text:
45/2014. (II. 26.) Korm. rendelete a fogyasztó és a vállalkozás közötti szerződések részletes szabályairól.
A Kormány a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó
rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 66. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) E  rendeletben foglaltakat a  fogyasztó és a  vállalkozás között kötött szerződésekre (a  továbbiakban: fogyasztói
szerződés) kell alkalmazni.
(2) E rendelet meghatározza a fogyasztói szerződéssel kapcsolatos tájékoztatás és a teljesítés egyes szabályait, továbbá
a  távollévők között és az  üzlethelyiségen kívül kötött fogyasztói szerződés esetében a  szerződés megkötésére és
az elállási, illetve a felmondási jogra vonatkozó részletes szabályokat.
(3) E rendeletet akkor kell alkalmazni, ha az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa vagy
az Európai Unió kötelező jogi aktusát átültető jogszabály eltérően nem rendelkezik.
(4) E rendeletben foglaltaktól a fogyasztó javára a felek megállapodása eltérhet.
2. § Nem terjed ki a rendelet hatálya:
a) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti szociális szolgáltatásokra;
b) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti gyermekjóléti alapellátásokra és
gyermekvédelmi szakellátásokra;
c) az egészségügyről szóló törvény szerinti egészségügyi ellátásra irányuló szerződésre;
d) a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény szerinti szerencsejátékkal kapcsolatos szerződésre;
e) a pénzügyi szolgáltatással kapcsolatos szerződésre;
f ) az  ingatlan tulajdonjogának megszerzésére, vagy átruházására irányuló szerződésre, kivéve a  lakások és
helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló törvény szerinti
ingatlanközvetítői tevékenységre, valamint ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenységre irányuló
szerződést;
g) olyan kivitelezési szerződésre, amelynek tárgya új építmény építése, vagy  meglévő építmény, építményrész,
önálló rendeltetési egység vagy helyiség jelentős átalakítása;
h) a lakóépület lakáscélú bérbeadására irányuló szerződésre, kivéve a lakások és helyiségek bérletére, valamint
az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló törvény szerinti ingatlanközvetítői tevékenységre,
valamint ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenységre irányuló szerződést;
i) az utazási szerződésre;
j) a  szállás időben megosztott használati jogára, a  hosszú távra szóló üdülési termékekre vonatkozó
szerződésekről, valamint a  tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenységről szóló kormányrendelet
hatálya alá tartozó szerződésre;
k) a közjegyző által okiratba foglalt szerződésre;
l) élelmiszer és egyéb mindennapi fogyasztásra szánt terméknek a fogyasztó lakóhelyére, tartózkodási helyére
vagy munkahelyére történő gyakori és rendszeres szállítására vonatkozó szerződésre;
m) az automata vagy automatizált üzlethelyiség útján kötött szerződésre;
n) az  elektronikus hírközlési szolgáltatóval nyilvános telefonállomás igénybevétele útján annak igénybevétele
céljából, vagy telefon-, internet- vagy telefax-összeköttetés egyszeri igénybevétele céljából kötött
szerződésre.
3. § A személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti személyszállítási szolgáltatásokkal és a légi közlekedésről
szóló törvény szerinti légi személyszállítással kapcsolatos szerződésre kizárólag a 7. § és a 15. § (1) és (2) bekezdése
alkalmazandó.
2. Értelmező rendelkezések 4. § E rendelet alkalmazásában:
 1. digitális adattartalom: digitális formában előállított vagy nyújtott adat;
 2. fogyasztó: a Polgári Törvénykönyvben meghatározott fogyasztó;
 3. járulékos szerződés: olyan fogyasztói szerződés, amely távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül kötött
szerződéshez kapcsolódó egyéb termék értékesítésére, vagy szolgáltatás nyújtására irányul, amelyet
a vállalkozás vagy a vállalkozással kötött megállapodás alapján harmadik személy nyújt;
4. jelentős átalakítás: meglévő építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség bővítése,
bontása  vagy átalakítása érdekében végzett, építési tevékenységek közül
a) a külön jogszabály szerint építésügyi, építésfelügyeleti hatósági vagy örökségvédelmi hatósági
eljáráshoz kötött építési tevékenység;
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó építési tevékenységkörben az építményen az összes építmény
homlokzati felületet érintő utólagos hőszigetelést, az  összes homlokzati nyílászáró cseréjét,
az összes homlokzatfelület színezését, és egy teljes homlokzatfelület képzésének megváltoztatását
magában foglaló tevékenység; vagy
c) az a) pont hatálya alá nem tartozó építési tevékenységkörben az építmény legalább 50%-át érintő,
alaprajzi elrendezést megváltoztató építési tevékenység.
5. jótállás: a  Polgári Törvénykönyv szerinti, valamint külön jogszabályban a  fogyasztói szerződésekre
meghatározott kötelező jótállás;
6. nyilvános árverés: olyan értékesítési módszer, amelynek során a  vállalkozás az  árverező által lefolytatott
átlátható, versenyszerű licitálás keretében szerződéskötésre tesz ajánlatot a fogyasztóknak, akik az árverésen
személyesen megjelennek vagy ennek lehetősége számukra biztosított, és amelyen a  sikeres licitáló arra
vállal kötelezettséget, hogy az ajánlatban foglaltak szerint szerződést köt. Nem minősül nyilvános árverésnek
a fogyasztók és vállalkozások rendelkezésére álló árverési célú internetes honlap használata;
7. pénzügyi szolgáltatás: a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar
Nemzeti Bank által felügyelt tevékenységet folytató szervezeteknek, személyeknek Magyar Nemzeti Bank
által felügyelt tevékenysége;
8. szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés: olyan fogyasztói szerződés, amely nem minősül termék
adásvételére irányuló szerződésnek;
9. tartós adathordozó: olyan eszköz, amely a címzett számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat
céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását és a  tárolt adatok változatlan formában és tartalommal
történő megjelenítését. Ilyen eszköz különösen a papír, az USB kulcs, a CD-ROM, a DVD, a memória kártya,
a számítógép merevlemeze és az elektronikus levél;
10. távollévők között kötött szerződés: olyan fogyasztói szerződés, amelyet a  szerződés szerinti termék vagy
szolgáltatás nyújtására szervezett távértékesítési rendszer keretében a  felek egyidejű fizikai jelenléte nélkül
úgy kötnek meg, hogy a  szerződés megkötése érdekében a  szerződő felek kizárólag távollévők közötti
kommunikációt lehetővé tévő eszközt alkalmaznak;
11. távollévők közötti kommunikációt lehetővé tévő eszköz: olyan eszköz, amely alkalmas a  felek távollétében
–  szerződés megkötése érdekében – szerződési nyilatkozat megtételére. Ilyen eszköz különösen a  címzett
vagy a címzés nélküli nyomtatvány, a szabványlevél, a sajtótermékben közzétett hirdetés megrendelőlappal,
a katalógus, a telefon, a telefax és az internetes hozzáférést biztosító eszköz;
12. termék: ingó dolog, kivéve a  végrehajtási eljárás vagy más hatósági intézkedés folytán eladott dolog;
terméknek minősül a  tartályban, palackban vagy egyéb módon korlátozott mennyiségben vagy
meghatározott űrtartalommal kiszerelt víz, gáz és villamos energia;
13. üzlethelyiség:
a) bármely ingatlan, ahol a vállalkozás a tevékenységét állandó jelleggel folytatja;
b) bármely ingó dolog, ahol a vállalkozás a tevékenységét szokásos jelleggel folytatja;
14. üzlethelyiségen kívül kötött szerződés: olyan fogyasztói szerződés,
a) amelyet a  szerződő felek egyidejű fizikai jelenléte mellett a  vállalkozás üzlethelyiségétől eltérő
helyen kötöttek meg;
b) amelyre vonatkozóan a  fogyasztó tett ajánlatot a  vállalkozásnak az  a)  pontban meghatározott
körülmények között;
c) amelyet a  vállalkozás üzlethelyiségében vagy távollévők közötti kommunikációt lehetővé tévő
eszköz alkalmazásával közvetlenül azt követően kötöttek meg, hogy a vállalkozás – a felek egyidejű
fizikai jelenléte mellett – személyesen és egyénileg kapcsolatba lépett a  fogyasztóval a vállalkozás
üzlethelyiségétől eltérő helyen; vagy
d) amelyet a vállalkozás által szervezett olyan út során kötöttek meg, amelynek célja a termékek vagy
szolgáltatások fogyasztó számára történő értékesítése vagy népszerűsítése;
15. vállalkozás: a Polgári Törvénykönyvben meghatározott vállalkozás. 5. § E rendelet alkalmazásában
a) termék adásvételére irányuló szerződésnek minősül az  olyan, szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés is,
amely alapján a vállalkozás termék tulajdonjogának az átruházására is köteles;
b) nem minősül üzlethelyiségen kívül kötött szerződésnek a vásáron, piacon és közterületen végzett értékesítő
tevékenység. II. FEJEZET
A FOGYASZTÓI SZERZŐDÉSEK KÖZÖS SZABÁLYAI
3. A szerződéskötést követő telefonos kapcsolattartásra és a fizetési eszköz használati díjára
vonatkozó szabályok
6. § Ha a vállalkozás a szerződéskötést követő kapcsolattartáshoz telefonos ügyintézést biztosít, a vállalkozás biztosítja,
hogy a vele kapcsolatba lépő fogyasztót a hívásért emelt díj nem terheli. E rendelkezés nem érinti az elektronikus
hírközlési szolgáltató azon jogát, hogy a hívásokért díjat számítson fel.
7. § (1) A  vállalkozás az  adott fizetési mód igénybevételéért a  fizetési móddal összefüggésben felmerült általa viselt
költséget meghaladó díjat nem számíthat fel.
(2) Az (1) bekezdés nem érinti azon jogszabályi rendelkezéseket, amelyek egy adott fizetési mód igénybevételéért díj
vagy egyéb fizetési kötelezettség felszámítását tiltják.
4. Nem kért értékesítés 8. § (1) A vállalkozás nem követelhet a fogyasztótól ellenszolgáltatást, ha olyan terméket értékesít vagy olyan szolgáltatást
nyújt, amelyre nézve nem jött létre szerződés.
(2) A  fogyasztó nyilatkozatának elmulasztása esetén sem lehet vélelmezni a  vállalkozás ajánlatának
– hallgatólagos – elfogadását.
III. FEJEZET
AZ ÜZLETHELYISÉGEN KÍVÜL KÖTÖTT ÉS A TÁVOLLÉVŐK KÖZÖTT KÖTÖTT SZERZŐDÉSTŐL ELTÉRŐ
SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
5. A szerződéskötést megelőző tájékoztatás 9. § (1) Üzlethelyiségen kívül kötött és távollévők között kötött szerződéstől eltérő szerződés esetén a  vállalkozás köteles
világosan és közérthető módon a fogyasztó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt tájékoztatni a fogyasztót
a) a szerződés szerinti termék vagy szolgáltatás lényeges tulajdonságairól, az adathordozónak és a terméknek
vagy szolgáltatásnak megfelelő mértékben; b) a vállalkozás nevéről, a vállalkozás székhelyének postai címéről, és – ha azzal rendelkezik – a telefonszámáról,
és az elektronikus levelezési címéről;
c) a szerződés szerinti termékért vagy szolgáltatásért járó ellenszolgáltatás adóval megnövelt teljes összegéről
vagy – ha a  termék vagy szolgáltatás jellegéből adódóan az  ellenértéket nem lehet előre ésszerűen
kiszámítani – annak számítási módjáról, valamint az  ezen kívül felmerülő valamennyi költségről (így
különösen a fuvardíjról és a postaköltségről), vagy, ha e költségeket nem lehet ésszerűen előre kiszámítani,
annak a ténynek a feltüntetéséről, hogy további költségek merülhetnek fel;
d) a teljesítés feltételeiről, különösen a fizetésről, a fuvarozásról és a teljesítési határidőről, valamint a vállalkozás
panaszkezelési módjáról;
e) a  kellékszavatosságra, a  termékszavatosságra vonatkozó jogszabályi kötelezettség fennállásáról, valamint
az értékesítés utáni szolgáltatások és a jótállás meglétéről, feltételeiről;
f ) határozott időre szóló szerződés esetén a szerződés időtartamáról, határozatlan időre szóló szerződés esetén
a szerződés megszüntetésének feltételeiről;
g) a határozott időre szóló olyan szerződés esetén, amely határozatlan időtartamúvá alakulhat át, az átalakulás
feltételeiről, és az így határozatlan időtartamúvá átalakult szerződés megszüntetésének feltételeiről;
h) a digitális adattartalom működéséről, valamint az alkalmazandó műszaki védelmi intézkedésről;
i) a  digitális adattartalom hardverrel és szoftverrel való bármilyen vonatkozó együttműködési képességéről
a vállalkozástól ésszerűen elvárható ismereteknek megfelelően;
j) a  békéltető testülethez fordulás lehetőségéről, a  vállalkozás székhelye szerint illetékes békéltető testület
nevéről és székhelyének postai címéről.
 (2) A  vállalkozást nem terheli az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztatási kötelezettség azon információk
vonatkozásában, amelyek a körülmények alapján nyilvánvalóak.
 (3) Az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti tájékoztatást a  vállalkozás a  kellékszavatosság, a  termékszavatosság és
a  jótállás fogalmak pontos és megfelelő használatával köteles megadni olyan módon, hogy a  fogyasztó számára
világos és egyértelmű legyen az  e  fogalmak jelentése közötti különbség. E  tájékoztatás a  3.  mellékletben foglalt
mintatájékoztató útján is megadható.
10. § Nem kell alkalmazni a  9.  §-t az  olyan mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb
jelentőségű szerződésre, amelyet a szerződéskötés időpontjában teljesítenek.
IV. FEJEZET
AZ ÜZLETHELYISÉGEN KÍVÜL KÖTÖTT ÉS A TÁVOLLÉVŐK KÖZÖTT KÖTÖTT SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ
KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
6. A szerződéskötést megelőző tájékoztatás 11. § (1) Üzlethelyiségen kívül kötött szerződés és távollévők között kötött szerződés megkötését megelőzően a vállalkozás
köteles világosan és közérthető módon tájékoztatni a fogyasztót
a) a szerződés szerinti termék vagy szolgáltatás lényeges tulajdonságairól, az adathordozónak és a terméknek
vagy szolgáltatásnak megfelelő mértékben;
b) a vállalkozás nevéről;
c) a  vállalkozás székhelyének postai címéről, és – ha azzal rendelkezik – a  telefonszámáról, a  telefaxszámáról
és az  elektronikus levelezési címéről, továbbá annak a  vállalkozásnak a  nevéről és postai címéről, akinek
a nevében eljár;
d) a vállalkozás üzleti tevékenysége helyének postai címéről, és annak a vállalkozásnak a postai címéről, akinek
a nevében eljár, akihez a fogyasztó a panaszait címezheti, ha e cím a c) pont szerint megadott címtől eltér;
e) a szerződés szerinti termékért vagy szolgáltatásért járó ellenszolgáltatás adóval megnövelt teljes összegéről
vagy – ha a  termék vagy szolgáltatás jellegéből adódóan az  ellenértéket nem lehet előre ésszerűen
kiszámítani – annak számítási módjáról, valamint az  ezen felül felmerülő valamennyi költségről (így
különösen a fuvardíjról vagy a postaköltségről), vagy ha e költségeket nem lehet ésszerűen előre kiszámítani,
annak a ténynek a feltüntetéséről, hogy további költségek merülhetnek fel;
f ) határozatlan időre szóló vagy előfizetést magában foglaló szerződés esetében arról, hogy az ellenszolgáltatás
teljes összege a  számlázási időszakra vonatkozó valamennyi költséget tartalmazza. Ha az  ilyen szerződés
átalánydíjas, arról, hogy az  ellenszolgáltatás teljes összege egyúttal a  teljes havi költséget is jelenti. Ha
az összes költséget nem lehet előre kiszámítani, a fogyasztót tájékoztatni kell az ellenszolgáltatás összegének
kiszámításának módjáról;
g) a  szerződés megkötéséhez alkalmazott távollévők közötti kommunikációt lehetővé tévő eszköz
használatának díjáról, ha e díj emelt díjnak minősül;
h) a  teljesítés feltételeiről, így különösen a  fizetésről, a  fuvarozásról és a  teljesítési határidőről, valamint
a vállalkozás panaszkezelési módjáról;
i) a  20.  § szerinti jog gyakorlásának határidejéről és egyéb feltételeiről (különösen a  22.  §-ban foglaltakról),
valamint a 2. melléklet szerinti nyilatkozat-mintáról;
j) arról, hogy a  20.  § szerinti jog gyakorlása esetén a  termék visszaküldésének költségét a  fogyasztónak kell
viselnie, ha a vállalkozás nem vállalta e költség viselését, és – a távollévők között kötött szerződés esetében –
a termék postai küldeményként nem küldhető vissza;
k) arról, hogy a  fogyasztó a  26.  § szerint köteles megtéríteni a  vállalkozás ésszerű költségeit, ha a  13.  § vagy
a 19. § esetén a teljesítés megkezdését követően gyakorolja a 20. § szerinti felmondási jogát;
l) arról, ha a  29.  § alapján a  fogyasztót nem illeti meg a  20.  § szerinti jog, illetve azokról a  körülményekről,
amelyek teljesülése esetén a fogyasztó elveszíti a 20. § szerinti jogát;
m) a kellékszavatosságra és a termékszavatosságra vonatkozó jogszabályi kötelezettségről;
n) az  értékesítés utáni ügyfélszolgálati és egyéb szolgáltatások, valamint a  jótállás fennállásáról és annak
feltételeiről;
o) arról, hogy rendelkezésre áll-e a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról
szóló törvény szerinti magatartási kódex, illetve a magatartási kódexről történő másolatkérés módjáról;
p) határozott időre szóló szerződés esetén a szerződés időtartamáról, határozatlan időre szóló szerződés esetén
a szerződés megszüntetésének feltételeiről;
q) a határozott időre szóló olyan szerződés esetén, amely határozatlan időtartamúvá alakulhat át, az átalakulás
feltételeiről, és az így határozatlan időtartamúvá átalakult szerződés megszüntetésének feltételeiről;
r) a fogyasztó kötelezettségeinek szerződés szerinti legrövidebb időtartamáról;
s) a  fogyasztó által a  vállalkozás kérésére fizetendő vagy biztosítandó letét vagy egyéb pénzügyi biztosíték
nyújtásáról és annak feltételeiről;
t) a digitális adattartalom működéséről, valamint az alkalmazandó műszaki védelmi intézkedésről;
u) a digitális adattartalom hardverrel és szoftverrel való együttműködési képességéről a vállalkozástól ésszerűen
elvárható ismereteknek megfelelően;
v) a  jogszabályi előírás vagy a  vállalkozás döntése alapján a  vállalkozásra nézve kötelező peren kívüli
panaszkezelési mód és vitarendezési mechanizmus igénybevételének lehetőségéről, valamint az ehhez való
hozzáférés módjáról;
w) a  békéltető testülethez fordulás lehetőségéről, a  vállalkozás székhelye szerint illetékes békéltető testület
nevéről és székhelyének postai címéről.
(2) Ha a vállalkozás nem tett eleget az (1) bekezdés e) és f ) pontjaiban meghatározott valamennyi járulékos költségre
vagy az  (1)  bekezdés j)  pontjában meghatározott költségre vonatkozó tájékoztatási követelménynek, a  fogyasztó
nem köteles megfizetni e költségeket.
(3) Nyilvános árverés esetén a vállalkozás (1) bekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott adatai helyett az árverező
vállalkozás azonos adatai is megadhatók.
(4) Az  (1)  bekezdés i), j) és k)  pontjában meghatározott tájékoztatás az  1.  mellékletben foglalt mintatájékoztató
megfelelő kitöltésével is megadható.
(5) A  vállalkozás az  (1)  bekezdés m)  pontja szerinti és az  n)  pontban a  jótállásra vonatkozó tájékoztatást
a kellékszavatosság, a termékszavatosság és a jótállás fogalmak pontos és megfelelő használatával köteles megadni
olyan módon, hogy a  fogyasztó számára világos és egyértelmű legyen az e  fogalmak jelentése közötti különbség.
E tájékoztatás a 3. mellékletben foglalt mintatájékoztató útján is megadható.
(6) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás a szerződés részét képezi és nem módosítható, kivéve, ha a szerződő felek erről
kifejezetten megállapodnak.
(7) Az e §-ban meghatározott tájékoztatási kötelezettség teljesítésének bizonyítása a vállalkozást terheli.
7. A szerződéskötésre vonatkozó formai követelmények üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetén
12. § (1) Üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetén a  vállalkozás a  11.  § (1)  bekezdésében előírt tájékoztatást
a  fogyasztóval papíron vagy – a  fogyasztó beleegyezése esetén – más tartós adathordozón közli. A  tartós
adathordozón rendelkezésre bocsátott tájékoztatást olvasható módon, világos és közérthető nyelven kell
a fogyasztó rendelkezésére bocsátani.
(2) A  szerződéskötést követően a  vállalkozás átadja a  fogyasztónak az  aláírt szerződés másolatát, vagy
a  szerződéskötést papíron vagy – a  fogyasztó beleegyezése esetén – más tartós adathordozón visszaigazolja.
A visszaigazolás tartalmazza a fogyasztónak a 29. § (1) bekezdés m) pontja szerint adott nyilatkozatát.
(3) Az olyan üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetében, ahol a fogyasztó kifejezetten kérte a vállalkozás javításra
vagy karbantartásra irányuló szolgáltatását, és a  szerződő felek azonnal teljesítik szerződéses kötelezettségeiket,
feltéve, hogy a  fogyasztó által fizetendő összeg nem haladja meg kétszáz eurónak a  Magyar Nemzeti Bank
tájékoztatás megadásának napján érvényes hivatalos deviza-középárfolyama szerint megfelelő forintösszeget
a) a vállalkozás papíron vagy – a fogyasztó beleegyezése esetén– más tartós adathordozón közli a fogyasztóval
a 11. § (1) bekezdés b) és c) pontjában előírt tájékoztatást, továbbá az ellenszolgáltatás teljes összegét vagy
annak kiszámítási módját, a teljes összegre vonatkozó becsléssel együtt;
b) a vállalkozás közli a fogyasztóval a 11. § (1) bekezdésének a), i) és l) pontjában előírt tájékoztatást, azonban
a fogyasztó kifejezett beleegyezése alapján nem köteles azt papíron vagy más tartós adathordozón átadni, és
c) a szerződéskötés visszaigazolása tartalmazza a 11. § (1) bekezdésében előírt tájékoztatást.
13. § A  fogyasztó az  arra vonatkozó kérését, hogy a  vállalkozás a  szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés teljesítését
már a  20.  § (2)  bekezdése szerinti határidő lejárta előtt kezdje meg, köteles a  vállalkozóval kifejezetten, tartós
adathordozón közölni.
8. A szerződéskötésre vonatkozó formai követelmények távollévők között kötött szerződés esetén
14. § Távollévők között kötött szerződés esetén a  vállalkozás a  11.  § (1)  bekezdésében előírt tájékoztatást – világos és
közérthető nyelven – a fogyasztóval közli, vagy azt a fogyasztó számára elérhetővé teszi az alkalmazott távollévők
közötti kommunikációt lehetővé tévő eszköznek megfelelő módon. A tartós adathordozón rendelkezésre bocsátott
tájékoztatásnak olvashatónak kell lennie.
15. § (1) Ha a távollevők közötti, elektronikus úton kötött szerződés a fogyasztó számára fizetési kötelezettséget keletkeztet,
a vállalkozás egyértelműen és jól látható módon, közvetlenül a fogyasztó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt
felhívja a fogyasztó figyelmét a 11. § (1) bekezdés a), e), f ), p), q) és r) pontjában meghatározott információkra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a vállalkozás köteles gondoskodni arról, hogy a fogyasztó a szerződési
nyilatkozatának megtételekor kifejezetten tudomásul vegye, hogy nyilatkozata fizetési kötelezettséget von maga
után. Ha a  nyilatkozat megtétele gomb vagy hasonló funkció aktiválásával jár, a  gombot vagy a  hasonló funkciót
könnyen olvasható módon fizetési kötelezettséggel járó megrendelés vagy ennek megfelelő, egyértelműen
megfogalmazott felirattal kell ellátni, amely jelzi, hogy a  szerződési nyilatkozat megtétele a  vállalkozás javára
teljesítendő fizetési kötelezettséget von maga után. Ha a  vállalkozás nem tett eleget e  bekezdésben foglalt
kötelezettségének, a szerződés semmis. A semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.
(3) A  kereskedelmi célú internetes honlappal rendelkező vállalkozás köteles legkésőbb a  fogyasztó szerződéses
ajánlatának megtételekor egyértelműen és olvashatóan feltüntetni az  esetleges fuvarozási korlátozásokat és
az elfogadott fizetési módokat.
16. § Ha a szerződést olyan távollévők közötti kommunikációt lehetővé tévő eszköz alkalmazásával kötik meg, amelyen
az  információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, az  ilyen szerződés megkötése előtt
a  vállalkozás az  alkalmazott távollévők közötti kommunikációt lehetővé tévő eszköz útján közli legalább a  11.  §
(1) bekezdés a), b), e), f ), i), p) és q) pontjában előírt tájékoztatást. A 11. § (1) bekezdésében meghatározott további
információkat a vállalkozás a 14. §-sal összhangban bocsátja a fogyasztó rendelkezésére.
17. § Ha a  vállalkozás távollevők közötti szerződés megkötését telefonon kezdeményezi, a  telefonbeszélgetés
megkezdésekor tájékoztatja a  fogyasztót a  vállalkozás nevéről, illetve annak a  vállalkozásnak a  nevéről, akinek
a nevében telefonál, valamint arról, hogy a telefonhívás szerződés megkötésére irányul. E § nem érinti a vállalkozás
16. §-ban meghatározott kötelezettségét.
18. § A  távollévők között kötött szerződés megkötését követően – ésszerű időn belül, de a  termék adásvételére
irányuló szerződés esetén legkésőbb az  átadáskor, a  szolgáltatásnyújtására irányuló szerződés esetén legkésőbb
a szolgáltatás teljesítésének megkezdésekor – a vállalkozás tartós adathordozón visszaigazolást ad a fogyasztónak
a megkötött szerződésről. A visszaigazolás tartalmazza
a) a 11. § (1) bekezdésében meghatározott tájékoztatást, kivéve, ha azt a vállalkozás már a szerződés megkötése
előtt tartós adathordozón a fogyasztónak megadta; és
b) ha a fogyasztó a 29. § m) pontja szerinti nyilatkozatot tett, az erre vonatkozó visszaigazolást.
19. § A  fogyasztó az  arra vonatkozó kérését, hogy a  vállalkozás a  szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés teljesítését
már a 20. § (2) bekezdése szerinti határidő lejárta előtt kezdje meg, köteles a vállalkozóval kifejezetten közölni.
9. A fogyasztót megillető elállási és felmondási jog
20. § (1) Az  üzlethelyiségen kívül kötött és a  távollévők között kötött szerződés esetén a  fogyasztót a  (2)  bekezdésben
meghatározott határidőn belül indokolás nélküli elállási jog illeti meg. Olyan üzlethelyiségen kívül kötött és
távollévők között kötött szerződés esetén, amely szolgáltatás nyújtására irányul, ha a  13.  § vagy a  19.  § szerinti
nyilatkozat megtételét követően a teljesítés megkezdődik, a fogyasztót a (2) bekezdésben meghatározott határidőn
belül indokolás nélküli felmondási jog illeti meg.
(2) A fogyasztó az (1) bekezdés szerinti elállási vagy felmondási jogát
a) termék adásvételére irányuló szerződés esetén
aa) a terméknek,
ab) több termék adásvételekor, ha az  egyes termékek szolgáltatása eltérő időpontban történik,az
utoljára szolgáltatott terméknek,
ac) több tételből vagy darabból álló termék esetén az utoljára szolgáltatott tételnek vagy darabnak,
ad) ha a terméket meghatározott időszakon belül rendszeresen kell szolgáltatni, az első szolgáltatásnak,
a fogyasztó vagy az általa megjelölt, a fuvarozótól eltérő harmadik személy általi átvételének napjától;
b) szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés esetében a szerződés megkötésének napjától
számított tizennégy napon belül gyakorolhatja.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontjában foglaltak nem érintik a  fogyasztó azon jogát, hogy az  e  §-ban meghatározott elállási
jogát a szerződés megkötésének napja és a termék átvételének napja közötti időszakban is gyakorolja.
10. A fogyasztót megillető elállási vagy felmondási jogra vonatkozó tájékoztatás elmulasztásának
jogkövetkezménye
21. § (1) Ha a  vállalkozás a  11.  § (1)  bekezdésének i)  pontjában meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett
eleget, a 20. § (2) bekezdésében meghatározott elállási határidő tizenkét hónappal meghosszabbodik.
(2) Ha a vállalkozás a 20. § (2) bekezdésében meghatározott határidő lejártát követő tizenkét hónapon belül megadta
a fogyasztónak az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatást, az elállásra vagy a felmondásra nyitva álló határidő
az e tájékoztatás közlésétől számított tizennegyedik napon jár le.
11. A fogyasztót megillető elállási vagy felmondási jog gyakorlása
22. § (1) A fogyasztó a 20. §-ban biztosított jogát
a) a 2. mellékletben található nyilatkozat-minta felhasználásával; vagy
b) az erre vonatkozó egyértelmű nyilatkozat útján
gyakorolhatja.
(2) A vállalkozás internetes honlapján is biztosíthatja a fogyasztó számára a 20. §-ban meghatározott jog (1) bekezdés
szerinti gyakorlását. Ebben az esetben a vállalkozás tartós adathordozón haladéktalanul visszaigazolja a fogyasztói
nyilatkozat megérkezését.
(3) A  20.  §-ban meghatározott jogot határidőben érvényesítettnek kell tekinteni, ha a  fogyasztó nyilatkozatát a  20.  §
(2) bekezdésében, illetve a 21. §-ban meghatározott határidő lejárta előtt elküldi.
(4) A fogyasztót terheli annak bizonyítása, hogy a 20. §-ban meghatározott jogot e §-sal összhangban gyakorolta.
12. A vállalkozás kötelezettségei a fogyasztó elállása vagy felmondása esetén
23. § (1) Ha a  fogyasztó a  22.  §-nak megfelelően eláll az  üzlethelyiségen kívül kötött vagy a  távollevők között kötött
szerződéstől, a vállalkozás haladéktalanul, de legkésőbb az elállásról való tudomásszerzésétől számított tizennégy
napon belül visszatéríti a  fogyasztó által ellenszolgáltatásként megfizetett teljes összeget, ideértve a  teljesítéssel
összefüggésben felmerült költségeket is.
(2) A  22.  §-nak megfelelő elállás vagy felmondás esetén a  vállalkozás a  fogyasztónak visszajáró összeget a  fogyasztó
által igénybe vett fizetési móddal megegyező módon téríti vissza. A  fogyasztó kifejezett beleegyezése alapján
a  vállalkozás a  visszatérítésre más fizetési módot is alkalmazhat, de a  fogyasztót ebből adódóan semmilyen
többletdíj nem terhelheti.
(3) Ha a  fogyasztó kifejezetten a  legkevésbé költséges szokásos fuvarozási módtól eltérő fuvarozási módot választ,
a vállalkozás nem köteles visszatéríteni az ebből eredő többletköltségeket.
(4) Termék adásvételére irányuló szerződés esetén a  vállalkozás mindaddig visszatarthatja az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeget, amíg a fogyasztó a terméket vissza nem szolgáltatta, vagy kétséget kizáróan nem igazolta,
hogy azt visszaküldte; a  kettő közül a  korábbi időpontot kell figyelembe venni. Nem illeti meg a  vállalkozást
a visszatartás joga, ha vállalta, hogy a terméket maga fuvarozza vissza.
13. A fogyasztó kötelezettségei elállása vagy felmondása esetén
24. § (1) Ha a  fogyasztó a  22.  §-nak megfelelően eláll az  üzlethelyiségen kívül kötött vagy a  távollevők között kötött
szerződéstől, köteles a  terméket haladéktalanul, de legkésőbb az  elállás közlésétől számított tizennégy napon
belül visszaküldeni, illetve a vállalkozásnak vagy a vállalkozás által a termék átvételére meghatalmazott személynek
átadni, kivéve, ha a  vállalkozás vállalta, hogy a  terméket maga fuvarozza vissza. A  visszaküldés határidőben
teljesítettnek minősül, ha a fogyasztó a terméket a határidő lejárta előtt elküldi.
(2) A fogyasztó kizárólag a termék visszaküldésének közvetlen költségét viseli, kivéve, ha a vállalkozás vállalta e költség
viselését.
(3) Ha az  üzlethelyiségen kívül kötött szerződés megkötésével egyidejűleg a  terméket kifuvarozták a  fogyasztónak,
a vállalkozás saját költségén fuvarozza vissza a terméket, ha az jellegénél fogva postai küldeményként nem küldhető
vissza.
25. § A fogyasztó csak a  termék jellegének, tulajdonságainak és működésének megállapításához szükséges használatot
meghaladó használatból eredő értékcsökkenésért felel. Nem felel a fogyasztó az értékcsökkenésért, ha a vállalkozás
a 11. § (1) bekezdésének i) pontjában előírt tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget.
26. § (1) Ha a 13. § vagy a 19. § szerinti esetben a fogyasztó a teljesítés megkezdését követően felmondja az üzlethelyiségen
kívül vagy távollévők között kötött szerződést, az elszámolás során a fogyasztó által arányosan fizetendő összeget
a  szerződésben megállapított ellenszolgáltatás adóval növelt teljes összege alapján kell kiszámítani. Ha azonban
a  fogyasztó bizonyítja, hogy a  teljes összeg túlzottan magas, az  arányos összeget a  szerződés megszűnésének
időpontjáig teljesített szolgáltatások piaci értéke alapján kell kiszámítani.
(2) E  § alkalmazásában a  piaci érték megállapításánál az  azonos tevékenységet végző vállalkozások azonos
szolgáltatásának a szerződés megkötésének időpontja szerinti ellenértékét kell figyelembe venni.
27. § A fogyasztó a 20. § szerinti joga gyakorlása esetén nem viseli az alábbi költségeket:
a) a szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés teljesítésének teljes vagy részleges költségeit, ha
aa) a  vállalkozás a  11.  § (1)  bekezdésének i) vagy k)  pontjában előírt tájékoztatási kötelezettségének
nem tett eleget, vagy
ab) a  fogyasztó nem kérte a  13.  § és a  19.  § szerint a  szolgáltatás teljesítésének megkezdését a  20.  §
(2) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt;
b) a nem tárgyi adathordozón nyújtott digitális adattartalom szolgáltatásának teljes vagy részleges költségeit,
ha
ba) a  fogyasztó nem adta kifejezett, előzetes beleegyezését ahhoz, hogy a  teljesítés a  20.  §
(2) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt megkezdődjön,
bb) a  fogyasztó a  ba)  pont szerinti beleegyezése megadásával egyidejűleg nem nyilatkozott annak
tudomásulvételéről, hogy beleegyezésével elveszti a 20. § szerinti jogát, vagy
bc) a vállalkozás elmulasztotta megadni a 12. § (2) bekezdésében vagy a 18. §-ban előírt visszaigazolást.
28. § A  fogyasztót a  20.  § szerinti joga gyakorlásával összefüggésben a  23.  § (3)  bekezdésében, valamint 24–26.  §-ban
meghatározottakon felül további költség és egyéb kötelezettség nem terheli.
14. A fogyasztót megillető elállási és felmondási jog alóli kivételek
29. § (1) A fogyasztó nem gyakorolhatja a 20. § szerinti jogát
a) a  szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés esetében a  szolgáltatás egészének teljesítését követően,
ha a  vállalkozás a  teljesítést a  fogyasztó kifejezett, előzetes beleegyezésével kezdte meg, és a  fogyasztó
tudomásul vette, hogy a szolgáltatás egészének teljesítését követően felmondási jogát elveszíti;
b) olyan termék vagy szolgáltatás tekintetében, amelynek ára, illetve díja a  pénzpiac vállalkozás által nem
befolyásolható, a 20. § (2) bekezdésében meghatározott határidő alatt is lehetséges ingadozásától függ;
c) olyan nem előre gyártott termék esetében, amelyet a  fogyasztó utasítása alapján vagy kifejezett kérésére
állítottak elő, vagy olyan termék esetében, amelyet egyértelműen a fogyasztó személyére szabtak;
d) romlandó vagy minőségét rövid ideig megőrző termék tekintetében;
e) olyan zárt csomagolású termék tekintetében, amely egészségvédelmi vagy higiéniai okokból az  átadást
követő felbontása után nem küldhető vissza;
f ) olyan termék tekintetében, amely jellegénél fogva az  átadást követően elválaszthatatlanul vegyül más
termékkel;
g) olyan alkoholtartalmú ital tekintetében, amelynek tényleges értéke a  vállalkozás által nem befolyásolható
módon a  piaci ingadozásoktól függ, és amelynek áráról a  felek az  adásvételi szerződés megkötésekor
állapodtak meg, azonban a szerződés teljesítésére csak a megkötéstől számított harmincadik napot követően
kerül sor;
h) olyan vállalkozási szerződés esetében, amelynél a  vállalkozás a  fogyasztó kifejezett kérésére keresi fel
a fogyasztót sürgős javítási vagy karbantartási munkálatok elvégzése céljából;
i) lezárt csomagolású hang-, illetve képfelvétel, valamint számítógépes szoftver példányának adásvétele
tekintetében, ha az átadást követően a fogyasztó a csomagolást felbontotta;
j) hírlap, folyóirat és időszaki lap tekintetében, az előfizetéses szerződések kivételével;
k) nyilvános árverésen megkötött szerződések esetében;
l) lakáscélú szolgáltatás kivételével szállásnyújtásra irányuló szerződés, fuvarozás, személygépjármű
kölcsönzés, étkeztetés vagy szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó szolgáltatásra irányuló szerződés
esetében, ha a szerződésben meghatározott teljesítési határnapot vagy határidőt kötöttek ki;
m) a  nem tárgyi adathordozón nyújtott digitális adattartalom tekintetében, ha a  vállalkozás a  fogyasztó
kifejezett, előzetes beleegyezésével kezdte meg a  teljesítést, és a  fogyasztó e  beleegyezésével egyidejűleg
nyilatkozott annak tudomásul vételéről, hogy a  teljesítés megkezdését követően elveszíti a  20.  § szerinti
jogát.
(2) Az  (1)  bekezdés h)  pontjában meghatározott esetben a  20.  § szerinti jog a  fogyasztó által kifejezetten kért
szolgáltatásokon és a  karbantartás vagy a  javítás elvégzéséhez felhasznált cserealkatrészeken felül kínált
szolgáltatásokra vagy termékekre kiterjed.
15. A fogyasztót megillető elállás vagy felmondás hatása a járulékos szerződésekre
30. § (1) Ha az üzlethelyiségen kívül kötött szerződéshez vagy a távollevők között kötött szerződéshez járulékos szerződés is
kapcsolódik, a fogyasztó 20. § szerinti jogának gyakorlása a járulékos szerződést is felbontja vagy megszünteti.
(2) A fogyasztó a vállalkozásnak a  járulékos szerződés felbontásából vagy megszüntetéséből eredő kárát nem köteles
megtéríteni, és a  szerződés felbontásával vagy megszüntetésével összefüggésben tőle egyéb költség – a  23.  §
(3) bekezdésében, valamint a 24–26. §-ban meghatározott esetek kivételével – nem követelhető.
(3) A  vállalkozás köteles a  járulékos szerződésben részt vevő harmadik személy szerződő felet a  fogyasztó elállásáról
vagy felmondásáról haladéktalanul értesíteni.
V. FEJEZET
ELJÁRÁS A SZERZŐDÉSKÖTÉSRE VONATKOZÓ TÁJÉKOZTATÁSI ÉS FORMAI KÖVETELMÉNYEK
ÉS A SZERZŐKÖTÉST KÖVETŐ TELEFONOS KAPCSOLATTARTÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK MEGSÉRTÉSE
ESETÉN
31. § (1) A 9. §, a 11. § (1), (3)–(5) és (7) bekezdésében, a 12. § (1) és (3) bekezdésében, a 14–17. §-ban és a 18. § a) pontjában
foglalt rendelkezések megsértése esetén a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról
szóló törvényben meghatározott hatóság jár el az ott meghatározott szabályok szerint.
(2) A  6.  §-ban foglalt rendelkezés megsértése esetén a  fogyasztóvédelmi hatóság jár el a  fogyasztóvédelemről szóló
törvényben meghatározott szabályok szerint.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben említett rendelkezések a  fogyasztóvédelemről szóló törvény alkalmazásában
fogyasztóvédelmi rendelkezések.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. § Ez a rendelet 2014. június 13-án lép hatályba, rendelkezéseit csak a hatálybalépését követően kötött szerződésekre
kell alkalmazni.
33. § Ez  a  rendelet a  fogyasztók jogairól, a  93/13/EGK tanácsi irányelv és az  1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
34. § Hatályát veszti az  üzleten kívül a  fogyasztóval kötött szerződésekről szóló 213/2008. (VIII. 29.) Korm. rendelet, és
a távollévők között kötött szerződésekről szóló 17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelete a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a Kormány egyedi döntésével nyújtható támogatások részletes szabályairól.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 23. § (1) bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a Kormány egyedi döntésén alapuló, a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének
támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Szht.)
a) 14. § a) pontjában foglalt, beruházás-ösztönzést segítő képzési támogatás (a továbbiakban: képzési támogatás),
b) a 14. § b) pontjában foglalt, tanműhely létesítését szolgáló támogatás, továbbá
c) a 14. § c) pontjában foglalt, a tanműhelyben folytatott gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek fejlesztését szolgáló
támogatás (a továbbiakban a b) és c) pontban foglaltak együtt: fejlesztési támogatás)
nyújtására, folyósítására, elszámolására és ellenőrzésére terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában
1. a projekt megkezdésének napja: a) az 1. § a) pontja szerinti képzési támogatás vonatkozásában a létrehozott új munkahely vagy új munkakör
betöltésére irányuló képzés megkezdésének napja, b) az 1. § b) pontja szerinti fejlesztési támogatás vonatkozásában az építési munkálatok megkezdése, azaz
az építési naplóba történő első bejegyzés időpontja, vagy a tárgyi eszközöknek és immateriális javaknak
a kedvezményezett által első alkalommal, visszavonhatatlan kötelezettségvállalással történő
megrendelése közül az, amelyikre korábban kerül sor, az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok
kivételével, c) az 1. § c) pontja szerinti fejlesztési támogatás vonatkozásában tárgyi eszközöknek vagy vagyoni értékű
jogok közé sorolható szoftver felhasználási jogának, valamint szellemi jogvédelem alatt álló szoftvertermék
javaknak a kedvezményezett által első alkalommal, visszavonhatatlan kötelezettségvállalással történő
megrendelése, az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok kivételével, 2. a támogatás odaítélésének időpontja: az egyedi támogatás nyújtásáról szóló kormánydöntés dátuma,
3. általános képzés: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 38. cikk 2. pontjában
meghatározott képzés, 4. belső képzés: a kedvezményezett vagy a kedvezményezett vállalatcsoportja által a kedvezményezett saját
munkavállalói részére saját munkaszervezetén vagy a vállalatcsoporton belül, nem üzletszerűen szervezett
képzés, 5. egyedi támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott támogatás,
6. fogyatékossággal élő munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontjában meghatározott
személy, 7. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontjában meghatározott személy,
8. kedvezményezett: az a szakképzési hozzájárulásra kötelezett, aki képzési vagy fejlesztési támogatásban részesül,
9. képzéscsoport: azonos (szak)területhez kapcsolódó képzések összessége, 10. külső képzés: az a képzés, amelyet a kedvezményezett a saját munkavállalói részére, teljes egészében saját
szervezetétől elkülönülten, Magyarországon megvalósuló képzés esetén a felnőttképzésről szóló törvény szerint
akkreditált felnőttképzési intézmény, vagy külföldön megvalósuló képzés esetén szolgáltatási szerződés alapján
valósít meg, 11. mikro, kis- és középvállalkozás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklete szerinti vállalkozás,
12. projekt: a képzési támogatással vagy a fejlesztési támogatással összefüggésben tervezett vagy végzett
tevékenységek összessége, 13. speciális képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 1. pontjában meghatározott képzés,
14. támogató: a támogatási igény egyedi elbírálásának eredményeként hozott kormánydöntés esetén
a kötelezettségvállalási jogkört gyakorló szerv, 15. támogatástartalom: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet] 2. mellékletében meghatározott módszer alapján számított érték,
16. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és az elszámolható költségek jelenértékének hányadosa, százalékos
formában kifejezve, 17. újonnan létesített munkahelyek, munkakörök száma: a kedvezményezettnél a munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 42. § (1) bekezdése szerint munkaviszonyt létesített és a munkát
Magyarországon végzők átlagos statisztikai állományi létszámának a szándéknyilatkozat benyújtását követő
nettó növekménye a szándéknyilatkozat benyújtása napját megelőző 12 hónap átlagával összehasonlítva.
2. A támogatás formája, forrása, alanya és mértéke
3. § A képzési támogatás és a fejlesztési támogatás (a továbbiakban együtt: támogatás) forrása a Nemzeti Foglalkoztatási
Alap képzési alaprésze. A támogatás formája nem működési célból nyújtott, visszafizetési kötelezettség nélküli
végleges juttatás. 4. § (1) Képzési támogatásban az a hozzájárulásra kötelezett részesíthető, amely az Szht. 14. § a) pontjában, valamint az
e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel. (2) Fejlesztési támogatásban az a hozzájárulásra kötelezett részesíthető, amely az Szht. 14. § b) és c) pontjában, valamint
az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel. 5. § A Kormány a támogatás mértékét a 6. § (5) bekezdésében és a 7. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével
forintban határozza meg. 6. § (1) A képzési támogatás maximális támogatási intenzitása
a) általános képzés esetén az elszámolható költségek 60%-a;
b) speciális képzés esetén az elszámolható költségek 25%-a.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott maximális támogatási intenzitás az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő
maximális támogatási intenzitásig növelhető a következők szerint: a) 10 százalékponttal a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalóknak nyújtott képzés esetén,
b) 10 százalékponttal középvállalkozás, és 20 százalékponttal mikro-, vagy kisvállalkozás esetén.
(3) Ha valamely projektben általános és speciális képzési összetevők is szerepelnek, amelyek a képzés támogatási
intenzitásának kiszámítása vonatkozásában egymástól nem választhatók el, vagy ha a támogatási projektben szereplő
képzés általános vagy speciális jellege nem állapítható meg, az (1) bekezdés b) pontja szerinti speciális képzésre
vonatkozó támogatási intenzitásokat kell alkalmazni. (4) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. (5) Ötven és ötszáz fő közötti munkahelyteremtést eredményező beruházás esetén legfeljebb 1 millió euró összegben
nyújtható képzési támogatás. Ötszáz főt meghaladó munkahelyteremtést eredményező beruházás esetén legfeljebb
2 millió euró összegben nyújtható képzési támogatás az Európai Bizottság előzetes engedélye nélkül.
7. § (1) A fejlesztési támogatás mértéke tanulónként legfeljebb 8 ezer eurónak megfelelő forintösszeg azzal, hogy
a támogatás kedvezményezettenként a 2 millió eurót nem haladhatja meg. A 6. § (5) bekezdésében és e §-ban
meghatározott összegek forintra történő átszámítása során a támogatási kérelem benyújtását megelőző hónap utolsó
munkanapján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
(2) A fejlesztési támogatás esetében a kedvezményezettnek legalább 27%-os saját forrással kell rendelkeznie.
3. A támogatás megítélésének és nyújtásának feltételei 8. § (1) Képzési támogatás – az Szht. 14. § a) pontjában foglaltakra is figyelemmel – akkor ítélhető meg, ha
a) a 4. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő támogatási igény benyújtójával (továbbiakban: kérelmező) az
Mt. szerint munkaviszonyban álló, támogatással érintett képzésben résztvevő munkavállalók tervezett létszáma
nem több, mint az újonnan létesített munkahelyek, munkakörök száma,
b) a kérelmező a képzésben részt vevők legalább 60%-ának – a képzés befejezését követően – munkaviszonyban és
teljes munkaidőben történő foglalkoztatását legalább 12 hónapon keresztül vállalja.
(2) Az újonnan létrehozott munkahelyek vagy munkakörök számának a 2. § 17. pontja szerinti megállapításakor
a részmunkaidős és az idénymunkás alkalmazottakat, valamint az ilyen jellegű munkaköröket a teljes munkaidőben
alkalmazottak vagy ilyen jellegű munkakörök arányos törtrészeként kell figyelembe venni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti foglalkoztatási kötelezettség teljesítése szempontjából a képzésben részt vevők
összlétszámának meghatározása során a több támogatott képzésben is részt vett munkavállaló csak egyszer vehető
figyelembe. (4) A képzés befejezésének időpontját, valamint az ezen időponttól számított egy éves foglalkoztatási kötelezettség
teljesülését a képzésben rész vett személyekre külön-külön kell meghatározni.
(5) Az egy éves foglalkoztatási kötelezettség a képzésben résztvevő azon utolsó képzésének befejezésétől kezdődik,
amelyre vonatkozóan támogatás folyósításra került. 9. § Fejlesztési támogatás akkor nyújtható, ha a kérelmező a tanulószerződés keretében foglalkoztatott tanulók létszámát
– a 14. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtását megelőző két iskolai tanév szakképző iskolai
tanulólétszám átlagához képest – a létrehozandó tanműhelyben tervezett gyakorlati képzésben legalább ötven fővel
növeli a támogatási kérelem benyújtását követő második iskolai tanév végéig, és ezt a létszámot legalább öt évig
folyamatosan fenntartja. 10. § A projekt megkezdésének napja nem lehet korábbi, mint az e rendelet szerinti szándéknyilatkozat szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) általi visszaigazolása, vagy a támogatás Kormány általi
megajánlása kézhezvételének napja. 4. A támogatások más támogatásokkal történő összeszámításának szabályai
11. § (1) A képzési támogatás különböző elszámolható költségek esetén halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással. Azonos, vagy részben azonos elszámolható költségek
esetében a támogatás abban az esetben halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó
támogatási jogcímen nyújtott támogatással és csekély összegű támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK
bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás, valamint a támogatási összeg túllépéséhez.
(2) A kérelmezőnek a támogatási kérelem benyújtásakor nyilatkoznia kell, hogy részesül-e olyan, a 800/2008/EK bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatásban vagy csekély összegű támogatásban,
amelynek a képzési támogatással azonos vagy részben azonos elszámolható költségei vannak.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti nyilatkozat azonos vagy részben azonos elszámolható költségeket nevesít, a kérelmezőnek
az (1) bekezdés szerinti szabályt figyelembe kell vennie a támogatási kérelem és az annak részét képező
költségkalkuláció elkészítésénél. 12. § A fejlesztési támogatás más támogatással nem halmozható.
5. A támogatás igénylése, a támogatási kérelem 13. § (1) A kérelmezőnek a támogatásra vonatkozó igényét cégszerűen aláírt szándéknyilatkozatban kell bejelentenie
a miniszter által vezetett minisztériumhoz (a továbbiakban: minisztérium).
(2) Ha a kérelmező a Kormány egyedi döntéseivel megítélhető beruházásösztönző képzési támogatásra vagy a regionális
beruházási támogatás szabályairól szóló jogszabály hatálya alá tartozó regionális beruházási támogatásra
vonatkozóan már nyújtott be szándéknyilatkozatot a minisztériumhoz vagy a Kormány részére, amely tartalmazta az
e rendelet alapján megítélhető támogatásokra vonatkozó igényt is, és azt a miniszter visszaigazolta vagy a Kormány
a támogatásokat megajánlotta, a továbbiakban a 14. § (1) bekezdése szerint kell eljárni. Ha a kérelmező által benyújtott
szándéknyilatkozat nem tartalmazta a képzési támogatásra vonatkozóan a (3) bekezdés h) pontja szerinti elemzést, azt
a kérelemhez a 15. § (1) bekezdésében előírtakon túlmenően csatolni kell.
(3) A szándéknyilatkozat tartalmazza: a) az igényelt támogatási forma megnevezését,
b) a megvalósítandó projekt tervezett időtartamát, c) a létrehozandó új munkahelyek számát, helyszínét,
d) a folyamatban lévő egyéb állami támogatások megnevezését,
e) a képzésben részesítendő munkavállalók tervezett számát, f) a támogatás igénybe venni tervezett összegét,
g) fejlesztési támogatások esetén a beruházás helyszínét, a fejlesztési elképzeléseket (ezen belül a tervezett tanulói
létszámot, valamint a tanműhely létrehozására fordítandó beruházási mértéket) és az azokhoz kapcsolódóan
igényelt támogatási összeget, h) az igényelt képzési támogatással összefüggésben készített elemzést arról, hogy
ha) lényegesen megnövekszik a projekt mérete, hb) lényegesen kiszélesedik a tevékenység köre,
hc) növekszik a kérelmező által a projektre fordítandó összeg, vagy
hd) lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme. (4) A miniszter a kérelmező szándéknyilatkozatának benyújtását követő 30 napon belül, a támogatási célra rendelkezésre
álló keret figyelembe vételével írásban állást foglal a támogatási kérelem benyújthatóságáról.
14. § (1) Ha a támogatási kérelem benyújthatóságát a miniszter visszaigazolta, a támogatási kérelmet a visszaigazolás
kézhezvételétől számított egy éven belül kell benyújtani a miniszterhez.
(2) Ha a kérelmező a támogatási kérelmet a (1) bekezdés szerinti határidőn belül nem terjeszti elő, azonban a támogatásra
vonatkozó igényét fenntartja, a szándéknyilatkozatot ismételten be kell nyújtania a minisztériumnak.
15. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani. A támogatási kérelemhez az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 72. § (2) és
(3) bekezdésében előírtakon túlmenően csatolni kell: a) költségkalkulációt,
b) a megvalósítani tervezett projekt leírását és c) aláírási címpéldányt.
(2) A költségkalkulációnak az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) a támogatás teljes összegét és lehívásának tervezett éves ütemezését, továbbá
b) képzési támogatás esetén: ba) a tervezett költségek elszámolható költségtípusok szerinti bontását a képzési program időszakának éveire,
ezen belül általános és speciális képzési típusokra bontva,
bb) általános és speciális képzések esetén a támogatási intenzitásokat,
c) fejlesztési támogatás esetén: a tárgyi eszközök listáját és ártáblázatát, építési beruházás esetén az építési
költségnemek szerinti költségkalkulációját, amelynek alapján a beruházás forrásainak, ezen belül a saját forrásnak
és az igényelt támogatási összegnek egyértelműen megállapíthatónak kell lennie.
(3) A projektleírásnak az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) a képzési támogatás iránti kérelem esetén: aa) a tervezett képzési program időtartamát,
ab) a képzésben részesítendő munkavállalók tervezett létszámát, ac) az általános és speciális képzések vagy képzéscsoportok felsorolását,
ad) az egyes képzések vagy képzéscsoportok bemutatását a képzés típusának megnevezésével, a típusonként
tervezett átlagos óraszámmal és létszám meghatározásával, a megszerezhető kompetenciák és tervezett
helyszínek megnevezésével, a tervezett elszámolható összköltség külső és belső képzések szerinti
bontásával, a külső képzések tervezett díjának meghatározásával, valamint a képzésben résztvevők
tervezett személyi jellegű ráfordításainak külső és belső képzések szerinti bontásával,
b) a fejlesztési támogatás iránti kérelem esetén a tervezett beruházás célját, leírását, a fejlesztés indokoltságának
bemutatását az alábbiak szerint: ba) az Szht.-ban és e rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelés rövid bemutatása,
bb) a fejleszteni kívánt terület állapotának, felszereltségének bemutatása,
bc) a kérelmező által folytatott szakmai képzés bemutatása, a beiskolázott tanulók, létszámának
szakképesítésenkénti, valamint évfolyamonkénti feltüntetésével, bd) ha a tervezett beruházás egy tágabb program része, úgy a program rövid bemutatása, valamint a program
és a tervezett beruházás kapcsolatának, illeszkedésének ismertetése, be) az elérni kívánt oktatási, képzési célok bemutatása,
bf) a beszerezni kívánt tárgyi eszközök működtetéséhez szükséges emberi erőforrás és tárgyi feltételek
meglétének ismertetése, bg) a végzős tanulók kérelmezőnél történő elhelyezkedési esélyeinek és a gyakorlati képzés folyamatosságának
a biztosítása érdekében a térségben működő szervezetekkel, iskolákkal kialakított kapcsolat bemutatása.
(4) A benyújtott támogatási kérelem és az annak tárgyában készült előterjesztés alapján a támogatás odaítéléséről
a Kormány dönt, melyben felhatalmazást ad a támogató részére a támogatási szerződésnek a kérelmezővel történő
megkötésére. (5) A kormánydöntést követően a támogatási kérelem nem módosítható.
6. A támogatási szerződés, a támogatás folyósítása 16. § (1) A Kormány döntésétől számított 180 napon belül a támogató és a kedvezményezett szerződést köt.
(2) A támogató a támogatási szerződésben meghatározottak szerint:
a) ellátja a támogatásoknak a kedvezményezett részére történő utalásával kapcsolatos feladatokat,
b) dönt a kedvezményezett által benyújtott beszámolók elfogadásáról és a teljesítés igazolásáról,
c) szükség esetén intézkedik a kedvezményezettel szemben a visszafizetési kötelezettség elrendeléséről, fogadja
a visszafizetésekből befolyt bevételeket, és d) ellenőrzi a támogatás felhasználásának jogszerűségét.
17. § (1) A támogatási szerződés – az Szht. és az Ávr. támogatási szerződés tartalmi elemeire vonatkozó rendelkezésében
meghatározottakon túl – tartalmazza: a) a szerződést kötő felek képviseletére jogosult, valamint a szerződés teljesítésével összefüggésben eljáró személy
nevét, b) a kedvezményezettnek a támogatás felhasználására és elszámolására vonatkozó kötelezettségeit, feladatait, azok
határidejét, c) képzési támogatás esetén a tervezett és tényleges képzési létszám eltérésére vonatkozó rendelkezéseket, és
d) a projekt megkezdésének és befejezésének végső időpontját.
(2) A biztosítékokat – a 21. § (2) bekezdése kivételével – legkésőbb a támogatás első folyósítását megelőzően a támogató
rendelkezésére kell bocsátani, és azoknak a támogatási szerződés alapján fennálló kötelezettségek megszűnéséig
a támogatási szerződésben meghatározottak szerint rendelkezésre kell állniuk.
(3) Biztosítékként – a 21. § (2) bekezdése kivételével – a kedvezményezettnek valamennyi – jogszabály alapján beszedési
megbízással terhelhető – fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására
vonatkozó felhatalmazó nyilatkozatot, vagy formailag megfelelő bankgarancia nyilatkozatot vagy készfizető kezesi
nyilatkozatot kell benyújtania a támogató részére. 18. § (1) A kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározottak szerint jogosult a támogatást lehívni.
(2) Ha a támogatási szerződés alapján a folyósítás több részletben történik, a támogatás utólag, teljesítés- és
forrásarányosan folyósítható. (3) Támogatási előleg a támogatási projektre nem nyújtható.
7. A képzési projektre vonatkozó különös szabályok 19. § Ha a kedvezményezett a képzési projektet belső képzés formájában valósítja meg, a kedvezményezettnek
a) vállalnia kell, hogy a képzéseket a felnőttképzésről szóló törvényben foglalt követelmények betartásával
bonyolítja le, b) a belső képzésre fordított költségei akkor számolhatók el, ha az elszámolással érintett képzéscsoportok körébe
tartozó képzéseket a felnőttképzésről szóló törvény szerint nyilvántartásba vették, és
c) a képzések lebonyolítása során rendelkeznie kell a képzés megnevezését, a lebonyolítás helyszínét, időpontját,
az óraszámot, valamint a képzésben résztvevők és az oktatók nevét, aláírását tartalmazó jelenléti ívvel.
20. § Ha a kedvezményezett a képzési projektet külső képzés formájában valósítja meg,
a) a külső képzés akkor indítható, ha a kedvezményezett által a képzés lebonyolításával megbízott magyar képző
intézmény a képzés teljes időtartamára rendelkezik a felnőttképzésről szóló törvény szerinti akkreditációval,
b) a képzés díja képzésenként kiállított számla alapján számolható el.
8. A fejlesztési támogatások különös szabályai 21. § (1) A gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszközt és ingatlant a kedvezményezett köteles elkülönítetten
nyilvántartani és öt évig kizárólag gyakorlati képzés céljaira használni.
(2) A fejlesztési támogatásból vásárolt és a támogatással létrehozott ingatlanra legalább ötéves időtartamra
jelzálogjogot, valamint elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyezni a támogató javára a támogatás mértékéig.
A jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésének, továbbá ezek megszűnésének feltételeiről
a támogatási szerződésben kell rendelkezni. 9. A beszámolás és a költségek elszámolásának szabályai
22. § (1) A kedvezményezett a támogatás rendeltetésszerű felhasználásról beszámolót készít és nyújt be a támogatónak
a támogatási szerződésben meghatározott időközönként. (2) A beszámoló tartalmazza a támogatási célnak megfelelő projekt megvalósításának szakmai és pénzügyi
megvalósítását, figyelemmel a támogatással elérni kívánt hatások és célok megvalósulására.
23. § (1) A kedvezményezett kizárólag az Ávr. 80. § (5) bekezdése szerinti időszakban felmerült költségeket számolhatja el
azzal, hogy a költségelszámolásnál legkorábban a szándéknyilatkozat visszaigazolásának dátumát követően felmerült
költségek vehetők figyelembe. (2) A támogatott projekt során elszámolható költségeket és azok számítására vonatkozó szabályokat a 2. melléklet
tartalmazza. (3) A költségek elszámolása a támogatási szerződésben előírt formában és tartalommal, valamint határidők alapján
történik. 24. § A támogatott projekt keretében elszámolt költségeket alátámasztó eredeti bizonylatokat nem kell benyújtani, azokat
a kedvezményezett a könyvelés szabályainak megfelelően, a támogatási folyamat lezárását követő tíz évig köteles
őrizni, és a támogatás megvalósulásának helyszíni ellenőrzésekor az ellenőrzést végző szerv rendelkezésére bocsátani.
25. § (1) A kedvezményezett által benyújtott képzési támogatás iránti kérelem adatai és az elszámolásban feltüntetett
tényköltségek – a támogatott projekt megvalósítása során jelentkező, előre nem ismert körülményekből fakadóan –
a (2), (4) és (5) bekezdésben foglaltak szerint mutathatnak eltéréseket.
(2) Ha a képzési projekt megvalósítása során a képzésben részt vevő munkavállalók összlétszáma a támogatási
kérelemben megjelölt létszámához viszonyítva a) megnövekedett, a támogatási összeghatár megemelésére nem kerülhet sor,
b) nem éri el a 100%-ot, de 1000 fő alatti munkahelyteremtés esetén a 90%-ot, 1000 fő feletti munkahelyteremtés
esetén a 80%-ot meghaladja, a kedvezményezettnek a létszámcsökkenés okairól tájékoztatást kell adnia
a támogató részére, c) 1000 fő alatti munkahelyteremtés esetén nem éri el a 90%-ot, a támogatási összeg a tervezett létszám 90%-ához
viszonyított tényleges létszám figyelembe vételével arányosan csökkentésre kerül,
d) 1000 fő feletti munkahelyteremtés esetén nem éri el a 80%-ot, a támogatási összeg a tervezett létszám 80%-ához
viszonyított tényleges létszám figyelembe vételével arányosan csökkentésre kerül.
(3) Ha a benyújtott részelszámolás alapján létszámcsökkenés állapítható meg, és addig az időpontig a létszámcsökkenés
mértéke alapján számítható csökkentett támogatási összegnél magasabb összeg került kifizetésre a kedvezményezett
részére, a különbséget a még folyósítandó támogatási összegből le kell vonni. Ha a levonandó támogatás mértéke
nagyobb, mint a még folyósítandó támogatási összeg, a támogatás folyósításra nem kerülhet, továbbá a levonandó és
a folyósítandó támogatás különbségét vissza kell követelni. (4) A kedvezményezett csak a támogatási kérelemben megjelölt képzéscsoportokat bonyolíthat le, ugyanakkor az azonos
képzéscsoportba tartozó képzéseket más, ugyanazon képzéscsoportba tartozó képzésekkel felválthatja, és
kiegészítheti új képzésekkel is a támogató egyetértésével. Ebben az esetben az elszámolásban a kedvezményezettnek
a támogatási kérelemhez igazodóan meg kell adnia azon adatokat is, amelyek alapján megállapítható az egyes
képzések általános vagy speciális jellege. (5) A kedvezményezett a képzési időszak alatt benyújtott elszámolásaiban az egyes költségnemek teljes költséghez
viszonyított arányát illetően – legfeljebb 50%-ban térhet el a támogatási kérelemben foglalt költségnem arányoktól,
azzal, hogy a képzési időszak végén az elszámolások összesített adatai alapján az egyes költségnemek teljes
támogatási összeghez viszonyított aránya legfeljebb 20%-os eltérést mutathat a támogatási kérelemben megjelölt
költségnem-arányoktól. Az eltérések során a 2. melléklet szerinti, a képzésben résztvevők személyi jellegű ráfordításait
tartalmazó költségnemre vonatkozó előírásokat figyelembe kell venni. (6) A kedvezményezett az utolsó elszámolás benyújtását megelőzően a teljes támogatási összeg legfeljebb 85%-ának
kifizetését igényelheti. 26. § (1) Képzési támogatás esetén a beszámoló tartalmazza:
a) a tényleges képzési költségeknek aa) az elszámolható költségtípusok, valamint
ab) az általános és speciális képzések szerinti bontásban történő kimutatását,
b) az igényelt támogatási összeget, c) az általános és speciális képzések támogatási intenzitásait,
d) a képzéscsoportok da) költségeinek, db) időtartamának, és
dc) óraszámának bemutatását, e) a képzéscsoportok résztvevőinek létszámát, ezen belül a fogyatékkal élők vagy hátrányos helyzetű személyek
létszámát, f) a képzések általános vagy speciális jellegének megjelölését, az azt alátámasztó információt,
g) a képzések elszámolható költségkategóriák szerinti költségeit, h) külső képzés esetében a d) pont da)–dc) alpontja, valamint az e) pont szerinti adatokat képző intézményenkénti
bontásban. (2) Fejlesztési támogatás esetén a beszámoló tartalmazza
a) a beruházás üzembe helyezési okmányának másolatait, b) a műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyv másolatát,
c) olyan összesítést, amely tartalmazza ca) a beruházás tárgyának megnevezését,
cb) az elszámoláskor igényelt támogatás összegét, cc) a beruházás során elvégzett munkák tételes felsorolását főbb költségnemenkénti bontásban,
cd) a beruházás bekerülési összegét, a támogatási kérelemben megjelöltekhez képest az esetleges eltérés
indoklását, d) építési beruházás esetén da) az elvégzett kivitelezési munkák számlán feltüntetett összértékét forintban,
db) az építési beruházás költségvetési főösszesítője alapján a költségnemek összegei és beruházási források
közötti megoszlás bemutatását, és e) építési beruházás estén a jelzálogjog alapítására és bejegyeztetésére vonatkozó okirat másolatait.
27. § (1) A támogatott projektek megvalósítása során nem forintban keletkező költségeket a számla kiállításának napján
érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyam figyelembe vételével számított forint
összegben kell könyvelni és lehet érvényesíteni az elszámolásban.
(2) Ha a támogatási szerződésben szereplő támogatási összeg adott évre jutó keretösszege nem kerül felhasználásra
a tárgyévben, a fel nem használt keretösszeg a támogatási szerződés módosításával átcsoportosítható a következő
támogatással érintett évre vagy évekre. 10. A projekt megvalósításának ellenőrzése, a támogatás visszakövetelése
28. § (1) A támogató a projekt megvalósítása alatt, továbbá képzési támogatás esetén a foglalkoztatási kötelezettség lejártát
követő egy évig, fejlesztési támogatás esetén a beruházás kötelező üzemeltetési időszakát követő egy évig, vagy
a támogatási szerződésben egyedileg meghatározott más időpontig bármikor, előzetes értesítés nélkül is jogosult
a támogatási szerződés betartásának ellenőrzésére. (2) A kedvezményezett az e rendelet szerinti foglalkoztatási kötelezettség teljesítésének igazolásaként az utolsó képzés
megvalósulását követő 12 hónap elteltét követő 60 napon belül foglalkoztatási zárójelentést nyújt be a támogató
részére. A kötelezettség teljesítésének ellenőrzése a támogatási szerződésben vállalt létszámok alapján történik.
(3) Az ellenőrzés során a támogató a támogatási szerződés teljesülésével, a támogatási összeg jogszerű felhasználásával
kapcsolatban vizsgálatot tarthat, iratokat és más dokumentációkat kérhet, azokról másolatot készíthet.
(4) A kedvezményezett köteles a) az ellenőrzésre jogosult megkeresésének soron kívül eleget tenni,
b) az ellenőrzésre jogosult részére szóban vagy írásban tájékoztatást adni, és a dokumentációs anyagokba
a betekintést lehetővé tenni, c) az ellenőrzést végző személy kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozatot tenni, és d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni.
(5) A kedvezményezett köteles az e rendelet alapján nyújtott támogatásokra vonatkozó dokumentumokat
a szándéknyilatkozat visszaigazolásának dátumától számított tíz évig megőrizni.
29. § (1) A képzési támogatás-nyújtás feltételeként vállalt foglalkoztatási kötelezettség részbeni teljesítése esetén
a visszafizetési kötelezettség megállapításánál a 3. mellékletben foglaltak figyelembe vételével kell eljárni.
(2) A fejlesztési támogatásban részesített kedvezményezett 21. § (1) bekezdése szerinti fenntartási kötelezettsége
esetében, ha a kedvezményezett a rendeltetésszerű használatbavétel hónapjától számított öt éven belül
a) megszűnik, b) a támogatással érintett gyakorlati képzést kettő, egymást követő tanítási éven túl szünetelteti, vagy
c) a támogatással érintett gyakorlati képzést megszünteti, a fenntartási időszak hátralévő hónapjaira időarányosan eső támogatási összegnek azt a hányadát kell visszakövetelni,
amilyen arányban a tárgyi eszköz beszerzése a támogatás terhére elszámolásra került.
11. Záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. Átmeneti rendelkezések 31. § E rendelet rendelkezéseit azon támogatások tekintetében is alkalmazni kell, amelyek a Munkaerőpiaci Alap képzési
alaprészéből felnőttképzési célra nyújtható támogatások részletes szabályairól szóló 15/2007. (IV. 13.) SZMM rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 20. §-ában meghatározott keretmegállapodással még nem rendelkeznek.
32. § A Rendelet 20. §-a szerinti beruházásösztönző képzési célú támogatás tárgyában a miniszter által megkötött
keretmegállapodások alapján nyújtott támogatások esetén a) a támogatott a támogatásra vonatkozó dokumentumokat a Rendeletben foglalt időtartamig köteles megőrizni,
b) a támogatottal szemben a részéről felmerült jogszabálysértés, a támogatási szerződés által előírt kötelezettségek
nem szerződésszerű teljesítése, valamint a támogatás jogszerűtlen felhasználása esetén a Rendeletben
meghatározott jogkövetkezményeket kell alkalmazni. 33. § A Kormány egyedi döntéseivel megítélhető beruházásösztönző képzési támogatásra, tanműhely létesítési vagy annak
tárgyi feltételei fejlesztésének támogatására, illetve a regionális beruházási támogatás szabályairól szóló
kormányrendelet hatálya alá tartozó regionális beruházási támogatásra vonatkozóan benyújtott szándéknyilatkozat
esetén, ha annak miniszter általi visszaigazolására vagy a támogatás Kormány általi megajánlására e rendelet hatályba
lépését megelőzően került sor, a 14. § (1) bekezdésében meghatározott határidőt nem kell alkalmazni.
13. Az Európai Unió jogának való megfelelés 34. § E rendelet 1. § a) pontja a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK
bizottsági rendelet I. fejezete és 38–39. cikke (HL L 214., 2008. 08. 09., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2015. CLXXV. törvény Magyarország és Európa védelmében a kötelező betelepítési kvóta elleni fellépésről.
Magyarország Országgyűlése,
tudatában annak a  történelmi kihívásnak, amelyet az  irreguláris migráció napjainkban az  Európai Unióra és benne
Magyarországra nézve jelent,
elismerve és méltányolva a Kormány által eddig tett erőfeszítéseket,
támogatva az ország határainak védelmét és a kerítés létesítését,
elítélve a brüsszeli Európai Bizottság elhibázott bevándorlás-politikáját,
elutasítva a  kötelező betelepítési kvótát, mert a  kvóta értelmetlen és veszélyes, növelné a  bűnözést, szétterítené a  terrort,
veszélyezteti a kultúránkat,
megállapítva, hogy a nemzetközi jog alapján egyetlen szuverén állam sem kötelezhető arra, hogy átvállaljon és elbíráljon más
tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmet,
figyelemmel az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdésére, amely meghatározza a Magyarország által az Európai Unió intézményei útján
gyakorolt hatáskörök terjedelmét,
különös tekintettel arra, hogy az Európai Unió Tanácsa a nemzetközi védelmet kérők kötelező kvótákon alapuló elosztásáról szóló
határozatát úgy fogadta el, hogy ennek során figyelmen kívül hagyta a szubszidiaritás elvét, és a nemzeti parlamentek számára
nem biztosították véleményük kifejtésének lehetőségét,
annak kinyilvánítása érdekében, hogy az Európai Unió Tanácsának e határozata ellen az uniós jog által biztosított valamennyi jogi
eszközzel, köztük a bírósági út igénybevételével is fel kell lépni,
a következő törvényt alkotja:
1. § Az Országgyűlés meggyőződése, hogy az  Alaptörvény E)  cikk (2)  bekezdésére is figyelemmel, a  szubszidiaritás
elvének érvényesülése és a  nemzeti parlamentek megfelelő szerepének biztosítása érdekében az  Európai Unió
Tanácsa által 2015. szeptember 22-én elfogadott és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában 2015. szeptember
24-én közzétett, a  nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott
átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 tanácsi határozat (a  továbbiakban: a  határozat)
jogellenességének megállapítása iránt fel kell lépni bírósági úton.
2. § Az Országgyűlés felszólítja a Kormányt, hogy a határozat megsemmisítése érdekében az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 263. cikke alapján indítson keresetet az Európai Unió Bírósága előtt.
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
167/2016. (VI. 30.) Korm. rendelete a Nemzeti Szabadidős-Egészség Sportpark Program végrehajtása során megvalósuló beruházásokkal kapcsolatos feladatok ellátásáról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Szabadidős-Egészség Sportpark Program (a továbbiakban:
Program) során megvalósuló beruházásokkal kapcsolatos feladatok ellátására, lebonyolítására, továbbá
a Programmal kapcsolatos szakértői feladatok ellátására kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési,
Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: BMSK Zrt.) jelöli ki.
2. § A BMSK Zrt. a Program végrehajtása során ellátja az alábbiakat:
a) kidolgozza a Program során megvalósuló beruházások lebonyolításához szükséges eljárásrendet,
b) a Program lebonyolításával kapcsolatos feladatokat,
c) a Programmal kapcsolatos szakértői feladatokat, ide értve az  esetleges műszaki ellenőrzést és műszaki
felügyeletet,
d) a beruházás-lebonyolítói feladatokat,
e) a közbeszerzési szolgáltatói feladatokat.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  Nemzeti Szabadidős-Egészség Sportpark Program során megvalósuló beruházások
lebonyolításához szükséges pályázati rendszer kidolgozásáról és lebonyolításáról, valamint a  Nemzeti Köznevelési
Infrastruktúra Fejlesztési Program keretében megvalósítandó tanuszoda, tornaterem, tanterem beruházásokkal
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről szóló 141/2014. (IV. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 111/2016. (V. 25.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök