text:
115/2016. (HK 1/2017.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény 2016. leltározási feladatainak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és a 11. § (3) bekezdése alapján,
– a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 22. §-ában, valamint a HM fejezet egységes számviteli
politikájáról és számlarendjéről szóló 12/2016. (HK 4.)
HM VGHÁT szakutasításban foglaltak figyelemmel – az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya
1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM), mint intézmény (továbbiakban: minisztérium), a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor
Budapest Helyőrség Dandár HM Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság (a továbbiakban: Igazgatóság), valamint
a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH) HM-I Objektum Gazdálkodás Támogató és
Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban: OGTPER)
leltározásban érintett személyi állományára terjed ki.
2. Felkérem az HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum parancsnokát, az MH Geoinformációs Szolgálat parancsnokát, valamint a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. vezérigazgatóját a 14. pont szerinti leltározási
feladatok végrehajtására.
2. A leltározás célja és általános szabályai 3. A leltározás célja az éves költségvetési beszámoló
mérleg űrlapjában kimutatott eszközök és források valódiságának alátámasztása, a minisztérium használatában
álló állami vagyon védelme, továbbá a bizonylati és
az anyagi fegyelem megszilárdítása, az anyagkezelők,
anyagfelelősök elszámoltatása, az anyagok, eszközök
nyilvántartása, tárolása és a kezelés szabályosságának,
szakszerűségének vizsgálata, ellenőrzése.
4. A leltározás a teljesség szerint teljes leltár, valamint
a célja szerint általános és teljes körű vagyonfelmérő év
végi leltár, a 2016. évi költségvetési beszámoló valódiságát, a mérlegben kimutatott eszközök és források értékét
alátámasztó dokumentáció.
5. A leltározás előkészítését, végrehajtását és értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 12/2016. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítás 1. számú függelékeként kiadott Leltározási és Leltárkészítési Szabályzat (a továbbiakban: Leltározási Szabályzat) előírásainak és az együttes intézkedésben meghatározottaknak megfelelően kell végrehajtani.
6. A leltározási feladatok szervezésére, irányítására és
koordinálására leltározási főbizottság (a továbbiakban:
főbizottság) alakul, amelynek összetételét az 1. melléklet
határozza meg.
7. A leltározást a minisztérium vonatkozásában az
1. mellékletben kijelölt és összetételű leltározó bizottságok hajtják végre.
8. A leltározási feladatokat végrehajtására vonatkozó
határidőket a 2. mellékletben meghatározott „Leltározási
ütemterv” tartalmazza.
9. A leltározás ellenőrzésére ellenőrző bizottság alakul,
melynek összetételét az 1. melléklet határozza meg. Az ellenőrző bizottság feladatát a leltározási főbizottság elnökének
irányításával, valamint az okmánybekérés és helyszíni ellenőrzés módszerével hajtja végre.
10. A mennyiségben és értékben nyilvántartott tárgyi
eszközök és készletek leltározása mennyiségi felvétellel
valósul meg, a megszámolt, megmért mennyiségeknek
a számviteli nyilvántartással való összehasonlításával.
A leltárívek mennyiségi adatot tartalmaznak. A számlálófüzetben a bizottság csak az elrendelő intézkedés számát,
a leltározási helyet, leltározási időpontot és a leltározásban
résztvevők nevét és beosztását rögzíti.
11. Az immateriális javak, befektetett pénzügyi eszközök, értékpapírok, pénzeszközök – ide nem értve a pénztárakat, a csekkeket, és a betétkönyveket –, a követelések,
sajátos elszámolások és a források vonatkozásában a leltár
egyeztetéssel kerül végrehajtásra.
12. Az immateriális javak esetében minden értékcsoport
leltározását végre kell hajtani.
13. A követelések, befektetett pénzügyi eszközök, értékpapírok, pénzeszközök– a pénztárak, csekkek betétkönyvek kivételével –, sajátos elszámolások és források
leltározását a Leltározási Szabályzat szerint minden évben, a HM VGH által kiadásra kerülő Zárás-nyitási feladatok tárgyú körlevélben foglaltaknak megfelelően és
határidőre kell végrehajtani.
14. A HM állományába tartozó személy részére személyre szólóan átadott, kölcsönzött, a HM vagyonba nem
tartozó, idegen eszközök leltározása az átadó, kölcsönző
honvédelmi szervezet feladata. Az átadó szervezetek feladata az idegen helyen tárolt – használatra kiadott vagy
kölcsönzött – eszközök tárolóhely nyilvántartásának
összeállítása, ütemterv elkészítése, melyet 2016. december 1-jéig megküldenek az Igazgatóság részére a 15. pont
szerinti feladatok végrehajtása érdekében, egyben tájékoztatják az Igazgatóság igazgatóját a leltározás tervezett
időpontjáról.
15. Az Igazgatóság igazgatója az idegen eszközök leltározása érdekében
a) az idegen eszközöket az érintett anyagfelelősök koordinálásával leltározásra előkészíti,
b) biztosítja az idegen eszközök leltározási bizottsági
tagjai részére az objektumba és az idegen eszközök feltalálási helyére való bejutást.
3. A leltározás időbeni ütemezése 16. A leltározás fordulónapja: 2016. december 31.
17. A leltározás előkészítésének időszaka: az együttes
intézkedés hatályba lépésének napja – 2016. december 31.
18. A leltározás végrehajtásának – leltárfelvétel – időszaka: 2017. január 5.–2017. január 23.
19. A leltározás kiértékelésének időszaka: 2017. január
24.–2017. február 1.
4. A leltározási bizottságok feladatai 20. A főbizottság alapvető feladatai:
a) a leltározási időszakban az ideiglenesen alárendeltsé
gébe utalt bizottságok feladatainak koordinálása, szakmai
irányítása, b) az érintett állomány felkészítése a leltározás módjáról, valamint a végrehajtás rendjéről,
c) a leltározásról készült bizottsági jegyzőkönyvek
alapján összefoglaló jelentés készítése és felterjesztése
a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára
(a továbbiakban: HM VGHÁT) részére 2017. február 5-ig.
21. Az ellenőrző bizottság feladatai:
a) a leltározás előkészítési időszakának megkezdéséig
ütemtervet készít az ellenőrzés végrehajtásáról és azt jóváhagyás céljából a főbizottság elnökének felterjeszti,
b) a leltározási időszakban végrehajtja az ellenőrzéseket, ezeket dokumentálja, valamint minden ellenőrzésről
jegyzőkönyvet készít, amelyet a főbizottság elnöke részére
2 munkanapon belül felterjeszt,
c) a leltározási okmányok – leltárívek, számlálófüzetek – meglétének ellenőrzése, azok előírás szerinti kitöltésének, a tárolási feltételek meglétének, valamint a szakanyagok névhez kötésének vizsgálata és
d) a leltározás végén az elkészített jegyzőkönyvek
alapján bizottsági összefoglaló jelentés készítése és 2017.
január 27-ig a főbizottság elnöke részére történő megküldése.
22. Az ellenőrzést az ellenőrző bizottság a Leltározási
Szabályzat 5. fejezete alapján hajtja végre.
23. Az alegységeken levő szakanyagok leltározásának
megszervezését az 1. melléklet szerinti leltározási bizottságok végzik.
24. A leltározási bizottságok feladata
a) a leltározási okmányok, leltárívek, számláló füzetek
szabályszerű vezetése,
b) a bizottsági jegyzőkönyvek elkészítése és
c) a leltározásról készült bizottsági jegyzőkönyv felter
jesztése 2017. január 27-ig a főbizottság elnöke részére,
ezzel egyidejűleg a jegyzőkönyv és a hiány-többlet kimutatás elektronikus formában való megküldése.
25. A HM számára a Magyar Államkincstárnál vezetett
kincstári forintszámlán, valamint a házipénztárban található
készpénz és készpénz-helyettesítő eszközök fordulónapi
leltározását – a kincstári számlakezelés és pénzforgalom
rendjéről szóló 18/2012. (HK 12.) HM KÁT szakutasítás
szerint – az OGTPER az 1. melléklet szerinti összetételű,
külön bizottság megalakításával végzi.
26. A 25. pont szerinti bizottság feladata a kincstári
számla fordulónapi leltározása egyeztetéssel, a házipénztárban található készpénz és készpénz-helyettesítő eszközök leltározása tételes rovancs keretében a tárgyév utolsó
munkanapjával. A követelések, befektetett pénzügyi eszközök, értékpapírok, pénzeszközök, egyéb sajátos eszközoldali elszámolások és források leltározásának a 13. pontban foglaltaknak megfelelő végrehajtása. A bizottság által
elvégzett munka szakmai tartalmáért az OGTPER vezető
pénzügyi referense felelős.
27. A leltározás időtartama alatt a főbizottság elnöke hetente leltározási bizottsági ülést tart. Az ezeken való részvétel a 28. pont szerinti személyi állomány részére kötelező, jelenlétüket aláírásukkal igazolják.
28. A leltározási bizottsági ülésen részt vesznek:
a) a főbizottság tagjai,
b) a leltározási bizottságok elnökei, valamint az
OGTPER 24. pont szerint érintett személyi állománya,
c) az ellenőrző bizottság tagjai.
29. A leltározási bizottsági ülésen a főbizottság elnökének a résztvevők beszámolnak
a) a leltározás végrehajtásának helyzetéről, az ütemtervtől történő esetleges eltérésekről és annak okairól,
b) az azonnali intézkedést igénylő eseményekről és
c) az esetleges egyéb problémákról.
30. A leltározási bizottsági ülésen a főbizottság elnöke
a beszámolókat követően értékeli a leltározás aktuális
helyzetét, és kijelöli az elkövetkező időszak feladatait.
31. A leltározási bizottsági ülés helyszíne és időpontja
a főbizottság elnökének eltérő rendelkezése hiányában:
HM-I Objektum „B” épület Fsz. tárgyaló, a leltározás
felkészülési és végrehajtási időszakában minden hét
csütörtökén 9.00 óra.
5. A leltározás folyamata 32. Az Igazgatóság a szakági és az egység szintű analitikus nyilvántartás adatait a 2016. december 31-i fordulónapra előkészíti, végrehajtja a feldolgozást és legkésőbb
2017. január 4-én 14.00-ig átadja az adatokat az OGTPER
részére.
33. Az OGTPER a leltáríveket egy példányban elkészíti,
és azt a bizottságok részére legkésőbb 2016. január 5-én
16.00-ig átadja.
34. A főbizottság elnöke az OGTPER-en keresztül intézkedik, hogy a leltározási bizottságok elnökei a számlálófüzeteket kézhez vehessék.
35. A bizottságok a kitöltött leltáríveket a leltározás befejezését követően haladéktalanul, de legkésőbb 2016. január 20-án 9.00-ig kézbesítő könyvön átadják az
OGTPER részére.
36. Az OGTPER a kitöltött leltárívek alapján elkészített
leltárív kimutatásokat, eltérés-kimutatásokat haladéktalanul, de legkésőbb 2016. január 24-én 16.00-ig három példányban eljuttatja a főbizottság részére. A főbizottság az
első példányt az érintett bizottságok részére, a második
példányt az érintett szakág vezetőjének, a harmadik
példányt az érintett anyagkezelőnek a leltározási bizottságokon keresztül haladéktalanul továbbítja.
37. A bizottságok a kitöltött leltárívek, számlálófüzetek,
eltérés-kimutatások és a leltározás során szerzett tapasztalatok alapján elkészítik a bizottsági jegyzőkönyveiket, és
azokat a főbizottság részére felterjesztik 2016. január
27-ig. A bizottsági jegyzőkönyvek első példányához csatolják az anyagkezelők által aláírt leltárív kimutatásokat,
eltérés-kimutatásokat, valamint a számlálófüzeteket.
38. A bizottsági jegyzőkönyveket legalább három példányban kell elkészíteni, amelynek első, OGTPER-t illető
példányához csatolni kell eredetben, vagy hitelesített másolatban a bizottságok és az anyagkezelők által aláírt
számlálófüzeteket, valamint az anyagkezelők által aláírt
kitöltött leltárív-kimutatást, eltérés-kimutatást. A jegyzőkönyvek második példánya a főbizottságot, harmadik példánya az irattárat illeti. A jegyzőkönyvek elkészítését és
szakági vezetők általi záradékolását követően azok első és
második példányát a főbizottság elnökének kell felterjeszteni.
39. A főbizottság a bizottsági jegyzőkönyvek alapján
összefoglaló jelentést készít és azt 2017. február 5-ig
a HM VGHÁT részére jóváhagyásra felterjeszti. A főbizottsági jegyzőkönyv alapján a szakágak rendezik a leltárkülönbözeteket, és a feldolgozott eszközutalványokat
2016. február 9-ig eljuttatják az OGTPER-re.
40. Jóváhagyás után az összefoglaló jelentés első példányát – mellékelve az anyagkezelő által aláírt leltárív
kimutatásokat, eltérés-kimutatásokat – a főbizottság az
OGTPER részére 2016. február 9-ig adja át.
6. A leltározással kapcsolatos
részletes feladatok 41. Az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály
nyilvántartói
a) a december havi szakági feldolgozásokat 2016. december 1-től 16-ig tartó időszakra vonatkozóan 2016. december
18-ig végrehajtják, és 2016. december 19-én 14.00-ig,
b) a 2016. december 17. és 31. közötti időszakra vonatkozó szakági feldolgozásokat 2017. január 3-ig végrehajtják, és 2017. január 4-én 16.00-ig
átadják a feldolgozandó mozgásbizonylatokat az OGTPER
részére.
42. A szakági vezetőknek az év végi beszerzéseket
olyan módon kell megszervezniük, hogy a beszállítók
által kibocsátott számlák beérkezési határideje 2017. január 3. legyen.
43. A szakági vezetők a nyilvántartások zárását megelőzően végrehajtják az analitikus és tárolóhelyi nyilvántartások naprakésszé tételét.
44. Az Igazgatóság1. Objektum Üzemeltető Osztály
szakágai a) a leltár előkészítésének időszakában végrehajtják
a kezelésükben lévő szakanyagok szükség szerinti kategorizálását és
b) végrehajtják a nyilvántartások zárását a 41–43. pontban foglaltaknak megfelelően.
45. Az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály
nyilvántartói, adatfeldolgozói a virtuális kódokon
– 10200 – lévő eszközök és készletek kiterhelését a leltározás megkezdéséig hajtják végre.
46. Az anyagfelelősök feladata a rendelkezésükre álló
belső nyilvántartások – átadás-átvételi jegyzőkönyvek,
részletes felszerelési könyvek, egyedi törzskönyvek, teljességi és készletjegyzékek – rendelkezésre bocsátása,
ezek alapján az anyagféleségek ellenőriztetése, a leltározás helyi feltételeinek megteremtése.
47. A leltározott eszközök tekintetében közvetlenül
érintett anyagfelelős, raktáros a leltározó bizottság tagja
nem lehet, de a leltározáskor jelen kell lennie.
48. A tényleges leltárfelvételt végrehajtó bizottságok
tagjainak jogaira és kötelezettségeire a Leltározási Szabályzat 2.3.8. alpontjában foglaltak az irányadóak.
49. A leltározási bizottság elnöke és tagjai a leltározási
feladatok végrehajtásáért, a leltárfelvételi adatok helyességéért, a leltározás okmányainak szabályszerű kitöltéséért, valamint a leltározás okmányaival – számlálófüzet,
leltárív, leltárív-kimutatás – történő elszámolásáért fegyelmi felelősséggel tartoznak. A leltározás szabályszerűségéért a leltározási bizottság elnöke és a leltárellenőrzés végrehajtására kijelölt főbizottsági, bizottsági tagok, a méret
és minőség megállapításáért, valamint a mennyiségi
számbavétel helyességéért a leltározók a felelősök.
50. A leltározási bizottság elnöke és tagjai a leltározás
előkészítési időszakának befejezéséig a 3. mellékletben
kiadott mintaokmány alapján elkészítik felelősségvállalási
nyilatkozatukat, és azt a bizottsági elnök útján átadják
a főbizottság részére. A főbizottság ezen nyilatkozatokat
továbbítja az OGTPER részére.
51. A leltározás folyamán használt nyomtatványok szigorú számadási kötelezettség alá tartozó bizonylatoknak
minősülnek, így azokat rontott, javított, megrongálódott
állapotukban is eredetben, 10 évig meg kell őrizni.
52. A mennyiségi felvétellel, a számviteli nyilvántartással való összehasonlítással – azaz a megszámlált, megmért
mennyiségnek a leltárívvel és a tárolóhelyi nyilvántartással való összehasonlításával – egyidejűleg megtörténik
a leltárív kitöltése.
53. Az okmányokat kék színű golyóstollal, javítás nélkül kell kitölteni. Az esetleges javításokat egyetlen vízszintes vonallal, a bizottsági tagok és az anyagok kezelésére kijelölt személy aláírása mellett kell végrehajtani. Ceruzával, a kék színtől eltérő színű tollal kitöltött, aláírt
bizonylatok nem dolgozhatóak fel.
54. A leltárívek kitöltésénél a tárgyi eszközöket a tárgyi
eszközöket tartalmazó leltárívre, a készleteket – elszámolásköteles és fogyó anyagokat – a készleteket tartalmazó
leltárívre kell felvezetni. A leltáríven nem szereplő tételeket ugyanolyan adattartalommal kell felvezetni, mint amivel a vonatkozó leltárív rendelkezik. A tárgyi eszközöket
Honvédségi Egységes Termék Kóddal (a továbbiakban:
HETK) és egyedi azonosítóval ellátva kell felvezetni,
HETK bővítés esetén a központi nyilvántartók segítségét
kérve. Az egyedi azonosítók felvitelénél – a hibalehetőségek elkerülése érdekében – elkülöníthetőnek kell lenniük
a betűknek a számoktól.
55. A számlálófüzeteket az OGTPER – nyilvántartásba
vételük után – a leltározás felkészülési szakaszában kiadja
a leltározási bizottságoknak. Az OGTPER bizottságonként 1 darab számlálófüzetet ad ki. A számlálófüzetek és
a leltárfelvételi ívek egymás elválaszthatatlan részét képezik. A leltár végrehajtását követően a számlálófüzeteket
a leltár-jegyzőkönyvek mellékleteként ügyviteli úton kell
átadni az OGTPER részére.
56. A nyilvántartási számmal ellátott számlálófüzetekbe
a tevékenység megkezdése előtt az első lapon fel kell vezetni a 10. pontban előírtakat, és azok minden kitöltött oldalát dátummal, valamint az albizottság jelenlévő tagjainak és az anyagok kezelésével megbízott személyeknek
kézjegyével kell ellátni.
57. A számlálófüzetnek tartalmaznia kell a raktárhelyiség napi felnyitásának és lezárásának idejét, a pecsétnyomók számait és a végrehajtott ellenőrzések tényét,
eredményét.
58. Valamennyi tárolóhely – raktár, alegység – leltározásakor fel kell tüntetni annak helyét, a leltárfelvétel megkezdésének, és befejezésének időpontját, valamint az ellenőrzött anyagfelelős nevét, rendfokozatát.
59. A számlálófüzet betelte esetén annak utolsó lapján,
illetve a teljes számlálás befejezését követően a soron következő lapon a számlálófüzet lezárását végre kell hajtani.
A lezárásnak tartalmaznia kell a „Számlálófüzet lezárva”
szövegrészt, a dátumot, valamint a leltározási bizottság,
albizottság tagjainak aláírását.
60. A leltáríveket az OGTPER 2017. január 4-ig egy
példányban elkészíti, ellátja nyilvántartási számmal és átadja a leltározási bizottságok részére. A leltározási bizottság elnöke és tagjai a leltáríveket aláírásukkal hitelesítik.
61. A leltározási bizottságok naprakész nyilvántartást
vezetnek a leltárívek átadás-átvételéről.
62. A kitöltést követően a leltárívek minden oldalát és
példányát dátummal és a bizottság jelenlévő tagjainak
és az anyagok kezelésével megbízott személyeknek kézjegyével el kell látni.
63. A leltáríveken az előtalált mennyiségeket fel kell
tüntetni, készletek esetén az előtalált mennyiség számszaki beírásával, tárgyi eszközök esetében a megfelelő rovatba előtalálás esetén „1”, hiány esetén „0” felvezetésével.
Többlet esetén, amennyiben a nyilvántartott eszköz, készlet az adott leltáríven nem szerepel, azt valamennyi leltáríven feltüntetett adattal együtt az utolsó tételt követően, de
még a leltáríven szereplő aláírások előtt folyamatos sorszámozással fel kell sorolni. Az utolsó tételt követően
a leltárívet a számláló füzethez hasonlóan le kell zárni.
Amennyiben ez hely híján nem lehetséges, akkor a többleteket a leltárív utolsó lapjának hátoldalán kell feltüntetni,
valamint a szükséges aláírásokat ezen az oldalon is meg
kell tenni. Ebben az esetben a leltárív lezárását a hátoldalon kell elvégezni.
64. A mennyiségi felvételkor legalább két bizottsági tag
jelenléte szükséges.
65. A leltárfelvételt annak megkezdése után a bizottságnak folyamatosan kell végeznie. A raktárakat a leltározás
végrehajtási időszakában a napi munkaidő befejezésekor
minden esetben a bizottsági elnökök saját pecsétnyomóival kell lepecsételni a kiértékelt leltárív kitöltéséig és leadásáig. Felnyitáskor ellenőrizni kell a pecsétek sértetlenségét. A raktárakat a pecsétnyomó azonosítását segítő ideiglenes felirattal kell ellátni a leltárfelvétel befejezéséig.
A raktárak ellenőrzésének tényét a raktárműveleti naplókba, ellenőrzési könyvekbe kell bevezetni.
66. A bontatlan csomagolásban tárolt anyagok mennyiségét – amennyiben a leltározási bizottság minden kétséget kizáróan meggyőződött a csomagolás sértetlenségéről – a csomagoláson feltüntetetteknek megfelelően is
figyelembe vehetik.
67. A leltározáskor a bizottságoknak ellenőrizniük kell
a raktárrendet, az eszközmegóvás, karbantartás helyzetét,
a gépek üzemképességét, a tárolás körülményeit, a raktárak tűzbiztonságát és őrzését. A megállapításokat
a raktár-ellenőrzési könyvben, valamint a leltározásról
készített jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
68. Ha a leltározást bármely okból hiányosan, szabálytalanul végezték el, vagy annak adatai az ellenőrzés megállapítása szerint vitathatók, az érintett leltározási egységben lévő anyagokat, eszközöket ismételten leltározni kell.
69. A leltározás befejezésekor ellenőrizni kell, hogy a
meghatározott anyagok teljes körű számbavétele megtörtént-e.
70. A számlálás kezdetének időpontjára, valamint a leltár fordulónapjára tekintettel a leltározási bizottságoknak
kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a leltárfelvétel megkezdését követően végrehajtásra kerülő egyes gazdasági eseményekre, így különösen az anyagkiadásra, leadásra, selejtezésre, kategorizálásra, illetve azok számbavételére
a számlálás során.
71. A leltározásról készült bizottsági jegyzőkönyvnek
tartalmaznia kell a Leltározási Szabályzat 4.3. alpontjában
foglaltakat.
72. A főbizottsági összefoglaló jelentésnek tartalmaznia
kell a Leltározási Szabályzat 4.6. alpontjában foglaltakat.
73. A leltározás során megállapított mennyiség és
a könyvviteli nyilvántartások szerinti mennyiség közötti
különbözet a leltárkülönbözet, amely lehet leltárhiány
vagy leltári többlet. A leltárkülönbözet értéke a különbözet nyilvántartási áron számított értéke.
74. A megállapított leltárhiányok és leltári többletek
okait a leltározás kiértékelésének időszakában ki kell vizsgálni. Utólagosan előtalált eszközök előfordulása esetén
kivizsgálást kell kezdeményezni a helytelen leltárfelvételért felelős személyekkel – leltározó bizottságokkal, vagy
az anyagkezelőkkel – szemben, felelősségre vonásuk érdekében intézkedni kell.
75. A leltárkülönbözetek rendezését a leltározást követően azonnal végre kell hajtani. A főbizottság jegyzőkönyve alapján az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály végrehajtja a hiányok kivezetését, a többletek bevételezését. Ezzel egyidejűleg a főbizottsági jegyzőkönyvben
kimutatott leltárhiányok alapján a HM Igazgatási és Jogi
Képviseleti Főosztály megkezdi a káreljárások lefolytatását.
76. A leltárhiányok megállapításakor
a) nem minősül leltárhiánynak a hiányok és többletek
közül az, amely számviteli hiba – így különösen elütés, téves adatfeldolgozás, félreolvasás, eltévesztett, nehezen
látható egyedi azonosító, egyéb hiba – következménye,
b) a leltárfelelősség szempontjából a kezelésre szabályszerűen átadott és átvett, raktárban tárolt eszközökben is
meretlen okokból keletkezett leltárkülönbözetnek a normalizált hiány mértékét meghaladó része minősül
leltárhiánynak és
c) a kompenzálható leltárkülönbözet, valamint a normalizált hiány mértéke nem minősül ismeretlen okból keletkezett leltárhiánynak.
77. A normalizált hiány meghatározását, valamint a leltárkülönbözet kompenzálását a leltározási bizottságok a
Leltározási Szabályzat, valamint a hatályos szakági szabályozók alapján elszámolják és rögzítik a bizottsági jegyzőkönyvekbe. Normalizált hiány vagy kompenzálható leltáreltérés kimutatását a leltározást ténylegesen végrehajtó
bizottságok javasolhatnak a főbizottság részére.
7. Záró rendelkezések 78. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba, és 2017. március 31-én hatályát veszti.
79. A leltározás szabályszerűsége és határidőre történő
végrehajtása érdekében a raktári anyagmozgásokat
2017. január 4-től 2017. január 24-ig fel kell függeszteni,
az anyagmozgásokat kizárólag az Igazgatóság igazgatója
engedélyezheti.
80. A leltározás folyamán a leltározásban részt vevő
személyi állomány szabadságának kiadása egyedi elbírálás alapján, a főbizottság elnökével történt előzetes egyeztetés után lehetséges.
81. Hatályát veszti
a) a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény
2014. évi leltározási feladatainak végrehajtásáról szóló
89/2014. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés
valamint
b) a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény
2015. évi leltározási feladatainak végrehajtásáról szóló
91/2015. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2016. CXXII. törvény a Magyarország 2015. központi költségvetéséről szóló 2014. C. törvény végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján az  államháztartás 2015. évi vitelére vonatkozó költségvetési
gazdálkodás jóváhagyása céljából a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A 2015. ÉVI KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
1. A főösszegek, az egyenleg és az államadósság értéke
1. § Az Országgyűlés a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) végrehajtását – a  4–7.  §-ban foglalt finanszírozási célú pénzügyi műveletek nélkül – a  központi alrendszer
tekintetében
a) 17 497 128,4 millió forint bevétellel,
b) 18 734 298,2 millió forint kiadással és
c) 1 237 169,8 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
2. § A központi alrendszer kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az 1. melléklet tartalmazza a 2015. december 31-én
fennálló besorolási rendnek megfelelően.
3. § (1) A  Kvtv. 3.  §-ában meghatározott árfolyamokon az  államháztartás 2015. december 31-én fennálló adóssága
25 249,5 milliárd forint.
(2) 2015. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.)
2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összege 25 134,9 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összege 33 999,0 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutató mértéke a (2) bekezdés alapján 2015. december 31-én 73,9% volt.
 (4) 2014. december 31-én a Kvtv. 3. §-ában meghatározott árfolyamokon számított államadósság-mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összege 24 624,9 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összege 32 400,1 milliárd forint.
(5) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  államadósság-mutató (3)  bekezdés szerinti mértéke a  2014. év végi
76,0%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató csökkenése
követelményének eleget tesz.
2. A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos egyes rendelkezések 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésének megfelelően a  központi költségvetés deviza- és
forintadósság-állományából 2015-ben az államháztartásért felelős miniszter az adósságtörlesztési számla terhére
a) 2 093 273,6 millió forint összegben fizetett vissza forint államkötvényeket belföldi és külföldi befektetőknek,
b) 281 608,7 millió forint összegben fizetett vissza forint hiteleket a belföldi és külföldi hitelezőknek,
c) 942 484,3 millió forint összegben fizetett vissza deviza kötvényeket belföldi és külföldi befektetőknek,
d) 464 273,3 millió forint összegben fizetett vissza deviza hiteleket a belföldi és külföldi hitelezőknek.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. november 8-i ülésnapján fogadta el.
5. § (1) Az  Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  1.  §-ban megállapított hiány finanszírozására a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésének
felhatalmazása alapján az államháztartásért felelős miniszter 2015-ben
a) 986 250,9 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 230 648,3 millió forint összegben forinthitelt vett fel külföldi hitelezőktől.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az állam a Kvtv. 74. §-nak felhatalmazása alapján 22 330,3 millió forint forinthitelt
és 1097,7 millió forint devizahitelt vállalt át a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt-től, 52 290,0 millió forint forinthitelt
vállalt át a Budapesti Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságtól és 47 149,1 millió forint forinthitelt vállalt
át a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alaptól.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2015-ben az  e  törvény 4.  §-ában megállapított visszafizetések finanszírozására
az államháztartásért felelős miniszter a Gst. 11. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a) 2 485 767,6 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített belföldi és külföldi befektetőknek,
b) 1 089 267,3 millió forint összegben kincstárjegyeket értékesített,
c) 206 605,0 millió forint összegben deviza kötvényeket értékesített belföldi és külföldi hitelezőknek.
7. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  államháztartásért felelős miniszter – a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján – a  Kincstári Egységes Számla (a  továbbiakban: KESZ) folyamatos likviditása érdekében
954 457,5 millió forinttal csökkentette a kincstárjegyek állományát.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI KÖVETELÉSEK KÖRE, KEZELÉSE ÉS VÁLTOZÁSA
8. § (1) Az  Országgyűlés a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet (a  továbbiakban: E. Alap) 30 083,0 millió forint összegű
hiányát a KESZ hitelállományából 2016. december 29-ei hatállyal elengedi.
(2) Az  Országgyűlés elengedi a  01-09-921734 cégjegyzékszámú EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.
2015.  december 31-i megszűnéséből adódóan az  15329729-2-41 adószámú Oktatási Hivatalnak az  állammal
szemben fennálló, az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 4. pontja szerinti, társasági adó adónemen
jelentkező 1446,345 millió forint összegű adótartozásának teljesítését.
(3) Az  Országgyűlés elengedi a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 2015. december 31-én fennálló, a  Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 10.  § (4)  bekezdésében, valamint a  Kvtv. 9.  §
(4)  bekezdésében előírt, a  központi költségvetés javára történő befizetési kötelezettségből eredő, együttesen
569 579 000 forint tartozását.
(4) Az Országgyűlés a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény, valamint a  települési
önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az  átvételhez kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény végrehajtásával összefüggésben felhatalmazza
a) az  Állami Egészségügyi Ellátó Központot (a  továbbiakban: ÁEEK), hogy a  Felső-Szabolcsi Kórházzal szemben
fennálló 305 012 000 forint, a Komlói Egészségcentrum, Bányászati Utókezelő és Éjjeli Szanatórium Egészségügyi
Központtal szemben fennálló 3 178 819 forint, a  Karolina-Kórház Rendelőintézettel szemben fennálló
78 530 499 forint, a  Csongrád Megyei Dr. Bugyi István Kórházzal szemben fennálló 363 491 702 forint,
a  Fejér Megyei Szent György Egyetemi Oktató Kórházzal szemben fennálló 133 950 400 forint, a  Heim Pál
Gyermekkórházzal szemben fennálló 24 186 000 forint, a  Szent Imre Egyetemi Oktatókórházzal szemben
fennálló 125 979 240 forint, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kórházak és Egyetemi Oktatókórházzal szemben
fennálló 47 445 598 forint, a Zala Megyei Szent Rafael Kórházzal szemben fennálló 450 847 399 forint összegű
követeléséről,
b) a  Felső-Szabolcsi Kórházat, hogy az  ÁEEK-kel szemben fennálló 12 493 937 forint, valamint a  Zala Megyei
Szent Rafael Kórházat, hogy az ÁEEK-kel szemben fennálló 47 360 000 forint összegű követeléséről
a kötelezetthez címzett egyoldalú nyilatkozattal lemondjon.
 (5) Az  Országgyűlés elengedi a  fővárosi és megyei kormányhivatalok 2015. december 31-én fennálló, a  Kvtv. 9.  §
(5) bekezdésében előírt, a központi költségvetés javára történő befizetési kötelezettségből eredő 339 145 335 forint
tartozását.
III. FEJEZET
A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI 2015. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
3. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 9. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet (a továbbiakban: Ny. Alap)
a) 2015. évi működési költségvetési maradványa 1155,5 millió forint, amelyből a  2014. évi költségvetési
maradvány 13,8 millió forint,
b) 2015. évi működési kiadásai 903,5 millió forint 2014. évi költségvetési maradvány felhasználását tartalmazzák.
4. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 10. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az E. Alap
a) 2015. évi működési előirányzat-maradványa 1098,5 millió forint, amelyből a 2014. évi előirányzat-maradvány
összege 128,0 millió forint,
b) 2015. évi működési kiadásai 1320,0 millió forint 2014. évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos
rendelkezések
11. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Kvtv. 11. § (1) és (2) bekezdése, illetve a 16. §-a alapján
a) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a 2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
184,4 millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 668,3 millió forint, egyszeri segélyre 521,5 millió forint,
b) a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél az  adott előirányzat terhére méltányossági ellátásra a  2. cím,
2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az 1. Csecsemőgondozási díj, Terhességi-gyermekágyi
segély, a  2. Táppénz, a  6. Gyermekgondozási díj jogcímcsoport előirányzatoknál együttesen 121,3 millió
forint, a  3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál
4111,3 millió forint, a  4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoportnál 18 434,1 millió forint, az  5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoportnál 1177,9 millió forint
felhasználása történt meg. 12. § Az Országgyűlés megállapítja, hogy a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX.  törvény végrehajtásáról szóló 2015. évi CLXXII. törvény 13–16.  §-ában előírt megtérítési, visszautalási,
elszámolási és befizetési kötelezettségek teljesítése megtörtént.
IV. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK 13. § (1) Az  Országgyűlés elrendeli, hogy a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak közreműködésével az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma (a  továbbiakban: EMMI) fejezet, A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet terhére finanszírozott ellátások, valamint a  közjogi méltóságok hozzátartozói részére járó nyugellátások
megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2016. december 29-éig
a) az  Ny. Alap A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet részére a  pénzbeli és az  1947-es Párizsi
Békeszerződésből eredő kárpótlás alapján megállapított életjáradék jogcímén 2,0 millió forintot térítsen meg
az 10032000-01457247 „Rendkívüli kiadások” számla javára;
b) az Ny. Alap A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet részére a pénzbeli kárpótlás és az 1947-es
Párizsi Békeszerződésből eredő kárpótlás elszámolásához kapcsolódóan, az  előző évek jogalap nélküli
követeléseire megtérült 0,3 millió forintot utalja át az  10032000-01457247 „Rendkívüli kiadások” számla
javára;
c) az  EMMI fejezet az  Ny. Alapnak a  jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások jogcímén
45,4 millió forintot térítsen meg az  Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság 10032000-0174170000000000 „Ny. Alap elszámolási” számlája javára;
d) az  Ny. Alap az  EMMI fejezet részére a  jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások
elszámolásához kapcsolódóan, az előző évek jogalap nélküli követeléseire megtérült 2,2 millió forintot utalja
át az 10032000-01457216-00000000 „TB közreműködéssel folyósított ellátások” számla javára;
e) az  EMMI fejezet az  Ny. Alapnak a  korhatár alatti ellátások jogcímén 8,8 millió forintot térítsen meg
az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság 10032000-01741700-00000000 „Ny. Alap elszámolási” számlája
javára;
f ) az Ny. Alap az EMMI fejezet részére a korhatár alatti ellátások elszámolásához kapcsolódóan, az előző évek
jogalap nélküli követeléseire megtérült 2,6 millió forintot utalja át az  10032000-01457230-00000000
„Korhatár alatti ellátások kiadása” számla javára;
g) az  Ny. Alap a  volt miniszterelnök részére járó juttatás fedezete jogcímén 4,8 millió forintot, a  volt
miniszterelnök utáni hozzátartozói nyugellátás fedezete jogcímén 0,5 millió forintot utaljon vissza
a  Miniszterelnökség fejezet 10032000-00294889-00000000 számú „Előirányzat-felhasználási keretszámla”
javára;
h) az EMMI fejezet a közgyógyellátás finanszírozása jogcímen 140,9 millió forintot az E. Alap részére a 1003200000280161-00000000 „OEP elszámolási számla” javára térítsen meg,
i) az  E. Alap a  Gyermekgondozási díjban és terhességi gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja
jogcímen 2,6 millió forintot a  10032000-00280161-00000000 „OEP elszámolási számla” terhére a  XLII.
A  Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet 4. cím, 1. alcím, 8. Egyéb vegyes bevételek
jogcímcsoport javára utaljon vissza.
(2) Az  Országgyűlés elrendeli, hogy a  Nemzetgazdasági Minisztérium a  volt Köztársasági Elnök hozzátartozói részére
járó nyugellátások megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2016. december 29-éig a  XLII. A  költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím,
11.  Egyéb vegyes kiadások jogcímcsoport terhére 8,9 millió forintot térítsen meg az  Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság 10032000-01741700-00000000 „Ny. Alap elszámolási” számlája javára.
14. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy az Ny. Alap a „Munkáltatói befizetésekből finanszírozott korengedményes nyugdíj”
elszámolásához kapcsolódóan, az  előző évek jogalap nélküli követeléseire megtérült 11,1 millió forintot utalja át
a Nemzeti Foglalkoztatási Alap 10032000-01857025-00000000 számlája javára 2016. december 31-éig.
15. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy az  Ny. Alap 4560,1 millió forint többletét 2016. december 31-éig fizesse be
a  XLII.  A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 5. cím, 7. Nyugdíjbiztosítási Alap befizetése alcím
javára.
16. § Az Országgyűlés a  pénzügyi teljesítéssel nem járó ügyletek elszámolásának rendezése érdekében jóváhagyja
a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím 1. alcím, 1. jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím 1425,7 millió forint
összegű túllépését.
17. § (1) Az Országgyűlés az Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
forrásaira és a kapcsolódó központi költségvetési finanszírozásra vonatkozó, a Kvtv. 31. § (1) bekezdése alapján tett,
2015. december 31-én fennálló kötelezettségvállalási állományt 11 556,1 millió forint összegben hagyja jóvá.
(2) Az  Országgyűlés a  Svájci-Magyar Együttműködési Program forrásaira és a  kapcsolódó központi költségvetési
finanszírozásra vonatkozó, a  Kvtv. 31.  § (2)  bekezdése alapján tett 2015. december 31-én fennálló
kötelezettségvállalási állományt 31 192,0 millió forint összegben hagyja jóvá.
(3) Az  Országgyűlés a  2007–2013-as programozási időszakra a  Nemzeti Stratégiai Referenciakeretből, az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az  Európai Halászati Alapból, valamint a  Szolidaritási programokból
finanszírozott programok, projektek estén az uniós forrásokra és a kapcsolódó központi költségvetési finanszírozásra
vonatkozó, a Kvtv. 31. § (3)–(4) és (7) bekezdése alapján tett, 2015. december 31-én fennálló kötelezettségvállalási
állományt az 4. mellékletben meghatározott összegben hagyja jóvá.
18. § (1) Az Országgyűlés a 2014–2020-as programozási időszakra elfogadott Partnerségi Megállapodás keretében, valamint
a  Belügyi alapokból finanszírozott programok, projektek estén az  uniós forrásokra és a  kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozásra vonatkozó, a Kvtv. 34. § (1)–(4) bekezdése alapján tett, 2015. december 31-én fennálló
kötelezettségvállalási állományt az 5. mellékletben meghatározott összegben hagyja jóvá.
(2) Az  Országgyűlés a  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a  2014–2020 pénzügy perspektívában
megvalósuló programok, projektek esetében a  program forrásaira és a  kapcsolódó központi költségvetési
finanszírozásra vonatkozó, a  Kvtv. 34.  § (5)  bekezdése alapján tett, 2015. december 31-én fennálló
kötelezettségvállalási állományt 1853,1 millió forint összegben hagyja jóvá.
V. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZERNEK AZ ÖNKORMÁNYZATI ALRENDSZERREL ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI
SZERVEZETEKKEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATÁBÓL FAKADÓ ELSZÁMOLÁSOK
6. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
19. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok év közben 5663,0 millió forint összegben igényeltek
– a kincstár területi szervei javaslataira is figyelemmel – a helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati
feladataihoz kapcsolódó támogatásokat. A  helyi önkormányzatok együttesen 5403,6 millió forint összegben
mondtak le év közben e  forrásokról, valamint a Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 2. pont c) alpontja szerinti,
önkormányzati körön kívülre történő feladatátadás következtében 195,1 millió forint összegben nem jogosultak
e támogatásokra, továbbá a Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 2. pont c) alpontja szerinti, önkormányzati körön
kívülről történő feladatátvétel miatt 68,8 millió forinttal ugyanezen előirányzataik megnövekedtek.
(2) „A helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása” cím előirányzatait és
pénzforgalmi teljesítését jogcímenként összesítve a 2. melléklet tartalmazza.
20. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatokat „A helyi önkormányzatok általános működésének
és ágazati feladatainak támogatása” címen a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével megillető, és a  részükre
a  költségvetési évben folyósított összegek különbözetei az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 2015. december 31-én hatályos 58. §-a szerinti elszámolása alapján a következők:
a) a visszafizetési kötelezettség 3146,4 millió forint,
b) a központi költségvetést terhelő kiegészítés 1135,1 millió forint.
(2) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja alapján, elszámolási egyenlegként a  helyi
önkormányzatoknak a 2015. év után 2011,3 millió forint támogatás visszafizetési kötelezettsége keletkezik.
(3) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a  feladatmutatókhoz kapcsolódó,
a  helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz kapcsolódó támogatásokat az  őket
ténylegesen megilletőnél 3 százalékkal magasabb mértékben vették igénybe, a  kormány rendeletében
megállapított mértékű, együttesen 56,7 millió forint összegű igénybevételi kamatfizetési kötelezettség terheli.
(4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak együttesen az Áht. 2015. december 31-én hatályos
58. §-a alapján
a) a Pénzbeli szociális ellátások kiegészítése jogcímen, egyenlegében 147,7 millió forint,
b) a Könyvtári, közművelődési és múzeumi feladatok támogatása jogcímen, egyenlegében 62,6 millió forint,
c) a költségvetési támogatások jogcímeken, egyenlegében 813,6 millió forint,
d) a helyi önkormányzatok vis maior támogatása jogcímen, egyenlegében 1,3 millió forint,
e) A 2014. évről áthúzódó bérkompenzáció támogatása jogcímen, egyenlegében 0,9 millió forint,
f) A települési önkormányzatok szociális feladatainak egyéb támogatása jogcímen, egyenlegében 335,5 millió forint,
g) a szociális ágazati pótlék és a szociális ágazati kiegészítő pótlék támogatása egyenlegében 57,5 millió forint,
h) a  2014. december 31-én feladattal terhelt, a  Magyarország 2014. évi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény 2. és 3. melléklete szerinti jogcímeken fel nem használt 845,2 millió forint
lemondási és visszafizetési kötelezettségük keletkezett.
(5) A visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmi kamat megfizetési kötelezettség számításának kezdő napja
2016. április 6.
(6) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok a  saját elszámolásaik alapján a  (2)  bekezdés és
a  (4)  bekezdés a)–g)  alpontjai szerinti tételek összesített egyenlegeként jelzett 1193,2 millió forint pótlólagos
támogatásra jogosultak, aminek átutalásáról az államháztartásért felelős miniszter rendelkezett.
(7) A kincstár az általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül a helyi önkormányzatok számára elérhetővé teszi
az őket megillető, illetve az általuk a központi költségvetésbe visszafizetendő támogatások összegét.
21. § A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásait és azok pénzforgalmi teljesítését a 3. melléklet tartalmazza.
7. Az egyházak támogatása 22. § (1) Az  egyházi szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményfenntartókat – a  2015. évi önkormányzati
és az  állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményi támogatástól való eltérés
rendezéseként – 3497,19 millió forint egyszeri szociális kiegészítő támogatás illeti meg a  Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. cím, 19. alcím, 1. Szociális célú nem állami humánszolgáltatások támogatása jogcímcsoport előirányzata terhére
2016. év decemberében.
(2) Az  egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény 3.  §
(2)  bekezdése alapján az  érintett bevett egyházakat a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 55. alcím, 4. Átadásra nem
került ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport előirányzatának javára 2016. évben 346,7 millió forint visszafizetés
terheli.
(3) Az egyházi jogi személyek által fenntartott köznevelési intézmények után a bevett egyházakat, valamint a Magyar Köztársaság
Kormánya és a  Szuverén Jeruzsálemi, Rodoszi és Máltai Szent János Katonai és Ispotályos Rend közötti Együttműködési
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. évi CXL. törvény 5. cikk 1. pontjának hatálya alá tartozó fenntartókat a köznevelési
intézményeikre tekintettel – a  2015. évi köznevelési jogcímű támogatások rendezéseként – összesen 31 145,3 millió
forint egyszeri köznevelési kiegészítő támogatás illeti meg a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C.  törvény 1.  melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 2.  alcím, 3.  Köznevelési célú
humánszolgáltatás és működési támogatás jogcímcsoport előirányzata terhére 2016. év decemberében.
8. Állami ingatlan ingyenes egyházi tulajdonba adása 23. § (1) Az  Országgyűlés a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13.  § (3)  bekezdése, valamint az  állami
vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (1)  bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy az  állam tulajdonában
lévő, Budapest VIII. kerület, Múzeum utca 17. szám és Reviczky utca 6. szám alatt található, az ingatlan-nyilvántartás
szerint Budapest 36578/1 helyrajzi számú ingatlan ingyenesen, felsőoktatási feladatok ellátásának elősegítése
érdekében a  Magyarországi Református Egyház tulajdonába kerül, azzal a  feltétellel, hogy a  Magyarországi
Református Egyház az ingatlant terhelő kötelezettségeket a (2) bekezdés szerinti szerződés szerint a birtokba vételt
követően teljeskörűen átvállalja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tulajdonváltozásnak az  ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az  állam nevében a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
MNV  Zrt.) készíti el és köti meg, legkésőbb 2017. október 31-ig. A  szerződésben az  ingatlan forgalmi értékeként
az MNV Zrt. által megállapított értéket kell megjelölni.
24. § (1) Az  Országgyűlés a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13.  § (3)  bekezdése és az  állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy az állam tulajdonában lévő, Budapest
XIV. kerület Ida u. 2. szám alatt található, az  ingatlan-nyilvántartás szerint Budapest XIV. ker. 32657 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott ingatlan ingyenesen, az egyház szociális, oktatási, kulturális és hitéleti feladatainak elősegítése
érdekében a Hajdúdorogi Metropolitai Egyház tulajdonába kerül, azzal a feltétellel, hogy a Hajdúdorogi Metropolitai
Egyház az ingatlant terhelő kötelezettségeket a (2) bekezdés szerinti szerződés szerint teljeskörűen átvállalja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tulajdonátruházásnak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében az MNV Zrt. készíti el és köti meg. A szerződésben az ingatlan forgalmi értékeként az MNV Zrt. által
megállapított értéket kell megjelölni.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. § Ez a törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, és a Kvtv. hatályvesztésével egyidejűleg hatályát
veszti.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
103/2013. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti kérelmére Szinessyné dr. Bardocz
Krisztina Andreát 2013. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. február 20. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
202/2010. (VII. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–kanadai kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett kimagasló tevékenysége elismeréseként,
valamint a vízummentesség megőrzésére irányuló közös erőfeszítések aktív támogatásáért
Pierre Guimond-nak, Kanada budapesti rendkívüli és meghatalmazott nagykövetének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. július 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
27/2017. (VI. 30.) HM utasítása a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlásának és a Honvédelmi Minisztérium tagsági joggyakorlásának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján – figyelemmel a nemzeti vagyonról szóló
2011. évi CXCVI. törvény, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény és az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007.
(X. 4.) Korm. rendelet előírásaira – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában
1. állandó képviselő: az 5. pont a) alpontjában foglalt tulajdonosi jogok gyakorlásában a miniszter, valamint
a 4. pontban foglalt tagsági jogok gyakorlásában a HM-et képviselő, a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasítás (a továbbiakban: HM SZMSZ) alapján a miniszter
mint tulajdonosi jogkört gyakorló által meghatalmazott személy,
2. HM Társaságok:
a) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 1. mellékletében felsorolt,
100%-ban állami tulajdonú gazdasági társaságok, illetve annak jogutódai és
b) a többségi állami tulajdonban álló – 53%-os állami tulajdonú részesedéssel rendelkező – Katonai
Emlékpark Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban: KEMPP NKft.),
3. HM vagyonfelügyeleti szerv: a 2. pont a) alpontjában szereplő HM Társaságok tulajdonosi döntéseinek
előkészítésével összefüggő feladatokat, valamint a 2. pont b) alpontjában szereplő HM társaság tagsági
jogainak gyakorlásával és a taggyűlési képviselettel összefüggő döntés-előkészítési feladatokat a HM SZMSZ
alapján ellátó vagyonfelügyeletért felelős főosztály,
4. tagsági jogok gyakorlása: a 2. pont b) alpontjában szereplő társaság állami tulajdonú társasági részesedése
feletti tulajdonosi jogoknak a HM és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: MNV Zrt.) között kötött megbízási szerződésben (a továbbiakban: megbízási szerződés)
foglaltak szerinti meghatalmazottként történő gyakorlása,
5. tulajdonosi jogok gyakorlása:
a) a 2. pont a) alpontjában szereplő társaságok állami tulajdonban álló társasági részesedése feletti
tulajdonosi jogoknak a Hvt. 22/A. §-ában foglaltak szerinti gyakorlása vagy
b) a 2. pont b) alpontjában szereplő társaság állami tulajdonban álló társasági részesedése felett
a tulajdonosi jogoknak az MNV Zrt. általi gyakorlása.
3. § A 2. § 2. pont a) és b) alpontjaiban szereplő nonprofit kft.-k támogatására vonatkozóan a honvédelemért felelős
miniszter tulajdonosi joggyakorlása és a Honvédelmi Minisztérium tagsági joggyakorlása alá tartozó közhasznú
nonprofit gazdasági társaságok támogatásáról szóló 39/2016. (VII. 21.) HM utasítás előírásait kell alkalmazni.
2. A HM feladatai az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlása érdekében
4. § A 2. § 5. pont a) alpontja alapján az MNV Zrt. jogkörébe tartozó ügyekben a HM köteles az MNV Zrt. döntését kérni
a döntés meghozatalának tervezett időpontja előtt legalább 30 nappal.
5. § (1) A HM köteles az MNV Zrt. előzetes hozzájárulását kérni a KEMPP Nkft. állami tulajdonú részesedéséhez kapcsolódó
szavazati jog gyakorlását megelőzően az alábbi kérdésekben:
a) a létesítő okirat olyan tartalmú módosítása, amely az állami tulajdonú részesedéshez kapcsolódó jogokat
hátrányosan érinti,
b) a KEMPP Nkft. végelszámolással történő jogutód nélküli megszüntetése,
c) a KEMPP Nkft. átalakulása,
d) a törzstőke felemelése és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerint nem kötelező leszállítása,
e) törzstőke emelése esetén a tagok elsőbbségi jogának kizárása,
f ) törzstőke emelése során az elsőbbségi jog gyakorlására jogosultak kijelölése,
g) törzstőke felemelésekor, illetve az elsőbbségi jog gyakorlása esetén a törzsbetétek arányától való eltérés
megállapítása,
h) törzstőke leszállításakor a törzsbetétek arányától való eltérés megállapítása,
i) elővásárlási jog gyakorlása a KEMPP Nkft. által,
j) az elővásárlásra jogosult személy kijelölése,
k) az üzletrész kívülálló személyre történő átruházásánál a beleegyezés megadása,
l) üzletrész felosztásához való hozzájárulás és az üzletrész bevonásának elrendelése,
m) az elismert vállalatcsoport létrehozásának előkészítéséről és az uralmi szerződés tervezetének tartalmáról való
döntés, az uralmi szerződés tervezetének jóváhagyása és
n) gazdálkodó szervezet alapítása vagy megszüntetése, gazdálkodó szervezetben részesedés megszerzése vagy
átruházása.
 (2) Az (1) bekezdésben felsorolt kérdések felmerüléséről és az azokkal kapcsolatos szándékáról a HM köteles a taggyűlésre
szóló mandátum kiadásának tervezett időpontja előtt legalább 30 nappal, illetve a taggyűlési meghívó 30 napon
belüli kézhezvétele esetén a kézhezvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb 2 munkanapon belül írásban
tájékoztatni az MNV Zrt.-t.
(3) A HM és a KEMPP Nkft. tagjai között, a KEMPP Nkft.-re vonatkozó jogviszonnyal kapcsolatban létrejött bármely
megállapodást a HM csak az MNV Zrt. előzetes írásbeli jóváhagyásával köthet meg, módosíthat vagy szüntethet meg.
(4) A megbízási szerződés alapján a KEMPP Nkft. felügyelőbizottságába az MNV Zrt. által javasolt személy testületi taggá
választását, visszahívását és helyette más személy megválasztását a HM mint a tagsági jogok gyakorlója
a kezdeményezés HM-hez történő megérkezését követő taggyűlésen köteles kezdeményezni.
6. § A 4. § szerinti kérelemben, valamint az 5. § (2) bekezdése szerinti írásbeli tájékoztatásban ki kell fejteni a javasolt
döntés indokoltságát, a megalapozottságát alátámasztó érveket, és egyúttal mellékelni kell az ezeket alátámasztó,
hitelt érdemlő dokumentumokat is, ideértve a vezető tisztségviselők, valamint a felügyelőbizottság véleményét
a tervezett döntésről, amennyiben a HM Társaságok létesítő okirata erre vonatkozó rendelkezést tartalmaz.
3. Adatszolgáltatás az MNV Zrt. részére 7. § (1) A HM vagyonfelügyeleti szerv 15 napon belül köteles írásban bejelenteni az MNV Zrt.-nek, ha a megbízási szerződés
társasági törzsadatokról szóló mellékletében rögzített törzsadatokban változás következik be.
(2) A HM vagyonfelügyeleti szerv a KEMPP Nkft. állami tulajdonú részesedésével kapcsolatban a megbízási szerződés
kontrolling adatszolgáltatásról szóló melléklete szerinti adatkörben és gyakorisággal adatokat szolgáltat az MNV Zrt.
részére.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott adatkörön kívül, az MNV Zrt. írásbeli megkeresésére, a megkeresés HM
vagyonfelügyeleti szervhez történő megérkezésétől számított 15 napon belül köteles a HM vagyonfelügyeleti szerv
az MNV Zrt. részére a KEMPP Nkft.-re vonatkozó, rendelkezésére álló adatokat, információkat megadni, kivéve
ha az MNV Zrt. ennél rövidebb határidőt állapít meg.
8. § (1) Az MNV Zrt. az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletben meghatározott,
rábízott állami vagyonnal kapcsolatos éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettsége teljesítésének
biztosítása érdekében a HM vagyonfelügyeleti szerv köteles minden év május 31. napjáig a HM Társaságok állami
tulajdonú részesedésének értékeléséhez szükséges valamennyi adatot, dokumentumot – ideértve az éves
beszámolókat, a tőkeértéket érintő intézkedésekről szóló tájékoztatást, így különösen tőkeemelés, tőkeleszállítás,
közbenső mérleg elkészítése, negatív kimenetelű perek, hatósági eljárások lezárása, csődeljárás, végelszámolási,
felszámolási eljárás megindítása, adószám felfüggesztése – az MNV Zrt. részére megküldeni.
(2) A HM vagyonfelügyeleti szerv az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatással egyidejűleg köteles
kezdeményezni a 2. § 4. pontja szerinti tagsági jogok gyakorlásához szükséges, következő évre szóló meghatalmazás
kiadását az MNV Zrt.-nél.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatással összefüggésben megállapítható, hogy a KEMPP Nkft. saját tőke értéke
a megelőző évi saját tőke értékéhez képest csökkenést mutat, a KEMPP Nkft. veszteséges, vagy az állami tulajdonú
részesedés értékelése során várhatóan értékvesztést kell elszámolni, a HM vagyonfelügyeleti szerv az (1) bekezdés
szerinti adatszolgáltatással egyidejűleg, legkésőbb május 31. napjáig külön nyilatkozatban köteles az MNV Zrt. részére
bemutatni a KEMPP Nkft. saját tőke csökkenése, a veszteség, illetve az állami tulajdonú részesedés értékvesztésének
okait, a veszteség jövőbeni csökkentése és a nyereség elérése érdekében tervezett intézkedéseit.
(4) A (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatással kapcsolatban az MNV Zrt. részéről érkező hiánypótlási felhívás esetén
a  HM  vagyonfelügyeleti szerv soron kívül, de legkésőbb 5 munkanapon belül köteles a szükséges kiegészítő
információkat megküldeni, nyilatkozatokat megtenni.
4. Az állandó képviselő feladatai 9. § Az állandó képviselő feladatai:
a) kiadmányozza a tulajdonosi jogok gyakorlása és a tagsági jogok gyakorlása körében a miniszter hatáskörébe
utalt döntést,
b) szakmailag irányítja a miniszter hatáskörébe tartozó tulajdonosi jogok, valamint a tagsági jogok gyakorlásával
összefüggő tevékenységet, és
c) képviseli a minisztert mint a tulajdonosi jogok, valamint a tagsági jogok gyakorlóját a hatáskörébe tartozó
jogok gyakorlása során. 5. A HM vagyonfelügyeleti szerv társasági részesedések kezelésével és a gazdasági társaságok
tulajdonosi ellenőrzésével kapcsolatos feladatai
10. § A HM vagyonfelügyeleti szerv végzi a HM Társaságok tekintetében
a) a miniszter vagy az állandó képviselő hatáskörébe tartozó tulajdonosi és tagsági joggyakorlással összefüggő
döntések előkészítését, véleményezését, továbbá a HM Társaságokkal és az MNV Zrt.-vel történő kapcsolattartás,
egyeztetés feladatait,
b) a miniszter vagy az állandó képviselő hatáskörébe tartozó tulajdonosi és tagsági joggyakorlással összefüggő
tárcaszintű szabályozások kidolgozását,
c) a miniszter vagy az állandó képviselő hatáskörébe tartozó tulajdonosi és tagsági joggyakorlással kapcsolatos
jogszabálytervezetek, belső szabályozók vizsgálatát,
d) az alapítás, megszüntetés, átalakulás, egyesülés, szétválás munkafolyamatainak tervezését, végrehajtásuk
koordinálását,
e) a nonprofit gazdasági társaságok költségvetési támogatásának tervezését, a támogatási szerződések
és közhasznúsági keretmegállapodások előkészítését,
f ) a HM Társaságok gazdálkodásának felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátását, éves üzleti terveik, számviteli
beszámolóik, közhasznúsági jelentéseik felülvizsgálatát az illetékes honvédelmi szervezetek bevonásával,
valamint azok előterjesztését a miniszter vagy az állandó képviselő részére,
g) a HM Társaságok részére az adatszolgáltatási kötelezettség meghatározását, az adatok feldolgozását és
h) a miniszter vagy az állandó képviselő hatáskörébe tartozó tulajdonosi és tagsági jogok gyakorlásával
összefüggő tárcabeszámolók, jelentések összeállítását. 6. Együttműködési feladatok 11. § A HM Kontrolling Főosztály
1. közreműködik a HM Társaságok működésével és gazdálkodásával, pénzügyi, vagyoni, jövedelmezőségi
helyzetével kapcsolatos adatok gyűjtésében, elemzésében, és
2. felkérés alapján
a) elemzést készít a HM Társaságok stratégiai és operatív terveiről, beszámolóiról,
b) véleményezi az igazgatóságok, felügyelőbizottságok és a taggyűlés egyes napirendjeinek
előterjesztéseit, és
c) átfogó jellegű vagy témavizsgálat keretében elemzi és értékeli a HM Társaságok gazdálkodását,
működését. 12. § A HM Belső Ellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: HM BEF) a HM Társaságok tevékenységét a HM fejezet államháztartási
belső ellenőrzési rendjének szabályairól szóló HM utasításban foglaltak szerint ellenőrzi.
13. § A HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály
a) figyelemmel kíséri a HM Társaságok hadiipari tevékenységét, különösen a kiemelt, fejlesztési hadfelszerelési
programok tekintetében,
b) képviseli a HM Társaságok érdekeit külföldi tárgyalások során és
c) együttműködik más minisztériumokkal a rögzített hadiipari kapacitások vonatkozásában.
14. § A HM Védelemgazdasági Hivatal ellátja a nonprofit gazdasági társaságok előirányzat-kereteinek kezelését.
15. § A HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály támogatást nyújt a HM Társaságok jövőbeni, EU-s forrásból
finanszírozható projektjeinek megvalósításához az alábbiak szerint:
a) támogatási felhívás figyelése, forráskeresés,
b) tájékoztatás a megjelenő támogatási felhívásról,
c) előminősítés-, illeszkedési vizsgálat,
d) támogatási kérelem előkészítése, tanácsadás és
e) támogatás a záró helyszíni szemlére való felkészülésben.
16. § A HM Társaságoktól szükséges adatszolgáltatásra vonatkozó kérés – a megfelelő információáramlás, az egységes
kommunikáció, valamint a tulajdonosi jogok és tagsági jogok gyakorlójának tájékoztatása érdekében – a HM
vagyonfelügyeleti szerv útján történik, ide nem értve a HM BEF által végzett tevékenységhez kapcsolódó kérdéseket.
17. § A honvédelmi szervezetek a HM Társaságokkal történő együttműködés keretében – a HM Társaságok tevékenységének
bemutatása, képességeinek kiajánlása céljából – különösen külföldi delegációk látogatását, kiállításokon,
tájékoztatókon való részvételt szervezhetnek. Az ezzel kapcsolatos, a HM Társaságok által végrehajtásra tervezett
feladatot a honvédelmi szervezetek a HM vagyonfelügyeleti szerv útján kezdeményezhetik a miniszternél vagy
az állandó képviselőnél.
7. Korlátozások 18. § (1) A miniszter vagy az állandó képviselő a hatáskörébe tartozó tulajdonosi és tagsági joggyakorlással összefüggő
döntést – a tisztségviselők megválasztásával, illetve a vezető állású munkavállalók kinevezésével kapcsolatos ügyek
kivételével – megelőzően köteles a vezető tisztségviselők, valamint a felügyelőbizottság véleményét megismerni.
A vélemény, az azt tartalmazó testületi határozat vagy az ülésről készült jegyzőkönyv véleményt tartalmazó kivonata
nyilvános, azt a „Tulajdonosi jogok gyakorlójának határozata”-val vagy a taggyűlés „Határozat”-ával együtt 30 napon
belül a cégbíróságon a cégiratok közé letétbe kell helyezni.
(2) A miniszter vagy az állandó képviselő a hatáskörébe tartozó tulajdonosi és tagsági joggyakorlással összefüggő jogok
és kötelezettségek teljesítése során köteles az állami vagyon rendeltetésszerű és hatékony működése, értékének
megőrzése és gyarapítása, az állami és közfeladatok ellátásának elősegítése érdekében eljárni, az igénybe vehető
eszközökkel a szükséges anyagi forrásokat a HM Társaságok részére biztosítani.
(3) A HM Társaságokhoz nem választható olyan tisztségviselő, illetve nem nevezhető ki olyan vezető állású munkavállaló,
aki
a) ezáltal közeli hozzátartozójával kerülne közvetlen irányítási, felügyeleti, ellenőrzési vagy elszámolási
kapcsolatba, vagy
b) az eredeti beosztásából fakadó ellentétes gazdasági érdekek miatt nem várható el tőle az objektív, tárgyilagos
döntéshozatal. 8. Záró rendelkezések 19. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
20. § A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.)
HM utasítás 30. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„30. § A Hvt. 22/A. §-a alapján miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó társasági részesedések kezelésének
és  tulajdonosi ellenőrzésének szabályait a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlásának és
a Honvédelmi Minisztérium tagsági joggyakorlásának szabályairól szóló HM utasítás állapítja meg.”
21. § A honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása és a Honvédelmi Minisztérium tagsági joggyakorlása alá
tartozó közhasznú nonprofit gazdasági társaságok támogatásáról szóló 39/2016. (VII. 21.) HM utasítás
a) 9. §-ában az „A Honvéd Vezérkar főnöke szakmailag irányítja” szövegrész helyébe az „A kommunikációért
felelős HM szerv szakmailag felügyeli”,
b) 11. § nyitó szövegrészében a „szakmailag irányítja” szövegrész helyébe a „szakmailag felügyeli”,
c) 16. §-ában az „az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság” szövegrész helyébe az „a HM
Védelempolitikai Főosztály”
szöveg lép. 22. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének,
tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól
szóló 67/2011. (VI. 24.) HM utasítás 61–67. §-a.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
154/2011. (VIII. 10.) Korm. rendelete a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv kijelöléséről.
A Kormány a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A Kormány mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervként a jogszabályban meghatározott, pályázat útján
igénybe vehető a) nemzeti hatáskörbe tartozó aa) közösségi agrármarketing tevékenységhez kapcsolódó támogatási jogcímek esetén – a Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatal hatáskörébe tartozó mezőgazdasági promóciós és marketing tevékenységhez
kapcsolódó támogatások kivételével – az Agrármarketing Centrumot, ab) az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) szabályozási körét képező szakképzésekhez
és szaktanácsadásokhoz kapcsolódó támogatási jogcímek esetén elsőfokú hatóságként a Vidékfejlesztési
Minisztérium Vidékfejlesztési, Képzési és Szaktanácsadási Intézetet, másodfokú hatóságként a minisztert,
ac) tanyafejlesztési programhoz kapcsolódó támogatási jogcím esetén a minisztert,
b) az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 3. prioritási tengelye
szerinti közös érdekeket célzó intézkedések esetén a minisztert
jelöli ki. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Agrármarketing Centrum és a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Vidékfejlesztési,
Képzési és Szaktanácsadási Intézet mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervként való kijelöléséről szóló
49/2009. (III. 6.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
414/2010. (VI. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. június 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg, hogy az Országgyűlés nemzetközi szerződés
megkötését kezdeményezze az Európai Unió tagállamai, illetve a Földközi-tengerrel határos országok között, amely
nemzetközi szerződés azt tartalmazza, hogy a Gibraltári-szorosban gát épüljön azért, hogy a globális felmelegedés miatti
tengervízszint-emelkedés ne érintse a Földközi-tenger partvidékét.”
Az Országos Választási Bizottság a kezdeményezés vizsgálata után az alábbiakat állapította meg.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/B. § rendelkezései
szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem tartozik
az Országgyűlés hatáskörébe, tekintettel arra, hogy nem érinti a Magyar Köztársaság államhatárait, illetve nemzetközi
szerződésben vállalt kötelezettségeit.
Az Nsztv. 18. § a) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/B. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 18. § a) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1381/2019. (VI. 26.) Korm. határozata a Hungary Helps Program keretében az Etióp Ortodox Tewahido Egyház, az Etióp Katolikus Egyház és a Jézus Helye Etióp Evangéliumi Egyház projektjeinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt etiópiai, eritreai, szomáliai, szudáni és dél-szudáni keresztény és más
üldözött vallási és nemzetiségi kisebbségekhez tartozó családok megsegítésével és ezen közösségek helyben
maradásának elősegítésével, amely célnak részét képezi a  vallási üldözöttként élő emberek hazatérését segítő
programok hatékonyságának, működőképességének a biztosítása;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – az  1.  pont szerinti cél
megvalósítása érdekében gondoskodjon az  Etióp Ortodox Tewahido Egyháznak, az  Etióp Katolikus Egyháznak
és a Jézus Helye Etióp Evangéliumi Egyháznak a Mai Aini menekülttábor támogatására, továbbá az Etióp Ortodox
Tewahido Egyháznak az  addisz-abebai Migbare-Senay szegénykórház támogatására irányuló projektjeinek
megvalósításához szükséges 644 000 000 forint, összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 648 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport,
3. Hungary Helps Program jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti, a  Mai Aini menekülttábor támogatására
irányuló projekt megvalósítása érdekében gondoskodjon 161 000 000 forint forrás adományként történő
nyújtásáról az Etióp Ortodox Tewahido Egyház számára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti, a  Mai Aini menekülttábor támogatására
irányuló projekt megvalósítása érdekében gondoskodjon 161 000 000 forint forrás adományként történő
nyújtásáról az Etióp Katolikus Egyház számára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti, a  Mai Aini menekülttábor támogatására
irányuló projekt megvalósítása érdekében gondoskodjon 161 000 000 forint forrás adományként történő
nyújtásáról a Jézus Helye Etióp Evangéliumi Egyház számára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti, az  addisz-abebai Migbare-Senay
szegénykórház támogatására irányuló projekt megvalósítása érdekében gondoskodjon 161 000 000 forint forrás
adományként történő nyújtásáról az Etióp Ortodox Tewahido Egyház számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„„egyetért-e ön azzal, hogy a 2014-es országgyűlési és helyhatósági választás során a jelöltek közül, mint közbizalomra
méltatlan személy, automatikusan törlésre kerüljenek azok, akik hivatalos személyként (bírók, ügyészek, kormány- és
köztisztviselők, országgyűlési képviselők, önkormányzati képviselők, polgármesterek, ovB tagok, stb.) írásbeli felhívás
ellenére megtagadták, a jogvesztő határidő után, nem jogutód szervezetként alakult, a bírósági nyilvántartásba történő
bejegyzés elmaradása miatt jogilag soha-semmikor létre nem jött, a  mai napig jogellenesen működő ügyvédi kamara
tisztségviselői ellen a  Be 171.§.(2)  bekezdése alapján büntető feljelentést tegyenek és ezzel szándékosan segítséget
nyújtottak, illetve a  mai napig segítséget nyújtanak a  bűnszervezetben, folytatólagosan különösen jelentős értékre
elkövetett csalás bűntettének és más bűncselekményeknek az elkövetéséhez?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke tartalmazza az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdése c)  pontja szerint nem lehet országos
népszavazást tartani az  országgyűlési képviselők, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint
az  európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról. A  választhatóság jogának korlátozását
az  Alaptörvény és – felhatalmazása alapján – a  választási anyagi jogi törvények tartalmazzák. A  választási
eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) szabályozza az  ajánlás részletszabályait mind
az országgyűlési képviselők, mind a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választása vonatkozásában.
Tekintettel arra, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetén szükségessé válna a  választhatóságra
vonatkozó és a  jelöltállítás szabályainak a  megváltoztatása az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kezdeményezésben szereplő kérdés tiltott tárgykörnek minősül, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága
és bonyolult megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben
használt megfogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy a  választópolgárok
számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy kezdeményezés azért sem egyértelmű, mivel az több
kérdést tartalmaz, ugyanis egyszerre a  „bírók, ügyészek, kormány- és köztisztviselők, országgyűlési képviselők,
önkormányzati képviselők, polgármesterek, OVB tagok, stb.” vonatkozásában kellene a  választópolgároknak
véleményt nyilvánítani. A  felsorolás egyes elemei tekintetében viszont nincs lehetőségük a  választópolgároknak
külön-külön döntést hozniuk a kezdeményezésekről.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, továbbá a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdése c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b) és c)  pontján, 13.  §
(1)  bekezdésén, a  Ve. 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
28/2014. (XII. 23.) NGM utasítása a belföldi kiküldetések rendjéről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján − figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára − a Nemzetgazdasági
Minisztérium munkatársainak belföldi kiküldetéseivel összefüggő eljárás rendjéről és költségtérítéséről a  következő utasítást
adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya kiterjed a  Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) állami vezetőire és
a minisztériumban kormányzati szolgálati jogviszonyban, valamint munkaviszonyban álló személyekre.
(2) Ezen utasítás alkalmazásában
a) belföldi kiküldetés: a  minisztérium tevékenységével összefüggő feladat ellátása érdekében a  kinevezési
okiratban vagy a munkaszerződésben rögzített munkahelytől eltérő helyen történő belföldi munkavégzés;
b) elrendelő: a belföldi kiküldetést elrendelő vezető;
c) kiküldött: az  a  minisztériumi állami vezető, illetve minisztériumban kormányzati szolgálati jogviszonyban,
valamint munkaviszonyban álló személy, aki belföldi kiküldetésen vesz részt;
d) szervezeti egység: a  miniszteri titkárság, a  miniszteri kabinet, a  közigazgatási államtitkárság és
az államtitkárságok. 2. § (1) A belföldi kiküldetést
a) a miniszter és az  államtitkár belföldi kiküldetése esetében a  kabinetfőnök, akadályoztatása esetén
a közigazgatási államtitkár;
b) a közigazgatási államtitkár belföldi kiküldetése esetében a kabinetfőnök, akadályoztatása esetén a parlamenti
államtitkár;
c) a helyettes államtitkár belföldi kiküldetése esetében az irányítását ellátó államtitkár;
d) a kabinetfőnök belföldi kiküldetése esetében a közigazgatási államtitkár;
e) a főosztályvezető belföldi kiküldetése esetében a szakmai felügyeletet ellátó helyettes államtitkár;
f ) egyéb kiküldött esetében a szakmai felügyeletet ellátó főosztályvezető
rendelheti el.
(2) Ugyanazon eseményre ugyanazon szervezeti egység részéről kettőnél több fő kiküldetésének elrendelésére csak
különösen indokolt esetben kerülhet sor. Ennek indokolását az elrendelő az 1. melléklet szerinti kiküldetési rendelvény
„Megjegyzés” rovatában köteles megadni.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt előírástól eltérni csak abban az  esetben lehet, ha az  adott eseményen való részvétel
költségeit a meghívó fél viseli.
(4) A kiküldetés során az elrendelő és a kiküldött a gazdaságosság szempontjának figyelembevételével köteles eljárni.
3. § (1) A kiküldöttet a belföldi kiküldetéssel kapcsolatban a következő költségtérítés illeti meg:
a) belföldi napidíj,
b) szállásköltség és
c) utazási költség.
(2) A kiküldetés időtartamának meghatározásánál az indulás és érkezés tényleges időpontját kell számításba venni.
2. Belföldi napidíj 4. § (1) A  kiküldöttnek a  belföldi kiküldetés időtartamára az  élelmezéssel kapcsolatos többletköltségei fedezetére napidíj
(a továbbiakban: napidíj) jár.
(2) A kormánytisztviselő esetében a napidíj mértéke:
a) a mindenkori éves költségvetési törvényben meghatározott illetményalap egy munkanapra eső összegének
25%-a, amennyiben a kiküldetésben eltöltött idő naptári naponként legalább 8 óra;
b) az a) pontban meghatározott mértékű napidíj fele, ha a belföldi kiküldetésben töltött idő a 8 órát nem éri el.
(3) Munkavállaló esetében a  napidíj mértéke 500 forint, amennyiben a  belföldi kiküldetésben eltöltött idő naptári
naponként legalább 6 óra.
(4) Nem számolható el napidíj
a) kormánytisztviselő esetében, ha a belföldi kiküldetésben töltött idő a négy órát nem éri el;
b) munkavállaló esetében, ha a belföldi kiküldetés időtartama a 6 órát nem éri el, továbbá
ha a  kiküldött kormánytisztviselő, illetve a  munkavállaló élelmezését a  munkáltató a  belföldi kiküldetés helyén
biztosítja.
3. Szállásköltség 5. § (1) Ha a  kiküldött a  kiküldetés napján lakóhelyére visszatérni nem tud, a  minisztérium nevére és székhelycímére
(1051 Budapest, József nádor tér 2–4.) szabályosan kiállított készpénzfizetési számla ellenében a  Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: KGF) a tényleges szállásköltséget a kiküldött részére, a készpénzfizetésinek
nem minősülő számla esetében a kiállító részére átutalja.
(2) Miniszter, államtitkár és helyettes államtitkár szállás céljára legfeljebb 4 csillagos, valamennyi további kiküldött
legfeljebb 3 csillagos szállodát vehet igénybe.
(3) Ha a kiküldött egy küldöttség tagjaként teljesít kiküldetést, indokolt esetben részére a küldöttség vezetőjét megillető
szállodában történő elhelyezés biztosítható, ennek indokoltságáról az elrendelőnek a belföldi kiküldetési rendelvény
„Megjegyzés” rovatában kell nyilatkoznia.
4. Utazási költség 6. § (1) A belföldi kiküldetés során a célállomás elérése az elrendelő döntése alapján történhet:
a) tömegközlekedési eszköz,
b) hivatali személygépkocsi vagy
c) a kiküldött vagy házastársa tulajdonában levő személygépkocsi (a továbbiakban: saját tulajdonú
személygépkocsi)
igénybevételével. (2) A belföldi kiküldetés elrendelésekor az elrendelő határozza meg a feladat elvégzése során igénybe vehető közlekedési
eszközt.
(3) A helyi tömegközlekedési költségek a leadott utazási jegyek ellenében számolhatóak el.
 (4) A vasúti, autóbusszal történő utazás és vízi közlekedési költségek a minisztérium nevére és székhelycímére kiállított
számla, valamint a hozzá csatolt menetjegy és pótjegy ellenében számolhatóak el.
 (5) Vasúton történő utazás esetén a másodosztályú menetjegy és pótjegy díja számolható el. Első osztályú menetjegy
igénybevételére a főosztályvezetők és az ennél magasabb beosztású vezetők jogosultak.
 (6) A  kiküldött kormánytisztviselők a  belföldi kiküldetés alkalmával az  egyébként a  kormánytisztviselők számára
biztosított vasúti menetdíj-kedvezményt nem vehetik igénybe.
 (7) Személygépkocsi igénybevételét, hivatali gépjárművet a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban:
KEF) gépjárműparkjából intraneten a  KEF ellátási portálján keresztül kell igényelni. A  gépkocsi használatára a  KEF
szabályai vonatkoznak.
(8) Saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célú használatára költségtérítés ellenében akkor kerülhet sor, ha az adott
belföldi kiküldetési időtartamra a KEF hivatali gépjárművet biztosítani nem tud.
(9) A (8) bekezdésben meghatározott esetben
a) a saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célú igénybevételéhez a kiküldöttnek nyilatkoznia kell a 2. melléklet
szerinti nyilatkozat kitöltésével;
b) a saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célra történő igénybevételét az elrendelő akkor engedélyezheti,
ha a személygépkocsi megfelel a forgalomban tartási követelményeknek, a kiküldött érvényes jogosítvánnyal
rendelkezik, továbbá a  gépjármű tulajdonosa a  járműre érvényes teljes körű casco- és balesetbiztosítással
rendelkezik, és az erről szóló igazolásokat az elrendelő részére bemutatta;
c) a saját tulajdonú személygépkocsival történő kiutazáskor a KGF a közúti gépjárművek, az egyes mezőgazdasági,
erdészeti és halászati erőgépek üzemanyag- és kenőanyag-fogyasztásának igazolás nélküli elszámolható
mértékéről szóló 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendelet által meghatározott alapnorma-átalány mértéke, a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal által közzétett, adott hónapra érvényes üzemanyagár, az  általános normaköltség és
a megtett kilométer alapján állapítja meg a kifizetendő költségtérítés összegét;
d) normaköltségként – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény szerint – a megtett távolság
alapján 9 forint/km költségtérítés fizethető; a  KGF részére leadott elszámoláshoz a  pontos címadatok
feltüntetésével csatolni kell a www.maps.google.com internetes honlapról kinyomtatott útvonaltervet;
e) az autópálya-használati díj a  minisztérium nevére és címére – a  kiküldetés időtartamához képest
a leggazdaságosabb díjnak megfelelően – kiállított számla ellenében, a parkolás díja a leadott jegy ellenében
fizethető ki;
f ) a káreseményhez kapcsolódó valamennyi költség a kiküldöttet terheli baleset, káresemény bekövetkeztekor,
amennyiben az a kiküldött hibájából következett be;
g) a közlekedési szabályok megsértéséből eredő minden költség és kiszabott bírság kizárólag a személygépkocsi
vezetőjét terhelik; az így felmerült költségek és bírságok nem számolhatóak el.
5. A kiküldetés elrendelésének és elszámolásának módja 7. § (1) A  kiküldetés elrendelése az  elvégzendő feladat meghatározásával és az  1.  melléklet szerinti belföldi kiküldetési
rendelvény egyidejű kitöltésével történik.
(2) A belföldi kiküldetési rendelvényt az elrendelő állítja ki két példányban. A kiállítást követően pénzügyi ellenjegyzésre
meg kell küldeni a KGF részére. A pénzügyi ellenjegyzést követően egy példány a KGF-nél marad, a másik példány
a kiküldött részére visszaküldésre kerül.
(3) A  belföldi kiküldetéshez előleg csak rendkívül indokolt esetben igényelhető. Az  elrendelő előlegre vonatkozóan
engedélyt a KGF vezetőjétől kérhet. Az előleggel a belföldi kiküldetés befejező napját követő öt munkanapon belül el
kell számolni.
(4) A kiküldött a belföldi kiküldetés befejező napját követő öt munkanapon belül – akadályoztatása esetén legkésőbb
harminc napon belül – köteles a  3.  melléklet szerinti költségelszámolást és mellékleteit szabályszerűen kitöltve,
a kiküldetést elrendelő teljesítésigazolásával ellátva a KGF részére megküldeni.
(5) Harminc napon túl leadott költségelszámolás alapján kifizetés nem teljesíthető, kivéve az európai uniós projektekhez
kapcsolódó, európai uniós forrásokból finanszírozott kiküldetések esetében.
(6) A  költségelszámolásban feltüntetett adatokat a  KGF megvizsgálja, és a  hatályos jogszabályokban, valamint jelen
utasításban foglaltak szerint elszámolható tételek megtérítésre kerülnek. A  költségtérítés kifizetését követően
a költségelszámolás hiteles másolatát a KGF a kiküldött részére megküldi, amelyet az adó megállapításához való jog
elévüléséig meg kell őrizni.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter