type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
214/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/835/3/2017. számú előterjesztésére – Pjánkov Sztanyiszláv
(névmódosítás előtti neve: Pjánkov Sztanyiszláv Igorovics; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 2000. január 19.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2013. (III. 8.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 49. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank szervezeti
felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki.
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét a Magyar Nemzeti Bank igazgatósága 22/2013.
(03. 07.) számú határozata alapján – a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és Működési Szabályzatban foglaltak
szerint állapítom meg. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszíti a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2012. (IV. 5.) MNB utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
173/2009. (XII. 17.) KE határozata bíró felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Becher Rezsőnét 2010. július 14-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Aradi Zitát 2010. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Barna Sárát, dr. Bihari Ádámot, dr. Demeter Gábort,
dr. Előházi Csillát és dr. Sándor Rolandot a 2010. január 1. napjától 2012. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2009. december 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1632/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
a) 1. Célelőirányzatok alcím, 81. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja fejlesztési feladatok jogcímcsoport
terhére a „Magyarul tanuló ukrán gyermekek élménytábora a zánkai Erzsébet-táborban” elnevezésű projekt
finanszírozása céljából, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím, 12. Erzsébet gyermek- és ifjúsági táborok
támogatása jogcímcsoport javára 31 615 822 forint,
b) 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása
jogcímcsoport terhére a  Hagyományok Háza kárpátaljai kirendeltsége működtetése és fejlesztése céljából
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények cím javára
20 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1532/2019. (IX. 18.) Korm. határozata állami ingatlan versenyeztetés mellőzésével történő értékesítéséről és egyes kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapest XIII. kerület belterület, 25459/56 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben
az  1132 Budapest, Visegrádi utca 49. szám alatti, kivett irodaház megnevezésű, 2405  m2 területű ingatlan
(a továbbiakban: Ingatlan1.) és a hozzá kapcsolódó ingóságok (a továbbiakban: Ingóságok) feletti tulajdonosi jogok
gyakorlása a Magyar Államkincstártól (a továbbiakban: MÁK) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársasághoz (a továbbiakban: MNV Zrt.) kerüljön;
2. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca
nélküli minisztert és a  pénzügyminisztert, hogy az  MNV Zrt. és a  MÁK útján gondoskodjanak az  Ingatlan1. és
az Ingóságok tekintetében az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (5) bekezdésében foglaltak alapján
a tulajdonosi jogok gyakorlásának átruházására vonatkozó szerződés létrejötte érdekében szükséges intézkedések
megtételéről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 30 napon belül
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
az  MNV Zrt. útján gondoskodjanak az  Ingatlan1. és az  Ingóságok Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság
részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti szerződés létrejöttét követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
az  MNV Zrt. útján gondoskodjanak a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságnak a  Budapest VII. kerület
belterület, 33478 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben az 1071 Budapest, Damjanich utca 48. szám alatti,
kivett telephely megnevezésű, 2166 m2 területű ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan2.) felett fennálló vagyonkezelői
joga megszüntetése érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti szerződés létrejöttét követően azonnal
 5. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert, hogy az MNV Zrt. útján
gondoskodjanak az  Ingatlan2. MÁK részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében szükséges intézkedések
megtételéről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a 4. pont szerinti vagyonkezelési szerződés megszüntetését követően azonnal
 6. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 35. § (2) bekezdés n) pontja alapján úgy határoz, hogy az MNV Zrt.
az  Ingatlan2.-t – egyházmegyei igazgatási központ kialakítása céljából hitéleti tevékenység, valamint az  átvállalt
közfeladatokhoz kapcsolódó igazgatási tevékenység ellátásának elősegítése érdekében – versenyeztetés
mellőzésével értékesítse az  Esztergom-Budapesti Főegyházmegye (nyilvántartási száma: 00001/2012-001,
székhelyének címe: 2500 Esztergom, Mindszenty tér 2.) részére, független ingatlanforgalmi szakértő által
megállapított forgalmi értéken;
7. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján gondoskodjon
a  6.  pontban meghatározott adásvételre irányuló szerződés megkötése érdekében szükséges intézkedések
megtételéről.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az 5. pont szerinti vagyonkezelési szerződés létrejöttét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2004. (IV. 28.) GKM rendelete a tengeri hajók bejelentkezési és bejelentési kötelezettségéről és a hajóforgalom megfigyelésére, tájékoztatására és segítség nyújtására szolgáló rendszer létrehozataláról.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. §-a
(2) bekezdésének l) és o) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya és alkalmazási köre 1. §
(1) A rendelet hatálya a (2) bekezdésben meghatározott
tengeri hajó parancsnokára, üzemben tartójára, üzemben
tartójának ügynökére, valamint a veszélyes vagy szennyező
áru fuvaroztatójára és az áru tulajdonosára terjed ki.
(2) A rendeletet
a) a kikötőkbe érkező és azokat elhagyó, parti tengeren
áthaladó és veszélyes vagy szennyező árukat szállító
300 BT, illetve az annál nagyobb, magyar hajólajstromban
nyilvántartott, illetve idegen lobogó alatt közlekedő és a
Magyar Köztársaság területén veszélyes vagy szennyező
árut szállító tengeri hajóra,
b) a veszélyes vagy szennyező áru rakodására szolgáló
hajózási létesítményekre
kell alkalmazni.
(3) A rendeletet nem kell alkalmazni
a) a hadihajóra vagy közigazgatási szerv által nem ke
reskedelmi célra használt hajóra;
b) a legfeljebb 45 méter hosszúságú halászhajóra, ha
gyományőrző hajóra, kedvtelési célú hajóra;
c) a hajó üzemanyagkészletére, amennyiben az az
5000 tonna mennyiséget nem haladja meg, valamint a hajó
üzemeltetéséhez szükséges egyéb készletekre és a hajó
felszereléseire.
Értelmező rendelkezések 2. § A rendelet alkalmazásában:
1. MARPOL egyezmény: a hajókról történő szennyezés
megelőzéséről szóló és az 1978. évi jegyzőkönyvvel módosított 1973. évi nemzetközi egyezmény;
2. SOLAS egyezmény: az életbiztonság a tengeren tárgyú és az 1978. évi jegyzőkönyvvel módosított 1974. évi
nemzetközi egyezmény;
3. Tonnage egyezmény: a hajók köbözésére vonatkozó
1969. évi nemzetközi egyezmény;
4. Intervention egyezmény: az olajszennyezést okozó balesetek esetén a nyílttengeri beavatkozásról szóló 1969. évi
nemzetközi egyezmény és annak az olajtól eltérő szennyezést okozó balesetek esetén a nyílttengeri beavatkozásról
szóló, az 1973. évi jegyzőkönyve;
5. SAR egyezmény: a tengeri felkutatásról és mentésről
szóló 1979. évi nemzetközi egyezmény;
6. ISM szabályzat: a SOLAS egyezmény mellékletének
IX. fejezetében meghatározott Nemzetközi Biztonságos
Vezetési Szabályzat;
7. IMDG szabályzat: a veszélyes áruk tengeri szállításának külön jogszabállyal közzétett nemzetközi szabályzata;
8. IBC szabályzat: a vegyi anyagokat ömlesztve szállító
tartályhajók nemzetközi építésére és felszerelésére vonatkozó, külön jogszabállyal közzétett nemzetközi szabályzat;
9. IGC szabályzat: a cseppfolyósított gázokat ömlesztve
szállító hajók építésére és felszerelésére vonatkozó, külön
jogszabállyal közzétett nemzetközi szabályzat;
10. BC szabályzat: a szilárd anyagok ömlesztve történő
szállítására vonatkozó szabályzat;
11. INF szabályzat: a sugárzó nukleáris fűtőanyag, plutónium és erősen radioaktív hulladék hajón palackban
történő biztonságos szállítására vonatkozó, külön jogszabállyal közzétett nemzetközi szabályzat;
12. a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet A.851 (20) határozata: a hajók bejelentkezési és bejelentési kötelezettségével — ideértve a veszélyes áruk, veszélyes anyagok, illetve tengerszennyező anyagok kibocsátásával járó balesetek
bejelentésének az irányelveit — kapcsolatos alapelvekről
elfogadott, külön jogszabállyal közzétett határozat;
13. az ügynök: a hajó tulajdonosa, illetve használója
által tájékoztatás adásra, illetve intézkedésre felhatalmazott személy;
14. fuvaroztató: az a személy, akinek személyes közreműködésével vagy akinek a nevében, vagy akinek javára a
tengeri árufuvarozási szerződést kötötték, illetve akinek
személyes közreműködésével vagy akinek a nevében a küldeményt fuvarozásra ténylegesen átadták;
15. vállalat: a SOLAS egyezmény IX. fejezete 1. szabályának (2) bekezdésében meghatározott gazdálkodó szervezet;
16. veszélyes áru:
a) az IMDG szabályzatban,
b) az IBC szabályzat 17. fejezetében,
c) az IGC szabályzat 19. fejezetében felsorolt anyagok,
d) az INF szabályzatban, és
e) a BC szabályzat B függelékében
felsorolt anyagok és azok hulladékai továbbá az IBC szabályzat 1.1.3 bekezdésében, illetve az IGC szabályzat 1.1.6
bekezdésében meghatározott feltételek betartásával fuvarozható anyagok;
17. szennyező áru:
a) a MARPOL egyezmény I. mellékletében meghatá
rozott olaj, b) a MARPOL egyezmény II. mellékletében meghatározott ártalmas folyékony anyag,
c) a MARPOL egyezmény III. mellékletében meghatározott ártalmas anyag;
18. egységrakomány képző eszköz: közúti teherszállító
jármű, vasúti teherkocsi, konténer, közúti tartálykocsi, vasúti kocsi vagy szállítható tartály;
19. hajózási hatóság: a megyei közlekedési felügyeletek,
jogszabályban 1 meghatározott területi illetékességük
szerint;
20. menedékkikötő: vészhelyzetbe került hajó biztonságos kikötésére, illetve horgonyzására kijelölt hajózási létesítmény;
21. parti állomás:
a) hajóforgalom irányító szolgálat,
b) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által elfoga
dott rendszer szerinti kötelező adatszolgáltatásért felelős
parti állomás vagy az a szervezet, amely a tengeri felkutatásra és mentésre, illetve az olajszennyezés felszámolására
irányuló tevékenység végzésére jogosult;
22. hajóforgalom irányító szolgálat: olyan szolgáltatás,
amely a környezet védelme érdekében a hajók biztonságos
közlekedését szolgálja úgy, hogy a forgalom résztvevőivel
fenntartott kölcsönös és aktív kapcsolat útján a forgalmi
helyzet irányítására intézkedést foganatosít (a továbbiakban: VTS);
23. hajózási forgalomirányító rendszer: baleset megelőzési célú, az egymástól eltérő irányban haladó hajók útvonalának elkülönítését, továbbá fokozott veszélyt jelentő
forgalomtól elzárt térség közelében, part menti forgalmi
zónában, illetve szorosokban való biztonságos hajózás érdekében kijelölt útvonal használatát, ideértve mélyvízi útvonal használatát is megvalósító rendszer (a továbbiakban:
SRS);
24. hagyományőrző hajó: történelmi, illetve veterán hajó vagy veterán hajó másolata, amelyet a tengerészeti hagyományok ápolása céljával, illetve kultúrtörténeti emlék
objektumként terveztek, építettek és a tengerészeti hagyományok szerint üzemeltetnek;
25. baleset: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a
tengeri balesetek vizsgálatára vonatkozóan elfogadott szabályzatában meghatározott esemény;
26. Szervezet: az ENSZ szakosított szervezete, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet
Kikötőbe való érkezést megelőzően érvényesülő
bejelentkezési kötelezettség 3. §
(1) Közösségi kikötők között közlekedő hajó üzembentartója, ügynöke vagy parancsnoka az 1. melléklet (1) bekezdésében meghatározott adatokat az alábbi határidő betartásával közli a rendeltetési kikötővel:
1 237/2002. (XI. 8.) Korm. rendelet a hajózási hatóságok feladat- és
hatásköréről, valamint illetékességéről.
a) legalább huszonnégy órával a kikötőbe történő érkezését megelőzően, vagy
b) legkésőbb az előző kikötő elhagyásakor, amennyiben a hajóút időtartama rövidebb huszonnégy óránál, vagy
c) amikor a rendeltetési kikötő nem ismert, illetve a
hajóút során a rendeltetési kikötő megváltozott, akkor
annak megismerésekor haladéktalanul.
(2) Nem közösségi kikötőből tagállami kikötőbe tartó,
veszélyes vagy szennyező árut szállító hajó a bejelentkezési
kötelezettségen túl a 12. § (2) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettségnek tesz eleget.
A kötelező bejelentkezési és bejelentési rendszer területére
belépő hajók megfigyelése
4. § (1) A hajózási hatóság ellenőrzi, hogy a Magyar Köztársaság területére érkező hajó teljesítse bejelentkezési és
bejelentési kötelezettségét.
(2) A Magyar Köztársaság területén érvényesülő bejelentkezési és bejelentési kötelezettségről a Szervezet magyar nemzeti bizottságának titkára az 1. számú melléklet
(4) bekezdésében meghatározott adatok közlése útján
tájékoztatja az Szervezetet.
Automatikus azonosító rendszer alkalmazása — AIS 5. §
(1) A tengeri hajók lajstromába bejegyzett hajót az
automatikus azonosító rendszerre vonatkozóan a Szervezetben elfogadott teljesítmény követelményeknek megfelelő készülékkel (a továbbiakban: AIS) kell felszerelni.
(2) Az AIS készüléket folyamatosan üzemben kell tartani.
Hajózási forgalomirányító rendszer — SRS 6. § Hajózási forgalomirányító rendszerrel lefedett területen haladó hajó a forgalomirányító rendszer használatára
vonatkozóan a Szervezetben elfogadott ajánlások és szabályok2 betartása mellett folytatja útját.
2 35/2001. (X. 12.) KöViM rendelet a 2001. évi XI. törvénnyel kihirdetett ,,Életbiztonság a tengeren’’ tárgyú nemzetközi egyezmény és az
ahhoz csatolt 1978. évi Jegyzőkönyv (,,SOLAS 1974/1978.’’) mellékletének kihirdetéséről (V. melléklet 8. szabály, 312. oldal).
7. § A hajózási hatóság jogszabályban3 meghatározott ellenőrzési tevékenysége keretében ellenőrzi, hogy a kötelező
bejelentkezési rendszer és a hajózási forgalomirányítás követelményeit a Magyar Köztársaság területén közlekedő
veszélyes vagy szennyező anyagot szállító hajó teljesítse.
Úti adatrögzítő készülék — VDR 8. § (1) Az üzemeltető gondoskodik arról és a Központi
Közlekedési Felügyelet ellenőrzi azt, hogy a tengeri hajók
lajstromába bejegyzett hajók a 9. §-ban és a 2. számú mellékletben meghatározott határidő betartásával fel legyenek
szerelve VDR-rel.
(2) A VDR-ben gyűjtött adatokat uniós tagállam hajójának a Magyar Köztársaság területén bekövetkező balesetét követő vizsgálat esetén az érintett tagállam hatósága
részére hozzáférhetővé kell tenni. Biztosítani szükséges,
hogy a VDR-ből nyert adatok vizsgálat céljára kerüljenek
felhasználásra és elemzésre. A vizsgálatot végző hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vizsgálat befejezését
követően a vizsgálat eredménye közzétételre kerüljön.
Balesetek kivizsgálása 9. § Magyar lajstromba bejegyzett hajót közösségi tengeri
területen ért baleset esetén a Központi Közlekedési Felügyelet a Szervezetnek a tengeri balesetek és események
kivizsgálásáról szóló szabályzatában4 foglalt előírások
szem előtt tartásával működik együtt az érintett állam
hatóságával.
HAJÓN LÉVŐ VESZÉLYES VAGY SZENNYEZŐ
ÁRU BEJELENTÉSE A fuvaroztatót terhelő kötelezettségek
10. § A hajó üzemben tartója, illetve parancsnoka a veszélyes,
illetve szennyező árut a hajón történő szállításra akkor veszi
át, illetve hajóba történő berakásához akkor járul hozzá, ha
az áru átvételét megelőzően az 1. számú melléklet (2) bekez
3 A 225/2003. (XII. 13.) Korm. rendelet a magyar víziutakon külföldi
államok lobogója alatt közlekedő tengeri hajók biztonsági ellenőrzéséről.
4 A 2001. évi XI. törvénnyel kihirdetett ,,Életbiztonság a tengeren’’
tárgyú nemzetközi egyezmény és az ahhoz csatolt 1978. évi Jegyzőkönyv
(,,SOLAS 1974/1978.’’) mellékletének kihirdetéséről szóló 35/2001.
(X. 12.) KöViM rendelet melléklete C. rész 21. szabály.
désében meghatározott tájékoztatást tartalmazó nyilatkozatot a fuvaroztató átadja a hajóparancsnok vagy a hajó
üzemeltetője részére, ez utóbbiak kötelessége pedig, meggyőződni arról, hogy a szállításra felajánlott áru a nyilatkozatban szereplővel azonos legyen.
A hajón szállított veszélyes vagy szennyező áru bejelentése
11. § (1) Tagállam kikötőjét elhagyó, veszélyes vagy szennyező árut szállító tengeri, illetve folyam-tengeri hajó üzembentartója, ügynöke vagy parancsnoka legkésőbb a hajó
indulását megelőzően köteles az indulási kikötő szerint
illetékes hajózási hatóság számára az 1. számú melléklet
(3) bekezdésében meghatározott adatokra vonatkozó tájékoztatást adni.
(2) Veszélyes vagy szennyező árut szállító, közösségen
kívüli kikötőből tagállam kikötőjébe vagy a felségvizén
lévő horgonyzóhelyre tartó hajó üzembentartója, ügynöke
vagy parancsnoka legkésőbb a berakodási kikötő elhagyásakor, illetve amennyiben ezek az adatok a hajó indulásakor még nem ismertek, a rendeltetési kikötő vagy horgonyzóhely ismertté válásakor, haladéktalanul köteles az 1. számú melléklet (3) bekezdésében meghatározott adatokat
tartalmazó tájékoztatást adni a rendeltetési kikötő vagy
horgonyzóhely szerint illetékes hajózási hatóság számára.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben szereplő bejelentési
kötelezettségből származó adatokat a természetes és az
épített környezetre veszélyt jelentő esetben a hajózási hatóság a területileg illetékes katasztrófavédelmi szervezet
részére haladéktalanul átadja. A hajózási hatóság a bejelentési kötelezettség teljesítése köréből származó adatokat
a szállítási folyamat befejeződéséig megőrzi, hogy azok egy
esetleges tengeri baleset vagy esemény esetén felhasználhatók legyenek.
(4) Az adatokat elektronikus úton kell továbbítani. Az
elektronikus üzenetcseréhez a 12. §-ban előírt szintaxist és
eljárásokat kell alkalmazni.
Számítógépes adatcsere a tagállamok között 12. § A közösségi adatcserét szolgáló hatósági információs
rendszernek
a) alkalmasnak kell lennie a 11. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettséggel összefüggésben közlésre kerülő adatok fogadására és feldolgozására, az elektronikus úton történő adatcserére, a közösségben elfogadott interfészellenőrző dokumentumban meghatározott feltételek szerint;
b) lehetővé kell tennie az adatok napi 24 órás folyamatos üzemben történő átadását;
c) Interneten vagy X.400 kommunikációs alapon XML
vagy EDIFACT szintaxist használó rendszerként biztosítania kell a tagállami hatóságok közötti késedelem- és zökkenőmentes kétirányú adatátvitelt, és az adatok konvertáláshoz szükséges infrastruktúrát;
d) közösségi tagállamhatóságának kérésére a hajózási
hatóságnak biztosítania kell a hajóra, illetve a veszélyes
vagy szennyező árura vonatkozóan igényelt adatok késedelemmentes átadását.
Veszélyforrásnak minősülő hajóra vonatkozó adatok
továbbítása 13. §
(1) Hajót a hajózás, a természetes és az épített környezet
biztonságára nézve lehetséges veszélyforrásnak kell tekinteni, amennyiben
a) a hajó
aa) a 14. §-ban nevezett eseményben vagy balesetben
érintett, vagy
ab) a rendeletben előírt bejelentkezési és bejelentési
kötelezettség teljesítését elmulasztotta, vagy
ac) a kijelölt útvonal használatát előíró rendszerrel,
illetve hajóforgalom irányító szolgálattal lefedett területen
alkalmazandó szabályokat megszegte;
b) tagállam fennhatósága alá tartozó területen bizonyíthatóan vagy vélelmezhetően szándékos olajkibocsátást
követett el vagy a MARPOL egyezmény más rendelkezését
megszegte;
c) tagállami kikötőbe történő bebocsátását hatóság elutasította vagy a kikötő szerint illetékes tagállam hatósága
által végzett ellenőrzés5 a hajón hiányosságokat állapított
meg.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő ismérvek szerinti hajóra vonatkozó adatokkal rendelkező hatóság tájékoztatást
ad a többi tagállam illetékes hatósága részére.
A tengeren bekövetkezett események és balesetek jelentése 14. §
(1) Tagállam számára nemzetközi egyezményben meghatározott felkutatási és mentési körzetben vagy kizárólagos gazdasági zónájában vagy azzal egyenértékű területen
közlekedő hajó parancsnoka az alábbiakban szereplő, az
életbiztonságot és a környezetet közvetlenül és súlyosan
veszélyeztető eseményt vagy balesetet haladéktalanul jelenti az adott földrajzi területért felelős parti állomásnak:
5 A magyar víziutakon külföldi államok lobogója alatt közlekedő tengeri hajók biztonsági ellenőrzéséről szóló 225/2003. (XII. 13.) Korm.
rendelet.
a) ütközést, zátonyra futást, más bekövetkezett károsodást, működési rendellenességet vagy üzemzavart, a rakomány elárasztódását vagy elmozdulását; a hajótest bármilyen hibáját vagy szerkezeti meghibásodását;
b) a hajó manőverező képességére vagy tengerállóságára hatást gyakorló meghibásodást vagy a hajtó rendszer, a
kormányberendezés, az elektromos áramfejlesztő rendszer, a navigációs berendezések vagy a hírközlő berendezések működésére hatással lévő üzemzavart;
c) a tagállam vizeinek vagy partjainak szennyezésével
fenyegető helyzetet, mint például szennyező anyagnak a
tengerbe történő kibocsátása vagy a kibocsátás veszélye;
d) a tenger felszínén észlelt úszó szennyezőanyagfolt,
konténer vagy rakománydarab észlelését.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jelentésnek tartalmaznia kell a hajó azonosítóit, a földrajzi helyzetét leíró
adatokat, az indulási kikötőt, a rendeltetési kikötőt, azt a
levelezési címet, ahonnét a hajón szállított veszélyes és
szennyező áruról részletes tájékoztatás szerezhető be, a
hajón tartózkodó személyek számát, az esemény részletes
leírását, és a Szervezet A.851(20) határozatában meghatározott más információt.
Intézkedések veszélyt rejtő időjárási körülmények esetén 15. §
(1) Amennyiben a tagállam hatósága veszélyokozással
fenyegető időjárási körülmények esetén vagy a tenger állapota alapján úgy ítéli meg, hogy az általa vagy más állam
által felügyelt területen az emberi életre és a környezetre
veszélyt jelentő helyzet állt elő, akkor
a) az érintett területen kikötőben tartózkodó, illetve
kikötőbe érkezni vagy kikötőből indulni szándékozó hajó
parancsnokának a hatóságtól kapott tájékoztatást figyelembe kell vennie, illetve
b) a veszélyben lévő hajók megsegítésére vonatkozó
kötelezettségének sérelme nélkül és figyelemmel a
19. §-ban foglaltakra, a hatóság által kiadott tiltás, illetve
korlátozás szerint cselekszik, ideértve az üzemanyag felvételének esetleges tilalmát is.
(2) A hajóparancsnok szakmai döntését a SOLAS
egyezménnyel összhangban hozza. Amennyiben az általa
hozott döntés nincs összhangban az (1) bekezdésben szereplő intézkedésekkel, akkor értesíti az illetékes hatóságot
a döntése okairól.
(3) Az (1) bekezdésben szereplő intézkedések, illetve
ajánlások akkreditált meteorológiai időjárásjelző szolgálat
által adott előrejelzésen alapulnak.
A tengeri eseményekre és balesetekre vonatkozó
intézkedések 16. §
(1) A 14. § (1) bekezdésében meghatározott, az életbiztonságot vagy a környezetet közvetlenül és súlyosan veszélyeztető esemény vagy baleset esetén a hajózási hatóság az
életbiztonság, a hajózás biztonsága, valamint a környezet
védelme érdekében az alábbiakban meghatározott intézkedéseket teheti:
a) korlátozhatja a hajó mozgását, vagy meghatározott
útirány követésére kötelezheti. A hatóság intézkedései
nem mentesítik a hajó parancsnokát a hajó biztonságos
vezetésére vonatkozó felelőssége alól;
b) a hajó parancsnokának a környezet és a tengerbiztonság veszélyeztetettségének megszüntetésére vonatkozó
hivatalos felszólítást küldhet;
c) értékelő csoportot küldhet a hajóra a veszély felmérése, a parancsnoknak a helyzet orvoslásában való segítése
és az illetékes parti állomás erről történő folyamatos tájékoztatása érdekében;
d) utasíthatja a parancsnokot a menedékhelyre történő
behajózásra vagy elrendelheti révkalauz igénybevételét,
illetve a hajó vontatását.
(2) Az üzembentartó, a hajó parancsnoka és a hajón
szállított veszélyes vagy szennyező áruk tulajdonosa az
esemény vagy baleset következményeinek csökkentése céljából — a jogszabályi előírások betartásával —, együttműködik a területileg illetékes állam hatóságával.
(3) A hajó parancsnoka az ISM szabályzatban meghatározott kötelezettségének eleget téve értesíti a hajó üzemben tartóját az eseményről vagy balesetekről, melyet követően az üzembentartó haladéktalanul felveszi a kapcsolatot az illetékes parti állomással és szükség szerint annak
rendelkezésére áll.
Menedékhelyek 17. § Időjárási és egyéb körülmények következtében veszélyben lévő hajók a jogszabályban6 meghatározott és hajósoknak szóló hirdetményben közzétett menedékhelyeket vehetik igénybe.
Az érintettek tájékoztatása 18. § (1) A Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület NAVINFO szolgálata fogadja a 14. § (1) be
6 17/2002. (III. 7.) KöViM rendelet a hajózásra alkalmas, illetőleg
hajózásra alkalmassá tehető természetes és mesterséges felszíni vizek
víziúttá nyilvánításáról.
kezdésében meghatározott eseményről vagy balesetről
szóló jelentést és az eseménnyel érintett körzetben közlekedő hajók számára tájékoztatást ad az életbiztonságra, a
közlekedés biztonságára vagy a környezetre veszélyt jelentő tényezőkről.
(2) A hajózási hatóság gondoskodik a 14. §-ban meghatározott jelentésekben foglalt tájékoztatás teljes körű és
rendeltetés szerinti felhasználásáról.
Az illetékes hatóság és a hatóságról szóló tájékoztatás
közzététele
19. § A Szervezet magyar nemzeti bizottságának7 titkára megküldi az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság)
részére a hajózási hatóság nevét, címét, valamint ezek internetes címeit.
Adatkezelés 20. § A hajózási hatóság a rendeletben meghatározott bejelentkezési és bejelentési kötelezettségből származó adatokat a 11. § (3) bekezdésében meghatározott feltétel figyelembevételével, az adatkezelésre vonatkozó jogszabályi
előírások szerint kezeli.
Ellenőrzés 21. § (1) A Központi Közlekedési Felügyelet ellenőrzi Rádiós
Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület
NAVINFO szolgálatának rendeltetésszerű munkavégzését.
(2) A hajózási hatóság haladéktalanul értesíti azon hajó
lobogója szerinti állam illetékes hatóságát, amelyet érintően a 13. §-ban és 16. §-ban foglaltak szerint intézkedést
hozott.
(3) Amennyiben a hajózási hatóság megállapítja, hogy a
17. §-ban meghatározott esemény vagy baleset körülményei között az üzembentartó nem tartja a kapcsolatot a
hajójával, illetve a hatósággal, értesíti azt a hatóságot,
amelyik az ISM szabályzat8 szerinti megfelelési bizonyít
ványt (Document of Compliance) és a biztonságos vezetési
bizonyítványt (Safety Management Certificate) a hajó és
üzembentartója számára kiállította vagy, amelynek nevében azt kiállították. Amennyiben a mulasztás a magyar
lajstromba bejegyzett hajót üzemeltető társaság biztonságos üzemeltetési rendszere működésének súlyos hibáját
jelzi, a hajózási hatóság haladéktalanul intézkedik a megfelelési bizonyítvány és a biztonságos vezetési bizonyítvány
visszavonása céljából.
Értékelés 22. § A Szervezet magyar nemzeti bizottságának titkára 2007.
február 5-ig jelenti az Európai Bizottságnak a rendelet
végrehajtása során elért előrehaladást, továbbá 2009. december 31-ig a rendelet teljes körű végrehajtását.
Szakbizottsági eljárás 23. § Az Európai Bizottság munkáját támogató illetékes szakbizottság 9 magyar tagját a közlekedésért felelős miniszter
jelöli ki.
Hatálybalépés 24. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a kikötőkbe érkező és azokat elhagyó, parti tengeren
áthaladó és veszélyes vagy szennyező árukat szállító tengeri
hajókkal szemben támasztott egyes követelményekről
szóló 13/2002. (II. 18.) KöViM rendelet.
25. § Ez a rendelet — a rendelet 2. §-ában hivatkozott nemzetközi egyezményeket, illetve szabályzatokat kihirdető
külön jogszabályokkal együtt — az Európai Parlamentnek
és Tanácsnak a közösségi hajóforgalomra vonatkozó meg-7 12/1987. (XII. 14.) KM rendelet a Nemzetközi Tengerészeti Szer
vezet magyar nemzeti bizottságáról.
8 A 2001. évi XI. törvénnyel kihirdetett ,,Életbiztonság a tengeren’’
tárgyú nemzetközi egyezmény és az ahhoz csatolt 1978. évi Jegyzőkönyv
(,,SOLAS 1974/1978.’’) mellékletének kihirdetéséről szóló 35/2001.
(X. 12.) KöViM rendelet melléklete.
9 A közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs
rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről, az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 2002/59/EK
irányelvének 28. cikkében foglaltak szerinti szakbizottság.
figyelő és információs rendszer létrehozásáról és a
93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2002/59/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz.
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi politikai államtitkár


text:
20/2018. (XI. 14.) AB határozata a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. CXXII. törvény 53. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjával kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról és a Kúria Kfv.II.37.800/2016/9. számú ítélete megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Czine Ágnes és dr. Salamon László alkotmánybírók
különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 53.  §
(1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjával kapcsolatban az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdéséből fakadó
alkotmányos követelményként határozza meg, hogy a  rendelkezés hatálybalépését – 2014. január 1-jét –
követően jogerősen kiszabott földvédelmi bírság esetén kell a haszonbérleti szerződés jóváhagyását az adott
rendelkezés értelmében megtagadni.
2. Az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.II.37.800/2016/9. számú ítéletét megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] A dr. Nyírán Gergely ügyvéd által képviselt indítványozó az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, melyben kérte
a Kúria Kfv.II.37.800/2016/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[2] Az indítványozó 2014. szeptember 11-én, 16-án és november 11-én összesen hat, 2001. december 15-e óta fennálló
haszonbérleti szerződését hosszabbította meg, és kérte a  szerződésmódosítás (a meghosszabbított haszonbérleti
szerződés) jóváhagyását. A  Fejér Megyei Kormányhivatal Székesfehérvári Járási Hivatal Járási Földhivatala
2014. december 18-án kelt határozataival mind a  hat meghosszabbított szerződés jóváhagyását megtagadta.
A  megtagadásnak mindegyik esetben az  volt az  indoka, hogy az  indítványozót a  Fejér Megyei Kormányhivatal
Földhivatala Székesfehérvári Körzeti Földhivatal 2012. március 18-án kelt, 10.194-8/2012. számú határozatával
30 000 Ft földvédelmi bírság fizetésére kötelezte (egy reklámtábla áthelyezési engedélyhez kapcsolódóan).
A megtagadás jogalapja a földhivatal határozata szerint a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi
CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi törvény) 53. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontja volt.
[3] Az indítványozó keresetet terjesztett elő a  hat határozat bíróság általi felülvizsgálata iránt, és kérte ezen
határozatok hatályon kívül helyezését, valamint a  jogutód szerv, a  Fejér Megyei Kormányhivatal Székesfehérvári
Járási Hivatala (a továbbiakban: alperes) új eljárásra kötelezését arra nézve, hogy az  alperes hozzon új, engedélyt
megadó határozatot. A  kereset alapján első fokon eljáró Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
2015.  június  3-án kelt, 14.K.27.052/2015/11. számú ítéletével mind a  hat felülvizsgálni kért határozatot
megváltoztatta, s mind a hat haszonbérletiszerződés-módosítást jóváhagyta.
[4] Ezt követően az  alperes fellebbezése nyomán eljárt Székesfehérvári Törvényszék mint másodfokú bíróság
2016. április 1-jén kelt, 2.Kf.2/2015/9. számú ítéletével az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
[5] A jogerős ítélettel szemben az  alperes felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, melynek alapján a  Kúria
2017.  szeptember  13-án kelt, Kfv.II.37.800/2016/9. számú ítéletével a  másodfokú ítéletet hatályon kívül helyezte,
az  elsőfokú ítéletet pedig megváltoztatta, és a  felperes indítványozó keresetét elutasította. A  Kúria szerint „téves
mind a másodfokú bíróságnak, mind az elsőfokú bíróságnak az az álláspontja, hogy a vitatott megtagadási ok csak
a  2014. január  1-je után kiszabott földvédelmi bírságokkal összefüggésben értelmezhető és az  Fftv.  [Földforgalmi
törvény] 53. § (1) bekezdés d/dc) pontja csak a 2014. január 1-je után kiszabott bírságokra tekintettel ad lehetőséget
a  haszonbérleti szerződés(módosítás) hatósági jóváhagyásának megtagadására.” A  Kúria érvelése szerint
a „visszamenőleges hatályú jogalkalmazás tehát nem áll fenn, nem a  földvédelmi bírsághoz kapcsolódott kettős
szankció, hanem a földhasználat megszerzéséhez szabott feltételek között szerepelt az, hogy a  földvédelmi bírság
alapot adhat a  földhasználati jog megszerzésének időleges korlátozására. Az  Fftv. [Földforgalmi törvény] 53.  §
(1) bekezdés d/dc) pontja 2014. január 1-jével lépett hatályba, a hatálybalépésre tekintettel a már hatályba lépett
rendelkezésnél megtagadási okként a közlést megelőző öt éven belül elkövetett, földvédelmi bírsággal szankcionált
jogsértéseket kell, illetve kellett figyelembe venni.” Miután a  Kúria szerint „az ügyben nem volt visszamenőleges
hatályú jogalkalmazás”, indokolatlan „az alkotmányos követelmények szükségtelen kiterjesztését” jelentő első-,
illetve másodfokú bírósági jogértelmezés.
[6] Ezt követően terjesztette elő alkotmányjogi panaszát az  indítványozó. Panaszában kérte a  Kúria
2017.  szeptember  13-án kelt, Kfv.II.37.800/2016/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását
és megsemmisítését. Álláspontja szerint a  Kúria ítélete sérti az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésében foglalt
jogállamiság elvét. Az  indítványozó szerint, ha a  Földforgalmi törvény „kizárási feltételként szabályozná a  törvény
hatályba lépése előtt két évvel elszenvedett földvédelmi bírságot, akkor a  földvédelmi bírság elszenvedőjét
ismételt hátránnyal sújtaná”. A  Földforgalmi törvény 53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjának ilyen módon
történő értelmezése az  indítványozó szerint ellentétbe kerülne a visszamenőleges hatályú jogalkotás alaptörvényi
tilalmával, s ellentétes lenne a jogállamiság elvével.
[7] Az indítványozó álláspontja szerint a  Kúria ítélete sérti az  Alaptörvény XXIV.  cikkét is, mert „a Kúria figyelmen
kívül hagyta, hogy a  jogerős döntés megszületéséig is eltelt két év, és a  saját döntésére pedig további egy teljes
gazdasági év eltelte után kerített sort. Sérült az ésszerű időn belüli döntéshez való jog.”
[8] Az indítványozó szerint a  Kúria döntése sérti az  Alaptörvény N)  cikk (1) és (3)  bekezdéseit is. „A kiegyensúlyozott,
átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét sérti az, amikor a  Kúria a  felmerült helyzetet követően
három évvel hoz olyan visszamenőleges hatállyal bíró megsemmisítő döntést, amelyet nem lehet végrehajtani.”
[9] Az indítványozó alkotmányjogi panaszában kezdeményezte a  támadott kúriai ítélet végrehajtásának
felfüggesztését, melynek nyomán az  alapügyben első fokon eljárt Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi
Bíróság 14.K.27.052/2017/26. számú jogerős végzésével a  kúriai ítélet végrehajtását az  Alkotmánybíróság
eljárásának befejezéséig felfüggesztette.
II. [10] Az Alkotmánybíróság az alábbi alaptörvényi és jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését.
[11] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezése:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
[12] 2. A Földforgalmi törvény érintett rendelkezése:
„53.  § (1) A  mezőgazdasági igazgatási szerv – az  51.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott eseteken túl –
a haszonbérleti szerződés jóváhagyását megtagadja ha
[…]
d) a  jegyzék szerinti rangsor alapján az  első helyen álló előhaszonbérletre jogosult(ak), illetve a  soron következő
előhaszonbérletre jogosult(ak), vagy a haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő
[…]
dc) birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a  hasznosítási kötelezettség megsértése miatt
az  ingatlanügyi hatóság – a  haszonbérleti szerződés közlését megelőző 5 éven belül – jogerősen földvédelmi
bírságot szabott ki; […].”
[13] 3. A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) érintett rendelkezése:
„15. § (1) A jogszabályi rendelkezést – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a hatálybalépését követően
a) keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett eljárási cselekményekre kell alkalmazni.”
III. [14] Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 56. §-a alapján mindenekelőtt azt kellett vizsgálnia, hogy az alkotmányjogi panasz
megfelel-e a befogadhatóságra vonatkozó törvényi feltételeknek.
[15] Az Abtv. 27.  §-a szerinti alkotmányjogi panaszt az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése értelmében a  sérelmezett döntés
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani, mégpedig az  Abtv. 53.  § (2)  bekezdésének
megfelelően az  ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve. Az  indítványozó az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdésében
meghatározott hatvan napos határidőben benyújtott panaszában (a Kúria ítéletét az  indítványozó jogi képviselője
2017. október 25-én vette át, az  alkotmányjogi panasz 2017. december 5-én elektronikusan érkezett meg az  első
fokon eljárt bíróságra) az ügy érdemében hozott kúriai ítéletet támadta.
[16] Az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, az alkotmányjogi panasszal támadott ítélet ellen nincs helye
fellebbezésnek, így az  indítvány e  tekintetben megfelel a  törvényi feltételeknek. Az  indítványozó az  Abtv. 27.  §-a,
valamint 51. § (1) bekezdése szerint jogosultnak tekinthető, nyilvánvalóan érintett, mivel a támadott kúriai ítélettel
lezárt perben felperes volt. A jogi képviselővel eljáró indítványozó a jogi képviselő meghatalmazását csatolta.
[17] Az Abtv. 29.  §-a a  befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az  – egyéb törvényi feltételeknek
megfelelő – alkotmányjogi panasz a  bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon
vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása
önmagában is megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {lásd pl. 21/2016. (XI. 30.) AB határozat, Indokolás
[20]; 34/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [18]}. A  feltételek meglétének a  vizsgálata az  Alkotmánybíróság
mérlegelési jogkörébe tartozik.
[18] Az alkotmányjogi panasz benyújtásának törvényi feltétele [Abtv. 27.  § a)  pont], hogy az  indítványozó
Alaptörvényben biztosított jog sérelmére hivatkozzon. Az  indítvány e  feltételnek csak részben tett eleget, ugyanis
nem tartalmaznak Alaptörvényben biztosított jogot az Alaptörvény N) cikk (1) és (3) bekezdései. Mivel az indítvány
e része az Abtv. 27. § a) pontjának nem felelt meg, ezért annak érdemi alkotmányossági vizsgálatára nem kerülhetett
sor.
[19] Az indítványozó a Kúria ítéletét ellentétesnek tartotta továbbá az Alaptörvény XXIV. cikkével is, mert szerinte „a Kúria
figyelmen kívül hagyta, hogy a jogerős döntés megszületéséig is eltelt két év, és a saját döntésére pedig további egy
teljes gazdasági év eltelte után kerített sort. Sérült az ésszerű időn belüli döntéshez való jog.” Az  indítvány e része
kapcsán megállapítható ugyanakkor, hogy az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése a közigazgatási hatósági eljárás
vonatkozásában fogalmazza meg a  tisztességes eljárás követelményét, így nem vonatkozik a  bírósági eljárásra.
Ezért az  alkotmányjogi panaszban kifogásolt ítélet és ezen alaptörvényi rendelkezés között nincs összefüggés.
Az  Alkotmánybíróság állandó gyakorlata értelmében az  említett összefüggés hiánya tartalmi akadályát képezi
az indítvány befogadásának {3130/2013. (VI. 24.) AB végzés, Indokolás [17]; 21/2016. (XI. 30.) AB határozat, Indokolás
[21]}, így a panasznak ez az eleme nem bírálható el érdemben.
[20] Indítványában az  indítványozó a  Földforgalmi törvény 53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjának kúriai
értelmezését a  jogállamiság elvéből fakadó visszamenőleges hatályú jogalkotás tilalmával, az  Alaptörvény B)  cikk
(1) bekezdésével ellentétesnek tartotta, s emiatt kérte az ítélet megsemmisítését.
[21] Az Alkotmánybíróság az  Alaptörvény hatálybalépése után is fenntartotta azon korábbi értelmezését, mely szerint
a  jogbiztonság önmagában nem alapjog, így az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésének a  sérelmére alkotmányjogi
panaszt csak kivételes esetben – a  visszaható hatályú jogalkotás tilalma és a  felkészülési idő hiánya esetén
lehet alapítani {3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indokolás [14]–[17], 3323/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [9]}.
Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  indítványozó az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésének sérelmére
a  visszaható hatály tilalmával összefüggésben hivatkozott, ekként ez  az indítványi elem (az alkotmányjogi
panaszokkal szemben támasztott további alaptörvényi, illetőleg törvényi feltételek teljesülése esetén) érdemben
elbírálható.
[22] Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a  visszaható hatályú jogalkotás tilalma „egyfelől nem abszolút, másfelől
mivel az  Alkotmánybíróság által vizsgált jogviszonyok szükségképpen különböznek egymástól – közjogi vagy
magánjogi, folyamatban levő vagy már teljesedésbe ment, vagy rövid távúak, esetleg tartósak, érvényesek vagy már
keletkezésükkor érvénytelenek stb. – ezért az  Alkotmánybíróság esetről esetre vizsgálja meg, hogy megvalósul-e
a jogbiztonság sérelme” {7/2016. (IV. 6.) AB határozat, Indokolás [21]}.
[23] Az Alkotmánybíróság korábban még nem vizsgálta a  Földforgalmi törvény 53.  § (1)  bekezdés d)  pont
dc)  alpontjának indítvánnyal támadott értelmezését az  alkotmányjogi panaszban felvetett szempontból.
Az  Alkotmánybíróság így a  jogállamiság sérelmére vonatkozó alkotmányjogi panasz érdemi vizsgálata mellett
döntött, különös tekintettel az  Ügyrend 31.  § (6)  bekezdésére, mely szerint az  Alkotmánybíróság csak az  érdemi
vizsgálat eredménye kapcsán válaszolhatja meg a  jogállamiság esetleges sérelmével kapcsolatosan felmerült
kérdéseket. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz alapján vizsgálta tehát, hogy a Földforgalmi törvény 53. §
(1) bekezdés d) pont dc) alpontjának kúriai értelmezése sérti-e az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését.
IV. [24] Az indítvány megalapozott. [25] 1. Az  alkotmányjogi panasz alapján vizsgálandó volt, hogy összhangban áll-e az  Alaptörvény B)  cikk
(1)  bekezdésében garantált jogállamisággal a  Földforgalmi törvény 53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjának
az az értelmezése, amely szerint ez a 2014. január 1-jén hatályba lépett rendelkezés az ezt megelőzően jogerősen
kiszabott földvédelmi bírságra tekintettel is kötelezővé teszi a  haszonbérleti szerződés(módosítás) hatósági
jóváhagyásának megtagadását.
[26] Jelen eljárásában az  Alkotmánybíróság a  bírói döntés felülvizsgálata során figyelemmel volt az  Alaptörvény
28.  cikkére, amely szerint a  bíróságok a  jogalkalmazás során a  jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és
az  Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Az  Alkotmánybíróság ezért az  Abtv. 27.  §-a szerinti jelen eljárásban
a kifogásolt bírói döntésnek, s az abban foglalt bírói jogértelmezésnek az Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálta.
[27] 2. Az Alkotmánybíróság áttekintette a visszaható hatály tilalmára vonatkozó, az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésén
alapuló gyakorlatát. Az  Alkotmánybíróság az  alábbiakat állapította meg: „[a] jogállamiság egyik legfontosabb
alkotóeleme a jogbiztonság, amely – egyebek között – megköveteli, hogy a jogalanyoknak meglegyen a tényleges
lehetőségük arra, hogy magatartásukat a  jog előírásaihoz tudják igazítani, ennek érdekében a  jogszabályok
a  kihirdetésüket megelőző időre nézve ne állapítsanak meg kötelezettséget, illetőleg valamely magatartást
visszamenőleges hatállyal ne minősítsenek jogellenesnek” {7/2016. (IV. 6.) AB határozat, Indokolás [18]}.
[28] Egy jogszabály nem csupán akkor ütközhet a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába, ha a jogszabályt a jogalkotó
visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha a hatálybaléptetés nem visszamenőlegesen történt ugyan,
de a  jogszabály rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett rendelkezés szerint – a  jogszabály hatálybalépése előtt
létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell. {30/2014. (IX. 30.) AB határozat, Indokolás [106]}.
[29] Ugyanakkor a jogbiztonságból fakadó visszaható hatályú jogalkotás tilalma nem feltétlen és kizárólag a jogalanyok
helyzetét elnehezítő (ad malam partem) jogalkotásra irányadó. Nem terjed ki a  jogszabályok módosíthatóságának
időbeli korlátaira. Az  Alkotmánybíróság álláspontja szerint ugyanis „[ö]nmagában az, hogy az  állampolgárok
másként cselekedtek volna, ha előre láthatták volna a jogszabály módosítását, nem ad módot a jogbiztonság címén
az  alkotmányellenesség megállapítására. A  visszaható hatályú jogalkotás tilalmának ilyen kiterjesztő értelmezése
alkotmányjogilag indokolhatatlan” {16/2014. (V. 22.) AB határozat, Indokolás [32]}.
[30] Nincs akadálya annak, hogy a  jogalkotó a  múltban keletkezett jogviszonyokból származó jogokat és
kötelezettségeket szabályozzon, amennyiben az új szabályozás ezeket a  jogokat és kötelezettségeket hátrányosan
csak a hatálybalépés utáni időtől fogva érintheti, hiszen a visszaható hatályú jogalkotás tilalma nem értelmezhető
akként, hogy a  fennálló tartós, határozatlan időtartamú jogviszonyok a  jövőre nézve semmilyen esetben sem
alakíthatóak át vagy változtathatóak meg {3061/2017. (III. 31.) AB határozat, Indokolás [11]–[12]}.
[31] 3. A  visszaható hatályú jogalkotás tilalma körében vizsgálandó bírói jogértelmezés a  Földforgalmi törvény
2014. május 1-jén hatályba lépett 53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjával kapcsolatos. Az  adott rendelkezés
a  földvédelmi bírságot jogerősen megállapító hatósági döntésekhez – átmeneti szabályok nélkül – további
hátrányos jogkövetkezményt kapcsol. A  rendelkezés alapján meg kell ugyanis tagadni az  adásvételi szerződés
jóváhagyását, ha a  vevővel szemben a  birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a  hasznosítási
kötelezettség megsértése miatt az  ingatlanügyi hatóság az  adásvételi szerződés közlését megelőző öt éven belül
jogerősen földvédelmi bírságot szabott ki. Az újonnan megállapított joghátrányt tehát egy korábbi bírságolás miatt
kell alkalmazni (de nincs arra vonatkozó előírás, hogy a  joghátrány csak a  rendelkezés hatálybalépését követően
jogerőre emelkedett bírságolás miatt, vagy korábbi bírságolások miatt is alkalmazandó).
[32] Sem a  Földforgalmi törvény 70.  §-ában, sem a  Földforgalmi törvény 70/A.  §-a által hivatkozott törvényben,
vagyis a  Földforgalmi törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi
CCXII. törvényben nem található olyan átmeneti rendelkezés, amely kifejezetten előírta volna, hogy a Földforgalmi
törvény 53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontja alapján akkor is meg kell tagadni a  haszonbérleti szerződés
jóváhagyását, ha a  vevővel szemben a  birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a  hasznosítási
kötelezettség megsértése miatt az ingatlanügyi hatóság a Földforgalmi törvény e rendelkezésének hatálybalépését
megelőzően szabott ki jogerősen földvédelmi bírságot.
[33] Az Alkotmánybíróság vizsgálata során figyelemmel volt a  Jat.-nak a szabályozási átmenetről szóló rendelkezésére.
A  Jat. 15.  § (1)  bekezdése szerint a  jogszabályi rendelkezéseket – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik –
a  hatálybalépését követően keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint megkezdett eljárási cselekményekre
kell alkalmazni. A  Jat. tehát egyértelműen állást foglal amellett, hogy amennyiben egy rendelkezés alkalmazására
nem alkottak külön szabályt, akkor az  abban foglaltakat nem lehet a  korábban keletkezett tényekre és
jogviszonyokra alkalmazni. E  megközelítést alkalmazva semmisítette meg a  jogállamiság sérelme miatt
az  Alkotmánybíróság a  szolgálati járandóság szüneteltetésére vonatkozó rendelkezéseket a  23/2013. (IX. 25.)
AB határozatában. Az Alkotmánybíróság megállapította: „[a] jogalkotó tehát azon az alapon nem vezethet be egy
később megállapított ellátás igénybevételének korlátozását eredményező szabályt, hogy a  jogosult korábban
jogsértő magatartást tanúsított. Erre csak úgy van lehetőség – a  nem biztosítási jogviszonyon alapuló ellátás
esetén – ha az ellátás megállapításakor a jogosult ismeri a számára megállapított juttatás folyósításának – ideértve
a  szüneteltetést is – szabályait. Vagyis: a  jogalkotó csak a  szolgálati járandóság, mint ellátási forma bevezetését
követően, azaz 2011. december 31. után elkövetett súlyosabb bűncselekmények miatt szüneteltetheti a  juttatást.
Ezt a követelményt figyelmen kívül hagyó szabályozás ellentétes a jogállamiság elvével” (Indokolás [118]).
[34] Önmagában a  Földforgalmi törvénynek a  kifogásolt jogértelmezés alapját képező rendelkezése nem
a  hatálybalépését megelőző időre állapít meg kötelezettséget, illetve nem valamely magatartást minősít
visszamenőleges hatállyal jogellenesnek. A  rendelkezés a  jogerőre emelkedett hatósági döntésekhez
(a  rendelkezés hatálybalépését megelőzően keletkezett jogi tényhez) fűz – átmeneti szabályok nélkül – további
hátrányos jogkövetkezményt. A  Földforgalmi törvény érintett rendelkezése – pont az  átmeneti rendelkezések
hiányában, illetve a  Jat. 15.  § (1)  bekezdésére figyelemmel – értelmezhető megfelelően úgy, hogy a  termőföld
hasznosítására vonatkozó szabályoknak a  rendelkezés hatálybalépését követő megsértése lesz a  haszonbérleti
szerződés jóváhagyásának időleges akadálya. A  Földforgalmi törvény 53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjának
ez  az értelmezése felel meg a  visszaható hatályú jogalkotás tilalmából fakadó követelménynek. Alapvetően
tehát nincs akadálya a  múltban keletkezett jogviszonyokból származó jogokat és kötelezettségeket érintően
az  új szabályozásnak, de az  új szabály a  hatálybalépése előtt jogerősen már minősített magatartáshoz, jelen
esetben a  jogerőre emelkedett közigazgatási bírság megállapításához újabb joghátrányt – a  visszaható hatályú
jogalkotás tilalma miatt – általában nem fűzhet. Erre figyelemmel az  Alkotmánybíróság a  Földforgalmi törvény
53.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontja alkalmazására vonatkozóan az  Alaptörvényből származó alkotmányos
követelményt állapított meg az Abtv. 46. § (3) bekezdése alapján.
[35] Az alapügyben a  termőföld engedély nélküli igénybevétele képezte az  alapját a  Fejér Megyei Kormányhivatal
Földhivatala Székesfehérvári Körzeti Földhivatal 2012. március 18-án kelt, 10.194-8/2012. számú határozatával
az  indítványozóra kiszabott 30 000 Ft földvédelmi bírságnak. E  határozat 2012. április 17-én jogerőre emelkedett,
a földvédelmi bírságot az indítványozó 2012. március 28-án befizette.
[36] A Földforgalmi törvény 2013. december 15-én, míg a  törvény érintett rendelkezése 2014. január 1-jén
lépett hatályba. Az  alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló egyedi ügyben az  indítványozó a  haszonbérleti
szerződés(módosítás)t 2014 szeptemberében és novemberében kötötte meg, melynek hatósági jóváhagyását
a  földhivatal 2014. december 18-án tagadta meg. Jóllehet a  haszonbérleti szerződés(módosítás) megkötésére,
illetve a hatósági jóváhagyás megtagadására már a törvény hatálybalépését követően került sor, de e  joghátrányt
az  indítványozóval szemben a  földhivatal 2012. április 17-én jogerőre emelkedett határozata, illetve az  abban
az indítványozóra kiszabott földvédelmi bírság miatt alkalmazták.
[37] A fentiekre tekintettel vizsgálta az Alkotmánybíróság a Földforgalmi törvény 53. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontját
alkalmazó, az  indítványozó által támadott kúriai ítéletnek az  Alaptörvénnyel való összhangját. Ennek alapján
az  Alkotmánybíróság megállapította: a  visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközött az  a  bírói jogértelmezés,
mely szerint nem lehetett a Földforgalmi törvény 53. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontját akként értelmezni, hogy
kizárólag az  e  rendelkezés hatálybalépését követően kiszabott földvédelmi bírság eredményezze az  újonnan
bevezetett joghátrány alkalmazását, a haszonbérleti szerződés(módosítás) hatósági jóváhagyásának megtagadását.
Ezért az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvénnyel ellentétes jogerős bírói döntést, a  Kúria Kfv.II.37.800/2016/9. számú
ítéletét megsemmisítette.
[38] Az Alkotmánybíróság a  bírói döntést kizárólag alkotmányossági szempontból vizsgálja, illetve vizsgálta felül.
Az  Alkotmánybíróság így nem határoz(hat)ott az  alapügy tárgyát képező haszonbérleti szerződés(módosítás)
hatósági jóváhagyásáról, az  Alkotmánybíróság határozatából erre vonatkozó kötelezettség nem származik.
A  bírói döntés felülvizsgálatakor az  Alkotmánybíróság kizárólag a  jogbiztonságból fakadó visszaható hatályú
jogalkotás tilalmából következő alkotmányossági szempontok érvényesítését követelte meg az  Alaptörvény
alapján. Az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panasz hatásköréhez igazodva a  konkrét ügy érdemét érintő
alkotmányossági vetületű kérdésekről határozott, de ennek a konkrét ügyre vonatkozó konzekvenciáit már az eljáró
bíróságnak kell levonnia. Az  indítványozó számára ilyenformán biztosítható hatékony jogorvoslat az  Alaptörvény
sérelmével szemben.
V. [39] Az Alkotmánybíróság a határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az Abtv. 44. § (1) bekezdésének második
mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2018. november 6. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
30/2016. (XI. 24.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Csutora Zsoltot 2016. november 10. napjától
a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Azerbajdzsáni Köztársasággal megvalósuló
kulturális együttműködés végrehajtásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) kidolgozza az azerbajdzsáni Magyar Kulturális Napok (a továbbiakban: Magyar Kulturális Napok) koncepcióját
és pénzügyi tervét,
b) koordinálja és irányítja a Magyar Kulturális Napok megrendezésével kapcsolatos feladatokat, felügyeli és
ellenőrzi azok megvalósítását,
c) vizsgálja és értékeli a Magyar Kulturális Napok várható hatásait,
d) koordinálja a szükséges kormányzati-közigazgatási együttműködést,
e) összehangolja a hazai és azerbajdzsáni helyszíni tevékenységet, ellátja az ezzel kapcsolatos operatív irányítást,
f ) jelentést készít a Magyar Kulturális Napok megvalósításáról, eredményeiről.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért nem jogosult díjazásra.
5. § A miniszteri biztos munkáját külön titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1/2019. (V. 10.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése,
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja,
(3) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1.1. Az utasítás alkalmazási köre
a) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) előirányzataira,
b) az NKFI Alappal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási, beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek
végrehajtására,
c) az NKFI Alapból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos támogatási döntéshozatalra,
kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra, pénzügyi
kifizetésre és a támogatások felhasználásának ellenőrzésére,
d) az NKFI Alapból átadott pénzeszközökre,
e) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalra (a továbbiakban: NKFI Hivatal) mint alapkezelő szervre
terjed ki. 1.2. Az NKFI Alap kezelésének, az NKFI Alappal kapcsolatos gazdálkodás szabályozásának és ellenőrzésének
irányításáért az NKFI Hivatal elnöke felelős. Az ezzel kapcsolatos gazdálkodási feladatokat az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 9. § (7) bekezdése alapján
az  NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: Költségvetési Főosztály), a szakmai feladatokat az NKFI
Hivatal Támogatáskezelési és Innovációs Főosztálya (a továbbiakban: Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály),
valamint az NKFI Hivatal Kutatás-fejlesztési Főosztálya (a továbbiakban: Kutatás-fejlesztési Főosztály) látja el.
II. Fejezet
Az NKFI Alap gazdálkodásának részletes szabályai
2. A tervezés és a költségvetési javaslat 2.1. A központi költségvetésről szóló törvényjavaslat előkészítési szakaszában az NKFI Alap költségvetési
javaslatának tervezetét az NKFI Hivatal az államháztartásért felelős miniszter által, az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 13. § (1) bekezdésében foglaltak szerint közzétett tájékoztató szerint
készíti el, az NKFI Alapra nézve tervezett kiadási főösszeg figyelembevételével.
2.2. A tervezési feladatokkal összefüggésben a 2.3. pontban meghatározott szervezeti egységek részére a tervezési
követelményeket, előírásokat, határidőket és egyéb szempontokat az NKFI Hivatal elnöke körlevélben határozza
meg, az Ávr. 16. § (1) bekezdése szerint.
2.3. Az NKFI Alap költségvetési javaslatát a Költségvetési Főosztály állítja össze a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály szakmai javaslata alapján. A költségvetési javaslatot az NKFI
Hivatal elnöke egyezteti az államháztartásért felelős miniszterrel, majd a Költségvetési Főosztály vezetője véglegesíti
azt, és elnöki jóváhagyást követően megküldi az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak.
3. Elemi költségvetés, előirányzat-felhasználási terv 3.1. Az NKFI Alap elemi költségvetése összeállításához a Költségvetési Főosztály vezetője által bekért
adatszolgáltatás alapján, az adatbekérő levélben meghatározott rendben és határidőre a feladatkörükben érintett
szakmai főosztályok (elnökhelyettes irányítása alá tartozó főosztály esetén a szakterületileg illetékes
elnökhelyettessel való egyeztetést követően) adatszolgáltatást teljesítenek. Az elemi költségvetést a Költségvetési
Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya (a továbbiakban: SZPO) állítja össze – az Áht. 28/A. §
(2)  bekezdése és az Ávr. 31/A. §-a alapján, az Ávr. 32. § (6) bekezdésében foglalt határidő figyelembevételével –,
amelyet véleményezésre megküld az innovációs és általános elnökhelyettes, valamint a kutatás-fejlesztési
elnökhelyettes részére.
3.2. Az NKFI Alap elemi költségvetését az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá. A jóváhagyott elemi költségvetésről
a  Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat a Magyar Államkincstárnak (a továbbiakban: Kincstár) a költségvetési
évet megelőző év november 30-ig, a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
3.3. Amennyiben a központi költségvetésről szóló törvény a költségvetési évet megelőző év november 20-áig nem
kerül az Országgyűlés által elfogadásra és kihirdetésre, és az Áht. 28/A. § (3) bekezdése szerinti követelmény
teljesülése érdekében szükséges, az elemi költségvetést a központi költségvetésről szóló törvény kihirdetésétől
számított harminc napon belül módosítani, véglegesíteni kell.
3.4. Az NKFI Alap havi előirányzat-felhasználási tervére vonatkozó, az Ávr. 133. § (2) bekezdésében foglalt havi
adatszolgáltatások összeállítása az SZPO feladata. A havi előirányzat-felhasználási terv összeállítása során
a  feladatkörükben érintett szakmai főosztályok a Költségvetési Főosztály vezetőjének felkérésére adatszolgáltatást
teljesítenek. Az előirányzat-felhasználási tervet az SZPO tölti fel a Kincsár által működtetett elektronikus
adatszolgáltató rendszerbe.
3.5. Az NKFI Alap támogatásokat tartalmazó, tárgyévre vonatkozó előirányzat-felhasználási tervét az Ávr. 133. §
(2a)  bekezdése szerinti határidőre, havi bontásban az SZPO készíti el és tölti fel a Kincsár által működtetett
elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
4. Pénzeszközátadás 4.1. Az NKFI Hivatal költségvetése működési és felhalmozási bevételi előirányzatként tartalmazza az NKFI Alap
kezelésére biztosított alapkezelői díjat, amelyet az egyéb működési és felhalmozási bevételektől elkülönítve kell
nyilvántartani.
4.2. Az NKFI Alap kezelésével összefüggő kiadások fedezetéül szolgáló előirányzat összegét a tudományos
kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: KFItv.) 14. §-a alapján
a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény határozza meg.
4.3. Az alapkezelői díj egyösszegű, az NKFI Hivatal részére történő átutalásáról minden év február 28-ig az SZPO
gondoskodik.
4.4. Az NKFI Alaptól átvett pénzeszköz NKFI Hivatal költségvetésében történő elszámolásának, valamint az NKFI
Hivatal és az NKFI Alap közötti elszámolásnak az éves beszámolóval összefüggő szabályait az NKFI Hivatal
gazdálkodási szabályzatáról szóló elnöki utasítás tartalmazza.
5. Előirányzat-módosítás, -átcsoportosítás 5.1. Az NKFI Alap költségvetési kiadási és bevételi előirányzat módosításait az SZPO készíti elő és jóváhagyásra küldi
az NKFI Hivatal elnökének.
5.2. Amennyiben az előirányzat-módosítás az előző évi költségvetési maradvány felhasználására irányul, az Áht. 86. §
(4) bekezdésében foglaltak alapján a módosítás az államháztartásért felelős miniszter hozzájárulásával hajtható
végre. Az előirányzat-módosításra vonatkozó előterjesztést a 7.3. pontban foglalt éves költségvetési beszámoló
összeállítását követően az SZPO készíti elő és küldi meg jóváhagyásra az NKFI Hivatal elnökének.
5.3. Az államháztartásért felelős miniszter előzetes hozzájárulására van szükség az elkülönített állami pénzalapok
kiadási előirányzatai terhére történő előirányzat-átcsoportosításhoz, ha azokon megtakarítás keletkezik, illetve
kormányhatározatban meghatározott közfeladatok változásával kapcsolatban szükséges. Amennyiben az NKFI Alap
programstratégiája végrehajtása során szükségessé válik az előirányzat-átcsoportosítás, azt a szakmai főosztályok
adatszolgáltatása alapján az SZPO kezdeményezi.
5.4. Az 5.2. és 5.3. pontban meghatározottak szerint jóváhagyott előirányzat-átcsoportosítást, illetve -módosítást
az  SZPO jelenti be a Kincstárnál és könyveli a Forrás KGR integrált pénzügyi és számviteli rendszerben
(a továbbiakban: Forrás KGR rendszer).
5.5. A kormányhatározatban meghatározott közfeladatok változásakor, amennyiben szükséges a címrendek
módosítása, azt az SZPO kezdeményezi az államháztartásért felelős miniszter felé.
6. Kötelezettségek, követelések támogatási előlegek kezelése, nyilvántartása 6.1. Az NKFI Alapból finanszírozott támogatások fizetési kötelezettségei vállalásáról szóló jognyilatkozatok
megtételével (kötelezettségvállalásokkal), követelések előírásával és kezelésével kapcsolatos részletes szabályokat
az NKFI Hivatal elnöke külön rendelkezésben, elsődlegesen a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapból
meghirdetett pályázatok és finanszírozott támogatások kezelésének eljárásrendjeiről szóló elnöki utasításokban
(a továbbiakban: Eljárásrend) tartalmazza.
6.2. Az NKFI Alap kötelezettségállományának nyilvántartása érdekében
a) a Forrás KGR rendszerben az SZPO által vezetett kötelezettségvállalások állománya, valamint annak
alakulására vonatkozó, a főkönyvi könyvelést alátámasztó, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013.
(I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 14. mellékletében meghatározott követelményeknek a szakmai
főosztályok pályázati szakrendszerek nyilvántartásaival együttesen teljeskörűen felelnek meg;
b) az NKFI Alapból biztosított támogatásokkal kapcsolatos kötelezettségállomány tekintetében a pályázati
kiírásért felelős szervezeti egységtől függően – a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vagy a Kutatásfejlesztési Főosztály (a továbbiakban: támogatást kezelő szakmai főosztály) az innovációs pályázatokat kezelő
elektronikus pályázatkezelő szakrendszerben (a továbbiakban: PKR rendszer), az európai uniós
pályázatkezelő szakrendszerében (a továbbiakban: EUPR rendszer) vagy a kutatás-fejlesztési pályázatokat
kezelő elektronikus pályázatkezelő szakrendszerben (a továbbiakban: EPR rendszer) –, a hatáskörükbe tartozó
gazdálkodási, döntés-előkészítési feladatok támogatására, a kötelezettségek egyedileg (a nyilvántartási szám,
a partner, a szerződés tárgya, a támogatás összege és a támogatási szerződés időbeli hatálya alapján) történő
azonosítására, valamint az azokhoz kapcsolódó költségvetési kiadási előirányzatok lekötése összegének
megállapítására alkalmas részletező nyilvántartásokat vezetnek.
6.3. A támogatási szerződések, okiratok SZPO általi előirányzat fedezet vizsgálata és rögzítése a pénzügyi
ellenjegyzést megelőzően a FORRÁS KGR rendszerben történik. Az így rögzített kötelezettségvállalásokat – azok
aláírását követően – a pénzügyi integrált rendszerben a megfelelő főkönyvi számlákon az SZPO, valamint a PKR, az
EPR és az EUPR rendszerben a támogatást kezelő szakmai főosztály késedelem nélkül rögzíti.
6.4. A kötelezettségvállalás aláírását követően a támogatást kezelő szakmai főosztály a kötelezettségvállalás
dokumentumának egy eredeti példányát (amennyiben az elektronikus adattovábbítás feltételei adottak lesznek,
onnantól elektronikusan) vagy a 6.2. pont a) alpontjában meghatározott nyilvántartásba vételéhez szükséges
adatokat az SZPO részére megküldi. Az SZPO ellenőrzi az esetleges módosítások átvezetésének meglétét
és  szabályszerűségét az elektronikus pályázatkezelő szakrendszerben, megfelelőség esetén könyveli
a kötelezettségvállalást a Forrás KGR rendszerben nem végleges kötelezettségvállalásként, ezt követően a pályázati
dokumentációt továbbítja a támogatást kezelő szakmai főosztály illetékes osztályának. A kötelezettségvállalás
dokumentuma eredeti példányának megőrzéséről a támogatást kezelő szakmai főosztály gondoskodik.
6.5. Az NKFI Alap követelésállományának főkönyvi könyvelése alátámasztása céljából, a követelések Áhsz.
14. mellékletében meghatározott követelmények szerinti nyilvántartása érdekében azok részletező nyilvántartása az
NKFI Alap Számla- és bizonylati rendjében meghatározott körben
a) az SZPO által kezelt Forrás KGR rendszerben, valamint
b) a támogatást kezelő szakmai főosztály által kezelt PKR, EPR, illetve EUPR rendszerben
együttesen valósul meg.
6.6. A vissza nem térítendő – elszámolási kötelezettséggel folyósított – támogatásokhoz kapcsolódó követeléseket
a  kötelezettségvállalás megkötését követően kiutalásra kerülő támogatási előleggel egyező összegben, az előleg
pénzforgalmi teljesülését és a kiadási előirányzat teljesítésként történő főkönyvi elszámolását követően, a megfelelő
nyilvántartási számlán a Forrás KGR rendszerben nyilvántartásba kell venni.
6.7. A folyósított, vissza nem térítendő támogatások jogosulatlan, valamint a rendeltetésétől eltérő igénybevétele
miatti visszaköveteléséből származó követeléseket a támogatást kezelő szakmai főosztály adatszolgáltatása alapján
a Forrás KGR rendszerben nyilvántartásba kell venni. Amennyiben a követelés érinti a kötelezettségvállalás főkönyvi
könyvelésben rögzített összegét, annak módosítását – a követelés pénzügyi és költségvetési számvitelben történő
egyidejű rögzítésével – mind a Forrás KGR rendszerben, mind pedig – amennyiben a rendszer erre alkalmas – a PKR,
az EPR, illetve az EUPR rendszerben el kell végezni.
6.8. A 6.7. pontban foglalt feladat végrehajtása érdekében a támogatást kezelő szakmai főosztály az NKFI Hivatal
elnökének utasításában meghatározott okmányok (felszólító levél, ellenőrzési jegyzőkönyv, maradvány-visszakérő
levél stb.) egy példányát megküldi az SZPO részére.
6.9. A visszatérítendő támogatásokkal kapcsolatos követeléseket a támogatás folyósítását és főkönyvi elszámolását
követően nyilvántartásba kell venni a Forrás KGR rendszerben, valamint – amennyiben a rendszer erre alkalmas –
az  EPR, az EUPR vagy a PKR rendszerekben. A nyilvántartásba vételt a kötelezettségvállalásban rögzített adatok
alapján kell végrehajtani.
6.10. A követelés főkönyvi könyvelésből történő kivezetését
a) az elszámolási kötelezettséggel nyújtott támogatások pénzügyi részbeszámolójának, valamint záró
beszámolójának elfogadása mértékéig, a követelés kivezetésére vonatkozó szakmai teljesítésigazolás,
valamint a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály adatszolgáltatása,
b) a jogosulatlan, valamint a rendeltetéstől eltérő igénybevétele miatti visszaköveteléséből származó
követelések, továbbá a visszatérítendő támogatások, kötelezett részéről történő teljesítésére vonatkozó
bankkivonatnak a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály történő azonosítása alapján az SZPO végzi.
6.11. Az SZPO – az Ávr. 169. § (1) és (2) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése érdekében – az általa
nyilvántartott kötelezettségvállalások, követelések Forrás KGR rendszerben nyilvántartott adatait havonta,
–  a  támogatási célú előlegekkel kapcsolatos elszámolási követelések állományát negyedévente – a tárgyhónapot
(tárgynegyedévet) követő hónap 18-ig egyezteti a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztállyal, – amennyiben
a rendszer erre alkalmas – a PKR, EPR, illetve az EUPR rendszerekben nyilvántartott adatokkal.
6.12. A 6.11. pontban előírtak végrehajtása során a követelésállományt érintően külön kell egyezetni:
a) a folyósított támogatások jogosulatlan, illetve rendeltetéstől eltérő igénybevétele miatti visszaköveteléséből
adódó támogatásokhoz kapcsolódóan nyilvántartott főkönyvi adatokat az azokat alátámasztó okmányok
(így  különösen: a felszólító levél, az ellenőrzési jegyzőkönyv, a maradvány-visszakérő levél, bevételi
utalványrendelet) alapján, valamint a követelések behajtásával kapcsolatosan a Támogatáskezelési és
Innovációs Főosztály által megtett intézkedések megtörténtét és azok eredményességét;
b) a visszatérítendő támogatásokhoz kapcsolódó követelések teljesülését a kötelezettségvállalásban foglalt
előírások kedvezményezett részéről történő szerződésszerű teljesítésének tételes ellenőrzésével;
c) a támogatási célú előlegekkel kapcsolatos elszámolási követelések Forrás KGR rendszer nyilvántartási
számláin szereplő adatait a kiadási előirányzatok teljesítési adatai, valamint a részteljesítésekre vonatkozó
beszámolók alapján.
6.13. A végrehajtott egyeztetéseket az eltérések tételes kimutatásával kell dokumentálni. Az eltérés rendezéséről
a Költségvetési Főosztály vezetője írásban intézkedik. Az eltérés rendezésére vonatkozó intézkedésnek megfelelően
a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály és az SZPO legkésőbb a tárgyhó 20. napjáig gondoskodik az általa
vezetett nyilvántartás adatainak módosításáról.
7. Könyvvezetés, beszámolás, adatszolgáltatások 7.1. Az NKFI Alap könyvvezetését és pénzforgalmát az SZPO végzi.
7.2. Az SZPO elkészíti az NKFI Alap számviteli politikáját, amely a következőket tartalmazza:
a) az eszközök és források értékelési szabályzata,
b) az eszközök és források leltárkészítési és leltározási szabályzata,
c) pénzkezelési szabályzat,
d) számla- és bizonylati rend.
7.3. A költségvetési év zárását követően az elemi költségvetés végrehajtásáról és a mérlegben kimutatható
vagyonról a költségvetési évre vonatkozóan éves költségvetési beszámolót kell készíteni az Áhsz.-ben
meghatározott alaki és tartalmi követelmények betartásával. Az éves költségvetési beszámolót az SZPO készíti el, azt
a Fejezeti Költségvetési Osztály ellenőrzését és az NKFI Hivatal gazdasági vezetőjének aláírását követően az NKFI
Hivatal elnöke hagyja jóvá. Az SZPO az éves költségvetési beszámolót az Áhsz. 33. § (1) bekezdésében foglaltak
alapján a költségvetési évet követő év május 31-ig feltölti a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató
rendszerbe.
7.4. Az NKFI Alap törvényes működésének biztosítékaként könyvvizsgáló bízható meg a számviteli törvény szerinti
beszámoló és zárszámadás megbízhatóságának, valódiságának és jogszabályoknak való megfelelőségének
ellenőrizésére. Az éves költségvetési beszámolót és a mérleget könyvvizsgáló ellenőrizheti. A könyvvizsgálót az NKFI
Hivatal elnöke bízza meg. A könyvvizsgálattal kapcsolatos egyéb ügyekben a Költségvetési Főosztály vezetője jár el.
A könyvvizsgálat költségeit a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya az NKFI Alap működtetésével, kezelésével
kapcsolatos kiadások terhére számolja el az NKFI Hivatal költségvetésében.
7.5. A költségvetési év zárását követően az NKFI Hivatal zárszámadással kapcsolatos adatszolgáltatást teljesít
az  államháztartásért felelős miniszter által kiadott tájékoztatóban meghatározott módon és határidőre.
Az  adatszolgáltatást az SZPO állítja össze, és az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően a Költségvetési
Főosztály vezetője továbbítja az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére.
7.6. Az SZPO az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévente időközi mérlegjelentést, a negyedik
negyedévre vonatkozóan gyorsjelentést készít, amelyet a Fejezeti Költségvetési Osztály ellenőrzését követően
megküld az NKFI Hivatal elnöke részére jóváhagyásra. Az éves jelentés az éves költségvetési beszámolóval együtt
készül és kerül feltöltésre a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
8. Egyéb adatszolgáltatások 8.1. Az SZPO az Áht. 108. § (1) bekezdés b) pontja szerinti időközi költségvetési jelentést készít az Ávr. 169. §
(2)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével. Az időközi költségvetési jelentést a Költségvetési Főosztály
vezetője és az NKFI Hivatal Elnöke írja alá.
8.2. Az Ávr. 33/B. §-ában meghatározott adatszolgáltatást a támogatást kezelő szakmai főosztállyal együttműködve
a Költségvetési Főosztály állítja össze, és az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően megküldi az
államháztartásért felelős miniszternek.
8.3. Az Áht. 56/C. §-ában meghatározott – kincstári monitoring rendszerrel kapcsolatos – adatátadás a támogatást
kezelő szakmai főosztály feladata.
8.4. A támogatást kezelő szakmai főosztály az NKFI Hivatal elnöke részére legalább negyedévente, a negyedévet
követő hónap 18. napjáig részletes tájékoztatást küld az NKFI Alap által finanszírozott feladatok, programok,
pályázatok és pályázaton kívüli támogatási konstrukciók helyzetéről és alakulásáról, különös tekintettel az
előkészítés alatt álló kötelezettségvállalásokra és a követelések helyzetére. A tájékoztatást a Költségvetési Főosztály
által biztosított főkönyvi adatok figyelembevételével, a Költségvetési Főosztály vezetőjének a főkönyvi adatokkal
való egyezésre vonatkozó záradékával ellátva kell felterjeszteni az NKFI Hivatal elnökének.
III. Fejezet
Az NKFI Alapból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos gazdálkodási feladatok
9. A támogatási döntés 9.1. Az NKFI Alapból költségvetési támogatás pályázat alapján vagy pályázaton kívül – egyedi kérelem, törvény,
kormányrendelet, kormányhatározat vagy nemzetközi megállapodás alapján – nyújtható. Az NKFI Alapból
meghirdetett pályázati kiírások keretösszegeiről az SZPO a Forrás KGR rendszertől elkülönített nyilvántartást vezet,
amelyhez a támogatást kezelő szakmai főosztály adatot szolgáltat a pályázati kiírás NKFI Hivatal elnöke általi
jóváhagyását követően.
9.2. A pályázatok – támogatási döntés előtti – értékelésének koordinálása az NKFI Hivatal Szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott feladatkörtől függően, az Eljárásrendben foglaltak szerint történik. A pályázatok
támogathatóságára az NKFI Hivatal elnöke által összehívott, a KFItv. szerinti testület tesz javaslatot (a továbbiakban:
döntési javaslat).
9.3. A döntési előterjesztést és a döntési javaslatot a támogatást kezelő szakmai főosztály készíti elő
az Eljárásrendben foglaltak szerint.
9.4. A döntési előterjesztést, a döntési javaslatot és az ezeket alátámasztó dokumentációt a támogatást kezelő
szakmai főosztály megküldi az NKFI Hivatal elnökének. A támogatási döntést az SZPO részére az Eljárásrendben
meghatározottak szerint kell megküldenie a támogatást kezelő szakmai főosztálynak.
9.5. A támogatási döntésről – az Ávr. 73. § (1) bekezdése alapján – a pályázók az Eljárásrendben meghatározottak
szerint kerülnek tájékoztatásra.
9.6. A támogatást kezelő szakmai főosztály gondoskodik a döntés elektronikus pályázatkezelő rendszerben történő
rögzítéséről.
10. A támogatási szerződés megkötése, támogatói okirat kibocsátása és ezek módosítása
10.1. A támogatási szerződés megkötésére, a támogatói okirat kibocsátására és ezek módosítására vonatkozó
részletes szabályokat az Eljárásrend és a pályázati kiírás, illetve annak mellékletei határozzák meg.
10.2. Az NKFI Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában a támogatási szerződéstervezetet elsőként
a kedvezményezett írja alá.
10.3. Amennyiben a kedvezményezett által aláírt és visszaküldött szerződéstervezet és annak mellékletei formai
és  tartalmi (szakmai, jogi, pénzügyi) szempontból megfelelőek, a támogatást kezelő szakmai főosztály megküldi
a  szerződéstervezetet és mellékleteit legalább 2 példányban a pénzügyi ellenjegyző részére ellenjegyzés céljából,
aki az ellenjegyzést követően továbbítja azt a kötelezettségvállaló részére aláírás végett.
10.4. Az SZPO a szerződést a Forrás KGR rendszerben nyilvántartásba veszi, amelynek során a szabad előirányzat
lekötése mellett:
a) rögzíti a kötelezettségvállalás részletező nyilvántartásához szükséges valamennyi – az Áhsz.
14. mellékletében szereplő – adatot, amennyiben azok teljeskörűen nem állnak rendelkezésre, írásban értesíti
a támogatást kezelő szakmai főosztályt, és bekéri a hiányzó adatokat;
b) egyezteti a kötelezettségvállalás főkönyvi és részletező adatait az elektronikus pályázatkezelő rendszerben
nyilvántartottakkal.
11. A támogatás folyósítása és a beszámoló szakmai és pénzügyi ellenőrzése
11.1. A támogatási előleg folyósításának feltételeit, határidejét, ütemezését és összegét a pályázati kiírás és
a  támogatási szerződés vagy a támogatói okirat határozza meg. Az előlegösszeg folyósításának határidejét
a támogatási szerződésben vagy a támogatói okiratban kell rögzíteni.
11.2. Az első előlegösszeg kiutalását követő további előlegösszegek kiutalásának részletes feltételeit és szabályait
–  különös tekintettel a pénzügyi beszámolóban az elszámolást érintő időszakban fel nem használt előleg
összegének kezelésével kapcsolatos eljárásrendre és az el nem számolt előleg összegének hatására a következő
támogatási előleg összegére – a támogatási szerződésben vagy a támogatói okiratban (ideértve annak mellékleteit
is) kell meghatározni.
11.3. A támogatást kezelő szakmai főosztály az előlegigénylést, a kedvezményezett által a költségvetési támogatás
rendeltetésszerű felhasználásáról szóló beszámolót az Eljárásrendben meghatározottak szerint ellenőrzi.
11.4. Amennyiben a beszámoló pénzügyi része csökkentett összeggel került elfogadásra vagy elutasításra kerül, és
ez által a kedvezményezettnek visszafizetési kötelezettsége keletkezik, akkor a támogatást kezelő szakmai főosztály
felszólítja a kedvezményezettet a megállapított, rendeltetésellenesen, jogszabály- vagy szerződésellenesen
felhasznált összeg Ávr. 99. §-a szerinti visszafizetésére, egyidejűleg a levél egy példányát az SZPO részére továbbítja
a követelés nyilvántartásba vétele érdekében.
11.5. Az NKFI Alapból finanszírozott pályázathoz kapcsolódó, kedvezményezett által visszafizetett támogatási
összeget a támogatást kezelő szakmai főosztály azonosítja be, megállapítva, hogy melyik szerződéssel kapcsolatban
történt a visszafizetés. Ennek érdekében az SZPO a PKR rendszert érintő bevételek esetén a bevételi
utalványrendelet, míg az EPR rendszert érintő bevételek esetén a bankkivonat jóváírási tételét adja át
teljesítésigazolás céljából. A bevételi tételeket azonosításukig a nem azonosított bevételek között kell nyilvántartani.
11.6. Amennyiben a kedvezményezettet a támogatási szerződés vagy a támogatói okirat alapján további
támogatási előlegek illetik meg, a részbeszámoló elfogadását és az arra vonatkozó követelés kivezetését követően
az SZPO a  támogatást kezelő szakmai főosztály adatszolgáltatása (finanszírozási lista, szakmai teljesítésigazolás
a  kifizetéshez) alapján a Forrás KGR rendszerben előállítja a következő támogatási előlegrészletre vonatkozó
utalványrendeletet, és rögzíti annak összegét végleges kötelezettségként. Az érvényesítést a 16. pont szerint kijelölt
személy, a támogatási összeg utalványozását a 17. pont szerinti személy végzi. Az utalványrendelet szerinti
támogatási összeg kedvezményezett részére történő átutalásáról, valamint az elektronikus pályázatkezelő
rendszerben történő rögzítéséről az SZPO gondoskodik.
11.7. A támogatott projekt befejezésére és zárására az Ávr., az Eljárásrend és a támogatási szerződés, illetve
támogatói okirat vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. Ellenőrzés 12.1. A támogatások rendeltetésszerű felhasználásának az Áht. 54. §-ában foglaltak szerinti ellenőrzését
az  Eljárásrendben meghatározott módon a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály végzi, beleértve
az  ellenőrzéssel kapcsolatos tervezési, előkészítési, végrehajtási és döntés-előkészítési feladatokat. Az ellenőrzési
feladatokban a Kutatás-fejlesztési Főosztály az NKFI Hivatal Szervezeti és működési szabályzatában foglaltak szerint
vesz részt.
12.2. A Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály a kötelezettséget vagy a követeléseket érintő megállapításairól,
azok módosításáról, előírásáról soron kívül tájékoztatja az SZPO-t, amely gondoskodik a Forrás KGR rendszerben
a kötelezettség módosításáról, a követelés előírásáról.
IV. Fejezet
Hatásköri szabályok 13. Kötelezettségvállalás 13.1 Az NKFI Alap tekintetében kötelezettségvállalásra az Ávr. 52. § (1) bekezdése alapján az NKFI Hivatal elnöke,
vagy az általa írásban kijelölt személy jogosult. Az NKFI Hivatal elnökének helyettesítése esetén az innovációs és
általános elnökhelyettes teljeskörűen jogosult kötelezettségvállalásra. Az NKFI Alapból finanszírozott pályázatoknál
támogatói szerződés megkötésére, kötelezettségvállalásra – mint az elnök által jelen szabályzat szerint
kijelölt személy –
a) a kutatás-fejlesztési pályázatok vonatkozásában
aa) 100 millió forintig a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) 60 millió forintig a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője,
b) az a) ponton kívüli pályázatok esetén
ba) 100 millió forintig az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) 60 millió forintig a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője
jogosult. 13.2. Az NKFI Alapból finanszírozott pályázatoknál támogatói szerződések módosításának jóváhagyására, valamint
a szerződésmódosítás aláírására az elnök valamennyi esetben jogosult.
13.3. A kérelemlevélen alapuló szerződésmódosítás esetén
a) a 300 millió forintos támogatási összeget el nem érő támogatási szerződés módosítására vonatkozó kérelmek
jóváhagyására és a szerződésmódosítás aláírására
aa) a kutatás-fejlesztési pályázatoknál a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője,
ab) az aa) ponton kívüli pályázatoknál a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője
jogosult;
b) az aa) és ab) pontokban kijelölt személyek a 300 millió forintos támogatási összeget elérő támogatási
szerződés módosítására vonatkozó kérelem elnöki jóváhagyását követően jogosultak a szerződésmódosítás
aláírására.
13.4. Az egyszerűsített (formanyomtatvány használatával történő) szerződésmódosítás aláírására a támogatást
kezelő szakmai főosztály vezetője jogosult az alábbi szerződésmódosítási típusok esetén:
a) projekt összköltségének csökkentése;
b) munkaszakaszok közötti költségátcsoportosítás;
c) három hónapot meghaladó határidő módosítás;
d) vezető kutató személyének változása (kutatás-fejlesztési projektnél);
e) határidő módosítás (kutatás-fejlesztési projekteknél három hónapot meghaladó határidő módosítás);
f ) ÁFA levonási jog változása.
13.5. A kötelezettségvállalás dokumentumai különösen a
a) szerződés;
b) szerződésmódosítás;
c) jogszabályi előírás és az annak alapján kiadott elnöki rendelkezés.
13.6. A támogatási szerződésben meghatározott működési költségek átcsoportosítása felhalmozási költségekre,
illetve a felhalmozási költségek átcsoportosítása működési költségekre a támogatási összegen belül nem igényel
szerződésmódosítást, ebben az esetben az SZPO a teljesítésigazolási dokumentum alapján módosítja a Forrás KGR
rendszerben rögzített kötelezettségvállalást, illetve ha szükséges, kezdeményezi az előirányzat módosítást.
13.7. A kötelezettségvállalás menete az Eljárásrendben foglaltak szerint történik.
13.8. A kötelezettségvállalás nyilvántartásba vétele a 10.4. és a 13.6. pontban leírtak szerint történik.
14. Pénzügyi ellenjegyzés 14.1. Az NKFI Alap tekintetében a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére
a) az Ávr. 55. § (2) bekezdése alapján a Költségvetési Főosztály vezetője vagy
b) a Költségvetési Főosztály vezetőjének (gazdasági vezető) írásbeli kijelölése alapján az Ávr. 55. §
(3) bekezdésében leírt végzettséggel rendelkező, az NKFI Hivatal alkalmazásában álló kormánytisztviselője
jogosult.
14.2. A pénzügyi ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie az Áht. 37. §
(1) bekezdésében foglaltak teljesüléséről.
14.3. Amennyiben a kezdeményezett kötelezettségvállalás nem felel meg az Áht. 37. § (1) bekezdésében
meghatározott feltételeknek, a pénzügyi ellenjegyzésre jogosultnak erről írásban haladéktalanul tájékoztatnia kell
a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység vezetőjét.
14.4. A pénzügyi ellenjegyzésnek időben mindig meg kell előznie a kötelezettségvállalást, pénzügyi ellenjegyzés
nélkül kötelezettség nem vállalható.
15. Teljesítésigazolás 15.1. Az NKFI Alap tekintetében teljesítésigazolásra az Ávr. 57. § (4) bekezdése alapján az NKFI Hivatal elnöke vagy
az általa írásban kijelölt személy jogosult. Az NKFI Hivatal elnökének helyettesítése esetén az innovációs és általános
elnökhelyettes teljeskörűen, valamint
a) a Kutatás-fejlesztési pályázatok támogatási szerződései vonatkozásában
aa) a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője vagy
ac) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a Kutatás-fejlesztési Főosztályon osztályvezetői munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselője,
b) az a) ponton kívüli támogatási szerződések és kifizetések esetén
ba) az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője,
bc) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály osztályvezető munkakörben foglalkoztatott
kormánytisztviselője vagy
bd) az NKFI Hivatal elnöke által írásban kijelölt, a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály
finanszírozásért felelős kormánytisztviselője
jogosult. 15.2. A teljesítésigazolás során a teljesítésigazoló ellenőrzi és igazolja az Eljárásrendben meghatározott feltételek
meglétét.
15.3. A szakmai teljesítésigazolás a pályázatkezelő rendszerekből elektronikusan előállított teljesítésigazolással
történik.
16. Érvényesítés 16.1. Az NKFI Alap tekintetében érvényesítésre az Ávr. 58. § (4) bekezdése alapján a Költségvetési Főosztály vezetője
(gazdasági vezető) vagy az általa történt írásbeli kijelölés alapján az Ávr. 55. § (3) bekezdésében leírt végzettséggel
rendelkező, az NKFI Hivatal alkalmazásában álló kormánytisztviselő jogosult.
16.2. Az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét és azt, hogy a megelőző
ügymenetben az Áht., az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet rendelkezéseit, továbbá
az Eljárásrendben meghatározott feltételeket megtartották-e.
16.3. Az érvényesítés az „utalványrendelet”-en történik. 17. Utalványozás
17.1. Az NKFI Alap tekintetében utalványozásra az Ávr. 59. § (1) bekezdése alapján az NKFI Hivatal elnöke vagy
az általa írásban kijelölt személy jogosult. Az NKFI Hivatal elnökének helyettesítése esetén az innovációs és általános
elnökhelyettes teljeskörűen, valamint
a) a Költségvetési Főosztály vezetője vagy
b) a Költségvetési Főosztály vezetőjének javaslata alapján az NKFI Hivatal elnöke által írásban kijelölt
kormánytisztviselő
jogosult. 17.2. A kiadások utalványozása a 16. pont szerint érvényesített okmány alapján történik. A bevételek
utalványozására a teljesítés igazolását követően kerülhet sor.
17.3. Az utalványozás az „utalványrendelet”-en történik. 17.4. Az utalványrendeletet a Forrás KGR rendszer alkalmazásával kell előállítani.
18. A kötelezettségvállalásra, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére, a teljesítésigazolásra,
az  érvényesítésre és az utalványozásra jogosult személyekről, a jogosultság kezdő és befejező időpontjáról és
a jogosultak aláírásmintájáról a Költségvetési Főosztály nyilvántartást vezet az NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzata
szerinti minták megfelelő alkalmazásával.
V. Fejezet
Egyéb rendelkezések 19. A támogatási előleg folyósítására vonatkozó teljesítésigazolás kiállítása során a teljesítésigazolásra jogosultnak
ellenőrizni és aláírásával igazolni kell az Ávr. 57. § (1) bekezdésében foglaltakat, emellett igazolnia kell azt is, hogy
nem érkezett értesítés a támogatást kezelő szakmai főosztályhoz arról, hogy a kedvezményezett státuszában
változás következett be, így az továbbra is a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. § (1) bekezdés
1. pontja szerinti átlátható szervezetnek minősül.
20. Az Áht. 55. §-ában meghatározott adatok kezelése a támogatást kezelő szakmai főosztály feladata.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 21. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
22. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról szóló 3/2017. (III. 3.)
NKFIH utasítás, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap bizonylati szabályzatáról szóló
14/2015. (X. 9.) NKFIH utasítás.
Dr. Birkner Zoltán s. k.,
 elnök


text:
249/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr. Major István
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
Világkereskedelmi Szervezet (WTO) mellett működő genfi képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2013. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2006. (MK 94.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. § (2) bekezdésében meghatározott
hatáskörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §
(1) bekezdésére – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát a
jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az
Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2004.
(IK 12.) IM utasítás, az Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 10/2004. (IK 12.) IM utasítás módosításáról szóló 2/2005. (IK
5.) IM utasítás, valamint az Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatának közzétételéről szóló 10/2004. (IK 12.) IM utasítás módosításáról
szóló 4/2005. (IK 8.) IM utasítás.
Dr. Petrétei József s. k.,
               igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
247/2013. (V. 27.) KE határozata a Nemzeti Választási Iroda elnökének kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 55. §-a és 60. §
(8) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Pálffy Ilonát 2013. május 24-ei hatállyal a Nemzeti Választási
Iroda elnökévé kinevezem.
Budapest, 2013. május 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1446/2012. (X. 11.) Korm. határozata a KEOP-2.4.0/B/2F/10-11-2012-0004 azonosító számú („Nyíregyháza-Borbánya bezárt hulladéklerakó szennyezés lokalizálása, szennyezés csökkentése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.4.0/B/2F/10-11-2012-0004 azonosító számú, „Nyíregyháza-Borbánya
bezárt hulladéklerakó szennyezés lokalizálása, szennyezés csökkentése” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
666/2010. (XI. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. november 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. M. Cs. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. október 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés az új Alkotmányt – annak kihirdetése előtt – bocsássa népszavazásra.”
Az Országos Választási Bizottság a kezdeményezés vizsgálata után az Alkotmánybíróság 129/2008. (X. 30.) számú
határozatában foglaltakra figyelemmel az alábbiakat állapította meg.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés több oknál fogva sem felel meg az egyértelműség
követelményének, mivel annak megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára.
Országos népi kezdeményezés esetén a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az Országgyűlésnek a kérdés napirendre tűzésére és megtárgyalására
van kötelezettsége, döntésének tartalmát a népi kezdeményezés nem kötheti meg, a kezdeményezés nem irányulhat
egy kötelező döntés meghozatalára. Éppen ezért a népi kezdeményezésnek mindaddig, amíg az alkotmányosság
keretében marad, nem kell és nem is szabad konkrét jogalkotási kötelezettséget megfogalmaznia.
Jelen eljárásban tárgyalt országos népi kezdeményezés nem annak Országgyűlés általi napirendre tűzésére irányul,
hanem a törvényalkotó számára konkrét cselekményt kíván meghatározni, mely azonban a hatályos jogszabályok
alapján népi kezdeményezés tárgya nem lehet.
Az Nsztv. 18. § b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke