text:
2016. XCVIII. törvény a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya között
az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Egyetértési Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege, és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. október 11-i ülésnapján fogadta el.
„MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AUSZTRÁLIA KORMÁNYA KÖZÖTT AZ IDEIGLENESEN MUNKÁT
VÁLLALÓ TURISTÁK PROGRAMJÁRÓL SZÓLÓ EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG
KORMÁNYA ÉS AUSZTRÁLIA KORMÁNYA
a két ország (a  továbbiakban: Szerződő Fél vagy Szerződő Felek) közötti kötelék erősítésének jegyében és a  két
ország ifjúsága közötti kölcsönös megértés elősegítése érdekében, a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra
jogosító vízumok vagy ideiglenes tartózkodási engedélyek (a továbbiakban: engedély vagy engedélyek) kiállítását
illetően az alábbiakban állapodtak meg:
1. A TURIZMUS ALATTI IDEIGLENES MUNKAVÁLLALÁSRA JOGOSÍTÓ ENGEDÉLYEK KIÁLLÍTÁSA:
a) E  megállapodás rendelkezéseire figyelemmel, Ausztrália Kormánya saját jogszabályainak és eljárásainak
megfelelően évenként, legfeljebb kétszáz (200) többszöri belépésre és a  turizmus alatti ideiglenes
munkavállalásra jogosító vízumot állít ki tizenkét (12) naptári hónapos időtartamra Magyarország azon
állampolgárai számára, akik megfelelnek az alábbi követelményeknek:
(i) elsődleges célja, hogy Ausztráliában töltse szabadságát legfeljebb tizenkét (12) naptári hónapos
időtartamban;
(ii) a vízum igénylésének időpontjában tizennyolcadik (18.) életévét betöltötte, de még nem múlt el
harmincegy (31) éves;
(iii) nem kíséri eltartott gyermek vagy más eltartott családtag, kivéve azokat, akik a  turizmus alatti
ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum birtokosától függetlenül maguk is rendelkeznek
vízummal;
(iv) rendelkezik érvényes útlevéllel és egy továbbutazáshoz szükséges menetjeggyel vagy annak
megvásárlásához elegendő anyagi fedezettel;
(v) megfelelő mértékű anyagi fedezettel rendelkezik az  ideiglenesen munkát vállaló turisták
programjában való részvétel céljából történő ausztrál tartózkodása teljes időtartamára;
(vi) megfelel az ausztrál törvények által támasztott egészségügyi és erkölcsi követelményeknek;
(vii) korábban nem vett részt „ideiglenesen munkát vállaló turisták programjában” Ausztráliában;
(viii) rendelkezik felsőfokú végzettséggel vagy legalább két (2) évet sikeresen teljesített egyetemi
alapképzésben;
(ix) rendelkezik legalább funkcionálisnak minősített angol nyelvismerettel; és
(x) rendelkezik az  illetékes magyar hatóság által kiállított támogató dokumentummal, amely
tartalmazza azt a  megállapítást, hogy a  kérelmező nyilatkozata és az  illetékes hatóság
rendelkezésére álló információ alapján nem áll fenn olyan indok, amely alapján a  kérelmező
részvétele az „ideiglenesen munkát vállaló turisták” programjában nem lehetséges Ausztráliában
e megállapodás alapján.
b) E megállapodás rendelkezéseire figyelemmel, Magyarország Kormánya saját jogszabályainak és eljárásainak
megfelelően évenként legfeljebb kétszáz (200) többszöri belépésre jogosító ideiglenes tartózkodási engedély
kiállítását biztosítja tizenkét (12) naptári hónapos időtartamra Ausztrália azon állampolgárai számára, akik
megfelelnek az alábbi követelményeknek:
(i) elsődleges célja, hogy Magyarországon töltse szabadságát legfeljebb tizenkét (12) naptári hónapos
időtartamra vonatkozóan;
(ii) a tartózkodási engedély igénylésének időpontjában betöltötte tizennyolcadik (18.) életévét, de még
nem múlt el harmincegy (31) éves;
(iii) nem kíséri eltartott gyermek vagy más eltartott családtag, kivéve azokat, akik az  ideiglenes
tartózkodási engedély birtokosától függetlenül maguk is rendelkeznek vízummal vagy tartózkodási
engedéllyel;
(iv) rendelkezik a  tervezett tartózkodása teljes időtartamára érvényes útlevéllel és a  továbbutazáshoz
szükséges menetjeggyel vagy annak megvásárlásához elegendő anyagi fedezettel;
(v) megfelelő mértékű anyagi fedezettel rendelkezik az  ideiglenesen munkát vállaló turisták
programjában való részvétel céljából történő magyarországi tartózkodása teljes időtartamára;
(vi) megfelel a magyar jogszabályok által előírt egészségügyi és erkölcsi követelményeknek;
(vii) korábban nem vett részt „ideiglenesen munkát vállaló turisták” programjában Magyarországon; és
(viii) rendelkezik az  illetékes ausztrál minisztérium által kiállított olyan dokumentummal, amely
tartalmazza azt a  megállapítást, hogy a  kérelmező nyilatkozata és az  illetékes hatóság
rendelkezésére álló információ alapján nem áll fenn olyan indok, amely alapján a  kérelmező
részvétele az „ideiglenesen munkát vállaló turisták” programjában nem lehetséges Magyarországon
ezen megállapodás alapján.
c) A  Szerződő Felek meghatározhatják a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély iránti
kérelem másik Szerződő Fél állampolgárai által történő benyújtásának helyét és módját. A  turizmus alatti
ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély iránti kérelem meghatározott helyen nyújtható be.
d) A  Szerződő Felek korlátozhatják az  e  Megállapodás alapján a  másik Szerződő Fél állampolgárai számára
évenként kiállított engedélyek számát. A  Szerződő Fél korlátozás bevezetése esetén, diplomáciai úton,
írásban értesíti a másik Szerződő Felet.
e) A kérelmező fizet meg minden, az engedély iránti kérelemmel összefüggő díjat.
f ) Az egyik Szerződő Fél állampolgárai számára, akik e Megállapodás feltételei szerint nyújtottak be kérelmet,
a másik Szerződő Fél megtagadhatja az engedély kiállítását annak törvényei és rendeletei alapján.
2. BELÉPÉSI, TARTÓZKODÁSI ÉS MUNKAVÁLLALÁSI FELTÉTELEK
a) A  Szerződő Felek engedélyt állítanak ki az  országukban/területükön történő, tizenkét (12) naptári hónap
időtartamú tartózkodásra ideiglenesen munkát vállaló turisták programjában történő részvétel céljából.
A  Szerződő Fél jogszabályaival összhangban, ezalatt az  időtartam alatt a  turizmus alatti ideiglenes
munkavállalásra jogosító engedély birtokosa elhagyhatja a Szerződő Fél területét, majd ismételten beléphet
a Szerződő Fél területére ugyanazzal az engedéllyel.
b) Az  egyik Szerződő Fél állampolgára, aki a  másik Szerződő Fél területére a  turizmus alatti ideiglenes
munkavállalásra jogosító engedéllyel lépett be, köteles a  másik Szerződő Fél törvényeit és rendeleteit
betartani.
c) A  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély birtokosa köteles tartózkodni az  olyan
munkavállalástól, amely ellentétes a  jelen Megállapodás céljaival. A  turizmus alatti ideiglenes
munkavállalásra jogosító engedély birtokosának nem kell külön munkavállalási engedéllyel rendelkeznie
tartózkodása időtartama alatt. A  szándék nem lehet az, hogy a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra
jogosító engedély birtokosa a teljes tizenkét (12) naptári hónapos időszakra munkát vállaljon. Így különösen,
az engedély birtokosának:
(i) figyelemmel kell lennie a  Megállapodás szerinti, elsődlegesen a  szabadság eltöltésének céljára,
amelyhez képest a munkavállalás folytatása inkább esetleges;
(ii) hat (6) hónapot meghaladó időtartamig nem állhat egy (1) munkáltató alkalmazásában, kivéve, ha
arra a fogadó Szerződő Fél törvényei és rendeletei szerint kiállított engedély alapján van lehetőség.
d) A  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély birtokosa négy (4) hónapot meghaladó
időtartamban nem folytathat tanulmányokat vagy nem vehet részt képzésen.
e) Az  e  Megállapodás alapján kiállított engedéllyel rendelkező Szerződő Felek állampolgárai belépése
megtagadható vagy ezen állampolgárok kiutasíthatók a másik Szerződő Fél területéről annak törvényeivel és
rendeleteivel összhangban.
f ) A turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély birtokosa – a körülményektől függően – nem
tartózkodhat Ausztrália vagy Magyarország területén a hatóságok által meghatározott tizenkét (12) naptári
hónapos időtartamon túl, kivéve, ha a  fogadó Szerződő Fél törvényei és rendeletei szerint a  turizmus alatti
ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély birtokosa jogszerűen tartózkodhat az érintett ország területén
vagy a hatóságok engedélyezik a tartózkodását.
3. OKMÁNYOK IGÉNYLÉSE ÉS A SAJÁT ÁLLAMPOLGÁROK VISSZAFOGADÁSA
a) A  Szerződő Felek visszafogadják azokat az  állampolgáraikat, akik jogszerűtlenül tartózkodnak a  másik
Szerződő Fél területén, ideértve azokat a személyeket is, akik büntetett előéletűek.
b) Mindkét ország hatályos törvényei, rendelkezései és jogszabályai szerint, azon személyek hazatérésének és
visszafogadásának megkönnyítése érdekében, akik a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító
engedély birtokosai vagy birtokosai voltak, a Szerződő Felek:
(i) konzuli segítséget kérhetnek a  másik Szerződő Féltől a  személyek állampolgárságának vagy
személyazonosságának meghatározása érdekében abban az  esetben, ha az  említett személy
nem tud vagy nem hajlandó megfelelő személyazonosító okmányokról gondoskodni, hogy
állampolgárságát igazolja. A  Szerződő Felek minden tőlük telhetőt megtesznek azért, hogy
kiderítsék a személy személyazonosságát a rendelkezésre álló információk alapján;
(ii) kérhetik a másik Szerződő Felet, hogy úti okmányt állítson ki olyan személynek, aki nem tud vagy
nem hajlandó megfelelő úti okmányról gondoskodni a saját országába való visszatéréshez. A másik
Szerződő Fél a megkeresés megérkezésétől számított tíz (10) napon belül gondoskodik a szükséges
úti okmány kiállításáról;
(iii) az adott személy tervezett kitoloncolását megelőzően legalább öt (5) munkanappal értesítést
küldenek a  másik Szerződő Félnek a  személy állampolgárságának igazolásához szükséges
bizonyítékokkal, kivéve, ha egyedi esetben rövidebb határidőt állapítottak meg; és
(iv) az idegenrendészeti őrizetben lévő személy kiutasítását közvetlenül és a  lehető legkisebb késéssel
hajtják végre.
c) A  Szerződő Felek nemzeti jogszabályaival és szakpolitikáival való összhang a  meghatározó alapelv az  ezen
szakasz szerinti együttműködés végrehajtása során.
4. FELFÜGGESZTÉS
A 6. szakasz c)  pontja szerint bármelyik Szerződő Fél közrendi okok miatt átmenetileg teljesen vagy részben
felfüggesztheti a  fent említett rendelkezéseket a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító engedély
birtokosát megillető, a  fogadó ország területére való belépésre vagy területén történő tartózkodásra vonatkozó
jog tekintetében. A  felfüggesztésről diplomáciai úton haladéktalanul értesíteni kell a  másik Szerződő Felet.
A  felfüggesztésről szóló írásbeli értesítésben fel kell tüntetni a  felfüggesztés lejártának időpontját. A  felfüggesztés
időtartama alatt a  Szerződő Felek nem hajthatnak végre olyan cselekményeket, amelyek érintik a  felfüggesztett
Megállapodás előírásait.
5. MÓDOSÍTÁS
a) A  Szerződő Felek a  Megállapodást diplomáciai úton, a  felek közötti írásos egyetértéssel bármikor
módosíthatják. A módosítás hatálybalépésének dátumát a felek a megegyezésben határozzák meg.
b) A  Szerződő Fél az  évente e  Megállapodás alapján kiállítható, a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra
jogosító engedélyek számának módosítására vonatkozó javaslatát írásban nyújtja be a  másik Szerződő Fél
részére. A  félreértések elkerülése érdekében, a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító kiadható
engedélyek számát érintő módosítások nem minősülnek a  Megállapodás módosításának, kivéve, ha
a  módosítás az  évente kiadható, a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító engedélyek számát
kevesebb, mint kétszáz (200) engedélyre csökkenti, amely esetben az a) pont alkalmazandó.
6. HATÁLYBALÉPÉS ÉS IDŐTARTAM
a) Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép
hatályba, amelyben a Szerződő Felek írásban értesítik egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi előírásaiknak eleget tettek és az ehhez szükséges törvények és rendeletek elfogadásra
kerültek.
b) Jelen Megállapodás mindaddig hatályban marad, amíg a 6. szakasz c) pont szerinti felmondással meg nem
szűnik.
c) A  Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásbeli értesítés útján felmondhatja, amelyet diplomáciai úton
közöl a másik Szerződő Féllel. Ebben az esetben a felmondás időpontja:
(i) az írásbeli értesítésben a felmondás dátumaként megjelölt időpont; vagy
(ii) az értesítés másik Szerződő Félhez való megérkezését követő naptól számított kilencvenedik (90)
nap;
 attól függően, hogy a kettő közül melyik a későbbi időpont.
d) A Megállapodás egészének vagy bármely rendelkezésének felfüggesztése vagy felmondása ellenére minden
olyan személy, aki a felfüggesztés vagy felmondás időpontjában már rendelkezik érvényes, a turizmus alatti
ideiglenes munkavállalásra jogosító engedéllyel, a  Szerződő Fél jogszabályaival összhangban jogosult
az  engedélyben foglaltak szerint, az  engedély érvényességének lejártáig az  engedélyt kiállító Szerződő Fél
területére belépni és ott tartózkodni.
7. VITARENDEZÉS
A Megállapodás nem ad alapot jogi eljárás megindítására és nem tárgya bírósági vagy választottbírósági eljárásnak.
Következésképpen, a  Szerződő Felek közötti bármely vita esetén, amely a  Megállapodás értelmezése és/vagy
alkalmazása tárgyában felmerül, azt a Szerződő Felek közötti közvetlen tárgyalással és konzultációval kell rendezni
és nem bíróság előtt.
Kelt 2016. február 24. napján, Canberrában, két eredeti példányban angol nyelven.
.......................................................................... .............................................................................
 Magyarország Kormánya részéről Ausztrália Kormánya részéről
 név/beosztás név/beosztás”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 6. szakasz a) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
292/2019. (VII. 17.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/719/3/2019. számú előterjesztésére – Megrelishvili Besik
(születési hely, idő: Gali [Szovjetunió], 1960. december 24.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. június 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2014. (IV. 14.) NFM rendelete a Nemzetközi Fejlesztési és Forráskoordinációs Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaságban az állami tulajdonú társasági részesedések felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A  Nemzetközi Fejlesztési és Forráskoordinációs Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaságban az  állami
tulajdonú társasági részesedések felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége
gyakorlójának 2020. december 31-ig a  Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet 2014. április 15-én lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1663/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, valamint a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
1. 2 fő kirendelt kormánytisztviselő személyi költségeinek biztosítása érdekében 1834,0 ezer forint 1. melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési
Minisztérium igazgatása cím terhére, a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. az Országos Tűzmegelőzési Bizottság létrehozásának és működtetésének támogatása érdekében a Kvtv. 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára
a) 20 000 ezer forint 2. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 14. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, továbbá
b) 20 000 ezer forint 2. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1105/2015. (III. 5.) Korm. határozata a „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése I. ütem (Kelenföld–Százhalombatta korszerűsítése és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése I. ütem (Kelenföld–Százhalombatta korszerűsítése és
ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet
szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2014. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
részére a  szükségessé vált feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források
biztosításáról, ha az  Európai Bizottság a  projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett
támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2019. (HK 4.) HM KÁT intézkedése az egyes kiképzési, oktatási és regeneráló központok átadás-átvételével összefüggő feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése, az 5. § (4) bekezdése és a 6. § 1. és 24. pontja alapján – figyelemmel az egyes kiképzési, oktatási
és regeneráló központok átadás-átvételével összefüggő feladatokról szóló 12/2019. (II. 27.) HM utasítás 8. § (3) bekezdésére,
továbbá a belső szabályozási tevékenységről szóló 19/2019. (III. 13.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére –, a Honvédelmi
Minisztérium honvédelmi államtitkárával egyetértésben a következő intézkedést adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és
c) a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) irányítása alá tartozó Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) Egészségügyi Központra (a továbbiakban együtt: MH EK), és a HM honvédelmi
államtitkár (a továbbiakban: HM HOÁT) irányítása alá tartozó MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandárra (a továbbiakban: MH BHD)
terjed ki. 2. Felkérem a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: HM EI Zrt.) vezérigazgatóját
a feladatokban történő közreműködésre.
2. Személyügyi feladatok 3. Az egyes kiképzési, oktatási és regeneráló központok átadás-átvételével összefüggő feladatokról szóló 12/2019.
(II.  27.) HM utasításban (a továbbiakban: 12/2019. HM utasítás) meghatározottakkal összefüggő, az MH BHD
személyi állományát érintő személyügyi eljárás megkezdésére és végrehajtására – ideértve a személyi beszélgetések
lefolytatását is – az MH BHD parancsnoka, vagy az MH parancsnoka (a továbbiakban: MH PK) által arra
felhatalmazott személy (a továbbiakban együtt: felelős vezető) jogosult.
4. A felelős vezető hatáskörébe tartozó, annak személyügyi szerve által elvégzendő feladatok előkészítése során
a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvényhez kapcsolódó személyügyi igazgatás rendjéről, a központi
személyügyi szerv hatásköréről és kijelöléséről, valamint a munkakör-gazdálkodással kapcsolatos feladatokról szóló
9/2014. (II. 12.) HM utasítás módosításáról szóló 55/2018. (XII. 28.) HM utasítás rendelkezései az irányadóak.
5. Az MH BHD parancsnoka a központi személyügyi szerv hatáskörébe tartozó javaslatait a HM Katonai és Társadalmi
Kapcsolatok Főosztály (a továbbiakban: HM KTKF) egyidejű tájékoztatásával küldi meg a központi személyügyi szerv
részére.
3. A honvédségen kívüli foglalkoztatási területre történő visszaillesztés tervezési feladatai
6. Az MH BHD személyi állományából a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra történő
visszaillesztésének humánszolgálati feladatait az MH személyügyi szerveinek szakállománya végzi, amelynek során
együttműködnek a területileg illetékes állami foglalkoztatási szervekkel és az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal.
7. Az MH BHD parancsnoka a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének
humánszolgálati feladataival összefüggő feladatok szakszerű végrehajtása, valamint az MH Szociálpolitikai
Közalapítvánnyal történő kapcsolattartás szakmai támogatása érdekében együttműködik az MH Parancsnoksága
(a továbbiakban: MHP) Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban együtt: MHP SZCSF) csoportfőnökével.
4. Költségvetési és illetménygazdálkodással kapcsolatos feladatok 8. A HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója az intézkedés hatálybalépését követő
ötödik munkanapig kezdeményezi a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli ellátási-utaltsági rendjéről
rendelkező belső rendelkezés módosítását.
9. Az MH BHD a közalkalmazotti illetménygazdálkodásról szóló 113/2005. (HK 1/2006.) HM utasítás rendelkezéseinek
megfelelően 2019. április 30-ig kezdeményezi a HM VGH-nál a honvédelmi alkalmazotti állomány foglalkoztatásához
szükséges létszám és béralap módosítását.
5. Infrastrukturális feladatok 10. A HM VGH főigazgatója a 12/2019. HM utasítás 6. §-ának megfelelően az MH BHD-t és az MH Anyagellátó
Raktárbázist (a továbbiakban: MH ARB) érintően intézkedik azok elhelyezési utaltságának, továbbá a szolgáltatási
szerződések módosítására.
11. Az MH BHD az élőerős őrzés-védelmi feladatok átvételével egyidejűleg – a HM EI Zrt-vel és az MHP Hadműveleti
Csoportfőnökséggel együttműködve – végrehajtja az őrutasítások kidolgozását.
12. A 12/2019. HM utasítás szerinti új szervezeti rend kezdőnapjától a bujáki 5. és az erdőbényei 7. számú kiképzési,
oktatási és regeneráló központok üdültetési területük üzemeltetési feladataihoz kapcsolódó, – a HM EI Zrt. mint
üzemeltető által végrehajtott – ingatlan üzemeltetési feladatok havi rendszeres teljesítésigazolását az MH BHD
végzi.
6. Logisztikai feladatok 13. Az MH BHD a HM fejezet béke és békétől eltérő időszaki utaltsági rendjének módosítására vonatkozó javaslatait
az  intézkedés hatálybalépését követő harmadik munkanapig felterjeszti az MHP Logisztikai és Gazdálkodási
Csoportfőnökség részére.
7. Egyéb feladatok 14. Az MH EK parancsnoka 12/2019. HM utasítás 7. § (1) bekezdés szerinti egészségügyi ingó vagyoni elemek
átadás-átvételének felügyelete biztosítása érde-kében intézkedik bizottsági tag kijelölésére, melyről tájékoztatást
küld a HM KTKF és a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság részére.
15. Az MH BHD parancsnoka a 12/2019. HM utasítás 2. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott feladatok átadásáról és
átvételéről készült jegyzőkönyvet az MHP SZCSF egyidejű tájékoztatása mellett a HM KTKF útján felterjeszti
a HM HOÁT részére.
16. A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője az MH BHD és az MH ARB jóváhagyott módosító alapító
okiratát soron kívül, de legkésőbb a jóváhagyást követő öt munkanapon belül megküldi a HM VGH részére.
17. Az intézkedésben nem szabályozott további szakfeladatok végrehajtására a 12/2019. HM utasítás 8. §
(1) bekezdésben foglaltak szerint az MH PK által kiadott rendelkezések az irányadóak.
8. Záró rendelkezések 18. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, és 2019. augusztus 1-jén hatályát veszti.
Dr. Kádár Pál s. k.,
 HM közigazgatási államtitkár


text:
390/2013. (IX. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Rastislav Káčer rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Szlovák Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. augusztus 15. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
132/2017. (VI. 8.) Korm. rendelete a Szolnok belterületén szulfát üzem létrehozására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.  pont
16.2. alpontjában és 17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Szolnok közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 19055/39, 19055/40, 19066/1 és 19067 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen
földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő szulfát üzem, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be
kell szerezni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a  K&P Chem Kft. Algyő külterületén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 152/2016. (VI. 13.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2015. (X. 30.) BVOP utasítása a hivatásos állományba tartozásra vonatkozó adatok internetes felületen történő nyilvánosságra hozatalának korlátozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a rendvédelmi feladatokat ellátó
szervek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 21. § (3) bekezdésében foglaltakra – a büntetésvégrehajtási szervezet működésébe vetett közbizalom megóvása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya a  büntetés-végrehajtási szervezet (a továbbiakban: bv. szervezet) hivatásos állományú tagjaira
terjed ki.
2. Az utasítás célja annak megakadályozása, hogy
a) a hivatásos állomány tagja az  internetes felületen magánszemélyként való megnyilvánulásakor,
magánvéleménye kinyilvánításakor a bv. szervezet hivatásos állományába tartozásra vonatkozó adatot hozzon
nyilvánosságra,
b) az a)  pontban meghatározott adat nyilvánosságra hozatala miatt a  hivatásos állomány tagja a  hivatali
kötelezettségével összefüggésben illetéktelen befolyásolásnak vagy a  foglalkozására visszavezethető
fenyegetésnek legyen kitéve,
c) a bv. szervezet működésébe vetett közbizalom csorbítására alkalmas, a rendvédelmi hivatás etikai alapelveivel
össze nem egyeztethető vélemény kerüljön nyilvánosságra.
3. A hivatásos állomány tagja az  internetes felületen magánszemélyként történő megnyilvánulásakor vagy
magánvéleménye kinyilvánításakor
a) a bv. szervezet állományába tartozásának tényét, továbbá az arra utaló képet és hangfelvételt,
b) a beosztását,
c) a rendfokozatát, valamint
d) a szolgálati és szolgálatteljesítési helyére vonatkozó adatokat
nem hozhatja nyilvánosságra.
4. Nyilvánosságra hozatalnak minősül a 3. pontban meghatározott adatok internetes felületen történő regisztráláskor
mások számára is hozzáférhető módon való rögzítése.
5. Ha a hivatásos állomány tagja a 3. pontban meghatározott adatokat internetes felületen már nyilvánosságra hozta,
úgy azt köteles az utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül törölni vagy mások számára hozzáférhetetlenné
tenni.
6. Nem tartozik a  3.  pontban meghatározott tilalom alá, ha a  hivatásos állomány tagja magánszemélyként történő
megnyilvánulására, illetve magánvéleménye kinyilvánítására
a) a szolgálati időn kívül végzett tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, a  jogi oltalom alá eső
szellemi tevékenységével összefüggésben vagy
b) a bv. szervezet által szerkesztett és kiadott sajtótermékben vagy internetes felületen
kerül sor.
7. A hivatásos állomány tagja a 6. pontban meghatározott esetekben is köteles magánszemélyként úgy megnyilvánulni,
illetve a magánvéleményét kinyilvánítani, hogy az összhangban legyen a 2. pontban foglaltakkal.
8. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Csóti András bv. altábornagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
1114/2019. (III. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Radon Cselekvési Terv elfogadásáról.
A Kormány a  lakosság egészségének védelme érdekében és egyben megfelelve az  ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből
származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 89/618/Euratom,
a  90/641/Euratom, a  96/29/Euratom, a  97/43/Euratom és a  2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2013/59/EURATOM tanácsi irányelvben foglaltaknak, a  természetes sugárforrásokból származó expozíció hosszú távú
csökkentése érdekében
 1. elfogadja az Emberi Erőforrások Minisztériuma által megalkotott Nemzeti Radon Cselekvési Tervet (a továbbiakban:
Cselekvési Terv);
 2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  Cselekvési Tervben meghatározott intézkedések végrehajtásában
működjenek közre;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: folyamatosan, a Cselekvési Tervben meghatározott határidőkkel összhangban
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Cselekvési Tervnek a kormányzati portálon történő
közzétételéről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
344/2015. (XI. 14.) Korm. rendelete nemzeti gyásznap elrendeléséről.
A Kormány a  temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999.  évi XLIII.  törvény 41.  §-a (1)  bekezdésének h)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a 2015. november 13-ai párizsi terrortámadásokban elhunyt áldozatok emlékére 2015. november 15-ét
nemzeti gyásznappá nyilvánítja.
2. § A nemzeti gyásznapon:
a) Magyarország lobogóját ünnepélyes keretek között, katonai tiszteletadással az Országház előtt fel kell vonni,
majd félárbocra kell ereszteni,
b) a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi
CCII.  törvény 7.  § (1)  bekezdésében meghatározott középületekre zászlóhasználat esetén gyászlobogót
kell kifüggeszteni, lobogóhasználat esetén Magyarország lobogóját és az  európai lobogót félárbocra kell
ereszteni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 21 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. CCVI. törvény 14. § (1) bekezdése által alkalmazni rendelt az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ában, valamint a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Mantra Magyarországi Buddhista Egyház (székhelye: 1108 Budapest, Kővágó út 6.) képviseletében Kasza Miklós Koppány elnök (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. január 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Támogatom, hogy az Országgyűlés a lelkiismereti és vallásszabadságról valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségekről szóló 2011.évi CCVI.évi . törvény alapján a Mantra Magyarországi Buddhista Egyházat egyházként elismerje
(székhelye: 1108 Budapest, Kővágó út 6., Dharma központ címe: 1046 Budapest, Szent László tér 7., bejegyző végzés száma:
60172/2007/13, nyilvántartási száma: 2462) .”
A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról
szóló 2011. évi CCVI. törvény rendelkezései szerint abban az esetben, ha az alapcélként vallási tevékenységet végző
egyesület egyházként való elismerését kívánja kezdeményezni, azt az egyesület képviseletére jogosult személy a népi
kezdeményezésre vonatkozó szabályok alkalmazásával teheti meg.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
az országos népi kezdeményezésre feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért
a hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat a 2011. évi CCVI. törvény 14. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131/A. §
b) pontján, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010.
(III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
149/2012. (XII. 17.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen történő együttműködésre, valamint haditechnikai eszközök átadására vonatkozó Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen
történő együttműködésre, valamint haditechnikai eszközök átadására vonatkozó Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a honvédelmi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a honvédelmi minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2004. (II. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Gyula Város
Önkormányzata Képviselő-testületének a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos helyi közszolgáltatásról
szóló, a 37/2002. (VIII. 30.) számú rendelettel módosított
21/2002. (V. 31.) számú rendelete 7. § (1)—(2) bekezdései,
valamint a 2. számú mellékletének második, harmadik és
negyedik mondata alkotmányellenes, ezért azokat megsemmisíti.
A 2. számú melléklet az alábbi szöveggel marad hatályban:
,,A folyékony hulladékkezelési közszolgáltatás egységnyi díja: 94 Ft/m3+áfa.’’
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar
Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A Békés Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében észrevételt tett Gyula
Város Önkormányzata Képviselő-testületének a közműves ivóvízellátásról és a szennyvízelvezetésről szóló
38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet helyi végrehajtásáról
szóló 52/2000. (XII. 22.) számú rendelet (a továbbiakban:
Örh.) 5. § (2) bekezdésének felülvizsgálatára, mert az a
szennyvíz-szippantás díját törvényellenesen úgy határozta
meg, hogy ez a díj az ingatlanon havonta felhasznált ivóvíz
mennyiségéig a szennyvíz-elhelyezési díjban kerül megfizetésre. Álláspontja szerint ugyanis nem lehet azonos módon
szabályozni a közműves szennyvízelhelyezést és az azért
fizetendő díjat, valamint a települési folyékony hulladékot
és annak elhelyezési díját.
A törvényességi észrevétel alapján az önkormányzat
képviselő-testülete megalkotta a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos helyi közszolgáltatásról szóló
21/2002. (V. 31.) számú rendeletét (a továbbiakban: Ör.),
amelynek melléklete továbbra is fenntartotta a kifogásolt
törvénysértést. A közigazgatási hivatal vezetőjének ismételt törvényességi észrevétele alapján az önkormányzat
képviselő-testülete a 37/2002. (VIII. 30.) számú rendeletével (a továbbiakban: Örm.) az Ör.-t módosította, amely
azonban a törvényességi kifogást érdemben nem orvosolta.
Ezért a közigazgatási hivatal vezetője az Alkotmánybíróságtól az Ör. 7. § (1) és (2) bekezdései és a 2. számú mellékletének második, harmadik és negyedik mondata alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Az indítványozó szerint az Ör. kifogásolt előírásai ellentétesek a települési hulladékkezelési közszolgáltatás díj
megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló
242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kdr.)
7. § (4) bekezdésével és 8. § (4) bekezdésével és sértik az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését. Álláspontja szerint az
Ör. kifogásolt szabályai továbbra sem a mért és ténylegesen
elszállított folyékony hulladékot veszik a díjképzés alapjául, hanem az ingatlanon háztartási célra felhasznált
— locsolási időszakban 10%-kal csökkentett — ivóvízmennyiséget. Az önkormányzat az Ör. rendelkezéseinél
továbbra is a közműves ivóvízellátásról és a közműves
szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kir.) szabályait veszi figyelembe és
nincs tekintettel az irányadó Kdr. szakmai szabályaira.
2. A magánszemély indítványozó többször kiegészített
indítványában az Örh. 5. § (2) bekezdése alkotmányosságának vizsgálatát kérte, majd indítványát kiterjesztette az
Ör. 7. § (1)—(2) bekezdései és a rendelet 2. számú melléklete második, harmadik és negyedik mondatának vizsgálatára. Álláspontja szerint az Ör. kifogásolt rendelkezései
ellentétesek a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV.
törvény 201. §-ával és sértik az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, továbbá az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe, 8. §
(2) bekezdésébe, 70/E. § (1) bekezdésébe és a 77. § (2) bekezdésébe is ütköznek. Az indítványozó azt kifogásolta,
hogy az Ör. azokat az ingatlantulajdonosokat is szennyvízelvezetési díj megfizetésére kötelezi, akik a szennyvízcsatornát nem használják, mivel az ingatlanuk szennyvízét
saját szennyvízgyűjtő medencébe vezetik. Az Ör. a díj megállapításánál nem a tényleges szolgáltatást veszi alapul,
hanem a havonta felhasznált ivóvíz mennyiségében állapítja meg a használati díjat.
Az Alkotmánybíróság az indítványokat azonos tárgykörükre tekintettel egyesítette.
II. Az indítvánnyokkal érintett jogszabályi rendelkezések: 1. Alkotmány:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’
,,8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.’’
,,44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
,,70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.’’
,,77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok
mindenkire egyaránt kötelezőek.’’
2. Kdr.:
,,7. § (4) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi
díjtétel és a szolgáltatás mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata.’’
,,8. § (4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője — a teljesített közszolgáltatás alapján, számla
ellenében — meghatározott időszakonként utólag köteles
megfizetni.’’
3. Ör.
,,7. § (1) Az elszállítandó települési folyékony hulladék
mennyisége az ingatlanon — háztartási célra — felhasznált
ivóvíz mennyiségével azonos. A háztartási célú ivóvíz
mennyisége vízmérős ingatlanok esetében május 1-jétől
szeptember 30-ig (locsolási időszak) a vízmérőn mért
fogyasztás 90%-a. Átalánydíjas fogyasztás esetén az elszállítandó települési folyékony hulladék mennyisége a háztartásban felhasznált vízmennyiség alapján számítandó, ez
alól kivételt képeznek a csak kerti csappal rendelkező
ingatlanok.
(2) A közszolgáltatási díj megfizetésére az az ingatlantulajdonos köteles, akinek ingatlanán folyékony hulladék
keletkezik és az elszállításra vonatkozó közszolgáltatás
igénybevételére köteles.’’
,,2. sz. melléklet
A települési folyékony hulladékkezelési közszolgáltatá
si díj.
A folyékony hulladékkezelési közszolgáltatás egységnyi díja: 94 Ft/m3+áfa.
A számlázást Szolgáltató havonta — a vízfelhasználást
követően — végzi. Az ingatlantulajdonos a közszolgáltatást a havonta felhasznált háztartási vízmennyiség mértékéig jogosult igénybe venni. Ezen mértéket meghaladó
igény esetén, Szolgáltató az árképzésben meghatározott
vállalkozásokra érvényes díjat jogosult érvényesíteni.’’
Az Ör. 7. § (1)—(2) bekezdéseit és a 2. számú mellékletét az Örm. 1. § (2) és (3) bekezdése állapította meg.
III. 1. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény 16. § (1) bekezdése előírja, hogy a képviselőtestület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi
viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása
alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet
alkot.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 21. § (1) bekezdése a települési önkormányzat kötelező közszolgáltatási feladatként
határozza meg a települési hulladékkezelési közszolgáltatás szervezését és fenntartását. A Hgt. 23. § c) pontja alapján a települési önkormányzat rendeletben állapítja meg a
hulladékkezelési közszolgáltatás ellátásának a rendjét,
f) pontja alapján pedig a hulladék kezelésével, elszállításával összefüggő közszolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget.
A Hgt. 25. § (1) bekezdése alapján a közszolgáltatás
díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony
működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a
működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket meghatározva, a külön jogszabályban meghatározott
módon figyelembe véve kell megállapítani. A Hgt. 59. §
(1) bekezdés j) pontjában foglalt felhatalmazás alapján határozza meg a Kdr. a közszolgáltatási díj megállapításának
részletes szabályait.
A fentiek alapján tehát az önkormányzat a települési
hulladék közszolgálati díját a Hgt. idézett 25. §-ában foglaltak és a Kdr.-ben meghatározott szakmai szabályok keretei között határozza meg. A vitatott díj megállapításánál
tehát nem a Kir. szabályait kell irányadónak venni.
2. Az Ör. 1. §-a alapján az önkormányzat a települési
folyékony hulladék rendszeres gyűjtésére, elszállítására,
kezelésére és ártalmatlanítására közszolgáltatást szervez.
Az Ör. hatálya tehát a települési folyékony hulladékkal
kapcsolatos helyi közszolgáltatásra terjed ki. A Hgt. és az
Ör. alapján a települési folyékony hulladék az a hulladékká
vált folyadék, amelyet nem vezetnek el és nem bocsátanak
ki szennyvízelvezető hálózaton, illetve szennyvíztisztító telepen keresztül.
Az Ör. kifogásolt 7. § (1) bekezdése a települési folyékony hulladék közszolgáltatási díjának megállapításánál
az ingatlanon háztartási célra felhasznált ivóvíz mennyiségét, a locsolási időszakban pedig annak 10%-kal csökkentett mennyiségét veszi alapul. Az Ör. e rendelkezése tehát
a díjat nem a mért és ténylegesen elszállított folyékony
hulladék alapján határozza meg.
A Kdr. 4. § (1) bekezdése a Hgt. idézett 25. §-ával összhangban előírja, hogy az önkormányzat képviselő-testülete
a közszolgáltatás díját a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
A Kdr. 7. § (1) bekezdése alapján a közszolgáltatási díj
megállapítása az egységnyi díjtételek meghatározásával
történik. A 7. § (2) bekezdés b) pontja alapján az egységnyi
díjtétel a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos
közszolgáltatás esetében a folyékony hulladék egységnyi
térfogatának szippantási díja. A 7. § (4) bekezdése szerint
pedig a fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtétel
és a szolgáltatás mennyiségének, illetve gyakoriságának a
szorzata. A közszolgáltatás díját tehát nem egy vélelmezett
mennyiség után kell fizetni. A települési folyékony hulladék mennyiségét és a közszolgáltatás díját nem lehet a
felhasznált ivóvíz mennyiségébe és díjába való beszámítással meghatározni. Ezért az Ör. 7. § (1) bekezdése és a
2. sz. melléklet kifogásolt része ellentétes a Kdr. 7. §
(4) bekezdésével.
Az Ör. 7. § (2) bekezdése szerint az az ingatlantulajdonos köteles közszolgáltatási díj fizetésére, akinek ingatlanán folyékony hulladék keletkezik és a közszolgáltatás
igénybevételére köteles. A Kdr. idézett 8. § (4) bekezdése
alapján a díjat a közszolgáltatás igénybevevője, a már teljesített közszolgáltatás alapján, és utólag köteles megfizetni. Erre figyelemmel az Ör. 7. § (2) bekezdése és a
2. sz. melléklet vizsgált része ellentétes a Kdr. 8. § (4) bekezdésével.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör. 7. § (1)—(2) bekezdése, valamint a 2. sz. melléklete második, harmadik és negyedik mondata ellentétes
magasabb szintű jogszabállyal, a Kdr. rendelkezéseivel,
ezért sértik az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. kifogásolt rendelkezéseinek jogforrástani alkotmányellenességét a fentiek
szerint megállapította, ezért azoknak az indítványban kezdeményezett további alkotmányellenességét nem vizsgálta.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a rendelkező
részben foglaltak szerint határozott.
A határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án alapul.
Dr. Erdei Árpád s. k., Dr. Strausz János s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
119/2010. (XII. 7.) OGY határozata a legfőbb ügyész megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alkotmány 52. §-ának (1) bekezdése alapján
dr. Polt Pétert 2010. december 14. napjától legfőbb ügyésszé megválasztja.
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
36/2011. (XII. 23.) KIM rendelete az Önálló vállalkozók tevékenységi jegyzéke bevezetéséről és alkalmazásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. § (4) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § c) pont
szerinti feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Az önálló vállalkozók tevékenységeit a rendelet mellékletét képező Önálló vállalkozók tevékenységi jegyzéke
(a továbbiakban: ÖVTJ) szerint, annak legmélyebb, 6 számjegyű szintjén kell azonosítani.
(2) E rendelet alkalmazásában önálló vállalkozónak kell tekinteni:
a) az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. tv. hatálya alá tartozó, az egyéni vállalkozói
nyilvántartásban szereplő egyéni vállalkozókat; b) az egyéni vállalkozói nyilvántartásban nem szereplő, az alábbi tevékenységet folytatókat:
ba) a magán-állatorvosi tevékenység, bb) az egyéni ügyvédi tevékenység,
bc) az egyéni szabadalmi ügyvivői tevékenység, bd) az egyéni közjegyzői tevékenység,
be) az önálló bírósági végrehajtói tevékenység. c) az adószámmal rendelkező, az általános forgalmi adó hatálya alá tartozó magánszemélyeket, az adószám
kiváltására kötelezett magánszemélyt, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 18. pontja
szerinti mezőgazdasági őstermelői tevékenységet folytató magánszemélyt. 2. § Az ÖVTJ kódokat az alábbiak szerint kell képezni:
a) az 1–4. számjegy megfelel a tevékenységek egységes osztályozási rendszere (a mindenkor hatályos NACE/TEÁOR)
szerinti kódnak b) az 5–6. számjegy a tevékenység TEÁOR szakágazaton belüli sorszáma.
3. § (1) Az ÖVTJ-re vonatkozó módosító javaslatok minden év június 30-ig jelenthetők be írásban a Központi Statisztikai
Hivatalnál (a továbbiakban: KSH). (2) A jelen rendelet hatályba lépésének időpontjában nyilvántartásban szereplő önálló vállalkozók főtevékenysége
besorolásának módosítását az új vagy módosított jegyzék alapján a KSH végzi el. A módosított adatokat, valamint
a régi és az új vagy módosított jegyzék közötti teljes és az egy az egyhez fordítókulcsokat a KSH – a hatályos
jogszabályoknak megfelelően – átadja az e rendelet szerinti önálló vállalkozók hivatalos központi nyilvántartását
vezető szerveknek. 4. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a KSH elnökének a Szakmakód Jegyzékről szóló 9005/2007. (SK 7.) közleménye, a Szakmakód jegyzék
módosításáról. szóló 10/2010. (XII. 29.) KSH közleménye, továbbá a gazdasági tevékenységek egységes ágazati
osztályozási rendszeréről szóló 9003/2002. (SK 6.) KSH közleménye.
5. § E rendelet a) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK
tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról
szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
b) a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
24/2012. (III. 19.) VM rendelete a földalatti gombák gyűjtéséről.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (2) bekezdés 24. pontjában, a 10. § (1)
és (2) bekezdése vonatkozásában a 112. § (2) bekezdés 9. pontjában, a 10. § (3) bekezdése vonatkozásában a 112. § (4) bekezdés
2. pontjában, az 1. § vonatkozásában az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés
41. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § c), e) és l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a következőket rendelem el: 1. § (1) Földalatti gombát (a továbbiakban: trifla) csak az a személy gyűjthet, aki
a) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) szervezésében tartott, a trifla gyűjtésére
vonatkozó hatósági jellegű képzést eredményesen elvégezte, b) vagy az Európai Gazdasági Térség valamely szerződő államában azzal egyenértékű képesítést szerzett.
(2) A képzés főbb témakörei: a) a földalatti gombák – beleértve a védett földalatti gombafajok – ismerete,
b) a gazdanövények, élőhelyek ismerete, c) a gyűjtés szabályai,
d) a kutyával történő gyűjtés szabályai, e) forgalmazás, ellenőrzés.
(3) A képzést eredményesen elvégzők számára a képzés szervezője tanúsítványt állít ki.
2. § (1) A trifla gyűjtése az erdőgazdálkodó által a gyűjtő részére kiállított előzetes írásbeli engedély alapján végezhető, amely
visszavonásig érvényes. (2) Az engedélyt az erdőgazdálkodónak vissza kell vonnia, ha a gyűjtő részéről a rendeletben vagy az engedélyben
meghatározott gyűjtési feltételektől való eltérést tapasztal. (3) Az erdőgazdálkodó a gyűjthető trifla mennyiségét és az engedély időbeli hatályát az írásbeli engedélyben
meghatározhatja. (4) Az engedélyt a gyűjtő a triflagyűjtés során mindig köteles magánál tartani.
(5) Az erdőgazdálkodó kizárólag a 7. § szerinti gyűjtési naplóval rendelkező személy részére adhat engedélyt.
(6) A magántulajdonban lévő erdő tulajdonosa saját erdejében, és az erdőgazdálkodó azon a magántulajdonban lévő
erdőben, ahol ő az erdészeti hatóság által nyilvántartott erdőgazdálkodó, 20 dkg/nap vagy 3 db trifla/nap
mennyiséget meg nem haladó gyűjtés esetén, ha azt kereskedelmi forgalomba nem hozza, mentesül az 1. §-ban,
a 4. §-ban, valamint a 7. és 8. §-ban előírt kötelezettségek alól.
3. § (1) A gyűjthető trifla fajokat és azok gyűjtési idejét a melléklet tartalmazza.
(2) A mellékletben nem szereplő trifla fajok csak a rendszertani, az elterjedési, és az ökológiai sajátosságok kutatása
céljából – az erdőgazdálkodói engedélyen felül – az erdészeti hatóság külön engedélyével gyűjthetők.
(3) A kutatási célú gyűjtésre vonatkozó engedély kiadására irányuló eljárás során az erdészeti hatóság kikérheti megfelelő
szakmai ismeretekkel rendelkező szakmai szervezet véleményét. (4) A kutatási célú gyűjtést az erdészeti hatóság a szakmai szervezet véleményének figyelembevételével – ha azt a kutatás
célja indokolttá teszi – a 4. § és a 6. § c), e) és f) pontjában szabályozott gyűjtési módoktól eltérően is engedélyezheti.
(5) Ha a melléklet szerinti fajokat a gyűjtési időn kívül, valamint a mellékletben nem szereplő fajokat a (2) bekezdésben
előírt engedéllyel nem rendelkező személy találja meg, azokat fellelésük helyén a lehető legkisebb talajbolygatással
vissza kell temetni. 4. § (1) Triflát gyűjteni kizárólag a szervezeti és működési szabályzat szerint trifla gyűjtéssel foglalkozó szervezetek által
tartott, a triflagyűjtésről szóló képzésen igazoltan részt vett és azon alkalmassági vizsgát teljesített kutyával
(a továbbiakban: triflakereső kutya), a triflakereső kutyát alkalmazó felelősségére lehet.
(2) Az (1) bekezdésben előírt vizsga alól mentesül az a triflakereső kutya, amely rendelkezik a rendelet hatálybalépése
előtt kutyák részére szervezett triflagyűjtésről szóló képzés elvégzéséről szóló okirattal, vagy az Európai Gazdasági
Térség valamely szerződő államában azzal egyenértékű alkalmassági vizsgáról szóló okirattal.
(3) A gyűjtőnek a trifla gyűjtés időpontját a vadászatra jogosultnak – amennyiben az nem azonos az erdőgazdálkodóval –
be kell jelentenie. 5. § (1) A triflakereső kutya egyedi azonosításáról a triflakereső kutya tulajdonosa a külön jogszabály szerinti elektronikus
azonosítóval (a továbbiakban: transzponder) köteles gondoskodni. (2) Egy gyűjtő egyidejűleg legfeljebb két triflakereső kutyával gyűjthet, amelyeket köteles az állat egészségét és
biztonságát nem veszélyeztető, jól látható megkülönböztető jelzéssel ellátni.
(3) A gyűjtő a 4. § (1) bekezdése szerinti képzésen való részvételt és az alkalmassági vizsgát tanúsító, vagy a 4. § (2)
bekezdés szerinti okiratot, valamint a transzponder beültetését igazoló okiratot a trifla gyűjtése során köteles magánál
tartani. (4) A trifla felszedését a triflakereső kutya által megjelölt ponton az erdőtalaj és a gomba micéliumok kiszáradás elleni
védelmének figyelembe vételével kell végrehajtani, a célnak megfelelő legfeljebb 5 cm élszélességű eszköz
segítségével. 6. § A trifla gyűjtése során az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvényben
(a továbbiakban: Evt.) megfogalmazottak figyelembevételével tilos: a) az ásás, kapálás, gereblyézés;
b) a növények gyökérzetének indokolatlan károsítása; c) az éretlen gomba gyűjtése;
d) a trifla fészket betemetetlenül hagyni, vagy azt nem az ott kitermelt talajjal betemetni;
e) a trifla keresése és gyűjtése napnyugta és napkelte közötti időszakban;
f) a mellékletben meghatározottakon kívüli triflafajok gyűjtése, valamint a mellékletben meghatározott gyűjtési
időn kívüli gyűjtés; g) a trifla felszedése 5 cm-nél nagyobb élszélességű eszközzel.
7. § (1) A gyűjtő köteles a gyűjtésről gyűjtési naplót vezetni.
(2) A gyűjtési napló az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a gyűjtő neve és lakcíme; b) az 1. § (1) bekezdés a) vagy b) pont szerinti képesítést igazoló okirat száma, az okirat megszerzésének ideje, és
helye; c) a gyűjtési terület erdőgazdálkodójának erdőgazdálkodói kódja;
d) a gyűjtött gomba faja, mennyisége (grammban), a gyűjtés ideje (év, hónap, nap).
(3) Az első gyűjtési naplót az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti képzés elvégzésekor a gyűjtő a NÉBIH -től kapja meg.
(4) Az első gyűjtési naplót az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti képzést igazoló okirat bemutatásával – a gyűjtő kérelmére
– a NÉBIH állítja ki. 8. § (1) Ha a gyűjtési napló betelik vagy megsemmisül, további napló a NÉBIH -től igényelhető.
(2) A NÉBIH az új napló kiadásakor a régi naplót érvénytelenítése után a gyűjtőnek visszaadja.
(3) A gyűjtési napló 7. § (2) bekezdés d) pontja szerinti adatait a gyűjtőnek a gyűjtés befejezésekor, a gyűjtés helyszínének
elhagyása előtt kell kitölteni. (4) A gyűjtő a gyűjtési naplót az erdőgazdálkodó kérésére köteles bemutatni.
(5) Az Evt. 108. § (1) bekezdés g) pontja szerint erdővédelmi bírság fizetésére kötelezett gyűjtőtől az erdészeti hatóság a
gyűjtési naplót két évre visszavonja. (6) Az Evt. 108. § (1) bekezdés g) pontja szerint erdővédelmi bírság fizetésére kötelezett, gyűjtési naplóval nem rendelkező
személy részére az erdészeti hatóság gyűjtési naplót két évig nem ad ki.
9. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–8. §-ai 2013. január 1-jén lépnek hatályba.
(3) A rendeletnek a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént. 10. § (1) Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló
153/2009. (XI. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban: Evt. Vhr.) 36. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: [Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetése során az erdészeti hatóság gondoskodik:]
„a) a 35. § (2) bekezdésének d)–h) pontjai szerinti alrendszerekben folyó adatgyűjtésről, továbbá”
(2) Az Evt. Vhr. 37. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„37. § (1) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetése keretében az erdészeti szakszemélyzet köteles a
szakirányítási tevékenysége során kezelt erdőt ért károsításokat az erdészeti hatóság központi szerve által
rendszeresített, az alábbi adatokat tartalmazó „Erdővédelmi kárbejelentő lap” formanyomtatványon az erdészeti
hatóság részére bejelenteni: a) bejelentő személy neve, szakszemélyzeti kódszáma,
b) a károsítás negyedéve, c) a károsítás helye (erdőrészlet vagy EOV koordináta),
d) a károsított egyed fafaja, e) a károsító kódja,
f) a károsítás mértéke, g) a károsítással érintett terület,
h) a károsítással érintett fatömeg, i) a károsítás észlelésének időpontja,
j) a károsítás elleni védekezés módja, a védekezés állapota,
k) zárlati károsító megerősítése. (2) Az Erdővédelmi kárbejelentő lapokat naptári negyedévenkénti bontásban, az adott tárgynegyedévet követő
hónap 8. napjáig, míg zárlati károsító esetén a káresemény észlelését követően haladéktalanul meg kell küldeni az
erdészeti hatóság részére.” (3) Az Evt. Vhr. 54. §-a az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházással összefüggő, a Kormány által rendeletben
meghatározott erdő igénybevételi ügyek esetében a csereerdősítést az adott erdő fekvése szerint illetékes erdészeti
hatóság illetékességi területén kell végrehajtani.” Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
25/2017. (X. 27.) MNB rendelete a „Reformáció” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a reformáció meghirdetésének 500. évfordulója alkalmából – „Reformáció” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. október 30. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján egy középkori templom bejárati homlokzatának ábrázolása látható, nyitott
templomkapuval, fölötte ablaknyílással. Az  ablaknyílásban egy galamb, a  kapuban egy pontból kiinduló
5  sugárvonal látható, amely a  Szentlélek és annak szétáramlása szimbóluma. Az  emlékérme alsó szélén,
félköriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat és – attól ponttal elválasztva – a „10 000” értékjelzés, valamint a „FORINT”
felirat olvasható. Az ábrázolás mellett, fent, bal oldalon a „BP.” verdejel, jobb oldalon a „2017” verési évszám olvasható.
A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló
mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján egy középkori templom ablaknyílásának ábrázolása látható, a  párkányon egy szalagra
helyezett nyitott könyvvel, fölötte kitárt szárnyú galambbal. A nyitott könyv bal lapján egy „Α” betű, jobb lapján egy
„Ω” betű ábrázolása látható. A szalag jobb oldali részén, egymás alatti két sorban, az emlékérme széléhez rendezve
a „REFORMÁCIÓ” és az „500 ÉVE” felirat olvasható. Csíkszentmihályi Róbert tervezőművész mesterjegye a szalag bal
oldali részén látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2017. október 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2017. XXXI. törvény egyes állami tulajdonban álló ingatlanoknak a Magyarországi Református Egyház részére történő tulajdonba adásáról.
1. § (1) Az  Országgyűlés a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvtv.) 13.  § (3)  bekezdése,
valamint az  állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 36.  § (1)  bekezdése alapján
úgy rendelkezik, hogy a  Geszt, József Attila u. 21. szám alatt található, az  ingatlan-nyilvántartás szerint Geszt
240/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, az  állam tulajdonában lévő Tisza-kastélyt (a  továbbiakban: ingatlan)
ingyenesen – a  Nemzeti Kastélyprogram keretében megvalósított fejlesztés lezárását követően – oktatási, illetve
továbbképzési központ céljára, kulturális és hitéleti feladatainak elősegítése érdekében a Magyarországi Református
Egyház tulajdonába adja, azzal a  feltétellel, hogy a  Magyarországi Református Egyház az  ingatlant terhelő
kötelezettségeket a (2) bekezdésben foglalt szerződés szerint a birtokbavételt követően teljeskörűen átvállalja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tulajdonváltozásnak az  ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az  állam nevében a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
MNV Zrt.) készíti el és köti meg. A  szerződésben az  ingatlan forgalmi értékeként az  MNV Zrt. által megállapított
értéket kell megjelölni.
2. § Az 1. § alapján ingyenesen tulajdonba adott ingatlanon e törvény erejénél fogva 15 évig elidegenítési és terhelési
tilalom áll fenn. Az  elidegenítési és terhelési tilalomnak az  átruházó javára szóló ingatlan-nyilvántartásba történő
feljegyzését a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg az MNV Zrt. kérelmezi.
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
4. § A 6. § az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
5. § A Vtv. 36. § (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(Állami vagyon tulajdonjoga ingyenesen átruházható)
„g) egyház hitéleti feladatai elősegítése vagy az  általa végzett állami – így különösen oktatási, szociális, család-,
gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális – feladatok ellátásának elősegítése érdekében.”
6. § Hatályát veszti az Nvtv. 2. melléklet III. 4. pontjának 4.1. alpontja.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1220/2012. (VI. 26.) Korm. határozata a Magyar Mozgókép Közalapítvány tartozásállományának konszolidációjáról.
A Kormány a Magyar Mozgókép Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) felhalmozott tartozásállományának
konszolidációja, a magyar filmszakma működésének fenntartása, és a magyar filmkultúra értékeinek megőrzése érdekében
a következő határozatot hozza: 1. A Kormány a) tudomásul véve a Közalapítvány tartozásállománya konszolidációja érdekében eddig megtett intézkedéseket,
felhívja a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, hogy a Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú
Nonprofit Zrt.-vel (a továbbiakban: Magyar Nemzeti Filmalap) együttműködve a Közalapítvány filmelőállítók és
egyéb mozgóképszakmai szervezetek felé fennálló közvetlen tartozásait egyedi megállapodások útján rendezze;
b) egyetért azzal, hogy a Közalapítvány tartozásainak rendezése során és megszüntetése érdekében a mozgóképről
szóló 2004. évi II. törvény alapján 2010. december 31-ig történő teljesítéssel alátámasztott normatív támogatási
igényeket a Közalapítvány Kuratóriuma Támogatási Szabályzatában egyedi jelleggel elismerje azzal, hogy
a keletkezett normatív támogatási jogosultságok készpénzre nem válthatók, nem feltételük új filmalkotás
gyártása, támogatási szerződés megkötése, és csak a fennálló visszatérítendő támogatásokból eredő tartozások
beszámítás útján történő csökkentésére fordíthatók; c) egyetért azzal, hogy a kizárólag normatív támogatási igénnyel, vagy visszatérítendő támogatásból származó
tartozással rendelkező érintettek esetében a Közalapítvány ezeket a követeléseket és tartozásokat külön-külön
összesítse, és az összesített követeléseket és tartozásokat egymással szemben összesítve beszámítsa;
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, hogy az
Emberi Erőforrások Minisztériumának a Közalapítvánnyal szemben fennálló, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
21-15/291/2011. számú jelentésében megállapított 3 712 886 ezer Ft összegű követelését az állam javára
a Magyar Nemzeti Filmalapon keresztül érvényesítse. Felelős: nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. július 15.
2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztossal
együttműködve kezdeményezze a Magyar Nemzeti Filmalap és a Közalapítvány közötti egyesített perek egyezség
útján történő megszüntetését oly módon, hogy a Közalapítvány a Magyar Nemzeti Filmalappal szemben fennálló
igazolt tartozásai fejében vagyonát piaci értéken átadja a Magyar Nemzeti Filmalapnak. A Közalapítvány tartozásai
között a Magyar Nemzeti Filmalap érvényesíti a Közalapítvány kizárólagos tulajdonában álló filmszakmai
társaságoknak a Közalapítvánnyal szembeni követeléseit, továbbá konszolidálja e társaságoknak a Közalapítvánnyal,
valamint egymással szemben fennálló tartozásait. A Magyar Nemzeti Filmalap az 1. d) pont szerinti követelést
a Közalapítvány fennmaradó vagyona erejéig érvényesíti. Felelős: nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. szeptember 30.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Magyar Mozgókép Közalapítvány megszüntetéséről szóló 1069/2012. (III. 20.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1609/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni nemzeti platformról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  sportversenyek tiltott befolyásolása elleni nemzeti és
nemzetközi együttműködés elősegítése, valamint az  Európa Tanács sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló
Egyezményében (a továbbiakban: Egyezmény) foglaltak végrehajtása érdekében létrehozza a sportversenyek tiltott
befolyásolása elleni nemzeti platformot (a továbbiakban: Platform).
2. A Platform javaslattevő, véleményező, tanácsadói tevékenységet végző szakmai testület.
 3. A  Platform a  minisztériumoknak, központi államigazgatási szerveknek, más állami szerveknek, egyéb
szervezeteknek és civil szervezeteknek a  sportversenyek tiltott befolyásolása elleni tevékenységének
összehangolása és fejlesztése, valamint a nemzeti és nemzetközi együttműködés elősegítése céljából
a) figyelemmel kíséri és koordinálja a  Platform tagjainak a  sportversenyek tiltott befolyásolása elleni
tevékenységét,
b) javaslatot tesz a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni szakpolitikai stratégiára, programra, intézkedésre,
c) javaslatot tesz a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni tevékenységet érintő jogszabályok megalkotására,
illetve véleményezi az  ilyen jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és egyéb kormányzati
intézkedések tervezetét,
d) figyelemmel kíséri és koordinálja a  vonatkozó nemzetközi egyezményekből és az  európai uniós tagállami
működésből fakadó, a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni küzdelem területét érintő feladatok végrehajtását,
e) nyomon követi az  Európa Tanácsnak és más nemzetközi közjogi szervezetnek a  sportversenyek tiltott
befolyásolása elleni tevékenységét,
f ) figyelemmel kíséri a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni fellépés területén a nemzetközi gyakorlatokat,
javaslatot tesz azok hazai alkalmazására,
g) kapcsolatot tart és együttműködik a  sportversenyek tiltott befolyásolása elleni tevékenységben érintett
hazai hatóságokkal, sportszervezetekkel, sportszövetségekkel, sportköztestületekkel, versenyszervezőkkel,
sportfogadás-szervezőkkel és egyéb sportfogadási szolgáltatókkal, valamint a külföldi nemzeti platformokkal
és nemzetközi szervezetekkel,
h) összegyűjti a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni küzdelem terén releváns információkat és továbbítja
azokat az érintett szervezetek és hatóságok felé,
i) fogadja, központosítja és elemzi a Magyarország területén tartott sportversenyekhez kapcsolódó rendhagyó
és gyanús fogadásokra, valamint körülményekre vonatkozó információkat, feladat- és hatáskörrel rendelkező
tagja útján megteszi a szükséges intézkedéseket.
4. A Platform szavazati joggal rendelkező állandó tagokból, valamint tanácskozási joggal rendelkező állandó és eseti
meghívottakból áll.
5. A Platform tagjai:
a) a  sportpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) képviselője, aki a  miniszter által vezetett
minisztérium sportért felelős állami vezetője,
b) a rendészetért felelős miniszter képviselője,
c) az igazságügyért felelős miniszter képviselője,
d) a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter képviselője,
e) a Szerencsejáték Zártkörűen Működő Részvénytársaság vezérigazgatójának képviselője,
f ) a Szerencsejáték Felügyelet elnökének képviselője,
g) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vezetőjének képviselője.
6. A Kormány felkéri
a) az Országos Bírósági Hivatal elnökét és
b) a legfőbb ügyészt,
hogy állandó meghívottként vegyen részt a Platform munkájában.
7. A  Platform eseti meghívottját a  Platform elnöke kéri fel a  Platform ülésén vagy munkájában való részvételre, ha
valamely kérdés érinti az eseti meghívott feladat- és hatáskörét. Eseti meghívott felkérésére a Platform bármely tagja
javaslatot tehet. Eseti meghívott lehet különösen a  sportköztestület, országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség képviselője.
8. A Platform elnöke a miniszter képviselője.
 9. A Platform állandó tagjai, állandó és eseti meghívottjai a Platformban végzett tevékenységükért tiszteletdíjban nem
részesülnek.
 10. A  Platform évente legalább egyszer ülésezik, az  ülések között az  ügyrendben meghatározott módon a  Platform
állandó tagjai és állandó, valamint eseti meghívottjai írásban tartanak kapcsolatot. A Platform ülését az elnök hívja
össze és vezeti. A  Platform munkáját titkárság segíti, amelynek működéséről az  elnök gondoskodik. A  Platform
működésének részletes szabályait ügyrendjében határozza meg.
11. A  Kormány felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a Platform titkárságának működéséhez szükséges forrásnak a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
 12. Ez a határozat 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2013. (V. 24.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatának kiadásáról.
1. § A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A Szabályzat felhasználói tevékenységek összefoglalása című 1. függelékének megismeréséről minden felhasználó
köteles a  3. függelék szerinti nyomtatvány kitöltésével nyilatkozni, az  utasítás hatálybalépését – akadályoztatása
esetén annak megszűnését – követő egy hónapon belül.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti, illetve a  későbbi felhasználók – a  jogviszony létrejöttével egy időben tett – nyilatkozatát
a felhasználó személyi anyagának, illetve szerződésének részeként kell kezelni.
(4) Hatályát veszti a  Közlekedési Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Információ Biztonsági Szabályzatáról szóló
8/2009. (II. 20.) KHEM utasítás, valamint a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium által használt e-mail
rendszer disztribúciós címeinek létrehozásáról és karbantartásáról szóló eljárási rendről szóló 32/2009. (V. 27.) KHEM
utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1546/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata a Nagybereki Vadgazdálkodási Egység vadászati joggyakorlásával összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 14-350250-410 kódszámú Nagybereki vadászterületen, a 2017–2037-es üzemtervi ciklusban
a  vadászati jogot a  Földművelésügyi Minisztérium irányítása alatt álló Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság
gyakorolja;
2. az 1. pontban meghatározott célok végrehajtása érdekében
a) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva elrendeli 199 753,9 ezer forint egyszeri átcsoportosítását elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére és a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
14. Nemzeti Park Igazgatóságok cím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. június 30.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2018. évben gondoskodjon 78  400 ezer forint biztosításáról
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 14. Nemzeti Park Igazgatóságok cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. január 31.
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2019. évtől kezdődően gondoskodjon 78 400 ezer forint
biztosításáról a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
d) a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat 1.  pontjában meghatározott beszerzési tilalom alól 100 millió forint összegben
a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság részére felmentést ad.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
17/2007. (I. 30.) KE határozata.  egyetemi tanár felmentéséről Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény 100. § b) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére, a Debreceni Református Hittudományi Egyetemen dr. Bartha Tibor egyetemi tanárt 2007. január 1-jei hatállyal – saját kérésére, nyugállományba vonulására tekintettel – felmentem.
Budapest, 2006. december 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2010. (I. 14.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 57. §-ában foglalt jogkörömben, az önkormányzati miniszter javaslatára
dr. Pataki Istvánt az Önkormányzati Minisztérium szakállamtitkárává – 2010. január 15-ei hatállyal – kinevezem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2007. (II. 28.) Korm. rendelete a területfejlesztéssel és a területrendezéssel kapcsolatos információs rendszerről és a kötelező adatközlés szabályairól.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről
szóló 1996. évi XXI. törvény 27. §-a (1) bekezdésének
f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
Az Országos Területfejlesztési és Területrendezési
Információs Rendszer célja
1. § (1) Az Országos Területfejlesztési és Területrendezési
Információs Rendszer (a továbbiakban: TeIR) célja, hogy
a központi, területi és helyi államigazgatási szervek, más
jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, valamint természetes személyek számára
a) lehetőséget biztosítson az ország népességének, gazdaságának, épített, táji és természeti környezete állapotának, területi jellemzőinek:
aa) megismerésére,
ab) változásainak figyelemmel kísérésére,
ac) európai uniós összehasonlítására,
b) információt szolgáltasson
ba) az adatok és ezek feldolgozása során nyert muta
tók, elemzések megjelenítésével,
bb) a területfejlesztési, területrendezési, településfej
lesztési és településrendezési tervek, szöveges és térképi
dokumentumok bemutatásával.
(2) A TeIR a térségek, települések helyzetére jellemző
információkkal segítséget nyújt a kormányzati, regionális,
térségi, megyei, kistérségi, települési fejlesztési és rendezési, egyéb térségi, valamint ágazati tervezési, fejlesztési
tevékenységet végző és azt ellenőrző szervezetek számára:
a) a területfejlesztési és területrendezési döntések előkészítéséhez és meghozatalához,
b) a társadalom, a gazdaság és a környezet területi jellemzői változásának folyamatos figyelemmel kísérésével
a döntések hatásainak elemzéséhez,
c) a terület- és településfejlesztési, valamint a területés településrendezési tervek készítéséhez.
(3) A TeIR információkat biztosít a regionális, a térségi,
a megyei és a kistérségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik, illetve a többcélú kistérségi társulások számára a
tervezés, a programmenedzselés, a pályázatértékelés és a
monitoring tevékenység ellátásához.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) alapadat: az adatgyűjtő szervezetektől átvett feldol
gozatlan adat,
b) térinformatika: a helyhez kötődő adatok digitális
térképi alapú feldolgozását támogató informatikai módszerek és eszközök összessége,
c) meta-adatbázis: olyan adatok gyűjteménye, amelyek egy másik adatot írnak le, határoznak meg, és összefoglalják az adat használatára vonatkozó összes fontos
tényt,
d) riport: táblázat vagy tagolt szöveg formájában készülő jelentés,
e) diagram: grafikon formájában készülő jelentés,
f) kartogram: területi vonatkozású mennyiségi adatok
megjelenítésére szolgáló, térkép formájában készülő jelentés, g) korlátozott felbontású raszteres térkép: webes térképszerver vagy egyedi alkalmazás által készített, kis felbontású és korlátozott rétegszámú, képpontokból álló digitális térkép,
h) adatforrás: az a szervezet, amelytől a TeIR átvette
az adatot,
i) frissítés: az aktuális adatgyűjtési időszakra vonatkozó adatok adatszolgáltatónál történő feldolgozása,
j) frissítés ideje: az adatátadás vagy javító adatátadás
időpontja,
k) az adat leírása: az adatforrás által megadott, az adathoz tartozó szöveges meghatározás,
l) az adat mértékegysége: az a fizikai mértékviszony,
amelyben az adat mennyisége értelmezhető,
m) adatgyűjtési időszak: az adat rögzítésének ideje,
n) vonatkoztatási egység: az a területegység, amelyre az
adat vonatkozik vagy vonatkoztatható (projekt, objektum,
település, kistérség, megye, régió, ország, Európai Unió),
o) vonatkoztatási egység időszaka: azon időszak,
amelyben a vonatkoztatási egység állapota érvényes,
p) projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási ütemezéssel rendelkező fejlesztési elképzelés,
q) objektum: az épített, táji és természeti környezet térképi információinak legkisebb elemi egysége, amelyre vonatkozóan térbeli adatok rendelkezésre állnak,
r) üzemeltető: a TeIR kapcsán a rendszer működtetésével (adatgyűjtések átvételével, információszolgáltatással,
karbantartással, nyilvántartással és fejlesztés javaslatok
megtételével) megbízott szervezet,
s) oktatási célú hozzáférés: középiskolai és felsőoktatási képzés keretében dokumentumok, térképek megtekintése, elemzése, területi elemzések bemutatása, összeállítása, valamint ezek – TeIR-re való hivatkozással történő –
felhasználása a diákok iskolai feladatainak, illetve szakdolgozatainak elkészítésében.
A TeIR feladata 3. § A TeIR az 1. §-ban meghatározott céljának megvalósítása érdekében:
(1) térítésmentesen mindenki számára elérhetővé teszi a
területfejlesztési és területrendezési tevékenységhez kapcsolódó legfontosabb dokumentumokat – elemzések, értékelések, hírek, szakmai jogszabályok, irányelvek, módszertani segédletek, tervbemutatók, helyes gyakorlat példái, szakkifejezések glosszáriuma, EU dokumentumok –,
valamint a rendszer meta-adatbázisát és az alapadatokat az
Interneten, az alrendszerként működtetett szakmai portál
(TÉRPORT1) segítségével;
(2) a TeIR átveszi és feldolgozza, továbbá egységes
adatbázis-szerkezetben tárolja:
a) az országos és az európai uniós, valamint egyéb
nemzetközi adatgyűjtésen alapuló, az egyes térségek helyzetére jellemző adatokat,
b) a területi támogatási rendszerek adatait,
c) az ország és az Európai Unió területére kiterjedő,
helyhez kötött információkat tartalmazó adatokat (digitális térképi adatbázisokat),
d) a terület- és településfejlesztési, valamint a területés településrendezési tevékenységhez kapcsolódó szöveges és térképi dokumentumok adatait;
(3) a TeIR internetes szolgáltatásokat biztosít az információk
a) települési,
b) kistérségi,
c) megyei,
d) kiemelt térségi,
e) regionális,
f) országos,
g) valamint a Központi Statisztikai Hivatal (a továb
biakban: KSH) területi számjelrendszere szerinti egyéb
speciális területre vonatkozó,
h) településhatárok mentén összeállítható egyedi területi szinten történő elemzéséhez, megjelenítéséhez;
(4) a TeIR szolgáltatása biztosítja a helyhez kötött információk esetében azok térinformatikai feldolgozhatóságát;
(5) a TeIR szolgáltatása biztosítja az információk képi
megjelenítését és nyomtatását az alábbi formátumokban:
a) dokumentum,
b) riport,
c) diagram,
d) kartogram,
e) korlátozott felbontású raszteres térkép;
(6) a TeIR szolgáltatása biztosítja az egyes támogatási
rendszerekre vonatkozó – adat- és titokvédelmi szabályok
hatálya alá nem eső – adatok projektszintű lekérdezését és
megjelenítését.
A TeIR rendszerfelépítése 4. § (1) A TeIR térinformatikai alapú egységes informatikai
rendszer, amely országosan egységes szerkezetű adatbázissal rendelkezik, és biztosítja az adatok hozzáféréséhez
és feldolgozásához szükséges internetes informatikai szolgáltatásokat.
1 A TÉRPORT alrendszer a www.terport.hu címen érhető el.
(2) A TeIR az 1. számú mellékletben felsorolt témakörökkel kapcsolatos adatokat tartalmazza.
(3) A TeIR rendszer része egy meta-adatbázis, amely a
gyűjtött adatköröket tételesen, az alábbi részletezettséggel
tartalmazza:
a) adatforrás,
b) frissítés ideje,
c) az adat leírása,
d) az adat mértékegysége,
e) az adatgyűjtési időszak,
f) vonatkoztatási egység,
g) vonatkoztatási egység időszaka,
h) az a jogszabály, amely alapján az adatgyűjtés történik.
(4) A TeIR az 1. számú mellékletben meghatározott témakörökben – az adat jellegének, illetve az adatgyűjtésnek
megfelelően – a következő szintekre vonatkozó adatokat
tartalmaz:
a) projekt,
b) objektum,
c) település,
d) kistérség,
e) megye,
f) régió,
g) ország vagy
h) Európai Unió.
A TeIR elérése
5. § (1) A TeIR web alapú informatikai rendszer, amelynek
szolgáltatásai az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózaton keresztül érhetőek el. A rendszer működtetése központosított.
(2) A TeIR egységes adatbázisához az alkalmazási
rendszeren (felhasználói felületen) keresztül csatlakoznak
az országos, területi (regionális, kiemelt térségi, megyei,
kistérségi) és települési szervezetek.
(3) A felhasználók azonosítása a Központi Elektronikus
Szolgáltatási Rendszer ügyfélkapuján keresztül történik.
(4) A 8. § (2) bekezdésben meghatározott szervezetek és
a 9. § szerinti igénybevétel esetén a felhasználók közvetlenül a TeIR rendszerét vehetik igénybe adat, információszerzési és feldolgozási feladataik ellátása során.
A TeIR adatkörei, az adatgyűjtések és az adatátadás
6. § (1) Az 1. számú mellékletben felsorolt témakörökkel
kapcsolatos adatok egyrészről a Kormány által évenként
elfogadásra kerülő Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programban (a továbbiakban: OSAP) szereplő, másrészről
OSAP-on kívüli adatgyűjtésekből kerülnek átvételre a
TeIR-be.
(2) A TeIR adatgyűjtése a KSH közreműködésével a következőképpen valósul meg:
a) a KSH az éves OSAP előkészítésébe bevonja a TeIR
üzemeltetőjét,
b) a KSH biztosítja az általa gyűjtött, az OSAP-ból
származó adatokhoz való hozzáférést.
(3) Az OSAP-ban szereplő adatok átadásáért – amelyeket nem a KSH gyűjt – az érintett adatgyűjtő szerv vezetője felelős.
(4) Az OSAP-ban nem szereplő, illetve az OSAP adatokból előállított önálló adatbázisokból a TeIR részére átadandó adatgyűjtéseket részletesen a 2. számú melléklet
sorolja fel. A melléklet tartalmazza az adatgyűjtő, illetve
adatátadó szervezeteket és az adatátadásra vonatkozó határidőket, gyakoriságokat.
(5) A TeIR üzemeltetője a szolgáltatások végtermékén
is köteles feltüntetni az adat forrását.
7. § (1) Az OSAP-ban szereplő adatokból a TeIR részére átadandó adatokat az adatgyűjtő szervezetek a frissítést követő 90 napon belül kötelesek átadni.
(2) A 2. számú mellékletben meghatározott adatkör átadásáért az érintett adatgyűjtő szerv felett felügyeletet ellátó miniszter vagy annak hiányában az érintett adatgyűjtő
szerv vezetője a felelős.
(3) Az átadandó adatok pontos körét és az átadás feltételeit az érintett adatgyűjtő szerv és a TeIR üzemeltetője
megállapodásban rögzítik. A megállapodást a miniszter,
valamint az érintett adatgyűjtő szerv felett felügyeletet ellátó miniszter vagy annak hiányában az érintett adatgyűjtő
szerv vezetője hagyja jóvá.
(4) Az adatátadó szervezetek kötelesek:
a) gondoskodni az adatoknak a TeIR részére elektroni
kus adathordozón vagy közvetlen hálózati eléréssel történő átadásáról,
b) az adatátadást egységesen, területileg azonosítható
módon, a KSH területi számjelrendszerében használt kódok alkalmazásával teljesíteni,
c) az adatátadást a TeIR üzemeltetője részére közvetlenül, feldolgozható, szabványos adatcsere formátumban
megtenni,
d) térképi adatbázisok esetében a rendelkezésre álló
legnagyobb megbízhatóságú digitális állományt átadni.
(5) A TeIR adatainak nyilvánosságára a statisztikáról
szóló 1993. évi XLVI. törvény, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény, valamint az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény rendelkezései az irányadóak.
(6) A TeIR adatbázisát a területfejlesztésért és a területrendezésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
naptári évenként felülvizsgálja. Új adatkörök gyűjtésére
tett javaslat esetén a miniszter előzetesen egyeztet az érintett ágazati miniszterrel, egyeztetést követően a miniszter
javaslatot tesz a Kormány felé e rendelet 2. számú mellékletének módosítására.
(7) A (6) bekezdés alapján újonnan átadandó adatkörök
átadási határidejét úgy kell meghatározni, hogy az átadónak az átadás előkészítésére legalább 90 nap álljon rendelkezésére.
(8) A TeIR adatbázisát – az adatok rendelkezésre állásához igazodva – fokozatosan ki kell egészíteni a 3. számú
melléklet szerinti, a területrendezési tervek tartalmi követelményeinek megfelelő adatokkal, e rendelet hatálybalépését követő 3 éven belül.
A TeIR használatának rendje 8. § (1) A TeIR mindenki számára térítésmentesen elérhető
része a 3. § (1) bekezdésében meghatározott TÉRPORT alrendszer.
(2) A TeIR TÉRPORT alrendszerében elérhetőeken túli
szolgáltatásaihoz térítésmentesen – jogszabályban meghatározott feladataik ellátása érdekében – a következő szervezetek, illetve személyek férhetnek hozzá:
a) a Magyar Országgyűlés Hivatala,
b) az Alkotmánybíróság,
c) a bíróságok,
d) az ügyészségek,
e) az Országgyűlési Biztosok Hivatala,
f) a Magyar Nemzeti Bank,
g) az Állami Számvevőszék,
h) a központi államigazgatási szervek és azok területi
szervei,
i) a Magyar Tudományos Akadémia területi kutatáso
kat folytató intézetei,
j) a Magyar Köztársaság államilag elismert felsőokta
tási intézményei területi kutatásokat folytató oktatási, tudományos kutatási szervezeti egységei,
k) az Országos Területfejlesztési Tanács tagjai és állandó meghívottjai,
l) a regionális fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik,
m) a térségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik,
n) a megyei önkormányzatok és hivatalaik,
o) megyei területfejlesztési tanácsok és munkaszerve
zeteik,
p) a területfejlesztési önkormányzati társulások,
q) a kistérségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik,
r) a kistérségi fejlesztési tanácsok feladat- és hatáskörében eljáró többcélú kistérségi társulások és munkaszervezeteik,
s) a települési önkormányzatok és hivatalaik,
t) az országos önkormányzati szövetségek,
u) a társadalmi szervezetek országos, regionális, me
gyei és kistérségi szinten külön jogszabály2 alapján létrehozott egyeztető fóruma regisztrált tagjai.
(3) A (2) bekezdés i) és j) pontjában meghatározott szervezetek szervezeti egységenként egy hozzáférést igényelhetnek.
(4) A (2) bekezdés u) pontjában meghatározott körön kívüli társadalmi szervezetek számára a hozzáférés a 10. §
szerinti Üzemeltetési Szabályzat alapján meghatározott
mértékig térítésmentes, az ezen felüli szolgáltatást az érintett társadalmi szervezet költségtérítés ellenében veheti
igénybe.
(5) A (2) és (4) bekezdésben meghatározott hozzáférés
egyedi azonosítással, biztonságos elérés mellett, hálózaton
keresztül történik. A hozzáférés igénylő oldaláról felmerülő technikai feltételeit az igénylő biztosítja.
(6) Azok a szervezetek és természetes személyek, amelyek megbízás alapján a (2) bekezdésben meghatározott
szervezetek számára, azok feladatainak ellátása érdekében
munkát végeznek, a jogosult szervezetnél vagy – ha a
megbízónál nem üzemel TeIR terminál – a rendszer üzemeltetőjénél az erre a célra fenntartott terminálról eseti
hozzáférést kapnak.
(7) A TeIR információihoz a középiskolai és felsőoktatási képzésben részt vevő intézmények oktatási célból térítésmentesen férhetnek hozzá, és az oktatási célú hozzáférés az erre a célra kialakított minta-adatbázison valósul
meg.
(8) A (2), (3), (4) és (6) bekezdésekben meghatározott
hozzáférés esetében a hozzáférést az érintett szerv vezetője igényelheti az üzemeltetőnél. A (6) bekezdésben meghatározott hozzáférés esetében a hozzáférést a megbízó
szerv vezetője igényli a munkát végző közreműködő szerv
részére.
(9) A (2) és (4) bekezdésekben meghatározott hozzáférés esetén a hozzáférési jogosultság megszűnését az
érintett szerv vezetője legkésőbb a megszűnést követő
3 munkanapon belül köteles jelezni a TeIR üzemeltetője
felé.
(10) A (9) bekezdésben szereplő bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén a jogosulatlan felhasználó költségtérítést köteles fizetni.
2 A megyei (fővárosi) közigazgatási hivataloknak a kistérségi fejlesztési
tanácsok és a Budapesti Agglomerációs Fejlesztési Tanács létrehozásával és
a térségi fejlesztési tanács átalakulásával kapcsolatos feladatairól, a megalakulással és átalakulással kapcsolatos eljárás rendjéről, továbbá az egyeztető
fórumok létrejöttének és működésének szabályairól szóló 258/2004.
(IX. 16.) Korm. rendelet.
9. § (1) A TeIR szolgáltatásait a 8. § (2), (4) és (6) bekezdésekben meghatározott szervezeti körbe nem tartozó szervezetek és természetes személyek költségtérítés ellenében
vehetik igénybe.
(2) A költségtérítésből származó bevételt a központi
költségvetésnek a miniszter által felügyelt fejezetében kell
elszámolni, és azt a TeIR üzemeltetésére, illetve fejlesztésére kell fordítani.
(3) Az (1) bekezdésében meghatározott szervezetek a
szolgáltatás igénybevételéhez a TeIR üzemeltetőjével határozott vagy határozatlan időtartamú szerződést kötnek a
10. § szerinti Üzemeltetési Szabályzat alapján.
10. § A hozzáférések engedélyezési rendszerét, a jogosultságok kiosztásának menetét, a hozzáférés megszüntetésének
eseteit, az ezekről vezetendő nyilvántartási rendszert, a
költségtérítéses szolgáltatásokhoz való hozzáférés módját,
a megkötendő szerződések tartalmi és formai elemeit és a
költségtérítés mértéke meghatározásának módját a TeIR
Üzemeltetési Szabályzata tartalmazza, amelyet az üzemeltető a 4. számú melléklet alapján dolgoz ki.
A TeIR működtetésével kapcsolatos feladatok 11. § (1) A TeIR-rel kapcsolatos kormányzati feladatokat a
miniszter látja el.
(2) A miniszter gondoskodik a TeIR működtetéséhez,
fejlesztéséhez szükséges források megtervezéséről az éves
költségvetési törvény előkészítése során.
(3) A miniszter – az általa megbízott üzemeltető útján –
gondoskodik a TeIR folyamatos üzemeltetéséről és fej
lesztéséről. Az üzemeltetőnek a TeIR-t a miniszter által jóváhagyott és az interneten keresztül nyilvánosságra hozott
Üzemeltetési Szabályzat alapján kell működtetnie.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a területfejlesztéssel és területrendezéssel kapcsolatos információs rendszerről és a kötelező adatközlés rendjéről szóló 112/1997. (VI. 27.) Korm.
rendelet a hatályát veszti.
(2) A felhasználók azonosítása 2008. január 1-jétől kizárólag Ügyfélkapu azonosítóval történik. Eddig az időpontig az azonosítás, a jelenleg használatban levő Smart
kártyára telepített digitális azonosítók segítségével történik. A Smart kártyára telepített tanúsítványokat 2008. január 1-jével felváltó Ügyfélkapu azonosító készíttetéséről
a felhasználóknak – az üzemeltető tájékoztatása alapján –
kell gondoskodniuk.
(3) Az építésügyi-műszaki dokumentációk megőrzéséről és hasznosításáról szóló 181/1999. (XII. 13.) Korm.
rendelet 3. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki,
egyidejűleg a jelenlegi (3) bekezdés számozása (4) bekezdésre változik:
„(3) A digitálisan rendelkezésre álló dokumentumokat
elektronikus formában kell átadni a Dokumentációs Központ részére.”
(4) Az adatszolgáltatók az első adatszolgáltatási kötelezettségüknek e rendelet hatálybalépését követő 1 éven belül kötelesek eleget tenni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök