text:
49/2013. (XI. 15.) NGM rendelete a taxaméterek műszaki követelményeiről, a nyugtakibocsátásra szolgáló taxaméterek forgalmazásáról, használatáról és szervizeléséről.
Az általános forgalmi adóról szóló 2007.  évi CXXVII.  törvény 260.  § (1)  bekezdés c) és f )–g)  pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEjEZET
TAXAMÉTER KöTElEZŐ HASZNÁlATA 1. § (1) A taxiszolgáltatást nyújtó adóalanyok az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban:
Áfa tv.) 166.  § (2)  bekezdésében foglalt feltétel teljesülése hiányában nyugtaadási kötelezettségüknek kizárólag
taxaméterrel tehetnek eleget.
(2) Mentesül az adóalany a nyugtaadási kötelezettség taxaméter útján történő teljesítése alól
a) a taxaméter meghibásodása,
b) a taxaméter bevonása,
c) a taxaméter eltulajdonítása,
d) a taxaméter megsemmisülése, elvesztése
esetén.
(3) A (2) bekezdés szerinti mentesülés
a) a  taxaméter meghibásodása esetén a  meghibásodás bekövetkeztétől a  taxaméter megjavításáig vagy
a  cseregép biztosításáig, illetve a  meghibásodott taxaméter helyett üzembe helyezett taxaméter üzembe
helyezéséig, de legfeljebb a meghibásodás napjától számított 15. napig,
b) a taxaméter bevonása esetén a bevonás idején,
c) a  taxaméter eltulajdonítása, megsemmisülése, elvesztése esetén az  új taxaméter üzembe helyezéséig, de
legfeljebb az eltulajdonítás, megsemmisülés, elvesztés észlelésétől számított 15. napig
érvényes.
(4) a  (2)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti esemény bekövetkezésétől a  nyugtakibocsátási kötelezettség taxaméterrel
történő teljesítése feltételeinek helyreálltáig újabb fuvart kezdeni nem lehet.
II. FEjEZET
TAXAMÉTER FORgAlMAZÁSA ENgEDÉlyEZÉSÉNEK SZABÁlyAI 1. A taxaméter forgalmazása engedélyezésére vonatkozó általános szabályok
2. § (1) Az  e  fejezetben szabályozott hatósági eljárásokban első fokon a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a  továbbiakban: MKEH) metrológiai hatósága (a  továbbiakban: Hatóság), másodfokon az  MKEH központi szerve
(a továbbiakban együtt: engedélyező hatóság) jár el.
(2) Az  e  fejezet hatálya alá tartozó eljárásokban az  ügyintézési határidő 15 nap, amely legfeljebb 15 nappal
meghosszabbítható.
3. § (1) A  taxaméter forgalmazását az engedélyező hatóság akkor engedélyezi, ha a  taxaméter megfelel az e  rendeletben
meghatározott valamennyi műszaki követelménynek és ezt a típusvizsgálat igazolja.
(2) Az egyéb feltételeken kívül csak olyan taxaméter forgalmazása engedélyezhető, amely képes – a külön jogszabály
szerint – adóigazgatási azonosításra alkalmas számla, nyugta adására olyan ügylet esetében is, ahol az ellenértéket
euróban határozták meg.
(3) A forgalmazási engedély annak a forgalmazónak adható,
a) aki (amely) nem áll végrehajtási, csőd-, felszámolási vagy kényszertörlési eljárás hatálya alatt,
b) aki (amely) nem áll adószám-felfüggesztés, -törlés, vagy fokozott adóhatósági felügyelet hatálya alatt,
c) akinek (amelynek) nincs az  állami adó- és vámhatóság felé fennálló adó-, illetve vámtartozása,
társadalombiztosítási járulék tartozása, ide nem értve, ha arra részletfizetést vagy fizetési halasztást
engedélyeztek.
4. § Az 3. §-ban meghatározottakon túl a taxaméter forgalmazására vonatkozó engedély megadásának további feltétele,
hogy a  gyártó rendelkezzen a  22/2004/EK irányelvet átültető tagállami jogszabályok szerinti EK típusvizsgálati
tanúsítvánnyal.
5. § A  forgalmazási engedélyt meg kell adni annak is, aki a  taxamétert kizárólag saját használatra kívánja importálni,
előállítani, ha az megfelel az e rendeletben előírt követelményeknek.
2. Forgalmazási engedély megadására irányuló eljárás kezdeményezése 6. § (1) A taxaméter forgalmazási engedélyének megadására irányuló eljárás a Hatósághoz benyújtott írásbeli kérelemmel
kezdeményezhető.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a forgalmazó nevét, székhelyét, adószámát,
b) az engedélyeztetni kívánt taxaméter
ba) egyértelmű megnevezését (25 karakter terjedelemben), amely a  már érvényes forgalmazási
engedéllyel rendelkező taxaméter elnevezésétől különbözik,
bb) gyártójának nevét és székhelyét,
c) a taxaméter perifériáinak megnevezését, típusát, gyártójának nevét, székhelyét,
d) az adómemória típusát, gyártójának nevét, székhelyét,
e) cégszerű aláírást, elérhetőséget (kapcsolattartó telefonos elérhetősége).
(3) A  kérelemhez csatolni kell az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetésére vonatkozó készpénzátutalási megbízás
(csekk) tőpéldányát, vagy az átutalás megindításának megtörténtét tanúsító hitelintézeti igazolást.
(4) A kérelemhez mellékelni kell az alábbi eszközöket és magyar nyelvű dokumentációkat:
a)
aa) a  taxaméter és perifériái (kijelzők, billentyűzet, nyomtató), berendezésenként külön-külön jelölve
a típus nevét, a gyártó nevét és székhelyét,
ab) 1 db adatokat nem tartalmazó adómemória kivehető EPROM-mal, OTPROM-mal vagy AVAM-mal,
ac) 1-1 előkészített adómemória egység, amely 23 db RAM törlést, 123 db írható rekordot, illetve 2 db
írható rekordot tartalmaz, továbbá 6 hónap üzemszerű használatának megfelelő folyamatos teszt
nyugta szalagot, amely tartalmaz napi 2-3 nyugtát, valamint forgalmi jelentéseket,
ad) a taxaméterre és perifériáira vonatkozó megfelelőségi dokumentáció,
ae) a  taxaméter műszaki dokumentációja, amely tartalmazza az  eszköz felépítésének és
működésének részletes leírását, az  adóügyi modul elektromos kapcsolási rajzát, teljes
parancskészletét, a parancsok működésének és a végrehajtás feltételeinek leírását, az adómemória
rekordszerkezetének dokumentációját,
af ) a  taxaméter program etalon verziója, EPROM, OTPROM vagy PROM adathordozón, dokumentálva
a program ellenőrző számát,
ag) a taxaméter 2 db működőképes mintapéldánya,
ah) a  taxaméter magyar nyelvű dokumentációja, amely tartalmazza az  összeállítási, kapcsolási,
beültetési rajzokat, blokkvázlatot a  hardverről és szoftverről, a  rendszer működési leírását és
használati útmutatót,
ai) a szoftverazonosság ellenőrzéséhez egy ellenőrző adattároló,
aj) a 7. § szerinti kezelői leírás és a technikai funkciók leírása,
ak) gyártói nyilatkozat arról, hogy az adómemória legalább 2500 zárás adatait képes tárolni, 60 zárásnál
kevesebb memóriahely esetén a  berendezés rendszeresen figyelmeztet a  tároló megtelésére,
valamint az adómemória 25 RAM törlés után megtelt állapotba kerül,
al) a forgalmazó nyilatkozata az alábbiakról:
 – forgalmazásra a típusvizsgálaton megfelelt és jóváhagyott berendezéssel azonos taxaméter kerül,
 – a  telepítendő program nem tartalmaz olyan eljárást, amely az  elindított adómemória számára
illegális üzemmódot jelent, nem teszi lehetővé olyan funkciók beépítését az engedélyezett program
módosítása nélkül, amely az etalon verziótól eltérő működést jelent,
– az átadott ellenőrző médiák vírusmentesek,
b) AVAM alkalmazása esetén:
ba) az  AVAM gyártói dokumentációja, amely tartalmazza az  AVAM MCU és az  adattároló gyártói
dokumentációját is,
bb) az adóügyi kártya és az AVAM közötti kommunikációs protokoll specifikációja,
bc) az  AVAM MCU vezérlőprogramjának dokumentációja – magyarázatokkal ellátott forrás és
végrehajtható kódja –, amelynek tartalmaznia kell az  AVAM MCU vezérlőprogram verzióját,
ellenőrző kódját és annak számítási algoritmusát is,
bd) hardver-szoftver eszköz, amely alkalmas az AVAM MCU vezérlőprogramjának ellenőrzésére.
 (5) A  (4)  bekezdés szerinti dokumentációt, valamint a  7.  § szerinti kezelői leírást elektronikus adathordozón kell
benyújtani. 7. § (1) A kezelői leírásnak legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) tartalomjegyzék,
b) hardver konfiguráció leírása,
c) a  rendszer által kezelt mennyiségi és értékhatárok forint és euró üzemmódban (legnagyobb megengedett
egységár, mennyiség, tételsor érték, bizonylat érték),
d) a napi funkciók működésének és kezelésének leírása,
e) a fuvar kezdeményezése és zárása folyamatának leírása,
f ) napi zárás folyamatának részletes leírása,
g) adómemória adatai lista elkészítésének részletes leírása,
h) euró átállás folyamata:
ha) felkészülési időszak beállításának módja, jellemzői,
hb) tevékenységek az átállás időpontjában,
hc) az átmeneti időszak jellemzői,
i) valamennyi hibajelzés felsorolása és elhárítási módjának leírása,
j) valamennyi bizonylat mintájának megadása:
ja) forint üzemmód,
jb) felkészülési időszak,
jc) euró üzemmód.
(2) A taxaméter technikai funkcióinak leírása legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) tartalomjegyzék,
b) az adóügyi modul inicializálásának folyamata,
c) a RAM törlés folyamata,
d) fejlécadatok beállítása és módosítása,
e) áfa kulcs változtatásának módja,
f ) a kezelői leírásban nem ismertetett, a szerviz által végezhető további taxaméter funkciók.
8. § (1) A  kezelői és technikai leírásnak tartalmaznia kell a  taxaméter valamennyi funkciójának ismertetését. A  taxaméter
kizárólag ezeket a műveleteket hajthatja végre, az ettől eltérő működés illegális üzemmódot jelent.
(2) A taxaméter értékesítésekor a forgalmazó köteles a kezelői leírást a vevő (üzemeltető) részére átadni. A vevő részére
a technikai funkció leírás (szervizfunkciók leírása), és a szerviz- és programozó kulcs nem adható át.
3. Típusvizsgálat 9. § (1) Az  engedélyező hatóság az  engedélyezési eljárás során a  típusvizsgálat keretében vizsgálja a  taxaméter
e rendeletben meghatározott követelménynek történő megfelelőségét.
(2) A típusvizsgálat
a) műszaki vizsgálatból,
b) informatikai vizsgálatból, és
c) a dokumentáció vizsgálatából áll.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott vizsgálatok részletezését a 3. melléklet tartalmazza.
10. § A  típusvizsgálat azon részének időpontjáról, amely a  forgalmazó vagy meghatalmazottja részvételével zajlik,
az  engedélyező hatóság a  forgalmazót rövid úton (telefonon, faxon stb.) értesíti. Az  eszközt a  típusvizsgálatra
az engedélyező hatóság által megjelölt időpontban és helyszínre kell szállítani.
11. § (1) A típusvizsgálatra az engedélyező hatóság hivatali helyiségében, és – szükség szerint – külső helyszínen kerül sor.
 (2) A  típusvizsgálattal érintett eszközt a  forgalmazónak kell a  típusvizsgálat helyszínére – ideértve az  engedélyező
hatóság hivatali helyiségét is – szállítani, valamint gondoskodni kell az  elszállításról is. A  szállítási költségek
a forgalmazót terhelik.
(3) Amennyiben a  típusvizsgálattal érintett taxaméter sajátosságaiból adódóan külső helyszínen történő vizsgálat
lefolytatása indokolt, a  vizsgálat lebonyolításához szükséges feltételeket – ideértve a  vizsgálat lebonyolításához
szükséges helyszínt – a  forgalmazónak kell biztosítania. A  külső helyszínen történő vizsgálattal összefüggésben
felmerülő valamennyi költséget a forgalmazó viseli.
(4) A  típusvizsgálat lefolytatásához szükséges szerviz- és programozó kulcsot a  forgalmazó köteles az  engedélyező
hatóság rendelkezésére bocsátani.
12. § A forgalmazó törvényes képviselője a típusvizsgálaton történő részvételre más személynek meghatalmazást adhat.
A meghatalmazás eredeti példányát legkésőbb a típusvizsgálat megkezdése előtt az engedélyező hatóság részére
be kell nyújtani.
13. § A  típusvizsgálaton az  engedélyező hatóság munkatársain kívül csak a  forgalmazó, illetve meghatalmazottja,
továbbá az állami adóhatóság arra kijelölt munkatársa lehet jelen.
14. § A típusvizsgálat során az engedélyező hatóság munkatársa, valamint annak felhívására a forgalmazó képviseletében
jelen lévő személy végez műveleteket a vizsgálat alá vont taxaméterrel.
15. § Amennyiben a  típusvizsgálat megállapítása alapján a  vizsgált taxaméter nem felel meg az  e  rendeletben foglalt
feltételeknek, de kisebb módosításokkal megfelelhet ezen követelményeknek, az  engedélyező hatóság határidő
tűzésével lehetőséget biztosít a kérelmező részére a hiba kiküszöbölésére.
16. § (1) Amennyiben a  típusvizsgálat megállapítása alapján a  vizsgált taxaméter megfelel az  e  rendeletben foglalt
feltételeknek – ideértve azt az  esetet is, ha a  15.  § alapján a  kérelmező az  engedélyező hatóság felhívásának
megfelelő módosításokat elvégezte –, az  engedélyező hatóság a  vizsgált példányt (etalon példány) arra alkalmas
eszközzel lepecsételi és a forgalmazónak átadja.
(2) A  forgalmazónak az  etalon példányt változatlan formában meg kell őriznie a  forgalmazási engedély jogerőre
emelkedését követő 10 évig.
(3) Jogutódlás esetén a (2) bekezdésben előírt kötelezettséget a forgalmazó jogutódja köteles teljesíteni. A forgalmazó
jogutód nélküli megszűnése esetén az etalon példányt az engedélyező hatósághoz kell leadni.
(4) A  típusvizsgálathoz benyújtott eszközöket és dokumentumokat az  engedélyező hatóság a  forgalmazási engedély
jogerőre emelkedését követő 10 évig megőrzi.
4. Forgalmazási engedély 17. § (1) A  típusvizsgálat megállapításai alapján az  engedélyező hatóság határozattal dönt a  forgalmazási engedély
megadásáról vagy az engedély iránti kérelem elutasításáról.
(2) A  forgalmazást engedélyező határozat a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben meghatározottakon kívül a következőket tartalmazza:
a) a forgalmazó neve, székhelye, adószáma,
b) a forgalmazható taxaméter típusának pontos megnevezése,
c) a forgalmazási engedély száma,
d) forgalmazási engedély módosítása, kiterjesztése esetén a  módosítás, kiterjesztés száma, a  módosítás,
kiterjesztés mibenlétének egyértelmű megnevezése, valamint az  az időtartam, amely alatt a  korábban
üzembe helyezett és a  módosításkor is üzemelő taxaméterek szoftverét le kell cserélni az  újonnan
engedélyezettre.
18. § (1) A forgalmazási engedély kizárólag az abban foglalt forgalmazóra vonatkozik. Az engedély másra át nem ruházható.
 (2) A  forgalmazó jogutóddal történő megszűnése esetén a  forgalmazási engedélyt – a  jogutódlás cégnyilvántartásba
való jogerős bejegyzését követő 30 napon belül – a jogutód nevére át lehet íratni.
(3) Átíratás hiányában a forgalmazási engedély a jogutóddal történő megszűnés időpontjára visszamenőleges hatállyal
érvényét veszti.
19. § (1) Taxaméter csak érvényes forgalmazási engedély birtokában forgalmazható.
 (2) A forgalmazási engedély érvényessége visszavonásig, vagy a forgalmazó megszűnéséig tart.
20. § Az engedélyező hatóság a forgalmazási engedélyt visszavonja, ha a forgalmazó
a) meg nem engedett funkcióval rendelkező taxamétert forgalmaz vagy meg nem engedett funkció
kialakításában közreműködik,
b) egyébként az engedélyezettől eltérő taxamétert hoz forgalomba,
c) nem tesz eleget a 22. § (3) bekezdésében foglaltaknak,
d) a taxamétert nem vagy nem az e rendeletnek megfelelő AP-számmal látja el,
e) nem tesz eleget az etalon példány megőrzésére vonatkozó kötelezettségének.
21. § Az  engedélyező hatóság elektronikus úton tájékoztatja a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalt (a  továbbiakban: NAV)
a  forgalmazási engedély kiadásáról, a  forgalmazási engedély módosításáról, kiterjesztéséről és visszavonásáról
a  17.  § (2) szerinti adatok, továbbá a  határozat keltére és jogerőre emelkedésének időpontjára vonatkozó adatok
átadásával. A  tájékoztatással egyidejűleg az  engedélyező hatóság elektronikus úton megküldi a  forgalmazó
által az  engedély kiadása iránti kérelemhez benyújtott, a  6.  § (5)  bekezdése szerinti, elektronikus adathordozón
benyújtott dokumentációt.
5. A forgalmazási engedély módosítása, kiterjesztése 22. § (1) Ha a  forgalmazó az  érvényes forgalmazási engedéllyel rendelkező taxaméteren bármilyen szoftver-, vagy
hardverváltoztatást kíván végrehajtani,
a) szoftverváltoztatatás esetén a forgalmazási engedély módosítása,
b) hardverváltoztatás esetén a forgalmazási engedély kiterjesztése
iránti kérelmet kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtására és elbírálására a jelen fejezetben meghatározottakat kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a  módosítás, kiterjesztés tárgyát, és a  módosítás, kiterjesztés indokát a  kérelemben
egyértelműen meg kell jelölni.
(3) A  módosított forgalmazási engedély jogerőre emelkedésétől számított 3 hónapon belül, illetve amennyiben
a  forgalmazó a  módosításra a  forgalmazási engedély módosítása iránti kérelmében 3 hónapnál hosszabb idő
biztosítását kéri, az engedélyben meghatározott határidőn belül a korábban üzembe helyezett és a módosításkor is
üzemelő valamennyi taxaméter szoftverét le kell cserélni az újonnan engedélyezettre.
III. FEjEZET
A TAXAMÉTER SZERVIZElÉSÉNEK SZABÁlyAI 6. A szervizek nyilvántartásba vétele és törlése
23. § (1) A szervizelési tevékenységet az állami adóhatóság által nyilvántartásba vett szerviz végezheti érvényes műszerészi
igazolvánnyal és taxaméter plombálására alkalmas plombanyomóval rendelkező műszerésze útján.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szerviz nyilvántartásba vételére, törlésére a  műszerészi igazolvány, valamint
a plombanyomó kiállítására a pénztárgépek műszaki követelményeiről, a nyugtakibocsátásra szolgáló pénztárgépek
forgalmazásáról, használatáról és szervízeléséről, valamint a pénztárgéppel rögzített adatok adóhatóság felé történő
szolgáltatásáról szóló miniszteri rendelet szabályait azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  kérelmet taxaméter
plombálására alkalmas plombanyomóra vonatkozóan kell előterjeszteni.
7. A szervizelési tevékenység szabályai 24. § A  műszerész a  szervizelési tevékenység megkezdését megelőzően erre történő külön felhívás nélkül is köteles
műszerészi igazolványát és plombanyomóját az  üzemeltető (képviselője, alkalmazottja, meghatalmazottja,
üzemeltető részéről jelen lévő más személy) részére a  szervizelési jogosultság ellenőrzésére alkalmas módon
bemutatni.
25. § (1) A műszerész a szervizelési tevékenység megkezdését megelőzően megvizsgálja, hogy a  taxaméter szabályosan le
van-e plombálva, és ezt a taxaméternaplóba bejegyzettek hűen tükrözik-e.
(2) Ha a  taxaméter nincs szabályosan plombálva, a  plombálást a  taxaméternaplóba bejegyzettek nem tükrözik
hűen, a  taxaméternaplóba bejegyzett adatok valótlansága alaposan feltételezhető, a  taxaméternapló nincs
az üzemeltetési helyen, továbbá, ha a szervizelési tevékenység megkezdése előtt egyéb rendellenesség észlelhető,
erről a műszerész a szervizelési tevékenység megkezdését megelőzően jegyzőkönyvet vesz fel.
(3) A  műszerész a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl a  szervizelési tevékenység során észlelt illetéktelen vagy
az  e  rendeletben, illetve a  taxaméter típusáról közzétetteknek meg nem felelő beavatkozásról, egyéb
rendellenességről is köteles jegyzőkönyvet felvenni.
(4) A  műszerész köteles az  elvégzett tevékenységet, valamint a  szervizelési tevékenység előtti és utáni állapotot
a taxaméternaplóban dokumentálni.
(5) Amennyiben a  taxaméternaplót az  üzemeltető nem tudja a  műszerész rendelkezésére bocsátani,
a szerviztevékenység nem kezdhető meg.
(6) A  műszerész a  szervizelési tevékenység befejezésekor köteles a  taxamétert a  rendelkezésére bocsátott
plombanyomó képének olvasható lenyomatát tartalmazó plombával lezárni úgy, hogy a  plomba feltörése nélkül
a taxaméterbe vitt adatok törlésére vagy módosítására ne legyen lehetőség (plombálás).
(7) A plomba sértetlenségéért és olvashatóságáért az üzemeltető a felelős.
26. § (1) A  szerviz az  általa (műszerésze által) végzett szervizelési tevékenységről – kivéve a  taxaméter adómemóriájának
cseréjével, kiíratásával, RAM törléssel nem járó javítást – 5 napon belül, továbbá azokról az  eseményekről,
körülményekről, amelyekről e  rendelet szerint jegyzőkönyvet kell felvennie 3 napon belül az  erre rendszeresített
nyomtatványon adatot szolgáltat az állami adóhatóság felé.
(2) A szerviz az általa felvett jegyzőkönyvek egy példányát az üzemeltető (képviselője, alkalmazottja, meghatalmazottja,
üzemeltető részéről jelen lévő más személy) részére átadja. Az  üzemeltető a  jegyzőkönyveket 5 évig köteles
megőrizni.
27. § (1) A szerviz az e rendelet szerinti nyilvántartásokat és jegyzőkönyveket 5 évig köteles megőrizni.
 (2) A  szerviz megszűnését követően az  e  rendeletben előírt iratőrzési kötelezettségnek az  (1)  bekezdésben foglalt
időpontig
a) a jogi személy jogutódja,
b) jogi személyiség nélküli gazdasági társaság esetén a külön jogszabályban előírt személy
tesz eleget.
(3) Egyéni vállalkozó szerviz halála esetén az  iratokat a  vele közös háztartásban élt hozzátartozója, ennek hiányában
az örökös köteles az állami adóhatósághoz továbbítani.
(4) Az  iratőrzési kötelezettség az  iratok eredeti példányára, eredeti példány hiányában külön jogszabályban előírt
módon elektronikus úton előállított hiteles másolatára vonatkozik.
8. Javítás 28. § (1) Az üzemeltető köteles a taxaméter meghibásodását haladéktalanul bejegyezni a taxaméternaplóba.
 (2) Amennyiben az üzemeltető a taxaméter javítását, vagy a meghibásodott taxaméter helyett más taxaméter üzembe
helyezését kéri valamely szerviztől (bejelentés), a  javítást, illetve az  üzembe helyezést vállaló szerviz a  bejelentést
haladéktalanul egyedi sorszámmal nyilvántartásba veszi és erről az  üzemeltetőt a  bejelentés egyedi sorszámának
közlésével tájékoztatja.
(3) Az  üzemeltető az  (1)  bekezdés szerinti bejegyzést haladéktalanul kiegészíti a  bejelentés megnevezésével (javítás
vagy üzembe helyezés) és időpontjával, továbbá a  (2)  bekezdés szerinti egyedi sorszámmal és közlésének
időpontjával.
(4) A szerviz a bejelentéstől számított 5 napon belül köteles megkísérelni a taxaméter megjavítását.
29. § (1) Az üzemeltető kérésére a szerviz köteles a bejelentéstől számított 8 napon belül cseretaxamétert biztosítani a javítás
idejére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam
a) a megjavított taxaméter visszaszolgáltatásáig,
b) a javíthatatlannak minősített taxaméter visszaszolgáltatásától számított 8. napig,
c) az  a)  pont alá nem tartozó taxaméter visszaszolgáltatása esetén a  taxaméter más szerviz általi azonnali
megjavításáig vagy e  más szerviz által az  (1)  bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával biztosítandó
cseretaxaméter rendelkezésre bocsátásáig, de legfeljebb a  taxaméter visszaszolgáltatásától számított 15.
napig tart.
(3) A szerviz köteles a cseregép adatait az erre a célra szolgáló külön lapon, valamint a taxaméternaplóban feltüntetni.
A  javítás befejezését követően a  szerviznek mind a  visszaadott cseregép (cserekészülék), mind a  javított gép
(készülék) bevételi adatait a taxaméternaplóba aláírásokkal igazoltan be kell írnia.
(4) A  cseregép üzembe helyezéséről, valamint annak visszaszolgáltatásáról a  szerviz az  erre rendszeresített
nyomtatványon az  üzembe helyezést, illetve a  visszaszolgáltatást követő 5 munkanapon belül adatot szolgáltat
az állami adóhatóság részére.
(5) Javíthatatlan a taxaméter, ha azt műszerész állapította meg, és erről a szerviz jegyzőkönyvet vett fel.
 (6) A  metrológiai paramétereket érintő, illetve a  mérésügyi tanúsító jelek megbontását igénylő javítások esetében
az ismételt használatbavétel csak a mérésügyi újrahitelesítést követően történhet meg.
IV. FEjEZET
A TAXAMÉTER üZEMElTETÉSÉNEK EgyES SZABÁlyAI 30. § (1) A  taxaméter üzemeltetője az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon köteles az  állami adóhatósághoz
adatszolgáltatást teljesíteni, amennyiben az  általa üzemeltetett taxamétert használatból kivonta, a  használatból
történő kivonást követő 5 napon belül.
(2) Használatból történő kivonásnak minősül, ha a  taxaméter üzemeltetője azzal a  céllal fejezi be a  taxaméter
használatát, hogy az adott taxamétert a továbbiakban nem kívánja üzemeltetni.
(3) Nem áll fenn az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség a taxaméter selejtezése, illetve eladása esetén.
31. § A taxaméter adómemóriáját az üzemeltetőnek az adómegállapításhoz való jog elévülési idejéig meg kell őriznie.
9. Változás a taxaméter használatában 32. § Az  üzemeltető köteles a  taxaméter megsemmisülését, elvesztését, eltulajdonítását annak észlelését követően
haladéktalanul bejegyezni a  taxaméternaplóba, és azt az  észlelést követő 8 napon belül, az  erre rendszeresített
nyomtatványon bejelenteni az  állami adóhatóságnak. A  bejelentést egyidejűleg az  illetékes megyei (fővárosi)
Kereskedelmi és Iparkamara felé is teljesíteni kell.
10. A taxaméternapló 33. § (1) A  taxaméternapló a  taxaméterrel kapcsolatos események dokumentálására szolgál. A  taxaméternaplót szigorú
számadás alá kell vonni.
(2) A  taxaméter üzemeltetéséről és szervizeléséről taxaméternapló vezetése kötelező. Egy taxaméterről egy
taxaméternapló vezethető.
(3) A taxaméternaplóba bejegyzést az e rendeletben meghatározott esetekben az üzemeltető vagy – a (4) bekezdésben
foglaltak szerint – a műszerész tehet.
(4) A műszerész az üzemeltető (az üzemeltető részéről jelen lévő személy) aláírásával ismerteti el bejegyzését. Az aláírás
megtagadása esetén a  műszerész jegyzőkönyvet vesz fel, melyben meg kell jelölni az  aláírás megtagadásának
okát. Az  aláírás megtagadásáról az  üzemeltető az  erre rendszeresített nyomtatványon, az  aláírás megtagadásától
számított 15 napon belül adatot szolgáltat az állami adóhatóság részére.
(5) A  taxaméternaplót és az érvényes hitelesítést igazoló dokumentumot, a  távolsági és helyi személytaxi közlekedés
(SZJ 60.22.11.) nyújtását (a továbbiakban: taxi-szolgáltatást) végző az üzemelés során köteles a gépkocsiban, illetve
magánál tartani.
(6) A taxaméternaplót a taxaméter selejtezését vagy értékesítését követően szervizzel le kell záratni.
 (7) Az üzemeltető köteles a taxaméternaplót a lezárásától számított nyolc évig megőrizni.
(8) Ha a  taxaméternapló elveszett, megsemmisült, az  üzemeltető köteles a  szervizt haladéktalanul értesíteni.
A  bejelentésről a  szerviz jegyzőkönyvet vesz fel. Új taxaméternaplóba csak a  taxaméter beszerzésére vonatkozó
bizonylat bemutatása után jegyezhet be adatot a műszerész.
11. A taxaméter selejtezése 34. § (1) Selejtezni kell a taxamétert, ha
a) javíthatatlan,
b) megsemmisült, elveszett,
c) eltulajdonították.
(2) Az (1) bekezdés szerinti selejtezést
a) javíthatatlan taxaméter esetén a szerviz által felvett jegyzőkönyv alapján, a jegyzőkönyv átvételétől,
b) megsemmisült, elveszett taxaméter esetén a  megsemmisülés, elvesztés 32.  § szerinti bejelentése alapján,
a bejelentéstől,
c) eltulajdonított taxaméter esetén az  eltulajdonítás miatt indult szabálysértési eljárást vagy büntetőeljárást
lezáró jogerős döntés alapján, a döntés jogerőre emelkedésétől
számított 30 napon belül kell elvégezni.
(3) Az  (1)  bekezdés alá nem tartozó esetekben a  taxaméter selejtezhető. A  selejtezésről a  szerviz jegyzőkönyvet vesz
fel, és a  selejtezésről, valamint a  taxaméter adómemóriájának kiszereléséről az  állami adóhatóság részére az  erre
rendszeresített nyomtatványon adatot szolgáltat.
(4) A taxaméter selejtezésekor az adómemóriát a szervizzel ki kell szereltetni. A kiszerelt adómemória más taxaméterbe
nem szerelhető be.
12. Taxaméter adómemóriájának cseréje, adómemória-kiíratás és a taxaméter adómemóriájára
vonatkozó egyéb szabályok
35. § (1) Amennyiben a taxaméter adómemóriája megtelik, meghibásodik, vagy a taxaméter üzemeltetőjének személyében
változás következik be, az adómemóriát cserélni kell.
(2) Tilos a  taxaméter adómemóriájának cseréje, ha a  taxaméter forgalmazási engedélyét a  20.  § a)–d)  pontjaiban
foglaltak miatt vonták vissza.
36. § (1) A  taxaméter adómemóriájának cseréje esetén kizárólag a  forgalmazó által biztosított, adott taxamétertípushoz
engedélyezett adómemória építhető be a taxaméterbe.
(2) A taxaméter adómemóriájának cseréje esetén új AP-számot kell programozni az új az adómemóriába.
 (3) A  taxaméter régi adómemóriájának teljes tartalmát ki kell íratni, annak adatait az  esemény megjelölésével
a taxaméternaplóba be kell jegyezni. 37. § (1) A taxaméter adómemóriáját ki kell íratni
a) adómemória csere esetén,
b) a bevétellel való egyeztetés érdekében, az adóévet követő második hónap utolsó napjáig,
c) az állami adóhatóság e rendelet szerint vagy adóellenőrzés során eljáró alkalmazottjának felhívására.
(2) Az adómemória kiíratást a taxaméternaplóba be kell jegyezni.
 (3) A taxaméter adómemóriájának kiírását az üzemeltető maga is elvégezheti vagy azzal szervizt, illetve más, szerviznek
vagy műszerésznek nem minősülő személyt is megbízhat. Amennyiben az  adómemória kiírást nem szerviz
végzi, az üzemeltető köteles a kiírást bejegyezni a  taxaméternaplóba, és arról a 26. § (1) bekezdésének megfelelő
alkalmazásával adatot szolgáltatni az állami adóhatóságnak.
V. FEjEZET
VEgyES RENDElKEZÉSEK 38. § Az e rendeletben foglaltakat az Áfa tv. 168. § (3) bekezdése szerinti számlára nem kell alkalmazni.
39. § A  7. és 8. alcímben, továbbá a  IV. fejezetben előírt adatszolgáltatási és bejelentési kötelezettséget az  adózás
rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény (a  továbbiakban: Art.) 175.  § (9)  bekezdése alapján elektronikus bevallásra
kötelezettek elektronikusan teljesítik.
40. § A  taxaméter üzembe helyezésére, szervizelésére vonatkozó további részletszabályokat e  rendelet 2.  melléklete
tartalmazza.
13. Az AP szám 41. § A forgalmazó a taxaméter értékesítésekor köteles az adómemóriában rögzíteni az AP számot.
42. § (1) Az AP szám az adómemória és egyben a taxaméter egyedi azonosító száma.
 (2) Az AP szám 9 karakterből álló azonosító, amelynek
a) az 1. karaktere „T” betű,
b) 2–4. karaktere „001”-gyel induló, a  forgalmazási engedélyben meghatározott, folyamatosan 1-gyel növekvő
sorszám,
c) az  5–9. karaktere a  forgalmazó által meghatározott, „00001”-gyel kezdődő, folyamatosan 1-gyel növekvő
sorszám.
 (3) A (2) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott 1–4. karakter a forgalmazási engedély száma.
14. A taxaméter engedélyeztetésével összefüggő díjfizetés részletszabályai 43. § (1) A  taxaméter forgalmazásának engedélyezéséért és a  forgalmazási engedély módosításáért, kiterjesztéséért
fizetendő igazgatási-szolgáltatási díj mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  igazgatási-szolgáltatási díjat az  MKEH 10032000-00282448-00000000 számú fizetési számlájára átutalással
vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetés útján kell befizetni. A  közlemény rovatban az  alábbiakat kell
szerepeltetni:
a) forgalmazás engedélyezésért fizetendő díj esetében a forgalmazó neve, adószáma,
b) forgalmazási engedély módosításáért fizetendő díj esetében:
ba) forgalmazó neve, adószáma,
bb) eredeti engedély száma,
bc) módosítás sorszáma.
(3) A  díj megfizetése a  kérelem benyújtásával egyidejűleg esedékes. Az  igazgatási-szolgáltatási díj megfizetését
a  fizetési számlára történő készpénzbefizetést igazoló szelvényrész másolatával, átutalási megbízás esetén
a  hitelintézet által kiállított, az  átutalás megindításának megtörténtét tanúsító igazolás (bankkivonat) másolatával
kell igazolni a forgalmazási engedély iránti kérelem benyújtásakor.
(4) A  Hatóság döntése ellen benyújtott fellebbezés díja az  1.  mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj
50%-a, amelyet a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell a (2) bekezdésben meghatározott módon befizetni.
44. § Az  igazgatási szolgáltatási díj kezelésére, elszámolására, nyilvántartására, valamint – a  45.  §-ban szabályozott
esetek kivételével – visszatérítésére az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló jogszabályi előírásokat kell alkalmazni.
45. § (1) Ha a  forgalmazási engedély megadására, módosítására, vagy kiterjesztésére irányuló kérelmet a  forgalmazó
visszavonja és a típusvizsgálat a kérelem visszavonása előtt elvégzésre került, a megfizetett igazgatási-szolgáltatási
díj nem jár vissza.
(2) Az  igazgatási-szolgáltatási díj nem jár vissza akkor sem, ha az  engedélyező hatóság a  forgalmazás engedélyezése
iránti, a módosítás iránti, vagy a kiterjesztés iránti kérelmet elutasítja.
(3) Amennyiben az  (1)  bekezdésben meghatározott kérelem visszavonásáig a  típusvizsgálatra nem került sor,
a megfizetett igazgatási-szolgáltatási díj visszatérítéséről az engedélyező hatóság gondoskodik.
(4) A jogorvoslati eljárásban megfizetett díjat a forgalmazónak teljes mértékben vissza kell téríteni, ha a Hatóság által
hozott határozat a forgalmazó hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult. A díj visszatérítését
hivatalból a jogorvoslati eljárás során hozott határozatban kell elrendelni.
15. Értelmező rendelkezések 46. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adóév: az Art.-ban meghatározott adóév,
 2. adóügyi bizonylat: nyugta, napi forgalmi jelentés, adómemória adatai jelentés, időszakos forgalmi jelentés,
nyugta sztornó bizonylata,
 3. adóügyi nap: a napi nyitás és napi zárás parancs végrehajtása között eltelt idő,
 4. bizonylat: adóügyi és nem adóügyi bizonylat,
 5. blokkolt állapot: olyan állapot, amelyben a taxaméter üzemszerű használatra nem alkalmas,
 6. gyakorló üzemmód: a  taxaméter olyan, nem kötelezően beépített üzemmódja, mely az  új felhasználók
oktatását szolgálja. Ennek során a taxaméter adóügyi bizonylatot vagy az üzletmenet szempontjából releváns
adatokat tartalmazó dokumentumot nem bocsát ki,
7. inicializálás: az eszköz működéséhez szükséges előkészítő műveletek meghatározott sorozata,
 8. nem adóügyi bizonylat: olyan tranzakciókról készített bizonylat, amely az  adómemóriában tárolt adatokat
nem módosítja,
 9. RAM törlés: a taxaméter adóügyi modulja operatív tárolóinak alaphelyzetbe állítása,
10. stilizált Ap jel: az adóügyi bizonylatok záró sorának kezdő szimbóluma,
11. szervizelési tevékenység: a taxaméter üzembe helyezése, javítása, adómemóriájának kiírása, adómemóriájának
cseréje, továbbá minden olyan művelet elvégzése, amely szabályosan plombált taxaméternél a  plomba
megbontását igényli,
12. túlcsordulás: olyan esemény, amelynek során egy művelet eredménye nem ábrázolható a  számára definiált
változóban,
13. „új sor” karakter: a 10-es kódú karakter,
14. üzembe helyezés: a  végfelhasználó számára szánt, taxaméter első, továbbá az  üzemeltető személyének
megváltozását követő rendeltetésszerű használatának megkezdése. VI. FEjEZET
ZÁRó RENDElKEZÉSEK
16. Hatályba léptető rendelkezések 47. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. Átmeneti rendelkezések 48. § (1) A NAV, illetve jogelődje az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által engedélyezett taxaméterekre jelen rendeletet
kell alkalmazni az alábbi eltérésekkel:
a) forgalmazási engedély kiterjesztése, illetve módosítása iránti kérelem nem terjeszthető elő,
b) az adómemória cseréje esetén nem kell új AP számot programozni az új adómemóriába.
(2) A NAV, illetve jogelődje az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által engedélyezett, lejárt forgalmazási engedélyű
taxaméterek tekintetében adómemória csere iránti kérelem nem terjeszthető elő. A NAV, illetve jogelődje az Adóés Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által engedélyezett, lejárt forgalmazási engedélyű taxaméterek tekintetében
az adómemória 2014. december 31-ig külön engedély nélkül cserélhető.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2019. (HK 5.) MH MI Intézkedése az MH Modernizációs Intézet csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének a rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet és a csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek, valamint az emlékművek katonai
objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017. (IX. 15.) HM utasítás rendelkezéseire, az alábbi
intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Modernizációs Intézet (a továbbiakban: MH MI) hivatásos és szerződéses
állományú katonáira terjed ki.
2. A csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek, valamint az emlékművek katonai objektumokban
történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017. (IX. 15.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) foglaltak
szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet alapján az MH MI csapatkarjelzését, csapatjelvényét
és csapatérméjét – a jelen intézkedés mellékletei szerint – rendszeresítem. A csapatkarjelzések és csapatjelvény
viselését az MH MI hivatásos és szerződéses katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH MI rendszeresített csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének szöveges leírását, eredeti,
valamint kétszeres méretű színes grafikáját, ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. Az Utasítás 10. § (3) bekezdése szerint az MH Logisztikai Központ parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott
csapatkarjelzés, csapatjelvény és csapatérem rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről,
gyártásáról és az MH MI személyi állományának csapatkarjelzéssel, csapatjelvénnyel és csapatéremmel történő
ellátásáról.
5. Jelen intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Filótás István György dandártábornok s. k.,
 parancsnok


text:
81/2011. (V. 13.) Korm. rendelete az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló, 2001. május 31-én elfogadott Jegyzőkönyve 13. cikk (2) bekezdése szerinti kapcsolattartási pont kijelöléséről.
A Kormány az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni
Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről
szóló, 2001. május 31-én elfogadott Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2011. évi XLVIII. törvény 4. §-ában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés
elleni Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme
elleni fellépésről szóló, 2001. május 31-én elfogadott Jegyzőkönyve 13. cikk (2) bekezdésében meghatározott
kapcsolattartási pont az Országos Rendőr-főkapitányság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ.
2. § Ez a rendelet az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett
bűnözés elleni Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása
és kereskedelme elleni fellépésről szóló, 2001. május 31-én elfogadott Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2011. évi
XLVIII. törvény 5. § (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1245/2013. (IV. 30.) Korm. határozata egyes zenekarok, énekkarok és a Művészetek Palotája támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében egyes
zenekarok, énekkarok és a  Művészetek Palotája támogatásához 650,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek
alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport; 26. Alapítványok,
közalapítványok által ellátott feladatok és általuk fenntartott intézmények támogatása alcím, 2. Kulturális
alapítványok, közalapítványok jogcímcsoport, 10. Egyéb kulturális alapítványok működési és programtámogatása
jogcím; 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott
kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport; 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása
alcím, 23. Kulturális, társadalmi, civil és non-profit szervezetek jogcímcsoport, 2. Kulturális társadalmi, civil
szervezetek, szövetségek, egyesületek támogatása jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. május 30. Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 20.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon arról,
hogy az egyes zenekarok, énekkarok és a Művészetek Palotája további támogatásához legfeljebb 1300,0 millió forint
2013. év második féléve során rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. július 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1020/2004. (III. 16.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze, a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze és a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díjak 2004. adományozásáról.
A Magyar Köztársaság Kormánya március 15-e, a nemzeti ünnep alkalmából
dr. Baross Gábor Liszt Ferenc-díjas karnagynak, Érdemes Művésznek,
Ember Judit Balázs Béla-díjas filmrendezőnek,
Gera Zoltán színművésznek, Érdemes Művésznek,
Huszti Péter Kossuth-díjas színművésznek, Érdemes
Művésznek,
Kerényi Miklós Gábor Erkel Ferenc-díjas rendezőnek,
Szilvitzky Margit Munkácsy Mihály-díjas textilművész
nek, Érdemes Művésznek a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KIVÁLÓ MŰVÉSZE
DÍJAT,
Benkő Imre Balázs Béla-díjas fotóművésznek,
Fokanov Anatolij operaénekes-magánénekesnek,
Harangozó Gyula balettigazgatónak,
Kállay Bori színművésznek,
Kovács Lajos Jászai Mari-díjas színművésznek,
Ladányi Andrea Liszt Ferenc-díjas és Harangozó Gyula
díjas táncművésznek, tanszékvezető adjunktusnak
Medveczky Ilona táncművésznek,
Pinczehelyi Sándor Munkácsy Mihály-díjas festőművésznek,
Újházi Péter Munkácsy Mihály-díjas festőművésznek,
Zádori Ferenc Balázs Béla-díjas operatőrnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ÉRDEMES MŰVÉSZE
DÍJAT, Márton László József Attila-díjas drámaírónak, műfordítónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG BABÉRKOSZORÚJA
DÍJAT adományozza. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2019. (II. 14.) KKM közleménye az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság között a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 77/2007. (IV. 19.) Korm. rendelet 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 77/2007. (IV. 19.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2007. április 19-i 49. számában kihirdetett, az Európai Közösség
és tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság között a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló
Együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 18. Cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„E megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítést küldenek az ehhez szükséges
eljárásaik befejezéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2016. június 6.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 77/2007. (IV. 19.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy  az  Európai Közösség és tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság között a polgári globális navigációs
műholdrendszerről (GNSS) szóló Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 77/2007. (IV. 19.) Korm. rendelet
2–3. §-ai 2016. július 1-jén, azaz kettőezertizenhat július elsején léptek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1526/2016. (IX. 29.) Korm. határozata a horgászati célú Nemzeti Halgazdálkodási és Horgászati Stratégiáról és az Országos Horgászati Hálózati Programról.
A Kormány
 1. a horgászati célú Nemzeti Halgazdálkodási és Horgászati Stratégia eszközeként elfogadja az  Országos Horgászati
Hálózati Programnak a Magyar Országos Horgász Szövetség által kidolgozott koncepcióját;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával, valamint a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos és
a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. egyetértésével –
a) vizsgálja meg a koncepció megvalósítását szolgáló, bevonható forrásokat,
b) készítsen – a  szükséges források részletes bemutatására is kiterjedő – előterjesztést a  Kormány részére
az  1.  pont szerinti koncepció megvalósításához szükséges európai uniós és hazai támogatási források
legfeljebb 13 000 millió Ft keretösszegig történő biztosításáról,
c) tegyen javaslatot ennek évenkénti ütemezésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. október 31.
3. a 2.  pont alapján készülő előterjesztésben meghatározott fejlesztések szakmai irányítójaként a  Magyar Országos
Horgász Szövetséget, kedvezményezettjeként a  Magyar Országos Horgász Szövetséget és szerződéses partnereit
jelöli meg, egyben felhívja az  érintett kormányzati szerveket, intézményeket a  program hatékony végrehajtása
érdekében a támogató együttműködésre.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2013. (XI. 29.) KIM rendelete a közigazgatási és igazságügyi miniszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 12. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva
az 1–6.  §-ok tekintetében a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 81.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a  honvédelemről és
a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben –,
a 7. § tekintetében a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 96. § (2) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) ágazat: a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a  továbbiakban: KIM) és az  ágazathoz tartozó
szervezetek,
b) ágazathoz tartozó szervezetek: a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása,
felügyelete, alapítói joggyakorlása vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervek,
c) különleges működési rend: a rendkívüli állapot, a szükségállapot, a megelőző védelmi helyzet vagy a váratlan
támadás időszakában, az  ágazat működése érdekében bevezetett szabályok rendszere (a  továbbiakban:
KMR),
d) védett külügyi Hálózat kIm végpontja: a Külügyminisztérium által működtetett, minősített adat továbbítására
szolgáló informatikai rendszer KIM-ben üzemeltetett végpontja.
2. § (1) A  miniszter az  ágazati honvédelmi feladatok ellátása, a  feladatok végrehajtásának megszervezése és irányítása
érdekében gondoskodik
a) a feladatok végrehajtását koordináló munkacsoport (a  továbbiakban: ágazati honvédelmi munkacsoport)
létrehozásáról és működési feltételeinek megteremtéséről,
b) a KIM KMR esetén való működőképességének fenntartására vonatkozó tervek elkészítéséről, a  honvédelmi
felkészítéshez szükséges anyagi, eszköz- és szállítókapacitási igények felméréséről.
 (2) A  miniszter közreműködik az  ágazat védelmi tervezési rendszerének kialakításában, működtetésében, valamint
a meghagyással kapcsolatos feladatok ellátásában. 3. § A  miniszter az  általa kijelölt állami vezető útján az  ágazat honvédelmi feladatainak végrehajtása érdekében
gondoskodik
a) az ágazati honvédelmi munkacsoport működtetéséről,
b) a miniszter és az ágazathoz tartozó szervezetek vezetőinek javaslatai alapján a szükséges mértékű személyi
és eszközállomány átcsoportosításáról,
c) a KIM központi épületében a Védett Külügyi Hálózat KIM végpontjának működtetéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
d) a vagyon- és személyvédelemhez, valamint az  iratanyagok biztonságba helyezéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
e) az ágazat értesítési-riasztási rendszere, az ügyeleti szolgálat váltásos rendszerben történő működtetéséről,
f ) az ágazat Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott feladatainak végrehajtására történő
felkészítéséről,
g) az ágazat által vezetett közhiteles nyilvántartások védelméről és azok rendelkezésre állásáról,
h) az elektronikus információs rendszereken tárolt adatok, eszközök biztonságba helyezéséhez, valamint a KMR
idején történő működtetésének biztosítása érdekében végrehajtandó időszaki feladatok ellátásáról,
i) az ágazat védelemszervezését érintő informatikai feladatok ellátásáról.
4. § (1) A miniszter által kijelölt állami vezető az ágazathoz tartozó szervezetek vezetőinek javaslatára kijelöli az ágazathoz
tartozó szervezet honvédelmi feladatai végrehajtásáért felelős személyt, szervezeti elemeket.
(2) A KIM-ben az (1) bekezdés szerint kijelölt személy
a) figyelemmel kíséri az  ágazat honvédelmi feladatainak teljesítését, az  erről szóló honvédelmi intézkedési
tervek összeállítását, felülvizsgálatát, módosítását, az  ágazathoz tartozó szervezetek NATO válságkezelési
gyakorlatokon, valamint az egyéb honvédelmi gyakorlatokon való részvételét,
b) közreműködik az ágazatot érintő védelmi feladatok tervezési rendszerének kialakításában, működtetésében,
c) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak az ellátását, és
d) közreműködik a  honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok
végrehajtásában és az  e  célra jóváhagyott költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló
tervezetének, valamint a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok és
költségvetési igények tervezetének összeállításában.
(3) Az  ágazathoz tartozó szervezetekben az  (1)  bekezdés szerinti kijelölt személy gondoskodik az  ágazathoz tartozó
szervezetekben
a) a honvédelmi intézkedési terv és annak módosítása előkészítéséről, rendszeres felülvizsgálatáról,
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány részére a  honvédelmi
intézkedési terv megismertetéséről, valamint begyakorlásáról, továbbá
c) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erőforrások és eszközök rendelkezésre állásáról.
(4) Az ágazati honvédelmi munkacsoport
a) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak végrehajtását, és
b) együttműködik a védelmi igazgatás szerveivel a honvédelmi feladatok ellátásában.
5. § (1) Az ágazathoz tartozó szervezetek honvédelmi intézkedési tervét, annak módosításait a miniszter hagyja jóvá.
 (2) Az  ágazathoz tartozó szervezetek honvédelmi intézkedési terve tartalmazza a  KMR bevezetésének időszakára
vonatkozó, a  honvédelmi feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, személyi és anyagi
erőforrásokra is kiterjedő működési szabályokat.
6. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatalokat (a  továbbiakban: kormányhivatalok) vezető kormánymegbízottak
a kormányhivatalok honvédelmi feladatainak megszervezése és végrehajtása érdekében gondoskodnak
a) a honvédelmi feladatok végrehajtásában részt vevő szervezeti egységek kijelöléséről, a  feladatok
végrehajtásához szükséges feltételek megteremtéséről,
b) a kormányhivatalokon belüli riasztási-értesítési rendszer megszervezéséről és az  ügyeleti szolgálat
biztosításáról,
c) a kormányhivatalok KMR-ben való működőképességének fenntartására vonatkozó, valamint a  honvédelmi
feladatok ellátásával kapcsolatos egyéb intézkedési tervek elkészítéséről és jóváhagyásra történő
felterjesztéséről,
d) a c) pont szerinti tervek időszakos felülvizsgálatáról és a szükséges módosítások elvégzéséről,
e) a kormányhivatalok számára a KMR idején szükséges anyagi, eszköz-, elhelyezési és szállítókapacitási igények
felméréséről,
f ) KMR idején a vagyon- és személyvédelemhez, valamint az iratanyagok biztonságba helyezéséhez szükséges
feltételek biztosításáról,
g) a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott feladatok végrehajtására történő felkészítésről,
teljesítéséről,
h) a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatok végrehajtásáról, és
i) a kormányhivatalok személyi állományának a honvédelmi feladatokra való felkészítéséről.
(2) A kormányhivatalok közreműködnek
a) az ország fegyveres védelmével kapcsolatos feladatok végrehajtásában,
b) a honvédelmi célból létfontosságú infrastruktúra védelmében,
c) a lakosság honvédelmi célú tájékoztatásában, szükség esetén a riasztásában, és
d) a honvédelmi célú felkészítések végrehajtásában.
7. § A  DNS-profil meghatározásának szakmai-módszertani követelményeiről szóló 19/2010. (IV. 30.) IRM rendelet 15.  §
(3) bekezdésében a „2013. november 30-án” szövegrész helyébe a „2014. május 30-án” szöveg lép.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
dr. navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
33/2011. (IV. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Dr. F. J. és Dr. G. K.
magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozók 2011. március 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arra, hogy a „KÉRDÉSEK AZ ÚJ ALKOTMÁNYRÓL” kérdőíven
visszaküldött válaszokat a Magyar Országos Közjegyzői Kamara Elnöksége, mint közjegyzőkből álló testület összesítse és az
így kapott eredményről állítson ki tanúsítványt, majd e tanúsítványt küldje meg az új Alkotmány elfogadása előtt
valamennyi országgyűlési képviselőnek.” Az Országos Választási Bizottság szerint a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
Eszerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Nem tekinthető egyértelműnek az a kezdeményezés, amely több kérdést tartalmaz, amelyekről a választópolgárnak
nincs módja külön-külön véleményt nyilvánítani. Jelen esetben az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több alkérdésből
tevődik össze, így a kérdésre (kérdésekre) nem lehet egy „igen”-nel vagy „nem”-mel felelni.
Továbbá a Testület megállapítja, hogy a népszavazási eljárás jogszabályokban meghatározott időtartamára és
folyamatára tekintettel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés lehetetlen célra irányul, ezáltal a kérdés a Testület
álláspontja szerint értelmezhetetlen, nem egyértelmű. A kérdés hitelesítése esetén az aláírásgyűjtésre rendelkezésre
álló határidő a népszavazásra feltenni kívánt kérdés tárgyán több hónappal túlmutatna, a választópolgároknak pedig
egy, már idejétmúlt kérdés támogatásáról kellene dönteniük. Fentiek értelmében a kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe és megfogalmazása sem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 10. § a) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
85/2017. (III. 14.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Török Juditot 2017. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
90/2017. (III. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kadnár Esztert
2017. március 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2014. (VII. 30.) KKM rendelete a külgazdasági és külügyminiszter által adományozható elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24.  §
(6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 85. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A  rendelet hatálya a  külgazdasági és külügyminiszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása és felügyelete alá
tartozó szervekre, valamint az  e  szervekkel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személyekre, továbbá
a miniszter feladat- és hatásköre gyakorlását támogató természetes és jogi személyekre terjed ki.
2. § (1) A miniszter által alapított elismerés a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, illetve az azt támogató területeken
végzett kiemelkedő, illetve tartósan magas színvonalú szakmai tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) Miniszteri elismerésként
a) id. Gróf Andrássy Gyula-díj,
b) Bakócz Tamás-díj, valamint
c) Miniszteri Elismerő Oklevél
adományozható.
3. § (1) Miniszteri elismerés adományozását legkésőbb az adományozási alkalmat megelőző 60. napig, a jelölt életútjának,
illetve tevékenységének rövid ismertetését, valamint a  jelölt 2.  mellékletben megjelölt személyes adatait és
a  2.  melléklet szerinti hozzájárulást tartalmazó, indokolt kezdeményezéssel a  minisztérium állami vezetője és
az 1. §-ban meghatározott szerv vezetője kezdeményezheti a miniszternél.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott határidő után beérkezett kezdeményezést a  soron következő adományozási
alkalomnál lehet figyelembe venni.
(3) A természetes személyre vonatkozó előterjesztés tartalmi és formai követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Nem lehet miniszteri elismerésben részesíteni azt a  személyt, aki ellen fegyelmi vagy büntető eljárás van
folyamatban, illetve aki jogerős fegyelmi vagy büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) Az  elismerésre jelölt (a  továbbiakban: jelölt) nem részesíthető elismerésben, ha az  elismerési kezdeményezés
miniszteri döntésre való felterjesztését megelőzően nem járult hozzá személyes adatai kezeléséhez.
(3) A (2) bekezdés szerinti hozzájárulás formanyomtatványát a 2. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A miniszteri elismerésekre vonatkozó kezdeményezéseket a miniszter által felkért személyekből álló bizottság készíti
elő döntésre.
(2) A  miniszter az  elismerés adományozásáról a  bizottság javaslata alapján dönt. Az  elismerések adományozásáról és
visszavonásáról a  miniszter nyilvántartást vezet, mely tartalmazza az  elismerési formák elnevezését, a  díjazottak
körét évenkénti bontásban, valamint az elismerések odaítélésére, illetve visszavonására vonatkozó adatokat.
6. § (1) Az elismeréseket az adományozó alkalom keretében a miniszter, vagy az általa megbízott személy adja át.
 (2) A  miniszter döntése esetén a  miniszteri elismerések átadására az  e  rendeletben meghatározott időponttól eltérő
időpontban is sor kerülhet, a miniszter kivételes és indokolt esetben az e  rendelet szerint évente adományozható
elismerések legfeljebb kétszeresének megfelelő számú elismerést adományozhat.
7. § Méltatlanná válik a  miniszter által adományozott elismerésre az, akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen
szabadságvesztésre ítéltek. A  méltatlanná vált személytől a  miniszter az  elismerést egyedi határozatával
haladéktalanul visszavonja.
8. § A miniszter az elismerések adományozásáról, illetve visszavonásáról rendelkező egyedi határozatot a minisztérium
honlapján, valamint a Magyar Közlönyben közzéteszi.
9. § (1) A  miniszter által adományozható elismerésekkel összefüggő kiadások fedezetét a  minisztérium igazgatási
költségvetésében kell előirányozni.
(2) A Miniszteri Elismerő Oklevélre jelölt személy jutalmazásának fedezetét annak a szervnek a költségvetése biztosítja,
amelynek vezetője a jutalmazást kezdeményezi.
2. Az elismerésekre vonatkozó rendelkezések 10. § (1) Az  id. gróf Andrássy Gyula-díj a  közigazgatási életpálya lezárása alkalmával, kiemelkedő életmű elismeréseként
annak a  személynek adományozható, aki szakmai munkáját hosszú ideig kimagasló színvonalon végzi, illetve
jelentős érdemeket szerez valamely országos jelentőségű, nagy munkaigényű szakmai feladat végrehajtásában,
illetve aki a  minisztérium feladatainak megvalósítását kiemelkedő tevékenységével elősegítette. A  díj kiemelkedő
életmű elismeréseként adományozható a minisztérium tevékenységét segítő személynek is.
(2) A díj évente legfeljebb 3 fő részére adományozható.
 (3) A díj átadására minden évben a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából kerül sor.
 (4) A  díjazott id. Gróf Andrássy Gyula mellképét ábrázoló, bronzból készült kisplasztikát és az  adományozást igazoló
oklevelet kap, melyhez 1 000 000 forint összegű pénzjutalom jár.
 (5) A díj posztumusz is adományozható, mely esetben a díjra és a díjjal járó pénzjutalomra, valamint annak átvételére
a díjazott özvegye, leszármazója vagy a miniszter által megjelölt más hozzátartozója jogosult.
11. § (1) A  Bakócz Tamás-díj a  közigazgatásban végzett magas színvonalú kormánytisztviselői szakmai munka, illetve
a közigazgatással összefüggő, annak érdekében végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) A díj évente legfeljebb 10 fő részére adományozható.
 (3) A díj átadására minden évben a március 15-ei nemzeti ünnep és az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából kerül
sor.
 (4) A  díjazott Bakócz Tamás mellképét ábrázoló, bronzból készült kisplasztikát és az  adományozást igazoló oklevelet
kap, melyhez 500 000 forint összegű pénzjutalom jár.
12. § (1) Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható annak a  személynek, aki a  szakmai munkáját huzamos ideig
színvonalasan végzi, vagy az  adott szerv eredményes működése szempontjából fontos szakmai feladat
végrehajtásában szerez érdemeket.
(2) Az oklevél átadására minden évben a március 15-ei nemzeti ünnep és az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából,
illetve kiemelkedő szakmai eseményekhez kötötten kerül sor.
3. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  2014. augusztus 20-a alkalmából adományozható miniszteri elismerésekre – a  3.  §-ban foglaltaktól eltérően –
2014. július 31. napjáig lehet kezdeményezést tenni.
 (3) 2014. augusztus 20-a alkalmából a Bakócz Tamás-díj kitüntetettjei az adományozást igazoló oklevelet kapnak.
 (4) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően a  külügyminiszter által adományozható elismerésekről szóló 2/2009.
(III. 10.) KüM rendelet (a  továbbiakban: R.) alapján adományozott elismerések visszavonására e  rendelet 7.  §-át,
a nyilvántartásra e rendelet 5. § (2) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
14. § Hatályát veszti az  R. 1.  § (1)  bekezdés a)–f )  pontja, valamint h)  pontja, 1.  § (2)  bekezdése, 2–6.  §-a, valamint
az R. Mellékletének I–VII. pontja.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1393/2011. (XI. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési
rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján az Erkel Ferenc Színház (a továbbiakban:
Színház) rekonstrukciójához 100,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a XX. Nemzeti Erőforrás
Minisztérium fejezet, 12. Művészeti intézmények cím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli, hogy a Színház előadás tartására alkalmas állapotra történő felújítását meg kell kezdeni, az ehhez szükséges
1,7 milliárd forintos forrást a 2012. évi költségvetési törvényjavaslatban kell biztosítani.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1568/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata az elektronikus fizetési módok elterjedése érdekében javasolt lépésekről.
A Kormány
 1. a bankkártya-elfogadó helyek számának bővítése érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a telepítési támogatás szabályozásának részleteit dolgozza ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. augusztus 31.
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 2400,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli
kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2004. (III. 24.) OGY határozata a Magyar Rádió Közalapítvány 2002. április 1.—2003. március 27. közötti tevékenységéről szóló beszámolóról.
1. Az Országgyűlés nem fogadja el a Magyar Rádió
Közalapítvány Kuratóriuma 2002. április 1.—2003. március 27. közötti tevékenységéről szóló beszámolót.
2. Az Országgyűlés felkéri a Magyar Rádió Közalapítvány Kuratóriumát, hogy az érdemi döntések előtt tájékoztassa az Országgyűlést az ingatlanvagyon értékesítését
érintő elképzelésekről. Ugyancsak felkéri: tegyen határozott lépéseket annak érdekében, hogy a Magyar Rádió
szüntesse meg az 1996. évi I. törvénnyel, a Magyar Rádió
Közszolgálati Műsorszolgáltatási Szabályzatával és az Rt.
elnöki utasításaival összeegyeztethetetlen tevékenységét,
szólítsa fel a Magyar Rádió elnökét, hogy közszolgálati
intézmény vezetőjeként és megjelenítőjeként ne vállaljon
nyilvános politikai szerepet.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1961/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a DAOP-2.1.1/G-13-2013-0001 azonosító számú („Kalocsa Szíve Program” című) kiemelt projekttel összefüggésben a Kalocsai Vagyonhasznosítási és Könyvvezető Korlátolt Felelősségű Társaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi, részleges mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Kalocsai Vagyonhasznosítási és Könyvvezető Korlátolt Felelősségű Társaság önkormányzati többségi
befolyás alatt álló gazdasági társaság,
b) az  a)  alpontban meghatározott kedvezményezett a  DAOP-2.1.1/G-13-2013-0001 azonosító számú, „Kalocsa
Szíve Program” című projektre (a továbbiakban: projekt) megítélt támogatást részben a  nemzeti vagyon
fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében, a  támogatásnak
a  nemzeti vagyon fejlesztésére fordított arányos részének megfelelő összeg erejéig a  2007–2013 programozási
időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti
biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  projekt tekintetében a  2.  pont szerinti mentesítés
érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (III. 21.) BM OKF utasítása az önkormányzati tűzoltóságok, az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatásának szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása alapján, valamint a katasztrófavédelemről
és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 18. § (4) bekezdésében, a tűz elleni
védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 33/A. § (2) és 34. § (4) bekezdésében, továbbá
a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendeletben meghatározottakra figyelemmel
az önkormányzati tűzoltóságok, az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek költségvetési
támogatásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást.
I.
Általános rendelkezések 1. § Az intézkedés hatálya kiterjed a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervére (BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság, a továbbiakban: BM OKF), annak területi szerveire [megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi igazgatóságok,
a továbbiakban: KI] és helyi szerveire.
2. § A BM OKF az önkormányzati tűzoltóságok, az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek
pályázati úton, valamint egyedi elbírálás alapján megvalósuló költségvetési támogatását pénzbeli és nem pénzbeli
juttatások biztosításával látja el.
3. § A 2. § szerinti költségvetési támogatásokra az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben, az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben, az egyesülési jogról,
a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvényben,
a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvényben, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvényben, a fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendeletben, valamint a fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendelet végrehajtásáról szóló 11/2013. (V. 2.)
BM utasításban meghatározott előírásokat kell alkalmazni.
4. § A pályázati úton megvalósuló költségvetési támogatások esetén a BM OKF országos polgári védelmi főfelügyelő
(a továbbiakban: országos polgári védelmi főfelügyelő) és a BM OKF országos tűzoltósági főfelügyelő (a továbbiakban:
országos tűzoltósági főfelügyelő) által szakmailag előkészített, a BM OKF Jogi Főosztály ellenjegyzésével ellátott
– a pályázatok beadásának szabályait tartalmazó – pályázati kiírásokat, valamint az egyedi elbírálás alapján megvalósuló
költségvetési támogatások esetén a támogatási javaslatokat a BM OKF főigazgató-helyettese (a  továbbiakban:
főigazgató-helyettes) és a BM OKF gazdasági főigazgató-helyettese (a továbbiakban: gazdasági főigazgató-helyettes)
közösen terjeszti fel jóváhagyásra a BM OKF főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) részére.
5. § Jóváhagyást követően a pályázati kiírásokat, valamint az egyedi elbírálás alapján megvalósuló költségvetési
támogatásokat a BM OKF honlapján közzé kell tenni.
6. § A pályázati úton megvalósuló költségvetési támogatás esetében a beérkezett pályázat szakmai elbírálását az
önkormányzati tűzoltóságok és az önkéntes tűzoltó egyesületek vonatkozásában az országos tűzoltósági főfelügyelő,
az önkéntes mentőszervezetek vonatkozásában az országos polgári védelmi főfelügyelő által vezetett Bíráló Bizottság
végzi.
7. § A Bíráló Bizottság által döntésre előkészített javaslatot a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes
közösen terjeszti fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
8. § A főigazgató pályázati támogatásra vonatkozó döntését a BM OKF honlapján szintén közzé kell tenni, arról a pályázókat
– a KI útján – az érintett szakmai területnek írásban tájékoztatni kell.
9. § A főigazgatói döntést követően a pályázaton nyertes, valamint az egyedi elbírálás alapján költségvetési támogatásban
részesülő szervezettel támogatási szerződést kell kötni. A támogatási szerződések előkészítését az önkéntes
mentőszervezetek esetében a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség, míg az önkormányzati tűzoltóságok
és az önkéntes tűzoltó egyesületek esetében a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség végzi a BM OKF Jogi
Főosztály, a BM OKF Műszaki Főosztály, a BM OKF Informatikai Főosztály, a BM OKF Ingatlangazdálkodási, Beruházás
Szervezési és Projektelszámolási Főosztály és a BM OKF Költségvetési Főosztály bevonásával.
10. § A támogatási szerződéseket az önkormányzati tűzoltóságok és az önkéntes tűzoltó egyesületek esetében az országos
tűzoltósági főfelügyelő, az önkéntes mentőszervezetek esetében az országos polgári védelmi főfelügyelő köti meg.
A szerződéseket minden esetben pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel kell ellátni.
11. § A pénzbeli juttatással megvalósuló költségvetési támogatások esetében a támogatások rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatos feladatokat a BM OKF tekintetében a Költségvetési Főosztály végzi. A támogatások felhasználásának
ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat az illetékes KI megyei főfelügyelősége, ellenőrzési szolgálata, gazdasági
igazgatóhelyettesi szervezete látja el. A KI igazgatója az ellenőrzésekről összefoglaló jelentést terjeszt fel
a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes részére, akik jogosultak a szakmai célok megvalósulásának
és a pénzügyi elszámolások ellenőrzésének elrendelésére.
12. § A fejlesztésekkel kapcsolatos beszerzéseket a tűzoltó gépjárművek, tűzoltó technikai és védőeszközök tekintetében
a BM OKF Műszaki Főosztály, az informatikai és távközlési eszközök vonatkozásában a BM OKF Informatikai
Főosztály végzi, míg az ingatlan beruházásokkal, felújításokkal kapcsolatban felmerülő feladatok ellátását a BM
OKF Ingatlangazdálkodási, Beruházás Szervezési és Projektelszámolási Főosztály végzi az országos polgári védelmi
főfelügyelő és az országos tűzoltósági főfelügyelő szakmai javaslatai figyelembevételével.
II.
Az önkormányzati tűzoltóságok költségvetési támogatására vonatkozó speciális rendelkezések
13. § A BM OKF – erre a célra rendelkezésre álló források esetén – az önkormányzati tűzoltóságok költségvetési támogatását
laktanya-építési beruházással, felújítással, valamint a tűzoltáshoz és műszaki mentéshez szükséges technikai és
védőeszközök fejlesztésével kapcsolatos pályázatok kiírásával, valamint egyedi elbírálás útján valósítja meg.
14. § Az önkormányzati tűzoltóságok fejlesztésével kapcsolatos pályázati kiírások, egyedi elbírálású javaslatok szakmai
előkészítéséért a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a műszaki tartalmakért a BM OKF Műszaki Főosztály és
a BM OKF Ingatlangazdálkodási, Beruházás Szervezési és Projektelszámolási Főosztály, a pénzügyi rendre vonatkozó
tartalmakért a BM OKF Költségvetési Főosztály felelős.
15. § A pályázat útján megvalósuló költségvetési támogatások esetében az önkormányzati tűzoltóságok pályázatainak
benyújtása az együttműködési megállapodás szerinti hivatásos tűzoltó parancsnokság (a továbbiakban: HTP)
parancsnoka útján történik, aki a részére benyújtott pályázatok tartalmát ellenőrzi, szükség esetén hiánypótlást
kér be. A HTP parancsnoka a pályázatokat szakmai véleményével ellátva terjeszti fel az illetékes katasztrófavédelmi
kirendeltség (a továbbiakban: KvK) vezetőjének.
16. § A KvK vezetője a pályázat és a HTP parancsnok szakmai véleményének felülvizsgálatát követően további hiánypótlás
bekéréséről dönthet. Az esetleges hiánypótlások beérkezése után a KvK vezetője az illetékességi területéhez tartozó
önkormányzati tűzoltóságok pályázatait – a HTP parancsnokok javaslatai alapján – szakmai véleményével ellátva
terjeszti fel az illetékes KI igazgatója részére.
17. § A KI igazgatója a részére felterjesztett pályázatokat felülvizsgálja, amennyiben szükséges hiánypótlást kér be, majd a
KvK vezetők által felterjesztett szakmai vélemények figyelembevételével összesíti és értékeli azokat.
18. § A KI igazgatója a pályázatokat és a szakmai javaslatait – indoklással ellátva – felterjeszti az országos tűzoltósági
főfelügyelő részére. Más úton benyújtott pályázat nem bírálható el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
19. § Az önkormányzati tűzoltóságok pályázatainak elbírálását a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség és a BM OKF
Műszaki Főosztály által közösen létrehozott Bíráló Bizottság végzi.
III.
Az önkéntes tűzoltó egyesületek költségvetési támogatására vonatkozó speciális rendelkezések
20. § A BM OKF az önkéntes tűzoltó egyesületek költségvetési támogatását
a) a helyi szervei technikai eszköz állományának átszervezése során, vagy a rendszerből kivonással felszabaduló
gépjárművekre, eszközökre, felszerelésekre, valamint
b) a Belügyminisztérium fejezetében, a fejezeti kezelésű előirányzatok között részükre biztosított költségvetési
támogatás terhére, annak felhasználására irányuló pályázat kiírása, valamint egyedi elbírálás útján valósítja
meg.
21. § A 20. § a) pont szerinti támogatások szakmai előkészítéséért a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a műszaki
tartalomért a BM OKF Műszaki Főosztály felelős.
22. § A 20. § b) pont szerinti támogatások szakmai előkészítéséért – annak 12. § szerinti tartalmától függően – a BM OKF
Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a BM OKF Műszaki Főosztály, a BM OKF Informatikai Főosztály, a BM OKF
Ingatlangazdálkodási, Beruházás Szervezési és Projektelszámolási Főosztály és a BM OKF Költségvetési Főosztály
együttesen felelős. A szakmai előkészítésben közreműködőként a Magyar Tűzoltó Szövetség (a továbbiakban: MTSZ)
is szerepet vállalhat.
23. § A pályázat útján megvalósuló költségvetési támogatások esetében az önkéntes tűzoltó egyesületek pályázatainak
benyújtása az együttműködési megállapodás szerinti HTP parancsnoka útján történik, aki a részére benyújtott
pályázatok tartalmát ellenőrzi, szükség esetén hiánypótlást kér be. A HTP parancsnoka a pályázatokat szakmai
véleményével és a pályázati kiírásban meghatározott szempontrendszer szerinti értékelésével ellátva terjeszti fel a
KvK vezetőjének.
24. § A KvK vezetője a pályázatok és a HTP parancsnok szakmai véleményének felülvizsgálatát követően további hiánypótlás
bekéréséről dönthet. Az esetleges hiánypótlások beérkezése után a KvK vezetője az önkéntes tűzoltó egyesületek
pályázatait – a HTP parancsnokok javaslatai alapján – szakmai véleményével ellátva terjeszti fel a KI igazgatója részére.
25. § A KI igazgatója a részére felterjesztett pályázatokat felülvizsgálja, amennyiben szükséges hiánypótlást kér be,
majd a megyei tűzoltó szövetség közreműködésével és a KvK vezetők által felterjesztett szakmai vélemények
figyelembevételével összesíti és értékeli azokat.
26. § A KI igazgatója a pályázatokat és a megyei önkéntes tűzoltó egyesületek támogatására tett szakmai javaslatait
indoklással ellátva felterjeszti az országos tűzoltósági főfelügyelő részére. Más úton benyújtott pályázat nem bírálható
el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
27. § Az önkéntes tűzoltó egyesületek pályázati úton megvalósuló 20. § a) pont szerinti támogatásának elbírálását a BM
OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség és a BM OKF Műszaki Főosztály által közösen létrehozott Bíráló Bizottság
végzi. A pályázati úton megvalósuló 20. § b) pont szerinti támogatásokat a Bíráló Bizottság a BM OKF Költségvetési
Főosztály, illetve az MTSZ által delegált tagok közreműködésével bírálja el.
IV.
Az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatására vonatkozó speciális rendelkezések
28. § Az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatása vonatkozásában az általános szabályokon felül, a
katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet önkéntes mentőszervezetek közreműködésének szabályait
meghatározó VIII. fejezetével összhangban az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni.
29. § A BM OKF – erre a célra rendelkezésre álló források esetén – az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatását
a műszaki mentéshez szükséges technikai és védőeszközök fejlesztésével, felújításával, a működési feltételek
elősegítésével kapcsolatos pályázatok kiírásával, valamint egyedi elbírálás útján valósítja meg.
30. § Az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatásának szakmai előkészítéséért – annak 12. § szerinti
tartalmától függően – a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség, a BM OKF Műszaki Főosztály, a BM OKF
Informatikai Főosztály, a BM OKF Ingatlangazdálkodási, Beruházás Szervezési és Projektelszámolási Főosztály és a
BM OKF Költségvetési Főosztály együttesen felelős.
31. § A pályázat útján megvalósuló költségvetési támogatások esetében az önkéntes mentőszervezetek pályázatainak
benyújtása az illetékes KI igazgatója útján történik, aki a pályázatot szakmai véleményével szolgálati úton terjeszti fel
a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelő részére döntéshozásra. Más úton benyújtott pályázat nem bírálható
el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
32. § Az önkéntes mentőszervezetek pályázatainak elbírálását a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség,
a BM OKF Műszaki Főosztály, a BM OKF Költségvetési Főosztály, valamint a Magyar Polgári Védelmi Szövetség és az
MTSZ által közösen létrehozott Bíráló Bizottság végzi.
33. § Az önkéntes mentőszervezetek részére kiírt pályázaton – az illetékes KI ajánlása mellett – azon önkéntes tűzoltó
egyesületek is részt vehetnek, amelyek aktív szerepet vállalnak a járási önkéntes mentőcsoportok működésében,
valamint azok nemzeti minősítésének megszervezésében. Amennyiben önkéntes tűzoltó egyesület több pályázaton
is részt vesz, a pályázati döntések meghozatala, valamint az elszámolások ellenőrzése során biztosítani kell, hogy
ugyanazon pályázati tétel vonatkozásában kettős finanszírozásra ne kerüljön sor.
V.
Záró rendelkezések 34. § Jelen utasításban meghatározott költségvetési támogatásokon kívül felmerülő egyéb támogatásokkal kapcsolatban
az utasítás „I. Általános rendelkezések” fejezetében foglaltakat kötelezően alkalmazni kell.
35. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az önkormányzati
tűzoltóságok, az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek pályázati támogatásának
szabályozásáról szóló 77/2012. számú BM OKF főigazgatói intézkedés.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató