text:
2015. CXCVIII. törvény a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi
jogsegélyről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. december 1-i ülésnapján fogadta el.
For Hungary For the Republic of Kazakhstan” „EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS A KAZAH KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT A KÖLCSÖNÖS BŰNÜGYI
JOGSEGÉLYRŐL
Magyarország és a Kazah Köztársaság, a továbbiakban „a Felek”
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy hatékony együttműködést alakítsanak ki a  két állam között a  bűnüldözés terén,
szuverenitását és egyenlőségét tiszteletben tartva;
Annak tudatában, hogy e célkitűzés egy olyan kétoldalú egyezmény megkötésén keresztül valósítható meg, amely
rögzíti a bűnügyi jogsegély nyújtásával kapcsolatos eljárást;
A következőkben állapodtak meg: 1. cikk
Hatály 1. A  Felek kötelezik magukat arra, hogy jelen Egyezmény rendelkezéseinek megfelelően megkeresés alapján
jogsegélyt nyújtanak egymásnak az  olyan bűncselekményekkel összefüggő büntetőeljárásokban, amelyek
büntetése a  jogsegélykérelem előterjesztése idején a  Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatóságainak
a joghatósága alá tartozik.
2. Az ilyen jogsegély az alábbiakat foglalja magában:
a) személyek vagy tárgyak felkutatása és azonosítása;
b) a büntetőeljárásokkal kapcsolatos iratok és jegyzőkönyvek kézbesítése;
c) tanúk, sértettek, gyanúsítottak, vádlottak és szakértők idézése, hogy önként jelenjenek meg a Megkeresett
Fél illetékes igazságügyi hatósága előtt;
d) iratok, jegyzőkönyvek és bizonyítékok beszerzése és rendelkezésre bocsátása;
e) meghallgatások tartása és bizonyítás felvétele;
f ) fogvatartott személyek ideiglenes átadása vallomástétel, illetve más eljárási cselekményben történő részvétel
céljából;
g) igazságügyi szakértői vélemény nyújtása, iratok vagy tárgyak megvizsgálása;
h) tárgyak felkutatása, bizonyítékként történő lefoglalása és vagyontárgyak elkobzása;
i) a nemzeti jogszabályokkal kapcsolatos információ cseréje;
j) jelen cikk 3. bekezdését nem érintve, bármely egyéb jogsegély, amely nem ellentétes a  Megkeresett Fél
nemzeti jogával.
 3. Jelen Egyezmény nem alkalmazható az alábbiakra:
a) személy letartóztatását elrendelő bírósági határozat, vagy bármely más, személyi szabadságot korlátozó
intézkedés végrehajtása;
b) kiadatás;
c) büntetőítéletek végrehajtása, kivéve az elkobzással kapcsolatos határozatokat;
d) elítélt személyek átadása büntetés végrehajtása céljából;
e) büntetőeljárás átadása.
2. cikk
Kettős büntethetőség
Jogsegély olyan eljárások vonatkozásában nyújtható, amelyek alapjául szolgáló bűncselekmények a Megkeresett Fél
nemzeti joga alapján is büntetendők.
3. cikk
A jogsegélykérelem teljesítésének megtagadása vagy elhalasztása
1. A Megkeresett Fél egészben vagy részben megtagadhatja a kérelmezett jogsegély teljesítését, amennyiben:
a) a megkeresés teljesítése nemzeti jogával vagy jelen Egyezmény rendelkezéseivel ellentétes;
b) megalapozottan feltehető, hogy a  jogsegélykérelem előterjesztésére azért került sor, hogy a  személy
ellen a  személy faja, neme, vallása, állampolgársága vagy politikai meggyőződése miatt folytassanak le
büntetőeljárást, szabjanak ki büntetést, vagy más hátrányos jogkövetkezményt alkalmazzanak, illetve
az eljárásban érintett személy helyzete ilyen okból sérülhet;
c) a  Megkeresett Fél már büntetőeljárást indított vagy jogerős ítéletet hozott a  megkeresésben szereplő
ugyanazon személyre vonatkozóan, ugyanazon bűncselekmény vonatkozásában, amelyre vonatkozik;
d) a  megkeresés teljesítése sértené a  Megkeresett Fél szuverenitását, nemzetbiztonságát, közrendjét vagy
egyéb jelentős érdekét, illetve a teljesítés következményei ellentétesek lennének a Megkeresett Fél nemzeti
jogának alapelveivel;
e) a nyomozás vagy a büntetőeljárás
i. olyan bűncselekményre vonatkozik, amelyet a  Megkeresett Fél politikai bűncselekménynek vagy
politikai bűncselekménnyel összefüggő bűncselekménynek tekint; vagy
ii. olyan katonai bűncselekményre vonatkozik, amely nem képez köztörvényes bűncselekményt.
2. A  Megkeresett Fél elhalaszthatja a  megkeresés teljesítését, amennyiben az  a  területén folyamatban lévő
büntetőeljárásba ütközik.
3. A  megkeresés teljesítésének megtagadását vagy elhalasztását megelőzően a  Megkeresett Fél mérlegeli,
hogy meghatározott feltételek mellett a  jogsegély teljesíthető-e. E  célból a  Felek jelen Egyezmény 4.  cikkének
megfelelően kijelölt központi hatóságai egyeztetnek egy mással, és amennyiben a  Megkereső Fél egyetért,
a Megkeresett Fél a jogsegélyt az elfogadott feltételek mellett teljesíti.
4. Amennyiben a  Megkeresett Fél megtagadja vagy elhalasztja a  megkeresés teljesítését, úgy írásban tájékoztatja
a Megkereső Felet a megtagadás vagy elhalasztás okairól.
4. cikk
Központi hatóságok 1. Jelen Egyezmény alkalmazása során a  jogsegélykérelmeket a  Felek által kijelölt központi hatóságon keresztül kell
előterjeszteni.
Központi hatóságok a következők:
– Magyarország részéről: az igazságügyért felelős miniszter és a legfőbb ügyész;
– a Kazah Köztársaság részéről: a Legfőbb Ügyészség.
2. A  Felek a  központi hatóságok tekintetében bekövetkezett bármiféle változásról diplomáciai úton tájékoztatják
egymást.
3. Jelen Egyezmény alkalmazása során a központi hatóságok közvetlenül érintkeznek egymással.
5. cikk
A megkeresés formája és tartalma 1. A  megkeresést írásban, a  Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatóságának aláírásával és pecsétjével ellátva kell
elkészíteni.
2. A jogsegélykérelem az alábbiakat tartalmazza:
a) a Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatóságának nevét;
b) a bűncselekmény történeti tényállásának leírását, beleértve az elkövetés idejét, helyét és az okozott kárt, ha
ilyen keletkezett;
c) az  alkalmazandó nemzeti jog rendelkezéseit, amely meghatározza a  felelősséget azon bűncselekményre
vonatkozóan, amellyel kapcsolatban a  jogsegélykérelmet előterjesztették, ideértve az elévülésre vonatkozó
szabályokat és a büntető jogszabály kivonatát;
d) a kért eljárási cselekmények leírását;
e) indokolt sürgősség esetén, azon határidőt, amelyen belül a kérelem teljesítendő;
f ) azon személyek felsorolását, akiknek jelenléte a  kérelem teljesítésekor szükséges, figyelemmel a  jelen
Egyezmény 6. cikke 3. bekezdésére;
g) azon juttatásokra és költségtérítésekre vonatkozó információkat, amelyekre a Megkereső Fél területén való
megjelenésre idézett személy jogosult; h) a  videokonferencián keresztül történő vallomástételhez szükséges információkat, jelen Egyezmény
12. cikkével összhangban.
3. A megkeresésnek – a szükséges mértékben – tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) azzal a személlyel kapcsolatos információkat, aki ellen a nyomozás folyik;
b) információkat azon személyről, akinek a és tartózkodási helye megállapítását kérik;
c) információkat azon személy személyazonosságáról és tartózkodási helyéről, aki számára a  kézbesítést kell
teljesíteni, valamint a kézbesítés módjáról;
d) információkat azon személy azonosításáról és tartózkodási helyéről, akinek vallomást kell tennie;
e) a megvizsgálandó helyszín vagy tárgyak feltalálási helyét és leírását;
f ) az  átkutatandó helyszín elhelyezkedését és leírását, és a  lefoglalandó vagy elkobzandó tárgyak
feltüntetetését;
g) olyan különleges eljárások és az indokok megjelölését, amelyek végrehajtását a megkeresés teljesítése során;
h) a kért bizalmas kezelés szintjét, és annak indokait;
i) bármilyen egyéb információt, amely elősegítheti a megkeresés teljesítését.
4. Amennyiben a  Megkeresett Fél úgy véli, hogy a  megkeresés tartalma nem elegendő annak teljesítéséhez, úgy
további információkat kérhet.
5. A  jelen cikk rendelkezése szerint előterjesztett megkeresés és a  kísérődokumentumok a  Megkereső Fél hivatalos
nyelvén készülnek, és azokhoz a Megkeresett Fél hivatalos nyelvén vagy angol nyelven készült fordítást kell csatolni.
6. A  jogsegélykérelem előterjesztése, megválaszolása és az  ezekkel kapcsolatos kapcsolattartás történhet a  gyors
tájékoztatást lehetővé kommunikációs eszköz – ideértve a  faxot vagy e-mailt is – útján is, amelyet követően
a Megkeresett Fél kérelmére a megkeresés eredeti példányát is meg kell küldeni.
6. cikk
Megkeresés teljesítése 1. A  Megkeresett Fél a  nemzeti joga által meghatározott eljárási szabályok és módszerek szerint teljesíti azokat
a megkereséseket, amelyeket a Megkereső Fél intézett hozzá.
2. A  megkeresés teljesítése során a  Megkeresett Fél – kérelemre – a  Megkereső Fél által előírt külön eljárást
alkalmazhat, amennyiben az ilyen eljárás összhangban van a nemzeti jogával.
3. A Megkereső Fél hivatalos képviselői jelen lehetnek a megkeresés teljesítése során, amennyiben a Megkeresett Fél
ehhez hozzájárul. Ennek érdekében a Megkeresett Fél haladéktalanul tájékoztatja a Megkereső Felet a megkeresés
teljesítésének idejéről és helyéről.
4. A Megkeresett Fél haladéktalanul tájékoztatja a Megkereső Felet a megkeresés teljesítésének eredményeiről.
 5. Amennyiben az  a  személy, akire vonatkozóan a  megkeresést előterjesztették, a  teljesítést megelőzően bármilyen
mentességre, kiváltságra vagy cselekvőképtelenségre hivatkozik a  Megkeresett Fél nemzeti jogával összhangban,
az utóbbi illetékes hatósága határozatot hoz erre vonatkozóan és tájékoztatja arról a Megkereső Felet.
6. A  megkeresés teljesítéseként megküldött iratok a  Megkeresett Fél hivatalos nyelvén készülnek, és azokat
a Megkeresett Fél azon illetékes igazságügyi hatósága, amely a megkeresést teljesítette, ellátja bélyegzőjével.
7. cikk
Személyek vagy tárgyak felkutatása és azonosítása
A Megkeresett Fél – nemzeti jogával összhangban – mindent megtesz a megkeresésben megjelölt és feltehetően
területén tartózkodó személy vagy tárgyak felkutatása érdekében, és az eredményről tájékoztatja a Megkereső Felet.
8. cikk
Idézések és iratok kézbesítése 1. A  Megkeresett Fél – nemzeti jogával összhangban – megtesz minden tőle telhetőt a  Megkereső Fél által küldött
idézések és egyéb iratok kézbesítése érdekében.
2. A  Megkeresett Fél az  idézések és más iratok kézbesítését követően a  kézbesítést teljesítő hivatalos személy
aláírásával vagy hatóság pecsétjével ellátva megküldi a kézbesítésről szóló igazolást a Megkereső Félnek, megjelöli
az  átadás időpontját, helyét és módját, valamint tájékoztatást ad azon személyről, akinek az  iratokat átadták.
Ha a  kézbesítés nem volt lehetséges, erről és annak indokairól a  Megkeresett Fél haladéktalanul tájékoztatja
a Megkereső Felet.
3. A Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatósága előtti megjelenésre vonatkozó idézését a jelen Egyezmény 10. cikk
2. bekezdésében megjelölt határidőn belül kell eljuttatni.
4. A Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatósága elé történő idézések és kézbesítendő iratok nem tartalmazhatnak
olyan fenyegetést, amely kényszerintézkedés alkalmazását helyezné kilátásba a megjelenés elmulasztása esetére.
9. cikk
Bizonyítás felvétele a Megkeresett Fél területén
1. A Megkeresett Fél – nemzeti jogával összhangban – megtesz mindent annak érdekében, hogy bizonyítást vegyen
fel tanúktól, sértettektől, gyanúsítottaktól, vádlottaktól, szakértőktől vagy más, a  Megkeresett Fél területén
tartózkodó személyektől, beszerzi a  jegyzőkönyveket, iratokat vagy bármilyen más, a  megkeresés ben szereplő
bizonyítékokat, és továbbítja őket a Megkereső Félnek.
2. A  Megkeresett Fél haladéktalanul tájékoztatja a  Megkereső Felet – a  jelen Egyezmény 6.  cikk 3. bekezdésében
felsoroltak céljából is – a  jelen cikk 1. bekezdésében felsorolt személyektől a  beszerzett bizonyíték beszerzésének
időpontjáról, helyéről és idejéről.
3. A  bizonyítás felvétele céljából idézett személynek joga van a  bizonyítás felvételét megtagadni, amennyiben
valamelyik fél nemzeti joga ezt lehetővé teszi. A  Megkereső Fél erre tekintettel megkeresésében az  ilyen jogokat
feltünteti.
4. A Megkeresett Fél engedélyezi a bizonyítás felvétele céljából idézett személy számára jogi képviselőjének jelenlétét
mindazon esetekben, amikor ezt a Megkereső Fél nemzeti joga lehetővé teszi.
10. cikk
Bizonyítás felvétele a Megkereső Fél területén
1. A  Megkeresett Fél kérelemre idézi az  1.  cikk 2. bekezdés c)  pontjában felsorolt személyeket. A  Megkeresett Fél
haladéktalanul tájékoztatja a Megkereső Felet a megidézett személy válaszáról.
2. A  Megkereső Fél legalább 60 nappal a  megjelenés kitűzött időpontját megelőzően megküldi a  Megkeresett
Fél részére a  Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatósága előtti megjelenésre vonatkozó idézés kézbesítésére
vonatkozó megkeresést, kivéve sürgős esetekben, amennyiben a  Megkeresett Fél az  ennél rövidebb határidőhöz
hozzájárult.
3. A Megkereső Fél megkeresésében megjelöli mindazon juttatás és költségtérítés összegét, amelyre a Megkereső Fél
területén történő megjelenésre idézett személy jogosult.
11. cikk
Biztosítékok és speciális szabályok 1. A Megkereső Fél területén jelen Egyezmény 10. cikke értelmében tartózkodó személy ott tartózkodása alatt
a) állampolgárságától függetlenül nem helyezhető vád alá, nem vehető őrizetbe és semmilyen személyes
szabadsága más módon nem korlátozható ezen Fél területén olyan cselekmények tekintetében, amelyeket
a Megkereső Fél területére történő belépést megelőzően követett el;
b) nem kötelezhető tanúvallomásra vagy bármely más eljárási cselekményben történő részvételre,
a  jogsegélykérelemben szereplőtől eltérő eljárás vonatkozásában, kivéve, ha az  érintett személy ehhez
hozzájárul.
2. Jelen cikk 1. bekezdése nem alkalmazandó, amennyiben az abban megjelölt személy:
a) nem hagyja el a  Megkereső Fél területét, attól az  időponttól számított negyvenöt napon belül, amikor
hivatalosan tájékoztatták arról, hogy jelenléte többé nem szükséges. Ebbe a  határidőbe nem számít bele
az az időszak, amely alatt az említett személy rajta kívülálló okokból nem hagyta el a Megkereső Fél területét;
b) a Megkereső Fél területének elhagyását követően oda önként visszatér.
 3. A sértett, a tanú vagy a szakértő, akinek meghallgatására jelen Egyezmény 9. és 10. cikke alapján kerül sor, a Felek
nemzeti joga szerint felel az illetékes igazságügyi hatóság előtti megjelenés során tett vallomásának vagy szakértői
véleményének tartalmáért, és az elkövetett cselekmény vonatkozásában mindegyik Fél joghatósága alá tartozik.
12. cikk
Videokonferencia útján történő meghallgatás 1. Amennyiben egy személy a  másik Fél területén tartózkodik és tanúként, sértettként, gyanúsítottként, vádlottként
vagy szakértőként történő meghallgatására szükség van a  Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatósága által,
úgy utóbbi kérheti, hogy a  meghallgatásra videokonferencia útján kerüljön sor. A  jogsegély nyújtásának jelen
Egyezmény 3. cikkében szereplő megtagadási okai mellett, a videokonferencia útján történő meghallgatás akkor is
megtagadható, ha:
a) a gyanúsított vagy vádlott ehhez nem járul hozzá; vagy
b) egy ilyen intézkedés végrehajtása adott esetben ellentétes lenne a Megkeresett Fél nemzeti jogával.
2. A meghallgatással kapcsolatos gyakorlati intézkedésekről a Felek megállapodnak, és a Megkeresett Fél:
a) nemzeti jogával összhangban idézi a jelen cikk 1. bekezdésében említett személyt a meghallgatáson történő
megjelenésre és tájékoztatja őt a Megkereső Fél nemzeti joga alapján megillető jogokról;
b) biztosítja a meghallgatandó személy személyazonosságának megállapítását.
3. A videokonferencia útján történő meghallgatás során a következő szabályok alkalmazandók:
a) a  Megkeresett Fél illetékes igazságügyi hatóságának tisztviselője jelen van a  meghallgatáson, és felel
a meghallgatandó személyazonosságának megállapításáért és a Megkeresett Fél nemzeti joga alapelveinek
tiszteletben tartásáért. Amennyiben a Megkeresett Fél úgy véli, hogy a meghallgatás során nemzeti jogának
alapelvei sérülnek, haladéktalanul megteszi a  szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy
a meghallgatás az említett alapelvek tiszteletben tartása mellett folytatódjék;
b) amennyiben szükséges, a  Felek megállapodnak a  meghallgatandó személy védelme érdekében szükséges
intézkedésekről;
c) a meghallgatást a Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatósága a nemzeti jogával összhangban közvetlenül
vezeti, vagy irányítja azt;
d) a Megkereső Fél, illetve a meghallgatandó személy kérésére, a Megkeresett Félnek gondoskodnia kell arról,
hogy a meghallgatandó személyt tolmács segítse;
e) a  meghallgatandó személy jogosult a  vallomástétel megtagadására, amennyiben ezt a  jogot számára
bármelyik Fél nemzeti joga számára biztosítja; az  érintett személyt e  jogáról a  meghallgatást megelőzően
tájékoztatni kell;
f ) a Megkeresett Fél lehetővé teszi a meghallgatandó személy részére jogi képviselő jelenlétét.
 4. A  Megkeresett Fél a  meghallgatás befejezését követően jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza a  meghallgatás
idejét és helyét, a  meghallgatott személy személyazonosságát, a  Megkeresett Fél területén a  meghallgatásban
részt vevő többi személy személyazonosságát és funkcióját, bármely letett esküt és mindazon technikai feltételeket,
amelyek mellett a meghallgatásra sor került. A jegyzőkönyv eredeti példányát továbbítani kell a Megkereső Félnek.
5. Amennyiben a  tanú, a  sértett vagy a  szakértő meghallgatására videokonferencia útján kerül sor jelen cikkel
összhangban, és az  érintett megtagadja a  vallomástételt, miközben vallomástételi kötelezettsége áll fenn vagy
vallomása nem felel meg a  valóságnak, úgy a  Megkeresett Fél ugyanúgy alkalmazhatja nemzeti jogát, mintha
a meghallgatásra hazai eljárás keretében került volna sor.
6. A  videokonferencia lebonyolításával kapcsolatban a  Megkeresett Félnél felmerülő költségeket a  Megkereső Fél
megtéríti, kivéve, ha a Felek másként állapodnak meg.
7. A  Megkeresett Fél engedélyezheti videókonferencia-technológiák alkalmazását a  jelen cikk 1. bekezdésében
meghatározottaktól eltérő célokra is, ideértve személyek vagy tárgyak felismerését, illetve a szembesítést.
13. cikk
Fogvatartott személyek ideiglenes átszállítása tanúként való megjelenés céljából a Megkereső Fél
illetékes igazságügyi hatósága előtt
1. Az  olyan fogva tartott személy, akinek tanúként történő személyes megjelenését a  Megkereső Fél kérelmezi,
ideiglenesen átszállítható utóbbi területére azzal a  feltétellel, hogy visszaszállítására a  Megkeresett Fél által
meghatározott időn belül sor kerül.
2. Az átszállítás megtagadható abban az esetben ha:
a) az őrizetben lévő személy nem egyezik bele az átszállításába;
b) jelenléte a Megkeresett Fél területén folyamatban lévő büntetőeljárás során szükséges;
c) az átszállítás valószínűsíthetően meghosszabbítja fogva tartását;
d) egyéb jelentős indok áll fenn a Megkereső Fél területére történő átszállítás ellen.
3. Az  átszállított személyt a  Megkereső Fél területén – és amennyiben szükséges, olyan harmadik fél területén is,
amelyen keresztül átmenő szállítását kérik – őrizetben kell tartani, kivéve, ha a Megkeresett Fél szabadon bocsátását
kéri.
14. cikk
Hivatalos vagy nyilvános dokumentumok rendelkezésre bocsátása
1. A  Megkeresett Fél kérelemre a  Megkereső Fél rendelkezésére bocsátja a  kormányzati szervek vagy a  társadalmi
szervezetek birtokában lévő a nyilvánosság számára hozzáférhető jegyzőkönyvek vagy dokumentumok másolatát.
2. A Megkeresett Fél rendelkezésre bocsáthatja a kormányzati szervek vagy a társadalmi szervezetek birtokában lévő
a nyilvánosság számára hozzá nem férhető jegyzőkönyvek vagy dokumentumok másolatát, ugyanolyan mértékben
és ugyanolyan feltételek mellett, amelyek mellett azok a  Megkeresett Fél igazságügyi vagy rendvédelmi szervei
számára hozzáférhetők. Az ilyen másolatokat a Megkeresett Fél illetékes hatósága a nemzeti joga szerint hitelesíti.
15. cikk
Dokumentumok, jegyzőkönyvek vagy tárgyak átadása 1. Amennyiben a  megkeresés a  jelen Egyezmény 14.  cikkében meghatározottaktól eltérő dokumentumok vagy
jegyzőkönyvek átadására vonatkozik, a  Megkeresett Fél rendelkezésre bocsáthatja azok másolatát. Amennyiben
a  Megkereső Fél kifejezetten kérelmezi az  eredeti példányok átadását, a  Megkeresett Fél a  lehetséges mértékben
teljesíti a kérést.
2. A  Megkereső Félnek átadott dokumentumok és jegyzőkönyvek eredeti példányait, valamint tárgyakat az  első
adandó alkalommal vissza kell szolgáltatni a  Megkeresett Félnek, kivéve, ha a  Megkeresett Fél lemond azok
visszaszolgáltatásáról.
16. cikk
Házkutatás, lefoglalás és biztosítási intézkedések 1. A  Megkeresett Fél kérelemre intézkedéseket tesz a  területén elkövetett bűncselekményből származó jövedelem,
vagy bűncselekményhez kapcsolódó tárgyak felkutatása érdekében, és ennek eredményről tájékoztatja
a Megkereső Felet.
2. A  bűncselekményből származó jövedelmek és a  bűncselekményhez kapcsolódó tárgyak megtalálása
esetén a  Megkeresett Fél kérelemre megtesz minden, a  saját nemzeti joga által lehetővé tett intézkedést
a  bűncselekményből származó jövedelmek vagy a  bűncselekményhez kapcsolódó tárgyak lefoglalása vagy
biztosítása érdekében.
3. A  Megkeresett Fél kérelemre, a  Felek megállapodása alapján egészben vagy részben átadja a  bűncselekményből
származó jövedelmeket vagy a  bűncselekményhez kapcsolódó tárgyakat, valamint az  utóbbiak eladása révén
keletkezett bevételt.
4. A  Megkeresett Fél elhalaszthatja a  bűncselekményből származó jövedelmek és a  bűncselekményhez kapcsolódó
tárgyak átadását, amennyiben ezekre folyamatban lévő hazai eljárással összhangban szükség van.
5. Jelen cikk alkalmazása során biztosítani kell a  Megkeresett Félnek vagy harmadik feleknek a  bűncselekményből
származó jövedelmekkel és a bűncselekményhez kapcsolódó tárgyakkal kapcsolatos jogainak érvényesülését.
17. cikk
Banki és pénzügyi információk beazonosítása 1. A Megkeresett Fél – nemzeti jogával összhangban – kérelemre megállapítja, hogy egy bűncselekmény elkövetésével
gyanúsított vagy vádolt személy rendelkezik-e bankszámlával vagy bankszámlákkal bármilyen, a  területén
található bármely bankban vagy más pénzügyi intézményben és az ezzel kapcsolatos információkat a Megkereső
Fél rendelkezésére bocsátja, ideértve az  olyan személyek személyazonosságával kapcsolatos információkat is,
akik jogosultak az  e  számlákhoz való hozzáférésre, valamint a  számlák helyével és a  velük kapcsolatos bármely
tranzakcióra vonatkozó információkat.
2. Jelen Egyezmény 5.  cikkében foglaltak mellett, a  jelen cikk 1. bekezdésében meghatározott információ átadására
vonatkozó megkeresésnek tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) az  ilyen számlák vagy tranzakciók beazonosításához szükséges természetes vagy jogi személy azonosító
adatait;
b) valamennyi ahhoz szükséges információt, hogy a  Megkeresett Fél illetékes igazságügyi hatósága
megállapíthassa, hogy
i. megalapozott gyanú áll fenn, hogy az  érintett természetes vagy jogi személy bűncselekmény
elkövetésében vett részt és a  Megkeresett Fél területén lévő bankok vagy más pénzintézetek
rendelkezhetnek a kért információkkal;
ii. a keresett információ összefügg a nyomozással vagy a büntetőeljárással;
c) a szükséges mértékben minden egyéb információt, amely megkönnyítheti a megkeresés teljesítését.
3. A jelen cikkben hivatkozott jogsegély nem tagadható meg a banktitokra való hivatkozással.
 4. A  Megkereső Fél garantálja, hogy az  e  cikk alapján szerzett információk csak és kizárólag a  megkeresésben
meghatározott büntetőeljárás céljából kerülnek felhasználásra. 18. cikk
Büntetőeljárásokkal és büntetett előéletre vonatkozó információk cseréje
1. A Megkeresett Fél kérelemre és büntetőeljárás céljából átadja a Megkereső Félnek a Megkereső Fél állampolgárai
ellen folytatott büntetőeljárással és elítélésekkel kapcsolatos információkat jelen Egyezmény 19.  cikkével
összhangban.
2. A  Megkereső Fél illetékes igazságügyi hatósága által lefolytatandó büntetőeljárás lefolytatásához szükséges,
bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok abban az esetben kerülnek átadásra, ha hasonló esetben ezek az adatok
a Megkeresett Fél illetékes igazságügyi hatóságai számára is hozzáférhetőek.
19. cikk
Személyes adatok védelme 1. A  jelen cikk 2. bekezdésének sérelme nélkül, személyes adat kizárólag akkor gyűjthető és továbbítható, ha
ez a jogsegélykérelemben megjelölt célok tekintetében szükséges és arányos.
2. A  jelen Egyezmény szerint teljesített megkeresés eredményeként továbbított személyes adatot az  a  Fél, amely
részére a személyes adat átadásra került, kizárólag az alábbi célokra használhatja fel:
a) azon büntetőeljárás lefolytatása érdekében, amelyben a  jogsegélykérelmet a  jelen Egyezmény alapján
előterjesztették;
b) egyéb igazságügyi és közigazgatási eljárásban, amely közvetlenül összefügg az a) pontban említett eljárással;
c) a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében.
3. A személyes adat az adatot továbbító Fél vagy a személyes adattal érintett személy előzetes hozzájárulásával egyéb
célra is felhasználható. A hozzájárulást az adatot továbbító Fél a nemzeti jogával összhangban adja meg.
4. Bármelyik Fél jogosult megtagadni személyes adat továbbítását abban az  esetben, ha az  ilyen adat nemzeti joga
szerint minősített adatnak minősül és a másik Fél nem képes azonos szintű adatvédelmet biztosítani.
5. Bármely személyes adatot továbbító Fél kérheti az adatot fogadó Felet, hogy adjon tájékoztatást a személyes adat
kezeléséről.
6. A  jelen Egyezmény alapján továbbított személyes adatot az  adatot fogadó Fél nemzeti joga szerint kell kezelni,
illetve törölni. A  fenti korlátozásoktól függetlenül törölni kell az adatot, amint annak kezelése már nem szükséges
az átadás alapjául szolgáló célból.
7. E  cikk nem érinti az  adatot átadó Fél jogosultságát arra, hogy egyes esetekben további feltételeket szabjon,
ha az  adott jogsegélykérelmet ilyen feltételek hiányában nem lehetne teljesíteni. Amennyiben e  bekezdés
alapján további feltételek megjelölésére sor kerül, az  adatot átvevő Fél köteles a  fogadott adatot e  feltételeknek
megfelelően kezelni.
8. Amennyiben az  adatszolgáltatást követően az  adatot átadó Félnek olyan körülmények jutnak a  tudomására,
amelyek következtében az  adott esetben további feltételt kell kikötnie, a  Felek egyeztethetnek annak
meghatározása érdekében, hogy a személyes adat védelme milyen mértékben lehetséges.
20. cikk
Nemzeti joggal kapcsolatos tájékoztatás
A Felek kérelemre információt cserélnek a  hatályos vagy korábban hatályban lévő nemzeti jogszabályaikról, és
az ezzel kapcsolatos joggyakorlatról.
21. cikk
Hitelesítés alóli mentesülés
A jelen Egyezménnyel összefüggésben átadott iratok és jegyzőkönyvek nem igényelnek semmilyen további
(felül)hitelesítést.
22. cikk
Titoktartás 1. A  Megkeresett Fél bizalmasan kezeli a  megkeresést és annak tartalmát, amennyiben a  Megkereső Fél a  bizalmas
kezelést kéri. Amennyiben a  megkeresés nem teljesíthető a  kért titoktartás megsértése nélkül, a  Megkeresett
Fél tájékoztatja erről a  Megkereső Felet, amely ezt követően megállapítja, hogy a  megkeresés ennek ellenére is
teljesítendő-e.
2. A Megkeresett Fél megfelelő kérelme esetén a Megkereső Fél a jogsegélykérelem teljesítése során szerzett bármely
bizonyítékot és információt bizalmasan kezel, kivéve a bizonyíték és információ nyomozás és büntetőeljárás során
történő felhasználásának eseteit.
23. cikk
Költségek 1. A Felek a jelen Egyezmény alkalmazásából származó költségeket nemzeti jogukkal összhangban viselik.
 2. A  jelen cikk 3. bekezdésének sérelme nélkül, a  megkeresés teljesítéséből származó költségeket a  Megkeresett Fél
viseli.
 3. A Megkereső Fél a következő költségeket viseli:
a) jelen Egyezmény 6. cikk 3. bekezdésében felsorolt személyek utazási és elhelyezési költségeit a Megkeresett
Fél területén;
b) jelen Egyezmény 10. cikkében felsorolt személyek utazási és elhelyezési költségeit a Megkereső Fél területén;
c) a videokonferenciával kapcsolatos költségeket, a jelen Egyezmény 12. cikk 6. bekezdésének sérelme nélkül;
d) a jelen Egyezmény 13. cikke alapján előterjesztett megkeresés teljesítéséből eredő kiadásokat;
e) szakértők kiadásait és díjazását;
f ) a fordításból, tolmácsolásból, és leírásból származó kiadásokat és díjakat;
g) a lefoglalt tárgyak tárolásából és átadásából származó kiadásokat.
4. Amennyiben a  megkeresés teljesítése rendkívüli kiadásokat von maga után, a  Felek egyeztetnek a  megkeresés
teljesítésének feltételeiről, valamint a felmerülő költségek megosztásának feltételeiről.
24. cikk
Nemzetközi egyezményekkel való összeegyeztethetőség
Jelen Egyezmény nem érinti a  Felekre bármiféle nemzetközi egyezmény értelmében vonatkozó jogokat és
kötelezettségeket, amelynek részesei, illetve Magyarország vonatkozásában azokat, amelyek az  Európai Unió
tagállamaként ráhárulnak.
25. cikk
Viták rendezése
A jelen Egyezmény értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármilyen vitát tárgyalások útján
vagy diplomáciai úton kell rendezni.
26. cikk
Az Egyezmény hatályba lépése, módosítása és felmondása
1. Jelen Egyezményt a  Felek határozatlan időre kötik. A  jelen Egyezmény a  diplomáciai úton érkezett azon utolsó
írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen
Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások lezárulásáról értesítik egymást.
2. Jelen Egyezményt a  Felek közös megegyezéssel módosíthatják. A  változtatásokat és módosításokat külön
jegyzőkönyvbe kell foglalni, mely a  jelen Egyezmény szerves részévé válik és a  jelen cikk 1. bekezdése szerint lép
hatályba.
3. A  jelen Egyezményt bármely Fél bármikor felbonthatja a  másik Fél részére diplomáciai úton megküldött írásbeli
közléssel. A felmondás a kézhezvétel napjától számított száznyolcvan (180) nap elteltével lép hatályba.
4. A  jelen Egyezmény – a  felmondás ellenére – az  eljárás befejezéséig alkalmazandó marad azokra
a jogsegélykérelmekre nézve, amelyeket a hatálya alatt terjesztettek elő.
5. Jelen Egyezmény alkalmazandó minden, a  hatályba lépését követően előterjesztett megkeresésre vonatkozóan
abban az esetben is, ha az alapul szolgáló bűncselekmények elkövetésére még jelen Egyezmény hatályba lépését
megelőzően került sor.
A FENTIEK HITELÉÜL, az aláírók megfelelő felhatalmazás birtokában, aláírták jelen Egyezményt
KÉSZÜLT Asztanában, 2015. április 1-jén, két eredeti példányban magyar, kazah és angol nyelven, amelyek
mindegyike egyaránt hiteles és hatályos. Jelen Egyezmény értelmezésével kapcsolatos bármiféle nézetkülönbség
esetén az angol nyelvű szöveg érvényes.
Magyarország részéről: A Kazah Köztársaság részéről:” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 26. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
440/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete az előadó-művészeti szervezetek támogatását biztosító igazolások kiállításáról, felhasználásáról, a támogatható szervezetek köréről, a támogatás elszámolásának és ellenőrzésének, valamint visszafizetésének szabályairól.
A Kormány a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 30. § (11) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  rendelet hatálya a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tao.
tv.) 4.  § 37.  pontja szerinti előadó-művészeti szervezetek vonatkozásában a  Tao. tv. 22.  § (4)  bekezdése szerinti
társaságiadó-kedvezmény igénybevételére jogosító támogatás, valamint az  ahhoz kapcsolódóan megfizetett
kiegészítő támogatás, továbbá a Tao. tv. 24/A. §-a szerinti adófelajánlás (a továbbiakban a támogatás, a kiegészítő
támogatás és az  adófelajánlás együttesen: Tao. támogatás) igénybevételének feltételeire, felhasználására,
elszámolására és ellenőrzésére terjed ki.
(2) A Tao. támogatás az  e  rendeletben, valamint a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási
kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági
rendeletben meghatározott feltételek szerint nyújtható.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. társaságiadó-kedvezmény igénybevételére jogosító támogatás: a  Tao. tv. 22.  § (1)  bekezdése szerinti,
az  adóévben az  előadó-művészeti szervezet tevékenységéhez visszafizetési kötelezettség nélkül nyújtott
támogatás, juttatás, véglegesen átadott pénzeszköz és térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értéke,
a térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értéke;
2. kijelölt szerv: az  előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény (a  továbbiakban: Emtv.) 6.  § (1)  bekezdése szerint kijelölt, az  előadó-művészeti
szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokat ellátó szerv.
2. A támogatásra való jogosultság igazolása 3. § (1) A  kijelölt szerv az  előadó-művészeti szervezet fenntartója, az  előadó-művészeti szervezettel közszolgáltatási
szerződést kötő önkormányzat, továbbá az  előadó-művészeti szervezet kérelmére – a  kérelem kijelölt szervhez
történő beérkezését követő 15 napon belül – igazolja az Emtv. szerinti, a  támogatót a Tao. tv. 22. § (1) bekezdése
alapján adókedvezmény igénybevételére jogosító támogatásra, valamint a  Tao. tv. 24/B.  § (1)  bekezdése szerinti
adójóváírásra jogosító adófelajánlásra vonatkozó jogosultságot.
(2) Az igazolás tartalmazza:
a) a támogatásra, adófelajánlásra jogosult előadó-művészeti szervezet nevét, székhelyét,
b) a nyilvántartásba vétel tényét, időpontját,
c) a nyilvántartásba vételi számot.
(3) A tárgyév március 1-jén vagy azt követően benyújtott kérelmekre kiadott igazolások a (2) bekezdésben részletezett
adatokon kívül tartalmazzák a tárgyévben befogadható támogatás összegét.
3. A támogatási igazolás 4. § (1) Az  előadó-művészeti szervezet támogatója a  Tao. tv.-ben meghatározott mértékű, a  társaságiadó-kedvezmény
igénybevételére jogosító támogatáshoz kapcsolódóan a  támogatott előadó-művészeti szervezetnek vagy
a  kultúráért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak (a  továbbiakban: minisztérium) juttatott kiegészítő
támogatásnak (a  továbbiakban: kiegészítő támogatás) az előadó-művészeti szervezet vagy a minisztérium fizetési
számlájára történő átutalásától számított 90 napon belül nyújtja be a Tao. tv. szerinti adókedvezményre jogosító
támogatási igazolás kiállítására irányuló kérelmét a kijelölt szervhez.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza:
a) a támogatási igazolás felhasználásának célját, valamint
b) az előadó-művészeti szervezet támogatójának nevét, székhelyét és adószámát.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell:
a) a támogatási szerződést,
b) a  kiegészítő támogatás nyújtásáról szóló megállapodást, amennyiben azt nem foglalták a  támogatási
szerződésbe,
c) a támogatott által kiállított teljesítési igazolást,
d) a kiegészítő támogatás kedvezményezettje által kiállított teljesítési igazolást, továbbá
e) az arról szóló nyilatkozatot, hogy előzetes vélelem alapján a kérelmező (az adózó) a Tao. tv. szerinti, kizárólag
az  alacsonyabb vagy a  magasabb adókulccsal is adózó csoportba tartozik, az  alapján milyen mértékű
kiegészítő támogatás megfizetésére kötelezett, amennyiben a  nyilatkozatot nem foglalták a  támogatási
szerződésbe.
(4) A  minisztériumnak fizetett kiegészítő támogatást a  minisztérium Magyar Államkincstárnál (a  továbbiakban:
kincstár) vezetett, 10032000-01220328-50000885 számú, EMMI Fejezeti kezelésű EFK alszámla – NKAI (művészeti
és működési előirányzatok) elnevezésű számlájára átutalással vagy e  fizetési számlára történő készpénz átutalási
megbízással kell megfizetni. A  kiegészítő támogatás megfizetése során az  átutalás közlemény rovatában vagy
a  fizetési számlára történő készpénz átutalási megbízás befizető azonosító rovatában az  „előadó-művészeti
szervezet támogatásához kapcsolódóan fizetett kiegészítő támogatás” megjelölést, továbbá a kérelmező, valamint
a támogatott szervezet nevét is fel kell tüntetni.
(5) A kijelölt szerv által kiállított támogatási igazolás tartalmazza
a) az előadó-művészeti szervezet támogatójának megnevezését, székhelyét és adószámát,
b) az előadó-művészeti szervezet megnevezését, székhelyét és nyilvántartási számát,
c) azt a  tényt, hogy az  előadó-művészeti szervezet támogatója a  támogatást az  előadó-művészeti szervezet
tevékenységéhez juttatta,
d) a támogatás nyújtásának időpontját,
e) az adókedvezmény igénybevételére jogosító támogatás összegét,
f ) a kiegészítő támogatás megfizetésének időpontját, valamint
g) a kiegészítő támogatás összegét.
4. Az adófelajánláshoz szükséges igazolás 5. § (1) Az  előadó-művészeti szervezet támogatója és a  támogatott előadó-művészeti szervezet a  Tao. tv. 24/A.  §
(18) bekezdése szerinti együttes kérelmét
a) az igazolás kiállítása iránti kérelme tekintetében az 1. melléklet szerinti,
b) az igazolás módosítása vagy visszavonása iránti kérelme tekintetében a 2. melléklet szerinti adattartalommal
terjeszti elő a kijelölt szerv részére.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem legkorábban a tárgyév február 15-étől terjeszthető elő a kijelölt szerv részére.
 (3) A  2.  melléklet szerinti kérelem benyújtására a  kiadott igazolás felhasználhatóságának időtartama alatt van
lehetőség.
 (4) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell az  előadó-művészeti államigazgatási szerv által végzett egyes
közigazgatási hatósági eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról szóló miniszteri rendelet szerinti
igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló banki bizonylat vagy a fizetési számlára történő készpénzbefizetés
feladóvevénye másolati példányát.
(5) A kijelölt szerv által kiállított igazolás a Tao. tv. 24/A. § (18) bekezdésében foglalt adatok mellett tartalmazza:
a) az előadó-művészeti szervezet támogatójának megnevezését, székhelyét és adószámát,
b) az előadó-művészeti szervezet székhelyét és nyilvántartási számát,
c) a  Tao. tv. 4.  § 39.  pontja szerinti előadó-művészeti szervezet tárgyévet megelőző évben EGT-tagállamban
szerzett jegybevétele 80 százalékának megfelelő összeget,
d) a felajánlott támogatási összeg alapját képező jegybevétel évét,
e) az igazolás felhasználhatóságának időszakát, valamint
f ) az előadó-művészeti szervezethez kapcsolódóan a kijelölt szerv által az igazolás kiállításának napjáig kiadott
támogatási igazolások, továbbá hatósági igazolások összértékét.
g) a felajánlott támogatási összeg alapját képező, a c) pont szerinti jegybevétel évét, valamint
h) az igazolás felhasználhatóságának időszakát.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti igazolás módosításáról, visszavonásáról a  kijelölt szerv az  állami adóhatóságot a  döntés
megküldésével egyidejűleg értesíti.
5. A jegybevételről szóló adatszolgáltatás 6. § (1) Az  előadó-művészeti szervezet a  tárgyévet követő év január 31-éig adatot szolgáltat a  kijelölt szerv részére
a  tárgyévet megelőző évben EGT-tagállamban szerzett, a  TESZOR 90.01. Előadó-művészet körébe sorolt
tevékenységgel elért, általános forgalmi adóval csökkentett tényleges jegy- és bérletbevételéről.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás során kizárólag az  Emtv. 44.  §-a szerinti előadások, hangversenyek,
szerződő fél által kiállított igazolásban szereplő jegybevétele vehető figyelembe.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatáshoz csatolni kell:
a) a  jegybevétel könyvviteli nyilvántartásokban történő rögzítését bizonyító főkönyvi kivonatot, valamint
a jegybevétel elemeit tartalmazó főkönyvi kartonok tételes forgalmát,
b) a  jegyet értékesítő szervezettel kötött szerződést és a  jegyet értékesítő szervezet által hitelesített,
az előadó-művészeti szervezet nevét, székhelyét, az előadás címét, szerzőjét, helyszínét és időpontját, a fizető
nézőszámot, a teljes, valamint az átengedett jegybevétel összegét tartalmazó jegybevétel-igazolás másolatát
előadásonként,
c) gazdasági társaság esetén a  tárgyévi előadások, hangversenyek jegybevételének előadás, hangverseny
időpontja szerinti analitikáját,
d) alapítvány és egyesület esetén a  számviteli rendjüknek megfelelő, az  előadások, hangversenyek
jegybevételének az előadás, hangverseny időpontja szerinti analitikáját, valamint
e) nyilatkozatot arról, hogy a  szervezet nem minősül az  európai versenyjogi értelemben vett állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Atr.) 6. § (4a) bekezdése szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, és nincs vele
szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás érvényben olyan korábbi európai bizottsági határozat nyomán,
amely valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított.
(4) Az  az  előadó-művészeti szervezet, amelyet a  kijelölt szerv a  tárgyévtől szerepeltet a  hatósági nyilvántartásában,
az  (1) és (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének a  nyilvántartásba vételi határozat jogerőre
emelkedésétől számított 30 napon belül tesz eleget.
(5) A  kijelölt szerv az  adatszolgáltatás teljesítéséről, az  adatszolgáltatás ellenőrzése alapján a  tárgyévet megelőző év
jegybevételéről, a tárgyévben befogadható Tao. támogatás összegéről az adatszolgáltatás ellenőrzésének lezárását
követő 15 napon belül írásban tájékoztatja az előadó-művészeti szervezetet.
(6) A kijelölt szerv a 4. § szerinti támogatási igazolással, valamint az 5. § szerinti igazolással összefüggésben birtokába
került okiratokat és egyéb dokumentumokat a támogatási igazolás és igazolás kiállításának évét követő 10 évig őrzi
meg.
6. A támogatások felhasználásának alapvető szabályai 7. § A  Tao. támogatásban részesülő előadó-művészeti szervezet a  Tao. támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról
a 3. mellékletben meghatározottak szerint számol el a kijelölt szervnek.
8. § (1) A  7.  § szerinti beszámolásra kötelezett előadó-művészeti szervezet a  tárgyévre vonatkozó, e  rendelet szerinti
beszámolót a  tárgyévet követő év június 30-áig köteles megküldeni a  kijelölt szervnek. A  kijelölt szerv
a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerinti eljárás
keretében
a) dönt a beszámoló elfogadásáról, vagy
b) megállapítja a támogatás jogosulatlan igénybevételét, és előírja a visszafizetési kötelezettséget.
(2) A  kijelölt szerv a  beszámolókat összegzi, és azt legkésőbb a  tárgyévet követő év augusztus 31-éig megküldi
a minisztériumnak, a kincstárnak és az érintett előadó-művészeti bizottságnak, továbbá a honlapján gondoskodik
annak nyilvánosságra hozataláról.
(3) A kijelölt szerv a 7. § szerinti elszámolást a 8. § (1) bekezdésében szereplő határidőre be nem érkezett beszámolók
beérkezése és elfogadása után, azok adattartalmával kiegészíti és a  kiegészített elszámolásokról a  beszámolók
elfogadását követő 21 napon belül a (2) bekezdésben meghatározott módon intézkedik.
9. § A  kijelölt szerv által kiállított támogatási igazolások alapján lehívott támogatások összértéke nem haladhatja
meg a  támogatási időszak során ténylegesen felmerült költségeket, ráfordításokat. A  támogatás intenzitása nem
haladhatja meg a 100 százalékot.
10. § (1) A Tao. támogatás felhasználása során kizárólag a támogatás időtartama (tárgyév) alatt, az Emtv.-ben meghatározott
támogatási célok megvalósítása során felmerült költségek számolhatók el. Tárgyévnek a Tao. támogatás pénzügyi
jóváírásának éve tekintendő.
(2) A tárgyév december 31-éig vállalt kötelezettségek pénzügyi teljesítése a tárgyévet követő év június 30-áig történhet
meg.
(3) A  Tao. támogatás felhasználása során elszámolt költségek, illetve ráfordítások más jogcímen kapott támogatás
elszámolásában nem szerepeltethetőek.
(4) A Tao. támogatás felhasználása előtt a támogatott köteles a felmerülő költségek jogosságáról és összegszerűségéről,
valamint az ellenszolgáltatás teljesítéséről előzetesen meggyőződni.
(5) A Tao. támogatás felhasználása során nem számolhatók el az alábbi költségek:
a) az Emtv.-ben és a kapcsolódó jogszabályokban meghatározott előadó-művészeti tevékenységgel össze nem
függő kiadások (az üzemeltetéshez kapcsolódó kiadások között elszámolt kiadások kivételével),
b) más pályázati forrásból finanszírozott kiadások,
c) az előadó-művészeti szervezet – amennyiben a nyilvántartásba vételi eljárásban megjelölt előadó-művészeti
tevékenységen, mint alaptevékenységen kívül más tevékenységet is folytat – központi irányítása általános
költségeinek a  számviteli politikában meghatározott módon arányosított, nem előadó-művészeti
tevékenységre jutó hányada, továbbá a nem előadó-művészeti tevékenységek kiadásai,
d) ingatlanon végzett felújítás, beruházás költségei, ingatlanon elszámolt értékcsökkenés,
e) visszaigényelhető vagy nem a támogatottat terhelő adók,
f ) társasági adó, helyi adó, vámköltség, illeték, különadó,
g) bírság, kötbér, perköltség, hatósági díjak,
h) banki kezelési költségek, banki műveletek költsége, kamattartozás kiegyenlítése, hitel, egyéb pénzügyi
műveletek költségei,
i) árfolyamveszteségek, árfolyamkockázat-biztosítással kapcsolatban felmerült költségek,
j) társasági részesedések (üzletrész, részvény) vásárlásával összefüggő költségek,
k) föld-, telek-, ingatlanvásárlás költségei,
l) természetbeni hozzájárulások (ideértve a reprezentáció költségeit is),
m) a közvetítő szervezet szolgáltatásának ellenértéke.
(6) A  támogatott előadó-művészeti szervezet köteles a  Tao. támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész
nyilvántartást vezetni és azt a felhasználás évét követő 10 évig megőrizni.
(7) Azonos vagy részben azonos, azonosítható elszámolható költségek esetén a  Tao. támogatás abban az  esetben
halmozható más, az  Atr. 2.  § 1.  pontja szerinti állami támogatással, ha az  nem vezet a  9.  § szerinti támogatási
intenzitás túllépéséhez.
11. § A  támogatott a  tárgyévet követő év június 30-áig fel nem használt vagy nem rendeltetésszerűen felhasznált Tao.
támogatást köteles a  kijelölt szerv által kiadott, a  beszámoló elfogadásáról vagy elutasításáról szóló határozat
jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül a  minisztérium kincstárnál vezetett 10032000-0122032850000885 számú, EMMI Fejezeti kezelésű EFK alszámla – NKAI (művészeti és működési előirányzatok) elnevezésű
számlájára átutalással vagy e  fizetési számlára történő készpénzátutalási megbízással megfizetni, valamint
az átutalás megtörténtét igazoló bizonylatot vagy annak hiteles másolatát a kijelölt szerv részére megküldeni.
7. Ellenőrzés 12. § (1) A  kijelölt szerv az  előadó-művészeti szervezet támogatását követő 5 éven belül hatósági ellenőrzést folytat
le, amelynek során vizsgálja a  társaságiadó-kedvezmény, illetve jóváírás igénybevételének alapjául szolgáló,
a  Tao. tv.-ben meghatározott jegybevételt, valamint a  Tao. tv. 22.  § (4)  bekezdése szerint kapott támogatás,
kiegészítő támogatás és a Tao. tv. 24/A. §-a szerint kapott adófelajánlás rendeltetésszerű felhasználását.
(2) A támogatás nyújtásának és igénybevételének az uniós szabályok alapján történő ellenőrzése érdekében a társasági
adó-kedvezményre vagy adójóváírásra jogosító támogatással kapcsolatban keletkezett iratokat az előadó-művészeti
szervezet, valamint a  társasági adó-kedvezményt vagy adójóváírást igénybe vevő támogató a  támogatás
felhasználás évét követő 10 évig köteles megőrizni.
8. Az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályaival való összhang
13. § E  rendelet a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) 53.  cikke hatálya alá
tartozó támogatást tartalmaz.
9. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–8. alcím, valamint a 15. § (1)–(3) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.
15. § (1) Az  előadó-művészeti szervezeteknek nyújtott támogatások pénzügyi és beszámolási szabályairól szóló 34/2013.
(V. 14.) EMMI rendelet (a továbbiakban: R1.) 2. § (1) bekezdésében az „Az 1. § (1)–(3) bekezdése szerinti” szövegrész
helyébe az „Az 1. § (1) bekezdése szerinti” szöveg lép.
(2) Az  előadó-művészeti szervezetek és az  előadó-művészeti érdekképviseleti szervezetek működésével kapcsolatos
hatósági eljárások és adatszolgáltatások részletes szabályairól szóló 14/2012. (III. 6.) NEFMI rendelet (a továbbiakban:
R2.) 17.  § (1)  bekezdésében a  „Tao.-ban meghatározott jegybevételt” szövegrész helyébe a  „társasági adóról és
az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Tao.) meghatározott jegybevételt” szöveg lép.
(3) Hatályát veszti
a) az R1. 1. § (2) és (3) bekezdése, 4/A. §-a, 4/B. §-a, 5. § (3) bekezdése és 3. melléklete,
b) az R2. 1. § 7. pontja, 5. alcíme, 6. alcíme, 6/A. alcíme, 6/B. alcíme és 17. § (2) bekezdése.
(4) Nem lép hatályba az  egyes előadó-művészeti tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 29/2015. (V. 28.)
EMMI rendelet 12. § (2) bekezdése és 3. melléklete.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2009. (X. 29.) NFGM határozata az Európai Bizottság határozata időpontjának megállapításáról.
A Magyar Közlöny 2008. augusztus 1-jei, 114. számában került kihirdetésre a Közlekedés Operatív Program
4. prioritásának első konstrukciójára vonatkozó részletes szabályokról szóló 10/2008. (VIII. 1.) NFGM rendelet
(a továbbiakban: Rendelet). A Rendelet 18. §-ának (2) bekezdése értelmében a nemzeti fejlesztési és gazdasági
miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté válását követően
haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg. A Rendelet 18. §-ának
(1) bekezdése értelmében a Rendelet az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon
lép hatályba. Az Európai Bizottság 2009. július. 14-én arról tájékoztatta a Magyar Felet, hogy a hatálybalépéshez szükséges
jóváhagyó határozat 2009. július 13-án született meg. A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az Európai Bizottság – a Közlekedési Operatív Program 4. prioritásának első
konstrukciójára vonatkozó – jóváhagyó határozatának időpontja 2009. július 13-a, következésképpen az Európai
Bizottság határozatának időpontját követő 15. nap 2009. július 28-a.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
1302/2018. (VII. 4.) Korm. határozata a KEHOP-1.5.0-15-2015-00001 azonosító számú („Séd-Nádor-Gaja vízrendszer rehabilitációja I. ütem” című) projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
1.1. egyetért a  KEHOP-1.5.0-15-2015-00001 azonosító számú („Séd-Nádor-Gaja vízrendszer rehabilitációja
I. ütem” című) projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
1.2. egyetért a  projekt 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Program 1. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
1.3. egyetért a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat D:73 mezőjében az „1,90” szövegrész helyébe
a „2,13” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2009. (HK 3.) HM közleménye az állami tulajdonban és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő lakóépületek (lakások), valamint személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) elidegenítésre történő kijelölésének XXV. (soron kívüli) üteméről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 97. §-a (1) bekezdésének l) pontja alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről,
valamint a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30. ) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 96. § és 97. §-ában
foglaltakra – a következő közleményt adom ki:
1. Az állami tulajdonban és a Honvédelmi Minisztérum vagyonkezelésében lévő lakóépületek (lakások), továbbá személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) közül az eljárás XXV. (soron kívüli) ütemében a közlemény melléklete szerinti címjegyzékben szereplő lakóépületeket (lakásokat) és személygépkocsi-tároló helyiségeket (állóhelyeket) – a melléklet 1–9., 11–13., 15., 17–26., 28–30., 32–41., 43–44., sorszámaival jelölt lakóépületek (lakások), illetve személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) tekintetében az R. 97. § (2) bekezdésében megállapított jogkörömben – elidegenítésre jelölöm ki.
2. A közleményben közzétett lakóépületek (lakások), továbbá személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) elidegenítésének végrehajtásáról az R. 111. §-a szerint a HM Infrastrukturális Ügynökség gondoskodik.
3. Ez a közlemény az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1663/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a Nemzeti Kastélyprogramról.
1. A Kormány támogatja és kiemelt célnak tekinti a  Nemzeti Kastélyprogram (a  továbbiakban: Program)
megvalósítását, a  Program részét képező kiemelt jelentőségű, a  nemzeti kulturális örökség részét képező,
az 1. mellékletében szereplő kastélyok fejlesztését és egységes kezelését, melynek érdekében elrendeli, hogy
a) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a  továbbiakban: MNV Zrt.) vagyonkezelésében lévő alábbi
19 műemlékegyüttes,
 1. Acsa, Prónay-kastély és parkja,
 2. Aszód, Podmaniczky-kastély,
 3. Aszód, Podmaniczky–Széchenyi-kastély (Zöld-kastély),
 4. Bajna, Sándor–Metternich-kastély és parkja, uradalmi istálló,
 5. Bicske, Batthyány-kastély és parkja,
 6. Dénesfa, Cziráky-kastély,
 7. Geszt, Tisza-kastély,
 8. Gyömrő, Teleki-kastély,
 9. Iszkaszentgyörgy, Amadé–Bajzáth–Pappenheim-kastélyegyüttes és parkja,
10. Jánosháza, Erdődy–Choron-várkastély,
11. Kisbér, Batthyány–Wenckheim-kastély,
12. Mihályi, Dőry-kastély,
13. Somogysárd, Somssich-kastély,
14. Soponya, Zichy-kastélyegyüttes és parkja,
15. Sopronhorpács, Széchenyi-kastély,
16. Szany, Püspöki kastély,
17. Szécsény – Benczúrfalva, Benczúr-kastély,
18. Váchartyán, Rudnay-kastély,
19. Vassurány, Schilson-kastély,
és a  hozzájuk tartozó ingatlanok – az  ingatlanok őrzéséhez, karbantartásához, kezeléséhez, fenntartásához
és fejlesztéséhez szükséges személyi, tárgyi, vagyoni és pénzügyi feltételek átadásával és a  jogi helyzet
rendezésének költségeivel együtt – teljes körűen kerüljenek a  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és
Vagyongazdálkodási Központ (a továbbiakban: Forster Központ) vagyonkezelésébe;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal, de legkésőbb 2015. március 1.
b) az a)  pontban foglalt ingatlanokkal együtt az  MNV Zrt. költségvetésében az  ingatlanok fenntartására és
felújítására szolgáló teljes forrás, évente 1 135 millió forint tartós állami támogatás kerüljön átadásra beépülő
jelleggel a Forster Központ költségvetésébe.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) pont szerinti átadással egy időben
2. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a  váli Ürményi-kastély (e pont tekintetében a  továbbiakban: ingatlan) a  Programba
történő bevonás céljából állami tulajdonba kerüljön, valamint felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  ingatlannak – az  1.  pont a)  alpontjában foglalt feltételekkel –
a Forster Központ vagyonkezelésébe kerülése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
b) egyetért azzal, hogy a ráckevei Savoyai-kastély és a vépi Erdődy-kastély (e pont tekintetében a továbbiakban
együtt: ingatlanok) a  fennálló használati jogviszony megszüntetését követően bevonásra kerüljenek
a Programba, valamint felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
az  ingatlanoknak az  állami vagyon körébe történő bevonása és – az  1.  pont a)  alpontjában foglalt
feltételekkel – a Forster Központ vagyonkezelésébe kerülése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Program
megvalósítása érdekében gondoskodjanak a  Program részét képező kulturális-turisztikai fejlesztések
előkészítéséhez a  2015. évben szükséges 679 millió forint többletforrásnak a  Forster Központ
költségvetésébe történő betervezéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Program végleges koncepcióját, beleértve
a Program ütemezését, a finanszírozás hazai és nemzetközi forrásait, valamint a megvalósításhoz szükséges
intézkedéseket bemutató részletes koncepcióját készítse el és terjessze a Kormány elé;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. március 31.
e) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Európai Unió
2014–2020 közötti tervezési és költségvetési időszakának tervezése során az egyes operatív programokban
legyenek kiemelt figyelemmel a Program turisztikai fejlesztéseinek forrásigényére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és költségvetési időszakának tervezésével egy
időben
f) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy 2016–2018. évi
központi költségvetés éves tervezése során tervezzék be a fejlesztések megvalósításához szükséges, európai
uniós forrásból nem finanszírozható tevékenységek fedezetét és a  Program megvalósításához szükséges
egyéb forrásokat.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: Magyarország éves központi költségvetése tervezésével egy időben
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2018. (XII. 13.) OGY határozata a magyar–székely egység napjáról.
1. Az Országgyűlés október 16-át, az 1848. évi agyagfalvi székely nemzetgyűlés kezdőnapját a magyar–székely egység
napjává nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés
a) megerősíti, hogy a székely nép a magyar nemzet elválaszthatatlan része;
b) szükségesnek tartja méltóképpen megemlékezni az  1848. áprilisi törvények által megteremtett modern,
polgári Magyarország védelmét lehetővé tevő agyagfalvi székely nemzetgyűlésről és az  ott született
határozatokról;
c) tisztelettel adózik azon székely honfitársainknak, akik tanúbizonyságot tettek rendíthetetlen hűségükről
Magyarország és az egyetemes magyarság ügye iránt, valamint fegyvert fogtak a polgári átalakulás veszélybe
került eredményeinek védelme és minden erdélyi lakos személy- és vagyonbiztonságának garantálása
érdekében;
d) támogatja és szorgalmazza olyan megemlékezések szervezését, amelyek a  magyarság és a  székelység
évszázados egységét hangsúlyozzák;
e) támogatja és szorgalmazza olyan programok, hazai és nemzetközi konferenciák szervezését, illetve
oktatási anyagok és audiovizuális termékek készítését, amelyek az  események és következményeik hiteles
bemutatásával kapcsolatosak;
f ) támogatja és szorgalmazza az  agyagfalvi székely nemzetgyűléssel kapcsolatos iskolai megemlékezések,
tanulmányi kirándulások szervezését és emlékművek avatását;
g) támogatja és szorgalmazza az eseményhez kapcsolódó pályázatok meghirdetését;
h) támogatja és szorgalmazza az eseménnyel kapcsolatos emlékbélyegek és emlékérmék kiadását.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2/2014. (I. 3.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. A  kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm.  határozat 3. a)  pontja szerinti jogkörömben eljárva a  nemzetgazdasági miniszter és a  külügyminiszter
együttes előterjesztése alapján
dr. Kozma György Istvánt
– a Magyar–Algériai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Egyiptomi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Marokkói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Szír Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg dr. Fazekas Sándort
– a Magyar–Algériai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
igyekeznek a vonzáskörzeteken alapuló térbeli szerveződések határvonalait figyelembe
venni.
Nikoletti Antalt
– a Magyar–Egyiptomi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Marokkói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Szír Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
268/2012. (X. 19.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Kesztyűs Rudolf
rendőr ezredest 2012. október 23-ai hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. október 17. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
341/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Magyarország területén Olimpiát rendezzenek?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/B. § (1) bekezdése
értelmében országos népszavazás tárgy az országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az Országos Választási
Bizottság megállapítja, hogy az olimpiai pályázat kezdeményezésének joga az adott város képviselőtestületét, illetve
közgyűlését illeti meg a Magyar Olimpiai Bizottság támogatásával. Így a pályázat benyújtásáról való döntés nem
tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. Az Országos Választási Bizottság hivatkozva az Nsztv. 10. § a) pontjára, a kérdés hitelesítésének megtagadásáról
döntött, mivel az nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
II. A határozat az Alkotmány 28/B. §-ának (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának a) pontján, valamint a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
675/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványa alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. A holokauszt nyilvános tagadása bűncselekményét a Btk.-t módosító
2010. évi XXXVI. törvény 1. §-a iktatta be a törvénybe
2010. április 10-i hatállyal.
Az indítványozó álláspontja szerint az új bűncselekményi tényállás sérti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében
biztosított szabad véleménynyilvánítás alapjogát, valamint a 70/G. §-át, amely szerint a Magyar Köztársaság
tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti
élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát, tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások
tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány
művelői jogosultak.
2. Az indítvány benyújtását követően a támadott rendelkezés helyébe a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvényt módosító 2010. évi LVI. törvény 7. §-a új alcímet és új tényállást iktatott be. A módosítás a törvény 8.
§-ának megfelelően 2010. július 23. napján lépett hatályba.
A jogszabályváltozásra tekintettel az Alkotmánybíróság nyilatkozat tételére hívta fel az indítványozót, aki a felhívásnak a megadott határidőben nem tett eleget.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el – és
főszabályként – csak a hatályban lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az
Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a
alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB határozat, ABH 1990, 261, 262.] Ugyancsak sor kerül
a hatályon kívül helyezett rendelkezések érdemi vizsgálatára akkor is, ha az indítványozó által támadott jogszabály
az új jogszabályban is változatlan tartalommal jelenik
meg. Amennyiben az időközben hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő új jogszabály – azonos jogi környezetben – szintén tartalmazza a vitatott normát, az Alkotmánybíróság az eljárást az új rendelkezés tekintetében folytatja
le. (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457;
157/B/2003. AB határozat, ABH 2008, 1921, 1922.)
A jelen esetben az indítvány elbírálásának egyik feltétele sem áll fenn, annak indokolása szorosan kapcsolódott a
holokauszt tagadásának tényállási eleméhez. Ezért az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1575/2019. (X. 14.) Korm. határozata a Magyarország Biskeki Nagykövetségének megnyitásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Kirgiz Köztársaságban megnyíljon Magyarország Biskeki Nagykövetsége;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet megnyitásához
szükséges diplomáciai lépések megtételére és a Kirgiz Köztársaság Külügyminisztériumának tájékoztatására;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.
3. megbízza a külgazdasági és külügyminisztert az 1. pontban meghatározott külképviselet megnyitásával összefüggő
feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2020. december 31.
4. felhívja a pénzügyminisztert és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson egyeztetéseket az 1. pontban
meghatározott célkitűzések megvalósításához szükséges költségvetési többletforrás biztosításának mértékéről és
módjáról;
Felelős: pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.
5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet megnyitásához szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2020. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1863/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a MOB által kiemelt sportágak 2013. sportfejlesztési elképzeléseinek támogatásáról, továbbá a 2014–1020. évre vonatkozó sportágfejlesztési igények bemutatásáról szóló 1526/2013. (VIII. 12.) Korm. határozat végrehajtása során alkalmazandó eltérő rendelkezésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  MOB által kiemelt sportágak 2013. évi sportfejlesztési elképzeléseinek támogatásáról,
továbbá a  2014–2020. évre vonatkozó sportágfejlesztési igények bemutatásáról szóló 1526/2013. (VIII. 12.)
Korm. határozat (a továbbiakban: H.) végrehajtása során a  H. 1.  melléklete szerint – az  egyszeri előirányzatátcsoportosítás összesen összegének változatlanul hagyása mellett – a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési
koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok támogatása, valamint sportszövetségek adósságrendezése
jogcímcsoport, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat
javára átcsoportosított 4417,5 millió forintból 509,9 millió forint a 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport,
3. Egyéb felhalmozási kiadások kiemelt előirányzat terhére kerüljön felhasználásra és elszámolásra;
2. a H. 2. pontjában az elszámolásra és a visszatérítési kötelezettség teljesítésére meghatározott határidőtől eltérően
–  a  H. 2.  pontja alapján átcsoportosított előirányzattal kapcsolatos elszámolásra és a  fel nem használt részre
vonatkozó visszatérítési kötelezettség tekintetében – a  határidőt az  a)  pont tekintetében 2014. november  30.,
a  b)  pont tekintetében 2014. június 30., a  c)  pont tekintetében 2014. november 30., a  d)  pont tekintetében
2013. december 31. napjában állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
214/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Bélát
2013. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
332/2014. (IX. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Varga Esztert
2014. szeptember 1. napjától 2017. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. augusztus 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
159/2003. (IX. 12.) KE határozata Földesi Jenő rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Földesi Jenő rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság Katar Államban való képviseletére kapott megbízása alól, a Magyar
Köztársaság kuvaiti nagykövetségének vezetésére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett.
Budapest, 2003. április 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1128/2012. (IV. 26.) Korm. határozata az Önkormányzatok Nemzeti Együttműködési Tanácsáról.
1. Az Önkormányzatok Nemzeti Együttműködési Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) a központi államigazgatási
szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. §
(1)–(2) bekezdés felhatalmazása alapján, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 102. §
(2) bekezdésében foglaltak érvényesülése céljából létrehozott, a Kormány mellett működő javaslattevő, tanácsadó,
konzultatív testület. A Tanács működése nem érinti az ágazati minisztereknek a Kormány ügyrendjéről szóló
1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 22. pontjában előírt államigazgatási egyeztetési kötelezettségét.
1.1. A Tanács feladat- és hatáskörei: a) konzultáció a helyi önkormányzati rendszert, valamint a helyi önkormányzatok által ellátott közszolgáltatásokat
érintő stratégiai kérdésekről, különös figyelemmel az önkormányzati rendszer megújítására,
b) konzultáció az éves költségvetés önkormányzatokat érintő kérdéseiről,
c) javaslattétel a kormány számára, különös tekintettel a jogalkotási feladatokra.
1.2. A Tanács tagjai a belügyminiszter, a Belügyminisztérium önkormányzatokért felelős államtitkára, a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium területi közigazgatásért és választásokért felelős államtitkára, az országos önkormányzati
érdekszövetségek elnökei, továbbá – a megyei intézmény fenntartó központok által jelenleg ellátott
intézményfenntartói feladatok átadás-átvételével kapcsolatos eljárásainak végleges lezárásáig tagként, ezt követően
pedig tanácskozási joggal – a nemzeti erőforrás miniszter. A Tanács tagjai helyettesítésükre eseti megbízást adhatnak.
A Tanács elnöke a Tanács ülésének egyes napirendi pontjaihoz tanácskozási joggal hívja meg a napirendi ponttal
érintett szakterületért felelős állami vezetőt. A Tanács bármely tagja kezdeményezheti eseti meghívott részvételét.
A tagok díjazásban nem részesülnek. 1.3. A Tanács elnöke a belügyminiszter, alelnöke a Belügyminisztérium önkormányzatokért felelős államtitkára. A Tanács
évente legalább két alkalommal ülésezik, üléseit az elnök hívja össze és vezeti. A Tanács bármely tagja
kezdeményezheti rendkívüli ülés összehívását, a kezdeményezésről az elnök dönt.
1.4. A Tanács működésének rendjét maga határozza meg.
1.5. A Kormány felkéri az országos önkormányzati érdekszövetségeket a Tanács munkájában való részvételre.
1.6. A Tanács működési költségeit a központi költségvetés Belügyminisztérium fejezetében kell tervezni.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti az Önkormányzatok Nemzeti Együttműködési Fórumának létrehozásáról, valamint a Kormány és
a helyi önkormányzatok közötti együttműködés és párbeszéd megerősítéséről szóló 1220/2010. (X. 25.) Korm.
határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
119/2016. (XI. 18.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére
Keresztes Gábort, a Doktoranduszok Országos Szövetségének elnökét a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával
– a 2016. november 1-jétől 2018. október 31-éig terjedő időtartamra –
megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
144/2013. (V. 14.) Korm. rendelete a Nemzeti Örökség Intézete létrehozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Nemzeti Örökség Intézete jogállása 1. § A Kormány – felismerve a múlt példáinak, a magyarság szellemi örökségének a jelen és az eljövendő nemzedékek
számára történő megőrzése és átadása, a nemzeti emlékezet és emlékezés magyarság identitásának megőrzésében,
a  nemzeti összetartozás érzésének növelésében és az  egységes nemzet, a  nemzeti egység megteremtésében
betöltő kiemelt jelentőségét, az ezzel kapcsolatos egyes állami feladatok ellátására – létrehozza a Nemzeti Örökség
Intézetét (a továbbiakban: Intézet).
2. § (1) Az Intézet központi hivatal.
 (2) Az Intézet a miniszterelnök irányítása alatt áll.
 (3) Az Intézet székhelye Budapest.
3. § (1) Az Intézetet az elnök vezeti.
 (2) Az Intézet elnökének megbízatása határozatlan időtartamú.
2. A Nemzeti Örökség Intézete feladatai 4. § (1) Az Intézet feladatai keretében:
a) ellátja a  Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) működésének operatív és
adminisztratív feladatait, ennek keretében:
aa) előkészíti a Bizottság üléseit, végrehajtja határozatait,
ab) vezeti és folyamatosan közzéteszi a  nemzet számára maradandót alkotó személyek nemzeti
sírkertbe sorolt temetkezési helyeinek jegyzékét,
ac) a nemzeti sírkertbe sorolt temetkezési helyek vonatkozásában gyakorolja a  temetőkről és
temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 22. § (2) bekezdése szerinti rendelkezési jogot, ideértve
a sírnyitással kapcsolatos hozzájárulást is,
ad) a nemzeti sírkertre vonatkozó rendelkezések betartása érdekében ellenőrzés lefolytatását
kezdeményezheti a nemzeti sírkert fekvése szerinti illetékes jegyzőnél,
ae) figyelemmel kíséri és ellenőrzi a nemzeti sírkertbe sorolt temetkezési helyek állapotát,
af ) a nemzeti sírkert fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtására, valamint a  fenntartás
keretében történő beruházásokhoz szükséges esetleges engedélyek, hozzájárulások megszerzése
érdekében a  nemzeti sírkertbe tartozó temetők fenntartóival – az  Intézet rendelkezési jogához
kapcsolódó gondozási kötelezettség ellátásáért való felelősségét nem érintő – együttműködési
megállapodásokat köt,
ag) ellátja a  nemzeti és történelmi emlékhellyé nyilvánítás előkészítésével kapcsolatos operatív és
adminisztratív feladatokat,
ah) ellátja a  Nemzeti Gyász kinyilvánítására vonatkozó javaslatokkal kapcsolatos operatív és
adminisztratív feladatokat;
b) ellátja a nemzeti és történelmi emlékhelyekkel kapcsolatos adminisztratív és ellenőrzési feladatokat;
c) ellátja a  nemzeti emlékhelyek használati rendjéről szóló kormányrendeletben meghatározott – használati
tervek előkészítésével és felülvizsgálatával, valamint a  nemzeti emlékhelyek egységes megjelölésével
kapcsolatos – feladatokat;
d) gondoskodik a történelmi emlékhelyek egységes megjelöléséről;
e) a nemzeti emlékezet gondozása érdekében a  magyarság kiemelkedő szellemi, kulturális és tudományos
eredményeinek figyelembevételével kutatási és felmérési feladatokat végez;
f ) a nemzeti emlékezet kultúrájának széles körben történő terjesztése, a  felnövekvő nemzedék nevelése
céljából:
fa) Magyarország történelmében jelentős évfordulókról méltó megemlékezéseket szervez,
fb) konferenciákat szervez,
fc) kiállításokat rendez,
fd) pályázatokat hirdet,
fe) kiadói feladatokat lát el, kutatási és felmérési eredményeit kiadványokban publikálja;
g) együttműködik a  hazai és külföldi emlékezettel, emlékhelyekkel foglalkozó, továbbá az  örökségvédelmi és
kegyeleti területen tevékenykedő szervezetekkel, intézményekkel;
h) a történelmi nemzet fennmaradása érdekében:
ha) regisztrálja a magyarság határon túli emlékhelyeit,
hb) együttműködik a határon túli emlékhelyek fenntartásában érintett helyi társadalmi szervezetekkel;
i) ellátja a tevékenységével összefüggő kommunikációs feladatokat;
j) a Kormány által normatív határozatban meghatározott egyéb feladatot végez.
(2) Az Intézet tevékenységét országos illetékességgel látja el.
 (3) Az Intézet elnöke feladatkörében meghatározott célból, feladatkörében eljárva az állami szervektől, szervezetektől
adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
402/2010. (V. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Fodor Péter, a Nemzeti Munkáspárt képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. április 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy önkormányzati lakást többszörösen visszaeső büntetett előéletű polgárok NE kaphassanak?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés célja nem egyeztethető össze a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 70/A. § (1) bekezdésében
foglaltakkal, mely szerint „A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi,
illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül”.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az, hogy „többszörösen visszaeső büntetett előéletű polgárok” ne
kaphassanak önkormányzati lakást, ellentmond az Alkotmány negatív diszkrimináció tilalmát kimondó
szabályozásának.
Tekintettel arra, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan jogalkotási kötelezettséget keletkeztetne
az Országgyűlés számára, amely szabályozás ellentétes lenne az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglaltakkal,
ezért a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel
az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Az a kérdés, amely félrevezető a választópolgárok számára, az Alkotmánybíróság és az Országos
Választási Bizottság joggyakorlata szerint nem tesz eleget az egyértelműség követelményének.
A testület álláspontja szerint nem világos, mit ért a beadványozó az „önkormányzati lakást (...) NE kaphassanak”
kifejezés alatt. Nem egyértelmű, hogy a kérdésben szereplő kifejezés csak a tulajdonjog megszerzésére, vagy bérleti,
esetleg más (pl. haszonélvezeti) jogra vonatkozik-e, illetve tágan értelmezve kiterjed-e az öröklés egyes eseteire is.
Tekintettel arra, hogy a kérdésben megfogalmazottak több értelmezési lehetőséget is felvetnek, ezáltal
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a jogalkotó sem az állampolgár számára nem egyértelmű.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani, továbbá a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, a 70/A. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján, a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2014. LXXXII. törvény egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti
Társulási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét e törvény 1. számú melléklete tartalmazza.
4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 486. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
35/2016. (VII. 29.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. július 1. napjától 2016. szeptember 30. napjáig
prof. dr. Berkes Istvánt az  Országos Sportegészségügyi Intézet (a továbbiakban: OSEI) elhelyezésével összefüggő
feladatok összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) gondoskodik az OSEI elhelyezésére és a szükséges szervezeti keretek meghatározására vonatkozó javaslatok
előkészítéséről,
b) részt vesz a feladatával összefüggő szabályozó eszközök kidolgozásában,
c) együttműködik az új budapesti kórházfejlesztés előkészítéséért felelős miniszteri biztossal,
d) ellátja az  a)–c)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdésének a) pontja alapján havonta bruttó 373 950 Ft összegű díjazásra és
kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere