EK, 2000/58/EK, 2000/81/EK,
2000/82/EK, 2001/39/EK, 2001/57/EK, 2002/23/EK,
2002/42/EK, 2002/66/EK, 2002/71/EK, 2002/79/EK,
2002/97/EK, 2003/60/EK, 2003/113/EK, 2003/118/EK és
2004/2/EK irányelve,
b) a Bizottság 2002/63/EK irányelve a növényi és állati
eredetű termékekben és azok felszínén található peszticidszermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a
79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.
10. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben foglaltak kivételével
a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) A 2. számú melléklet
a) B részének 67. pontja szerinti határértéket 2004.
augusztus 1. napjától,
b) B részének 68. pontja szerinti határértéket 2004.
december 1. napjától,
c) A részének 53. pontja szerinti határértéket 2005.
június 4. napjától, d) B részének 69. és 70. pontja szerinti határértéket
2005. június 4. napjától
forgalomba kerülő állati eredetű élelmiszerek esetében
kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az élelmiszerek radioaktív szennyezettségének megengedhető mértékéről szóló 12/1998. (XII. 11.) EüM rendelet,
b) az élelmiszerek vegyi szennyezettségének megengedhető mértékéről szóló 17/1999. (VI. 17.) EüM rendelet
(a továbbiakban: R.) 2. §-ának c) h) és i) pontja, 4. §-ának
(1) bekezdése, 6. §-ának (2) bekezdése, 1. számú melléklete, 2. számú mellékletének 2.10. pontja, 3. számú mellékletének 3.2.1., 3.3. és 3.4. pontja, 4. számú mellékletének
4.1.1. pontja, 5. számú mellékletének 3., 9. és 10. pontja.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
a) 3. §-ának (3) és (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezések lépnek:
,,(3) Az élelmiszerek szennyezőanyag tartalmát az elő
állítás és forgalomba hozatal teljes folyamatában egybehangolt hatósági ellenőrzéssel és éves program szerint végzett monitoring vizsgálatokkal ellenőrizni kell.
(4) A mintavételt és a vizsgálatokat a Magyar Élelmiszerkönyv előírásokkal összhangban kell végezni. Ezzel
egyenértékű validált vizsgálati módszer is alkalmazható.’’
b) 5. §-a a következő (7) és (8) bekezdésekkel egészül ki:
,,(7) A (6) bekezdés szerinti engedély megadásának
alapját az adott vegyi szennyezőanyag toxikológiai értékelése és az érintett élelmiszer(ek) útján a szervezetbe kerülő
várható mennyisége figyelembevételével végzett kockázatbecslés képezi.
(8) Az 5. § (1) és (2) bekezdésben megfogalmazott kifogás esetén, továbbá a vegyi szennyezőanyagok szintjeinek
ellenőrzésére végzett vizsgálatért az ellenőrzött külön jogszabályban meghatározott díjat fizet.’’
c) 4. számú mellékletének 4.1.2. pontja helyébe a következő szövegrész lép:
,,4.1.2. Ochratoxin A Termék
Maximális szint (µg/kg) Pörkölt kávé, kávé alapú termékek 10
Nyerskávé 15 Egyéb növényi élelmiszerek 10 ’’ d) 5. számú mellékletének 2. pontja helyébe a következő szövegrész lép:
,,2. Ciánhidrogén csonthéjas magvakkal készült édesipari termékek
(pl. marcipán) és maggal
eltett csonthéjas gyümölcs
befőttek
gyümölcsborok
10 mg/kg 1 mg/l ’’ (5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a kozmetikai termékek biztonságosságáról, gyártási, forgalmazási
feltételeiről és közegészségügyi ellenőrzéséről szóló
40/2001. (XI. 23.) EüM rendelet 5. §-a (2) bekezdésében az
,,e) pontjában’’ szövegrész helyébe a ,,d) pontjában’’ szövegrész lép.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter