text:
232/2013. (VI. 30.) Korm. rendelete a KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díj fizetését szolgáló programjához kapcsolódó állami kezességvállalásról és kamattámogatásról.
A Kormány a Magyarország 2013. évi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (1) bekezdés g) pontjában,
a 13. § (2) bekezdés tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. útdíjköteles gépjármű: az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról
szóló 2013. évi LXVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) 2. § 21. pontja szerinti fogalom,
2. Széchenyi Útdíj Hitelprogram: a  Törvényben meghatározott útdíj fizetésének támogatására egyszerűsített
eljárással és kamattámogatással igénybe vehető, a  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. (a továbbiakban:
KAVOSZ VF) közreműködésével működtetett finanszírozási konstrukció,
3. refinanszírozási célú hitelszerződés: a  KAVOSZ VF és valamely pénzügyi intézmény közötti, a  Széchenyi Útdíj
Hitelprogram finanszírozása céljából kötött hitel- vagy kölcsönszerződés,
4. hitelszerződés: a  KAVOSZ VF és a  kis- és középvállalkozás között a  Széchenyi Útdíj Hitelprogram keretében
létrejött hitel- vagy kölcsönszerződés,
5. köztartozás: az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 20. pontja szerinti fogalom,
6. Általános Szerződési Feltételek: a  Széchenyi Útdíj Hitelprogram részletes feltételeit tartalmazó, a  KAVOSZ VF
honlapján közzétett dokumentum. 2. § Az  e  rendeletben szabályozott jogszabályi kezesség tekintetében az  állam által vállalt kezesség előkészítésének
és a  kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: R.)
az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
3. § Az  e  rendeletben szabályozott állami készfizető kezesség jogosultja külön felhívás nélkül köteles a  naptári
negyedévet követő hónap 20. naptári napjáig elektronikus úton tájékoztatni a  Magyar Államkincstárt
(a továbbiakban: kincstár) a kötelezettel fennálló jogviszonyából származó követelés adatairól és a kezességbeváltás
valószínűségére vonatkozó számításairól.
2. Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díj
fizetéséhez nyújtott hitelszerződésen alapuló kölcsönhöz kapcsolódó állami kezességvállalás
4. § (1) A  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
44/C.  §  (1)  bekezdése szerinti jogszabályi állami készfizető kezesség kizárólag azon visszafizetési kötelezettségre
terjed ki, amelynek alapja a KAVOSZ VF által kötött olyan hitelszerződés, amely:
a) kizárólag a Kvtv. 44/C. § (1) bekezdése szerinti célra,
b) köztartozással nem rendelkező, jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás, felszámolás, csődeljárás vagy
a megszüntetésére irányuló más, jogszabályban meghatározott eljárás alatt nem álló,
c) üzemeltetett útdíjköteles gépjárművenként legfeljebb 1 000 000 forint hitelösszegre,
d) egy éves – új hitelszerződés megkötésével legfeljebb kétszer meghosszabbítható – futamidőre,
e) a  11.  § (1)  bekezdése szerinti kamattámogatással csökkentett, legfeljebb egyhavi BUBOR + 1,5% ügyleti
kamatmértékkel, és f ) legkésőbb 2015. július 1-ig
kis- és középvállalkozás adóssal jön létre.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti meghosszabbítás esetén az  új hitelszerződés alapján folyósított kölcsönből
a korábbi hitelszerződés szerinti tartozás kiváltható.
(3) A Kvtv. 44/C. §-a szerinti kezességre az R. 6. § (3) bekezdését nem kell alkalmazni.
 (4) Az  e  § szerinti hitelfelhasználás keretében a  kis-és középvállalkozás és a  KAVOSZ VF óvadékot alapíthat
a  hitelszerződés szerint rendelkezésre bocsátott hitelösszegből, legfeljebb a  szerződésben kikötött hitelösszeg
20%-ának és a hitelösszegnek a hitelszerződés aláírásakor érvényes 3 havi ügyleti kamatának együttes összegére.
(5) A KAVOSZ VF a hitelszerződéshez kapcsolódó biztosítékok közül jogosult elsőként az állami készfizető kezességet
érvényesíteni.
(6) Az  állam készfizető kezessége nem terjed ki a  jogszabály által meghatározott késedelmi kamat és a  bírósági
végrehajtásra irányuló eljárás megindításának közvetlen költségeire.
(7) Az  állami készfizető kezesség az  állami kezességgel biztosított kölcsön első folyósítási napjától, de leghamarabb
2013. július 1-jétől a felvett kölcsön és járulékai visszafizetéséig, illetve az állami kezesség beváltásáig, de legkésőbb
2018. július 1-jétől számított 180. napig áll fenn.
5. § (1) Az  állami kezességvállalás feltétele, hogy a  hitelszerződés tartalmazza a  KAVOSZ VF és a  kis- és középvállalkozás
nyilatkozatát arról, hogy az  általuk megkötött jogügylet megfelel az  e  rendeletben foglalt feltételeknek, valamint
a hitelfelvevő kis- és középvállalkozás hozzájárulását ahhoz, hogy a KAVOSZ VF
a) az adatait és az 1. melléklet szerinti dokumentumokat az állami kezesség beváltása esetén a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnak (a továbbiakban: NAV),
b) a hitelszerződés adatait az  állami kezességvállalásról szóló adatszolgáltatás teljesítése és az  állami
kamattámogatás igénylése érdekében a kincstárnak
megküldje. (2) Az állami kezességvállalás feltétele, hogy a KAVOSZ VF és a hitelfelvevő kis- és középvállalkozás az általuk megkötött
hitelszerződésben vállalják, hogy a  kincstár és a  NAV számára minden, a  kezességvállalással kapcsolatos iratba
betekintést engednek és lehetővé teszik a helyszíni ellenőrzést.
(3) Amennyiben az  állami kezességvállalással érintett hitelszerződés felmondásra kerül, lejár vagy a  hitelszerződés
alapján fennálló követelés jogszabály alapján esedékessé válik és a  kölcsönt az  adós kis- és középvállalkozás
–  a  KAVOSZ VF írásbeli felszólítása ellenére – még nem fizette teljesen vissza, a  KAVOSZ VF a  hitelszerződés
lejáratát, – amennyiben az korábbi – annak felmondását, valamint jogszabály alapján az esedékesség napját követő
180 naptári napon belül érvényesítheti az állami kezességvállalásból eredő jogait a NAV-nál az 1. melléklet szerinti
igénylőlapon jelzett adatok és dokumentumok rendelkezésre bocsátásával a  10032000-01907003 számú „NAV
Állami kezesség beváltás” folyósítási számla ellenében. E határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
(4) A  NAV az  érvényesítés iránti kérelmet elutasítja, ha a  megkötött hitelszerződés vagy a  KAVOSZ VF eljárása
a kölcsönnyújtásnál nem felelt meg a Kvtv. 44/C. §-ában vagy az e rendeletben meghatározott feltételeknek.
6. § (1) A Széchenyi Útdíj Hitelprogramban résztvevő kis- és középvállalkozás köteles a  jogszabályi állami kezességvállalás
után a központi költségvetés javára kezességvállalási díjat fizetni. A fizetendő kezességvállalási díj mértéke az állami
kezességgel biztosított hitelszerződés szerinti tőkeösszeg állami kezességgel biztosított részére vetített évi 0,5%.
(2) A  díj megfizetése a  KAVOSZ VF közreműködésével történik. A  kis- és középvállalkozás a  hitelszerződés
megkötésekor egy összegben fizeti meg a  kezességvállalási díjat a  KAVOSZ VF részére, amelyet a  KAVOSZ VF
legkésőbb a  hitelszerződés megkötését vagy meghosszabbítását követő hónap 5. napjáig befizet a  kincstárnál
vezetett 10032000-01034004 számú „Kincstár Különleges bevételek” számlára. A  tárgyhónapban megkötött
hitelszerződések készfizető kezességvállalási díjai összevontan kerülnek átutalásra.
7. § Az  e  rendeletben nem szabályozott feltételek tekintetében az  Általános Szerződési Feltételek alkalmazandóak,
amelyek a  szerződésben meghatározott szolgáltatások arányosságának biztosítása érdekében a  belgazdaságért
felelős miniszter vagy az  általa kijelölt személy jóváhagyását követően lépnek hatályba, és a  Széchenyi Útdíj
Hitelprogram feltételei tekintetében csak a  belgazdaságért felelős miniszter vagy az  általa kijelölt személy
jóváhagyásával módosíthatók.
3. A Széchenyi Útdíj Hitelprogram forrásbevonásához kapcsolódó állami kezességvállalás
8. § (1) A  Kvtv. 44/B.  § (1)  bekezdése szerinti jogszabályi állami készfizető kezesség kizárólag azon visszafizetési
kötelezettségre terjed ki, amelynek alapja a KAVOSZ VF és a számára hitelt nyújtó pénzügyi intézmény közötti olyan
refinanszírozási célú hitelszerződés, amely négy éves, 2019. december 31-ig meghosszabbítható futamidőre jön
létre.
(2) Az  állami készfizető kezesség az  állami kezességgel biztosított kölcsön első folyósítási napjától a  felvett kölcsön
és járulékai visszafizetéséig, illetve az  állami kezesség beváltásáig, de legkésőbb 2020. július 1-jétől számított
180. napig áll fenn.
9. § (1) A KAVOSZ VF a jogszabályi állami kezességvállalás után a központi költségvetés javára kezességvállalási díjat köteles
fizetni. A  havonta utólag fizetendő kezességvállalási díj mértéke az  állami kezességgel biztosított refinanszírozási
célú hitelszerződésen alapuló kölcsön adott havi átlagos tőkeállományának összegére vetített évi 0,5%.
(2) A  KAVOSZ VF a  tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig átutalja a  kezességvállalási díjat a  központi költségvetés
részére a kincstárnál vezetett 10032000-01034004 számú „Kincstár Különleges bevételek” számlára.
10. § (1) Az  állami készfizető kezesség érvényesítésének feltétele, hogy a  KAVOSZ VF nem teljesítése esetén a  pénzügyi
intézmény a  refinanszírozási célú hitelszerződés felmondását megelőzően írásban felszólítja a  KAVOSZ VF-t
a tartozása megfizetésére.
(2) Amennyiben a  refinanszírozási célú hitelszerződés felmondásra kerül, a  lejáratkor a  kölcsönt a  KAVOSZ VF még
nem fizette teljesen vissza, vagy a  hitelszerződés alapján fennálló követelés jogszabály alapján esedékessé válik,
a  pénzügyi intézmény a  refinanszírozási célú hitelszerződés lejáratát, esedékessé válását vagy – amennyiben
az korábbi – annak felmondását követő 180 naptári napon belül érvényesítheti az állami kezességvállalásból eredő
jogait a  NAV-nál az  R. 11. számú melléklete szerinti igénylőlapon jelzett adatok és dokumentumok rendelkezésre
bocsátásával a 10032000-01907003 számú „NAV Állami kezesség beváltás” folyósítási számla ellenében. E határidő
elmulasztása jogvesztéssel jár.
(3) A NAV az érvényesítés iránti kérelmet elutasítja, ha a megkötött refinanszírozási célú hitelszerződés nem felelt meg
a Kvtv. 44/B. §-ában vagy az e rendeletben meghatározott feltételeknek.
4. A Széchenyi Útdíj Hitelprogram állami kamattámogatása 11. § (1) A  kincstár az  állam nevében a  Széchenyi Útdíj Hitelprogramhoz kapcsolódó hitelszerződéseken alapuló
kölcsönök támogatására a  központi költségvetésből a  hitelszerződések tőkeösszegére vetített évi 4% mértékű
kamattámogatást nyújt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kamattámogatás a KAVOSZ VF-től igényelhető.
 (3) Azon Széchenyi Útdíj Hitelprogram keretében kötött hitelszerződés után nyújtható kamattámogatás, amelynél
a) a  KAVOSZ VF nyilatkozattal alátámasztja, hogy a  hitelszerződés megfelel a  4.  § (1)  bekezdése szerinti
feltételeknek, és
b) a  kis- és középvállalkozás megtette az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.  (XII.  31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 72.  §-a szerinti nyilatkozatokat az  Ávr. 72.  § (2)  bekezdés e), g) és
h) pontjában előírt nyilatkozatok kivételével.
(4) A  kis- és középvállalkozás kamattámogatási kérelme benyújtásakor az  e  rendelet és a  12.  § (3)  bekezdése alapján
megkötött szerződés szerinti feltételek meglétét a KAVOSZ VF köteles ellenőrizni.
(5) A KAVOSZ VF a kérelem elutasítása esetén az igénylőt írásban tájékoztatja az elutasítás indokáról.
 (6) A  kincstár a  támogatott kis- és középvállalkozásnál a  kamattámogatás igénybevételének jogszerűségét hatósági
ellenőrzés keretében vizsgálhatja.
 (7) Ha a kincstár megállapítja, hogy a kis- és középvállalkozás jogosulatlanul vette igénybe a kamattámogatást, akkor
határozatban intézkedik a támogatás – igénybevétel napjától számított, a Polgári Törvénykönyv szerinti késedelmi
kamattal növelt – összegének visszafizettetése iránt.
12. § (1) A KAVOSZ VF a (2) és (3) bekezdés szerinti adattartalommal rendelkező kamattámogatásra irányuló lehívási kérelmét
2013. szeptember 1-jétől a  kincstárhoz nyújthatja be minden hónap utolsó munkanapjáig. 2013. szeptember
30-ig nyújthatóak be a  2013. július 1-jétől 2013. augusztus 31-ig megkötött hitelszerződésekkel kapcsolatos
kamattámogatásra irányuló lehívási kérelmek.
(2) A kamattámogatásra irányuló lehívási kérelem adattartalmát a (3) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza.
 (3) A KAVOSZ VF legkésőbb 2013. augusztus 15-ig szerződést köt a belgazdaságért felelős miniszterrel és a kincstárral
az  (1)  bekezdés szerinti kamattámogatás folyósításának és elszámolásának rendjéről, a  pénzügyi ellenőrzéshez
szükséges adatszolgáltatásról, valamint az  egyéb, e  rendeletben nem szabályozott kötelezettségekről.
A kamattámogatás lehívására a KAVOSZ VF e szerződés megkötését követően jogosult.
(4) A  KAVOSZ VF részére a  kamattámogatást az  állam nevében a  kincstár folyósítja a  KAVOSZ VF utólagos havi
elszámolása alapján.
(5) A KAVOSZ VF (4) bekezdés szerinti elszámolását a kincstár ellenőrzi.
 (6) Ha a  kincstár az  (5)  bekezdés szerinti ellenőrzés során szabálytalanságot tár fel, az  elszámolással kapcsolatos
követelést a KAVOSZ VF-fel szemben a polgári jog szabályai szerint érvényesíti.
 (7) A  KAVOSZ VF a  lehívott kamattámogatások összegeiről, a  kamattámogatással érintett kölcsönök negyedév végén
fennálló állományáról a  negyedév utolsó hónapjának kamattámogatásra irányuló lehívási kérelem benyújtásával
egyidejűleg a belgazdaságért felelős miniszter részére személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít.
Az adatszolgáltatás kiterjed a KAVOSZ VF által megkötött kamattámogatással érintett kölcsönszerződések számára,
összegére, fennálló állományára és a lehívott kamattámogatás összegére.
(8) A  KAVOSZ VF évente, a  tárgyévet követő év május 31-ig elektronikus úton szerződésenként adatot szolgáltat
a kincstárnak a kamattámogatással érintett kölcsönök kamatának megfizetéséhez nyújtott állami kamattámogatás
összegéről.
(9) A KAVOSZ VF évente egyszer az igénybe vett kamattámogatás összegéről, valamint a kamattámogatás tartalmáról
írásban tájékoztatást ad a kis- és középvállalkozás részére.
13. § (1) A kincstár képviseli az államot a Széchenyi Útdíj Hitelprogram állami kamattámogatásából eredő valamennyi polgári
jogi jogviszonyban.
(2) A Széchenyi Útdíj Hitelprogramra nem kell alkalmazni az Ávr. 70. §-át, 71. §-át, 73. §-át, 77. §-át, 78. § (6) bekezdését,
79. §-át és 80. §-át.
14. § (1) A  Széchenyi Útdíj Hitelprogram keretében a  kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kamattámogatás csekély
összegű (de minimis) támogatásnak minősül, és a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletben (a továbbiakban: csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet) és az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett kis- és középvállalkozás által a csekély
összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja alapján tett nyilatkozat szerinti és az e rendelet
alapján igénybe vett támogatás támogatástartalma nem lépi túl a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendeletben meghatározott felső határt.
(3) A  kedvezményezett kis- és középvállalkozás számára adott évben megítélt csekély összegű támogatás összegébe
az  e  rendelet alapján a  megítélt hitelkeret támogatott futamidejének időszakára jutó kamattámogatás összege
számít bele.
(4) A  KAVOSZ VF tájékoztatja a  kedvezményezett kis- és középvállalkozást arról, hogy csekély összegű támogatásban
részesül. A  tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre,
hivatkozva annak pontos címére és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell
határoznia a támogatás összegét az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2.  mellékletében foglalt
módszertan alapján kiszámolt támogatástartalomban kifejezve.
(5) A  kedvezményezett kis- és középvállalkozás az  állami támogatással kapcsolatos dokumentumokat a  támogatási
jogviszony megszűnését követő 10. év utolsó napjáig megőrzi.
5. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
16. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379, 2006.12. 28. 5. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2013. (II. 4.) NFM rendelete a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (4) bekezdésében és a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény
133. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § e) és w) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. § Ez a rendelet a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató által az egyetemes szolgáltatásra jogosult
felhasználók részére kibocsátott számla számlaképére vonatkozó követelményeket határozza meg.
2. § A villamos energia egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképre vonatkozó részletes előírásokat
a) részszámla esetében az 1. melléklet, b) elszámoló számla esetében a 2. melléklet
tartalmazza. 3. § (1) A földgáz egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképre vonatkozó részletes előírásokat
a) részszámla esetében a 3. melléklet, b) elszámoló számla esetében a 4. melléklet
tartalmazza. (2) A mérő nélküli fogyasztási helyek esetében a 4. melléklet szerinti számlakép alkalmazandó, azzal, hogy a mérőre
vonatkozó adatok értelemszerűen elhagyhatók. 4. § (1) Az egyetemes szolgáltató az 1–4. mellékletben meghatározott adatokat az ott meghatározott elrendezésben köteles
feltüntetni. (2) Az 1–4. mellékletben a meghatározott adatokhoz tartozó szöveges magyarázatok nem képezik a számlakép részét.
(3) Az egyetemes szolgáltató köteles a számlán alkalmazott rövidítések és a felhasználók számára nehezen érthető
szakkifejezések magyarázatát rendszeresen, legalább évente egyszer a számlához csatoltan megadni.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképről szóló
31/2010. (IV. 15.) KHEM rendelet. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
41/2015. (III. 11.) Korm. rendelete az Összefogás az Államadósság Ellen Alap megszüntetéséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az Összefogás az Államadósság Ellen Alap (a továbbiakban: Alap) 2015. március 31-én megszűnik.
 (2) Az Alap fennálló magánjogi szerződéseit az (1) bekezdésben meghatározott határnapig megszünteti vagy az ilyen
jogviszonyból származó jogainak és kötelezettségeinek összességét az  Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) részére ellenszolgáltatás nélkül átadja.
(3) Az Alap az (1) bekezdésben meghatározott határnapig gondoskodik
a) fizetési számlájának az (1) bekezdésben meghatározott határnappal történő megszüntetéséről, és
b) pénzeszközeinek a központi költségvetés javára történő átutalásáról.
(4) A  (3)  bekezdés b)  pontja alapján átutalt pénzeszközt a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló
2014. évi C. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 4. Egyéb költségvetési
bevételek cím, 1. Vegyes bevételek alcímen belül önálló jogcímcsoportként kell elszámolni.
(5) Az Alap záró beszámolóját az ÁKK Zrt. az Alap megszűnését követő 60 napon belül elkészíti, és benyújtja a Kormány
számára. Az ÁKK Zrt. az Alap záró beszámolóját a Kormány általi elfogadását követően haladéktalanul a honlapján
közzéteszi.
(6) Az  Alap megszűnésének időpontjáig keletkezett iratokat, valamint az  (5)  bekezdés szerinti záró beszámolót és
az ahhoz kapcsolódó iratokat az ÁKK Zrt. a jogszabályokban és a vonatkozó belső szabályzataiban foglaltak szerint
megőrzi.
(7) Az  Alap megszűnésével összefüggésben az  (1)  bekezdésben meghatározott határnapot követően felmerülő
költségek az ÁKK Zrt.-t terhelik.
(8) Az  Alap Irányító Testülete és felügyelőbizottsága tagjainak megbízatása az  (1)  bekezdésben meghatározott
határnappal megszűnik.
2. § Az ÁKK Zrt. az  1.  § (3)  bekezdés b)  pontja alapján átutalt összeggel egyező összegű államadósság-csökkentési
műveletet hajt végre. A Magyar Államkincstár az átutalt összegről az annak beérkezését követő hónap 15. napjáig
írásos tájékoztatást küld az ÁKK Zrt. részére.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. § 2015. április 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti az Összefogás az Államadósság Ellen Alapról szóló 69/2011. (IV. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1383/2011. (XI. 10.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 13 000,0 millió forint
átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 7505,4 millió forint átcsoportosítása tekintetében, 2011. november 25.
5494,6 millió forint átcsoportosítása tekintetében, 2011. december 10.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
366/2011. (XII. 30.) Korm. rendelete a hitelintézetek likviditási szintjének meghatározásáról, valamint devizapozícióbeli lejárati összhangjának szabályozásáról.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés b) és d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni a (2) bekezdésben felsoroltak kivételével a részvénytársasági formában
működő hitelintézetekre (a továbbiakban: hitelintézet). (2) E rendelet hatálya nem terjed ki a
a) lakás-takarékpénztárakra, b) Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-re, c) Magyar Export-Import Bank Zrt.-re, és
d) Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zrt.-re. (3) E rendelet 4. §-át az összevont felügyelet alá tartozó, több hitelintézetet is tartalmazó csoport esetében az ezen
összevont felügyeleti körbe tartozó magyarországi székhelyű hitelintézeteknek együttesen, konszolidáltan kell
teljesíteniük. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. államkötvény: az állam által a kötvényről szóló kormányrendelet szerint kibocsátott értékpapír;
2. betét: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti betétszerződés vagy takarékbetét-szerződés alapján
fennálló tartozás, ideértve a bankszámlaszerződés alapján fennálló pozitív számlaegyenleget is;
3. deviza nostro számla: a belföldi, a GMU hitelintézeteknél, az egyéb külföldi hitelintézeteknél és a Magyar Nemzeti
Banknál (a továbbiakban: MNB), vagy külföldi központi banknál vezetett deviza pénzforgalmi (elszámolási, nostro)
számla, valamint a hozzájuk kapcsolódó átvezetési számla; 4. egyéb követelés: a befektetési szolgáltatási tevékenységből származó követelés és az egyéb aktív elszámolás;
5. egyéb külföldi hitelintézet: a GMU tagországok kivételével az összes külföldi ország hitelintézete, ideértve
a nemzetközi hitelintézeteket is; 6. egyéb mérlegen kívüli kötelezettség: olyan, szerződés alapján fennálló mérlegen kívüli kötelezettség, illetve
követelés, amely pénzeszköz vagy egyéb eszköz átadására, illetve átvételére vonatkozik, a mérleg fordulónapján már
fennáll, de mérlegtételkénti szerepeltetése egy jövőbeni esemény bekövetkezésétől, vagy a szerződés teljesítésétől
függ; 7. Európai Központi Bank, illetve az eurórendszer központi bankjai által, monetáris politikai ügyletek keretében
elfogadható értékpapírok értéke: az Európai Központi Bank, illetve az eurórendszer központi bankjai által monetáris
politikai műveletek során – az adott intézmény számára még rendelkezésre álló kereten belül – szabad rendelkezésű
(nem zárolt) értékpapírok állománya befogadási értéken, ideértve a pénzforgalom fedezetére, az Európai Központi
Bank, illetve az eurórendszer bármely központi bankjának javára limitként zárolt, de ki nem használt állományt is;
8. finanszírozási pozíció: a treasury likviditási pozíciójához kapcsolódó jelenlegi, illetve jövőbeli pénzáramlásokból
származó kötelezettségek és követelések különbségéből adódó, 30 naptári napra számított kumulált finanszírozási
hiány, illetve többlet, ide nem értve a leányvállalatokkal kötött szerződések alapján keletkező pénzáramlásokat,
amelynek meghatározásakor csak a hitelintézet saját nevében, saját kockázatára megkötött szerződésekből származó
követeléseket és kötelezettségeket kell figyelembe venni; 9. fordított repóügylet: a tőkepiacról szóló törvényben meghatározott fogalom;
10. garancia: olyan előre rendelkezésre nem bocsátott hitelkockázati fedezet, amely olyan kötelezettségvállaláson
alapul, amely kielégíti a hitelezési kockázat kezeléséről és tőkekövetelményéről szóló kormányrendeletben
(a továbbiakban Hkr.) foglalt minimum követelményeket, és amely nem minősül hitelderivatívának;
11. GMU: az Európai Unió azon tagállamai, amelyek pénzneme az euró;
12. GMU hitelintézet: a GMU tagországok pénzpiaci alapok nélküli egyéb monetáris pénzügyi intézményei;
13. hátralévő lejárat: a) hitel, b) betét, vagy
c) egyéb instrumentum esetén a mutató számításának időpontja és a szerződésben meghatározott eredeti lejárat között fennálló időtartam;
14. háztartás: természetes személy, ideértve az egyéni vállalkozót is;
15. helyi önkormányzatok: a fővárosi, a megyei, a helyi (területi, nemzetiségi) önkormányzatok és az azok irányítása
alatt álló, kezelésében működő intézmények, valamint azok a nonprofit szervezetek, amelyeket elsősorban a helyi
önkormányzatok finanszíroznak, és amelyek felett a helyi önkormányzatok gyakorolják az irányítást;
16. hitelderivatíva: a Hkr.-ben meghatározott feltételeknek megfelelő instrumentum;
17. hitelkeret: a hitelező és az adós között írásban létesített hitelszerződés alapján az adós részére rendelkezésre
tartott pénzösszeg (ideértve a folyószámla és rulírozó hitelkeretet is), amelynek terhére a hitelintézet – meghatározott
szerződési feltételek megléte esetén – a kölcsönszerződés megkötésére, vagy egyéb hitelművelet végzésére köteles;
18. jelzáloglevél: a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló törvény szerint meghatározott értékpapír;
19. kkv betét: mikro-, kis- és középvállalkozások lekötött betéte, a látra szóló- és folyószámlabetét-állománya, valamint
a lejárat nélküli betét, abban az esetben, ha az háztartással szembeni kitettségnek minősül;
20. kötelező jegybanki tartalék elvárt szintjétől való eltérés: a kötelező jegybanki tartalék teljesítésére szolgáló
bankszámla egyenlegének az adott hónap hátralévő időszakában tartandó elszámolási számlaegyenlegétől számított
eltérés; 21. kötelező jegybanki tartalék elvárt szintjének várható megváltozása: az adott hónap hátralévő időszakában tartandó
elszámolási számlaegyenleg és az adott havi, MNB által megállapított tartalékkötelezettség különbsége;
22. kötvény: a forgalomba hozatal helyének joga szerint kötvénynek minősülő pénzügyi eszköz;
23. központi költségvetési intézmények (az államháztartáshoz tartozó intézmények): az államhatalom szervei,
a Kormány, a minisztériumok, az országos hatáskörű szervek és a felügyeletük alá tartozó költségvetési szervek és
az MNB honlapján közzétett listának megfelelően a központi költségvetésbe sorolt nem pénzügyi vállalatok;
24. lejárat nélküli tételek: a) eszköz oldalon ide tartozik a konkrét lejárathoz nem köthető részvény, vagyoni részesedés, saját eszköz,
törlesztési kötelezettséget nem tartalmazó hitel, és a lejárattal nem rendelkező nyújtott, nem visszaváltható
alárendelt és egyéb kölcsöntőke, valamint a folyószámlához kapcsolódó hitelkeretből folyósított lejárat nélküli
kölcsön, ha a szerződés nem tartalmaz a szerződéses feltételek utólagos módosítására ösztönző, vagy azt
lehetővé tevő elemet, b) a forrás oldalon ide tartozik a konkrét lejárathoz nem köthető saját tőke és a futamidő nélküli betét (a betéti
okiratokat kivéve); 25. lejárt tételek: a mutató számításának időpontjáig esedékessé vált, de ki nem fizetett tőke-, kamat- és egyéb
követelés könyv szerinti bruttó értéke, ideértve azon mérlegben szereplő betéteket, illetve a hitelintézet által
kibocsátott azon értékpapírokat és azok kamatát, járulékát is, amelyeket a lejárat után (az esedékességkor) az ügyfelek
nem váltottak ki; 26. mérlegfőösszeg: mérlegben szereplő eszközök együttes összege;
27. mikro-, kis- és középvállalkozás: a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben (a továbbiakban
Hpt.) meghatározott fogalom; 28. MNB által, monetáris politikai ügyletek keretében elfogadható értékpapírok értéke: az MNB monetáris politikai
műveletei során az elkövetkező 30 naptári napban felajánlható, szabad rendelkezésű (nem zárolt) értékpapírok
állománya befogadási értéken, ideértve a pénzforgalom fedezetére, az MNB javára limitként zárolt, de ki nem használt
állományt is, amely nem tartalmazza a 7. pontban meghatározott, az Európai Központi Bank, illetve az eurórendszer
központi bankjai által, monetáris politikai ügyletek keretében elfogadható értékpapírok értékét;
29. nem pénzügyi vállalat: pénzügyi szolgáltatást nem nyújtó gazdálkodó szervezet, amelynek fő tevékenysége a piaci
értékesítésre szánt javak előállítása, illetve nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása;
30. nem-rezidens (külföld): rezidensnek nem minősülő természetes személy és szervezet;
31. óvadéki betét: olyan betét, amelyet az ügyfél a vele szemben fennálló követelés biztosítékaként (hitel) helyezett el
a hitelintézetnél azzal, hogy a szerződés nem, vagy nem szerződésszerű teljesítése esetén a hitelintézet követelését
a betét felhasználásával kielégítheti; 32. pénztárkészlet: a hitelintézetnél lévő forint és valuta készpénzállomány, a törvényes fizetőeszközül szolgáló
nemesfém érmék, azok fizikai elhelyezésétől függetlenül, valamint a hitelintézet egységei közötti úton lévő
készpénzállomány; 33. pénzpiaci alap: olyan befektetési alap, amelynek befektetési jegyei likviditás szempontjából a bankbetétekhez
hasonló, és eszközeit elsősorban pénzpiaci eszközökbe, vagy legfeljebb 1 éves hátralévő lejáratú transzferálható
hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba, vagy pénzpiaci eszközök kamataihoz hasonló megtérülésű eszközökbe
fektetik; 34. rezidens: olyan természetes és jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely
gazdasági érdekeltségének központja Magyarország területén van, ideértve: a) a Magyarországon állampolgárságtól függetlenül legalább egy éve életvitelszerűen tartózkodó, vagy szándékai
szerint tartózkodni akaró természetes személy, ide nem értve az itt működő külföldi diplomáciai és konzuli
képviseletek nem magyar állampolgárságú tagját, alkalmazottját és azok családtagját, továbbá a tanulmányok
folytatása vagy gyógyászati kezelés céljából itt tartózkodó, illetve ide érkező természetes személyt,
b) a külföldön működő magyar diplomáciai és konzuli képviseletek, azok magyar állampolgárságú tagja,
alkalmazottja és az említett személyek családtagja, a Magyar Honvédség hivatásos vagy szerződéses
állományának külföldön szolgálatot teljesítő tagja, továbbá az állam alkalmazásában külföldön munkát végző
egyéb természetes személy, c) a Magyarországon – ideértve a vámszabad- és a tranzitterületet is – székhellyel, telephellyel rendelkező, vagy
egyébként gazdasági tevékenységet folytató jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
(a továbbiakban együtt: szervezet), d) amennyiben egy szervezet rezidensi státusza – a fizikai jelenlét hiányában – nem állapítható meg, a székhelye
alapján a szervezet bejegyzésének helyét kell figyelembe venni, azaz a magyar cégbíróságnál bejegyzett
szervezet minősül rezidensnek; 35. saját kibocsátású hitelviszonyt megtestesítő értékpapír: a hitelintézet által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő
értékpapír; 36. Társadalombiztosítási Alap: Nyugdíj– és Egészségbiztosítási Alap;
37. változó devizás hitelkeret: olyan le nem hívott hitelkeret, amely esetében a hitelintézet saját döntése a folyósított
hitel denominációjának megválasztása, ideértve a forintban vagy a devizában denominált ilyen tulajdonsággal
rendelkező hitelkereteket is. A hitelintézet likviditási szintjének meghatározása
3. § (1) A hitelintézetnek – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – mindenkor teljesítenie kell az e rendelet által elvárt
minimumkövetelményt az alábbi mutatók közül legalább az egyik esetén:
a) Betétfedezeti mutató: az 1. melléklet szerint számított mutatószám,
b) Mérlegfedezeti mutató: a 2. melléklet szerint számított mutatószám.
(2) A jelzálog-hitelintézetnek az (1) bekezdés b) pontja szerinti mérlegfedezeti mutatóra vonatkozó
minimumkövetelményt kell teljesítenie. (3) Az (1) bekezdés szerinti mutatókat a hitelintézetek Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) számára történő napi gyakoriságú adatszolgáltatása alapján kell kiszámítani.
A hitelintézet devizapozícióbeli lejárati összhangjának biztosítása 4. § (1) A hitelintézetnek mindenkor teljesítenie kell az e rendelet által elvárt minimumkövetelményt a devizafinanszírozás
megfelelési mutató esetén. (2) A devizafinanszírozás megfelelési mutató a 3. melléklet szerint számított mutatószám.
(3) Az (1) bekezdés szerinti mutatót a hitelintézetek Felügyelet számára történő havi gyakoriságú adatszolgáltatása
alapján kell kiszámítani. Minimumkövetelmények 5. § (1) E rendelet 3. § (1) bekezdése alapján a hitelintézetnek mindenkor teljesítenie kell a 3. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott mutató esetében legalább a 0,2-es szintet, vagy a 3. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
mutató esetében legalább a 0,1-es szintet. (2) E rendelet 4. § (1) bekezdésében meghatározott devizafinanszírozás megfelelési mutatójának mindenkor el kell érnie
legalább a 0,65-os szintet. Záró rendelkezések 6. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. január 16-án lép hatályba.
(2) A 4. §, az 5. § (2) bekezdése és a 3. melléklet 2012. július 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
234/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KIRGIZ
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Felek”
kifejezve azon szándékukat, hogy tovább erősítsék a kétoldalú baráti kapcsolatokat,
valamint azon érdeküket, hogy hozzájáruljanak a  Felek közötti gazdasági kapcsolatok fejlődéséhez, különösen
a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés továbbfejlesztéséhez,
meggyőződve a  kétoldalú jogszabályi keret elmélyítésének szükségességéről, annak érdekében, hogy kedvező
feltételrendszer és megfelelő jogszabályi alap álljon rendelkezésre a  további együttműködéshez, az  alábbiakban
állapodtak meg:
1. cikk
 1. A Felek, a hatályos nemzeti jogszabályaik és rendelkezéseik által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések
meghozatalával támogatják a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés fejlődését.
 2. Jelen Megállapodás az együttműködés következő területeire terjed ki:
a) a Felek államai gazdasági képességeinek fejlesztésére,
b) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok intenzívebbé tételére, különös tekintettel a beruházásokra, az innovációra,
valamint egyéb gazdasági tevékenységek végrehajtására, melyek hozzájárulnak a kétoldalú külkereskedelmi
forgalom növekedéséhez.
2. cikk
A jelen Megállapodásban rögzített kétoldalú kapcsolatok előmozdítása érdekében, a Felek nemzeti jogszabályaikkal
és rendelkezéseikkel összhangban, jelen Megállapodás 1. cikkében rögzítetteknek megfelelően az együttműködést
az alábbi területeken hajtják végre:
1) az együttműködés fejlesztése és előmozdítása a következő területeken:
a) kereskedelem,
b) ipar és bányászat,
c) információ és kommunikáció, infokommunikációs technológia,
d) közlekedés,
e) környezetvédelem,
f ) oktatás, tudomány és technológia,
g) építőipar és lakásépítés,
h) mezőgazdaság, vízgazdálkodás és élelmiszerfeldolgozó-ipar;
i) turizmus,
j) bankszektor,
k) szellemi tulajdonjogok védelme,
l) technikai szabályok, szabványosítás, mérésügy,
m) egészségügy,
n) egészségipar és gyógyturizmus,
o) egyéb területeken történő együttműködés a Felek kölcsönös megegyezése alapján.
2) beruházási projektek és egyéb tevékenységek biztosítási és finanszírozási mechanizmusainak megkönnyítése,
3) a gazdasági és szakmai szervezetek, vállalatok, valamint a  kereskedelmi és iparkamarák és egyesületek
közötti kapcsolatok előmozdítása, erősítése,
4) beruházási projektek megvalósítását elősegítő konzultációs, jogi, banki és technikai szolgáltatások fejlesztése,
5) vásárok, kiállítások, szemináriumok és egyéb események megszervezéséhez és megtartásához szükséges
megfelelő feltételek megteremtése,
6) vegyesvállalatok alapítása és egyéb gazdasági együttműködési formák előmozdítása,
7) a gazdaságfejlesztést érintő tapasztalatcsere, ideértve delegációk fogadását és szakértők cseréjét a gazdaság
és a kereskedelem területén,
8) információcsere a  gazdasági tevékenységekre, a  beruházásra, a  kereskedelemre és a  technikai
rendelkezésekre (beleértve a  szabványosítást, az  akkreditációt, a  megfelelőségi értékelést, a  mérésügyet,
engedélyek, koncessziók és hozzájárulások kiadását, valamint a szellemi tulajdonjogok védelmét) vonatkozó
jogi szabályozásokkal kapcsolatosan,
9) az együttműködés egyéb formáinak megvalósítása a Felek egyetértése és határozata alapján.
3. cikk
A Felek előmozdítják bankfiókok és egyéb pénzügyi intézmények felállítását saját államuk területén.
4. cikk
 1. A jelen Megállapodás megvalósítása céljából a  Felek létrehozzák a  Magyar–Kirgiz Gazdasági Együttműködési
Kormányközi Bizottságot (a továbbiakban „Bizottság”).
 2. Jelen Megállapodás végrehajtása érdekében, a Bizottságot a Felek képviselőinek a részvételével hozzák létre. A Felek
a Bizottságba egy-egy társelnököt jelölnek. A Bizottság bármely fél kérésének megfelelően felváltva ülésezik a Kirgiz
Köztársaságban és Magyarországon.
3. Szükség szerint, a  Bizottság az  együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat hozhat
létre.
4. A Bizottság a  munkarendjét az  első ülésén maga határozza meg. A  Felek államaik hatályos jogszabályaival
összhangban a Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket önállóan viselik.
5. cikk
A jelen Megállapodás nem befolyásolhatja Magyarország európai uniós tagságából fakadó kötelezettségeit. Ennek
megfelelően jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem alkalmazhatók, illetve
értelmezhetők olyan módon, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármely más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen az  Európai Unió alapját képező Szerződésekből, valamint az  Európai Unió jogából
származó kötelezettségeit.
Jelen megállapodás rendelkezései nem érintik a  Felek nemzetközi szerződésekben való részvételéből, valamint
nemzetközi szervezetekben való tagságából eredő jogait és kötelezettségeit.
A jelen Megállapodásban szabályozott kérdések tekintetében az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai,
másrészről a Kirgiz Köztársaság között létrejött, 1995. február 9-én Brüsszelben aláírt Partnerségi és Együttműködési
Megállapodás az irányadó, annak későbbi módosításaival és kiegészítéseivel együtt.
6. cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos véleményeltéréseket a  Felek konzultáció
útján rendezik.
7. cikk
 1. Jelen Megállapodás a  hatályba lépéshez a  Felek belső joga szerint szükséges követelmények teljesüléséről szóló
későbbi írásos diplomáciai értesítés kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
2. Jelen Megállapodás határozatlan időre szól. A  jelen Megállapodást bármelyik Fél felmondhatja, e  szándékáról
a  másik Felet írásban értesíti. Ebben az  esetben a  jelen Megállapodás a  felmondásról szóló értesítés átvételétől
számított hat hónap elteltével szűnik meg.
3. Jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött, illetve végzett
konkrét megállapodások, projektek vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a Felek másképp nem döntenek.
4. Jelen Megállapodás rendelkezései a  felek közös megegyezése alapján, külön jegyzőkönyvek formájában
módosíthatóak. A  jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a  jelen cikk 1. bekezdése szerint lép
hatályba és a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
Kelt Mauerbach, 2017. július 11 (nap) napján, két eredeti példányban, kirgiz, orosz, magyar, és angol nyelven,
melyeket tekintve mindegyik szöveg egyformán hiteles. A  jelen Megállapodás eltérő értelmezése esetén a  Felek
az angol nyelvű változatot tekintik irányadónak.
Magyarország a Kirgiz Köztársaság
 Kormánya részéről Kormánya részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 7. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
205/2014. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Romwalter Pétert
2014. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2014. (XII. 31.) KKM közleménye a Biológiai Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2014. VIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi VIII. törvénnyel, a  Magyar Közlöny 2014. február 11-i, 19. számában kihirdetett, a  Biológiai Sokféleség
Egyezményhez kapcsolódó, a  genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a  hasznosításukból származó
hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv 33. Cikk 1.  pontja az  alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Jegyzőkönyv a megerősítésről, az elfogadásról, a  jóváhagyásról vagy a csatlakozásról szóló ötvenedik okiratnak
az  Egyezmény Részes Feleit képviselő államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek általi letétbe
helyezését követő kilencvenedik napon lép hatályba.”
Az ötvenedik okirat letétbe helyezésének napja: 2014. július 14.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2014. október 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi VIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Biológiai
Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból
származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2014. évi
VIII. törvény 2. és 3. §-a 2014. október 12-én, azaz kettőezer-tizennégy október tizenkettedik napján lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
15/2014. (HK 4.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség légiszállító képességének fejlesztését előkészítő Program Fejlesztő Munkacsoport felállításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy az intézkedés
végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
3. A légiszállító képesség fejlesztése keretében az MH
feladatrendszeréhez illeszkedő repülőeszközök és kapcsolódó szolgáltatások beszerzése érdekében, a vonatkozó
felsővezetői döntések, a beszerzési eljárás előkészítésére,
továbbá a feladattal összefüggő tervező, szervező és koordinációs feladatok ellátására javaslattételi jogkörrel Program Fejlesztő Munkacsoportot (a továbbiakban: PFM) hozunk létre.
4. A PFM vezetőjét HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (továbbiakban: HM HVF) főosztályvezetője jelöli ki.
5. A PFM titkárát a PFM vezetője jelöli ki.
6. A PFM állandó tagjai:
a) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadmű
veleti Csoportfőnökség,
b) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség,
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
d) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
e) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosz
tály,
f) a HM HVF,
g) a HM Védelemgazdasági Hivatal (továbbiakban: HM
VGH),
h) az MH Logisztikai Központ, i) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (továbbiakban: MH ÖHP),
j) az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
k) az MH Légijármű Javítóüzem
képviselői.
7. A PFM üléseire eseti jelleggel, szakmai együttműködési céllal meghívást kaphatnak a PFM-ben delegált képviselővel nem rendelkező honvédségi szervezetek, valamint a KNBSZ is.
8. A PFM tagjait a 6. pontban megjelölt honvédségi
szervezetek állományából az adott honvédségi szervezet
vezetője jelöli ki.
9. A PFM tagjainak a PFM tevékenységével összefüggésben titoktartási nyilatkozatot kell tenniük.
10. A PFM saját eljárási és belső jelentési rendjét a PFM
vezetője határozza meg.
11. A PFM fő feladata a merevszárnyú légiszállító képesség fejlesztéséhez kapcsolódó felsővezetői szintű döntésekhez szükséges egységes szakmai háttér biztosítása,
szakmai javaslatok összeállítása és az érintett vezetők tájékoztatása az összes kapcsolódó alternatíva előnyeinek és
hátrányainak megjelenítésével.
12. A PFM működése során a légiszállító képesség fejlesztéséhez szükséges eszközök és szolgáltatások beszerzésével összefüggő eljárással kapcsolatban döntési jogkörrel nem rendelkezik.
13. A PFM vezetője
a) jogosult a döntések előkészítése érdekében – szakte
rületi érintettség esetén – a honvédségi szervezetek és a
KNBSZ parancsnokait, vezetőit a HM HVF útján megkeresni;
b) köteles a HM HVF útján a HM közigazgatási államtitkárt (a továbbiakban: HM KÁT) és a Honvéd Vezérkar
főnökét (a továbbiakban: HVKF) azonnali tájékoztatni a
felmerült akadályozó tényezőkről;
c) jogosult a delegált személyek részére határidős feladatok meghatározására, amely a PFM feladattervében
rögzítésre kerül;
d) jogosult indokolt esetben a HM KÁT útján tárcaközi
egyeztetés kezdeményezésére;
e) jogosult a beszerzési eljárások során a honvédelmi
szervezetek beszerzéseinek eljárásrendjéről szóló HM utasítás szerint piackutatás kezdeményezésére;
f) jogosult a beszerzési eljárást kezdeményező iratok
ajánlatkérő szervezet részére történő megküldésére.
14. A HM szervek, honvédségi szervezetek vezetői a
PFM vezetőjének megkeresésére a feladatkörük szerint
kötelesek együttműködni.
15. A PFM feladatai a következők:
a) a légiszállító képesség fejlesztésével és fenntartásá
val összefüggő eszközök és szolgáltatások beszerzésének
előkészítése, melynek során a rendszerszemléletű megkö
zelítés elvét kell alkalmazni, amely magában foglalja a repülőeszközöket, a járulékos technikai, haditechnikai felszerelést, a kiképzést, a logisztikai támogatást és az infrastrukturális beruházások körét, ideeértve mindezek életciklus-szemlélet szerinti forrásszükséglet-tervezését;
b) a képességfejlesztés kialakításakor az MH alaprendeltetéséből származtatott feladatokon túl az állami légiszállítás feladatrendszeréből adódóan a következő képességirányokra való képesség figyelembe vétele:
ba) védett személyek szállítási feladatai,
bb) egészségügyi kiürítés (AIREVAC),
bc) veszélyes anyagok légi szállítása;
c) a korábbi beszerzési eljárás tapasztalatainak, eredmé
nyeinek, áttekintése, elemzése és figyelembe vétele a tervezett fejlesztési feladat előkészítése során;
d) indokolt esetben a piackutatás szempontrendszerének összeállítása és a végrehajtás kezdeményezése a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárásrendjéről szóló
HM utasítás szerint kijelölt honvédségi szervezet felé;
e) a fejlesztéssel összefüggő, korábban összeállított alkalmazói követelmények elemzése, pontosítása;
f) az alkalmazói igényeken alapuló, beszerezni kívánt
repülőgépek részletes műszaki követelményeinek, a beszerzési eljárás ezen alapuló dokumentumainak összeállítása;
g) a beszerzendő eszközök mennyiségének, főbb technikai paramétereinek, felszereltségének meghatározása;
h) az igények tükrében a piaci lehetőségek felmérése és
indokolt esetben az alkalmazói elvárások korrekciójára javaslatok megfogalmazása;
i) a beszerzéssel és a középtávú fenntartással kapcsolatos finanszírozási, költségvetési elemzések végrehajtása;
j) adatszolgáltatás a HM fejezet költségvetésének tervezéséhez; k) a beszerzés központi kormányzati költségvetésből
történő finanszírozása érdekében előterjesztések összeállítása a Kormány részére;
l) a beszerzésre tervezett repülőgépek műszaki karbantartásával és az alkalmazásával kapcsolatos személyi feltételrendszer biztosítása érdekében a jelenleg meglévő személyi létszám, szakmai felkészültség felmérése;
m) a fejlesztési feladathoz kapcsolódó kiképzési feladatok beazonosítása és a végrehajtási ütemtervek összeállítása;
n) a beszerzéssel kapcsolatos infrastrukturális követelmények és a kapcsolódó fejlesztési feladatok felmérése;
o) a beszerzéssel kapcsolatos hatósági feladatok beazonosítása, végrehajtásával kapcsolatos ütemtervek összeállítása, közreműködés a hatósági eljárások lefolytatásában;
p) a fejlesztési feladat végrehajtására összeállított feladatterv folyamatos pontosítása;
q) a szállítórepülő képesség fejlesztését biztosító beszerzésekre irányuló éves, illetve eseti kiegészítő megállapodások előkészítése;
r) a feladatvégrehajtás helyzetéről a HM KÁT és a
HVKF tájékoztatására állapotjelentés felterjesztése minden hónap utolsó munkanapjáig.
16. A PFM vezetője a részfeladatok határidőre történő
végrehajtása és előkészítése érdekében feladattervet készít, amelyet az intézkedés hatályba lépését követő 15. napig a HVKF útján a HM KÁT részére terjeszt fel jóváhagyásra.
17. A PFM üléseit a PFM vezetője hívja össze az aktuális feladatok által megkövetelt, de legalább havi rendszerességgel.
18. A PFM az alakuló ülését az intézkedés hatálybalépését követő 15. napig tartja meg.
19. A PFM munkájában való részvételért díjazás nem
adható.
20. A belföldi kiküldetési költségeket az PFM érintett
tagja tekintetében az állományilletékes szervezet viseli.
21. A PFM feladataival kapcsolatban esetlegesen felmerülő külföldi kiküldetések személyi és dologi költségeit
a HM VGH előzetesen tervezi a kereskedelmi kiutazások
tervében, amelyek felhasználása a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár egyedi jóváhagyásával
történhet.
22. Ez az intézkedés – a 23. pontban meghatározott kivétellel – az aláírását követő napon lép hatályba.
23. Az intézkedés 24. pontja 2014. április 1-jén lép hatályba.
24. Az intézkedés 6. pont b) alpontjában az „a HVK Kiképzési Csoportfőnökség” szövegrész helyébe az „az MH
Kiképzési és Doktrinális Központ” szöveg lép.
25. Ez az intézkedés a PFM feladatköréhez kapcsolódóan megkötött szerződések aláírását követő 30. napon hatályát veszti. E feltétel bekövetkeztéről a HM KÁT és a
HVKF a bekövetkezés naptári napjának megjelölésével
határozatot tesz közé a Honvédelmi Közlönyben.
26. Az intézkedés hatályvesztése után a feladatokat a
HM KÁT és a HVKF együttes intézkedésével felállításra
kerülő Program Irányító Csoport veszi át.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
11/2011. (VI. 27.) PSZÁF rendelete a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmények adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményekre (a továbbiakban: adatszolgáltató)
terjed ki. (2) Az adatszolgáltató jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) részére. (3) A jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. 2. § Az adatszolgáltató az adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és
formában, valamint a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles teljesíteni és a Felügyelet
részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettségét a Felügyelet által meghatározott
elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva teljesíti.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet I. rész
3. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat az adatszolgáltatás
esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
4. § (1) Az adatszolgáltató a) a negyedéves jelentést a tárgyidőszakot követő hónap 20. munkanapjáig;
b) az éves jelentést az éves beszámolót elfogadó közgyűlést követő 15. munkanapig, de legkésőbb a tárgyévet
követő év május 31-ig; c) az adatszolgáltató törzsadatairól szóló, tárgyév június 30-i állapotot tükröző jelentést a második negyedévre
vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig, az időközi
változások miatti törzsadatjelentést a változást követő 15 munkanapon belül
köteles a Felügyelet részére megküldeni. (2) Az adatszolgáltató a felügyeleti alapdíj számításáról szóló éves bevallást a tárgyév január 31. napjáig, a felügyeleti
változó díj számításáról szóló negyedéves jelentést a negyedéves adatszolgáltatási jelentéssel egy időben, a tárgyévre
számított felügyeleti változó díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második negyedévére
vonatkozó bevallásban – külön korrekciós tételként – köteles megküldeni a Felügyelet részére.
5. § (1) Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba.
(2) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatást a) a negyedéves jelentés esetében 2011. július 1-jével kezdődő vonatkozási időszakokra,
b) az éves jelentés esetében 2011. január 1-jétől kezdődő vonatkozási időszakokra
kell alkalmazni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
1562/2015. (VIII. 12.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében megvalósuló integrált területi programok jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja 1.1. Bács-Kiskun megye,
1.2. Baranya megye,
1.3. Békés megye,
1.4. Borsod-Abaúj-Zemplén megye,
1.5. Csongrád megye,
1.6. Fejér megye,
1.7. Győr-Moson-Sopron megye,
1.8. Hajdú-Bihar megye,
1.9. Heves megye,
1.10. Jász-Nagykun-Szolnok megye,
1.11. Komárom-Esztergom megye,
1.12. Nógrád megye,
1.13. Somogy megye,
1.14. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye,
1.15. Tolna megye,
1.16. Vas megye,
1.17. Veszprém megye és
1.18. Zala megye
integrált területi programját az 1. melléklet szerint,
2. jóváhagyja
2.1. Békéscsaba,
2.2. Debrecen,
2.3. Dunaújváros,
2.4. Eger,
2.5. Győr,
2.6. Hódmezővásárhely,
2.7. Kaposvár,
2.8. Kecskemét,
2.9. Miskolc,
2.10. Nagykanizsa,
2.11. Nyíregyháza,
2.12. Pécs,
2.13. Salgótarján,
2.14. Sopron,
2.15. Szeged,
2.16. Székesfehérvár,
2.17. Szekszárd,
2.18. Szolnok,
2.19. Szombathely,
2.20. Tatabánya,
2.21. Veszprém és
2.22. Zalaegerszeg
integrált területi programját a 2. melléklet szerint,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett területi szereplő bevonásával – gondoskodjon az integrált
területi programok 1. melléklet 1. pontjában foglalt táblázat F oszlopa és 2. melléklet 1. pontjában foglalt táblázat
F oszlopa szerinti átdolgozásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
(a  továbbiakban: TOP) 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének a  3.  pont szerinti elkészítéséről és a  Nemzeti
Fejlesztési Kormánybizottság részére történő benyújtásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30. 5. egyetért azzal, hogy elsősorban a TOP keretében szükséges finanszírozni azokat a fejlesztési elképzeléseket, amelyek
tevékenységeit és indikátorait tekintve illeszkednek a TOP célkitűzéseihez,
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a  fejlesztési elképzeléseket tartalmazó kormányzati
döntések TOP-ból történő finanszírozhatóságát és – szükség esetén – kezdeményezze az  integrált területi
programok módosítását az integrált területi programok éves felülvizsgálata során.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
360/2016. (XI. 25.) Korm. rendelete az Első Magyar Környezettudatos Szociális Országos Szövetkezet „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásáról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX.  törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  Első Magyar Környezettudatos Szociális Országos Szövetkezet „felszámolás alatt” (székhelye: 5130
Jászapáti, Dr. Szlovencsák Imre út 2., cégjegyzékszáma: 16-02-001899) társaságot (a  továbbiakban: társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ára – megállapítja, hogy a  társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2014. (XII. 17.) IM rendelete a büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartott elítéltek és egyéb jogcímen fogvatartottak letétjének kezeléséről és a birtokukban lévő külföldi fizetőeszközzel kapcsolatos eljárásról.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény 434. § (2) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ez a rendelet a büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) fogvatartott
a) szabadságvesztésre ítélt,
b) elzárásra ítélt,
c) közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést töltő,
d) pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő,
e) kényszergyógykezelt,
f ) előzetesen letartóztatott,
g) ideiglenes kényszergyógykezelt,
h) rendbírság helyébe lépő elzárást töltő és
i) szabálysértési elzárást töltő
(a továbbiakban együtt: fogvatartott) letétjének kezelését és a fogvatartott birtokában lévő külföldi fizetőeszközzel
kapcsolatos eljárást szabályozza.
(2) E rendelet alkalmazásában
1. készpénz-helyettesítő fizetési eszköz: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben
meghatározott készpénz-helyettesítő fizetési eszköz,
2. konvertibilis pénznem: a  devizakorlátozások megszüntetéséről, valamint egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2001. évi XCIII. törvényben meghatározott fogalom,
3. külföldi fizetőeszköz: a valuta és a deviza.
2. A letétbe helyezhető tárgyak köre 2. § (1) A büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) letétbe kell helyezni
a) a fogvatartottnál lévő vagy utóbb a birtokába kerülő hatósági igazolványt, hatósági bizonyítványt és egyéb
okiratot,
b) a  fogvatartottnál lévő vagy utóbb a  birtokába kerülő pénzeszközt – ide értve a  fogvatartott munkadíját,
a munkaterápiás foglalkoztatás vagy a  tanulmányok folytatása után járó pénzbeli térítését (a  továbbiakban
együtt: pénzbeli térítés) és a  bv. intézetbe folyósított rendszeres pénzellátását –, készpénz-helyettesítő
fizetési eszközt és a külföldi fizetőeszközt,
c) a  nyomdai úton előállított értékpapírt, a  takarékbetétkönyvet és a  b)  pont alá nem vonható egyéb
értéktárgyat,
d) a szabadságvesztésre ítélt ruházatát és lábbelijét,
e) azokat a tárgyakat, amelyeket a fogvatartott magánál tarthat, de azok letétbe helyezését kéri,
f ) azokat a  tárgyakat, amelyeket a  fogvatartott nem tarthat magánál, de letétbe helyezhetők és azok letétbe
helyezését a fogvatartott kéri.
 (2) Nem helyezhető letétbe olyan tárgy,
a) amelyet a fogvatartott a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 129. § (3) bekezdés a) pontja alapján
nem tarthat a bv. intézetben,
b) amelynek tárolása a Bv. 129. § (3) bekezdés b) pontja esetében a végrehajtás biztonságára veszélyt jelenthet,
c) amely a tárolásra közegészségügyi okból vagy más veszélyeztető jellege miatt nem alkalmas, így különösen
a gyógyszer, a romlandó élelmiszer, az üvegcsomagolású termék, valamint az elem és az akkumulátor.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  letétbe helyezést meg kell tagadni és – a  (4)–(5)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – ezzel egyidejűleg fel kell hívni a  fogvatartottat arra, hogy harminc napon belül
gondoskodjék a tárgy bv. intézeten kívüli megőrzéséről. Ha a  fogvatartott ennek a megadott határidőre nem tesz
eleget, az adott tárgyat – jegyzőkönyv egyidejű felvétele mellett – meg kell semmisíteni.
(4) Az átvett gyógyszerről jegyzőkönyvet kell felvenni, és azt a gyógyszerrel együtt az egészségügyi szakdolgozónak,
hivatali időn túl történt befogadás esetén a  biztonsági tisztnek kell megőrzésre átadni. Ha a  fogvatartott
nyilatkozata szerint a gyógyszer rendszeres szedése szükséges, haladéktalanul értesíteni kell a készenléti szolgálatot
teljesítő büntetés-végrehajtási orvost, ennek hiányában a  területileg illetékes orvost. A  továbbiakban az  orvos
rendelkezése szerint kell eljárni.
(5) Ha a  fogvatartottnál lőfegyver, lőszer, robbanó- vagy sugárzó anyag, kábítószer vagy olyan tárgy van, amelyről
szemrevételezés alapján feltételezhető, hogy bűncselekmény útján jött létre, így pl. hamis közokirat, hamis pénz
vagy hamis készpénz-helyettesítő fizetési eszköz, akkor az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szervet kell értesíteni.
(6) A letétbe helyezhető tárgyak mennyiségét – a tárolási lehetőségek figyelembevételével – a bv. intézet parancsnoka
határozza meg.
3. A letétkezelés szabályai 3. § (1) A befogadási eljárás során a bv. intézet igazolás ellenében átveszi a fogvatartottnál nem tartható tárgyakat, valamint
azokat a tárgyakat, amelyeknek a letétbe helyezését fogvatartott kéri, a fogvatartott letétjébe helyezi.
(2) A letéti tárgyakat letétezéskor olyan részletességgel kell leírni, hogy azok a későbbiekben azonosíthatók legyenek.
A  letéti tárgyak elhelyezésére szolgáló borítékot, tasakot, zsákot a  fogvatartott jelenlétében kell lezárni. A  zsákot
plombával, a  borítékot, tasakot a  fogvatartott által is aláírt papírszalaggal kell lezárni, átragasztani, olyan módon,
hogy ahhoz az ólomzár feltörése, a papírszalag megsértése nélkül senki ne férhessen hozzá.
(3) A letétkezelésért költség nem számítható fel, a letét után kamat nem fizethető.
 (4) A letétbe helyezett tárgyakat még a fogvatartott beleegyezésével sem szabad hasznosítani, használni vagy zálogba
adni.
 (5) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fogvatartott a letétjével szabadon rendelkezik. A fogvatartott rendelkező
nyilatkozatát írásban teheti meg. 4. Az értékletét 4. § (1) A  fogvatartott nyilatkozata szerint vagy a  bv. intézet által értéktárgyként megjelölt tárgyakat értékletétként kell
kezelni, e  tárgyak vizsgálatát és értékbecslését a  fogvatartott költségére a  bv. intézet elvégeztetheti. Vizsgálat és
értékbecslés hiányában az értéktárgy jelleget kizárólag a ,,feltételezett” megjelöléssel lehet feltüntetni.
(2) Értékletétbe kell helyezni az  értéktárgyat, továbbá – azonosító szám feltüntetésével – a  készpénz-helyettesítő
fizetési eszközt, az  értékpapírt, a  takarékbetétkönyvet, a  nyereményszelvényt, a  törvényes fizetési eszköznek nem
minősülő bankjegyet vagy érmét, a  kulcsot, a  mobiltelefont és annak tartozékait, valamint az  egyedi azonosító
számmal ellátott kisméretű műszaki cikkeket, valamint a megőrzésre átvett külföldi fizetőeszközt.
(3) A készpénz-helyettesítő fizetési eszköz, az értékpapír és a takarékbetétkönyv lejárati idejét a bv. intézet nem kíséri
figyelemmel. Erről a fogvatartottat tájékoztatni kell, és kérelmére lehetővé kell tenni, hogy azok lejárati időpontját
ellenőrizze és a szükséges intézkedés megtételére képviselőt hatalmazzon meg.
(4) A  fogvatartottnál talált pénzeszközt a  fogvatartottól jegyzőkönyv egyidejű felvételével értékletétbe kell helyezni.
Az elvett pénzeszköz a fogvatartott tulajdona a másodletét szabályai szerint, ha pedig megszerzésével kapcsolatban
bűncselekmény, illetve szabálysértés elkövetésének gyanúja merül fel, intézkedni kell a feljelentés megtételéről.
5. A letéti pénz 5. § (1) A befogadási eljárás során a fogvatartott birtokában lévő törvényes fizetőeszközt a bv. intézet letétezi, majd kezeli és
nyilvántartja a fogvatartott egyéni letéti számlalapján.
(2) Letéti pénzként kell kezelni a  fogvatartott javára beérkező pénzküldeményt vagy befizetést, a  fogvatartott
munkadíját, rendszeres pénzbeli térítését és a bv. intézetbe folyósított rendszeres pénzellátását.
(3) A fogvatartott részére postai úton érkező pénzküldemények esetében az átvett postautalványokat és azok értékét
a bv. intézet erre kijelölt személyi állományi tagja a  letét pénztárba bevételezi és arról bevételi pénztárbizonylatot
állít ki.
(4) A  fogvatartott részére postai vagy banki úton beérkezett pénz csak abban az  esetben könyvelhető egyéni
számlalapjára, ha a  küldő vagy az  átutalási megbízást adó a  fogvatartott kapcsolattartója, vele hivatalos
minőségben kapcsolattartó vagy a  fogvatartott nyilatkozata szerint pénzküldemény küldésére jogosult. Egyéb
esetben a pénzösszeget a feladó részére vissza kell küldeni.
(5) A  bv. intézet házipénztárában a  fogvatartott kapcsolattartója és a  vele hivatalos minőségben kapcsolattartó
– hivatali munkaidőben a fogvatartott részére letéti számláján pénzt helyezhet el.
6. § (1) A bv. intézet a befogadástól a szabadulásig végzi a fogvatartott letéti pénzét érintő könyvelési, előjegyzési, zárolási
feladatokat, a  munkáltatásban résztvevő fogvatartottak bérkönyvelését, a  pénzbeli térítés, jutalom, továbbá
a  kártérítések és letiltások nyilvántartását és kezelését, a  levonások átutalását és a  szabadulással összefüggő
pénzügyi feladatokat.
(2) A  letéti pénzek között elkülönítetten kell kezelni a  fogvatartott részére telefonálásra, személyes szükségletre
fordítható pénzösszegeket, valamint az  ilyen jogcímen a  fogvatartott javára beérkezett pénzküldeményt vagy
befizetést.
7. § (1) A  véglegesen másik bv. intézetbe szállított fogvatartott letéti pénzét a  Magyar Államkincstár útján három
munkanapon belül a fogadó bv. intézet letéti számlájára kell utalni.
(2) A fogvatartott szabadulásakor a letéti pénzének átvételét a bizonylaton aláírásával igazolja.
 (3) Elhalálozott fogvatartott letéti pénzét – a  tartozások levonása után – a  hagyatéki eljárás befejezéséig a  letéti
számlán kell nyilvántartani. A  letéti pénzt az  átvételre való jogosultságot igazoló személyeknek lehet kiadni.
Az öröklési jogosultságot igazoló okiratot a kiadási bizonylat mellékleteként meg kell őrizni.
6. Az okmányletét 8. § (1) Okmányletétként kell nyilvántartani és az  értékletéttől elkülönítetten, külön borítékban kell kezelni a  hatósági
igazolványt, hatósági bizonyítványt és az egyéb okiratokat.
(2) Az  okmányletétben elhelyezett személyazonosító igazolványt, a  személyazonosító igazolvány kiadásáról és
nyilvántartásáról szóló 168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet 38. § (2) bekezdésében meghatározott okból lehet kiadni.
7. A tárgyletét 9. § (1) Tárgyletétbe kell helyezni a fogvatartott 4. §, 5. § és 8. § körébe nem tartozó egyéb letéti tárgyait.
 (2) A fogvatartott kérelmére a letéti raktárban elhelyezett tárgyai közül azokat, amelyeket magánál tarthat, ki kell adni,
kivéve azt az évszaknak megfelelő ruházatot és lábbelit, amelyeknek a szabaduláskor rendelkezésre kell állniuk.
8. A külföldi fizetőeszköz kezelésével kapcsolatos rendelkezések 10. § Ha a  bv. intézetbe történő befogadáskor a  fogvatartottnál külföldi fizetőeszköz van, vagy az  később kerül
a birtokába, a bv. intézet köteles tájékoztatást adni a külföldi fizetőeszköz kezeléséről szóló szabályokról.
11. § (1) A  fogvatartottat – ha a  külföldi fizetőeszköz tekintetében a  devizajogszabály és a  bv. intézetben elhelyezett
fogvatartottakra vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik – írásban nyilatkoztatni kell arról, hogy
a  konvertibilis pénznemű külföldi fizetőeszközének a  megőrzését a  bv. intézetre bízza, vagy meghatalmazza
a bv. intézetet, hogy azt a nevére nyitott devizaszámlán a devizaműveletek végzésére felhatalmazott hitelintézetnél
helyezze el.
(2) A  bv. intézet a  fogvatartott nyilatkozatának megfelelően jár el. A  nyilatkozatot a  fogvatartott értékszelvénye
mellett kell megőrizni. A  fogvatartott később a  nyilatkozatát módosíthatja. A  módosító nyilatkozatot az  eredeti
nyilatkozathoz kell csatolni.
(3) A fogvatartott birtokában lévő nem konvertibilis pénznemű, de forgalomban lévő külföldi fizetőeszközt a bv. intézet
megőrzésre veszi át. A  fogvatartott az  (1)  bekezdés keretei között írásban ettől eltérően rendelkezhet. Ebben
az esetben a (2) bekezdés szerint kell eljárni.
(4) A külföldi fizetőeszközzel kapcsolatos egyéb ügyek intézésével a fogvatartott képviselőt hatalmazhat meg.
12. § (1) A  fogvatartott a  bv. intézetet is meghatalmazhatja, hogy a  megőrzésre átadott konvertibilis pénznemű külföldi
fizetőeszközt, a  devizaszámláján fennálló követelést, valamint – ha a  forintra történő átváltás lehetséges – a  nem
konvertibilis pénznemű külföldi fizetőeszközt forintra átváltsa. Az  átváltással járó, okmányokkal igazolt költséget
a fogvatartott viseli és köteles azt a bv. intézet részére megtéríteni.
(2) A  devizaszámlán elhelyezett vagy a  megőrzésre átvett külföldi fizetőeszköz forintra történő átváltását
a fogvatartottnak írásban kell kérelmeznie. Az átváltást követően, annak bizonylatát a fogvatartottal alá kell íratni.
(3) A devizaszámla nyitásáról és a számlával való rendelkezésről szóló, illetve a külföldi fizetőeszköz átváltásakor kapott
– a pénzváltási tevékenységről szóló a 297/2001. (XII. 27.) Korm. rendelet 20. §-a szerinti –, továbbá a bv. intézet által
a  megőrzésről kiállított bizonylatokat a  fogvatartottnak be kell mutatni, aki ezek tudomásulvételét az  aláírásával
igazolja.
13. § (1) A  bv. intézet megőrzésében lévő külföldi fizetőeszközt, továbbá a  12.  § (3)  bekezdése szerinti bizonylatokat
–  a  fogvatartott jelenlétében – zárt borítékban kell elhelyezni. A  borítékon fel kell tüntetni a  külföldi fizetőeszköz
pénznemét, névértékét, címletét, azok sorszámát, illetve a  bizonylatok azonosítására vonatkozó adatokat.
A  borítékon feltüntetett adatok valódiságát és a  boríték lezárásának a  megtörténtét a  bv. intézet képviselője és
a fogvatartott együttes aláírása igazolja.
(2) A megőrzésre átvett külföldi fizetőeszközben történt változást az értékszelvényen át kell vezetni, és azt a letétezési
eljárás szabályai szerint új borítékba kell helyezni, melyre az elhelyezés időpontját is fel kell vezetni. Az új borítékban
a régi borítékot el kell helyezni.
(3) A megőrzésre átvett külföldi fizetőeszközből – a fogvatartott írásbeli kérelmére – az általa megjelölt személy részére
a kiadást teljesíteni kell. A kiadást az értékszelvényen át kell vezetni.
14. § (1) A megőrzésre átvett külföldi fizetőeszközre egyebekben az értékletét szabályai az irányadók.
 (2) A devizaszámlán fennálló követelés vagy a bv. intézet megőrzésében lévő külföldi fizetőeszköz átváltásakor kapott
forintösszeget a bv. intézet letéti pénzként kezeli. 9. Levonások, költségek és egyéb tartozások
15. § (1) A  fogvatartott munkadíjából és a  letétjéből levonásnak vagy végrehajtásnak csak az  adó- és illeték
jogszabályok, valamint a  bírósági végrehajtásról szóló törvény, valamint a  büntetések, az  intézkedések, egyes
kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a  továbbiakban:
Bv. tv.) 134. § és 144. § (3) bekezdés előírásai szerint van helye.
(2) A fogvatartott letéti pénzéből a bv. intézet az alábbi sorrendben levonja
a) a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegét,
b) a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összeget,
c) a végrehajtás alá vont követelések, a kártérítési eljárás szerint megállapított kár összegét,
d) a gyógyszer, illetve az egészségügyi ellátások költségét,
e) a szükségleti cikkek vásárlására fordított összeget,
f ) a  kimaradás, az  eltávozás, a  látogató bv. intézeten kívüli fogadása, valamint a  rendkívüli eltávozás idejére
fogvatartott részére kiutalandó összeget,
g) a többletszolgáltatások díját.
(3) Szabadulás idejére a  Bv. tv. 133.  § (4)  bekezdés szerinti megfelelő összeget kell tartalékolni, melyet a  bv. intézet
a  fogvatartott befogadásától kezdve havonta egyenlő részletekben von le a  fogvatartott letéti pénzéből.
Az alapmunkadíj változása esetén a szabadulásra tartalékolt összeget ki kell egészíteni.
(4) A szabadulás idejére kötelezően tartalékolt összegből levonás vagy a fogvatartott részére kiadás nem teljesíthető.
 (5) A  jegyzék vagy elismervény ellenében visszaszolgáltatási vagy elszámolási kötelezettséggel személyes használat
céljából átvett felszerelési tárgyak hiánya esetén, ha a  fogvatartott a  felelősségét írásban elismerte és hozzájárul
annak letéti számláján kezelt pénzéből történő megtérítéséhez, akkor a  hiány összege – kártérítési eljárás
mellőzésével – a szabaduláskor levonható.
10. A szabadulással összefüggő rendelkezések 16. § (1) A fogvatartott szabadulásával az intézeti letét megszűnik.
 (2) A szabaduló fogvatartott letétjét aláírása ellenében kell kiadni.
 (3) Ha a  kiadás azért nem teljesíthető, mert a  fogvatartott szabadítása nem a  bv. intézetből történt és a  fogvatartott
harminc napon belül nem jelentkezik a bv. intézetben, a letéti pénzt és a letében lévő egyéb tárgyakat – az át nem
vett letéti pénz terhére – a bv. intézet postai úton megküldi a szabaduló fogvatartott bv. intézet által nyilvántartott
lakcímére.
(4) Ha a  szabaduló fogvatartott által át nem vett letéti pénznek vagy egyéb letéti tárgyaknak (3)  bekezdés szerinti
átadására nem kerül sor, úgy a  bv. intézet legalább három hónapos határidő tűzésével írásban felszólítja
a fogvatartottat, az át nem vett tárgyainak elszállítására.
(5) Ha a  szabaduló fogvatartott a  letéti tárgy átvételét megtagadja, írásban nyilatkoztatni kell arról, hogy lemond-e
a  tárgy tulajdonjogáról. Ha a  szabaduló fogvatartott lemond a  tulajdonjogról, akkor a  bv. intézet a  tárgyat
értékesítheti, a  szabaduló fogvatartottak segélyezésére használhatja fel, vagy ha az  értéktelen – jegyzőkönyv
felvétele mellett – megsemmisítheti.
17. § (1) Ha a  szabaduló fogvatartott a  letéti tárgy átvételét megtagadja és az  okmányletét, vagy az  át nem vett tárgyak
elszállításáról a 16. § (4) bekezdésében megjelölt határidő lejártáig nem gondoskodik, a bv. intézet
a) az  okmányletétként tárolt át nem vett hatósági igazolványt, hatósági bizonyítványt a  bv. intézet székhelye
szerinti jegyzőnek küldi meg,
b) az a) ponttól eltérő tárgy esetén azt egy évig tovább őrzi a Polgári Törvénykönyv megbízás nélküli ügyvitel
szabályai szerint.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja esetén, ha az  egy év eltelt, a  tárgyat – az  okirat és a  letéti pénz kivétel – a  lefoglalás
és a  büntetőeljárás során lefoglalt dolgok kezelésének, nyilvántartásának, előzetes értékesítésének és
megsemmisítésének szabályairól, valamint az  elkobzás végrehajtásáról szóló 11/2003. (V. 8.) IM–BM–PM együttes
rendelet szabályai szerint értékesíteni kell.
(3) A fogvatartott az (1) bekezdés b) pontja szerinti megőrzési kötelezettség ideje alatt és annak megszűnését követő
öt éven belül a letéti pénzt, a tárgy értékesítése esetén annak ellenértékét, okirat esetén, továbbá, ha az értékesítés
sikertelen volt, a tárgy kiadását követelheti. A kiadásra irányuló jog a megőrzési kötelezettség megszűnését követő
öt év elteltével elévül. A  bv. intézet az  elévülés bekövetkeztéig a  Polgári Törvénykönyv megbízás nélküli ügyvitel
szabályai szerint jár el. Ez idő alatt a bv. intézet a fogvatartott felé elszámolási kötelezettséggel tartozik.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti elévülési idő eltelt
a) a bv. intézet az okiratokat a bv. intézet székhelye szerinti jegyzőnek küldi meg,
b) a  letéti pénzt és a  tárgy értékesítéséből befolyt ellenértéket a  bv. intézet előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kell utalni. 11. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
19. § Hatályát veszti a  büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak birtokában lévő külföldi fizetőeszközzel
kapcsolatos eljárásról szóló 4/1997. (II. 12.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter