text:
13/2015. (II. 10.) Korm. rendelete a 2015/2016-os tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről és a 2015/2016-os tanévben induló képzésekben szakiskolai tanulmányi ösztöndíjra jogosító szakképesítésekről.
A Kormány a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 7. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) 84.  § (5)  bekezdése alapján a  Kormány
2015/2016-os tanévre szóló szakmaszerkezeti döntését (a továbbiakban: szakmaszerkezeti döntés) az 1−4. melléklet
tartalmazza, az e §-ban meghatározottak szerint.
(2) Az  1.  melléklet megyénként és a  fővárosra lebontva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló
150/2012.  (VII.  6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: OKJ) szerinti, állam által elismert azon szakképesítéseket,
amelyekre a  2015/2016-os tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az  oktatás munkarendjére tekintet
nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott szakképesítés),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott szakképesítés),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott szakképesítés).
 (3) A 2. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a korlátozottan támogatott szakképesítések keretszámait.
 (4) A  3.  melléklet megyénként és a  fővárosra lebontva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
OKJ szerinti azon szakközépiskolai ágazatokat, amelyekre a  2015/2016-os tanévben induló iskolai rendszerű
képzésekben – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott ágazat),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott ágazat),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott ágazat).
 (5) A 4. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a korlátozottan támogatott ágazatok keretszámait.
 (6) A szakmaszerkezeti döntés nem vonatkozik az iskolai rendszerű szakképzésben
a) az Szt. 25. § (5) bekezdése alapján a részszakképesítésre,
b) a kizárólag speciális szakiskolában oktatható szakképesítésre,
c) a rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésre és szakközépiskolai ágazatra, és
d) a büntetés-végrehajtási intézetben
történő beiskolázásra.
(7) A  szakmaszerkezeti döntés nem érinti a  szakképző iskolai fenntartónak a  (6)  bekezdésben meghatározott
szakképzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulásra való jogosultságát.
(8) A  fenntartó a  (6)  bekezdés c)  pontja szerinti képzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési
hozzájárulásra a rendészetért felelős miniszternek az Szt. 91. § (7) bekezdése szerinti engedélye alapján jogosult.
2. § (1) Az  e  rendeletben foglaltakat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011.  évi CXC.  törvény 4.  § 31.  pontja alapján
a 2016. februárban induló képzésekre is alkalmazni kell.
(2) Az  1.  § (4) és (5)  bekezdésében, valamint a  3. és a  4.  mellékletben foglaltakat az  Szt. 27.  § (1)  bekezdésében
meghatározott beszámítás alapján a  kilencedik évfolyamnál magasabb évfolyamon induló, érettségire felkészítő
ágazati szakközépiskolai képzésre is alkalmazni kell.
(3) A  2. és a  4.  mellékletben meghatározott keretszámokon a  korlátozottan támogatott szakképesítések,
szakközépiskolai ágazatok esetén, az  iskolai rendszerű szakképzésbe, az  oktatás munkarendjétől független
beiskolázható tanulói létszám értendő.
(4) Ha a  tanuló évfolyamot ismétel, a  tanulmányoknak az  azonos szakképesítésre vagy szakközépiskolai ágazati
képzésre való felkészítés keretében történő folytatása esetén a  tanulót a  megismételt évfolyamon a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni, amennyiben az  érintett szakképesítés vagy szakközépiskolai ágazat
a megismételt évfolyam induló tanévében e rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül.
3. § (1) A  fenntartó – az  állami intézményfenntartó központ és az  agrárpolitikáért felelős miniszter kivételével – köteles
megteremteni a  2. vagy a  4.  mellékletben rá meghatározott keretszám mértékéig az  adott képzésre történő
beiskolázás valamennyi feltételét, a  képzést meghirdetni, és a  szükséges intézkedéseket megtenni annak
érdekében, hogy a rá meghatározott keretszámot be tudja tölteni a beiskolázás során.
(2) A  fenntartó jogutódlással történő megszűnése esetén a  jogutód fenntartót illeti meg az  érintett megyében vagy
a  fővárosban korlátozottan támogatott szakképesítés és szakközépiskolai ágazat esetén a  megszűnt fenntartó
e  rendeletben meghatározott keretszám mértékéig érvényes költségvetési hozzájárulási jogosultsága. A  jogutód
fenntartó – a jogutódlás tényének igazolásával, működési engedélyhez kötött fenntartó esetén a jogerős működési
engedély hiteles másolatával – haladéktalanul írásban jelzi a  jogutódlást az  állami szakképzési és felnőttképzési
szervnek, amely a változást a honlapján nyilvánosságra hozza.
4. § (1) A  fenntartó kétoldalú megállapodás megkötésével köteles gondoskodni arról, hogy a  megyében működő másik
szakképző iskolai fenntartó (a  továbbiakban: átvevő fenntartó) a  2015/2016-os tanévet megelőzően átvegye
a 2. vagy a 4. melléklet szerint rá meghatározott keretszámot vagy annak egy részét, ha részben vagy egészben nem
tudja megteremteni a rá meghatározott keretszám szerinti beiskolázás feltételeit
a) a jogutód nélküli megszűnése,
b) a szakképző intézményének vagy annak feladatellátási helyének megszűnése,
c) a szakképző intézményének jogutódlással történő fenntartóváltása, vagy
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó egyéb, önhibáján kívül álló ok
miatt.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megállapodást az  érintett szakképző iskolai fenntartók 2015. augusztus 31-ig, a  2.  §
(1)  bekezdése szerinti képzések esetén 2016. január 15-ig öt példányban, írásban kötik meg. A  megállapodásban
pontosan meg kell jelölni az  érintett szakképesítést, szakközépiskolai ágazatot, a  jogosult fenntartó 2. vagy
4. melléklet szerinti keretszámának egy részét vagy egészét, a 2. vagy a 4. mellékletben foglalt táblázat sorának és
oszlopának megjelölésével.
(3) A megállapodás megkötésének feltétele, hogy az átvevő fenntartó a szakképző iskolájában rendelkezzen az érintett
szakképesítés vagy ágazati szakközépiskolai képzés indításának feltételeivel. A nem állami átvevő fenntartó hatályos
szakképzési megállapodásában rögzített létszámkeretet nem lépheti túl a 2. és a 4. melléklet szerinti keretszám és
az átvenni kívánt keretszám összege.
(4) Az  átvevő fenntartó az  (1)  bekezdés szerinti megállapodás alapján akkor jogosult költségvetési hozzájárulásra,
ha az állami szakképzési és felnőttképzési szerv, valamint az OKJ 6. mellékletében szereplő szakképesítések esetén
az  agrárpolitikáért felelős miniszter a  megállapodást ellenjegyezte. Az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv
és az agrárpolitikáért felelős miniszter ellenjegyzi a megállapodást, ha az megfelel a  (2), (3) és az (5) bekezdésben
foglaltaknak.
(5) Az  átvevő fenntartó a  megállapodást, a  megkötését követő 3 napon belül – működési engedélyhez kötött
szakképző iskola esetén a  jogerős működési engedély fenntartó által hitelesített másolatával – négy példányban
megküldi az  állami szakképzési és felnőttképzési szervnek. A  megállapodás azon példánya, melyet az  átvevő
fenntartó nem küld meg ellenjegyzés céljából, a  2. és a  4.  melléklet alapján keretszámmal rendelkező, átadó
fenntartónál marad, aki ezzel igazolhatja, hogy eleget tett az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségének.
(6) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv azon megállapodás négy példányát, melyben az OKJ 6. mellékletében
foglalt szakképesítések is szerepelnek, a  kézhezvételtől számított 15 napon belül ellenjegyzésével továbbítja
az agrárpolitikáért felelős miniszternek. Ha az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a megállapodást nem jegyzi
ellen, az agrárpolitikáért felelős miniszternek történő megküldés nélkül, a kézhezvételtől számított 15 napon belül
a beküldött négy példányt visszaküldi az átvevő fenntartónak, az ellenjegyzés elmaradásának írásbeli indoklásával
együtt. Az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv akkor, ha az  agrárpolitikáért felelős miniszternek nincs
ellenjegyzési jogosultsága, az előbbiekben meghatározott módon jár el.
(7) Az  agrárpolitikáért felelős miniszter a  kézhezvételtől számított 15 napon belül ellenjegyzésével visszaküldi
a megállapodás három példányát az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
(8) Ha az  agrárpolitikáért felelős miniszter a  megállapodást nem jegyzi ellen, a  megállapodás négy példányát
a  kézhezvételtől számított 15 napon belül az  ellenjegyzés elmaradásának írásbeli indoklásával együtt az  állami
szakképzési és felnőttképzési szervnek visszaküldi. Ebben az esetben az állami szakképzési és felnőttképzési szerv
a  kézhezvételtől számított 15 napon belül az  agrárpolitikáért felelős miniszter indoklásával együtt továbbítja
a megállapodás négy példányát az átvevő fenntartónak.
(9) Az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv az  ellenjegyzést – az  agrárpolitikáért felelős miniszter ellenjegyzése
esetén a  kézhezvételt – követően, 15 napon belül az  ellenjegyzett megállapodás egy-egy példányát megküldi
a költségvetési hozzájárulást folyósító szervnek, valamint az átvevő fenntartónak, és ezt követően a megállapodást
a honlapján nyilvánosságra hozza.
5. § Az Szt. 82. § b) pontja szerint tett javaslat alapján megyénként és a fővárosra tekintettel meghatározott, a szakiskolai
tanulmányi ösztöndíjról szóló kormányrendelet alapján a  2015/2016-os tanévben induló képzésekben szakiskolai
tanulmányi ösztöndíjra jogosító hiány-szakképesítéseket az 5. melléklet tartalmazza.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § (1) Hatályát veszti a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a  Kormány egyedi döntésével nyújtható
támogatások részletes szabályairól szóló 149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet.
(2) A  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a  Kormány egyedi döntésével nyújtható támogatások
részletes szabályairól szóló 149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet]
rendelkezéseit kell alkalmazni
a) a  149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet alapján megkötött és e  rendelet hatálybalépését megelőző napon
hatályos támogatási szerződésekből fakadó jogok és kötelezettségek tekintetében, és
b) azon támogatási kérelem és támogatás tekintetében, amelyre vonatkozóan a  149/2012. (VII. 6.)
Korm. rendelet 15. § (4) bekezdése alapján a Kormány döntést hozott.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
111/2009. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 24/2009. (I. 30.) OVB határozatát megsemmisíti és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján társadalmi szervezet
kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 24/2009. (I. 30.)
OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
A 24/2009. (I. 30.) OVB határozat a Magyar Közlöny 12. számában 2009. január 30-án jelent meg. A kifogást 2009.
február 13-án – a Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és módon – terjesztették elő.
Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon jelen népszavazást követő év január 1-jétől a forint alapú, ingatlan vásárlási célú
hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) előtörlesztési díjának mértékét a hitelező ne változtathassa
meg egyoldalúan a hitelszerződés aláírását köve tően?”
A kifogás benyújtója szerint eredményes népszavazás esetén a kérdés több okból is alkot mány elle nes szabály
megalkotására kötelezné a jogalkotót. Az indítványozó szerint a kérdés sérti az Alkotmány 9. §-ában szabályozott
piacgazdaság és a gazdasági verseny szabadságának elvét és az ezekből az elvekből levezetett szerződési szabadság
követelményét. A 32/1991. (VI. 6.) AB határozat indokolásából kiindulva a kifogás arra az álláspontra jut, hogy „[a]z
egyoldalú szerződésmódosítás joga (...) a piaci verseny szabadságán, a szerződési szabadságon alapuló alkotmányos
jog, annak jogszabályi elismerése, hogy hosszabb távú jogviszonyokban szükség van olyan mechanizmusra, ami
biztosítja azt, hogy szolgáltatás és ellenszolgáltatás valóban egyenértékű legyen. Különösen indokolt ez az olyan
szerződések esetében, amelyekben a szolgáltatások teljesítése időben asszimetrikusan történik, vagyis a felek
teljesítése időben eltér egymástól. A pénzügyi szolgáltatások esetében az egyoldalú szerződésmódosításra okot adhat
a jogi, szabályozói környezet változása, a pénzpiaci feltételek, a makrogazdasági környezet módosulása, és a banki
működési feltételek megváltozása.”
A kifogás rámutat arra is, hogy a kérdés az Alkotmány 70/A. §-át sértő diszkriminatív szabályozásra késztetné
a jogalkotót, mert a hosszú lejáratú szerződések közül csak a hitelszerződések és a hitelszerződések közül is csak azok
egy csoportjára – a forint alapú ingatlanvásárlási hitelekre – nézve kívánja meg az egyoldalú szerződésmódosítási
tilalom elő írását.
A kérdés alapján nem állapítható meg, hogy az egyoldalú szerződésmódosítás tilalma a népszavazást követő év január
1-jét köve tően vagy azt megelőzően megkötött szerződésekre vonatkozik-e, ezért a kérdés nem felel meg
az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből folyó jogbiztonság követelményének. Ha a kérdés alapján alkotott szabály csak
a hatályba lépését köve tően megkötött szerződésekre vonatkozna, sértené az Alkotmány 70/A. §-ában szabályozott
jogegyenlőség követelményét, ha azt megelőzően létrejött szerződéseket is érintené a visszaható hatályú jogalkotás
tilalmába ütközne.
Az indítványozó álláspontja szerint a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség
követelményének. A kérdés sérti, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség követelményét, mert
a kérdésből nem állapítható meg, hogy a piaci körülmények megváltozása következtében keletkező többletterheket
ki és milyen forrásból köteles viselni.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.
(2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
2. Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen
ügyben alkalmazott szabályai:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen ügyben
alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
4. A hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvénynek (a továb biak ban: Hpt.)
a kölcsönszerződések egyoldalú felmondására vonatkozó szabályai:
„210. § (...)
(3) Fogyasztóval, vagy mikrovállalkozással kötött kölcsönszerződésben, vagy pénzügyi lízingszerződésben kizárólag
a kamatot, díjat, vagy költséget lehet egyoldalúan – az ügyfél számára kedvezőtlenül – módosítani abban az esetben,
ha a szerződés a módosítandó kamat-, díj- vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételek megváltozása
esetére ezt lehetővé teszi. Annak bizonyítása, hogy a módosítást a szerződés lehetővé teszi, a pénzügyi intézményt
terheli. Ha a feltétel változása a kamat-, díj- vagy költségelem csökkentését teszi indokolttá, azt is érvényesíteni kell.
Ugyanazon feltétel változása csak egy kamat-, díj- vagy költségelem változását indokolhatja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szerződések esetén kamatot, díjat, vagy költséget érintő, egyoldalú, az ügyfél
számára kedvezőtlen módosítást – referencia kamatlábhoz kötött kamatnál a kamat módosítása kivételével –
a módosítás hatálybalépését megelőzően legalább hatvan nappal hirdetményben közzé kell tenni. A módosításról és
a törlesztőrészlet ebből adódó változásáról az érintett ügyfeleket legkésőbb a módosítás hatálybalépését hatvan
nappal megelőzően postai úton, vagy más a szerződésben meghatározott közvetlen módon is értesíteni kell, továbbá
elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető
módon, elektronikus úton is elérhetővé kell tenni.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott szerződéseknél a kamat, díj, vagy költség ügyfél számára kedvezőtlen
módosítása esetén – referencia kamatlábhoz kötött kamat kivételével – az ügyfél a módosítás hatálybalépése előtt –
a (6) bekezdésben meghatározott eltéréssel – jogosult a szerződés díjmentes felmondására.
(6) Jelzáloglevéllel finanszírozott kölcsönszerződés esetén, a kamat, díj, vagy költség ügyfél számára kedvezőtlen
módosítás miatt az ügyfelet megillető felmondáskor, a hitelintézet jogosult a lejárat előtti visszafizetéssel járó
költségeit érvényesíteni.
(7) A (3) bekezdésben nem szabályozott szerződések esetén kamatot, díjat vagy egyéb szerződési feltételt csak akkor
lehet egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül módosítani, ha a szerződés ezt a pénzügyi intézmény számára
– külön pontban – egyértelműen meghatározott feltételek, illetve körülmények esetére lehetővé teszi. A szerződés
kamatot, díjat érintő – az ügyfél számára kedvezőtlen – módosítását a módosítás hatálybalépését tizenöt nappal
megelőzően, hirdetményben közzé kell tenni, elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén az ügyfelek
számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikus úton is elérhetővé kell tenni.
(8) A szerződés egyoldalúan nem módosítható új díj vagy költség bevezetésével. Az egyes díjak szerződésben
meghatározott számítási módja, konkrét összege, vagy felső határa egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül
nem módosítható.
(9) Fogyasztóval, vagy mikrovállalkozással kötött kölcsönszerződés, vagy pénzügyi lízingszerződés általános
szerződési feltételeinek módosításáról legkésőbb a módosítás hatálybalépésekor a Felügyeletet tájékoztatni kell.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során
az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. A kifogás alapján az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés
megfelel-e az egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.]
A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen
jogalkotásra irányul.
A Hpt. 210. § (3) bekezdése az OVB határozat meghozatalakor úgy rendelkezett, hogy „[a] kamatot, díjat vagy egyéb
szerződési feltételt csak akkor lehet egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül módosítani, ha szerződés ezt
– külön pontban – a pénzügyi intézmény számára meghatározott feltételek, illetve körülmények esetére
egyértelműen lehetővé teszi”. A Hpt. 210. §-át éppen a kölcsönszerződések egyoldalú módosítására vonatkozóan
módosította a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi
XIII. törvény (a továb biak ban: Hpt.mód.) 8. §-a. Az új szabályok 2009. augusztus 1-jén léptek hatályba. A Hpt.mód.
rendelkezései a korábbi szabályozáshoz képest a fogyasztók jogait védő garanciákkal bástyázták körül a fogyasztói
kölcsönszerződések egyoldalú módosításának lehetőségét.
A Hpt. 210. § (3) bekezdésének mind az OVB határozat meghozatalakor, mind az alkotmánybírósági eljárás idején
hatályos rendelkezése abban az esetben ad módot valamely díjnak az ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú
módosítására, ha a szerződés a szerződésben meghatározott feltételek – a hatályos szabály szerint a díjra kihatással
bíró ok-okozati feltételek – megváltozása esetére azt kifejezetten lehetővé teszi. A Hpt. 210. § (3) bekezdése azt is
kimondja, hogy ha a feltétel változása a díj csökkentését teszi indokolttá, azt is érvényesíteni kell.
E szabályokat figye lembe véve megállapítható, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem tudják egyértelműen
eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Azt-e, hogy törvény feltétel nélkül tiltsa meg
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét, vagy azt, hogy a törvény zárja ki azt, hogy a szerződő felek
a kölcsönszerződésben megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére – annak feltételeit is meghatározva –
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségében. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem, hogy a kérdésben
megfogalmazott tilalom, csak az ügyfelek számára terhes szerződésmódosítást zárja ki, vagy a számukra kedvező
módosítást is. A választópolgárok az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kell, hogy
döntsenek a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
Mindezeket figye lembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ában
szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 24/2009. (I. 30.) OVB határozatot megsemmisítette és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Nsztv. 13. §-ába ütközése miatt az OVB határozatát megsemmisítette,
a kifogásban foglaltakat a továb biak ban nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az OVB határozat közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2011. (IV. 28.) KüM határozata az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló, Varsóban, 2005. május 16-án kelt Egyezménye kihirdetéséről szóló 2011. II. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi II. törvénnyel a Magyar Közlöny 19. számában kihirdetett, az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről
szóló, Varsóban, 2005. május 16-án kelt Egyezményének 23. cikkének 4. bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak
szerint rendelkezik:
„Annak az aláíró államnak a vonatkozásában, amely az Egyezmény hatálybalépése után fejezi ki az Egyezmény
kötelező hatályának elismerésére vonatkozó szándékát, az Egyezmény a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelő
kötelező hatály elismerését követő három hónapos időszakot követő hónap első napján lép hatályba.”
A kötelező hatály elismerésének időpontja: 2011. március 21.
Az Egyezmény hatálybalépésének időpontja: 2011. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi II. törvény 6. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Közlöny
19. számában kihirdetett, az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló, Varsóban, 2005. május 16-án kelt
Egyezménynek kihirdetéséről szóló 2011. évi II. törvény 2. és 3. §-ai 2011. július 1-jén, azaz kettőezer-tizenegy július
elsején lépnek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1069/2016. (II. 25.) Korm. határozata a Rácalmás város külterületén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Rácalmás város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint 059/5, 059/6, 059/7, 059/8, 059/41, 059/42, 059/43, 059/44, 059/45, 059/46, 059/47, 059/48, 059/49, 059/50,
059/51, 059/52, 059/53, 059/54, 059/55, 059/56, 059/57, 059/58, 059/59, 059/60, 059/61, 059/62, 059/63, 059/64,
059/65, 059/66, 059/67, 059/68, 075/4, 075/5, 075/6 és 075/22 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen
földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
159/2017. (HK 5.) HVKF határozata hadfelszerelés alkalmazásba vételéről.
A hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből
történő kivonásának rendjéről szóló 10/2016. (III. 10.)
HM utasítás 3. § (4) bekezdés a) pontja alapján az alábbi
hadfelszerelés alkalmazásba vételét rendelem el:
ÜTG-10 RÁBA H25.234 DAE 112 típusú üzemanyag
töltőgépkocsi
Rendeltetése: Páncélozásra előkészített fülkével szerelt
RÁBA H25.234 DAE 112 típusú katonai terepjáró bázisjárművön alapuló üzemanyag töltőgépkocsi a Magyar
Honvédség katonai szervezetei hajtóanyag készleteinek
szállítására és tábori körülmények közötti kiszolgálásának
biztosítására.
Budapest, április 28. A távollévő HVKF helyett: Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
2/2018. (I. 11.) KE határozata az országgyűlési képviselők 2018. általános választása időpontjának kitűzéséről.
Az Alaptörvény 2. cikk (3) bekezdése és 9. cikk (3) bekezdés e) pontja, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI. törvény 6.  §-a alapján az  országgyűlési képviselők 2018. évi általános választását 2018. április 8. napjára
tűzöm ki.
Budapest, 2018. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
166/2012. (HK 8.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7185 AO 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7185 AO (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 55/2012.
(HK 6.) HVKFH szakutasításával elfogadott és hatályba
léptetett STANAG 7185 AO (EDITION 1) – AIR-MARITIME COORDINATION PROCEDURES (AMCP)
– ATP-3.3.3.1 címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény meghatározza a légi és
haditengerészeti erők koordinációs eljárásait.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
86/2017. (VIII. 29.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
a Pető András Főiskolán
dr. Tenk Miklósné dr. Zsebe Andrea főiskolai tanárt a rektori megbízatása alól
– a Pető András Főiskola 2017. július 31-ei hatállyal történő megszűnésére tekintettel –
2017. július 31. napjával felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2011. (V. 18.) NEFMI rendelete az egyes sajátos közoktatási feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 11. pont d) alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Sajátos nevelési igényű tanulók tankönyvtámogatása 1. § (1) A támogatást a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 13. § (1) bekezdése szerinti központi költségvetési szervként működő felsőoktatási
intézmények (a továbbiakban: központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény), a 35. §
(1) bekezdésében meghatározott fenntartók (a továbbiakban: önkormányzati fenntartó), valamint a 42. §
(1) bekezdésének a) pontjában meghatározott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmények fenntartói
(a továbbiakban: közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója) igényelhetik (a továbbiakban együtt:
fenntartók).
(2) A fenntartók a fenntartásukban lévő – a szakiskolák kivételével – nevelési-oktatási intézmények 1–13. évfolyamain,
szakiskolák esetében a 9–10. évfolyamain és a szakképzési évfolyamokon a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt
vevő, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Közokt. tv.) 121. § (1) bekezdés 29. pont a) vagy
b) alpontja szerinti sajátos nevelési igényű tanulók 2011. október 1-jei közoktatási statisztikai létszáma alapján
igényelhetik.
(3) A támogatás felhasználható a Közokt. tv. 121. § (1) bekezdés 29. pont a) vagy b) alpont szerinti sajátos nevelési igényű
tanulók kis példányszámú tankönyveinek beszerzésére és differenciált tankönyvvásárlás támogatására, így különösen
a vak tanulók kispéldányszámú, pontírásos és hangos tankönyvei, digitalizált tananyagai a tankönyvvé nyilvánítás,
a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet
(a továbbiakban: OM rendelet) 22. § (13) bekezdése szerint történő beszerzésének támogatására.
(4) A támogatás igénylésének alapja a tankönyvrendelésben szereplő végösszegnek a költségvetési törvény 3. melléklet
17. pont b) alpont „Tanulók ingyenes tankönyvellátásának támogatása” cím alatti normatív hozzájárulások fajlagos
összegével csökkentett különbözete.
2. § (1) A támogatási igényt az 1., 2. és 3. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2011. július 1-jéig kell benyújtani. A vak és
gyengénlátó tanulók tankönyveihez támogatást a fenntartók, valamint az OM rendelet 22. § (13) bekezdésében
meghatározott Vakok Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézményének fenntartója a vak és gyengénlátó
tanulók részére az 1. § (2)–(3) bekezdésben meghatározott feltételek szerint igényelhetik.
(2) A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) területileg illetékes szerve (a továbbiakban: Igazgatóság)
a támogatási igények egy példányát 2011. július 29-ig megküldi a Wekerle Sándor Alapkezelőnek (a továbbiakban:
Alapkezelő).
(3) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését 2011. szeptember 5-ig
önkormányzati fenntartó, közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként külön-külön összesítve,
nyomtatott és elektronikus formában megküldi az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója támogatási igényének a Kincstár általi teljesítéséhez
az egyenkénti finanszírozási adatokat az e bekezdésben foglalt időpontban az Alapkezelő elektronikus formában
megküldi a miniszter részére.
(4) A miniszter az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő fenntartók által benyújtott támogatási
igények alapul vételével, az összesített igények alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt a támogatás
fenntartónkénti, valamint intézményenkénti összegéről. A miniszter döntését – az Alapkezelő egyidejű értesítésével –
az általa vezetett minisztérium (a továbbiakban: NEFMI) honlapján 2011. október 8-ig közzéteszi. A miniszter döntését
az Alapkezelő közli a fenntartókkal.
(5) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartó utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – 2011. október 20-ig elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A támogatást az önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a 2011. november havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja.
(6) A támogatást a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében a miniszter utalványozása
alapján a Kincstár 2011. november 15-ig folyósítja.
2. Szakiskolai felzárkóztató oktatás támogatása 3. § (1) A támogatást a fenntartók a fenntartásukban lévő szakiskolákban a 2010/2011. tanév január 1-jétől augusztus 31-ig,
valamint a 2011/2012. tanév szeptember 1-jétől december 31-ig tartó naptári hónapjaiban a felzárkóztató oktatásban
részt vevő tanulók létszáma alapján igényelhetik.
(2) A támogatás kizárólag szakiskolában, a kerettanterv alapján elkészített helyi tanterv szerint szervezett felzárkóztató
oktatásban részt vevő tanulók után igényelhető a szakképzésbe történő bekapcsolódáshoz szükséges elméleti és
gyakorlati tudáselemek (kompetenciák), a tanulói képességek fejlesztését szolgáló eszközök beszerzésére, valamint
működési jellegű kiadások (személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások, egyéb működési
célú kiadások) fedezésére.
(3) A (2) bekezdésben foglalt támogatás csak a nappali rendszerű iskolai oktatás munkarendje szerint oktatott tanulók
után igényelhető.
(4) A támogatás igénylésének alapja a 2010/2011. tanévre, valamint a 2011/2012. tanévre beíratkozott tanulók havi
létszámadatainak január 1-jétől június 30-ig, valamint július 1-jétől december 31-ig a félévi részletre vonatkoztatott
matematikai átlaga.
(5) A normatív támogatás összege 8000 Ft/hó/fő. Az igénylőlapon a (4) bekezdés szerinti, valamint a félévi részlet alapjául
szolgáló havi létszámadatok matematikai átlagát kell feltüntetni. A tanulók átlaglétszám-számításánál törtszám
esetén a létszámot mindig (egy főre) felfelé kerekítve kell figyelembe venni.
(6) A támogatási igényt az 1. melléklet szerinti adatlap, valamint a 2011. évi első részlet tekintetében a 2010/2011. tanév
tárgyhónapjainak létszámadatai alapján a 4. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2011. május 23-ig, a második részlet
tekintetében a 2010/2011. tanév, valamint a 2011/2012. tanév tárgyhónapjainak létszámadatai alapján az 5. melléklet
szerinti adatlap kitöltésével 2011. október 5-ig kell benyújtani.
4. § (1) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által a 3. § szerint benyújtott támogatási igény egy példányát az első
részlet tekintetében 2011. június 8-ig, a második részlet tekintetében 2011. november 1-jéig megküldi az
Alapkezelőnek.
(2) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését az első részlet tekintetében
2011. július 1-jéig, a második részlet tekintetében 2011. november 15-ig az önkormányzati fenntartó, a közoktatási
feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója szerinti bontásban, nyomtatott és elektronikus formában megküldi
a miniszter részére.
(3) A miniszter a 3. § (1)–(3) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő fenntartók által benyújtott támogatási
igények alapul vételével, az összesített igények alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt a támogatás
fenntartónkénti összegéről. Döntését – az Alapkezelő egyidejű értesítésével – a NEFMI honlapján közzé kell tenni.
A miniszter döntését az Alapkezelő közli a fenntartókkal.
(4) A miniszter a támogatásban részesült szakiskolákra és a támogatási összegekre vonatkozó fenntartónkénti és
intézményenkénti adatokat közli az államháztartásért felelős miniszterrel.
(5) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartó utaláshoz szükséges adatait – a KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – az első részlet tekintetében 2011. július 20-ig, a második részlet
tekintetében 2011. november 20-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások
mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi önkormányzatokért felelős
miniszterrel. A támogatást az önkormányzati fenntartó esetében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
utalványozása alapján a Kincstár az első részlet tekintetében 2011. augusztus havi, a második részlet tekintetében
2011. december havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(6) A miniszter a támogatott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében az intézmény
fenntartójának adatait és a támogatás első részletét 2011. július 20-ig, a második részletét november 20-ig közli
utalványozás céljából a Kincstárral. A Kincstár a támogatás összegét a miniszter utalványozása alapján az első részlet
tekintetében 2011. év augusztus 15-ig, a második részlet tekintetében 2011. december 15-ig folyósítja.
3. Szakközépiskola tizenegy–tizenkettedik évfolyamán az iskolai gyakorlati oktatás támogatása
5. § (1) A támogatást a fenntartók igényelhetik a 2010/2011. tanév január 1-jétől június 30-ig, valamint a 2011/2012. tanév
szeptember 1-jétől december 31-ig tartó naptári hónapjaiban, a szakközépiskolákban vagy szakközépiskolai
tevékenységet ellátó intézményegységben a tizenegy–tizenkettedik évfolyamon folyó, nappali oktatás munkarendje
szerint szervezett szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt vevő tanulók után.
(2) A támogatás elosztásának alapja az (1) bekezdésben meghatározott intézményben, intézményegységben
a szakközépiskola pedagógiai programjában meghatározott, a Közokt. tv. 29. § (1) bekezdése szerinti,
a tizenegy–tizenkettedik évfolyamon folyó nappali oktatás munkarendje szerint legfeljebb 12 fős csoportban, legalább
heti négy órában szervezett szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt vevő, a 2010/2011.
tanévre, valamint a 2011/2012. tanévre beiratkozott tanulók 2011. február 15-ei, valamint 2011. szeptember 15-ei
tanulói jogviszonyban álló tanulók létszáma. Ahol a kilencedik évfolyamon nyelvi előkészítő oktatás vagy két tanítási
nyelvű oktatás folyik, ott a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelően a szakközépiskola tizenkettedik–tizenharmadik
évfolyamán tanulók gyakorlati oktatásához igényelhető a hozzájárulás, abban az esetben, ha a szakközépiskola
pedagógia programja az évfolyamok számozásánál erre kitér.
(3) A támogatási igény kizárólag abban az esetben nyújtható be, ha a pedagógiai programban meghatározott
szakképzési évfolyamok száma az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és
törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben meghatározott Országos Képzési Jegyzékben előírt
évfolyamoknál eggyel kevesebb, tehát a szakközépiskolák kilenc–tizenkettedik évfolyamain – a költségvetési törvény
3. mellékletének 16. a) pont aa) alpontjában rögzítetteket is figyelembe véve – végrehajtott szakmacsoportos
alapozás, szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatás a szakmai képzés idejébe a szakképzésről szóló
1993. évi LXXVI. törvény 11. § (1) bekezdése alapján beszámításra kerül.
(4) A támogatási igényt az 1., a 7. és a 8. melléklet szerinti adatlap kitöltésével
a) az első részlet tekintetében 2011. január 1-jétől 2011. június 30-ig terjedő időszakra legkésőbb 2011. május 23-ig,
b) a második részlet tekintetében 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-ig terjedő időszakra legkésőbb 2011.
szeptember 20-ig kell benyújtani.
(5) A támogatási igényhez mellékelni kell mindkét részletet tekintve az intézményi nyilatkozatot arról, hogy
a kilenc–tizenkettedik, illetve ahol a kilencedik évfolyamon nyelvi előkészítő oktatás vagy két tanítási nyelvű oktatás
folyik, ott a kilencedik–tizenharmadik évfolyamokon végrehajtott szakmacsoportos alapozás, szakmai orientáció és
szakmacsoportos gyakorlati oktatás a szakmai képzés idejébe beszámításra kerül, és a pedagógiai programban
meghatározott szakképzési évfolyamok száma az Országos Képzési Jegyzékben előírt évfolyamoknál eggyel kevesebb
lesz.
(6) A támogatás felhasználható:
a) a szakmai orientációhoz és szakmacsoportos gyakorlati oktatáshoz kapcsolódó működési jellegű kiadások
(személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások, egyéb működési célú kiadások)
fedezésére, valamint
b) olyan tevékenység finanszírozására, amely a gyakorlati tudáselemek (kompetenciák), a tanulói képességek
fejlesztését szolgálja, továbbá új vagy a korábbinál műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök
létrehozására irányul, illetve a nyilvántartásukban már szereplő tárgyi eszközök műszaki, technikai
paramétereinek korszerűsítését valósítja meg (fejlesztés).
6. § (1) Az Igazgatóság az 5. § alapján benyújtott támogatási igényeket az első részlet tekintetében 2011. június 8-ig,
a második részlet tekintetében 2011. október 15-ig továbbítja az Alapkezelő részére.
(2) Az Alapkezelő a benyújtott igények e rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelését megvizsgálja, és
a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését önkormányzati fenntartó, közoktatási
feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és központi költségvetési szervként működő felsőoktatási
intézmény szerinti bontásban, összesítve, nyomtatott és elektronikus formában az első részlet tekintetében 2011.
június 30-ig, a második részlet tekintetében 2011. november 3-ig megküldi a miniszter részére.
(3) A támogatás az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelt fenntartók között, a 2011. január 1-jétől 2011. június
30-ig, valamint a 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-ig, a tizenegyedik–tizenkettedik évfolyamon szakmai
orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt vevő tanulók 2011. február 15-ei, valamint 2011.
szeptember 15-ei létszáma alapulvételével kerül elosztásra. Az egy tanulóra, egy hónapra jutó támogatás összege nem
haladhatja meg az 1000 forintot.
(4) A támogatásban részesülő fenntartókat megillető támogatási összegről a miniszter az 5. § (4)–(5) bekezdésben,
meghatározott feltételeknek megfelelő fenntartók által benyújtott támogatási igények alapul vételével, az összesített
igények alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt az első részlet tekintetében 2011. július 15-ig,
a második részlet tekintetében 2011. november 15-ig. A miniszter döntését – az Alapkezelő egyidejű értesítésével –
a NEFMI honlapján közzé kell tenni. A miniszter döntését az Alapkezelő közli a fenntartókkal.
(5) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartó utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – az első részlet tekintetében 2011. július 20-ig, a második részlet
tekintetében 2011. november 30-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások
mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi önkormányzatokért felelős
miniszterrel. A támogatást az önkormányzati fenntartó esetében a költségvetési törvény IX. fejezet 5. cím
Központosított előirányzatok alatti forrás terhére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a Kincstár az első részlet tekintetében a 2011. év augusztus havi, a második részlet tekintetében a 2011. év december
havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(6) A miniszter a támogatott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében az intézmény
fenntartójának adatait és a támogatás első részletének összegét 2011. július 15-ig, a második részlet összegét
december 12-ig utalványozás céljából közli a Kincstárral. A Kincstár a miniszter utalványozása alapján a támogatás első
részletét 2011. július 29-ig, a második részletet 2011. december 15-ig folyósítja.
4. Nem magyar állampolgár tanköteles tanulók oktatásának támogatása
7. § (1) A támogatást a fenntartók a fenntartásukban levő iskola azon tanulója után igényelhetik,
a) aki a Közokt. tv. 110. § (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozik, vagy aki a Közokt. tv. 110. § (1) bekezdés
c) pontjának hatálya alá tartozó humanitárius tartózkodási engedéllyel rendelkezik,
b) aki a Közokt. tv. 110. § (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá tartozó, vagy az (1) bekezdés a) pontjában nem
hivatkozott, a Közokt. tv. 110. § (1) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó nem magyar ajkú állampolgár,
amennyiben a tanuló közoktatási intézményrendszerbe való belépésétől számított időtartama nem éri el az
egy évet, és a közoktatási intézmény vagy a tanuló által látogatott osztály tanítási nyelve magyar, feltéve, hogy
a tanuló oktatását, nevelését központi pedagógiai program adaptálásával szervezik meg.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatás csak a nappali oktatás munkarendje szerint szervezett oktatásban részt vevő
tanulók után igényelhető.
(3) A fenntartóknak nyújtható támogatás mértéke az (1) bekezdés a) pontjában felsorolt tanulók esetében nem
haladhatja meg a 140 000 Ft/fő/év összeget. A 2011/2012. tanév egy tanítási félévére vonatkozó 50%-os támogatási
összegre való jogosultságot nem érinti, ha a tanuló az adott tanítási félév lezárulta előtt elköltözik az iskola
településéről, vagy elhagyja a Magyar Köztársaság területét és ezáltal tanulói jogviszonya az iskolával megszűnik.
A támogatásra való jogosultságot nem érinti, ha a tanuló egy településen belül, azonos fenntartó fenntartásában álló
másik intézménybe átíratkozik.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott tanuló esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg
a 70 000 Ft/fő/év összeget.
(5) A fenntartók által elnyert támogatások felhasználhatók az iskolák (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tanulói
esetében a 11. mellékletben meghatározott, iskolai, tanórán kívüli, heti rendszerességgel tartott magyar nyelvi
felkészítő programok költségeire, az azokkal összefüggő emberi erőforrások költségeire, a célcsoport számára
biztosított kulturális különbségeket áthidaló iskolai, tanórán kívüli tevékenységekre, az oktatási-fejlesztési
folyamatban vagy az ahhoz való hozzáféréshez elengedhetetlen, a célcsoport számára biztosított eszközök
beszerzésére, az iskolai gyermekvédelmi felelős vagy az ezzel a feladattal megbízott munkatárs tanulóval és a tanuló
családjával való rendszeres kapcsolattartásával összefüggő emberi erőforrások költségeire, a mellékletben
meghatározott mértékben. Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott tanulók esetében a támogatás
a 12. mellékletben meghatározott iskolai, tanórán kívüli, heti rendszerességgel tartott magyar nyelvi felkészítő
programok költségeire, valamint az azzal összefüggő emberi erőforrásokkal kapcsolatos költségekre fordítható.
8. § (1) A 7. § szerinti támogatási igényt az 1., 9., 11. és 12. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2011. október 6-ig kell
benyújtani.
(2) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási igényeket 2011. október 27-ig egy
példányban megküldi az Alapkezelő részére.
(3) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését az önkormányzati fenntartó,
a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény szerinti bontásban megyénként, továbbá intézmény-, célcsoporttípusok és tanulói létszám
szerint összesítve nyomtatott és elektronikus formában 2011. november 8-ig megküldi a miniszter részére.
A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartók igényeinek Kincstár általi teljesítéséhez
a fenntartónkénti finanszírozási adatokat az e bekezdésben foglalt időpontban az Alapkezelő elektronikus formában
megküldi a miniszter részére.
(4) A miniszter a 7. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő fenntartók által benyújtott támogatási igények alapul
vételével, az összesített igények alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt a támogatások mértékéről
és azt – az Alapkezelő egyidejű értesítésével – a NEFMI honlapján 2011. november 21-ig közzéteszi. A miniszter
döntését az Alapkezelő közli a fenntartókkal.
(5) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartó utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – 2011. november 21-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A támogatást az önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a 2011. december havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja.
(6) A miniszter a támogatott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében az
intézményfenntartó adatait és a támogatás összegét utalványozás céljából közli a Kincstárral. A Kincstár a támogatási
összeget a miniszter utalványozása alapján 2011. december 15-ig folyósítja.
(7) A támogatás felhasználásáról történő elszámolás a mellékletben közzétett összesítő elszámoló lap és a támogatási cél
megvalósulásáról készített összefoglaló alapján történik, amelyeket a támogatott fenntartóknak 2012. június 30-ig kell
megküldeniük az Alapkezelő részére. Az elszámolás alapját képező adatlapokat és dokumentumokat öt évig meg
kell őrizni.
5. Gyermekgyógyüdülőkben, egészségügyi intézményekben, rehabilitációs intézményekben
tartós gyógykezelés alatt álló tanulók oktatásának támogatása
9. § (1) A támogatást a fenntartók a gyermekgyógyüdülőkben, egészségügyi intézményekben, rehabilitációs
intézményekben fekvőbeteg-ellátás keretében szakellátásban, illetve rehabilitációs célú ellátásban részesülő, alap- és
középfokú iskolai, a nappali oktatás munkarendje szerinti tanulók tankötelezettségének teljesítését szolgáló
– a Közokt. tv. 87. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott – közoktatási feladat ellátásának biztosításához
igényelhetik. A támogatás azok után a tanulók után igényelhető, akiknek fekvőbeteg-ellátás keretében végzett
egybefüggő (folyamatos) gyógykezelése a huszonegy naptári napot meghaladja, és a gyógykezelés ideje alatt egyéni
(ágy melletti) foglalkozás esetén legalább heti nyolc, csoportos foglalkozás esetén legalább heti tizenöt tanóra
időtartamában biztosított az ismeretek szinten tartását, az iskolai hiányzásból eredő hátrányok csökkentését szolgáló
pedagógiai foglalkoztatás, és akikre tekintettel az intézmény rendelkezik a szülő írásos hozzájárulásával a pedagógiai
foglalkoztatáshoz kapcsolódó adatok kezelésére. A támogatás tekintetében a gyógykezelés folyamatosnak minősül
akkor is, ha annak időtartama alatt hétvégenként a tanuló a gyermekgyógyüdülőből, az egészségügyi intézményből,
a rehabilitációs intézményből otthonába távozhat.
(2) A támogatás mértéke – tanulónként nem haladhatja meg:
a) a 25 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama legalább huszonkét, de legfeljebb
negyvenegy naptári nap,
b) az 50 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama legalább negyvenkettő, de legfeljebb
nyolcvankilenc naptári nap,
c) a 100 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama kilencven vagy annál több naptári nap.
(3) A támogatás a feladat ellátásához kapcsolódó személyi és dologi költségekre használható fel.
(4) Az igénylés az egészségügyi intézmény tapasztalataira épülő – a 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-ig
terjedő időszakra történő – tervezés alapján történik.
(5) A támogatási igényt az 1. melléklet és 13. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2011. május 23-ig kell benyújtani.
(6) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási igényt 2011. június 15-ig egy példányban
megküldi az Alapkezelőnek.
(7) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését 2011. július 1-ig az
önkormányzati fenntartó, a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként külön-külön összesítve,
nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére. A közoktatási feladatot ellátó nem állami
intézmény fenntartója igényeinek Kincstár általi teljesítéséhez, az egyenkénti finanszírozási adatokat az Alapkezelő
elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
10. § (1) A miniszter a 9. § (1)–(4) bekezdésekben meghatározott feltételeknek megfelelő fenntartók által benyújtott
támogatási igények alapul vételével, az összesített igények alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2011.
augusztus 5-ig dönt a támogatások mértékéről, és azt – az Alapkezelő egyidejű értesítésével – a NEFMI honlapján
közzéteszi. A miniszter döntését az Alapkezelő közli a fenntartókkal.
(2) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartó utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – 2011. augusztus 19-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A támogatást az önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a 2011. szeptember havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja.
(3) A miniszter a támogatott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében az
intézményfenntartó adatait és a támogatás összegét utalványozás céljából közli a Kincstárral. A Kincstár a támogatási
összeget a miniszter utalványozása alapján 2011. szeptember 15-ig folyósítja.
(4) A támogatás elszámolása a 14. melléklet szerinti egyéni tanulói adatlapok adatai alapján elkészített,
a 15. mellékletként közzétett, az egészségügyi szolgáltatást nyújtó intézményenkénti összesítő elszámoló lap alapján
történik.
(5) A 15. melléklet szerinti összesítő elszámoló lapot a támogatott fenntartók 2012. március 31-ig megküldik az
Alapkezelő részére. Az összesítő elszámolás alapját képező tanulói adatlapokat öt évig meg kell őrizni.
6. Iskolapszichológusi hálózat fejlesztésének támogatása 11. § (1) A támogatást az iskolapszichológusi szolgáltatás megkezdésére, fejlesztésére a többcélú kistérségi társulások, mint
feladatot ellátók vehetik igénybe a 2011. költségvetési évben időarányosan 4 hónapra. A többcélú kistérségi társulás
az iskolapszichológusi szolgáltatás feladatát elláthatja az általa fenntartott, a nevelési tanácsadást is ellátó
intézményben, vagy – megállapodás alapján – helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás fenntartásában
működő, a nevelési tanácsadást is ellátó intézmény vagy intézmények útján. Az iskolapszichológusi feladatok ellátása
biztosítható a nevelési tanácsadó intézményében, valamint ezen intézményben foglalkoztatott utazó szakember
biztosításával abban a közoktatási intézményben, ahol az ellátott tanuló jogviszonnyal rendelkezik.
(2) A támogatás mértéke többcélú kistérségi társulásonként nem haladhatja meg az 1 500 000 forintot, amely a feladat
ellátásához kapcsolódó, 2011. szeptemberétől induló 1 fő létszámfejlesztéssel összefüggő személyi kiadásokra
használható fel.
(3) A támogatási igényt az 1. melléklet szerinti adatlap és a 16. melléklet I. pont kitöltésével 2011. május 26-ig kell
benyújtani.
(4) A támogatási igényhez mellékelni kell:
a) a 16. melléklet II. pontja szerint az iskolapszichológusi szolgáltatás jelenlegi és tervezett mutatóiról szóló
adatlapot,
b) a 17. melléklet I. pontja szerinti szándéknyilatkozatot,
c) az iskolapszichológusi szolgáltatást nyújtó intézmény – fenntartó által hitelesített – alapító okiratát.
12. § (1) Amennyiben a többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatást saját intézményében biztosítja, abban
az esetben a támogatás feltétele a többcélú kistérségi társulási tanács (a továbbiakban: társulási tanács) által
meghozott határozat – a társulási tanács elnöke által – hitelesített másolatának csatolása, amely tartalmazza
a többcélú kistérségi társulás kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy a nevelési tanácsadás feladatai között
a többcélú kistérségi társulás tagjai az iskolapszichológusi feladatok ellátását is vállalták.
(2) Amennyiben a többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatást a nevelési tanácsadást is ellátó
intézmény vagy intézmények útján helyi önkormányzattal vagy önkormányzati társulással kötött megállapodás
alapján látja el, abban az esetben a támogatás feltétele – az igényjogosultságot megalapozó tevékenységként – az
iskolapszichológusi feladatellátásra megkötött megállapodás társulási tanács elnöke által hitelesített másolatának
csatolása.
(3) Amennyiben a többcélú kistérségi társulás által fenntartott vagy megállapodás alapján – helyi önkormányzat vagy
önkormányzati társulás fenntartásában működő – a nevelési tanácsadást is ellátó intézményben, az
iskolapszichológusi feladatellátásra csak 2011. szeptember 1-jétől kezdődően kerül sor, abban az esetben a támogatás
feltétele a feladatellátásra jogosulttá váló intézmény alapító okiratának módosítására vonatkozó, a 17. melléklet
II. pontja szerinti fenntartói szándéknyilatkozat csatolása.
(4) Amennyiben a többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatást megállapodás alapján biztosítja, abban
az esetben a támogatás feltétele az iskolapszichológusi feladatellátásra jogosult intézmény fenntartójának
a 17. melléklet III. pontja szerinti szándéknyilatkozat arról, hogy a többcélú kistérségi társulással kötött
megállapodásban foglaltak szerint 2011. szeptemberétől teljesíti az egy fő iskolapszichológusi létszámfejlesztést.
(5) Az Igazgatóság a 11. § (3)–(4) bekezdés és 12. § (1)–(4) bekezdés szerint hozzá benyújtott támogatási igényeket
egy példányban 2011. június 16-ig megküldi az Alapkezelőnek.
(6) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését 2011. június 28-ig, többcélú
kistérségi társulások szerinti bontásban megyénként külön-külön összesítve, nyomtatott és elektronikus formában
megküldi a miniszter részére.
(7) A miniszter az összesített igények, valamint az (1)–(4) bekezdésekben meghatározott feltételeknek megfelelő
többcélú kistérségi társulás által benyújtott támogatási igények alapul vételével, a rendelkezésre álló forrás terhére
és erejéig 2011. július 19-ig dönt a támogatások mértékéről és azt – az Alapkezelő egyidejű értesítésével – a NEFMI
honlapján közzéteszi. A miniszter döntését az Alapkezelő közli a fenntartóval.
(8) A miniszter a támogatott többcélú kistérségi társulás utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – 2011. július 25-ig elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A támogatást a többcélú kistérségi társulások esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a 2011. augusztus havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja.
(9) A támogatásban részesülő többcélú kistérségi társulás a 18. melléklet szerinti adatlap kitöltésével az
iskolapszichológusi szolgáltatásról 2012. június 30-ig adatokat szolgáltat az Alapkezelő részére. Az iskolapszichológusi
szolgáltatást alátámasztó adatlapokat öt évig meg kell őrizni.
13. § (1) Az a többcélú kistérségi társulás, amely a pedagógiai szakszolgálatok és a sajátos nevelési igényű tanulók támogatása
igénylésének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének rendjéről szóló 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet
[a továbbiakban: 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet] 8. §-a, és az egyes sajátos közoktatási feladatok támogatása
igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló
17/2010. (III. 30.) OKM rendelet [a továbbiakban: 17/2010. (III. 30.) OKM rendelet] 13. §-a alapján támogatásban
részesült, és a támogatásból 2009. szeptemberétől, illetve 2010. szeptemberétől biztosított iskolapszichológusi
szolgáltatást ellátja, további támogatást igényelhet az iskolapszichológusi tevékenységgel összefüggő személyi
kiadások fedezetéhez.
(2) A 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet 8. §-a alapján elnyert támogatással megkezdett iskolapszichológusi szolgáltatás
személyi kiadásaival összefüggő támogatás mértéke többcélú kistérségi társulásonként nem haladhatja az
1 000 000 forintot, illetve a 17/2010. (III. 30.) OKM rendelet 13. §-a alapján elnyert támogatással megkezdett
iskolapszichológusi szolgáltatás személyi kiadásaival összefüggő támogatás mértéke többcélú kistérségi
társulásonként nem haladhatja az 1 000 000 forintot.
(3) A támogatási igényt az 1. melléklet és a 16. melléklet I. pontja szerinti adatlap kitöltésével 2011. május 26-ig kell
benyújtani.
(4) A támogatási igényhez mellékelni kell:
a) a 16. melléklet II. pontja szerint az iskolapszichológusi szolgáltatás jelenlegi és a tervezett mutatóiról szóló
adatlapot,
b) az iskolapszichológusi szolgáltatást nyújtó intézmény – fenntartó által hitelesített – alapító okiratát, amelynek
tartalmaznia kell az iskolapszichológusi szolgáltatásra való jogosultságot,
c) amennyiben a többcélú kistérségi társulás a 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet 8. §-a alapján elnyert támogatással
2009. szeptemberben létesített iskolapszichológusi álláshelyet továbbra is fenntartja, a 17/IV. és a 17/VI. melléklet
szerinti nyilatkozatokat,
d) amennyiben a többcélú kistérségi társulás a 17/2010. (III. 30.) OKM rendelet 13. §-a alapján elnyert támogatással
2010. szeptemberben létesített iskolapszichológusi álláshelyet továbbra is fenntartja, a 17/V. és a 17/VII. melléklet
szerinti nyilatkozatokat.
(5) Az Igazgatóság a (3)–(4) bekezdés szerint hozzá benyújtott támogatási igényeket egy példányban, valamint
a (6) bekezdésben meghatározott értesítő levél egy hitelesített másolati példányát 2011. június 16-ig megküldi
az Alapkezelőnek.
(6) A támogatás igényléséhez az Alapkezelő csatolja a 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet 8. §-a, illetve a 17/2010. (III. 30.) OKM
rendelet 13. §-a alapján elnyert támogatásról szóló, a jogelődje – az Oktatási és Kulturális Minisztérium
Támogatáskezelő Igazgatósága – által kiadmányozott értesítő levél egy hitelesített másolati példányát.
14. § (1) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését 2011. június 28-ig többcélú
kistérségi társulások szerinti bontásban, megyénként külön-külön összesítve, nyomtatott és elektronikus formában
megküldi a miniszter részére.
(2) A miniszter az összesített igények, valamint a 13. § (1)–(4) bekezdésekben meghatározott feltételeknek megfelelő
fenntartó által benyújtott támogatási igények alapul vételével, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2011.
július 19-ig dönt a támogatások mértékéről, és azt – az Alapkezelő egyidejű értesítésével – a NEFMI honlapján
közzéteszi. A miniszter döntését az Alapkezelő közli a többcélú kistérségi társulással.
(3) A miniszter a támogatott többcélú kistérségi társulás utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – 2011. július 25-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A támogatást a többcélú kistérségi társulások esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a 2011. augusztus havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja.
(4) A támogatásban részesülő többcélú kistérségi társulás a 18. melléklet szerinti adatlap kitöltésével az
iskolapszichológusi szolgáltatásról 2012. június 30-ig adatokat szolgáltat az Alapkezelő részére. Az iskolapszichológusi
szolgáltatást alátámasztó adatlapokat öt évig meg kell őrizni.
7. A beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő (BTM) gyermekek, tanulók óvodai
nevelésével, illetve iskolai nevelésével és oktatásával kapcsolatos feladatok ellátásának támogatása
15. § (1) A támogatást a fenntartók a fenntartásukban lévő nevelési-oktatási intézményekben a beilleszkedési, tanulási,
magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók 2010/2011. tanévi nyitó, 2010. október 1-jei közoktatási
statisztika tényleges, valamint a 2011/2012. tanévi nyitó, 2011. október 1-jei várható, a (2) bekezdésben
meghatározott feltételeknek megfelelő tanulók létszáma alapján igényelhetik.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatás a nevelési tanácsadó érvényes szakvéleménye alapján azon beilleszkedési,
tanulási, magatartási nehézséggel küzdő óvodai nevelésben részesülő gyermekek, és a nappali rendszerű iskolai
oktatás munkarendje szerint iskolai nevelésben, oktatásban részesülő tanulók után igényelhető, akik után a fenntartók
az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó
pedagógusok támogatásáról szóló 5/2011. (II. 15) KIM rendelet (a továbbiakban: KIM rendelet) alapján
a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítéshez, óvodai fejlesztő program megvalósításához nem nyújtottak be
támogatási igényt.
(3) A támogatás kizárólag a nevelési tanácsadó szakvéleményében meghatározott fejlesztési célok megvalósításához
kapcsolódó, a képességek fejlesztését szolgáló eszközök beszerzésére, valamint a leszakadás megakadályozását
szolgáló, differenciált fejlesztést biztosító oktatásszervezési formák – pl. csoportbontás, egyéni vagy kiscsoportos
foglalkoztatás – személyi és dologi költségeire használható fel a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti
időszakban.
(4) A támogatás a feladat ellátásához kapcsolódó személyi és dologi költségekre használható fel. A támogatás mértéke
az (1) bekezdés szerint számított igénylésre jogosító létszám alapján nem haladhatja meg a 14 000 forint/fő összeget.
A támogatás alapja a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók 2010. október 1-jei
tényleges és a 2011. október 1-jei tényleges létszámának matematikai átlaga csökkentve a KIM rendelet alapján
benyújtott igényléssel érintett gyermek- és tanuló létszámmal.
(5) A támogatási igényt az 1. és a 19. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2011. május 27-ig kell benyújtani.
(6) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási igényt 2011. július 20-ig egy példányban
megküldi az Alapkezelőnek. 16. § (1) Az Alapkezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését 2011. augusztus 17-ig az
önkormányzati fenntartó, a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként külön-külön összesítve,
nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére. A közoktatási feladatot ellátó nem állami
intézmény fenntartója igényeinek Kincstár általi teljesítéséhez, a fenntartónkénti, illetve intézményenkénti
finanszírozási adatokat az Alapkezelő elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(2) A miniszter a 15. § (1)–(5) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek való megfelelés figyelembevételével, valamint az
összesített igények alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt 2011. szeptember 15-ig a támogatások
mértékéről és azt – az Alapkezelő egyidejű értesítésével – a NEFMI honlapján közzéteszi. A miniszter döntését az
Alapkezelő közli a fenntartókkal.
(3) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartó utaláshoz szükséges adatait – KSH azonosítóját, (településtípus
nélküli) megnevezését és a támogatás összegét – 2011. szeptember 19-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A támogatást az önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a 2011. október havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja.
(4) A miniszter a támogatott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében az
intézményfenntartó adatait és a támogatás összegét utalványozás céljából közli a Kincstárral. A Kincstár a támogatási
összeget a miniszter utalványozása alapján folyósítja 2011. október 17-ig.
8. Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 17. § Az e rendeletben foglalt támogatások iránti igényhez csatolni kell a fenntartók 20. melléklet szerinti nyilatkozatát arról,
hogy rendelkezik a Közokt. tv. 105. §-ában meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel.
E rendelkezéseket önkormányzati társulások tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a nyilatkozatot
a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvényben, valamint a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben az egyes társulási típusoknál
meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki. A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartója közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy nevelési programja vagy
pedagógiai programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket.
9. Közös rendelkezések 18. § (1) Az e rendeletben foglalt támogatási igényeket
a) az önkormányzati fenntartó az Igazgatósághoz a Kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül,
továbbá két eredeti példányban postai úton,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az Alapkezelő részére két eredeti példányban postai úton, valamint az Alapkezelő
honlapján található, e célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül
nyújthatja be.
(2) Határidőben benyújtottnak kell tekinteni azt a támogatási igényt, amelyet a beadási határidő utolsó napján éjfélig
rögzítettek az informatikai rendszerben és az ilyen módon rögzített igényt legkésőbb másnap postára adták.
A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen.
(3) Amennyiben a fenntartók az igénylési határidőt önhibájukon kívül elmulasztották, igazolási kérelmet nyújthatnak be
az elmulasztott határidőtől számított öt napon belül az (1) bekezdésben meghatározott szervhez, mely három napon
belül dönt az igazolási kérelemről. Az igazolási kérelemmel együtt az elmulasztott igénylést is pótolniuk kell. Az
igazolási kérelem benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő.
(4) Az önkormányzati fenntartó esetén az Igazgatóság a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetén az Alapkezelő a határidőig benyújtott
igények szabályszerűségi felülvizsgálata során, szükség esetén nyolc napos határidővel hiánypótlásra hívja fel
a támogatást igénylőt. Amennyiben az önkormányzati fenntartó felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően
teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja, és erről értesíti a támogatást igénylőt. Az Igazgatóság
a továbbításra nem került igénylések összesített listáját, a fenntartók megnevezésével és a továbbítás mellőzésének
indoklásával megküldi az Alapkezelő részére.
19. § (1) A támogatásban részesített önkormányzati fenntartó egyösszegű finanszírozásához a fedezetet a költségvetési
törvény 1. melléklet IX. fejezet 5. cím „Központosított előirányzatok” alatti forrás biztosítja.
(2) A támogatásban részesített közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartójának egyösszegű
finanszírozásához a fedezetet a költségvetési törvény 1. melléklet XX. fejezet, 20. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport
Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás előirányzata alatti forrás biztosítja.
(3) Az e rendeletben foglalt támogatásban részesült központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény
támogatásáról a miniszter év közben, de legkésőbb november 30-ig előirányzat módosítás útján gondoskodik
a költségvetési törvény 1. melléklet XX. fejezet, 20. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport Gyakorlóiskolák normatív
támogatása előirányzat terhére.
(4) Amennyiben az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelő fenntartók 2011. május 31-ig az intézmény fenntartói
jogának átadásával, átszervezésével, megszüntetésével összefüggő döntést hoznak, akkor az e rendeletben
foglaltakat – a 3–6. §-ban meghatározott támogatási jogcímek kivételével – a következő eltérésekkel kell alkalmazni.
Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetében – ideértve a helyi önkormányzati fenntartású intézmény
fenntartói jogának közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó vagy központi költségvetési szerv
részére történő átadását, illetve a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartói vagy központi
költségvetési szerv fenntartói jogának önkormányzati fenntartó részére történő átadását – a fenntartók az érintett
intézmények vonatkozásában nem nyújthatnak be támogatási igényt. Az intézmény jogutóddal történő megszűnése
vagy átszervezése, illetve – az intézmény jogutód nélküli megszűnésének nem minősülő – fenntartói jogának átadása
esetében a támogatási igényt a jogelőd intézmény fenntartója a jogutód intézmény fenntartójának egyetértésével
nyújthatja be, ebben az esetben az igényléshez a 21. mellékletet is csatolni kell. Amennyiben a jogutóddal történő
megszűnésről, átszervezéséről, fenntartói jog átadásról az igénylés benyújtásának határidejét követően születik
döntés, úgy arról a jogelőd intézmény fenntartójának tájékoztatnia kell az Alapkezelőt. Az elnyert támogatást
a jogelőd, illetve jogutód intézmény fenntartója időarányosan használhatja fel a támogatási célra, a támogatással
a jogutód intézmény fenntartójának kell elszámolnia.
(5) A 3–6. §-ban meghatározott támogatási jogcímek esetében a támogatási igényt az intézmény átszervezésére,
megszüntetésére és fenntartói jogának átadására tekintet nélkül a támogatási feltételeknek megfelelő fenntartók
nyújthatják be. A támogatással a támogatásban részesült fenntartó számol el.
20. § (1) Az önkormányzati fenntartó a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a mindenkori
zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-éig
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2012. június 30-ig lehet felhasználni.
(2) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében a támogatások elszámolása a 2011. évi
normatív költségvetési hozzájárulás és támogatás elszámolása keretében történik. A támogatásnak a tárgyév
december 31-éig kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2012. június 30-ig lehet felhasználni. Ha a közoktatási
feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója a támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul vette igénybe,
azt nem megfelelően használta fel, vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor
a támogatásról, vagy annak meghatározott részéről haladéktalanul köteles lemondani, és a lemondással egyidejűleg
a támogatást vagy annak meghatározott részét a területileg illetékes Igazgatóságon keresztül a NEFMI részére vissza
kell fizetnie.
(3) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartójának visszafizetési kötelezettsége esetében
a támogatást kamatokkal terhelten kell visszafizetnie. A kamat mértéke a támogatás jogosulatlan igénybevételét
jogerősen megállapító döntés napját magába foglaló naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki
alapkamat kétszerese. Ha a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója visszafizetési
kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napjáig további
késedelmi kamatot kell fizetnie.
(4) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény e rendelet szerinti pénzeszközök jogszerű
felhasználását a miniszter a helyszínen jogosult ellenőrizni. A támogatásnak a tárgyév december 31-éig
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2012. június 30-ig lehet felhasználni. Ha a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmény a támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul vette igénybe, azt nem
a megjelölt feladatra használta fel vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor
a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani és a támogatást közvetlenül a NEFMI részére vissza kell fizetnie.
(5) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény visszafizetési kötelezettsége esetében
a támogatást kamatokkal terhelten kell visszafizetnie. A kamat mértéke a támogatás jogosulatlan igénybevételét
jogerősen megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki
alapkamat kétszerese. Ha a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény visszafizetési
kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napjáig további
késedelmi kamatot kell fizetnie.
(6) Ha a visszafizetendő támogatás kamattal számított együttes összege, illetve a késedelmi kamat és a jogtalan
igénybevétel miatti kamat együttes összege az ezer forintot nem éri el, azt a közoktatási feladatot ellátó nem állami
intézmény fenntartójának, valamint a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézménynek nem kell
visszafizetnie.
21. § (1) E rendelet szerinti pénzeszközök jogszerű felhasználását a Kincstár a helyszínen jogosult ellenőrizni. Az
ellenőrzésekhez szükséges adatokat a Kincstár írásos megkeresésére az Alapkezelő köteles 10 munkanapon belül
átadni.
(2) A támogatás céljának szakmai megvalósulását és a pénzeszközök jogszerű felhasználását az Alapkezelő a helyszínen is
jogosult ellenőrizni 2012. december 31-ig. Az Alapkezelő – a Kincstár, illetve a 20. § (4) bekezdés esetében a miniszter –
egyidejű értesítése mellett az adatszolgáltatást és a helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi. A monitoring
adatszolgáltatáshoz szükséges, az Alapkezelő honlapján 2012. áprilisától megtalálható indikátor táblázatot
a támogatást elnyert fenntartóknak 2012. június 30-ig elektronikus formában kötelező kitölteniük, és papír alapú
formátumban megküldeniük. Az Alapkezelő a monitoring eredményéről írásban tájékoztatja a Kincstárt.
22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2016. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
2/2010. (IV. 2.) OKM utasítása a minősített adatkezelés eljárási rendjének kiadásáról az írásbeli érettségi feladatlapokkal és javítási-értékelési útmutatókkal kapcsolatban.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése, valamint a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a
minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 54. § (1) bekezdésében foglaltak alapján – a szociális és
munkaügyi miniszterrel egyetértésben – az alábbiak szerint rendelkezem:
1. Jelen utasítás hatálya az Oktatási Hivatalra, a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Intézetre, az érettségi
feladatlapok és javítási-értékelési útmutatók sokszorosításában, szállításában és szétosztásában résztvevőkre,
valamint az érettségi vizsgákat lebonyolító intézményekre terjed ki.
2. Ezen utasítás mellékleteként kiadom az írásbeli érettségi feladatlapokkal és javítási-értékelési útmutatókkal
kapcsolatos minősített adatkezelésre vonatkozó eljárási rendet. 3. Jelen utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a 7/2008.
(HÉ 53.) OKM utasítás a minősített adatkezelés eljárási rendjének kiadásáról az írásbeli érettségi feladatlapokkal és
javítási-értékelési útmutatókkal kapcsolatban hatályát veszti. 4. Jelen utasítás hatálybalépése előtt a közreműködő, illetve a feladat ellátásában részt vevő gazdálkodószervezet
dolgozója által aláírt titoktartási nyilatkozat, továbbá – amennyiben visszavonásra nem került – a részükre kiadott
betekintési engedély legkésőbb a 2010. évi május-júniusi érettségi vizsgaidőszak végéig érvényes.
5. Jelen utasítást a Hivatalos Értesítőben való közzétételt követően az Oktatási és Kulturális Minisztérium hivatalos
lapjában is közzé kell tenni. Budapest, 2010. március 25.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1411/B/2010. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 67. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a bírósági végrehajtásról szóló 1994.
évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 67. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Álláspontja szerint a támadott rendelkezés „differenciálatlansága, elnagyoltsága miatt” ellentétes az Alkotmány
2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvével.
A Vht. 67. § (4) bekezdése értelmében ugyanis az árvaellátásból – legfeljebb annak 50 %-áig – a jogalap nélkül felvett árvaellátást lehet levonni, így más követelés ebből
nem érvényesíthető.
Az indítványozó szerint az árvaellátás az árva 16. életévének betöltéséig jár, azonban amennyiben tanulmányokat folytat, akár 40 éves koráig is részesülhet árvaellátásban. Ez szerinte azt eredményezi, hogy – mivel tőle semmit nem lehet levonni a jogosulatlanul felvett árvaellátáson kívül, azt is csak az ellátás 50%-a erejéig – az árvaellátásban részesülő személy az okozott károkért nem felel,
nem kell helytállnia, a vele szemben támasztott követelések behajthatatlanok lesznek, annak ellenére, hogy cselekvőképes, illetve egyébként felelősségre vonható. Előadja,
hogy „bűnöző elemek” olyan személyek bevonásával hajtják végre bűncselekményeiket, akitől az árvaellátásban
való részesülése miatt nem hajtható be a követelés (pl. a
bűncselekménnyel okozott kár). Kérelme alátámasztásául
a 46/1991. (II. 10.) AB határozatra is hivatkozik.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az indítványozó által hivatkozott alkotmányi rendelkezés: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. A Vht. kifogásolt rendelkezése:
„67. § (4) Az árvaellátásból – legfeljebb 50% erejéig – a
jogalap nélkül felvett árvaellátást lehet levonni.” III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság elsőként áttekintette az árvaellátásra vonatkozó hatályos rendelkezéseket. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
(a továbbiakban: Tny.) értelmében az árvaellátás olyan
hozzátartozói nyugellátás, amely az elhunyt nyugdíjas, illetve nyugdíjban nem részesülő, de nyugdíjjogosultságot
szerzett elhunyt személy gyermekének, örökbe fogadott
gyermekének, meghatározott feltételek esetén nevelt gyermekének, testvérének, unokájának jár [Tny. 4. § (1) bekezdés f) pont]. A jogosultság konkrét feltételeit a Tny. 54. §-a
tartalmazza, ennek értelmében főszabály szerint árvaellátásra az a gyermek jogosult – ideértve a házasságban vagy
az élettársi közösségben együtt élők egy háztartásban közösen nevelt gyermeket is –, akinek szülője haláláig az
öregségi, illetve rokkantsági nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerezte, vagy öregségi, illetve rokkantsági
nyugdíjasként halt meg [(1) bekezdés].
A Tny. 55. § (1) bekezdése kimondja, hogy az árvaellátás – a jogosultsági feltételek megléte esetén – legkorábban az 54. §-ban említett személy halála napjától kezdődően a gyermek 16. életévének betöltése napjáig jár. Ha a
gyermek oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, az árvaellátás a tanulmányok tartamára, de legfeljebb a huszonötödik életév betöltéséig jár; azaz az, hogy valaki akár
40 évesen árvaellátásban részesüljön, a törvény e rendelkezésénél fogva kizárt.
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban a végrehajtási eljárással kapcsolatban megfogalmazott már alkotmányossági követelményeket. A 46/1991. (IX. 10.) AB
határozatban – amelyre az indítványozó is hivatkozik – rámutatott arra, hogy a bírósági határozatok tiszteletben tartása, a jogerős bírósági döntések teljesítése, akár jogszerű
kényszerítés árán is a jogállamisággal kapcsolatos alkotmányos értékekhez tartozik. A gyenge és könnyen kijátszható végrehajtási rendszer óhatatlanul a bírósági határozatok lebecsüléséhez, jogbizonytalansághoz, a jogállamiság
sérelméhez vezet (ABH 1991, 211, 212–213.). A 16/1992.
(III. 30.) AB határozatában az Alkotmánybíróság azt emelte ki, hogy a jogállamiság megköveteli azt is, hogy az állampolgárnak a törvényekbe és a bíróságok által meghozott ítéletek végrehajthatóságába vetett bizalma megszilárduljon, a végrehajthatatlan ítéletek pedig ezzel ellentétesen hatnak (ABH 1992, 101, 102.). A határozat azt is
megállapította, hogy a Vht. által szabályozott végrehajtási
eljárásban a jogbiztonság elvéből fakadó követelmény a
hatékony, eredményes, a megfelelő ésszerű időn belüli
végrehajtás.
3. A Vht. 67. § (4) bekezdése az árvaellátás tekintetében
az általánostól eltérő levonási szabályokat állapít meg. E
rendelkezés bizonyos jövedelmet, és ezen keresztül az
ilyen jövedelemben részesülő adósokat védelemben részesíti. A követelések kielégítéséhez fűződő érdeket jelen
esetben megelőzi az árvaellátásban részesülő személy
megélhetésének biztosítása. A bírósági ítéletek végrehajtásához fűződő alkotmányos érdekkel szembeállítható
adott esetben a végrehajtást elszenvedő adós megélhetésének biztosításához fűződő alkotmányos érdek. Erre tekintettel a végrehajtási jog hagyományosan tartalmaz kivételeket (lásd: Vht. 68–69. §, 72. §, 74. §, 89–96/B. § – végrehajtás alól mentes vagyontárgyak stb.), amelyek alkotmányosságát az Alkotmánybíróság több határozatában elismerte [például: 18/B/1994. AB határozat, ABH 1998, 570.
– végrehajtás munkanélküli járadékra és gyermekgondozási díjra; 1361/B/2008. AB határozat, ABK 2010. május,
633. – végrehajtás alól mentes ingóságok]. Az Alkotmánybíróság szerint a támadott rendelkezés nem ellentétes a
jogállamiság elvével, mert az árvaellátás kedvezményezése nem feltétlenül jelenti azt, hogy a végrehajtást kérő nem
juthat hozzá a követeléséhez. Az adott szabály kizárólag
az árvaellátásra vezetett végrehajtást érinti, és nem vonatkozik az árvaellátásban részesülő személy esetleges más
jövedelmére, továbbá az ingóságaira vagy ingatlanvagyonára vezetett végrehajtásra sem.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt
elutasította. Budapest, 2011. március 7.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1489/2017. (VII. 31.) Korm. határozata a KNORR-BREMSE Fékrendszerek Kft. kormányhatározat alapján történő egyedi innovációs támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KNORR-BREMSE Fékrendszerek Korlátolt Felelősségű Társaságnak (székhely: 6000 Kecskemét, Georg
Knorr u. 8.; cégjegyzékszám: 03-09-000007, a  továbbiakban: Társaság) 1262 millió forint keretösszegben történő
támogatásával a  „Globális, Skálázható Haszongépjármű Rendszerek fejlesztése” tárgyú projekt megvalósítása
céljából;
2. felhívja a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyék
meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pont szerinti támogatásnak a  2017. és 2018. években a  Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Alap előző években felhalmozódott szabad maradványa terhére, a  2019–2021. években
a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap költségvetése terhére történő, következők szerinti biztosítása
érdekében:
a) 2017-ben 348 millió forint,
b) 2018-ban 287 millió forint,
c) 2019-ben 290 millió forint,
d) 2020-ban 18 millió forint,
e) 2021-ben 319 millió forint;
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Alap szabad maradványa igénybevételének engedélyeztetése körében,
nemzetgazdasági miniszter a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap szabad
maradványának felhasználásához való hozzájárulása körében
Határidő: a 2017. évi 348 millió forint esetén azonnal,
a 2018–2021 évekre vonatkozóan az adott költségvetési év július 15-ig
3. felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy az  1.  pont szerinti támogatásnak
– a  2.  pontban meghatározott ütemezésben történő – biztosítása érdekében a Társasággal támogatási szerződés
megkötése iránt intézkedjen.
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: a határozat közzétételét követő 10 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2010. (X. 19.) OGY határozata a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításának engedélyezéséről.
1. Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a 245/2010. (X. 6.) Korm. rendelettel bevezetett intézkedések
érvényét 2010. december 31-ig meghosszabbítsa.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a veszélyhelyzet elhárítása érdekében megtett és a várhatóan szükséges
további intézkedésekről az Országgyűlés ülésein az intézkedések érvényének fenntartásáig adjon tájékoztatást.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
152/2012. (XII. 20.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára dr. Kozma György Istvánt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
26/2016. (IX. 15.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § L. Simon Lászlónak a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 13/2016. (VI. 8.) MvM utasítással adott miniszteri biztosi
kinevezését 2016. július 6-ai hatállyal visszavonom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 13/2016. (VI. 8.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1042/2018. (II. 13.) Korm. határozata Mosonmagyaróvár városi iparterület fejlesztéséhez kapcsolódó víziközmű-hálózat továbbfejlesztésének finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2018. és 2019. években forrás biztosítása szükséges a  Mosonmagyaróvár Város
Önkormányzata iparterület-fejlesztési tervének kormányzati támogatásával kapcsolatban szükséges
intézkedésekkel összefüggő feladatokról szóló 1478/2017. (VII. 25.) Korm. határozat 3. pontja alapján megvalósuló,
a  Mosonmagyaróvár Város Önkormányzata által megfogalmazott és tervezett, az  M1 autópálya melletti városi
iparterületek víziközmű-fejlesztése (a  továbbiakban: fejlesztés) finanszírozása érdekében a  központi költségvetés
terhére a 2. és 3. pontokban meghatározottak szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében gondoskodjon
18 326 100 forint támogatás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C.  törvény 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatási fejezetben Mosonmagyaróvár Város Önkormányzata
részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  fejlesztés előkészítése alapján ütemezett beruházási munkálatok
és az  azokhoz kapcsolódó költségterv ismertetésével készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  fejlesztéshez
szükséges további forrás biztosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök