type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
380/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Kissné dr. Kővári Lídiát
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1213/2012. (VI. 26.) Korm. határozata a Balatoni Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére történő tőkejuttatás elhalasztásáról.
A Kormány felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban:
MNV Zrt.) útján gondoskodjon a Balatoni Hajózási Zrt.-ben lévő 48,99 % szavazati arányt megtestesítő állami részvénycsomag
ingyenes önkormányzati tulajdonba adása tárgyában – a Balatoni Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársaságban lévő 48,99%
szavazati arányt megtestesítő állami részvénycsomag ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 2064/2008. (V. 29.)
Korm. határozat alapján – megkötött Ingyenes Részvény Átruházási Megállapodás módosításáról az alábbiak szerint:
a) az átvevő önkormányzatok vállalják, hogy a tőkeemelésen túl az ingyenes átruházási szerződés megkötésétől
számított 9 éven belül a Balatoni Hajózási Zrt. részére további 1 424 000 000 forint tőkejuttatást biztosítanak;
b) az átvevő önkormányzatok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az általuk az ingyenes átruházási szerződés
alapján átvett részvények tulajdonjogának harmadik személyre történő átruházása az ingyenes átruházási
szerződés hatálybalépését követő 15 éven belül kizárólag az MNV Zrt. előzetes írásbeli jóváhagyása alapján
történhet meg azzal, hogy a Vevőnek és jogutódainak minden esetben kötelezettséget kell vállalnia az ingyenes
átruházási szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítésére és azt a továbbértékesítési szerződésnek minden
esetben kifejezetten tartalmaznia kell; továbbértékesítés esetén a szerződés létrejöttének feltétele az MNV Zrt.
írásbeli jóváhagyása, ide nem értve azon esetet, amikor a részvényeket a tulajdonostársak egymás között
forgatják; c) az átvevő önkormányzatok egyetemleges kötelezettséget vállalnak arra, hogy amennyiben vállalásaik
bármelyikét nem tartják be, akkor az ingyenesen juttatott részvénypakett átadáskori piaci forgalmi értékét
– vételár címén – az MNV Zrt. által megjelölt kincstári pénzforgalmi számlára egy összegben befizetik.
Felelős: az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter Határidő: 2012. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1437/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a 2019-ben Budapesten megrendezendő Maccabi Európa Játékok járművei számára az autóbusz forgalmi sáv használatáról.
1. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  2019-ben Budapesten megrendezendő Maccabi
Európa Játékok Szervező Bizottsága bevonásával – a  játékok ideje alatt az  autóbusz forgalmi sávon a közúti
közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 36.  § (8)  bekezdés b)  pont bf )  alpontja
alapján az  autóbusz forgalmi sáv használatára jogosult járműveket kijelölje, és részükre az  1.  melléklet szerinti
igazolást és matricát kiadja.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. Az 1. pont szerinti járművek megjelölésére szolgáló jelzést (matricát), annak a  járművön történő rögzítési módját,
a jelzés viselésére jogosító igazolás tartalmát és használatának ellenőrzését az 1. melléklet tartalmazza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1906/2015. (XII. 8.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Millenáris területén mélygarázs és közösségi tér létrehozása érdekében 1500,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 35. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos
bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 1. A  Miniszterelnökség
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 3. Millenáris Széllkapu NKft. tőkeemelés jogcím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 57. Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok
részére jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2013. (VI. 28.) ORFK utasítása a minősítői jogkör átruházásáról, a minősített adat védelmével kapcsolatos szakirányítási tevékenységről, valamint a személyi és adminisztratív biztonsági intézkedések egységes alkalmazásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben, a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben,
a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes
szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a  minősített adatok
védelmével összefüggésben felmerült szakmai irányítási feladatok meghatározása, a minősítői jogkör átruházása és a minősített
adatok kezelése során irányadó egységes gyakorlat kialakítása céljából kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
minősített adatot kezelő szerveire, így:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a  Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre,
a  Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra, a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban
együtt: területi szervek), valamint
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szervek).
2. Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a  Rendőrségnél készített, valamint oda érkezett nemzeti és külföldi minősített
adatokra (a továbbiakban: minősített adat).
3. A minősített adatot kezelő szervek biztonsági területeiken az alábbi minősítési szintig kezelhetnek minősített adatot:
a) „Szigorúan titkos!” minősítési szintig:
aa) az ORFK,
ab) a Készenléti Rendőrség,
ac) a „Szigorúan titkos!” minősítési szintű rejtjelző eszközzel rendelkező minősített adatot kezelő szervek,
kizárólag a rejtjelző eszközzel összefüggő minősített adatok vonatkozásában,
ad) a megyei rendőr-főkapitányságok futárcsoportjai;
b) „Titkos!” minősítési szintig:
ba) az ab) alpontban nem szereplő területi szervek,
bb) a helyi szervek.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A minősítői jogkör átruházása
4. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.) 4.  § (2) és (3)  bekezdéseiben
meghatározottak alapján az  országos rendőrfőkapitány minősítői jogköreit – átruházott jogkörben – az  alábbi
vezetők gyakorolják:
a) „Szigorúan titkos!” minősítési szintig:
aa) az ORFK bűnügyi főigazgatója;
ab) az ORFK rendészeti főigazgatója;
ac) az ORFK gazdasági főigazgatója;
ad) a Készenléti Rendőrség parancsnoka;
ae) a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatok körébe tartozó adatok
esetében az ORFK biztonsági vezetője; b) „Titkos!” minősítési szintig:
ba) az ORFK állományából a főosztályvezetők és a velük azonos jogállású vezetők;
bb) a Készenléti Rendőrség parancsnokának helyettesei, főosztályvezetői és a  velük azonos jogállású
vezetők, a Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság Megelőző Védelmi Osztály vezetője, az Ügyeleti
és Védelmi Szolgálat vezetője, a  Különleges Szolgálatok Igazgatósága Tanúvédelmi Szolgálat
osztályvezetői, a nyomozó szerveinek, valamint a felderítő, értékelő-elemző, és migrációs szervezeti
elemeinek osztályvezetői;
bc) a bb) alpontban nem szereplő területi szerveknél a  szerv vezetője és helyettesei, főosztályvezetői,
bűnügyi, felderítő, gazdaságvédelmi, elemző-értékelő, migrációs, fogdafelderítési és börtönelhárítási
osztályok vezetői;
bd) a rendőrkapitányság vezetője és helyettese, a bűnügyi, valamint a vizsgálati osztály vezetői;
be) a határrendészeti kirendeltség vezetője és helyettese;
bf ) a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatok körébe tartozó adatok
esetében a területi és a helyi szerv biztonsági vezetője, amennyiben vezetői megbízással rendelkezik
vagy vezetői beosztásba kinevezett személy.
2. Szakmai irányítási jogkör 5. Az ORFK hivatalvezetője, mint az ORFK biztonsági vezetője (a továbbiakban: ORFK biztonsági vezetője) a minősített
adat védelmével összefüggésben szakmai irányítást gyakorol az utasítás hatálya alá tartozó szervek tevékenysége
felett.
6. A hivatali szervezeti elemmel rendelkező minősített adatot kezelő szerv biztonsági vezetője – a  7.  pontban
meghatározott kivétellel – a  minősített adatot kezelő szerv hivatalvezetője, a  hivatali szervezeti elemmel nem
rendelkező minősített adatot kezelő szerv esetében a  hivatali szakszolgálathoz tartozó feladatokat ellátó kiemelt
főreferens.
7. A minősített adatot kezelő szerv vezetője indokolt esetben – a területi szervek esetében az ORFK biztonsági vezetője,
a helyi szervek esetében a területi szerv biztonsági vezetője előzetes véleményének kikérését követően, a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet (a továbbiakban NBF) elnökének hozzájárulásával – a szerv állományába tartozó más személyt is
kinevezhet biztonsági vezetőnek. Az ORFK biztonsági vezetője és a területi szerv biztonsági vezetője a véleményezés
során azt mérlegeli, hogy:
a) a biztonsági vezető – a minősített adatot kezelő szerv szervezetében betöltött beosztására, egyéb feladatkörére
figyelemmel – képes-e ellátni a kapcsolódó feladatokat;
b) függetlensége mennyiben biztosított;
c) tevékenysége során felmerülhet-e összeférhetetlenség arra figyelemmel, hogy saját minősítői tevékenységével
összefüggésben kell ellenőrzési hatáskört gyakorolnia. 8. Az ORFK biztonsági vezetője az ORFK Hivatal Biztonság-felügyeleti és Ügykezelési Osztályának közreműködésével:
a) a minősített adat védelmét érintő jogszabály-tervezetek koordinációja során kidolgozza a  Rendőrség
álláspontját;
b) kiadásra előkészíti a minősített adat védelmével kapcsolatos belső normákat;
c) kiadja és aktualizálja a titkos ügykezelők Oktatási Kézikönyvét és Vizsgaszabályzatát;
d) évente kettő alkalommal – június 30-ig és december 31-ig – megszervezi és végrehajtja a titkos ügykezelői
munkakörben foglalkoztatni kívánt személyek központi képzését és vizsgáztatását, ezzel összefüggésben
intézkedik a vizsgabizottság és a vizsgaidőpontok kijelölésére, valamint az NBF elnökének a vizsga időpontjáról
történő tájékoztatására;
e) a minősített adat védelmét érintő kérdésekben állásfoglalás kialakításával segíti a  Rendőrség minősített
adatkezelést folytató szerveinek tevékenységét;
f ) igény esetén közreműködik a területi szervnek az NBF ellenőrzésére, vizsgálatára történő felkészítésében;
g) szakmai segítséget nyújt a  területi szervnek a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
(a továbbiakban: NAIH) által a nemzeti minősített adat jogellenes minősítése esetén indított titokfelügyeleti
hatósági eljárása során;
h) részt vesz a  minősített adat biztonságának megsértésével kapcsolatos körülmények kivizsgálásában,
és megteszi a  szükséges intézkedéseket, amennyiben a  minősített adat biztonságának megsértésével
összefüggésben a  területi szerv vezetőjének, biztonsági vezetőjének vagy mindkettőnek az  érintettsége is
megállapítható.
9. A területi szerv biztonsági vezetője a  minősített adat védelmével összefüggésben szakmai irányítást gyakorol
az alárendeltségébe tartozó helyi szervek tevékenysége felett.
10. A területi szerv biztonsági vezetője szakmai irányítási jogkörében:
a) a helyi szervek biztonsági vezetői, valamint a területi szerv és a helyi szervek minősítői jogkörrel rendelkező
vezetői, a  felhasználói és a  titkos ügykezelői részére szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal
a minősített adat védelmével kapcsolatosan oktatást tart;
b) a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló
90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet] 6. § (2) és (3) bekezdéseiben
meghatározott ellenőrzési kötelezettségen kívül szükség szerint, de évente legalább kettő alkalommal
ellenőrzi a személyi, fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonsági feltételek érvényesülését;
c) közreműködik a helyi szervnek az NBF ellenőrzésére, vizsgálatára, valamint az ORFK minősített adat védelmével
kapcsolatos ellenőrzéseire történő felkészítésében;
d) szakmai segítséget nyújt a helyi szervnek a NAIH által a nemzeti minősített adat jogellenes minősítése esetén
indított titokfelügyeleti hatósági eljárása során;
e) részt vesz a  minősített adat biztonságának megsértésével kapcsolatos körülmények kivizsgálásában,
és megteszi a  szükséges intézkedéseket, amennyiben a  minősített adat biztonságának megsértésével
összefüggésben a  helyi szerv vezetőjének, biztonsági vezetőjének vagy mindkettőnek az  érintettsége is
megállapítható;
f ) a területi szerv és az  alárendeltségébe tartozó helyi szervek által a  NATO, NYEU, valamint az  EU és az  EU
intézményei minősített adat védelmére vonatkozó személyi, fizikai, adminisztratív biztonsági rendelkezések
megtartására lefolytatott éves ellenőrzés eredményéről készített jelentéseket, statisztikákat összegzi, és
az  összegzett jelentést, iratforgalmi statisztikát minden év március 5-ig az  ORFK biztonsági vezetőjének
megküldi;
g) a területi szerv és az  alárendeltségébe tartozó helyi szervek által a  nemzeti minősített adat védelmére
vonatkozó személyi, fizikai, adminisztratív biztonsági rendelkezések megtartására lefolytatott éves ellenőrzés
eredményéről készített jelentéseket, statisztikákat összegzi, és az összegzett jelentést, iratforgalmi statisztikát
minden év március 15-ig az ORFK biztonsági vezetőjének megküldi.
11. Amennyiben az NBF – a Mavtv. 20. § (2) bekezdés g), h), j), k) pontjai alapján – ellenőrzést vagy vizsgálatot folytat
a minősített adatot kezelő szervnél, az ellenőrzés vagy a vizsgálat időpontjáról az érintett minősített adatot kezelő
szerv biztonsági vezetője köteles elektronikus úton tájékoztatni az ORFK biztonsági vezetőjét.
12. Amennyiben a NAIH – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
62. § (1) bekezdése alapján – titokfelügyeleti hatósági eljárást folytat a minősített adatot kezelő szervnél, az ellenőrzés,
a vizsgálat vagy eljárás időpontjáról az érintett minősített adatot kezelő szerv biztonsági vezetője köteles elektronikus
úton tájékoztatni az ORFK biztonsági vezetőjét.
3. A személyi biztonsággal kapcsolatos szabályok 13. A minősített adatot kezelő szervek biztonsági vezetőinek kinevezéséhez szükséges egyetértés megadását
– amennyiben a 7. pontban meghatározottak alapján az ORFK biztonsági vezetője vagy a területi szerv biztonsági
vezetője előzetes véleményének kikérése szükséges, annak beszerzését követően – a minősített adatot kezelő szerv
vezetője közvetlenül kezdeményezi az NBF elnökénél. A minősített adatot kezelő szerv vezetője az NBF elnökének
egyetértését követően a  biztonsági vezetővé történő kinevezésről – a  név, rendfokozat, beosztás, elérhetőség
elektronikus úton történő megküldésével – tájékoztatja az ORFK biztonsági vezetőjét.
14. A felhasználói engedély kiállítását megelőzően a biztonsági vezető köteles intézkedni arra, hogy az új felhasználó
a minősített adat védelmével kapcsolatos szabályokat oktatás keretében elsajátítsa.
15. A minősítő adja ki a  felhasználói engedélyt abban az  esetben, ha olyan személyt von be a  minősített adat
feldolgozásába, aki nem a minősített adatot keletkeztető szervnél áll foglalkoztatási jogviszonyban. A  felhasználói
engedély kiadása előtt a  minősítő köteles meggyőződni arról, hogy a  feldolgozásba bevonni kívánt felhasználó
rendelkezik-e a  feldolgozni kívánt minősített adat minősítési szintjének megfelelő szintű személyi biztonsági
tanúsítvánnyal.
16. A titoktartási nyilatkozatot a  minősített adatot kezelő szerv vezetője és a  biztonsági vezető esetében a  személyi
biztonsági tanúsítvány, a többi felhasználó esetében a felhasználói engedély, a minősített adatot megismerő személy
esetében a megismerési engedély hátoldalán kell szerepeltetni.
17. A minősített adatot kezelő szerv biztonsági vezetője köteles gondoskodni arról, hogy a szignálásra jogosult vezetők
naprakész információval rendelkezzenek a  minősített adatot kezelő szervnél felhasználói engedéllyel rendelkező
személyekről.
18. A biztonsági vezető a minősített adatot kezelő szervnél lefolytatott éves ellenőrzés keretében köteles vizsgálni, hogy
a  felhasználók részéről ténylegesen történt-e minősített adat felhasználása. Amennyiben azt állapítja meg, hogy
minősített adat felhasználására nem került sor, és a munkaköri feladat ellátása előreláthatólag a továbbiakban sem
teszi szükségessé minősített adat felhasználását – az érintett elöljárója véleményének kikérését követően – intézkedik
a felhasználói engedély visszavonására.
19. A titoktartásra kötelezettnek a titoktartási kötelezettség alóli felmentésére irányuló megkeresésről a minősítő dönt
az országos rendőrfőkapitány szakterület szerint érintett helyettese véleményének kikérését követően.
4. A minősített adat készítése 20. A minősített adatot tartalmazó munkapéldányon (a továbbiakban: munkapéldány) vagy a kiadmányozott minősített
adathordozón – amennyiben arra az  adathordozó jellege miatt nincs mód, akkor a  külön kísérőlapon vagy
az elektronikus minősített adattól adminisztratív módon elválaszthatatlan kezelésű elektronikus adatállományban –
fel kell tüntetni:
a) az adathordozó jobb felső részén
aa) a minősítési szintet,
ab) a minősítés érvényességi idejét,
ac) a minősítő nevét, rendfokozatát és beosztását,
ad) a példánysorszámot,
ae) amennyiben alkalmazásra kerül, a különleges kezelési utasítás(oka)t,
af ) minősítési jelölés megismétlése esetén „A minősítési jelölés megismételve a  ..../....ikt. számú irat
alapján.” szövegrészt,
ag) a minősítési jelölés megtiltása esetén „A minősítési jelölés megismétlését megtiltom” szövegrészt;
b) a szöveg alatt bal oldalon, a melléklet:
ba) számát,
bb) nyilvántartási számát,
bc) példányszámát, lapjainak számát,
bd) minősítési szintjét;
c) az adathordozó bal alsó részén az iratkezelési záradékban:
ca) a készített példányok számát,
cb) a minősített adathordozó példányonkénti lapszámát,
cc) az egyes példányok címzettjeit név, rendfokozat, beosztás szerint (öt példányig a záradékban, azon
felül külön elosztón),
cd) a készítő személy nevét, rendfokozatát és beosztását, telefonszámát,
ce) az irat előadói munkakönyvi sorszámát.
21. Amennyiben a  papíralapú adathordozó minősített adatot tartalmazó oldalára kerül a  minősítés vagy minősítési
javaslat, abban az esetben az oldal felső részén középen a minősítés vagy a minősítési javaslat fölött kell a minősítési
szintet feltüntetni. A minősítési javaslat és a minősítés minősített adatot nem tartalmazhat.
22. A különleges kezelési utasítás alkalmazására a  minősítés kezdeményezője a  minősítési javaslatban tesz javaslatot,
az alkalmazásról a minősítő a minősítésben rendelkezik.
23. A minősítési jelölés megismétlésének megtiltásáról a minősítésre jogosult a minősítésben rendelkezik. Rendelkezését
az adathordozón a különleges kezelési utasításokra vonatkozó szabályok szerint kell feltüntetni.
24. Amennyiben saját minősített adat készítésekor az iratba saját vagy más minősítő által korábban készített minősített
adatot is belefoglalnak, az adathordozó első oldalának jobb felső részén a saját minősítési jelölést kell feltüntetni.
Ha a saját minősítésű adat minősítési szintjénél a megismételt adat minősítési szintje magasabb vagy érvényességi
ideje hosszabb, a saját minősítési jelölés alatt a legmagasabb minősítési szintet és a leghosszabb érvényességi időt is
szerepeltetni kell.
25. A 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 38.  § (4)  bekezdésében meghatározott megismételt minősítési jelölést és
a megismétlésének alapjául szolgáló irat iktatószámát is az adathordozó jobb felső részén kell feltüntetni.
26. A 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben meghatározott iratkezelési segédleteken kívül az alábbi – a Robotzsaru integrált
ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer minősített ügyiratkezelésre alkalmas változata (TÜK NEO)
által is támogatott – iratkezelési segédleteket kell használni:
a) érkeztető könyv;
b) név szerinti nyilvántartó karton;
c) iktatólap;
d) beérkező és kimenő futárjegyzékek nyilvántartása;
e) elektronikus adathordozók nyilvántartása;
f ) beérkező elektronikus nyugták nyilvántartása;
g) név szerinti nyilvántartó kartonok nyilvántartása.
27. Minősített adatot tartalmazó adathordozó iktatásakor egy iktatókönyv alkalmazása esetén az iktatószám után a „Tük.”
rövidítést, több iktatókönyv alkalmazása esetén az iktatókönyv betűjelzését és „Tük” rövidítést kell használni.
28. A Nyilvántartó a  minősített adatot a  felhasználó részére név szerinti nyilvántartó kartonon, a  Kezelő pont részére
pedig belső átadókönyvben adja át.
29. A Kezelő pont a minősített adatot a  felhasználó számára név szerinti nyilvántartó kartonon adja át. Az ugyanazon
adminisztratív zónán belül lévő Nyilvántartó és Kezelő pont között a minősített adat átadása belső átadókönyvben
történik.
30. A minősített adatot a Nyilvántartó adminisztratív zónáján kívüli Kezelő pont részére futárjegyzéken kell átadni.
31. A minősített adat személyes kézbesítő útján történő továbbítása esetén a titkos ügykezelő futárjegyzéket állít ki.
32. A titkos ügykezelő kinevezésének megszűnése esetén a  minősített adatok átadás-átvételét az  iktatókönyvekkel
történő összevetéssel, tételesen, jegyzőkönyvben rögzített módon kell végrehajtani.
5. Minősített adat tárolása 33. A „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű minősített adatot hivatali munkaidőn kívül:
a) a Nyilvántartóban;
b) a Kezelő ponton;
c) a biztonsági területen vagy
d) – a 35. pontban meghatározott esetben – a Tevékenységirányító Központban vagy az Ügyeleten (a továbbiakban
együtt: Ügyelet) elhelyezett, legalább 1. kategóriájú biztonsági tárolóban
kell tárolni. 34. A minősített adatot kezelő szerv adminisztratív zónájából kikerült, és tartósan azon kívül kezelt minősített adat
tárolásának szabályait a  két minősített adatot kezelő szervnek – a  Mavtv. és a  90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet
előírásainak figyelembevételével – együttműködési megállapodásban kell rögzítenie.
35. Amennyiben az  Ügyeleten munkaidőn kívül a  Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Állami
Futárszolgálat által továbbított futárzsák elhelyezésére kerül sor, úgy ennek, valamint a futárzsák kivételének tényét
és idejét az ügyeleti könyvben dokumentálni kell.
36. Az Ügyeleten elhelyezett futárzsák tárolása legalább 1. kategóriájú biztonsági tárolóban – lemezszekrényben –
történhet. A  továbbítást végrehajtó futár a  futárzsák elhelyezésére szolgáló biztonsági tárolót az  ügyeletvezető
jelenlétében köteles lezárni. Az  így lezárt biztonsági tárolót a  megyei futárcsoport állományába tartozó futár
a szolgálatban lévő ügyeletvezető jelenlétében nyithatja fel, az átvevő a futárzsák sértetlenségét köteles ellenőrizni.
6. A nemzeti minősített adat felülbírálata 37. A minősített adat felülbírálatát az  erre irányuló kezdeményezés esetén a  minősített adatot kezelő szerv vezetője
– a szolgálati út betartásával – az ORFK biztonsági vezetőjénél kezdeményezhetni.
38. Amennyiben a felülbírálat során az országos rendőrfőkapitány a minősítést megszünteti, vagy a minősítési szintet,
az érvényességi időt módosítja, az ORFK biztonsági vezetője értesíti a minősítőt és mindazokat, akiknek a felülbírált
adathordozót a nyilvántartás szerint továbbították.
39. A minősítés felülbírálatának eredményét a titkos ügykezelő köteles az adathordozón, vagy – ha ez nem lehetséges –
külön kísérőlapon vagy az elektronikus minősített adattól adminisztratív módon elválaszthatatlan kezelésű elektronikus
adatállományban, valamint a minősített adat nyilvántartásba vételére szolgáló iratkezelési segédletekben feltüntetni,
és azt keltezéssel, saját kezű vagy elektronikus aláírásával ellátni.
7. Minősített adat sokszorosítása, másolása 40. A sokszorosítás engedélyezése az  adathordozón, az  előadói íven vagy külön iratban történhet. A  minősített
elektronikus adathordozóról – a megőrzés időszakára – biztonsági másolat készíthető, amelyet nyilvántartásba kell
venni.
41. A másolatok elkészítését megelőzően a  másolat alapjául szolgáló minősített adathordozón, vagy – ha annak
sajátossága miatt az  nem lehetséges – a  kísérőlapon fel kell tüntetni a  másolás tényét, a  másolt példányszámot,
valamint a másolatok címzettjeit.
42. Hiteles másolat készítése esetén hitelesítési záradékot kell elhelyezni a másolaton, amelynek tartalmaznia kell:
a) „A másolat hiteles!” szöveget;
b) a hitelesítés dátumát;
c) a hitelesítést végző aláírását (név, beosztás vagy munkakör, hivatásos állományú esetén rendfokozat);
d) a minősített adatot kezelő szerv körbélyegző-lenyomatát.
8. Minősített adatok kezelése az ügyeleteken 43. Az Ügyeleteken minősített adatot feldolgozni és tárolni kizárólag a  90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 34.  §-ában
meghatározott feltételek megléte esetén, megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal, felhasználói engedéllyel
és titoktartási nyilatkozattal rendelkező személy 24 órás személyes felügyelete, valamint ki- és beléptető rendszer
működtetése mellett lehet.
44. Az ügyeleti szolgálat átadás-átvételekor a szolgálatot befejező ügyeletes köteles – a 36. pontban meghatározottak
szerint az Ügyeleten az ügyeletes által nem hozzáférhető módon tárolt futárküldemények kivételével – a szolgálatot
kezdő ügyeletes részére az Ügyeleten elhelyezett minősített adatokat dokumentált módon átadni.
9. A minősített adat szerven kívülre és külföldre továbbításának, szállításának szabályai
45. A minősített adat személyes kézbesítő útján külső szerv részére történő szállítása a 90/2010. Korm. rendelet 52. §
(4) bekezdésében meghatározottak teljesítése esetén akkor engedélyezhető, ha
a) a személyes kézbesítő a  szállítandó minősített adat minősítési szintjének megfelelő olyan felhasználói
engedéllyel rendelkezik, amely a szerven kívülre történő szállításra vonatkozó jogosultságot tartalmazza;
b) a minősített adathordozót a  vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően – a „Korlátozott terjesztésű!”
minősítési szintű külföldi minősített adatot tartalmazó küldeményt a  nemzeti minősített adatot tartalmazó
küldeményre vonatkozó szabályok szerint – csomagolták, valamint a  továbbításra szolgáló táska vagy
fémdoboz olyan méretű vagy súlyú, hogy az a szállítást végző őrizete alatt tartható.
46. A minősített adathordozót a  személyes kézbesítő nem hagyhatja a  szállítás ideje alatt őrizetlenül, kivéve, ha
a  minősített adatot a  biztonsági előírásoknak megfelelő helyen tárolják. A  személyes kézbesítő a  minősített adat
hordozóját a szállítás során nem nyithatja fel, köteles azt a legrövidebb úton a címzett részére eljuttatni.
47. Amennyiben a szállítás során bármilyen rendkívüli esemény következik be, arról soron kívül tájékoztatni kell a küldő
minősített adatot kezelő szerv biztonsági vezetőjét.
48. A „Bizalmas!” vagy az annál magasabb minősítési szintű minősített adat szállítása során tömegközlekedési eszköz nem
vehető igénybe, a szállítás teljes ideje alatt a küldemény őrzését biztosítani kell.
49. Minősített adatot külföldre – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – kizárólag az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság
Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ (a továbbiakban: NEBEK) útján lehet továbbítani. Amennyiben
a késedelmes továbbítás veszéllyel járna, a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda Igazgatója halaszthatatlan
esetben szóban, sürgős esetben az adathordozón írásban engedélyezheti a minősített adat külföldre továbbítását.
Az ilyen módon továbbított minősített adatot ezt követően a NEBEK-en keresztül is továbbítani kell a korábbi átadás
tényének megjelölésével.
10. A minősített adat megsemmisítése 50. A minősített adatot kezelő szerv a  „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű minősített adatait adminisztratív
zónában, a „Bizalmas!” vagy az  annál magasabb minősítési szintű minősített adatait biztonsági területen köteles
megsemmisíteni, és ezt követően – a jogszabályban meghatározott – hulladékhasznosító vállalatnak átadni.
11. A minősített adat biztonságának megsértése esetén követendő eljárás
51. A Mavtv. 19. § (2) bekezdésének második mondatában meghatározott esetekben a területi szerv vezetője a minősítő
és az  NBF elnöke mellett közvetlenül tájékoztatja az  ORFK biztonsági vezetőjét, minden egyéb, a  minősített adat
védelmére vonatkozó szabály megsértése esetén a  biztonsági vezető mellett a  minősítőt és az  ORFK biztonsági
vezetőjét. A helyi szerv vezetője fentieken túlmenően köteles tájékoztatni a területi szerv biztonsági vezetőjét is.
52. A Mavtv. 19. § (2) bekezdésének második mondatában meghatározott tájékoztatási kötelezettségnek az ORFK-nál
történt esetekben az ORFK biztonsági vezetője tesz eleget.
53. A minősített adatot kezelő szerv biztonsági vezetője köteles gondoskodni a minősített adat biztonságának megsértése
esetén annak soron kívüli kivizsgálásáról, valamint a vizsgálat eredményének jelentésben (a továbbiakban: jelentés)
történő rögzítéséről.
54. A jelentésnek a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdésében meghatározottakat kell tartalmaznia, ennek
kapcsán:
a) a 60. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározottakkal összefüggésben
aa) az adatok minősítési szintjét és érvényességi idejét,
ab) a minősítő nevét, beosztását,
ac) az iktatószámot, példánysorszámot,
ad) azt, hogy a jogszabályi előírásoknak megfelelően került-e sor a minősítési eljárásra,
ae) azt, hogy mikor történt a minősítés,
af ) azt, hogy sor került-e a minősített adatok felülvizsgálatára;
b) a 60. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározottakkal összefüggésben az érintett minősített adatot kezelő
szerv papír alapú és/vagy elektronikus nyilvántartási rendszerének vizsgálatát, a minősített adatokat kezelő,
ahhoz hozzáférő felhasználók nyilatkozata alapján a minősített adatok útjának nyomon követését;
c) a 60. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározottakkal összefüggésben:
ca) a minősített adatok érkeztetésének, nyilvántartásba vételének, valamint a minősített adat biztonsága
megsértése észlelésének időpontját,
cb) a felhasználás és a tárolás helyét.
55. A Mavtv. 19. § (2) bekezdésének második mondatában meghatározott esetekben a helyi és területi szerv vezetője
a jelentést közvetlenül küldi meg az NBF vezetőjének, egyidejűleg pedig tájékoztatásul az ORFK biztonsági vezetőjének.
A helyi szerv vezetője a jelentést fentieken túlmenően a területi szerv biztonsági vezetőjének is megküldi.
56. Amennyiben a  minősített adat megsértése az  ORFK-nál következett be, a  jelentést az  ORFK biztonsági vezetője
felterjeszti az országos rendőrfőkapitánynak az NBF elnökének történő továbbítás érdekében.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 57. Az utasítás 3.  pontjában meghatározottakat a  biztonsági területekre vonatkozó, az  NBF által kiállított minősített
adatkezelési engedély kiadását követően, legkésőbb 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
58. A minősített adat szerven kívülre 2015. január 1-jétől csak abban az  esetben továbbítható, ha a  címzett szerv
rendelkezik a  továbbításra szánt minősített adat védelmi szintjének megfelelő, a  minősített adat kezelésére és
tárolására vonatkozó, az NBF által kiállított minősített adatkezelési engedéllyel, amelynek tényéről a küldő köteles
meggyőződni. Az NBF által kiállított minősített adatkezelési engedély hiányában minősített adat a címzett szervhez
nem továbbítható, ebben az esetben a címzettet értesíteni kell arról, hogy a minősített adatot hol és mikor, milyen
feltételek mellett tekintheti meg.
59. A minősített adatot kezelő szervek az utasítás mellékleteit képező iratmintákat kötelesek használni.
60. Az utasításban foglaltak a  már kinevezéssel rendelkező biztonsági vezető kinevezését nem érintik, a  biztonsági
vezetővel összefüggésben meghatározott rendelkezéseket az  utasítás hatálybalépését követő kinevezéseknél kell
alkalmazni.
61. Az utasítás 2013. augusztus 1-jén lép hatályba.
62. Hatályát veszti:
a) a minősítői jogkör átruházásáról, a szakmai irányítási feladatok és a minősített adatok kezelése során irányadó
egységes szabályok meghatározásáról szóló 26/2011. (XII. 30.) ORFK utasítás;
b) az Országos Rendőr-főkapitányság Eredeti és Hamis Okmányok Online Rendszerének (ORFK-FADO) Üzemeltetés
Biztonsági Szabályzata kiadásáról szóló 1/2009. (OT 9.) ORFK intézkedés.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
373/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete a munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről.
A Kormány a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli:
1. A rendőrség munkavédelmi hatósági szervei 1. § (1) A Kormány a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, rendőrkapitányságok, határrendészeti kirendeltségek, és
a Kormány által egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szervek vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi
hatósági jogkör gyakorlójaként, országos illetékességgel az országos rendőrfőkapitányt jelöli ki.
(2) A Kormány az Országos Rendőr-főkapitányság vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkör
gyakorlójaként a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát jelöli ki. (3) A Kormány a Nemzeti Védelmi Szolgálat és a Terrorelhárítási Központ vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi
hatósági jogkör gyakorlójaként, országos illetékességgel az országos rendőrfőkapitányt jelöli ki.
2. A büntetés-végrehajtás munkavédelmi hatósági szervei 2. § (1) A Kormány a büntetés-végrehajtási intézetek és intézmények, továbbá a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására
létrehozott gazdálkodó szervezetek vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkör gyakorlójaként,
országos illetékességgel a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát jelöli ki.
(2) A Kormány a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi hatósági
jogkör gyakorlójaként az országos rendőrfőkapitányt jelöli ki. 3. A Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat munkavédelmi hatósági szervei
3. § (1) A Kormány a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint a honvédelemért felelős miniszter
vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok vonatkozásában a munkabiztonsági hatósági jogkör gyakorlójaként,
országos illetékességgel a) első fokon a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatal vezetőjét,
b) másodfokon a honvédelemért felelős minisztert jelöli ki.
(2) A Kormány a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint a honvédelemért felelős miniszter
vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok vonatkozásában az elsőfokú munka-egészségügyi hatósági jogkör
gyakorlójaként, országos illetékességgel a Magyar Honvédség Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatot,
a másodfokú munka-egészségügyi hatósági jogkör gyakorlójaként, országos illetékességgel a honvédelemért felelős
minisztert jelöli ki. (3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóságok közigazgatási hatósági jogkörük gyakorlása során csak
a jogszabályoknak vannak alárendelve, a közigazgatási hatósági eljárás során, valamint a közigazgatási hatósági
ügyekben hozandó döntésükben nem utasíthatók. 4. A hivatásos katasztrófavédelmi szerv és az önkormányzati tűzoltóságok munkavédelmi hatósági
szervei 4. § (1) A Kormány az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF) területi, helyi szervei és az
önkormányzati tűzoltóságok vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkör gyakorlójaként, országos
illetékességgel az OKF főigazgatóját jelöli ki. (2) A Kormány az OKF vonatkozásában az elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkör gyakorlójaként az országos
rendőrfőkapitányt jelöli ki. 5. A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok munkavédelmi hatósági szervei
5. § A Kormány az elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkör gyakorlójaként, országos illetékességgel
a) az Információs Hivatal, valamint a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat vonatkozásában az Alkotmányvédelmi Hivatal
főigazgatóját, b) az Alkotmányvédelmi Hivatal vonatkozásában az Információs Hivatal főigazgatóját
jelöli ki. 6. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 230/2008. (IX. 12.) Korm.
rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
69/2007. (XII. 28.) IRM rendelete a Rendőrség és a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjai szolgálati és kiegészítő igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
342. §-a (2) bekezdésének o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladatés hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának e) és n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Rendőrség és a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományára terjed ki.
2. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendőrség és a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állománya részére új szolgálati igazolvány, a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatának (a továbbiakban: Szolgálat)
hivatásos állománya részére – az új szolgálati igazolvány
mellett – új kiegészítő igazolvány is rendszeresítésre kerül
(a továbbiakban együtt: igazolvány).
(2) A szolgálati igazolvány rendszeresítésére az 1. és 2.
mellékletekben meghatározottak szerint, a kiegészítő igazolvány rendszeresítésére a 3. mellékletben meghatározottak szerint kerül sor.
(3) A szolgálati igazolvány a jogszabályok szerinti
fegyverviselésre és intézkedésre való jogosultságot igazolja. A kiegészítő igazolvány a Szolgálat munkatársainak
a külön jogszabályban meghatározott belső bűnmegelőzési célú ellenőrzési és bűnfelderítési jogosultságait igazolja.
3. § (1) Az igazolvány visszavonásig érvényes. Az országos
rendőrfőkapitány, a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka, valamint a Szolgálat vezetője az irányításuk alá
tartozó szervekre vonatkozóan az igazolványokra határozott idejű, de legfeljebb ötéves érvényességi időt is megállapíthatnak.
(2) Az igazolványt vissza kell vonni a szolgálati viszony
megszűnésekor, vagy ha a (3) bekezdésben meghatározottak szerint cseréje válik szükségessé, illetve a határozott
érvényességi idejű igazolványok esetében az érvényességi
idő lejárt. Visszavonásra a munkáltatói jogkört gyakorló
vezető jogosult.
(3) A határozatlan érvényességi idejű igazolványok esetében a munkáltató személyügyi szerve ötévente ellenőrzi
az igazolvány állapotát, az arcképek időszerűségét, és intézkedik az igazolvány cseréjéről, ha azt annak elhasználódása szükségessé teszi, vagy ha az igazolványon feltüntetett adatokban vagy az arckép felismerhetőségében
változás következett be.
(4) Az egységes ellátás érdekében az igazolványok kibocsátásának megszervezéséért, nyilvántartásáért, a folyamatos ellátás biztosításáért a Rendőrség esetében az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK), a
büntetés-végrehajtási szervezet esetében a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban:
BVOP), a Szolgálat esetén annak személyügyi szerve a felelős. Az egyszeri, valamint a folyamatos ellátáshoz szükséges pénzügyi forrásokat a szervezetek jóváhagyott költségvetésük terhére létszámarányuknak megfelelő mértékben biztosítják.
4. § (1) Az igazolvány kiadását, illetve visszavonását az illetékes személyügyi szerv a munkáltatói jogkört gyakorló
vezető határozata (állományparancsa) alapján kezdeményezi.
(2) Az igazolványok elkészítéséhez szükséges adatok
felvételéről a Rendőrség és a büntetés-végrehajtási szervezet területi jogállású szerveinek személyügyi szervezeti
egysége (a továbbiakban: területi személyügyi szerv), valamint a Szolgálat személyügyi szerve gondoskodik, azokat az ORFK és a BVOP által vezetett központi nyilvántartás felé, valamint a Szolgálat által vezetett nyilvántartás
felé elektronikusan továbbítja.
(3) Az új igazolványok kiadásával egyidőben az arcképmás és a saját kezű aláírásminta másolatát a személyi
anyagban el kell helyezni.
5. § Az igazolvány sorszámmal ellátott biztonsági okmány,
amely szigorú számadási kötelezettség alá tartozik. Az elkészített igazolványok területi személyügyi szervek részé
re történő kiadását, nyilvántartását és ellenőrzését az egységes számítógépes nyilvántartó rendszer adatai alapján az
ORFK és a BVOP személyügyi szerve végzi. A kiegészítő
igazolványok nyilvántartását és ellenőrzését az egységes
számítógépes nyilvántartó rendszer adatai alapján a Szolgálat végzi.
6. § (1) A visszavont igazolványok selejtezéséről – a központi nyilvántartásba történő adatszolgáltatást követően –
a visszavonást elrendelő gondoskodik a veszélyes hulladékok kezelésére, valamint a szigorú számadási kötelezettség alá tartozó okiratok selejtezésére vonatkozó szabályok
szerint.
(2) A bevont igazolványokat évente selejtezni, és a selejtezési jegyzőkönyv adatait a központi nyilvántartásban
rögzíteni kell.
(3) A selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a selejtezéstől számított tíz évig meg kell őrizni. A központi személyügyi nyilvántartásban a selejtezés okát, tényét, a selejtezési jegyzőkönyv nyilvántartási számát és az igazolvány adataihoz tartozó tételszámot kell rögzíteni.
(4) Az igazolvány elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését az igazolvány birtokosa a tudomásra jutást
követően haladéktalanul jelenti vezetőjének, hivatali munkaidő után az ügyeletvezetőnek (ügyeletes tisztnek).
(5) A vezető (ügyeletvezető, ügyeletes tiszt) a jelentést
követően azonnal intézkedik az elvesztés tényének a központi hatósági nyilvántartásba történő bejegyzéséről, és az
igazolványhoz kapcsolódó belépési és egyéb jogosultságok letiltásáról.
7. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
14/1997. (IV. 22.) IM rendelet 42. §-a.
(3) A Rendőrség hivatásos állománya részére 1995. július 31-ei hatállyal bevezetett igazolványok 2008. június
30-ig, a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állománya részére 2003. szeptember 1-jei hatállyal bevezetett
igazolványok pedig visszavonásig használhatóak. Ezek
visszavonásig rendszeresített igazolványok.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1102/2013. (III. 7.) Korm. határozata az állami tulajdonú ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a belügyminiszter közreműködésével – a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gyűjtse össze az állami
tulajdonban lévő ingatlanok ingyenes átadása tekintetében az ingatlanokra vonatkozó helyi önkormányzati
igényeket, továbbá az egyes helyi önkormányzatok e kormányhatározat alapján lefolytatásra kerülő eljárásban
elbírálható, folyamatban lévő igényeit; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2013. március 20. 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján vizsgálja meg, hogy az 1. pont szerint igényelt
ingatlanok szükségesek-e valamely állami vagy közfeladat ellátására; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. április 20. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával gyűjtse össze, hogy az 1. pont szerint igényelt ingatlanok közül mely lakáscélú és lakáscélra
gazdaságosan átalakítható ingatlanok használhatóak fel a lakossági deviza-eladósodás következményeinek kezelése,
valamint a hajléktalan ellátás, hajléktalanná válás megelőzése céljára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. április 15.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a vidékfejlesztési minisztert, hogy az 1. pont szerint igényelt és az MNV Zrt.
által ingyenes önkormányzati tulajdonba adásra javasolt azon ingatlanokra vonatkozó vizsgálatot – az MNV Zrt. erre
irányuló megkeresése alapján – soron kívül folytassák le, mely ingatlanok vonatkozásában jogszabály az érintett
miniszter előzetes egyetértését írja elő az ingatlan elidegenítése esetére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2013. április 30.
5. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy – a műemléki vagy régészeti védettség alatt álló ingatlanok esetében
az emberi erőforrások miniszterének bevonásával – vizsgálja meg a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet kezelésében
lévő, 1. pont szerint igényelt állami tulajdonú ingatlanok tekintetében az önkormányzatok részére történő tulajdonba
adás lehetőségét, és erről tájékoztassa a belügyminisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. április 30.
6. felhívja a) a belügyminisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter
közreműködésével az 1. pont szerint igényelt ingatlanokkal kapcsolatban – a 2–4. pontban lefolytatott
vizsgálatok eredményeinek felhasználásával – készítse elő az állami tulajdonban álló ingatlanok ingyenes
önkormányzati tulajdonba adására vonatkozó törvényjavaslatot a támogatott önkormányzati igényeknek
megfelelő vagyonátadás érdekében, b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a tulajdonba adási eljárás gyorsítása érdekében vizsgálja meg a forgalmi
értékbecslésre vonatkozó hatályos jogszabályokat, és tegyen javaslatot a szükséges jogszabály-módosításokra.
Felelős: az a) pont tekintetében: belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter a b) pont tekintetében:
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. május 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
105/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Fazekas Béla rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság iszlámábádi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. január 19.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
16/2003. (II. 19.) Korm. rendelete a főiskolai szintű diagnosztikai képalkotó alapképzési szak képesítési követelményeiről.
A Kormány a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX.
törvény 72. §-ának d) pontjában foglalt felhatalmazás
alapján a következőket rendeli el:
1. § A főiskolai szintű diagnosztikai képalkotó alapképzési
szakon főiskolai szintű végzettség és diagnosztikai képalkotó szakképzettség szerezhető.
2. § A diagnosztikai képalkotó főiskolai alapképzési szak
képesítési követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
3. § A diagnosztikai képalkotó alapképzési szak kreditrendszerű képzésének sajátos követelményeit a felsőoktatási
alapképzési szakok képesítési követelményeinek kreditrendszerű képzéshez illeszkedő kiegészítéséről szóló
77/2002. (IV. 13.) Korm. rendeletnek az egészségügyi szakcsoport sajátos képesítési követelményeiről szóló 3. számú
melléklete határozza meg.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1089/2016. (II. 29.) Korm. határozata a közúti intelligens közlekedési rendszerekkel összefüggő egyes projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektjavaslatokkal (a továbbiakban: projektjavaslatok),
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a projektjavaslatok teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai
Bizottság a  projektjavaslatokat csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel
támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2008. (XI. 26.) ÖM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszámáról, valamint a hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok szervezési kategóriába sorolásáról és a készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományáról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 8. és 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok
és az önkéntes tűzoltóságok szervezési kategóriába
sorolása 1. § (1) A szervezési kategóriák meghatározásának alapja a
hivatásos önkormányzati tűzoltóságok és az önkéntes tűzoltóságok (a továbbiakban: tűzoltóságok) elsődleges működési körzetének (a továbbiakban: körzet) reális veszélyeztetettsége.
(2) A reális veszélyeztetettség meghatározására a mentő-tűzvédelmet befolyásoló szempontok (a továbbiakban:
veszélyeztető tényezők) figyelembevételével kerül sor.
(3) Veszélyeztető tényezők az alaptényezők és a korrekciós tényezők összessége.
(4) Alaptényezők a következők:
a) a körzethez tartozó települések (a továbbiakban: te
lepülés) lakosságszáma,
b) a település közigazgatási területének nagysága,
c) a település ipari területének nagysága,
d) a településen az idegenforgalmi vendégéjszakák
száma. (5) Korrekciós tényezők a következők:
a) a körzet területének erdősültségi aránya,
b) a településen található középmagas és magas épüle
tek száma,
c) a körzet területén található nyílt vízfelületek terüle
tének nagysága,
d) a körzet területén áthaladó gyorsforgalmi utak, vala
mint az 1 és a 2 számjegyű főútvonalak hossza.
2. § (1) A tűzoltóságok szervezési kategóriába sorolását az
alaptényezők súlyozásával számított, a veszélyeztetettséget kifejező pontszám határozza meg.
(2) Az alaptényezők súlyozása során a település lakosságszáma 80,5, a település közigazgatási területének nagysága 15, a település ipari területének nagysága 3, a településen az idegenforgalmi vendégéjszakák száma 1,5 súlyszázalékban kerül figyelembevételre.
(3) Az egyes szervezési kategóriák és azok ponthatárai a
következők:
a) az I. szervezési kategória 0–900;
b) a II. szervezési kategória 901–1200;
c) a III. szervezési kategória 1201–2000;
d) a IV. szervezési kategória 2001–3200;
e) az V. szervezési kategória 3201–4200;
f) a VI. szervezési kategória 4201–6000;
g) a VII. szervezési kategória 6001–8500;
h) a VII. kiemelt szervezési kategória 8501-től.
(4) A (3) bekezdés szerinti ponthatárok értékének
± 5%-os tartománya olyan átfedési területet (toleranciasáv) képez, amelyen belül a korrekciós tényezők figyelembevételével a tűzoltóságok magasabb vagy alacsonyabb szervezési kategóriába sorolhatók.
(5) Az a hivatásos önkormányzati tűzoltóság, amelynek
veszélyeztetettségét kifejező pontszáma a körzetének
megváltozása miatt csökken, e miatt – a működési területének megváltozását követő évtől számított 3 éven belül (türelmi idő) – alacsonyabb szervezési kategóriába nem sorolható.
(6) Az (5) bekezdés szerinti hivatásos önkormányzati
tűzoltóság, a 3 éves türelmi idő leteltével a veszélyeztetettségét kifejező pontszám szerinti kategóriába kerül.
3. § A tűzoltóságok szervezési kategóriákba történő besorolását a működési területek reális veszélyeztetettsége alapján e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag
finanszírozott létszáma 4. §
(1) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag
finanszírozott létszámát e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(2) A készenléti jellegű szolgálattal rendelkező hivatásos önkormányzati tűzoltóság tűzoltóparancsnoka a készenléti jellegű szolgálati, valamint a tűzmegelőzési létszám között a 2. mellékletben meghatározott összes létszám 2%-áig – az Országos Katasztrófavédelmi Főigazga
tóság főigazgatójának írásbeli engedélyével – átcsoportosíthat. (3) Az átcsoportosítás következtében keletkezett többletköltség finanszírozása a hivatásos önkormányzati tűzoltóság költségvetését terheli.
5. § (1) A tűzoltóságok a készenlétben tartandó legkisebb
gépjármű és technikai eszköz állományukkal, a körzetben
általánosan előforduló káresetek felszámolására önállóan
(normál terhelés), azt meghaladó mértékű terheléssel járó
események felszámolására a külön jogszabály alapján készített segítségnyújtási tervek szerint tervezett tűzoltóságokkal közösen alkalmasak.
(2) A tűzoltóságok különleges erő és eszköz állományának meghatározása a korrekciós veszélyeztető tényezők
figyelembevételével történik.
(3) A tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb
gépjármű és technikai eszköz állományát e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
(4) A tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb
gépjármű és technikai eszköz állományának kezeléséhez
szükséges minimális létszámot e rendelet 4. melléklete tartalmazza. Az abban foglaltaktól eltérni a szakmai felügyeletet gyakorló megyei katasztrófavédelmi igazgatóság
igazgatójának, a Fővárosi Tűzoltó-parancsnokság vonatkozásában az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
főigazgatónak az írásos (halasztást nem tűrő esetekben
előzetes szóbeli) engedélyével lehet.
Záró rendelkezések 6. § Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója e rendelet mellékleteit – a 2. és 3. § figyelembevételével – évente felülvizsgálja, és a szükséges módosításokra
minden év július 31-ig javaslatot tesz a katasztrófák elleni
védekezésért felelős miniszternek.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (5) bekezdésben foglaltak kivételével – 2008. december 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 4. és 5. §-a, valamint 2., 3. és 4. melléklete
2009. január 1-jén lép hatályba.
(3) A tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének szabályairól szóló 1/2003. (I. 9.) BM rendelet
(a továbbiakban: BM rendelet) 4. számú függeléke 3., 3.1.
és 3.2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. A „I–VII. kiemelt” szervezési kategóriába sorolt
tűzoltóságoknál külön jogszabályban meghatározott napi
szolgálati létszámot kell biztosítani.
3.1. A híradó ügyeleti feladatkör ellátása:
a) tűzoltóságonként, szolgálati naponként 1 fő kerülhet
beosztásra,
b) a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság vonatkozásában a hatályos szervezési állománytáblázatában meghatározott
létszám.
3.2. A külön jogszabályban meghatározott kezelői létszámtól eltérni a 6. pontban foglalt esetben, a szerek párhuzamosításakor kell.”
(4) A BM rendelet 9/A. §-a és 6. számú függeléke hatályát veszti.
(5) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományáról, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszámáról szóló 32/2007.
(X. 25.) ÖTM rendelet, továbbá a BM rendelet 4. számú
függeléke 1–4. számú táblázata 2009. január 1-jén hatályát
veszti.
(6) Ez a bekezdés, valamint a (3)–(5) bekezdés 2009. január 2-án hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
388/2015. (IX. 10.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/14279-2/2015. számú előterjesztésére – Lukács Henrietta (névmódosítás előtti neve:
Lukács Henrietta Vaszilivna; más átírással: Lukach Henriyetta; születési hely, idő: Száldobos [Ukrajna],
2004. július 23.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1029/2012. (II. 16.) Korm. határozata az Országgyűlés fejezet 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványának felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében az I. Országgyűlés fejezet 2011. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványából,
1 320,2 millió forint felhasználását engedélyezi a Kossuth tér rekonstrukciós munkáira és az Országház homlokzatának felújítására,
amelyhez elrendeli a melléklet szerinti átcsoportosítást. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1509/2011. (XII. 29.) Korm. határozata a Magyar Államkincstár új számlavezető rendszeréről.
A Kormány 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy felügyelje a Magyar Államkincstár új számlavezető rendszerével
kapcsolatos szakmai feladatok megvalósítását; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
2. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési
rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 2000,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet,
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára a XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
61/2015. (XI. 4.) HM utasítása a Magyar Honvédség különleges műveleti képességének átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Az MH különleges műveleti képességének átalakításával kapcsolatos feladatok
2. § (1) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) feladatrendszere 2016. január 1-jén 00.00 órakor
kiegészül az MH különleges műveleti vezetési-irányítási feladatokkal.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatokat az MH ÖHP-n kialakításra kerülő Különleges Műveleti Főnökség (a továbbiakban:
MH ÖHP KMF) látja el. Az MH ÖHP KMF felépítését úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy az MH ÖHP
állománytáblájában az átalakítás napján meghatározott létszámkeret nem haladhatja meg az átalakítást megelőző
napon meghatározott létszámkeretet.
(3) Az MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti Zászlóalj (a továbbiakban: MH 34. BL KMZ) feladatrendszere és
személyi állománya 2016. január 1-jén 00.00 órakor a különleges műveleti és gyorsreagálású képességek vezetési
feladataival egészül ki, és ezzel egyidejűleg megnevezése MH 2. Különleges Rendeltetésű Ezred (a továbbiakban:
MH 2. KRE) megnevezésre, valamint jogállása ezred jogállásúra módosul. Az MH 2. KRE feladatrendszere és személyi
állománya 2016. január 1-jén 00.00 órakor a (4) bekezdés szerint egészül ki.
(4) Az MH 88. Könnyű Vegyes Zászlóalj (a továbbiakban: MH 88. k. ve. z.) mint önálló költségvetési szerv 2015. december
31-én 24.00 órakor, jogutódlással megszűnik. A megszűnő költségvetési szerv feladatai és az azok ellátásához
szükséges személyi állomány átadásra kerül az MH 2. KRE részére.
(5) Az MH 2. KRE létszámkeretét úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy a (4) bekezdés szerinti megszüntetéssel és
a  (3)  bekezdés szerinti átalakítással érintett, MH hadrendjébe tartozó szervezetek állománytábláiban az átalakítás
napján meghatározott létszámkeretek a különleges műveleti és gyorsreagálású képességek vezetéséhez feltétlenül
szükséges létszámon felül nem haladhatják meg az átalakítást megelőző napon meghatározott létszámkereteket.
3. Szervezési feladatok 3. § (1) Az utasítás szerinti átalakításhoz (a továbbiakban: átalakítás) kapcsolódó szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2016. augusztus 31.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja 2016. január 1.
 (3) Az átalakítás következtében esetlegesen kiválók felmentése kezdetének legkorábbi időpontja a szervezési időszak
első, legkésőbbi időpontja a szervezési időszak utolsó napja.
4. Az átalakítás végrehajtásának irányítása 4. § Az átalakítás során az MH hadrendje szerinti szervezetek feladatrendszerének módosítására a honvédelmi szervezetek
alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás1.)
11/A. §-át kell alkalmazni.
5. Működési alapokmányok előkészítése 5. § Az MH 2. KRE alapító okiratának és az MH 88. k. ve. z. megszüntető okiratának előkészítése során a HM utasítás1.
6/A. §-át kell alkalmazni.
6. § (1) Az MH ÖHP állománytáblájának módosítását és az MH 2. KRE új állománytábláját a Honvéd Vezérkar
főnöke  (a  továbbiakban: HVKF) feladatszabása alapján a munkaköri jegyzékekről, az állománytáblákról és
a létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasítás 12. § (2) bekezdése alapján kell előkészíteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti új állománytábla, valamint állománytábla-helyesbítő ív hatálybalépése időpontjának meg kell
egyezni a 3. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő működés kezdőnapjával.
6. Az átalakítással összefüggő egyéb feladatok 7. § (1) Az MH ÖHP parancsnoka az utasításban meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan az MH 86. Szolnok Helikopter
Bázis, az MH 34. BL KMZ és az MH 88. k. ve. z. adatszolgáltatásai, valamint az MH 34. BL KMZ és az MH 88. k. ve. z. elemi
költségvetési tervjavaslatai alapján összeállítja az MH 2. KRE 2016. évi költségvetési tervjavaslatát, és azt
2015.  november  20-ig jóváhagyás céljából – szolgálati úton – megküldi a HM Védelemgazdasági Hivatal
(a továbbiakban: HM VGH) részére.
(2) Az MH ÖHP KMF-en és az MH 2. KRE székhelyén kialakításra kerül a különleges műveletek sajátos tervezési és
vezetésirányítási információvédelmi követelményeit biztosító feltételrendszer.
(3) Az MH ÖHP parancsnoka a miniszter által az MH 2. KRE kialakításáért felelős vezető adatszolgáltatása alapján
összeállítja az utasításban meghatározott feladatrendszer módosításával összefüggő infrastrukturális igényét, és azt
az utasítás hatálybalépését követő tizedik napig megküldi a HM VGH részére. A HM VGH az MH ÖHP infrastrukturális
igénye alapján felméri az igényelt infrastrukturális feladatok műszaki tartalmát, a végrehajtás becsült forrás- és
időszükségletét, és azt a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár és a HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár útján döntésre felterjeszti a HM közigazgatási államtitkára
(a továbbiakban: HM KÁT) részére.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. szeptember 30-án hatályát veszti.
9. § (1) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtását HM KÁT–HVKF együttes intézkedés szabályozza, amelynek
tervezetét a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője az utasítás hatálybalépését követő tizedik
napig készíti elő.
(2) A (2) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tartalmazza
a) az utasítás szerinti feladatátadások következtében áthelyezésre kerülő állomány továbbfoglalkoztatásával,
a munkáltatói jogkörök jogutódlásával, az átadás-átvételkor folyamatban lévő ügycsoportokkal és az azokhoz
kapcsolódó jogutódlással kapcsolatos szabályokat és
b) az utasítás hatálya alá tartozó honvédségi szervezeteknek az utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó további
szakfeladatait.
(3) A HVKF intézkedik az MH új Hadrendjének előkészítéséről, és az utasítás hatálybalépését követő hónap tizedik napjáig
jóváhagyásra felterjeszti a miniszter részére.
(4) Az utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök módosításainak tervezeteit az azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek
az utasítás hatálybalépését követő tizedik napig előkészítik és megküldik a HM Jogi Főosztály részére.
(5) A HVKF az MH 2. KRE kialakításáért felelős vezetőjére vonatkozó javaslatát az utasítás hatálybalépését követő ötödik
napig felterjeszti a miniszter részére.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1015/2017. (I. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2012. (XI. 23.) OBH utasítása a bírák és egyes igazságügyi alkalmazottak által teljesített ügyelet és készenlét szabályairól szóló szabályzatról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 52. §-ának (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvényben, az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvényben, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényben
foglaltakra figyelemmel – a bíróságok véleményét kikérve –, az ügyelet és készenlét szabályainak egységes alkalmazása érdekében
a következő szabályzatot alkotja: A szabályzat hatálya 1. § (1) A szabályzat hatálya a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
16. §-ában meghatározott bíróságokra (a továbbiakban: bíróság), valamint – a (3) bekezdésben foglalt megkötéssel –
az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
(2) A szabályzat rendelkezéseit valamennyi bíróra és az ítélkezési tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó tevékenységet
végző igazságügyi alkalmazottra (továbbiakban: igazságügyi alkalmazott) alkalmazni kell.
(3) A Kúriára és az OBH-ba beosztott bíró túlmunkájának ellentételezéséül, a kormánytisztviselőkre vonatkozó szabályok
szerint, szabadidő-átalány állapítható meg [a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
195. § (6) bekezdés]. 2. § A bíró és az igazságügyi alkalmazott jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott
feladata ellátása céljából, az annak elvégzéséhez szükséges időtartamban készenlétre, illetve ügyeletre kötelezhető.
Az elrendelés 3. § (1) Ügyelet, illetve készenlét megszervezésére, lebonyolítására, a bíróság elnöke vagy az intézkedésre jogosult bírósági
vezető (a továbbiakban együttesen: intézkedésre jogosult) bír jogosultsággal.
(2) Intézkedésre jogosult bírósági vezetőnek minősül a bíróság elnöke által az ügyelet és a készenlét megszervezésére és
lebonyolítására kijelölt bíró is. (3) Ügyelet, illetve készenlét kizárólag heti pihenő- vagy munkaszüneti napra rendelhető el.
(4) Az elrendelést írásba kell foglalni. (5) Ügyeletet kizárólag akkor lehet elrendelni, ha az intézkedésre jogosultnak a hivatalos tudomása szerint az adott
bíróságra háruló feladat(ok) ellátásához szükséges személyi feltételekről gondoskodnia kell.
(6) Készenlétet a 8. §-ban felsorolt esetekben és kizárólag akkor lehet elrendelni, ha valószínűsíthető, hogy az adott
bíróságra olyan feladatok hárulnak, amelyek ellátásához az intézkedésre jogosultnak a szükséges személyi feltételeket
biztosítania kell. Az ügyelet 4. § (1) Ügyeletet lát el a bíró vagy az igazságügyi alkalmazott, amikor az intézkedésre jogosult utasítása alapján, heti pihenő
vagy munkaszüneti napon az intézkedésre jogosult által meghatározott helyen és ideig rendelkezésre áll.
(2) Az ügyelet tartama alatt az ügyelet céljához kapcsolódóan érkező feladatokat külön utasítás nélkül el kell látnia az
ügyletes bírónak és igazságügyi alkalmazottnak. A készenlét 5. § (1) Készenlétet lát el a bíró vagy az igazságügyi alkalmazott, amikor a heti pihenő- vagy munkaszüneti napon, az általa
megjelölt és a munkavégzés helyére tekintettel elérhető helyen rendelkezésre áll.
(2) A készenlétben lévő bírónak és igazságügyi alkalmazottnak, a készenlét tartama alatt a készenlét céljához
kapcsolódóan érkező feladatokat külön utasítás nélkül el kell látnia, s a feladatnak megfelelően munkába kell állnia.
A készenlét és ügyelet esetei 6. § Készenlétet, vagy ügyeletet különösen az alább felsorolt esetekben lehet tartani:
a) a vádirat benyújtása előtt a nyomozási bíró feladatkörébe tartozó ügyek esetén, a heti pihenő- és munkaszüneti
napokon, b) a vádirat benyújtását követően kibocsátott elfogatóparancs alapján történő előállítással kapcsolatban, kizárólag a
három vagy ennél több napos munkaszünet idején, feltéve, hogy az ítélőtáblán, illetve a törvényszékek
illetékességi területén működő bíróságok előtt folyamatban lévő valamely ügyben hatályos elfogatóparancsot
bocsátottak ki, c) elzárással is sújtható szabálysértések gyorsított bírósági eljárás során történő elbírálására a heti pihenő- és
munkaszüneti napokon, d) a pszichiátriai betegek önkéntes és sürgősségi gyógykezelésének elrendelése esetén kizárólag a három vagy
ennél több napos munkaszünet idején, e) a sztrájk jogszerűségének, illetve jogellenességének megállapítása iránti ügyek esetén kizárólag a három vagy
ennél több napos munkaszünet idején, f) az országgyűlési képviselők, illetőleg a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásával
kapcsolatban felmerülő jogorvoslatok elbírálása esetén, a választás napján és az azt megelőző, illetve követő napon,
g) a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló indítványok elbírálására, a három vagy ennél több napos
munkaszünet idején, h) a harmadik országbeli állampolgárok őrizetével kapcsolatos ügyek tekintetében a heti pihenő vagy munkaszüneti
napokon. A készenléti és ügyeleti terv 7. § (1) Az intézkedésre jogosult ítélőtábla esetén az ítélőtáblára, törvényszék esetén a törvényszékre és az illetékességi
területén működő bíróságokra készenléti és ügyeleti tervet (a továbbiakban: készenléti terv) készít.
(2) A készenléti terv a tárgyévre vonatkozóan tartalmazza, hogy az év adott időszakában, az ítélőtábla mely tanácsa, a
törvényszék, illetve az illetékességi területén működő bíróságok közül pedig mely bíróság tanácsa (egyesbírája) lát el
készenlétet és ügyeletet. (3) Az intézkedésre jogosult a tárgyévet megelőző év december 5. napjáig elkészíti a tárgyévre vonatkozó készenléti
tervet és azt haladéktalanul, jóváhagyásra megküldi a) ítélőtábla esetében az ítélőtábla elnökének,
b) törvényszék esetében a törvényszék elnökének. (4) Az intézkedésre jogosult a jóváhagyott készenléti tervet legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig
megküldi a) ítélőtábla esetében az ítélőtáblán érintett tanácsok elnökeinek,
b) törvényszék esetében az illetékességi területén működő és a készenléti tervben érintett bíróság(ok) elnökeinek.
(5) A készenléti terv elkészítése során figyelemmel kell lenni a helyi sajátosságokra és törekedni kell a rendőri, illetve az
ügyészi szervekkel való hatékony együttműködésre. (6) A Kúria elnöke a készenléti szolgálatot egyedi intézkedéssel – különösen az országgyűlési képviselők, illetve a helyi
önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának időszakában – rendeli el.
A készenléti beosztás 8. § (1) A készenléti beosztást a készenléti terv alapján az intézkedésre jogosult legalább havonta, legfeljebb azonban
félévenként – a Kúria esetében a Kúria elnökének utasítását követően haladéktalanul – a 9–10. §-ban meghatározott
szempontoknak megfelelően köteles elkészíteni. (2) Az intézkedésre jogosult a készenléti beosztást haladéktalanul megküldi a bíróságok elnökeinek, a beosztással érintett
bíráknak és igazságügyi alkalmazottaknak, a bíróság gazdasági hivatalának (a továbbiakban: BGH), a megyei
főügyésznek, a városi vezető ügyészeknek, a megyei rendőr-főkapitányságnak, valamint a szabálysértési
hatóságoknak, valamint közzéteszi azt a bíróságok központi honlapján.
Készenléti beosztás elkészítésének szempontjai 9. § (1) A készenléti beosztás tartalmazza a készenlét dátumát, kezdő és befejező időpontját, a készenlét helyszínét, a
készenlétben álló tanácselnök, bíró (bírák) és igazságügyi alkalmazott(ak) nevét, vezetékes és mobil telefonszámát,
valamint a készenlét ideje alatti tartózkodási helyüket. (2) A készenléti beosztásban meg kell határozni az ügyelet, a munkavégzés helyszínét is, amely a Kúria, az ítélőtábla, a
törvényszék, illetve a törvényszék székhelyén működő helyi bíróság épülete lehet.
(3) Ha a törvényszék illetékességi területének sajátosságaira, különösen a közlekedési viszonyokra figyelemmel indokolt,
az intézkedésre jogosult az ügyelet helyszínét a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően is meghatározhatja.
10. § A készenléti szolgálatot ellátó bírák és igazságügyi alkalmazottak létszámának meghatározásakor az intézkedésre
jogosultnak figyelemmel kell lennie arra, hogy a) a készenlét ideje alatt ismertté vált munkavégzési kötelezettségre figyelemmel – a szabályzat 6. § (1) bekezdés
a)–c), g) és h) pontjaiban felsorolt esetekben – a készenléti szolgálatra kijelölt vagy tanács mellett, minden esetben
ki kell jelölni egy igazságügyi alkalmazottat is, b) a 6. § (1) bekezdés d)–f) pontjaiban felsorolt esetekben egy bíró vagy egy tanács és – szükség esetén – egy
igazságügyi alkalmazott állhat készenlétben, c) az a) és b) pontban írtaktól eltérni csak azon bíróságok esetében lehet, ahol az intézkedésre jogosult részére adott
tájékoztatás alapján valószínűsíthető, hogy az adott bíróságra háruló feladatokat egy bíró vagy tanács és egy
igazságügyi alkalmazott nem tudja ellátni. A készenlét és az ügyelet időtartama
11. § (1) A készenlét és az ügyelet időtartama – a készenléti, ügyeleti beosztásban szereplő napokon – 8 órától 14 óráig tart. Ha
az intézkedésre jogosult részére adott tájékoztatás vagy a készenlét illetve az ügyelet ideje alatt felmerülő egyéb ok
folytán ez az időtartam a feladatok ellátására nem elegendő, a készenlét időtartama legfeljebb 16 óráig (választással
összefüggő bírósági felülvizsgálat esetén legfeljebb 17 óráig), míg az ügyelet időtartama a feladatok elvégzéséig
meghosszabbítható. Az ügyelet tartama nem haladhatja meg a huszonnégy órát.
(2) A bíró és az igazságügyi alkalmazott heti munkaideje, az ügyelet időtartama, valamint a készenlét alatt végzett munka
időtartamának együttes mértéke a heti 48 órát nem haladhatja meg.
(3) Igazságügyi alkalmazott esetében a rendkívüli munkavégzés felső határa naptári évenként összesen legfeljebb
300 óra. A készenlétet és az ügyeletet ellátó bíró és igazságügyi alkalmazott kötelezettségei
12. § A készenléti és ügyeleti szolgálat ellátására kijelölt bíró és igazságügyi alkalmazott, a kijelölés időtartama alatt köteles:
a) ügyelet esetén az intézkedésre jogosult által kijelölt helyen és ideig tartózkodni és az intézkedésre jogosult
utasítása alapján munkába állni, illetve az ügyelet céljához kapcsolódóan érkező feladatokat külön utasítás nélkül
el kell látnia, b) készenlét esetén az általa megjelölt, a munkavégzés helyére tekintettel elérhető helyen tartózkodni, és az
intézkedésre jogosult utasítása alapján munkába állni, illetve a készenlét céljához kapcsolódóan érkező
feladatokat külön utasítás nélkül el kell látnia, c) az ügyelet és a készenlét időtartama alatt, gondoskodni a munkára képes állapotának megőrzéséről, és telefonon
történő elérhetőségéről. A készenléti és ügyeleti napló 13. § (1) Az intézkedésre jogosult szolgálati helyén – a (2) bekezdés szerinti tartalommal – készenléti és ügyeleti naplót
(a továbbiakban: napló) kell vezetni. (2) A naplóban fel kell tüntetni
a) a készenlét és az ügyelet időpontját, helyszínét,
b) a készenlétet és az ügyeletet ellátó bíró, valamint igazságügyi alkalmazott nevét, továbbá a beosztása szerinti
szolgálati helyét, c) a készenlétet és az ügyeletet ellátó bíró, valamint igazságügyi alkalmazott által készenlétben, illetve ügyeletben
töltött idő kezdő és befejező időpontját, d) az ügyelet ideje alatti munkavégzés során az intézkedéssel érintett ügy(ek) számát és az intézkedés
megnevezését, e) a napló rovatait az intézkedésre jogosult által, a napló vezetésére kijelölt személy tölti ki a készenlétet és az
ügyeletet ellátó bíró, írásbeli – részére legkésőbb a készenlétet, ügyeletet követő első munkanapon eljuttatott –
feljegyzése alapján. (3) A (2) bekezdés e) pontjában meghatározott feljegyzést kézbesítő, telefax vagy e-mail útján kell továbbítani.
(4) A naplót az intézkedésre jogosult rendszeresen ellenőrzi és az abban foglaltakról minden hónap 15. napjáig írásban
tájékoztatja az ítélőtábla vagy a törvényszék elnökét. (5) Az intézkedésre jogosult a napló adatai alapján minden hónap 20. napjáig elkészíti a készenléti, és az ügyeleti díj
elszámolására vonatkozó kimutatást, melyet ezt követően közvetlenül a BGH vezetőjének küld meg.
Az ügyeleti díj számítása 14. § (1) A heti pihenő- vagy munkaszüneti napon teljesített ügyeletért járó ügyeleti díj összege az ügyeletet ellátó bíró és
igazságügyi alkalmazott ügyeletben töltött órákra eső illetményének kétszeresével azonos.
(2) Az igazságügyi alkalmazott kérésére az ügyeletet vagy készenlétet az igazságügyi alkalmazottak szolgálati
jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 113. § (1) bekezdésének megfelelő alkalmazásával, szabadidővel kell
megváltani. (3) Az ügyeletben töltött órák számának megállapításakor a bíró és az igazságügyi alkalmazott által a beosztásának
megfelelő ügyeleti időtartamon belül a munkavégzéssel töltött időt és az ügyeleti időt egybe kell számítani.
A készenléti díj számítása 15. § (1) A készenléti díj összege a 14. § (1) bekezdés szerinti ügyeleti díj 50%-ával azonos.
(2) A készenlétben töltött órák számának megállapításakor a bíró és az igazságügyi alkalmazott által ténylegesen
készenléti szolgálatban töltött időt kell figyelembe venni. (3) Az utazással töltött időre csak készenléti díj jár. Ha a bírónak vagy igazságügyi alkalmazottnak az utazással
összefüggésben szükséges és indokolt költsége merült fel, azt a munkáltató köteles megtéríteni.
16. § (1) Ha a készenléti szolgálat ideje alatt a bírónak és az igazságügyi alkalmazottnak munkavégzési kötelezettsége merül fel,
munkavégzés céljából a szolgálati helyén vagy az intézkedésre jogosult által kijelölt más helyen meg kell jelennie.
(2) A bíró és az igazságügyi alkalmazott a munkavégzés helyén történő megjelenéstől kezdve a 14. §-ban meghatározott
ügyeleti díjra jogosult. A bíróságok tájékoztatási kötelezettsége 17. § (1) A bíróságok elnökei minden év szeptember 30. napjáig tájékoztatást adnak az OBH-nak a vezetésük alá tartozó
bíróságok tekintetében az előző év október 1. napjától
a) a készenléti szolgálatot teljesítő bírák számáról, b) az átlagosan egy bíróra eső készenlétben töltött órák számáról,
c) az elszámolt összes készenléti órák számáról, d) az erre az időre kifizetett összes készenléti díjról,
e) az ügyeletet teljesítő bírák számáról, f) az átlagosan egy bíróra eső ügyeletben töltött órák számáról,
g) az elszámolt összes ügyeleti órák számáról, h) az erre az időre kifizetett összes ügyeleti díjról,
i) a készenléti szolgálatot teljesítő igazságügyi alkalmazottak (munkaköri megnevezés szerinti bontásban közölt)
számáról, j) az átlagosan egy igazságügyi alkalmazottra eső készenlétben töltött órák számáról,
k) az elszámolt összes készenléti órák számáról, l) az erre az időre kifizetett összes készenléti díjról,
m) az ügyeletet teljesítő igazságügyi alkalmazottak (munkaköri megnevezés szerinti bontásban közölt) számáról,
n) az átlagosan egy igazságügyi alkalmazottra eső ügyeletben töltött órák számáról,
o) az elszámolt összes ügyeleti órák számáról, p) az erre az időre kifizetett összes ügyeleti díjról.
(2) Ha a tájékoztatás alapjául szolgáló időszakban a készenléti, ügyeleti szolgálat időtartama eltér a szabályzat 13. §-ában
meghatározott időkorláttól, akkor a tájékoztatónak ki kell terjednie az eltérés tartamára és indokára is.
Hatálybalépés 18. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
az Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
92/2011. (XII. 14.) OGY határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökének megválasztásáról.
Az Országgyűlés a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 177. § (2) bekezdése alapján
dr. Handó Tündét 2012. január 1-jétől kilenc évre az Országos Bírósági Hivatal elnökévé megválasztja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
443/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete az elektromobilitás hazai elterjesztésével kapcsolatos egyes állami feladatokról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § Az elektromobilitás hazai elterjesztésével kapcsolatos – 2. §-ban meghatározott – egyes közfeladatokat az e-Mobi
Elektromobilitás Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) látja el.
2. A Társaság feladatai 2. § A Társaság az elektromobilitás hazai elterjedését elősegítő közfeladatai körében felelős
a) az  országos átjárhatóságot biztosító, elektromos járművek feltöltésére szolgáló töltőinfrastruktúra
kiépítéséért, amelynek keretében
aa) közreműködik a töltőtelepítési fejlesztések koordinálásában,
ab) megvalósítja a  töltőinfrastruktúra kiépítését szolgáló egyes, központi költségvetési forrásból vagy
európai uniós forrásból létrehozandó kormányzati fejlesztéseket,
b) az általa kiépített töltőinfrastruktúra rendeltetésszerű fenntartásáért és üzemeltetéséért, a közfeladat körébe
bele nem értve az elektromobilitás felhasználó részére történő elektromobilitás szolgáltatási tevékenységet,
c) tisztán elektromos gépjármű-részarány növelésének elősegítéséért az  elektromos gépjárművek központi
beszerzése útján azon költségvetési szervek részére, amelyek nem tartoznak a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság által kötelezően ellátott körbe, és nem élnek az e körhöz való csatlakozási jogukkal,
d) az  elektromobilitási piac szereplői közötti átjárhatóság biztosításának, valamint az  elektromobilitási
piac egységes működéséhez szükséges, kölcsönös elszámolást biztosító elektronikus fizetési platform
kialakításával kapcsolatos feladatok ellátásáért.
3. § E rendelet alkalmazásában
a) országos átjárhatóság: azon lehetőség megteremtése, amely által kizárólag a  nyilvános elektromos
töltőpontok igénybevételével Magyarország bármely pontja elérhetővé válik az  elektromos meghajtású
gépjárművek számára,
b) elektromobilitás felhasználó: az elektromos gépjárműtöltési szolgáltatás egyes kérdéseiről szóló 170/2017. (VI. 29.)
 Korm. rendelet 1. § 1. pontja szerinti fogalom,
c) elektromobilitás szolgáltatás: az  elektromos gépjárműtöltési szolgáltatás egyes kérdéseiről szóló 170/2017.
(VI. 29.) Korm. rendelet 1. § 2. pontja szerinti fogalom.
3. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
5. § E rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
6. § E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2019. (V. 31.) HM utasítása a határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítésével kapcsolatos és a tömeges bevándorlás miatt kihirdetett válsághelyzetre vonatkozó feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a  honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban:
HM szervezetek),
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Parancsnokságára (a továbbiakban: MHP) és az alárendeltségébe
tartozó MH katonai szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) és
d) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ)
[a továbbiakban az a)–d) pont együtt: honvédelmi szervezetek] terjed ki.
(2) Felkérem a  HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: HM EI Zrt.), a  HM Currus Gödöllői
Harcjárműtechnikai Zrt. (a továbbiakban: HM Currus Zrt.) vezérigazgatóját, valamint a  HM Zrínyi Térképészeti és
Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban: HM Zrínyi NKft.) ügyvezető igazgatóját
a  határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár (a továbbiakban: IBH) létesítésével kapcsolatos és a  tömeges
bevándorlás miatt kihirdetett válsághelyzetre vonatkozó, jelen utasításban meghatározott feladatok
végrehajtásában való közreműködésre.
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) IBH-I: az  IBH létesítésével összefüggő feladatok meghatározása, valamint a  KÖZÖS AKARAT feladat
végrehajtásának koordinálása során a magyar–szerb közös határszakasz,
b) IBH-II: az  IBH létesítésével összefüggő feladatok meghatározása, valamint a  KÖZÖS AKARAT feladat
végrehajtásának koordinálása során a magyar–román közös határszakasz,
c) IBH-III: az  IBH létesítésével összefüggő feladatok meghatározása, valamint a  KÖZÖS AKARAT feladat
végrehajtásának koordinálása során a magyar–horvát közös határszakasz,
d) IBH-IV: az  IBH létesítésével összefüggő feladatok meghatározása, valamint a  KÖZÖS AKARAT feladat
végrehajtásának koordinálása során a magyar–szlovén közös határszakasz,
e) KÖZÖS AKARAT: közreműködés közös vagy önálló feladatellátással a  rendvédelmi erők igényei alapján
– az MH rendelkezésre álló erőinek és képességeinek keretein belül – a tömeges méretű migráció kezeléséhez
szükséges intézkedések végrehajtásában, a válsághelyzettel érintett – kormányrendeletben meghatározott –
megyék területén és légterében.
3. § (1) A feladatba bevont személyi állomány az elrendelt feladatba bevont, érintett honvédségi szervezetek parancsnokai,
illetve vezetői a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 49. §-a szerinti vezényléssel biztosítják az érintett
hivatásos és szerződéses, valamint önkéntes tartalékos állomány részvételét az elrendelt feladat végrehajtásában.
(2) Az  utasításban meghatározott feladatokat úgy kell előkészíteni, majd folyamatosan végrehajtani, hogy a  HM
irányítása alatt a honvédségi szervezetek a támogatott, míg a HM szervezetek és a KNBSZ a támogató feladatokat
ellátó honvédelmi szervezetek.
2. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok
4. § (1) A  honvédségi szervezetek kijelölt erői, az  MHP vezetésével, a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben
végrehajtják az  Országos Rendőr Főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) által a  tömeges méretű migráció
kezeléséhez igényelt közreműködési feladatokat.
(2) A honvédségi szervezetek feladatba bevont állománya az alábbi feladatokat láthatja el:
a) határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár fenntartása, létrehozása,
b) rendőri erőkkel közös járőrtevékenység,
c) jelenlétfenntartó járőrözés,
d) biztosítási tevékenység,
e) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) kijelölt erőivel történő együttműködés,
f ) tömegkezelés,
g) igazoltatás,
h) fokozott ellenőrzés, ruházat, csomag és jármű átvizsgálása,
i) felvilágosításkérés,
j) szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten értek és az  ország területén jogellenesen tartózkodók
elfogása, és az illetékes hatóság elé állítása,
k) idegenrendészeti intézkedés,
l) közreműködés határforgalom-ellenőrzésben,
m) veszélyhelyzet megszüntetése érdekében területzárás,
n) kép- és hangfelvétel készítése,
o) helyszínbiztosítás,
p) közúti forgalom irányítása, korlátozása, illetve szüneteltetése és
q) felderítő támogatás végrehajtása.
(3) A honvédségi szervezetek a migrációs hullám hatásának csökkentése érdekében felkészülnek a határőrizeti célú IBH
kiépítésének folytatására, amelyet külön MHP parancsnoki intézkedésre, az  elrendeléstől számított 72 órán belül
kezdenek meg. A honvédségi szervezetek kijelölt erői szükség esetén végrehajtják a talaj-előkészítési munkálatokat,
a szervizutak és az IBH kiépítését.
5. § (1) A feladatban érintett HM szervezetek és a KNBSZ az MHP igényeinek megfelelően, a hatáskörükbe tartozóan végzik
a  feladat végrehajtásához szükséges anyagok, eszközök, szolgáltatások, objektumok biztosítását, fenntartását,
a kapcsolódó szerződések előkészítését, megkötését, időszakos felülvizsgálatát.
(2) A HM Miniszteri Titkárság
a) végzi a feladat végrehajtásának kommunikációs támogatását, amelynek keretében stratégiai kommunikációs
(a továbbiakban: STRATCOM) tevékenységet lát el,
b) tervezi, szervezi, irányítja és a  rá vonatkozó mértékben végrehajtja a  STRATCOM tevékenységet,
együttműködve a nemzetbiztonsági szolgálatokkal, illetve az MHP Parancsnoki Irodával,
c) STRATCOM koordináló szervezetként – az  egységes kommunikáció érdekében – folyamatosan kapcsolatot
tart fenn és egyeztet a BM kommunikációs szerveivel,
d) a kormányzati kommunikáció alapján, a tárcaszintű kommunikációval összhangban folyamatosan aktualizálja
a kommunikációs irányelveket, és
e) periodikusan (legalább negyedévente) felülvizsgálja és kiadja a  kommunikációs üzeneteket, témákat,
amelyek alapját képezik az  MHP és alárendelt katonai szervezeti KA specifikus kommunikációs
tevékenységének.
(3) A HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) közreműködik a feladat végrehajtásában, amely során
a) a  HM KÁT által átruházott jogkörében a  Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Hivatal
(a  továbbiakban: HM VGH) felügyeli a  HM és a  HM EI Zrt. által megkötött Szolgáltatási Szerződésben
foglaltakat, megrendeli az MHP igénye szerinti elhelyezési-infrastrukturális szolgáltatásokat,
b) intézkedik a  határőrizeti feladatokban részt vevő állomány jelen utasításban meghatározott feladatok
végrehajtásával összefüggésben keletkezett többletjuttatásainak hatályban lévő szabályozók szerinti
tervezésére, kifizetésére és szabályos nyilvántartására,
c) intézkedik a  biztonságos, szakszerű, ellenőrizhető munkafeltételek megteremtésével, fenntartásával
kapcsolatos feladatokban való együttműködés feladataira,
d) nyomon követi a feladattal kapcsolatosan felmerülő kiadások helyzetét,
e) szakterületére vonatkozó szabályzókat periodikusan felülvizsgálja, összeállítja a  szükséges kormány
előterjesztéseket,
f ) a  feladattal kapcsolatos beszerzési eljárások vonatkozásában felügyeli és ellenőrzi a  beszerzési eljárás
szabályos előkészítését, az  eljárás jogalapját és gazdaságosságát, valamint a  tárca tervdokumentumaiban
meghatározott céljaival való összhangját, továbbá végzi a  beszerzések vezetői engedélyezésre történő
felterjesztését.
(4) A  HM honvédelmi államtitkár kijelölt szervezetével részt vesz az  MHP által igényelt polgári bázisobjektumok
kijelölésének feladataiban.
(5) A HM EI Zrt., felkérés alapján, a HM VGH megrendelésére, a HM és a HM EI Zrt. között megkötött 21520/44/10-01-03
számú Szolgáltatási Szerződés keretében végrehajtja a  feladat során elhelyezési célokra igénybe vett
magántulajdonú ingatlanok tekintetében a  bérleti szerződések megkötését és a  bérleti díjak, közüzemi költségek
kifizetését, az  igénybe vett ingatlanok megrendelt funkció szerinti megfelelőségének biztosítását, valamint
az  igénybe vett ingatlanokon a  rendeltetésszerű használat érdekében esetlegesen szükséges helyreállítási,
karbahelyezési feladatok elvégzését.
(6) A  HM EI Zrt. az  MHP igénye szerint, a  HM VGH megrendelése alapján végrehajtja a  helyreállításhoz,
karbahelyezéshez szükséges szolgáltatások és eszközök biztosítását.
(7) A  HM EI Zrt. igény alapján, a  HM VGH megrendelésére élőerős őrzésvédelmi feladatokat hajt végre az  ideiglenes
települési helyek, pontok biztosítása érdekében.
(8) A HM Currus Zrt. felkérés alapján, külön intézkedésre, az MHP igényeinek megfelelően a meglévő tartalékkészletből
biztosítja, illetve a hatályos szerződés alapján legyártja, és a kijelölt helyszínekre kiszállítja, valamint a kijelölt szerv
képviselőjének átadja a szükséges műszakiútzár-elemeket.
(9) A  HM Currus Zrt. a  tartalékkészleten, továbbá a  korábbi szerződésekben rögzített útzárelemeken felüli szükséglet
esetén, (köz)beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés alapján biztosítja a  többletigényként felmerült
útzárelemeket.
(10) A HM Currus Zrt. az MHP igényeinek megfelelően, a hatályos szerződés terhére, soron kívüli javítási, karbantartási
feladatokat végez a feladatban részt vevő technikai eszközök vonatkozásában.
(11) A  HM Currus Zrt. a  vonatkozó szerződések alapján, a  megküldött igénynek megfelelően soron kívüli gyártási
munkálatokat végez speciális műszaki-technikai berendezések tekintetében.
(12) A HM Zrínyi NKft. felkérés alapján, az IBH feladat elrendelése esetén kapcsolatot tart az MHP tervezőcsoportjával és
műszaki csoportjaival. Igényeiket figyelembe véve, az  építési feladatok megkezdése előtt geodéziai mérésekkel
kijelöli az  IBH építéséhez szükséges, az  államhatárral párhuzamos területsávot, valamint az  IBH nyomvonalát,
továbbá elvégzi az érintett területen fellelhető régészeti lelőhelyek kitűzését, együttműködve az építőcsoportokkal.
6. § (1) Az  MHP saját intézkedésben szabályozza a  honvédségi szervezetek feladatait a  tömeges bevándorlás okozta
válsághelyzet feladataiban való közreműködés tárgyában.
(2) Az MHP intézkedik
a) a feladatba bevont honvédségi szervezetek részletes feladatainak,
b) a vezetés-irányítás rendjének,
c) a  feladat érdekében végrehajtásra kerülő támogató tevékenység, különös tekintettel felderítő támogatás
feladatainak,
d) a kiszolgáló támogatás (ellátás, szállítás, javítás, egészségügyi biztosítás) feladatainak,
e) a híradó-informatikai támogatás rendjének,
f ) a személyügyi és adminisztrációs feladatoknak,
g) a feladatspecifikus felkészítés, kiképzés rendjének, feladatainak és
h) az ellenőrzések rendjének, kapcsolódó feladatoknak
a meghatározására.
(3) Az MHP a feladatok tervezése, meghatározása során, az ORFK igényeihez igazodva, az MH katonai szervezeteiből
a) az IBH-I és IBH-III vonatkozásában
aa) fogadási készenlétet biztosító erőket és
ab) reagáló (készenléti) erőket
jelöl ki,
b) az IBH-II és IBH-IV vonatkozásában
ba) pontosítja a rendelkezésre álló tervdokumentumokat,
bb) eléri a készenlétet az építési feladatok megkezdésére, az elrendeléstől számított 72 órán belül,
bc) kijelöl 1000 főt a  feladatok külön intézkedés szerinti megkezdésére, amelybe beleértendő
a végrehajtó létszám (építőcsoportok), a szükséges vezetési elemek, továbbá kiszolgáló elemek.
 (4) Az  MHP a  KÖZÖS AKARAT feladatba bevont erők összetételét, az  1000 fős IBH tartalék kivételével – az  ORFK
igényeihez igazodva – saját hatáskörben szabályozza, figyelembe véve a  honvédségi szervezeteinek
alaprendeltetésből adódó feladatait.
(5) Az  MHP közvetlen kapcsolatot tart fenn az  ORFK-val. A  kapcsolattartásra kijelölt MHP szerv elérhetőségét jelen
utasítás hatálybalépését követő 10 napon belül, tájékoztatásul megküldi az  ORFK vezetőjének, egyben felkéri
az érvényben levő együttműködési megállapodás felülvizsgálatára.
(6) Az MHP új együttműködési megállapodást készít elő az ORFK-val, amelyben feldolgozza a KÖZÖS AKARAT feladat
végrehajtása során már meglévő tapasztalatokat.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a  határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítésére és a  tömeges bevándorlás miatt
kihirdetett válsághelyzetre vonatkozó feladatokról szóló 7/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
203/2017. (VI. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Kelemen Józsefet 2017. november 21-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. május 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2011. (II. 11.) ME határozata egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás
(a továbbiakban: Keretmegállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Keretmegállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Keretmegállapodás kihirdetéséről
 szóló törvény tervezetét a Keretmegállapodás végleges szövegének megállapítását követően haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök