text:
16/2003. (VI. 20.) IM rendelete a büntetés-végrehajtási szervezet katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) 604. §-a (4) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a legfőbb ügyésszel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
I. Fejezet A katonai nyomozó hatóságok 1. §
Az igazságügy-miniszter irányítása alá tartozó büntetésvégrehajtási szervezet hivatásos állományú (a továbbiakban: ht. állományú) tagja ellen a szolgálati viszony tartama
alatt elkövetett katonai vétség megalapozott gyanúja miatt
indított katonai büntetőeljárásban — ha a nyomozás nem
tartozik a katonai ügyész kizárólagos hatáskörébe
[Be. 474. § (2) bekezdés b) pont] — a katonai nyomozó
hatóságként eljáró illetékes parancsnokokat [Be. 477. §
(1) bekezdés], valamint hatáskörüket és a parancsnoki
nyomozás részletes szabályait e rendelet határozza meg.
2. § E rendelet alkalmazásában illetékes parancsnok
(a továbbiakban: parancsnok):
a) a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka
— a 3. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel —
a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságán,
minisztériumban, felsőoktatási intézménynél, tudományos
intézménynél, illetve közigazgatási szervnél szolgálatot
teljesítő ht. állományú tagok, valamint a büntetés-végrehajtási intézetek parancsnokai és helyetteseik, a büntetésvégrehajtási intézmények ht. állományú vezetői és a büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezetek ht. állományú
ügyvezetői esetében;
b) a büntetés-végrehajtási intézet (intézmény) parancsnoka (vezetője) a vezetése alatt álló büntetés-végrehajtási
szerv ht. állományú tagja, a büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezethez a vezetése alatt álló büntetés-végrehajtási szervtől vezényelt ht. állományú tag tekintetében.
A parancsnok hatásköre és illetékessége 3. § (1) A parancsnok hatáskörébe tartozik a nyomozás
— a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel —
a katonai vétség miatt indult büntetőeljárásban.
(2) Nem tartozik a parancsnok hatáskörébe a nyomozás,
ha
a) a gyanúsított mellett a bűncselekmény elkövetésével
(tettesként vagy részesként) polgári személy vagy más fegyveres szerv tagja [a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 1. § (1) bekezdés, a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 2. § 14. és 15. pont] is alaposan
gyanúsítható,
b) a tanúvédelmi programban való részvétel miatt a
Be. 98/A. §-ának alkalmazása, vagy a Be. IX. fejezetének
V. címe szerinti bírói engedélyhez kötött titkos adatszerzés
szükséges.
(3) A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka és
helyettesei ellen katonai vétség miatt indult büntetőeljárás
iratait — a nyomozás lefolytatása érdekében — az illetékes
katonai ügyészhez (a továbbiakban: katonai ügyész) kell
felterjeszteni.
(4) Ha a katonai ügyész a nyomozás lefolytatását magához vonta, vagy a parancsnok tekintetében kizáró ok áll
fenn [Be. 38. § (1) bekezdés], a parancsnok a büntetőeljárás iratait a katonai ügyészhez terjeszti fel.
4. § (1) Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy
a gyanúsított bűncselekménye, illetőleg több bűncselekménye esetén azok valamelyike nem tartozik nyomozási
hatáskörébe, a feljelentést, illetőleg az eljárás során keletkezett iratokat három napon belül — sürgős esetben haladéktalanul — a katonai ügyészhez felterjeszti.
(2) Az ügy iratait — a nyomozás folytatása (lefolytatása)
végett — a katonai ügyészhez kell felterjeszteni a 13. §
(2) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetekben.
5. § A parancsnok a Be. 170. §-ának (4) bekezdése szerinti
halaszthatatlan esetben a szükséges nyomozati cselekményt bármely bűncselekmény észlelése esetén elvégzi,
majd a Be. 170. §-ának (5) bekezdése szerint jár el.
6. § (1) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben a
nyomozást az a parancsnok folytatja le, akinek a büntetőeljárás megindításakor a gyanúsított a szolgálati alárendeltségébe tartozik.
(2) A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka az ügy
jelentősége, illetve — a 3. § (4) bekezdésében meghatározott kizárás kivételével — kizárás miatt bármely ügy nyomozását magához vonhatja, illetve más állományilletékes
parancsnokot bízhat meg a nyomozás lefolytatásával.
(3) Az elkövetés helye szerint illetékes, katonai nyomozó hatósági jogkörrel rendelkező parancsnok akkor is
lefolytathatja a nyomozást, ha a gyanúsított szolgálati helye
a bűncselekmény elkövetését követően változott meg.
Ebben az esetben a parancsnok a nyomozás befejezése
után a bűnügyi iratokat az elkövetés helye szerint illetékes
katonai ügyészhez terjeszti fel.
(4) Ismeretlen elkövető esetén — mindaddig, amíg az
elkövetéssel gyanúsítható személy nem válik ismertté —
az elkövetés helye szerint illetékes parancsnok folytatja le
a nyomozást. Amennyiben az elkövetéssel gyanúsítható
személy utóbb ismertté válik — a katonai ügyész egyidejű
értesítése mellett — ügyét további intézkedés végett a szolgálati hely szerint illetékes parancsnokhoz kell áttenni.
Ha a tettes ismeretlen marad, a büntetőeljárást az azt
elrendelő parancsnok függeszti fel [Be. 188. § (1) bekezdés
c) pont].
(5) Több gyanúsított ellen indított bűnügyben, ha azok
nem tartoznak ugyanazon illetékes parancsnok alárendeltségébe és az elkülönítés nem indokolt, az a parancsnok jár
el, aki az ügyben korábban intézkedett (megelőzés). Ebben
az esetben a nyomozást elrendelő parancsnok köteles
haladéktalanul értesíteni az érintett parancsnokokat.
Illetékességi összeütközés esetén a nyomozást lefolytató
parancsnokot a nyomozás felügyeletét ellátó katonai
ügyész, több katonai ügyészséget érintő esetben a Katonai
Főügyészség jelöli ki.
A nyomozótiszt 7. § (1) A parancsnok a nyomozó hatósági jogkörét személyesen, illetve nyomozótiszt útján gyakorolja.
(2) A nyomozótiszt kijelölése vonatkozhat: a) egy büntetés-végrehajtási szervnél történő nyomozótiszti feladatok ellátására,
b) több büntetés-végrehajtási szervnél történő nyomozótiszti feladatok ellátására (körzetesítés).
(3) A bűncselekmények parancsnoki nyomozásának
ellátására a nyomozótisztet a parancsnok az arra alkalmas
tiszti rendfokozatú beosztottai közül jelöli ki. Körzetesítés
esetén a nyomozótisztet a körzet központjaként meghatározott büntetés-végrehajtási szerv parancsnoka — a körzethez tartozó büntetés-végrehajtási szervek parancsnokainak
előzetes egyetértésével — jelöli ki. A nyomozótiszt megbízásához a parancsnok beszerzi a katonai ügyészség előzetes egyetértését.
(4) A nyomozótisztet a büntetés-végrehajtás országos
parancsnoka írásban bízza meg, vagy nevezi ki, és erről a
katonai ügyészséget értesíti.
(5) A katonai ügyészség a nyomozótisztet fényképes
,,Nyomozótiszti igazolvány’’-nyal látja el.
(6) A nyomozótiszti megbízatást a büntetés-végrehajtás
országos parancsnoka vonhatja vissza, amiről a katonai
ügyészséget a parancsnok nyolc napon belül értesíti, egyben a bevont ,,Nyomozótiszti igazolvány’’-t visszaküldi.
8. § (1) A nyomozótisztek rendszeres (szervezett) szakmai
képzéséről a parancsnok és a katonai ügyészség gondoskodik.
(2) A nyomozótiszt (1) bekezdés szerinti képzéséhez,
valamint nyomozási munkájának elvégzéséhez a szükséges
feltételeket és megfelelő időt a parancsnok biztosítja.
9. § Nyomozótisztként — a Be. 38. §-ában meghatározott
kizáró okokon túl — nem járhat el az ügyben az, aki a
gyanúsított alárendeltje.
10. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnoknak van
alárendelve, és annak utasításai szerint jár el. A parancsnok
irányítja a nyomozást és ellenőrzi annak törvényességét.
A nyomozótiszt köteles a parancsnokot a nyomozás minden lényeges körülményéről tájékoztatni.
11. § A nyomozás elrendelésekor a parancsnok kijelöli az
ügyben eljáró nyomozótisztet. A nyomozótiszt folyamatosan végzi azokat a nyomozási cselekményeket, amelyek
nem tartoznak a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe. A 13. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok,
valamint előterjesztések tervezetét a nyomozótiszt készíti el.
II. Fejezet A parancsnoki nyomozás 12. § A nyomozás során a Be. rendelkezéseit az e rendeletben
foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
13. § (1) A nyomozás során a parancsnok kizárólagos döntési
hatáskörébe tartozik:
a) a nyomozótiszt kizárása [Be. 39. § (2) bekezdés];
b) a védő kirendelése, a kirendelés alóli felmentése és
a kirendelt védő díjának megállapítása [Be. 48. § (1)—(3),
(6) és (9) bekezdés];
c) az igazolási kérelem elbírálása [Be. 66. § (1) bekezdés];
d) a tanú és a szakértő mentességre történő hivatkozásának elbírálása [Be. 94. §, 113. § (3) bekezdés];
e) a feljelentés áttétele [Be. 172. § (3) bekezdés], illetve
elutasítása [Be. 174. § (2) bekezdés, 485. §];
f) a nyomozás elrendelése [Be. 170. § (2) bekezdés],
illetve megszüntetése [Be. 190. § (2) bekezdés, 192. §
(1) bekezdés];
g) a nyomozás felfüggesztése, illetve folytatásának elrendelése [Be. 189. § (1) és (2) bekezdés];
h) a szakértő kirendelése, kizárása, valamint felmentése, illetve díjának megállapítása [Be. 102. § (1) bekezdés,
103. § (3) bekezdés, 104. § (2) bekezdés és 105. § (6) bekezdés];
i) a gyanúsított őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése [Be. 127. § (1) bekezdés];
j) a lefoglalás [Be. 151. § (2) bekezdés], a biztosítási
intézkedés [Be. 160. § (2) bekezdés] elrendelése és megszüntetése;
k) a házkutatás [Be. 149. § (3) bekezdés], a motozás
[Be. 150. § (2) bekezdés] és az elővezetés [Be. 162. § (2) bekezdés] elrendelése;
l) számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok
megőrzésére kötelezés [Be. 158/A. § (2) bekezdés] elrendelése;
m) a nyomozás befejezése és az iratok ismertetése után
az iratoknak a katonai ügyészhez — vádemelési vagy
parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási javaslattal — való megküldése [Be. 193. § (5) bekezdés, 485/A. §
(2) bekezdés];
n) a panasz elbírálása, illetve annak elbírálása végett
történő felterjesztése [Be. 195. § (4) bekezdés], valamint a
panasz ellenvetésként történő elbírálása (Be. 196. §);
o) a határozat végrehajtásának felfüggesztése
[Be. 195. § (3) bekezdés].
(2) A parancsnok — a Be. 165. §-ának (2) bekezdésére
figyelemmel — a katonai ügyészhez indokolt előterjesztést
tesz:
a) a parancsnok kizárására [Be. 38. §, 39. § (2) bekezdés];
b) a büntetőeljárásban résztvevők személyi védelmének (Be. 98. §), a tanú különösen védetté nyilvánításának
(Be. 97. §) vagy a tanúvédelmi programban történő felvételének (Be. 98/A. §) kezdeményezésére;
c) a terhelt vagy a védő más szakértő kirendelésére
irányuló indítványának elbírálására [Be. 111. § (2) bekezdés];
d) az elmeállapot megfigyelésének indítványozására
[Be. 107. § (1) bekezdés];
e) az előzetes letartóztatás elrendelésére [Be. 130. §
(1) bekezdés], meghosszabbítására [Be. 131. § (1) bekezdés] irányuló indítvány megtételére, valamint megszüntetésére [Be. 136. § (3) bekezdés];
f) a lakhelyelhagyási tilalom elrendelése kezdeményezésére [Be. 137. § (2) bekezdés], annak — a terhelt kérelmére történő — részleges feloldására [Be. 137. § (7) bekezdés], illetve megszüntetésére [Be. 137. § (8) bekezdés];
g) az úti okmány elvételének indítványozására, illetve
az elvétel megszüntetésére [Be. 146. § (1), (4) bekezdés];
h) idézéssel szembeni mulasztás esetén (Be. 69. §)
rendbírság kiszabására [Be. 161. § (3) bekezdés];
i) a nyomozás határidejének meghosszabbítására
[Be. 176. § (1) bekezdés];
j) a nyomozásnak a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény 124. §-ában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt történő megszüntetésére
(Be. 487. §);
k) a panasz elbírálására [Be. 195. § (4) bekezdés];
l) ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelésének
indítványozására [Be. 140. § (3) bekezdés]. (3) A parancsnok az alárendeltje által elkövetett, de a
nyomozási hatáskörébe nem tartozó bűncselekmény esetében haladéktalanul, legkésőbb azonban három napon
belül — sürgős esetben rövid úton — feljelentést tesz az
illetékes katonai ügyésznél vagy más nyomozó hatóságnál.
14. § (1) A parancsnok a nyomozás elrendeléséről készített
feljegyzését [Be. 170. § (2) bekezdés], illetve a feljelentés
elutasításáról szóló határozatát [Be. 174. § (2), (4) bekezdés] a katonai ügyésznek huszonnégy órán belül felterjeszti, illetve a döntéséről szóló értesítést az érdekelteknek
megküldi.
(2) Ha a parancsnok a nyomozást felfüggeszti [Be. 189. §
(1) bekezdés], vagy megszünteti [Be. 190. § (1) és (2) bekezdés], az erről szóló határozatát a katonai ügyésznek
haladéktalanul felterjeszti [Be. 189. § (1), illetve Be. 190. §
(2) bekezdés].
15. § (1) A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész
szakmai segítségét kérheti.
(2) Ha a katonai ügyész nyomoz, a Be. 28. §-ának (5) bekezdése alapján nyomozási cselekmény elvégzésére utasított parancsnok a katonai ügyész iránymutatása szerint jár el.
16. § Ha a nyomozást az elrendeléstől számított két hónapon
belül nem fejezi be, a parancsnok e határidő lejárta előtt
legalább tíz nappal a nyomozás határidejének meghosszabbítására a katonai ügyészhez előterjesztést tesz. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem
végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
17. § (1) A nyomozótiszt a jelentősebb tárgyi súlyú vagy
bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást
igénylő ügyben a nyomozás elrendelését követően haladéktalanul nyomozási tervet készít, és azt jóváhagyásra
bemutatja a parancsnoknak.
(2) A nyomozási terv tartalmazza a nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat. Az eljárás
során feltárt új adatok, szempontok figyelembevételével a
tervet folyamatosan kiegészíteni, szükség esetén módosítani kell.
(3) A nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani
a) a bűnügyi nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi
bizonyítványról szóló 1999. évi LXXXV. törvény, illetve a
bűnügyi nyilvántartást kezelő szervről, az adatközlés és az
adatszolgáltatás rendjéről szóló 7/2000. (II. 16.) BM—IM
együttes rendelet, valamint az ujj- és tenyérnyomat vétel, a
fényképkészítés, valamint a DNS mintavétel szabályairól
szóló 8/2000. (II. 16.) BM—IM—PM együttes rendelet
rendelkezéseinek betartására, továbbá
b) a bűncselekmény elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére, az újabb bűncselekmények megelőzése érdekében.
(4) Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a
(3) bekezdés b) pontja alapján tett intézkedéséről — vagy
azzal kapcsolatos javaslatáról — a parancsnok a katonai
ügyészt értesíti.
Kényszerintézkedések a nyomozás során 18. § (1) A parancsnok ht. állományú tag őrizetbe vételéről
soron kívül értesíti a katonai ügyészséget.
(2) Őrizetbe vétel elrendelése esetén fokozott figyelmet
kell fordítani a Be. 128. §-ának (2) és (3) bekezdésében
rögzített kötelezettségek betartására.
(3) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó büntetőeljárási kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, erről haladéktalanul értesíti a katonai ügyészt, és
— az addig keletkezett iratokat mellékelve — arra írásban
előterjesztést tesz.
(4) Ha az őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy
indokolt az előzetes letartóztatás elrendelésének kezdeményezése, az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb
az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy órán belül meg kell küldeni a katonai ügyészhez.
(5) A parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a
katonai ügyésznek, ha az előzetes letartóztatás, az ideiglenes kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom
megszüntetését látja szükségesnek.
(6) A parancsnok az előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát — a bűnügyi iratok egy példányával — az előzetes letartóztatás határidejének lejárta
előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a katonai
ügyésznek. Az előterjesztéshez mellékelni kell a szükségesnek tartott, de még el nem végzett nyomozási cselekmények tervét is.
19. § A parancsnoki nyomozás során elrendelt őrizetet a
Magyar Honvédség Katonai Fogházában, kivételesen
rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
A gyanúsított védekezési joga gyakorlásának biztosítása 20. §
(1) A parancsnoki nyomozás során a gyanúsítottat megilleti a védelem joga (Be. 5. §). Védőként meghatalmazás
vagy kirendelés alapján ügyvéd járhat el, akinek jogaira és
kötelességeire a Be. 44—50. §-ának rendelkezései az irányadók.
(2) A gyanúsított és védője a nyomozás államtitkot vagy
szolgálati titkot tartalmazó irataiba a Be. rendelkezései
szerint jogosult betekintetni. Az ilyen tartalmú iratokról
másolat készítésére, továbbá az államtitkot vagy szolgálati
titkot tartalmazó irat kézbesítésére a Be. rendelkezései az
irányadók.
(3) Ha a gyanúsított olyan nyomozási cselekményen vesz
részt vagy kíván részt venni, amelyen a Be. a részvételét
kötelezővé, illetve lehetővé teszi, annak tartamára számára
szolgálatmentességet kell biztosítani.
Jogorvoslat a nyomozás során 21. § (1) A parancsnoki nyomozás során hozott határozat
elleni panaszt, illetve a tett intézkedés vagy annak elmulasztása miatt bejelentett ellenvetést — amennyiben annak
három napon belül nem ad helyt — a parancsnok a nyomozás során keletkezett iratokkal, valamint a panasszal, illetve az ellenvetéssel kapcsolatos nyilatkozatával együtt elbírálás végett haladéktalanul megküldi a katonai ügyészhez.
(2) A gyanúsítottnak vagy más érdekeltnek a nyomozás
során szóban tett panaszát írásba kell foglalni.
A nyomozási iratok megküldése a nyomozás befejezése
után
22. § (1) A parancsnok az eljárás során keletkezett iratok két
eredeti példányát a nyomozás befejezésétől számított
három napon belül megküldi a katonai ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattározza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell a
bűnügyi nyilvántartás gyanúsítottra vonatkozó értesítését,
a gyanúsított minősítését (szolgálati jellemzését), a dicséreti és fenyítési lapjának másolatát (kivonatát), a gyanúsított utolsó hat havi illetmény-kimutatását, a bűnjeljegyzéket, valamint a bűnügyi költségjegyzéket. A bűnjelet a
nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Amennyiben
a bűnjel csatolása — annak jellegénél fogva — nem lehetséges, vagy más fontos ok azt indokolja, a bűnjelnek a
bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi tulajdonságait rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz
csatolni.
(3) Ha a parancsnok lehetőséget lát a bűncselekmény
fegyelmi eljárásban történő elbírálására, a nyomozási iratokat a katonai ügyészhez a Be. 485/A. §-ának (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalára vonatkozó javaslattal
haladéktalanul felterjeszti.
(4) Ha a parancsnok a gyanúsított bíróság elé állítását
(Be. XXIII. Fejezet) indokoltnak tartja, erről rövid úton
indítványt tesz a katonai ügyésznek, és a továbbiakban annak rendelkezései szerint jár el. Ilyen esetben a parancsnok
a nyomozás befejezésekor a nyomozási iratokat haladéktalanul továbbítja a katonai ügyészhez.
(5) Az iratok megküldése során a parancsnok köteles
vizsgálni, hogy az általános megelőzés érdekében indokolt-e
kezdeményezni a katonai ügyésznél a bíróság helyszíni
nyilvános tárgyalásának [Be. 278. § (2) bekezdés] indítványozását.
Bűncselekmény elbírálása fegyelmi hatáskörben 23. § (1) Ha a katonai ügyész a bűncselekmény elbírálását
fegyelmi eljárásra utalta, a parancsnok — amennyiben a
fegyelmi eljárás lefolytatása vagy a fenyítés kiszabása
hatáskörét meghaladja — az iratokat a hatáskörrel rendelkező fegyelmi jogkör gyakorlójához terjeszti fel.
(2) A fegyelmi jogkör gyakorlója a fenyítés kiszabásáról
szóló határozatát a katonai ügyésznek is kézbesíti
[Be. 485/A. § (5) bekezdés], az (1) bekezdés szerinti esetben a parancsnoknak pedig megküldi.
Iratkezelési szabályok 24. § (1) Az eljárás során az egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az érdekelteknek a
Be. szabályai szerint kézbesítendő határozatokat azon felül
a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
(2) A nyomozás során személyes adatokat is tartalmazó
iratokba történő betekintés csak azoknak a szerveknek
(személyeknek) engedélyezhető, illetve az iratok csak
azoknak a szerveknek (személyeknek) küldhetők meg,
amelyek (akik) törvény alapján jogosultak az iratokban
szereplő személyes adatok megismerésére (kezelésére).
Törvényi felhatalmazás vagy az érintettnek a személyes
adatok, illetőleg a különleges adatok kezeléséhez való írásbeli hozzájárulása hiányában a tájékoztatásnak személyazonosításra alkalmatlan módon kell eleget tenni.
(3) A bűncselekmények parancsnoki nyomozása során
keletkezett bűnügyi iratok kezelésének szabályait a rendelet melléklete tartalmazza.
25. § A nyomozás során a katonai büntetőeljárásban rendszeresített nyomtatványokat kell használni.
A nyilvánosság tájékoztatása parancsnoki nyomozás során 26. §
A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a
Be. 74/A. §-a alapján a parancsnok vagy az ügyben eljáró
nyomozótiszt adhat tájékoztatást.
Titokvédelmi rendelkezések 27. § (1) A nyomozás során ügyelni kell arra, hogy államtitkot, illetve szolgálati titkot képező adat illetéktelen személy részére ne váljon hozzáférhetővé.
(2) A parancsnoki nyomozás során keletkezett, államtitkot, illetve szolgálati titkot tartalmazó iratok minősítése
esetén a minősített adatkezelésre vonatkozó szabályok az
irányadók. A minősítés megváltoztatására — indokolt
esetben — az eljáró nyomozótiszt javaslatot tesz. A minősítés a gyanúsított és védője 20. § (2) bekezdés szerinti joga
gyakorlásának nem akadálya.
A bűnügyi költségek 28. § (1) A parancsnoki nyomozás során felmerülő bűnügyi
költséget — a bűnügyi költségek előlegezésére vonatkozó
szabályok szerint — a büntetés-végrehajtási szerv előlegezi
meg.
(2) A bűnügyi költségeket a nyomozási iratok között
elhelyezett költségjegyzéken folyamatosan vezetni kell.
III. Fejezet Záró rendelkezések 29. § (1) Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő nyomozások során is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a büntetésvégrehajtási szervezet katonai nyomozó hatóságairól és a
bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról szóló
3/2000. (II. 29.) IM rendelet hatályát veszti.
Dr. Hankó Faragó Miklós s. k.,
igazságügyi minisztériumi


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
124/2013. (IX. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya és Georgia
Kormánya között a  nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
382/2013. (IX. 5.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdése
alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr. Kőhalmi Attilát 2013. október 1-jei hatállyal hat évig
terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjává kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 3. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
226/2003. (XII. 13.) Korm. rendelete az elektronikus hírközlési szolgáltató adatkezelésének különös feltételeiről, az elektronikus hírközlési szolgáltatások adatbiztonságáról, valamint az azonosítókijelzés és hívásátirányítás szabályairól.
A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (2) bekezdésének i) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Magyarországon elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre (a továbbiakban: szolgáltató), az elektronikus hírközlési szolgáltatások előfizetőire és felhasználóira.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a titkos információgyűjtésre és a titkos adatszerzésre felhatalmazott szervezetek részére, valamint a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény 200—206. §-a alapján végzett adatszolgáltatásra, valamint a zártcélú hálózat létesítésével és működtetésével összefüggő adatkezelésre.
2. § (1) A szolgáltatónak a személyes adatok kezeléséhez a
szolgáltatás nyújtása során alkalmazott elektronikus hírközlő eszközöket úgy kell megválasztania és üzemeltetnie,
hogy a kezelt adat
a) az arra feljogosítottak számára hozzáférhető (rendelkezésre állás),
b) hitelessége és hitelesítése biztosított (adatkezelés hitelessége), c) változatlansága igazolható (adatintegritás),
d) a jogosulatlanul hozzáférés ellen védett (adat bizalmassága)
legyen. (2) A szolgáltató olyan műszaki, szervezési és szervezeti
intézkedésekkel köteles gondoskodni az adatkezelés biztonságának védelméről, amely az adatkezeléssel kapcsolatban jelentkező kockázatoknak megfelelő védelmi szintet
nyújt.
3. § (1) A személyes adatok kezelésének, a személyes adatok
kezeléséhez alkalmazott eszközök megválasztásának és
üzemeltetésének, valamint az adattovábbításnak és az azzal összefüggő nyilvántartás vezetésének részletes szabályairól a szolgáltatónak adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot (a továbbiakban: szabályzat) kell készítenie.
(2) A szabályzatnak tartalmaznia kell:
a) a szolgáltató által kezelhető személyes adatok körét;
b) a személyes adatok tárolásának időtartamát és módját;
c) a személyes adatok továbbításának eseteit;
d) a személyes adatok kezelésének jogcímét, amely le
het az érintett hozzájárulása vagy törvény által előírt adatkezelés;
e) a törvény által előírt adatkezelés esetén az adatkezelést elrendelő jogszabály pontos megnevezését;
f) a személyes adat kezelésének célját;
g) a szolgáltató belső adatvédelmi felelősének nevét,
beosztását és elérhetőségét;
h) a szolgáltató alkalmazottját, tagját, megbízottját ter
helő adatvédelmi és titoktartási kötelezettségét. (3) A szolgáltatónak tájékoztatót kell ügyfélszolgálatán
és internetes honlapján közzétennie az előfizetők és a
felhasználók személyes adatainak kezeléséről. A tájékoztatónak tartalmaznia kell a (2) bekezdés a)—g) pontjaiban
foglaltakat, valamint az Eht. 156. §-ának (3) és (4) bekezdése szerinti tájékoztatást azzal, hogy a szolgáltatás biztonságába a szolgáltatáshoz kapcsolódó adatkezelés biztonsága is beleértendő.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szabályzatot és a (3) bekezdés szerinti tájékoztatót az arra okot adó körülmények
fennállása — így különösen a (3) bekezdésben foglalt tájékoztatással érintett körülmények megváltozása — esetén
haladéktalanul frissíteni kell. A frissített tájékoztatót a
(3) bekezdésben szabályozott módon haladéktalanul közzé kell tenni.
4. § (1) A szolgáltató az Eht. 142. §-ának (2) bekezdése alapján a díj kiszámításához és a díjvita eldöntéséhez szükséges
mértékben köteles feltüntetni azokat a forgalmazási és
számlázási adatokat, amelyek annak érdekében szükségesek, hogy az előfizető megismerhesse és ellenőrizhesse a
díjszámítás helyességét.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerinti kimutatás a
(3)—(5) bekezdésben foglalt kivételekkel nem tartalmazhat a hívott fél egyértelmű azonosítására alkalmas adatot.
(3) Ha az előfizető a szolgáltatótól az Eht. 142. §-ának
(2) bekezdése alapján az (1)—(2) bekezdésben foglaltaknál részletesebb adatokat tartalmazó kimutatást kér, ennek megadása előtt a szolgáltató köteles az előfizető figyelmét felhívni arra, hogy a kimutatással együtt az elektronikus hírközlési szolgáltatást igénybe vevő, az előfizetőn
kívüli természetes személy felhasználók személyes adatainak birtokába juthat, és ezeknek a megismerésére az előfizető csak akkor jogosult, ha ahhoz a felhasználók hozzájárultak.
(4) A szolgáltató a hozzájárulás meglétét vagy annak
tartalmát nem köteles vizsgálni, a hozzájárulásért kizárólag az előfizető tartozik felelősséggel.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott tájékoztatást tartalmaznia kell az általános szerződési feltételeknek, vagy
ha annak készítésére a szolgáltató nem köteles, az egyedi
előfizetői szerződésnek.
5. § (1) A szolgáltató a 4. § (3) bekezdése szerinti kimutatásban az előfizető kérésére sem adhatja meg a Nemzeti Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: hatóság) által az előfizetői kérés kézhezvételét megelőzően legalább öt nappal
,,nem azonosítható hívószámként’’ közzétett azon szervezetek hívószámait, amely hívószámokon
a) többnyire névtelen hívók részére olyan szolgáltatást
nyújtanak, amelyből a hívó félre vonatkozó különleges
adatra lehet következtetni, így különösen az egyházi, lelki
vagy a kóros szenvedélyekkel kapcsolatos segélyvonalak
hívására,
b) többnyire névtelen hívók részére bűncselekmény bejelentését teszik lehetővé (névtelen tanúvonalak),
c) a segélykérő szolgálatokat értesítik. (2) A hatóság a nem azonosítható hívószámokról elektronikus nyilvántartást (a továbbiakban: nem azonosítható
hívószám nyilvántartás) vezet.
(3) A nem azonosítható hívószám nyilvántartásba való
felvétel iránti kérelmet a hatóságnál kell előterjeszteni. A
hatóság a kérelemről 15 napon belül köteles határozni, és
a kérelmező által megjelölt hívószámot a nem azonosítható hívószám nyilvántartásba felvenni vagy a nyilvántartásba
vételt elutasítani.
(4) A hatóságnak biztosítania kell, hogy az elektronikus
hírközlési szolgáltatók folyamatosan és elektronikus úton,
külön díj fizetése nélkül hozzáférhessenek a nem azonosítható hívószám nyilvántartásban foglalt hívószámok listájához.
6. § (1) A szolgáltatónak ingyenesen biztosítania kell az előfizető írásbeli kérelme alapján
a) a hívó felhasználónak, hogy hívásonként letilthassa
az azonosítója kijelzését a hívott készüléken,
b) a hívó előfizetőnek, hogy előfizetői hozzáférési pontonként letilthassa az azonosítója kijelzését a hívott készüléken,
c) a hívó felhasználónak, hogy hívásonként — a
b) pontban meghatározott letiltás ellenére — lehetővé tegye azonosítója kijelzését a hívott készüléken,
d) a hívott előfizetőnek, hogy készülékén a hívó azonosítója ne jelenjék meg,
e) a hívott előfizetőnek, hogy megtagadja azon hívások
fogadását, amelyek esetében a hívó az azonosítója kijelzését letiltotta.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
letiltás nem alkalmazható a külön jogszabály1 szerinti — az
állam működése, a lakosság ellátása szempontjából kiemelten fontos — létesítmények, valamint a segélyhívó
szolgálatok (a rendőrség, a tűzoltóság és a mentőszolgálat)
hívószámaira, beleértve a ,,112’’ egységes európai segélyhívószámra irányuló hívások esetén. A segélyhívások megválaszolása céljából a szolgáltató a hívó fél azonosítása továbbá a helymeghatározási adatok kezelésére vonatkozó hozzájárulásának hiánya vagy visszavonása esetén is köteles a
segélyhívó szolgálatok kérésére rendelkezésre bocsátani a
hívó fél azonosítására, illetve a helymeghatározásra vonatkozó adatokat.
(3) A szolgáltató az Eht. 155. § (7) bekezdésében meghatározott hatóságokkal történő közreműködés keretében, az ott meghatározott eljárásban jogosult figyelmen
kívül hagyni ideiglenes jelleggel a hívó vonal azonosításának letiltását, amennyiben egy előfizető olyan rosszakaratú
vagy zaklató jellegű hívások nyomon követése érdekében
kéri ezt, amelyek esetén az Eht. 155. § (7) bekezdésében
meghatározott bűncselekmények alapos gyanúja merül fel.
Ebben az esetben a hívó előfizető azonosítását tartalmazó
hívásadatokat a szolgáltató tárolja és az arra feljogosítottak részére hozzáférhetővé teszi.
(4) A szolgáltató ingyenesen köteles hívott előfizetője
számára biztosítani, hogy annak kérésére, az előfizető hívószámára irányuló hívások esetén a hívott vonal azonosítója ne jelenjen meg a hívó fél készülékén (kapcsolt vonal
azonosító kijelzésének letiltása).
(5) A mobil rádiótelefon szolgáltató az e §-ban foglaltakat csak a mobil rádiótelefon szolgáltatások beszédcélú
alkalmazásakor köteles biztosítani.
1 Az állam működése, illetőleg a lakosság ellátása szempontjából
kiemelten fontos létesítmények köréről szóló 24/1997. (III. 26.) BM rendelet.
(6) A szolgáltató az e §-ban foglaltakat a saját hálózatán
belül nemzetközi hívások esetén is köteles biztosítani az
analóg központokhoz kapcsolt előfizetői vonalak esetében, amennyiben ez műszakilag és gazdaságilag megvalósítható.
(7) A szolgáltató a nyilvánosságot köteles az e §-ban
számára biztosított lehetőségekről ügyfélszolgálatán és
internetes honlapja mellett az egyéb szokásos módokon
tájékoztatni.
7. § (1) A szolgáltatónak ingyenesen biztosítania kell az előfizető számára, hogy amennyiben a készülékére érkező
hívásokat kérésére, a szolgáltató automatikusan egy másik
hívószámú készülékre irányítja át, abban az esetben rendelkezhessen, hogy a hívó készüléken ne jelenjék meg
olyan adat, amely
a) arra a hívószámra utalna, amelyre az átirányítás történt, vagy
b) annak az előfizetőnek a személyére utalna, akihez az
átirányítás történt.
(2) A szolgáltató ingyenesen köteles biztosítani, hogy az
előfizető megtilthassa az átirányító előfizető hívószámára
érkező hívásoknak az átirányító előfizető rendelkezése
alapján, az előfizető saját hívószámára történő automatikus átirányítását, amennyiben az műszakilag megoldható.
8. § A szolgáltató köteles lehetővé tenni, hogy az előfizető
és a felhasználó a 6. § és a 7. §-ban foglaltakat egyszerű
módon végrehajthassa, így különösen az egyes letiltásokat
a készülék használatával elvégezhesse, ha a készülék erre
műszakilag alkalmas.
9. § A 6. § és a 7. § (1) bekezdésének alkalmazásában az
azonosító kijelzésének tekintendő az is, ha az azonosító
gépi hang útján jut a felhasználó tudomására.
10. § A szolgáltató a 6. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel,
a hívó előfizető helymeghatározási információit csak annak hozzájárulásával adhatja ki a hívott számára, ezen
hozzájárulást, illetve a hozzájárulás megtagadását a hívó
előfizető számára a szolgáltató ingyenesen köteles biztosítani.
11. § (1) Az emberi beavatkozás nélküli, automatizált hívórendszer az előfizető tekintetében csak akkor alkalmazható közvetlen üzletszerzési vagy tájékoztatási célra, ha
ehhez az előfizető előzetesen hozzájárult.
(2) A már meglévő előfizetői hozzájárulás esetén a szolgáltató az előfizető hozzájárulását megadottnak tekintheti, de kizárólag saját hasonló termékek vagy szolgáltatások
tekintetében, és csak akkor, ha az előfizető elektronikus
elérhetőségi adatait a szolgáltató a jogszabályokban foglaltaknak megfelelően szerezte meg.
(3) A szolgáltatónak biztosítani kell az előfizető számára, hogy az előzetesen adott hozzájárulását bármikor költségmentesen és egyéb más hátrány nélkül visszavonhassa.
12. § A hatóság az e rendeletben foglalt szabályok betartását
piacfelügyeleti eljárás keretében ellenőrzi.
Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — 2004. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a hírközlési szolgáltató adatkezelésének különös
feltételeiről, a hírközlési szolgáltatások adatbiztonságáról,
valamint az azonosítókijelzés és hívásátirányítás szabályairól szóló 253/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet.
(2) A rendelet 6. §-ának (1) bekezdése 2004. február
1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet 6—9. §-ában és 11. §-ában foglalt rendelkezéseket a helyhez kötött telefon szolgáltatást, valamint
a mobil rádiótelefon szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra, a
10. §-ban foglalt rendelkezést csak a mobil rádiótelefon
szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra kell alkalmazni.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás rendelkezéseivel, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvénnyel, továbbá a 2003. április 16-án,
Athénben, 2004. május 1-jén, a Csatlakozási Szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályba
lépő, az Európai Unió tagállamai és a Cseh Köztársaság,
az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság között aláírt, az Európai
Unióhoz történő csatlakozásról szóló Szerződés rendelkezéseivel összhangban, az elektronikus hírközlésről szóló
2003. évi C. törvénnyel együtt, a személyes adatoknak az
elektronikus hírközlési ágazatban történő feldolgozásáról
és magánjellegének védelméről szóló (az adatvédelemről
és az elektronikus hírközlésről szóló irányelv), az Európai
Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozata a Kormány ügyrendjéről.
I.
A KORMÁNY MŰKÖDÉSE 1. A Kormány a feladat- és hatáskörét a miniszterelnök vezetésével, testületként gyakorolja.
2. A Kormány rendszeresen – általában hetenként – tart ülést.
3. A Kormány határozattal állapítja meg féléves időtartamra szóló, havi ütemezésű munkatervét.
4. A munkaterv és a Kormány törvényalkotási programja egymással összehangolt tervezetét a közigazgatási és igazság
ügyi miniszter az elfogadott kormányprogram alapján – a miniszterek, a kormánybiztosok, a kormánybizottságok
a kormányhivatalok, valamint az autonóm államigazgatási szervek vezetőinek javaslatai figyelembevételével – készíti
el. A munkatervről és a törvényalkotási program javaslatáról – a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése
alapján – a Kormány legkésőbb a tárgyidőszakot megelőző hónap utolsó ülésén határoz.
5. A munkatervbe felvett feladatokra vonatkozó előterjesztés (jelentés) benyújtásának legfeljebb a következő hónapra
történő elhalasztását a közigazgatási és igazságügyi miniszter tudomásul veszi. Ennél hosszabb tartamú halasztáshoz,
vagy a feladatnak a munkatervből való törléséhez a miniszterelnök hozzájárulása szükséges. A halasztás vagy a törlés
iránti kérelmet a miniszternek vagy a közigazgatási államtitkárnak, illetve a kormánybiztosnak kell benyújtania
a közigazgatási és igazságügyi miniszterhez. 6. A munkatervben nem szereplő előterjesztés vagy jelentés jelen ügyrend előírásainak megtartásával bármikor
benyújtható. II.
A KORMÁNY DÖNTÉSEINEK ELŐKÉSZÍTÉSE Az előterjesztés tartalmi feltételei
7. A Kormányhoz benyújtott előterjesztés célja a testület döntésének kezdeményezése.
8. A nagyobb jelentőségű kormányzati döntések (pl. átfogó törvényjavaslatok, fontosabb kormányrendeletek,
programok) előkészítése és a döntéshozatal kétszakaszos eljárásban történik. Az elvi természetű, főbb tartalmi
kérdésekben való döntést követő második szakasz a részleteiben kidolgozott szabályozási és egyéb döntések
előkészítésére és meghozatalára irányul. 9. A törvényjavaslatokról, országgyűlési határozatokról szóló előterjesztések előkészítését úgy kell ütemezni, hogy azok
a jogalkotásról szóló törvényben, illetőleg az Országgyűlés Házszabályában meghatározott időpontban benyújthatók
legyenek. Az európai uniós tagságból fakadó jogalkotási kötelezettségekkel kapcsolatos előterjesztések előkészítését
úgy kell ütemezni, hogy azok a kötelezettség teljesítésére meghatározott határidőn belül elfogadhatóak legyenek.
10. a) Az előterjesztésben – a szakmai részletkérdések mellőzésével – röviden be kell mutatni a megalapozott döntés
hez szükséges információkat, így különösen a javasolt intézkedésnek a kormányprogramhoz való illeszkedését,
indokait, lényegét, főbb tartalmi jellemzőit, költségkihatását, valamint várható gazdasági, költségvetési, társa
dalmi, igazgatási, államháztartási, nemzetközi és egyéb hatásait – szükség szerint példákkal és számításokkal
alátámasztva –, illetve következményeit (hatásvizsgálati lap), jogszabály esetében ezen túlmenően az alkalmaz
hatóság feltételeit, valamint a természetes személyek és a vállalkozások adminisztratív terhei csökkentését, illetve
ezek növekedése esetén az azt elkerülhetetlenül szükségessé tevő szempontokat, továbbá hatósági eljárás
esetében az elektronizálás ütemezését. Az előterjesztésnek tartalmaznia kell a döntés kommunikációjára
vonatkozó javaslatot is. b) Ha jogszabály vagy nemzetközi szerződés az Európai Unió jogából eredő tagállami kötelezettségeket érint,
az előterjesztésben tájékoztatást kell adni arról is, hogy a javasolt szabályozás összeegyeztethető-e az Európai
Unió jogával, az európai uniós jogi aktusok átültetését vagy végrehajtását szolgáló jogszabály-tervezetekre
vonatkozó előterjesztésekhez pedig részletes táblázatot kell csatolni, amelyben fel kell tüntetni, hogy az uniós
jogi aktus egyes rendelkezéseinek a tervezet mely rendelkezései felelnek meg (megfelelési táblázat). Ha
a jogszabálytervezetet az európai közösségi jog szerint előzetesen meg kell küldeni véleményezésre az Európai
Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, illetve az Európai Unió tagállamainak, a megküldési kötelezettség
teljesítésére vonatkozó nyilatkozatot csatolni kell. c) Az előterjesztésnek tartalmaznia kell a tárgyra vonatkozó főbb megállapítások és javaslatok összefoglalását,
továbbá a pontosan megfogalmazott döntési javaslatot. d) Az előterjesztésnek indokolt esetben tartalmaznia kell a végrehajtási jogszabály tervezetét is.
11. Azokat a vitás kérdéseket, amelyekben nem alakult ki egyetértés, az előterjesztésben – az eltérő vélemények ismerte
tésével – döntéshozatalra alkalmas módon be kell mutatni. Ha a megalapozott állásfoglalás ezt szükségessé teszi, két
vagy több azonos részletességgel kidolgozott változatot kell ismertetni.
12. Az előterjesztésnek tartalmaznia kell a társadalmi és érdek-képviseleti szervezetekkel, szakmai testületekkel
az előterjesztéssel kapcsolatban folytatott egyeztetések összefoglalóját. 13. Ha a Kormány a jogi szabályozás indokoltságának vizsgálatára szakértői bizottságot hozott létre, annak jelentését
az előterjesztéshez csatolni kell. 14. Törvénytervezet vagy országgyűlési határozattervezet esetében az előterjesztésnek tartalmaznia kell az előterjesz
tőnek az országgyűlési tárgyalási módra (sürgős, kivételes, kivételes és sürgős eljárás) vonatkozó javaslatát, valamint
ennek indokait. 15. A nem jogszabály alkotására irányuló előterjesztésben meg kell jelölni az adott kérdéssel kapcsolatos döntési hatáskör
jogalapját. Az előterjesztésnek pontosan megfogalmazott, a többféle értelmezés lehetőségét kizáró és a végrehajtás
szempontjából ellenőrizhető határozati javaslatot kell tartalmaznia, szükség esetén rögzítve az ellenőrzés módját
és felelőseit is. 16. Az előterjesztőnek javaslatot kell tennie a döntés, illetve az előterjesztés egyes részeinek minősített adattá
nyilvánítására, közzétételének módjára, valamint más jogszabályoknak és határozatoknak a döntés következtében
szükségessé váló módosítására, továbbá a feleslegessé váló korábbi jogszabályok és határozatok, illetve a tervezet
módosító és hatályon kívül helyező rendelkezéseinek a hatálybalépésüket követő hatályon kívül helyezésére is.
17. Az előterjesztéshez tömör vezetői összefoglalót kell csatolni, amely az előterjesztés jelentőségéhez és jellegéhez
igazodva tartalmazza az ügy és a döntési javaslat lényegét.
18. A közigazgatási és igazságügyi miniszter kötelezendően alkalmazandó előterjesztés-mintát bocsát ki, illetve
meghatározza az elektronikus ügyintézés alkalmazási rendszerét. 19. Ha miniszteri rendeletet más miniszterrel együttesen, vagy vele egyetértésben kell kiadni, és az érintettek között
véleményeltérés van, a vitatott kérdésről a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján a Kormány
dönt. Az előterjesztés véleményezése 20. Az előterjesztés és a miniszteri rendelet tervezetét – ha törvény vagy e határozat eltérően nem rendelkezik – egyez
tetés céljából határidő megjelölésével meg kell küldeni a minisztereknek, a feladatkörében érintett kormánybiztosnak
és kormányhivatal vezetőjének, akik a tervezetre észrevételt tehetnek.
21. A bíróságok és az ügyészségek feladatkörét érintő tervezetet a Legfelsőbb Bíróság elnökével, illetőleg a legfőbb
ügyésszel, az Alkotmánybíróságot, az Állami Számvevőszéket, a Magyar Nemzeti Bankot és az autonóm állam
igazgatási szerveket érintő tervezetet az érintett szerv elnökével is egyeztetni kell.
22. Ha az előterjesztés a helyi vagy kisebbségi önkormányzatok feladatkörét érinti, a tervezetet véleménynyilvánításra
a meghatározó országos önkormányzati érdek-képviseleti szerveknek meg kell küldeni. A fővárost, illetőleg a megyei
önkormányzat hatáskörét érintő kormányzati döntések előkészítésébe a főpolgármestert, illetőleg a megyei
önkormányzat közgyűlésének elnökét is be kell vonni. 23. Jogszabály megalkotására irányuló előterjesztések előkészítésénél a jogalkotásról, valamint az elektronikus
információszabadságról szóló törvény előírásaira kell figyelemmel lenni. Az ilyen előterjesztéseket egyeztetni kell
az ügyben érdekelt országos önkormányzati, társadalmi és érdek-képviseleti szervekkel, valamint országos
köztestületekkel. 24. Minden előterjesztés és miniszteri rendelet tervezetét a 20–23. pontban írt egyeztetést megelőzően legalább
5 munkanapos véleményezési határidő biztosításával meg kell küldeni a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Kormányirodát irányító helyettes államtitkárának. A kísérőlevélben tájékoztatást kell adni arról, hogy az
előterjesztő mely közigazgatási, társadalmi és egyéb szervezetekkel fogja egyeztetni a tervezetet. Az előterjesztés,
illetve rendelet tervezetének a 20–23. pontban írt egyeztetésre bocsáthatóságáról a Kormányirodát irányító helyettes
államtitkár véleménye alapján a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára dönt.
25. Az előterjesztés és a miniszteri rendelet tervezetére a 20–23. pont szerint tett észrevételeket az előterjesztő köteles
egyeztetni. 26. Az észrevételezési jogot a) a minisztérium szervezeti és működési szabályzata szerint a miniszter, az államtitkár, a közigazgatási államtitkár
vagy az erre feljogosított helyettes államtitkár, b) a kormánybiztos vagy
c) a kormányhivatal vezetője, illetőleg – akadályoztatása esetén – erre kijelölt helyettese
gyakorolja. 27. A Kormány tagjainak és a kormányhivatalok vezetőinek tevékenységéről szóló országgyűlési beszámoló esetén
az előterjesztő a Kormány érintett tagjaitól (kormányhivatalok vezetőitől) köteles véleményt kérni.
28. A 20–23. és a 27. pont szerinti véleményt az előterjesztés megérkezésétől számított tíz munkanap alatt kell
az előterjesztővel közölni. Ha az előterjesztés jelentősége vagy más szempont indokolja, a véleményadásra tíz munka
napnál hosszabb időtartamot kell biztosítani. Átfogó jogszabályalkotásra irányuló előterjesztés, valamint testületi
állásfoglalás kérése esetén a véleményezési határidő harminc munkanap.
29. A Kormány által meghatározott esetben, vagy ha ezt fontos ok feltétlenül szükségessé teszi, a határidők öt
munkanapnál nem rövidebb tartamban is megállapíthatók (soronkívüliség). Az előterjesztést ebben az esetben
a miniszter, vagy a miniszter felhatalmazása alapján közvetlenül az államtitkár, a közigazgatási államtitkár, a kormány
biztos vagy a kormányhivatal vezetője bocsátja véleményezésre. 30. Az előterjesztő az észrevételezővel a véleményeltérést egyezteti. Az egyetértés és az egyet nem értés tényét, valamint
azt, hogy a véleményező az észrevételt fenntartotta, az előterjesztésen a név és a nyilatkozattétel dátumának
megjelölésével fel kell tüntetni. Ha az érintett határidőben nem nyilvánított véleményt, az előterjesztésben ennek
tényére kell utalni. Az észrevétel elfogadása vagy a vitás kérdésben való megegyezés esetén az eredetileg észrevételt tevőt egyetértő
ként kell feltüntetni. A fennmaradó vitás kérdésekben, különösen a kívánt közpolitikai cél elérését veszélyeztető
észrevétel fenntartása esetén a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára a közigazgatási
államtitkári értekezletre való benyújtást megelőzően egyeztetést folytat, illetve arról gondoskodik és javaslatot tesz
a vita megoldásának módjára. 31. Az észrevételekről folytatott közigazgatási egyeztetés keretében minden szakmai, jogi és közigazgatási kérdést
lehetőség szerint le kell zárni és egyetértésre kell jutni. Több változat fennmaradása esetén külön változatnak minősül
az előterjesztés szükségességével vagy jogszerűségével való egyet nem értés is.
Az előterjesztés benyújtása 32. A Kormányhoz előterjesztést nyújthat be a Kormány tagja, a Kormány döntése alapján vagy a miniszterelnök
megbízásából a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium államtitkára, feladatkörében a kormánybiztos, továbbá
a Kormány döntése alapján vagy a miniszterelnök előzetes hozzájárulásával más szervek és személyek.
A kormányhivatal által előkészített előterjesztést a kormányhivatal felügyeletét ellátó miniszter nyújtja be és képviseli
a Kormány előtt. 33. Az előterjesztéseket legalább három munkanappal a közigazgatási államtitkári értekezlet időpontja előtt, a Közigaz
gatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára által meghatározott példányszámban – egy példányt
az előterjesztő eredeti aláírásával ellátva –, valamint elektronikusan meg kell küldeni a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztériumnak. Az előterjesztés átdolgozott változatát, illetve írásbeli kiegészítését e szabályok megfelelő
alkalmazásával, legkésőbb a kormányülés időpontját megelőző második munkanapon kell benyújtani.
34. A 33. pontban írt határidőn belül a közigazgatási és igazságügyi miniszter engedélyével nyújthatóak be
a halaszthatatlanul sürgős döntést igénylő ügyekben készült előterjesztések.
35. A közigazgatási és igazságügyi miniszter megvizsgálja, hogy a közigazgatási államtitkári értekezletre benyújtott
előterjesztés megfelel-e az e határozatba foglalt követelményeknek. Az e határozat előírásainak nem megfelelő
előterjesztés tekintetében dönt a közigazgatási államtitkári értekezletre történő benyújthatóság tárgyában, ennek
keretében szükség esetén javaslatot tesz az előterjesztőnek az előterjesztés kijavítására vagy kiegészítésére.
36. Az előterjesztőnek – ha a döntés kommunikációjára sor kerül – legkésőbb a Kormány ülését megelőző napon el kell
juttatnia a kormányszóvivő részére az előterjesztéssel kapcsolatos sajtóközleményre vonatkozó szövegjavaslatát
és a további felmerülő kérdésekkel kapcsolatos felkészítőt. A nemzetközi szerződéssel kapcsolatos előterjesztés
37. A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos előterjesztések tartalmi feltételeire, véleményezésére és benyújtására
– e határozat előírásainak megfelelő alkalmazásával – külön rendelkezések az irányadók.
A módosító javaslatokkal és a képviselői önálló indítványokkal kapcsolatos kormányzati
álláspont kialakítása 38. a) A nem a Kormány által benyújtott, tárgysorozatba vett törvényjavaslatokkal és országgyűlési határozati javasla
tokkal, valamint a törvényjavaslatokhoz és az országgyűlési határozati javaslatokhoz benyújtott módosító
és kapcsolódó módosító javaslatokkal kapcsolatos kormányzati álláspontról – ha a módosító javaslatok
a szabályozás lényeges tartalmát érintik – a miniszterelnök eltérő döntése hiányában a feladatkörrel rendelkező
miniszter a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttesen a közigazgatási államtitkári értekezlet ülésére
előterjesztést nyújt be, amelyet a Kormány a következő ülésén megtárgyal.
b) Az Országgyűlés bizottságának ülésein a feladatkörrel rendelkező miniszter – a Kormány a) pont szerinti
döntéséig – a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel való egyeztetés alapján képviseli a Kormány álláspontját.
c) A törvényjavaslatokhoz és az országgyűlési határozati javaslatokhoz benyújtott módosító és kapcsolódó
módosító javaslatokkal kapcsolatos kormányzati álláspontról az országgyűlési képviselőcsoportok vezetőit
a közigazgatási és igazságügyi miniszter tájékoztatja. d) A zárószavazás előtti módosító javaslatokkal kapcsolatos kormányzati álláspontot a feladatkörrel rendelkező
miniszter – a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel való egyeztetés alapján – képviseli.
A jelentés 39. A Kormányhoz benyújtott jelentés célja döntést nem igénylő ügyben a testület tájékoztatása.
40. A 32. pontban felsoroltak, továbbá a Kormány képviseletére kapott megbízás alapján eljáró más személyek hivatalos
külföldi tárgyalásaikról, a Kormány képviseletében külföldön történt eljárásukról és külföldiekkel belföldön folytatott
hivatalos tárgyalásaikról a befejezést követő egy héten belül a Kormányhoz jelentést nyújtanak be.
41. A Központi Statisztikai Hivatal elnöke a közigazgatási és igazságügyi miniszter útján a Kormánynak havonta
jelentésben ad tájékoztatást a statisztikai adatokból következtethető fontosabb társadalmi-gazdasági változásokról.
42. A külügyminiszter hetenkénti rendszerességgel írásbeli jelentést készít az európai uniós tagsággal összefüggő aktuális
kül- és Európa-politikai kérdésekről, valamint az azokból eredő hazai feladatokról, amelyet a közigazgatási államtitkári
értekezlet megtárgyal. 43. A jelentésre az előterjesztésre vonatkozó előírások értelemszerűen irányadók azzal, hogy a feladatok végrehajtásáról
szóló jelentést nem kell egyeztetni, ha a jelentés tartalma alapján a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkára eltérően nem rendelkezik. A közigazgatási államtitkári értekezlet
44. A Kormány ülésére benyújtott minden előterjesztést és jelentést, ideértve a kormánybiztosok előterjesztéseit
(jelentéseit) is, előzetesen közigazgatási államtitkári értekezleten kell megtárgyalni, amely a Kormány általános
hatáskörű döntés-előkészítő testületeként a kormányülések előkészítésének általános szakmai, szervező, egyeztető és
ellenőrző fórumaként működik. 45. A közigazgatási államtitkári értekezlet feladata a Kormány üléseinek előkészítése. Ennek keretében állást foglal
az előterjesztések és jelentések kormánydöntésre való alkalmasságáról, napirendre vételéről, illetőleg a további
egyeztetések, valamint az előterjesztés átdolgozásának, kiegészítésének szükségességéről. Ha a közigazgatási állam
titkári értekezlet ülésén az előterjesztéssel (jelentéssel) kapcsolatban – előkészítési vagy egyeztetési hiányosságokból
adódóan – jelentősebb új elem merülne fel, a közigazgatási államtitkári értekezlet az előterjesztést (jelentést) leveheti
a napirendjéről és újabb egyeztetést írhat elő. 46. A közigazgatási államtitkári értekezletet a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára hívja
össze, szervezi és vezeti. A közigazgatási államtitkári értekezlet rendszeresen – általában hetenként – tart ülést.
47. A közigazgatási államtitkári értekezlet napirendjét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási
államtitkára legkésőbb az ülést megelőző második munkanapon állapítja meg.
48. A közigazgatási államtitkári értekezlet napirendjére csak előzetesen egyeztetett, az e határozatban foglalt
követelmények megtartásával benyújtott előterjesztés és jelentés vehető fel. E szabály alkalmazása alól a Közigaz
gatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára indokolt esetben kivételt tehet.
49. A közigazgatási államtitkári értekezlet résztvevői a minisztériumok közigazgatási államtitkárai, valamint
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Kormányirodát irányító, továbbá a közigazgatási stratégiáért felelős
helyettes államtitkárai. A közigazgatási államtitkári értekezleten a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
kormányzati kommunikációért felelős államtitkára, a Nemzetgazdasági Minisztérium államháztartásért felelős állam
titkára, a Miniszterelnökség helyettes államtitkára, a Központi Statisztikai Hivatal elnöke, a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal elnöke és a kormányszóvivő állandó meghívottként vesz részt. A közigazgatási államtitkári értekezletre
a feladatkörét érintő előterjesztések tárgyalásához a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium más helyettes
államtitkárát, a kormánybiztost, a kormányhivatal vezetőjét, valamint a Magyar Nemzeti Bank alelnökét meg kell hívni.
A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára a közigazgatási államtitkári értekezletre más
személyt is meghívhat. 50. A közigazgatási államtitkári értekezleten a 49. pontban felsoroltak kötelesek személyesen részt venni. Akadályoz
tatásuk esetén a közigazgatási államtitkárt helyettes államtitkár, a helyettes államtitkárokat, valamint a meghívottakat
a jogszabályban vagy szervezeti és működési szabályzatban meghatározott, helyettesítésükre jogosult vezető,
a Központi Statisztikai Hivatal és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét az általa kijelölt elnökhelyettes
helyettesítheti. 51. A közigazgatási államtitkári értekezlet a napirendjére tűzött előterjesztéseket és jelentéseket megvitatja, azok
tekintetében állást foglal és a Kormánynak javaslatokat tesz.
52. A közigazgatási államtitkári értekezlet kezdeményezheti, hogy az általa tárgyalt előterjesztést (jelentést) a Kormány
ülése előtt – feladatkörében – a kormánybizottság is vitassa meg. A közigazgatási államtitkári értekezlet az
előterjesztést e testületek állásfoglalását követően ismételten megvitatja, ha ez az ülés megfelelő előkészítése
érdekében szükséges. 53. Az előterjesztőt a közigazgatási államtitkári értekezlet felhívhatja arra, hogy a Kormány ülésére az értekezlet
állásfoglalásának megfelelő, lehetőség szerint egyeztetett kiegészítő vagy alternatív előterjesztést nyújtson be.
54. Ha az előterjesztés átdolgozása szükséges, a közigazgatási államtitkári értekezlet új, e határozat követelményeinek
megfelelő előterjesztés benyújtását írhatja elő. 55. A közigazgatási államtitkári értekezletről emlékeztető készül, melynek összeállításáról a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium közigazgatási államtitkára legkésőbb az ülést követő munkanapon gondoskodik.
56. Az előterjesztőnek a Kormány ülését megelőzően további személyes egyeztetés útján kell megkísérelnie
a közigazgatási államtitkári értekezletet követően esetlegesen még fennmaradt nézetkülönbségek tisztázását
és a viták lezárását, amely eljárásáról tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási állam
titkárát, aki dönthet a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium képviselőjének az egyeztetésben való részvételéről.
III.
A KORMÁNY ÜLÉSE 57. Az előterjesztés vagy jelentés a kormányülés napirendjére akkor vehető fel, ha a közigazgatási államtitkári értekezlet
megtárgyalta és napirendre tűzését javasolta. E szabály alkalmazása alól a közigazgatási és igazságügyi miniszter
javaslatára a miniszterelnök kivételt tehet. A Kormányt az előterjesztés lényegéről az előterjesztő, a közigazgatási
államtitkári értekezlet állásfoglalásáról a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium tájékoztatja.
58. Az ülés napirendjének javaslatát – a közigazgatási államtitkári értekezlet állásfoglalásainak figyelembevételével –
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárának javaslatára a közigazgatási és igazságügyi
miniszter hagyja jóvá és a közigazgatási államtitkár küldi ki legkésőbb az ülést megelőző második munkanapon
az ülés résztvevőinek. A végleges napirendről a Kormány dönt. A miniszterelnök engedélyével – a munkaterv alapján
benyújtott, illetve a jogalkotásra irányuló előterjesztések kivételével – a halaszthatatlanul sürgős ügyek szakmailag
egyeztetett dokumentumai az ülés megkezdése előtt a helyszínen is szétoszthatók a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium útján. 59. A Kormány ülésén részt vesznek a Kormány tagjai, tanácskozási joggal az állandó meghívottak, az előterjesztők és
a miniszterelnök által meghívott személyek. A meghívás személyre szólóan történik, az ülésen csak a meghívott vehet
részt. 60. A Kormány ülésére állandó meghívottak: a) a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium kommunikációs feladatokért felelős államtitkára
c) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára
d) a miniszterelnök szóvivője (miniszterelnöki biztos) e) a kormányszóvivő.
61. A feladatkörét érintő napirendi pontok tárgyalásához a Magyar Nemzeti Bank elnökét meg kell hívni.
62. A Kormány ülését a miniszterelnök akadályoztatása esetén a közigazgatási és igazságügyi miniszter vezeti, aki
gyakorolja mindazon hatásköröket, amelyeket e határozat a miniszterelnök hatáskörébe utal.
63. Kormány tagjai a Kormány ülésén személyesen kötelesek részt venni. E kötelezettség alól a miniszterelnök adhat
felmentést. 64. A Kormány ülésén a minisztert – akadályoztatása esetén – az erre kijelölt államtitkár helyettesíti, ha pedig ő is
akadályoztatva van, az ülésen a közigazgatási államtitkár tanácskozási joggal vesz részt. Az állandó meghívottat
a Kormány ülésén a Miniszterelnökség, illetve a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium szervezeti és működési
szabályzata szerint helyettesítésre jogosult vezető helyettesítheti. 65. Amennyiben az előterjesztést nem a Kormány tagja, hanem más jogosult nyújtotta be, akadályoztatása esetén
az általa kijelölt helyettese hiányában a miniszterelnök által kijelölt személy vesz részt a napirendi pont tárgyalásán.
66. A Kormány határozatképes, ha tagjainak több mint fele jelen van.
67. A Kormány tagjait a testületi döntések meghozatalában egyenlő szavazati jog illeti meg. A döntéseket
szavazattöbbséggel hozzák, szavazategyenlőség esetén a miniszterelnök szavazata dönt.
68. A Kormány döntését a miniszterelnök mondja ki.
69. A Kormány ülése a benyújtott előterjesztések, jelentések megtárgyalásából, döntések meghozatalából, szóbeli
eszmecseréből, eligazításból és bejelentésekből áll. 70. Az írásban benyújtott előterjesztések tárgyalása az 58. pont szerint jóváhagyott napirend szerint történik. A szóbeli
eszmecsere keretében a Kormány a szóban levő ügy végleges rendezését jelentő döntést nem hoz.
71. Rendkívüli vagy azonnali intézkedést igénylő esetben a Kormány – ülésen kívül – úgy is hozhat döntést, hogy az adott
ügyben tagjai írásban vagy távbeszélő útján közlik állásfoglalásukat. Ennek megszervezéséről és dokumentálásáról
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára gondoskodik.
IV.
A KORMÁNY DÖNTÉSEI 72. A Kormány a feladatkörében rendeletet bocsát ki, határozatot hoz, irányelvet vagy elvi állásfoglalást fogad el.
73. A Kormány döntései szövegének véglegesítéséről az ülés összefoglalója alapján a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium közigazgatási államtitkára gondoskodik és azt a közigazgatási és igazságügyi miniszter felterjesztésében
a miniszterelnök (akadályoztatása esetén a miniszterelnököt a Kormány adott ülésének vezetésében helyettesítő
miniszter) írja alá. 74. Ha a Kormány az előterjesztett javaslatot érdemben megváltoztatta, a szükséges utóegyeztetéseket a 73. pont szerinti
eljárást megelőzően a közigazgatási és igazságügyi miniszter által kijelölt állami vezető koordinálja.
75. A Kormánynak az Országgyűlés elé terjesztett javaslatait a miniszterelnök – a közigazgatási és igazságügyi miniszter
előterjesztése alapján – küldi meg az Országgyűlés elnökének. Ennek érdekében a benyújtásra megfelelő formában
előkészített javaslatot legkésőbb a kormányülést követő tíz munkanapon belül, az országgyűlési tárgyaláshoz
szükséges példányszámban – további három példányt mellékelve –, valamint elektronikusan a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium Kormányirodát irányító helyettes államtitkára részére kell eljuttatni.
76. A Kormány a közigazgatási államtitkári értekezlet javaslata alapján az előterjesztés elfogadásáról vita nélkül
határozhat, ha a) a közigazgatási államtitkári értekezleten vitás kérdés nem maradt fenn, vagy
b) az előterjesztés a Kormány által korábban már jóváhagyott nemzetközi szerződés kihirdetésére irányul.
77. A miniszterelnök a Kormány ülései között – kivételesen indokolt esetben – feladatok kijelölése, nemzetközi
tárgyalások lebonyolítása és megállapodások aláírása, jóváhagyása, látogatások szervezése, egyes kinevezések és
felmentések ügyében, kitüntetések adományozása céljából kormányhatározatot, továbbá más esetben a Kormány
felhatalmazása alapján kormányrendeletet és kormányhatározatot adhat ki. Az így hozott rendeletekről és határozatokról szóló jelentést utólagos jóváhagyásra a közigazgatási és igazságügyi miniszter nyújtja be a Kormányhoz.
78. A Kormány rendeleteit, határozatait, elvi állásfoglalásait és irányelveit az üléstől számított 8 munkanapon belül kell
kihirdetni (közzétenni), illetőleg az érdekeltek részére megküldeni, kivéve, ha a miniszterelnök más határidőt állapít
meg.
79. a) A Kormány határozatait a Magyar Közlöny Határozatok Tárában kell közzétenni.
b) A Kormány döntése alapján a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium sokszorosított formában az
érdekelteknek közvetlenül küldi meg
– a minősített adatot tartalmazó,
– a kizárólag a Kormány tagjai, a kormánybiztosok, a kormányhivatalok és a rendvédelmi szervek vezetői
számára feladatot kijelölő és pénzügyi kötelezettségvállalással nem járó
határozatokat.
80. A külön határozatba foglalást vagy intézkedést nem igénylő döntést az összefoglalóban kell rögzíteni. Erről
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára szükséges esetén emlékeztetőt ad ki és azt
a 86. pontban felsoroltaknak megküldi.
81. A kormányülés dokumentumainak kezeléséről és őrzéséről, valamint a Kormány döntéseinek nyilvántartásáról
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Kormányirodát irányító helyettes államtitkára gondoskodik.
82. A kormányszóvivő az ülésről hivatalos sajtóközleményt jelentet meg és tájékoztatja a sajtó képviselőit.
V.
A KORMÁNY ÜLÉSÉRŐL KÉSZÜLT ÖSSZEFOGLALÓ ÉS HANGFELVÉTEL
83. A Kormány üléséről összefoglaló és a Kormány tagjának kérésére, indokolt esetben és a miniszterelnök engedélyével
rögtön, továbbá az ülés végén az összefoglaló elkészítésére alkalmas hangfelvétel készül. Az összefoglaló
elkészítéséről – az ülést követő három munkanapon belül – a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási
államtitkára gondoskodik.
84. Az összefoglalót a közigazgatási és igazságügyi miniszter írja alá.
85. Az aláírt összefoglaló mellékleteként – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az állam
titkárok jogállásáról szóló törvényben meghatározottakon kívül – meg kell őrizni a következő iratok eredeti aláírással
ellátott egy-egy példányát:
a) az Országgyűlés elé terjesztett javaslatokat és az ezekre vonatkozó átiratokat,
b) a 74. pont szerinti eljárás során keletkezett iratokat,
c) a Kormány két ülése között kiadott rendeleteket és határozatokat,
d) a Kormány tagjainak megküldött jelentéseket,
e) a Kormány döntéseihez kapcsolódó, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára által
meghatározott iratokat.
86. Az összefoglaló egy-egy példányát a Kormány tagjai, a Kormány üléseinek állandó meghívottai, valamint az államtitká
rok kapják meg. A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkára az összefoglaló megküldését
másnak is engedélyezheti.
87. A hangfelvétel a Kormány tagjai és az állandó meghívottak személyes használatára a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztériumban rendelkezésre áll. A Kormány tagjainak (a kormányülés állandó meghívottainak) megbízottja
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárának engedélyével a felvételt meghallgathatja.
Ha folyamatban lévő munkához szükséges, az érdekeltnek a hangfelvétel alapján készített kivonat adható.
VI.
A KORMÁNY DÖNTÉSEI VÉGREHAJTÁSÁNAK ELLENŐRZÉSE 88. A közigazgatási és igazságügyi miniszter havonta előterjesztést készít a Kormány számára a Kormány határozataiban
és munkatervében előírt határidős feladatok végrehajtásáról. A végrehajtásért felelős írásban számot ad a határidő
elmulasztásának okairól. A Kormány határozataiban előírt feladatok teljesítési határidejének módosítására vonatkozó
javaslatokat is tartalmazó előterjesztést a közigazgatási és igazságügyi miniszter nyújtja be a Kormányhoz.
89. A miniszterelnök, illetve a közigazgatási és igazságügyi miniszter felhívhatja a minisztert, a kormánybiztost és
a kormányhivatal vezetőjét a Kormány által elrendelt feladat végrehajtásáról való beszámolásra.
VII.
A KORMÁNY EGYES FELADATAINAK ELLÁTÁSA 90. Az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvételről és az ehhez kapcsolódó koordinációs eljárás
rendről, valamint az európai uniós tagságból eredő jogharmonizációs feladatok meghatározásának, programo
zásának és teljesítésük ellenőrzésének rendjéről külön kormányhatározat rendelkezik.
VIII.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 91. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Kormány ügyrendjéről szóló
1088/1994. (IX. 20.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1972/2013. (XII. 18.) Korm. határozata egyes MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság és az állam közötti vagyonrendezés által érintett ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. A Kormány
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése
alapján úgy dönt, hogy az  1.  mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen az  ott
megjelölt helyi önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján intézkedjen annak érdekében, hogy a tulajdonosváltozás
ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés (a  továbbiakban: szerződés)
az önkormányzattal megkötésre kerüljön.
2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  MNV Zrt. a  szerződés megkötése előtt, valamint a  tulajdonátruházási szerződésben és a  birtokbaadás
során tájékoztassa az  önkormányzatot az  ingatlanra vonatkozó, ismert terhekről, korlátozásokról, folyamatban
lévő eljárásokról és egyéb jogi természetű ügyekről, valamint adja át az ezekkel kapcsolatosan rendelkezésére álló
dokumentumokat.
3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  szerződések – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken
túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az  ingatlan tulajdonjogát a  fennálló terhekkel együtt szerzi meg, az  önkormányzat
az ingatlanokkal kapcsolatos valamennyi terhet, bérleti szerződésből vagy egyéb megállapodásból származó
és bármilyen jellegű további kötelezettséget – ideértve a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő
Részvénytársaság és az  MNV Zrt. között megkötött, az  ingatlanok állami tulajdonba kerüléséről szóló
megállapodásokban meghatározott kikötéseket és az  abban külön nem ismertetett terheket is – köteles
átvállalni;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt;
d) az önkormányzat vállalja, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban:
Nvtv.) 13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában írt kötelezettségének – a  szerződés hatálybalépését követő évtől
kezdődően – minden év december 31. napjáig írásban tesz eleget;
e) amennyiben az  önkormányzat a  d)  pontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát köteles az  MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül mint késedelmi kötbért megfizetni;
f ) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  önkormányzat az  1.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
g) ha az  önkormányzat az  f )  pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget,
az  MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy az  önkormányzat
a nemteljesítési kötbért a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül köteles megfizetni;
h) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve vagy a  sportigazgatási szerv az  ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat
kiadását kötötte.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Miskolc 0816/3 helyrajzi számú, kivett sporttelep megnevezésű ingatlan esetében az  MNV Zrt. csak azt
követően kössön szerződést, hogy a sportpolitikáért felelős miniszternek az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges
előzetes hozzájárulása rendelkezésre áll a  sportról szóló 2004. évi I. törvény 64.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően.
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az MNV Zrt. csak olyan önkormányzatokkal kössön szerződést, amelyek a szerződés aláírásának időpontjában
az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint köztartozásmentes adózónak minősülnek,
és ezt harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolják, vagy nyilatkoznak arról, hogy szerepelnek
a köztartozásmentes adózói adatbázisban, és amelyek az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkeznek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2007. (BK 12.) ÖTM utasítása az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek hivatásos állományú tagjai, köztisztviselői és közalkalmazottai részére 2007. január 1-jétől a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről.
Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti állománya részére a 2007. évre
vonatkozóan a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes
kifizetésekkel kapcsolatban kiadom az alábbi
utasítást. 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium költségvetési fejezeten belül
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása
alatt álló költségvetési szervekre és az azokkal hivatásos,
köztisztviselői és közalkalmazotti jogviszonyban álló személyi állományra.
2. A ruházati költségtérítés mértéke a 2007. évben:
a) hivatásos állományúak esetén 92 000 Ft/fő,
b) köztisztviselők esetén 73 600 Ft/fő,
c) közalkalmazottak esetén 45 000 Ft/fő.
A ruházati költségtérítést 2007. május 1–31. közötti
időszakban, egy összegben, a jogosultságra vonatkozó
szabályok figyelembevételével kell kifizetni.
3. A közalkalmazotti állomány részére 2007. május
31-ig egyszeri 5000 Ft-os, 2007. december 15-ig további
egyszeri 4000 Ft-os ajándékutalványt kell biztosítani.
A köztisztviselői állomány részére 2007. december 15-ig
egy alkalommal 6000 Ft-os ajándékutalványt kell biztosítani.
4. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány havonta a következő mértékű étkezési
hozzájárulásban részesül:
a) kizárólag fogyasztásra, készételvásárlásra feljogosító
utalvány esetén 5000 Ft értékben, vagy
b) a munkáltató által az étkezőhelyi vendéglátás, munkahelyi étkeztetés, közétkeztetés nyújtása, vagy kizárólag
e szolgáltatások igénybevételére jogosító utalvány adása
esetén 10 000 Ft összegben.
5. Az illetménynek pénzintézetnél nyitott bankszámlára
történő – törvény által kötelezően előírt – átutalásából adódó többletköltséget a munkáltató évi 2000 Ft összegben
köteles megtéríteni az érintettnek legkésőbb 2007. december 31-ig.
6. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány tagjának gyermeke szülője útján legalább
14 500 Ft/gyermek összegű iskolakezdési támogatásban
részesül, ha a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény 1. számú mellékletének 8.30. pontjában
meghatározott feltételek teljesülnek. A támogatás összege
az adott intézmény költségvetési helyzetétől függően, az
intézmény vezetőjének döntése alapján a 20 000 Ft/gyermek összegig emelhető. A gyermek, tanuló mindkét szülő
útján részesül iskolakezdési támogatásban, ha a szülőkre
jelen utasítás személyi hatálya kiterjed. A kifizetésről
2007. augusztus 5-ig kell rendelkezni.
7. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány önkéntes magán-nyugdíjpénztári tagsággal rendelkező részének befizetéseit a munkáltató legalább
1000 Ft/fő/hó összeggel köteles támogatni. A személyi állomány azon tagjait, akik a jelen utasítás hatályba lépését
követően létesítenek önkéntes magán-nyugdíjpénztári tagságot, a fenti támogatás belépésük igazolásától illeti meg.
8. A munkáltató pénzügyi, költségvetési helyzetének figyelembevételével az érdekegyeztetés helyi szintjén a
partnerek az ebben az utasításban megállapított juttatásoknál magasabb összegű juttatásokban is megállapodhatnak.
9. Jelen szabályozásban érintett költségvetési szerv vezetőjének meg kell határoznia intézményének azon szervezeti egységét, amely ellátja a munkáltatónál az adóköteles béren kívüli juttatások nyilvántartását, külön jogszabályban meghatározott esetekben előforduló adófizetési,
az érintett személyek munkaviszonyának megszüntetése
esetén esetlegesen szükségessé váló adófizetési és adóbevallási kötelezettséget.
10. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit 2007. január 1. napjától kell alkalmazni. Az
utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a
belügyminiszter irányítása alatt álló költségvetési szervek
köztisztviselői, közalkalmazottai, munkavállalói részére
2006. január 1-jétől a személyi juttatás terhére teljesítendő
egyes kifizetésekről szóló 15/2006. (BK 8.) BM utasítás.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1410/2015. (VI. 23.) Korm. határozata az Államreform Operatív Program és az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program technikai segítésnyújtási keretéből megvalósítani tervezett projektek támogatási szerződése megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul az  1.  melléklet szerinti projektek támogatási szerződésének megkötéséhez
a  2007–2013  közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1355/2012. (IX. 11.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a fertődi
Esterházy-kastélyban működő Porpáczy Aladár Középiskola kiköltözéséhez kapcsolódó épület-felújítási kiadások
rendezésére 251,8 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, és a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és Megyei intézményfenntartó szervek, átvett intézmények cím, 2. Megyei
intézményfenntartó szervek, átvett intézmények alcím javára, a Kvtv. XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. január 1.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
249/2016. (VIII. 22.) Korm. rendelete a Magyar Állami Operaház korszerűsítését célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 3.  § (5)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 16.2. és 17. pontjában, valamint a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés
c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Magyar Állami Operaház
(a továbbiakban: Operaház) korszerűsítésének keretében
a) az Operaház épületének korszerűsítésére irányuló, a  Budapest VI. kerület 29209 helyrajzi számú,
természetben az Andrássy út 22. szám alatti ingatlanon,
b) az Üzemház épületének korszerűsítésére irányuló, a Budapest VI. kerület 29082 helyrajzi számú, természetben
a Hajós utca 11. szám alatti ingatlanon,
c) a Budapest VI. kerület 29083/0/A/79 helyrajzi számú, természetben a  Hajós utca 13–15. szám alatti
ingatlanon, valamint
d) a Budapest VI. kerület 29229/0/A/7 helyrajzi számú, természetben a Révay utca 22. szám alatti ingatlanon
megvalósuló beruházással (a továbbiakban együtt: beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  Operaház műszaki, gépészeti korszerűsítésének és homlokzati
felújításának megvalósításához, az átadásához és a működés megkezdéséhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (3) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési határidő – ha
jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
 (4) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály rövidebbet nem
állapít meg – tizenöt nap.
 (5) Az 1. § szerinti beruházással összefüggésben
a) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni, valamint
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(6) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hirdetményi úton történő közlés esetén a döntés közlésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes