text:
32/2010. (II. 23.) Korm. rendelete az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezmény Mellékletének kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményhez
(a továbbiakban: TER) a 2006. és 2010. közötti időszak tekintetében történő csatlakozásra, valamint a TER Melléklete és
függelékei (a továbbiakban: Mellékletek) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Mellékleteket e rendelettel kihirdeti.
3. § A Mellékletek angol nyelvű eredeti szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
2.1.1. 2.2.1. 2.3.1. 2.4.1. 2.5.1. 2.6.1 2.6.2. 2.6.3.
4.1. 4.2. 4.3. 4.4. 4.5. 4.6. 4.7. 4.8.
4.1.1. 4.1.2. 4.2.1. 4.2.2. 4.3.1. 4.4.1. 4.5.1. 4.6.1.
5.1. 5.2. 5.3. 5.4. 5.5. 5.6. 5.7. 5.8.
5.1.1. 5.1.2. 5.2.1. 5.2.2. 5.3.1. 5.4.1. 5.5.1. 5.6.1.
M
A G
Y A
R K
Ö
TN 103 T 069 Szekesfehervar–Veszprem–Boba/Celldomolk–Zalalovo–Hodos (b.st. SZ/MAV) Murska
Sobota–Ormoz
E 691 Murakeresztur–Gyekenyes TN 208 T 691 Gyor–Papa–Celldomolk–Porpac–Szombathely–Kormend–Zalalovo TN 211
Permanent Representative of .........................................................................................................................................................................)” AZ EGYEZMÉNYHEZ MELLÉKELT VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK
MELLÉKLET 1. RÉSZ 2006–2010. ÉVI MUNKAPROGRAM A jövőbeni TER tevékenységekkel foglalkozó Ad Hoc Szakértői Munkacsoport ajánlásaival (Budapest, 1996. július
15–17.) és a TER Együttműködési Alapítványi Egyezmény célkitűzéseivel összhangban elfogadásra került
a 2006–2010. évi Munkaprogram. Ez képezi a szükséges keretet a Központi Projektiroda (PCO) és a tagországok
konkrét tevékenységeinek fejlesztéséhez a TER Szervezet általános fejlesztése irányába teendő előrelépés céljából
az alábbi kérdésekben: 1. A TER Master Plan nyomonkövetése, valamint konklúzióinak és javaslatainak alkalmazása a 2008. évig történő
aktualizására való tekintettel – A TER tagországok és közvetlen szomszédai tevékenységének ellenőrzése, amelyek a TER Master Plan
alkalmazásába be lettek vonva; – A TER Master Plan konklúzióinak és javaslatainak nyomonkövetése;
– A beruházási stratégia 2008-ig történő teljes aktualizálása, amely a jelenlegi TER Master Plan alapján került
kidolgozásra. 2. A vasúti és a kombinált fuvarozási infrastruktúra fejlesztése és korszerűsítése:
– a TER hálózat korszerűsítése; – tanulmányok készítése TER vonalszakaszokra;
– a TER együttműködési tevékenységek optimalizálása; – a szűk keresztmetszetek feltárása és intézkedések azok megszüntetésére;
– szemináriumok és tanfolyamok szervezése; – a PCO és a tagállamok együttműködése más nemzetközi fórumokkal, az infrastrukturális és a pénzügyi tervezés
megvalósításában, a vasúti és a kombinált fuvarozás területén;
– a PCO és a tagállamok magántársaságokkal való kapcsolatainak a fejlesztése az alapítvány számára pénzbeli
bevételek szerzése céljából; – a PCO segítségnyújtása a kormányzati vagy nemkormányzati intézmények által szervezett különböző
konferenciákon, szemináriumokon stb. való részvételhez. 3. A TER adatbázis fejlesztése és felhasználása:
– A TER szabványok alkalmazásának ellenőrzése és a TER hálózat meglévő infrastruktújának hozzáigazítása az AGC
és AGTC-ben meghatározott szinthez; – rendszeres Státuszjelentések megjelentetése a TER hálózat TER szabványokhoz, illetve AGC- és AGTC-hez való
konformitásáról; – tanulmányok készítése vagy a PCO részvétele a TER vonalakra vonatkozó tanulmányok készítését célzó kutatási
témákban az összegyűjtött adatok felhasználásával és együttműködve a tagországokkal;
– a TER adatbázis karbantartásának, feldolgozásának és frissítésének folytatása;
– a PCO együttműködése más, adatgyűjtéssel foglalkozó nemzetközi intézményekkel.
4. A vasút üzemeltetésének, szervezésének és irányításának javítása:
– kiválasztott folyosókon a szolgáltatások javítását célzó új tanulmányok ösztönzése, elemzés, következtetések és
ajánlások; – a vasúttársaságok által végrehajtott szerkezet-átalakítási intézkedések értékelése;
– a „TER műszaki és üzemi paraméterek”, valamint az AGC és AGTC paraméterei alkalmazásának értékelése;
– a kombinált fuvarozás fejlesztésével kapcsolatos tanulmányok támogatása a tagállamokban és kapcsolatok
létesítése a kombinált fuvarozást végző gazdasági szereplőkkel; – a vasúttársaságok piacorientált irányítással kapcsolatos tevékenységének szervezése;
– új szolgáltatások bevezetésére irányuló intézkedések (szabad teherszállítási útvonalak, vegyes vállalatok) vagy/és
nemzetközi csoportosulások értékelése; – a TER országok által alkalmazott környezetbarát közlekedéssel kapcsolatban bevezetett intézkedések értékelése;
– a TER országokban az országos közlekedési infrastruktúrához való jog biztosításával kapcsolatban hozott
intézkedések értékelése. 5. Vasúti technikák és technológiák harmonizációjának támogatása, a legjobb gyakorlatok megosztása és a know-how
átadása a TER tagországok részére – Workshop-ok, szemináriumok szervezése a know-how és új technológiák átadása érdekében;
– egyéb intézményekkel való együttműködés a vasúti pályák karbantartása, jelzőberendezések és
telekommunikációs eszközök modernizálása, információs technológiák alkalmazása érdekében stb.
6. Eurázsiai közlekedési kapcsolatok fejlesztése – a vasúti és kombinált fuvarozás eurázsiai kapcsolódása fejlesztésének támogatása;
– a közép-ázsiai és kaukázusi országok, valamint a többi TER tagország integrálsáának elősegítése a vasúti és
kombinált fuvarozás területén; – a közép-ázsiai és kaukázusi országok tevékenységeinek és kezdeményezéseinek támogatása vasúti és kombinált
közlekedési rendszereik modernizálása érdekében a TER projekt tapasztalatai alapján.
TRANSZ-EURÓPAI VASÚTI (TER)
EGYÜTTMŰKÖDÉSI ALAPÍTVÁNYI EGYEZMÉNY
Melléklet CÉLKITŰZÉS TEVÉKENYSÉG EREDMÉNY
1. A TER Master Plan utókövetése 1.1. A TER Master Plan következtetéseinek és ajánlásainak
végrehajtása. 1.1.1. 1.1.2. 1.1.3. A TER Master Plan végrehajtásában részt vevő TER-tagországok és közvetlen szomszédjaik tevékenységének
figyelemmel kísérése. A TER Master Plan következtetéseinek és ajánlásainak utókövetése, beleértve a gerinchálózat alakítását is
2010-ben, 2015-ben és 2020-ban. A TER Master Plan alapján kidolgozott beruházási stratégia frissítése 2008-ra befejeződik.
2. A TER-hálózat fejlesztése (vasút és kombinált szállítás)
2.1. 2.2. 2.3. 2.4. 2.5. 2.6. 2.7. 2.8.
2.9. Az Alapítványi Egyezmény állandó frissítése. A TER-en belüli, az EU- és más releváns szervekkel történő
együtt-működési tevékenységek optimalizálása. A tagországok vasútpolitikájának az EU direktíváival történő
harmonizációja. A TER-hálózat felülvizsgálata A TER Master Plan-on belül azonosított projektek végrehajtása.
TER-torlódások, beleértve a határátkelés könnyítését is. Intermodális szállítás és logisztika
Tárgyalásokon, konferenciákon stb. való részvétel. Szemináriumok, workshopok és továbbképző tanfolyamok
2.1.1. 2.2.1. 2.3.1. 2.4.1. 2.5.1. 2.6.1 2.6.2 2.6.3.
2.7.1. 2.7.2. 2.8.1. 2.8.2. 2.9.1. Mellékletekkel és Függelékekkel ellátott frissített Alapítványi Egyezmény.
A TER-tevékenységek koordinálását szolgáló rendszer javulása a TER-en belül és e szervezeten kívül,
különösképpen a tagországokat érdeklő területeken. A jelenlegi helyzet és a vasúti szállításra vonatkozó jogszabályoknak az EU irányelvekkel összhangban történő
további harmonizációjához szükséges intézkedési javaslatok értékelése. – A TER Master Plan alapján frissített TER Network, új fejlesztések illetve a TER-hez csatlakozó új országok.
– A Kormány terveinek és programjainak összesítése, valamint a TER-vonalak felújítására illetve az új
TER-vonalak létesítésére vonatkozó megvalósíthatósági vagy beruházásokat előkészítő tanulmányok.
– A TER-régióban lévő új vasúti kapcsolatokon vagy vonalakon történő szállítás fejlesztésére vonatkozó
tanulmányok támogatása. – A régióban meglévő vonalak lehetséges helyreállítására vonatkozó tanulmányok támogatása, beleértve az
Ukrajnán európai nyomtávon keresztülhaladó vonalakat is. – A TER-vonalakon áthaladó forgalom előrejelzése.
– A TER-hálózat fejlesztésére vonatkozó jelentések. A TER Master Plan tanulmány által javasolt projektek végrehajtási helyzetének időszakos értékelése.
A torlódásokra vonatkozóan kidolgozott előzetes megvalósíthatósági tanulmányok, valamint a határátkelés
könnyítése vonatkozásában elért előrehaladás értékelése és véleménycsere általánosan elfogadott
kritériumok alapján. A torlódásokkal kapcsolatos helyzet javítása, illetve a torlódások megszüntetése megfelelő közös lépések
révén, valamint a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök nemzeti szinten történő végrehajtásának értékelése és
a releváns európai szervekkel való együttműködés fejlődése. Továbbképző tanfolyamok szervezése a Közlekedési Minisztérium, a MÁV, a Pénzügyminisztérium vám- és
pénzügyőrségi részlegének és a Belügyminisztérium határőrségének szakértői részvételével a nemzetközi
szabályzással összhangban, a határellenőrzési eljárások könnyítésére vonatkozó tapasztalatcsere érdekében.
Az intermodális szállítás fejlesztése, valamint a kombinált szállítást kiszolgáló logisztikai áruforgalmi
központ-platformok és terminálok stb. építése terén elért előrehaladás értékelése.
Segítség az intermodális szállítást és a logisztikai áruforgalmi központ projektek fejlesztését támogató
megfelelő jogszabályok elfogadásához. A megfelelő nemzetközi találkozókon való részvételt követően a PCO jelentése.
A végrehajtó ügynökség információkat állít össze a TER-tagság számának növelése érdekében a
nem-tagországokkal, illetve a TER-tagországok érdekében a szorosabb együttműködés támogatására a más
nemzetközi szervezetekkel folytatott kapcsolatfelvételekről. Vasúti vezetői találkozók, szemináriumok, workshopok stb. szervezése; a TER-tagországok különböző
konferenciákon való részvételének támogatása; a TER EU- és nem EU-tagországait érdeklő releváns témákról
tartandó továbbképzések szervezése. 3. A vasúti adatbank fejlesztése és
hasznosítása. 3.1. 3.2. 3.3. A rendszer javítása az adatbank közös hasznosítására.
A TER-adatok karbantartása, feldolgozása és frissítése. A PCO együttműködése az adatgyűjtésért felelős más szervekkel.
3.1.1. 3.2.1. 3.2.2. 3.3.1. Az összegyűjtött adatok frissítése, és a meglévő adatok használata az adatbankba adatokat szolgáltató
tagországok által. A Földrajzi Információs Rendszer (GIS) hasznosítása a TER PCO jelentésekben beleértve a szaktanácsadók által
nyújtott szolgáltatásokat is. Az országoktól megkapott térképeket és a feldolgozott, frissített adatokat a TER PCO biztosítja minden
tagország számára az egyes hálózatai és területei vonatkozásában. A TER PCO a teljes hálózatra vonatkozó
összesített térképekkel és feldolgozott adatokkal fogja javítani a tagországok térképekkel való ellátásának
rendszerét, meghatározott feltételek esetén a TER nemzeti koordinátorok döntenek a TER Adatbázis Szakértői
Csoport vonatkozó javaslatairól, amelyet újraélesztenek. A tagországok előírásainak megfelelő feldolgozott adatok rendelkezésre állása.
A PCO-nak más, az adatgyűjtésért felelős nemzetközi intézményekkel való együttműködésének fejlesztése.
Ö
Z L
Ö N
Y CÉLKITŰZÉS TEVÉKENYSÉG EREDMÉNY
4. A vasút gazdasági és pénzügyi helyzetének és a vezetéssel kapcsolatos
dolgoknak a javítása. 4.1. 4.2. 4.3. 4.4. 4.5.
4.6. 4.7. 4.8. A szolgáltatások javítására vonatkozó szükségletek értékelése a
kiválasztott folyosók mentén az európai szabványoknak megfelelően. A műszaki háttér értékelése a TER-vonalak mentén.
Az európai szabványoknak megfelelő gazdaságos és pénzügyi vasút-üzemeltetés és vezetés.
Vezetői információs rendszerek működése és a szállítási infrastruktúra-tervezés javítása
Kombinált szállítás A vasutak átstrukturálása az új európai szabványoknak
megfelelően. Infrastrukturális projektek vezetése és finanszírozása Az üzleti terv javítása
4.1.1. 4.1.2. 4.2.1. 4.2.2. 4.3.1. 4.4.1. 4.5.1. 4.6.1.
4.7.1. 4.8.1. A kiválasztott folyosókon és kapcsolatokon várható forgalom alakulására vonatkozó tanulmányok.
Az új vasúti szolgáltatások (gyorsforgalmi utak, vegyes vállalatok stb.) végrehajtásához szükséges gazdasági
és jogi feltételek értékelése, illetve a nemzeti irányelvek harmonizációja az EU-jogszabályokkal vagy a
nemzetközi egyezményekkel összhangban. A TER-vonalak műszaki hátterének (állomások, pályák stb.) szükséges modernizációjára vonatkozó jelentés.
Találkozók szervezése a többi európai ország tapasztalataival kapcsolatos információcsere számára.
Értékelő jelentés azokról az intézkedésekről, amelyeket a Vasúti Testületek az EU-direktívákkal összhangban
elfogadtak, illetve a jogszabályok harmonizációja az EU vasútpolitikájával.
A TER-tagországokban működő vezetői információs rendszerek aktuális helyzetéről szóló értékelő jelentés a
további lépések számára. A nemzetközi kombinált szállítás fejlesztését akadályozó összes tényező azonosítása, és a megszüntetésükre
az EU szabályozással összhangban lévő tett javaslatok értékelése.
A TER-tagországokban a vasutak átstrukturálásának megvalósítására vonatkozó előrehaladási jelentés.
Tapasztalatcsere és know-how transzfer a külső tanácsadók támogatásával folyó vasúti projektek irányításával
kapcsolatosan. Az üzleti tervkészítés értékelése a tagországok vasúti testületeiben.
5. A vasúti technikák és technológia har-monizációjának tá-mogatása.
5.1. 5.2. 5.3. 5.4. 5.5. 5.6. 5.7. 5.8.
Gördülő állomány Vasúti technológia Villamosítás, jelzések, telekommuni-káció, információtechnológia.
Az új szolgáltatásokat lehetővé tevő információcsere. A vasúti szállítás termelékenységével kapcsolatos információk
cseréje. A vasúti szállítással kapcsolatos környezeti aspektusok. Vasútvédelmi és -biztonsági szabályok
Az interoperabilitás koncepciójának megvalósítása az EU-irányelvekkel összhangban. 5.1.1.
5.1.2. 5.2.1. 5.2.2. 5.3.1. 5.4.1. 5.5.1. 5.6.1. 5.7.1.
5.8.1. Találkozók, workshopok szervezése és a vasúti berendezések releváns iparágainak és gyártóinak
meglátogatása a know-how transzfer és a dokumentáció érdekében.
Értékelés és véleménycsere a gördülő állomány gyártásának, beszerzésének és karbantartásának terén
tapasztalható új fejlesztésekkel kapcsolatosan. A TER-tagországok új gyártási technológiáival kapcsolatos értékelő jelentés; javaslatok készítése a különböző,
a TER-ben tagsággal nem rendelkező országokból származó know-how transzfer számára.
A pályakarbantartással és a mérnöki tevékenységgel kapcsolatos kerekasztal-rendezvények szervezése.
Az ezeken a területeken tervezett projektek külső szakemberekkel történő megvalósítását támogató
javaslatok, beleértve az ETCS-projektek támogatását is. Az új vasúti szolgáltatások megvalósítását akadályozó adminisztratív vagy műszaki tényezők azonosítása.
A TER-tagországokban a vasúti szállítás termelékenységével kapcsolatos információk cseréje.
Jelentés a TER-tagországokban elfogadott azon intézkedésekről, amelyek tükrözik, hogy milyen előrehaladást
értek el a vasúti szállítás környezetbarátságának terén. Know-how és információ-transzfer ezekben a témákban, valamint a többi európai országban az ezzel a
célkitűzéssel összefüggésben kidolgozott intézkedések végrehajtása terén szerzett tapasztalatok.
Az interoperabilitással kapcsolatos feladat végrehajtására vonatkozó információk cseréje az egyes
országokban az EU legfrissebb direktíváival és szabályozásával összhangban.
6. Az eurázsiai szállítási kapcsolatok fejlesztése 6.1. A vasúti és a kombinált szállítás fejlesztésének támogatása az
eurázsiai kapcsolatokban. 6.1.1. 6.1.2. Hozzájárulás a közép-ázsiai és kaukázusi országok erőfeszítéseinek a többi TER-tagországokéival történő
integrációjához a vasúti és a kombinált szállítás terén.
A közép-ázsiai és kaukázusi országok közös lépéseinek és kezdeményezéseinek a TER projekt-tapasztalatok
alapján történő támogatása vasúti és kombinált szállítási rendszereik modernizálása érdekében.
Z
L Ö
N Y 2. RÉSZ
2006-2010. ÉVI KÖLTSÉGVETÉS TRANSZ-EURÓPAI VASÚT (TER)
A TRANSZ-EURÓPAI VASÚT PROJEKT 2006-2010. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSE A 2005. DECEMBER 31-I TAGSÁGI
HELYZET SZERINT
Kód Rész 2001-2005 2001 2002 2003 2004 2005
10 Projekt személyzet 11,00 Nemzetközi
szakértők 11,01 Tanácsadók 25 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00
11,04 Részösszeg 25 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00
13,00 Adminisztratív
segédszemélyzet 3 425,00 685,00 685,00 685,00 685,00 685,00
15,00 Hivatalos
utazások 110 000,00 22 000,00 22 000,00 22 000,00 22 000,00 22 000,00
16,00 Kiküldetési
költségek 50 000,00 22 000,00 22 000,00 22 000,00 22 000,00 22 000,00
19,00 Összetevő
összesen 163 425,00 32 685,00 32 685,00 32 685,00 32 685,00 32 685,00
20 Alvállalkozás 21,00 Alvállalkozás 25 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00
29,00 Összetevő
összesen 25 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00 5 000,00
30 Oktatás 32,00 Csoportos
oktatás 275 000,00 55 000,00 55 000,00 55 000,00 55 000,00 55 000,00
39,00 Összetevő
összesen 275 000,00 55 000,00 55 000,00 55 000,00 55 000,00 55 000,00
40 Berendezések 41,00 Fogyóeszközök 10 000,00 2 000,00 2 000,00 2 000,00 2 000,00 2 000,00
42,00 Nem
fogyóeszközök 14 075,00 2 815,00 2 815,00 2 815,00 2 815,00 2 815,00
49,00 Összetevő
összesen 24 075,00 4 815,00 4 815,00 4 815,00 4 815,00 4 815,00
50 51,00 Berendezések
üzemeltetése és
fenntartása 15 000,00 3 000,00 3 000,00 3 000,00 3 000,00 3 000,00
52,00 Jelentések
költségei 15 000,00 3 000,00 3 000,00 3 000,00 3 000,00 3 000,00
53,00 Vegyes kiadások 82 500,00 16 500,00 16 500,00 16 500,00 16 500,00 16 500,00
59,00 Összetevő
összesen 112 500,00 22 500,00 22 500,00 22 500,00 22 500,00 22 500,00
99 Projekt összesen 625 000,00 125 000,00 125 000,00 125 000,00 125 000,00 125 000,00
A) Összes hozzájárulás és bevétel 800 000,00 B) Teljes tervezett kiadás A) osztva 1,28-dal 625 000,00
C) A B) programtámogatásának kb. 13%-a 81 250,00
D) A B) működési tartalékának kb. 15%-a 93 750,00
E) Mindösszesen kiadás 800 000,00 Lásd ezzel együtt a Melléklet 2. részét, valamint a Melléklet 3. részét, és a VI. Függeléket – Költségvetés – is.
3. RÉSZ
A 2006–2010. ÉVI KERETRENDELKEZÉSEK FÜGGELÉKEKKEL Ausztria, Bosznia-Hercegovina, Bulgária, Cseh Köztársaság, Görögország, Grúzia, Horvátország, Lengyelország,
Litvánia, Magyarország, Olaszország, Orosz Föderáció, Románia, Szlovákia, Szlovénia és Törökország Kormányai,
tekintettel a Transz-Európai Vasút (TER) Projekt dokumentumra, figyelemmel a két- és sokoldalú megállapodásokra a vasúti és a kombinált fuvarozás területén, különösen az Európai
Egyezményre a Fő Nemzetközi Vasútvonalakról (AGC) és az Európai Egyezményre a Fontos Nemzetközi Kombinált
Fuvarozási Vonalakról és ezek Létesítményeiről (AGTC), amelyek kidolgozása az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági
Bizottsága keretében történt, valamint az EU vasúti közlekedés területén kidolgozott szakmapolitikájára, különös
tekintettel az EU jelenlegi tagországaira, illetve a hamarosan csatlakozó országokra és ezen politika alkalmazásának
szükségességére, óhajtva az országaik közötti, valamint országaik és más európai országok közötti nemzetközi vasúti és kombinált
fuvarozások megkönnyítését és fejlesztését, törekedve a szállítási műveletek minőségének és hatékonyságának javítására,
felismerve azokat a nyugat-kelet irányú szállítási igényeket, amelyek valószínűleg a közép- és kelet-európai
országokban bekövetkezett alapvető változásokból erednek, megállapodnak, hogy együttműködnek azon törekvésben, hogy az AGC és az AGTC Egyezmény keretében
megvalósítsák a Transz-Európai Vasúti (TER) Projektet az alábbi rendelkezések szerint.
I. A „TRANSZ-EURÓPAI VASÚT (TER)” PROJEKT
A TER Projekt számos olyan célkitűzést és azok megvalósításához vezető tevékenységet tartalmaz, amelyek
a nemzetközi vasúti és a kombinált fuvarozás, a személy- és áruszállítás minőségének és hatékonyságának javítását
célozzák a következő országok fő nemzetközi vonalain: Ausztria, Bosznia-Hercegovina, Bulgária, Cseh Köztársaság,
Görögország, Grúzia, Horvátország, Lengyelország, Litvánia, Magyarország, Olaszország, Orosz Föderáció, Románia,
Szlovákia, Szlovénia és Törökország. Bár ezek a vonalak nem jelentik a fenti országok teljes vasúthálózatát, hanem csak részét, mégis összefüggő
vasúthálózatot képeznek, amelynek neve a következőkben TER hálózat.
A TER hálózat nemcsak az észak-dél folyosót, hanem a Nyugat-Kelet vonalakat is magában foglalja, amelyeket szintén
figyelembe kell venni a régióban lejátszódó új fejlemények és integrációs folyamatok vizsgálata során.
A TER Projekt csak a TER hálózatra vonatkozik. Tekintetbe veszi még a fenti országok kapcsolódó kombinált fuvarozási
létesítményeit és berendezéseit is. II. CÉLOK
A TER Projekt általános célja, hogy segítséget nyújtson a tagországoknak egy összefüggő hatékony vasúti és kombinált
szállítási rendszer létrehozásában a közép- és kelet-európai országok, valamint ezen országok, és más európai
országok között, az EU politika végrehajtásában ezen a területen az új EU tagországokban és a csatlakozó
országokban, a TER Master Plan erdményeinek alkalmazásához biztosítson egy megfelelő keretet és segítse elő az új
vonalak létesítését egy hatékonyabb és pénzügyileg versenyképes közlekedési módozat eléréséért a régióban
található országok koordinált erőfeszítéseivel. Hatékony, versenyképes szolgáltatások nyújtásával a TER rendszernek vonzóvá kell válnia az ügyfelek számára, mind
a személy-, mind az árufuvarozásban, és képesnek kell lennie a Közép- és Kelet-Európán belüli, onnan és oda irányuló
nemzetközi fuvarozási piac igényei jelentős részének kielégítésére, ezzel enyhítve a torlódást és enyhítve
a környezetvédelmi és biztonsági problémákat ezen országok főbb nemzetközi vonalain.
A részletesebb célok a következők: A) Az infrastruktúra fejlesztése
Néhány rövid szakasz kivételével a TER hálózat fizikai terve már létrejött. Az infrastruktúra szabványai, színvonala
azonban messze elmarad az AGC és AGTC Egyezményekben ajánlottaktól.
Ezért az e területen kitűzött célok közül az első helyen a TER szabványok bevezetése áll (középtávon), a végső
célkitűzés pedig a meglévő infrastruktúra felfejlesztése az AGC és AGTC Egyezményekben meghatározott szintekre.
A kombinált fuvarozáshoz kapcsolódó létesítményeket illetően a cél a meglévők korszerűsítése, új létesítmények
kifejlesztése és az összes létesítmény ellátása megfelelő berendezésekkel.
A TER Master Plan eredményeként meghatározott beruházási projektek megvalósítása az egyik fő cél. Ezen
tevékenység nyomonkövetésének lehetővé kell tennie a TER tagországok számára, hogy magasabb szintűvé
modernizálják vasúti infrastruktúrájukat. B) A szállítóeszközök korszerűsítése A szállítóeszközök (gördülőállomány, vonóerő, jelző- és távközlő berendezések stb.) sok esetben nem igazodnak a mai
teljesítményekhez. A cél ezért folyamatos lecserélésük új eszközökkel, a különböző országok által alkalmazott
eszközök szükséges összehangolása érdekében, legalább a kompatibilitás szintjén. Szemináriumok és workshopok
révén történő know-how és technikai dokumentáció átadását is tekintetbe kell venni új megoldások (vegyes
vállalatok, lízing stb.) biztosítása érdekében. C) A szervezet alkalmassá tétele a piacorientált irányításra
A vasutak mára már nem tudták megtartani múltbeli uralkodó szerepüket. A piacgazdaságokban a közúti
árufuvarozásnak sikerült kielégítenie a fuvaroztatók jobb háztól házig szolgáltatások és adott időre történő
kiszállítások iránti igényeit, és a fuvarozási piacon való részesedésük sokkal jelentősebb lett, mint a vasút részesedése.
A közép- és kelet-európai országokban, az alapvetően eltérő szemlélet következtében, a vasutak évtizedeken át
a legjobb helyzetben voltak más közlekedési ágakhoz viszonyítva. Ezekben az országokban azonban a legutóbbi
fejlemények és a gazdaság piaci elveinek elfogadása a közúti fuvarozás erőteljes és gyors fejlődéséhez fog vezetni.
Mind a fejlődés, mind az átmeneti időszakot követő visszaesés következtében a vasúti forgalom mára már erősen
visszaesett. Ha ez a helyzet folytatódik, a kormányoknak hamarosan igen komoly problémákkal kell szembenézniük.
A végső cél ezért a vasúttársaságok segítése annak érdekében, hogy korszerű, hatékony, piacorientált szervezettel és
irányítással rendelkezzenek, amely biztosítani képes a zökkenőmentes átmenetet a közép- és kelet-európai országok
közlekedési szektorában a különböző ágak közötti új egyensúly létrejöttéig. Különösen fokozott figyelmet kell
szentelni a nemzetközi kombinált fuvarozásnak. A terminálokról való közúti fuvarozás előnyeit párosítani kell a vasút
környezetvédelmi és biztonsági előnyeivel hatékony nemzetközi kombinált fuvarozási szolgáltatások nyújtása
céljából. A szolgáltatás vasúti részének azonban hatékonynak és megfelelő minőségűnek kell lennie. A határátmeneti
eljárásokat egyszerűsíteni kell az új európai és nemzetközi szabványoknak megfelelően. A vasúttársaságoknak
kereskedelmi szemléletüket tovább kell javítaniuk. E cél elérése érdekében a vezetést ilyen irányban képezni kell. Az EU
irányelvek megvalósítását is fő feladatként kell figyelembe venni.
III. KIEMELT INTÉZKEDÉSEK
1. A TER hálózat jelenlegi helyzetéből kiindulva rövid távú intézkedéseket kell tenni az alábbiak céljából:
– a TER Master Plan-ben meghatározott projektek alkalmazása
– új kapcsolódások, a korszerűsítést igénylő vasúti tengelyek, a felszámolandó nagyobb infrastrukturális szűk
keresztmetszetek, és a legsürgetőbb berendezés-igények és gördülőállományok meghatározása,
– szervezési intézkedések megállapítása különösen a határátmenetek megkönnyítése, a kombinált fuvarozás
fejlesztése és freight village projects és a kereskedelmi és általános szolgáltatások javítása terén.
2. A meglévő megvalósíthatósági előtanulmányok áttekintése, újak kidolgozására vonatkozó javaslatok, beleértve
a forgalmi előrejelzéseket és a költség/haszon elemzéseket. 3. A szükséges új beruházások értékelése, vagy finanszírozása a prioritásra vonatkozó javaslatokkal.
4. A TER Master Plan eredményeképpen a meghatározott projektek alkalmazása
IV. RENDSZERES TEVÉKENYSÉGEK
1. Infrastruktúra-fejlesztés – A TER hálózat létrehozása és korszerűsítése, beleértve a nyugat-kelet összeköttetéseket, és tekintetbe véve
a jelen Egyezményben meghatározott TER paraméterek és más kapcsolódó, európai szinten egyeztetett
fejlesztéseket is. – A jelentősebb szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések meghatározása, valamint az ezekkel
kapcsolatos infrastrukturális munkálatok elvégzése, beleértve a TER Master Plan-ben meghatározott határátkelési
pontokat is. A prioritások megállapítása. – Megvalósíthatósági előtanulmányok és megvalósíthatósági tanulmányok kidolgozása.
– Ütemtervek az előtervezési, tervezési és kivitelezési munkákra.
– Vasúti projektek finanszírozása. 2. A kombinált fuvarozás fejlesztése
– Adatgyűjtés az összes közlekedési ágban a forgalmi folyamatokról. A nagyobb nemzetközi közúti fuvarozási
folyamatok meghatározása a TER hálózaton át, onnan és oda irányuló forgalomban.
– Tanulmányok alternatív kombinált fuvarozási megoldások kidolgozásáról a TER hálózaton át, onnan és oda
irányuló forgalomban. – A nemzetközi kombinált fuvarozás fejlesztését gátló akadályok megállapítása, beleértve az átrakó terminálok,
különleges vasúti kocsik, konténerek és csereszekrények stb. hiányosságait.
– Javaslatok ezeknek az akadályoknak a megszüntetésére. – A TER tagországok által teendő lehetséges intézkedések meghatározása az EU-ban a vasúti árufuvarozás
területén tett lépésekhez való közeledés céljából. – A javaslatokra megvalósítási sorrendjének meghatározása költség/haszon elemzés alapján.
– Finanszírozás. – A veszélyes áruk kombinált fuvarozása fejlesztési lehetőségeinek áttekintése.
3. Oktatás Szemináriumok és műhelyek a piacorientált irányításról és más kereskedelmi kérdésekről, a számítógépek vasúti
alkalmazásáról, a CAD rendszerekről, új technológiákra és meglévő berendezésekre vonatkozó know-how és
dokumentáció átadása. 4. A vasutak hatékonyságának javítása – A TER országokban a vasúti fuvarozás hatékonyságának javítását gátló nagyobb (nem infrastrukturális) akadályok
meghatározása, beleértve a gördülőállomány, a vonóerő és a jelző- és távközlő berendezések elavultságát vagy
kompatibilitásának hiányát, a késéseket a határátmeneti forgalomban, a nemzetközi vasúti fuvarozás nem
megfelelő szabályozását stb. – Javaslatok ezen akadályok kiküszöbölésére.
– Prioritások megállapítása költség/haszon elemzés alapján. – Finanszírozás.
5. Több közlekedési ágat érintő adatbank létrehozása – Adatok a forgalmi folyamatokról és előrejelzésekről (intermodális szemlélet).
– Műszaki és üzemi paraméterek, gördülőállomány stb. – A határállomások adatai.
– A vasút-komp kapcsolatok adatai. V. TER KÖLTSÉGVETÉS
Az Intéző Bizottság a munkaprogramban szereplő tevékenységek megvalósításához szükséges kiadások fedezetére
éves költségvetést készít az alábbiak alapján: 1. Források
a) A tagországok természetbeni és pénzbeli hozzájárulásai. b) Más nemzetközi szervezetek, nemzeti és/vagy magántestületek, valamint a tagországokon kívüli országok
pénzbeli vagy természetbeni hozzájárulásai. A részt vevő országok vállalják, hogy természetbeni hozzájárulással fedezik a Projekt nemzeti tevékenységei részeként
a Munkatervből adódó valamennyi feladat költségeit (pl. adatszolgáltatás, elemzés, tanulmányok készítése,
szakértők). 2. Kiadások A Projekt koordinációjával kapcsolatos kiadások főbb sorait a költségvetési oldal tartalmazza.
A részt vevő országok továbbra is fizetik a nemzeti személyi állomány helyi munkabérét, társadalombiztosítási
járulékait és más illetményét, akár valamely másik országban dolgoznak a Projekten, akár üléseken, tanfolyamokon
stb. vesznek részt kiküldetésben. A munkaprogramban szereplő és az egyes országoknak kiadott különleges
tanulmányokat a Projekt költségvetéséből finanszírozzák. VI. A KÖZPONTI PROJEKTIRODA HELYE
A TER Központi Projektiroda Magyarországon, Budapesten működik.
VII. VÉGREHAJTÓ ÜGYNÖKSÉG
Az ENSZ/EGB-t kérik fel a Projekt Végrehajtó Ügynökség feladatainak az ellátására.
VIII. FÜGGELÉKEK
A következő függelékek a Melléklet 3. részének szerves részét képezik és az alábbiakból állnak:
I. Függelék TER hálózat (A TER vonalak listája, a TER Hálózat térképe, és a TER paraméterek)
II. Függelék Intéző Bizottság (SC) III. Függelék Nemzeti Koordinátori Csoport (TERNC)
IV. Függelék Nemzeti Koordinátorok (NC) V. Függelék Központi Projektiroda (PCO)
VI. Függelék Költségvetés VII. Függelék Az EGB és a Központi Projektirodát (PCO) befogadó Kormány közötti Egyezménylevél
VIII. Függelék Egyezmény-mintalevél, amelyet az EGB és azon ország Kormánya között írnak alá, amely
a Projektvezető vagy a Központi Projektiroda más munkatársának országa.
I. FÜGGELÉK A Transz-Európai Vasút (TER) vonalainak listája
E 010 {Helsinki–Vainikkala}–Luzsajka
(RZD/VR)–Buszlovszkaja–Sankt-Peterburg/Szentpétervár–Akagyemicseszkaja–Moszkva TN 001 E 020 {Berlin–Frankfurt/O}–Rzepin
(PKP/DB)–Poznan–Barlogi–Lowicz–Warszawa/Varsó/Skierniewice–Luków–Terespol
(PKP/BC)–{Breszt (BC/PKP)–Minszk–Orsa}–Krasznoje
(RZDBC)–Szmolenszk–Moszkva–Nyizsnyij
Novgorod–Jekatyerinburg–{Omszk–Novoszibirsk–Krasznojarszk–Irkutszk–Vlagyivosztok}
TN 013 E 030/1 Tarnów–Nowy Sacz–Muszyna (PKP/ZSR)–Plavec/Palocsa (ZSR/PKP)–Kysak/Sároskőszeg
és
Kosice/Kassa–Cana/Hernádcsány (ZSR/MÁV)–Hidasnémeti (MÁV/ZSR)–Felsőzsolca
TN 031 E 050 {Buchs (SBB/ÖBB)}–Feldkirch–Innsbruck–Baumkirchen–Schwarzach/St.
Veit–Bischofshofen–Salzburg–Wels–Marchtrenk–Linz–Wien/Bécs–Bruck/L.–Hegyeshalom
(MÁV/ÖBB)–Győr–Komárom–Budapest–Hatvan–Miskolc–Nyíregyháza–Záhony
(MÁV/UZ)–{Chop/Csap (UZ/MÁV)–Lviv/Lvov–Kyyiv/Kijev–Zernovo (UZ/RZD)}–Szuzemka
(RZD/UZ)–Moszkva
és
{Fasztov–Dnipropetrovsk/Dnyepropetrovszk–Krasznoarmejszk–Krasznaja Mogila
(UZ/RZD)}–Gukovo–Licsaja–Asztrahán (RZD) Kazahsztán)
TN 034 T 050 Wien/Bécs Meidling–Ebenfurth–Sopron (GySEV/RoeEE)–Győr
és
Wien/Bécs Meidling–Ebenfurth–Wiener
Neustadt/Bécsújhely–Loipersbach/Lépesfalva–Sopron (GySEV/ÖBB)
TN 037 E 050/2 {Kvaszino (UZ/RZD)}–Uszpenszkaja–Taganrog–Rosztov–na–Donu
és
Tyihoreckaja–Armavir
TN 040 E 052 Wien (/Bécs Süd–Marchegg (ÖBB/ZSR)–Devínska Nová Ves/Dévényújfalu
(ZSR/ÖBB)–Bratislava/Pozsony–Galanta/Galánta–Nové Zámky/Érsekújvár–Stúrovo/Párkány
(ZSR/MÁV)–Szob–Budapest–Cegléd–Szolnok–Püspökladány–Debrecen–Nyíregyháza
TN 043 T 053 Parndorf/Pándorfalu–Kittsee/Köpcsény (ÖBB/ZSR)–Petrzalka/Pozsonyligetfalu TN 046
E 054/1 Püspökladány–Biharkeresztes (MÁV/CFR)–Episcopia Bihor/Biharpüspöki
(CFR/MÁV)–Oradea/Nagyvárad–Cluj–Napoca/Kolozsvár–Coslariu/Koslárd TN 055
E 056 Budapest–Maglód–Újszász–Szolnok–Lőkösháza (MÁV/CFR)–Curtici/Kürtös
(CFR/MÁV)–Arad–Timisoara/Temesvár–Craiova–Videle– Bucuresti/Bukarest TN 064
E 066 {Chop/Csap}–Halmeu/Halmi (CFR/UZ)–Satu Mare/Szatmárnémeti–Oradea/Nagyvárad–
Arad–Timisoara/Temesvár–Stamora Moravita/Alsósztamora (CFR/JZ)
T 067 Graz–Jennersdorf (ÖBB/MÁV)–Szentgotthárd (MÁV/ÖBB)–Körmend TN 100 E 069 Budapest–Székesfehérvár–Nagykanizsa–Murakeresztúr (MÁV/HZ)–Kotoriba
(HZ/MÁV)–Cakovec/Csáktornya (HZ/SZ)–Sredisce (SZ/HZ)–Ormoz–Pragersko–Zidani
Most–Ljubljana–Pivka–Divaca–Koper
TN 103 T 069 Székesfehérvár–Veszprém–Boba–Zalalövő–Hodos/Őrihódos (SZ/MÁV)–Murska
Sobota/Muraszombat–Ormos TN 106
E 071 Budapest–Dombóvár–Gyékényes (MÁV/HZ)–Koprivnica/Kapronca
(HZ/MÁV)–Zagreb/Zágráb–Ostarije–Rijeka/Fiume TN 115 E 074 Eskisehir–Alayunt–Balikesir–Manisa–Izmit TN 118
E 085 Budapest–Kiskunhalas–Kelebia (MÁV/JZ)
és
{Volkovo (CFARYM/JZ)/Tabanovci (CFARYM/JZ)–Szkopje–Veles–Gevgelija
(CFARYM/CH)–Thessaloniki/Szaloniki–Athína/Athén}
E 203 Jekatyerinburg–Kurgan–{Presnogorkovka RZD/Kazahsztán)} TN 142 T 262 Radviliskis–Pagégiai (LG/RZD)–{Kalinyingrád}–Braniewo (PKP/RZD)–Malbork TN 145
E 500/2 Rjazany–Ruszevka–Szamara–Orenburg TN 160 E 500/3 Kocsetovka–Grjazi–Voronyezs–Gukovo Volzsszkij–Rosztov–na–Donu
és
Tyihoreckaja–Krasznodar–Novorosszijszk
TN 178 T 551 Veselí n/L–Ceské Velenice (CD/ÖBB)–Gmünd (ÖBB/CD)–Wien/Bécs FJB TN 181
T 655 Psary–Kraków/Krakkó TN 199 E 680 Sofija/Szófia–Mezdra–Gorna Orjahovica–Kaszpicsany–Sindel–Varna/Várna TN 202
T 680 Medgidia–Negru Voda (SFR/BDZ)–Kardam–Sindel TN 205 E 691 Murakeresztúr–Gyékényes TN 208
T 691 Győr–Pápa–Celldömölk–Porpác–Szombathely–Körmend–Zalalövő TN 211 T 692 Csorna–Porpác TN 214
T 693 Celldömölk–Boba TN 217 E 700 Rosztov–na–Donu–Tyihoreckaja
és
Uzlovaja–Mahacskala–Jalarna
TN 220 E 700/2 Asztrahán–Uzlovaja TN 223 E 701 Armavir–Szocsi–Veszjoloje (ZSR/Grúzia)–Szuhumi–Szenszki–Szamtredia–Tbiliszi–Gardabani TN 226
E 701/1 Szamtredia–Batumi TN 229 E 701/2 Szenszki–Poti TN 232
E 703 Tbiliszi–Szadahlo TN 235 E 720 Plovdiv–Sztara Zagora–Karnobat–Burgasz TN 238
E 773 Dombóvár–Pécs–Magyarbóly (MÁV/HZ)–Beli Manastir/Pélmonostor
(HZ/MÁV)–Osijek/Eszék–Strizivojna/Vrpolje TN 253
A TER hálózat térképe Trans–Európai Vasút Hálózat TER
A TER paraméterek Műszaki paraméterek a TER hálózatra
1. Rakszelvény: UIC/B 2. Minimális vágánytengely távolság: 4,0 m
3. Névleges minimális sebesség: 120 km/h 4. Megengedett tengelyterhelés
140 km/h: 18 t 5. Megengedett folyóméter terhelés: 8 t
6. Próbavonat: UIC 71 7. Minimális peronhossz a főbb állomásokon: 250 m
8. Minimális hasznos vágányhossz: 500 m Üzemi paraméterek a TER hálózatra
1. Személyfuvarozás A határon végzendő ellenőrző eljárások (útlevél- és vámellenőrzés) rendszerének bevezetése menet közben, szükség
esetén rövid megállással a határállomáson technikai/igazgatási okokból. 2. Árufuvarozás
a) A közös határállomások rendszere kialakításának befejezése a határellenőrzés során a párhuzamosságok
elkerülése céljából. b) Az ellenőrzési eljárások ésszerűsítése a már működő közös határállomásokon.
c) A blokkvonatok határellenőrzési műveleteinek bevezetése a szomszédos vasutak termináljain, ahol csak
lehetséges. 3. Személy- és árufuvarozás Vontatójárművek használata a szomszédos TER országok területén is, ahol lehetséges.
II. FÜGGELÉK Intéző Bizottság (SC) 1. Az Intéző Bizottság (SC) a TER legmagasabb döntéshozó testülete. A Bizottság a TER államok kormányai által, lehetőleg
minisztériumi és/vagy igazgatósági szinten kinevezett képviselőkből áll. Ez a Bizottság határozza meg a Projekt
politikáját és a TER tevékenységekkel kapcsolatban teendő általános intézkedéseket, valamint határozatokat hoz
a közös lépésekről. 2. Az Intéző Bizottság feladatai a következők:
a) Bármilyen alárendelt szerv létrehozása, amit szükségesnek tart;
b) Utasítások kiadása a Projektvezetőnek vagy valamely alárendelt szervnek, amelyet létrehozhat;
c) A munkaprogram jóváhagyása; d) A TER Nemzeti Koordinátorok Csoportja által készített jelentések elfogadása;
e) A működési költségvetések és azok teljesítéséről szóló pénzügyi jelentések elfogadása;
f) A TER tevékenységére vonatkozó bármely más ügy megvizsgálása;
g) A TER hálózat és a TER-re vonatkozó adatok jóváhagyása.
3. Az Intéző Bizottság Működési Szabályzata: I. Ülések
1. Szabály Az Intéző Bizottság évente egyszer soros ülést tart, amelynek időpontját és helyét a Bizottság határozza meg.
2. Szabály Rendkívüli üléseket tartanak a Bizottság erre vonatkozó döntése alapján, amelyet vagy az ülésen hoznak meg, vagy
a következők kérésére hívnak össze: a) bármely tag, három másik tag támogatása mellett, vagy
b) a Projektvezető, három tag támogatása mellett. 3. Szabály
A Bizottság minden ülése zárt ülés, hacsak a Bizottság másképp nem dönt.
II. Napirend 4. Szabály A Bizottság a napirendet minden ülés kezdetekor fogadja el. Ha egy adott ülés előzetes napirendjén nem szerepel
a Bizottság illetékességi körébe tartozó valamely ügy, úgy erre vonatkozóan a Bizottság egy tagja vagy a Projektvezető
nyújthat be javaslatot, amelyet a Bizottság határozata alapján vesznek fel a napirendre. A Bizottság felülvizsgálhatja
a napirendet, felvéve, törölve, halasztva vagy módosítva egyes pontokat.
III. Képviselet 5. Szabály A Bizottságban minden tagot egy képviselő képviselhet, akit elkísérhetnek a Bizottság ülésére más képviselők és
tanácsadók. Az EGB mint Végrehajtó Ügynökség hivatalból vesz részt az üléseken.
IV. TISZTSÉGVISELŐK 6. Szabály A Bizottság minden év első ülésének kezdetekor tagjai képviselői közül egy elnököt és egy jegyzőt választ, akik az adott
évben látják el tisztségüket, amíg jogutódaikat meg nem választják.
7. Szabály Az elnök ilyen minőségben vesz részt a Bizottság ülésein, és nem az őt kiküldő tagállam kormányának képviselőjeként.
A tagállam kormánya küldöttségének egy másik tagját kell a Bizottság ülésein való képviselettel megbízni.
8. Szabály A Projektvezető szóban vagy írásban folyamatosan tájékoztatja a Bizottság tagjait minden olyan kérdésről, amelyben
érdekelt lehet a Bizottság, és szükség esetén részt vehet a kérdés tárgyalásában.
V. Nyelv és jelentések 9. Szabály A Projekt és az Intéző Bizottság munkanyelve az angol. A Bizottság üléseit befogadó országok lehetőség szerint
biztosíthatnak francia és/vagy orosz nyelvű tolmácsolást. 10. Szabály
A Bizottság üléseiről készült jelentések tervezeteit az ülések alatt készítik és fogadják el, valamint haladéktalanul
kiosztják a Bizottság tagjainak és az ülés más résztvevőinek. A jelentések elfogadás után nyilvánosságra hozhatók
a Bizottság által elhatározott időpontban és feltételek mellett.
VI. Határozatképesség 11. Szabály A tanácskozásokat csak a Bizottság tagjai kétharmadának jelenléte esetén lehet megkezdeni. A Bizottság
határozatainak meghozatalához minden tárgyalt kérdésben a jelen lévő tagok egyetértése szükséges.
VII. Alárendelt testületek 12. Szabály Általában a Bizottság szabályai az alárendelt testületeire is vonatkoznak.
VIII. A tagállamokon kívüli államok kormányai és nemzetközi szervezetek képviselőinek részvétele megfigyelőként
13. Szabály a) A Projekt tagállamain kívüli államok kormányai, és
b) meghatározott nemzetközi szervezetek és intézmények megfigyelőkkel képviseltethetik magukat a Bizottság
ülésein tanácskozási joggal, szavazati jog nélkül. IX. A működési szabályzat módosítása vagy felfüggesztése
14. Szabály Bármely szabály módosítható vagy felfüggeszthető az Intéző Bizottságnak az összes TER ország egyetértése alapján
hozott határozatával. III. FÜGGELÉK A TER Nemzeti Koordinátori Csoport (TERNC)
1. A TERNC tagságát a Nemzeti Koordinátorok alkotják. A TERNC ülésein részt vehetnek a tagállamok más szakértői is.
2. A Csoport általában évente kétszer ül össze. Szükség esetén rendkívüli ülést is lehet tartani.
3. A Csoport többek között: a) felel a TER műszaki tevékenységének és gazdasági aspektusainak kidolgozásáért, értékeléséért és
koordinációjáért; b) kidolgozza, értékeli és koordinálja a TER kiépítésének finanszírozásával kapcsolatos TER tevékenységeket.
Feladatai teljesítése során a TERNC figyelembe veszi az Intéző Bizottság által külön témákra létrehozott ad hoc
munkacsoportok munkájának eredményeit; c) figyelemmel kíséri a TER összes tevékenységét;
d) megvizsgálja a Projektvezető által benyújtott jelentéseket és dokumentumokat;
e) ajánlásokat tesz az Intéző Bizottságnak a munkaprogramra vonatkozóan;
f) megvizsgál minden más ügyet az Intéző Bizottság vagy a Projektvezető kérése alapján.
IV. FÜGGELÉK Nemzeti Koordinátorok (NC) A Nemzeti Koordinátort a Kormánya nevezi ki.
A Nemzeti Koordinátor a következőkért felel: 1. A saját országában ő a TER Projektben illetékes, kapcsolattartó személy;
2. Összekötő az érintett nemzeti szervezetek és a Központi Projektiroda között a PCO tevékenységekkel kapcsolatban
szükséges információk cseréjét célzó nemzeti szintű intézkedések révén;
3. Koordinálja a TER-rel kapcsolatos nemzeti tevékenységeket; 4. Tevékenységeket tervez és valósít meg, valamint eredményekről számol be a TER munkaprogrammal összhangban;
5. Eredményesen és hatékonyan használja fel a TER adatokat;
6. Részt vesz az Intéző Bizottság és a TERNC ülésein, és közreműködik a TER célok elérésében.
V. FÜGGELÉK Központi Projektiroda (PCO) A Központi Projektiroda koordinálja a jelen dokumentum feltételei alapján végzett összes tevékenységet, és az Intéző
Bizottság általános irányítása alatt, az ENSZ EGB mint Végrehajtó Ügynökség útmutatásával végzi munkáját.
A PCO székhelye Szlovák Köztársaság, Pozsony, a Szlovákia Kormánya és az ENSZ/EGB Végrehajtó Titkársága által
aláírásra kerülő, ezen Iroda munkájával foglalkozó Egyezményben foglaltak alapján
A PCO személyzete a következőkből áll: – Projektvezető
– Projektvezető-helyettes – Projektvezető-asszisztens(ek) – Egyéb személyzet A fent említett teljes személyi állomány diplomáciai útlevelet kap a származásuk szerint illetékes országtól.
A Projektvezetőt, a Projektvezető-helyettest és a Projektvezető-asszisztenst, valamint az Iroda egyéb nemzetközi
személyzetét az Egyesült Nemzetek (ENSZ) tisztviselőinek kell tekinteni, amint azt a Szlovák Köztársaság Kormánya és
az ENSZ/EGB Végrehajtó Titkársága közötti Egyezményben rögzítették. A PCO nemzetközi személyzetének szolgálatára vonatkozó feltételeket az alkalmazott származás szerint illetékes
országa és az ENSZ/EGB Végrehajtó Titkárság közötti levélváltás tartalmazza.
Az újonnan megválasztott Projektvezető előbb Projektvezető-helyettesként működik egy évig, s csak ez után lép
hivatalába. A személyzet hatásköre a következő: Projektvezető A Központi Projektiroda vezetőjét a TER államok valamelyikéből választja az Intéző Bizottság. Szolgálati ideje két év,
amit az Intéző Bizottság két további évig terjedő időszakra meghosszabbíthat az érintett Kormányával kötött
megállapodás alapján. A Projektvezető illetményét Kormánya fizeti. Szolgálati feltételeit az EGB és az érintett Kormány közötti levélváltásban
határozzák meg. Pozsonyon kívüli utazás esetén utazási és ellátási kiadásait a Projekt költségvetéséből fedezik (kivéve
a hivatali kocsi üzemeltetése és az autópályadíj Szlovák Köztársaságon belüli költségeit).
A Projektvezető az alábbiakért felel: 1. A Központi Projektiroda (PCO) irányítása;
2. Munkaprogram-tervezetek kidolgozása az Intéző Bizottság (SC) által történő jóváhagyásra, és elfogadás után
az igazgatási feladatok ellátása; 3. Az Intéző Bizottság (SC) és a TER Nemzetközi Koordinátorok (TER NC) titkári feladatainak ellátása;
4. A döntést igénylő ügyekben az Intéző Bizottság és a TER NC elnökének tanácsadás;
5. A döntést igénylő ügyekben a tagországok számára tájékoztatók készítése és terjesztése;
6. Folyamatos kapcsolattartás a Nemzeti Koordinátorokkal a TER tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos minden
ügyben; 7. A vizsgált időszakban a PCO általános tevékenységéről és a TER fejlesztéseiről az Intéző Bizottság és a TER üléseire
a Projektvezető által beterjesztésre kerülő beszámoló elkészítése; 8. A műszaki és igazgatási dokumentáció szervezése és elkészítése a TER ülésein való megtárgyalásra;
9. A különféle tevékenységek keretében tanácsadói szolgáltatást nyújtó szakértők munkájának ellenőrzése, közösen
azokkal a TER Kormányokkal, amelyek a TER számára természetbeni hozzájárulást nyújtanak;
10. A PCO illetékességébe tartozó igazgatási és pénzügyi tevékenységek ellenőrzése;
11. A TER Projekt költségvetéséhez igazgatási segítségnyújtás az Intéző Bizottság határozatai és az Egyesült Nemzetek
pénzügyi szabályzatai és szabályai szerint; 12. Szükség szerint segítségnyújtás a javasolt tanácsadók kiválasztásához, az Intéző Bizottság útmutatása mellett,
a különleges tevékenységek munkaprogram szerinti megvalósításának elősegítése céljából;
13. Az Intéző Bizottság által kiadott egyéb feladatok ellátása;
14. A Projektvezető közvetlenül az EGB Közlekedési Divíziója Igazgatójának vagy annak képviselőjének jelent;
15. Mint a PCO Szlovák Köztársaság, Pozsony szervezetének vezetője, a Projektvezető felügyeli mind a nemzetközi
személyi állományt, mind pedig a Szlovák Kormány által biztosított helyi személyzetet;
16. A Projektvezető szolgálati helye Szlovák Köztársaság, Pozsony, és erről a szolgálati helyről történő mindenféle utazás
az ENSZ/EGB Közlekedési Divíziójával való konzultáció után és annak jóváhagyásával történhet.
Projektvezető-helyettes A Projektvezető-helyettest is az Intéző Bizottság választja ki az egyik TER tagországból.
A Projektvezető-helyettest a részt vevő államok a Projektvezetőhöz hasonló alapon adják.
Feladata, hogy távollétében helyettesítse a Projektvezetőt. Külön kötelezettségeit a Végrehajtó Ügynökség és/vagy Intéző Bizottság határozza meg a Projektvezetővel közösen.
Felhatalmazása a Projektvezető felhatalmazásához kapcsolódik. Projektvezető-asszisztens Az elvégzendő munkamennyiség függvényében az Intéző Bizottság szakképzett asszisztens(eke)t választhat,
korlátozott időtartamra, aki(k) feladata a Projektvezető támogatása a TER irányításának műszaki, működési és
pénzügyi kérdéseiben. Az Intéző Bizottság a Projektvezető segítségével választja ki őket a TER Államok által javasolt jelöltek közül. A részt vevő
Államok a Projektvezetőhöz vagy a Projekrvezető-helyetteshez hasonló alapon bocsátják rendelkezésre őket.
Egyéb személyzet Amennyiben szükséges, egyéb háttérszemélyzet is foglalkoztatható és fizethető a Projektből a befogadó ország által
biztosított személyi állományon felül a TER igényei szerint. Ezt az Intéző Bizottság engedélyezi.
VI. FÜGGELÉK Költségvetés A TER Projekt olyan költségvetésből működik, amelynek fő bevételeit a tagállamok konvertibilis valutában,
készpénzben befizetett hozzájárulásai képezik. Ehhez a költségvetéshez még hozzájárulást adhatnak: tagállamokon
kívüli államok, a nemzetközi testületek és szervezetek és/vagy magántestületek.
A TER tagállamokban mind az állami, mind a magántestületek, mint az egyetemek, tervező irodák, kivitelező
társaságok, közlekedési szervezetek és bizonyos gyártó cégek stb. érdekeltek lehetnek a TER Projekt
szponzorálásában. A tagállamok konvertibilis valutában adott hozzájárulásai azonos összegűek legyenek. A természetbeni
hozzájárulások azonosságát a lehetséges mértékben kell biztosítani. Ez a költségvetés ötéves időszakra szól.
A költségvetési eszközöket, beleértve az államok természetbeni hozzájárulásait is, az EGB ellenőrzése mellett és
a Projektvezető javaslatai alapján veszik igénybe, a munkaprogrammal és az Intéző Bizottság irányelveivel
összhangban. A TER államok természetbeni hozzájárulásainak fő formái: a PCO működtetése, ülések megrendezése, a nemzeti
szakértők ellátmánya, a műszaki jellegű jelentések és oktatási programok készítése, valamint különleges koordinációs
tevékenységek ellátása és alvállalkozási szerződések kötése kormányzati végrehajtási eljárások révén.
VII. FÜGGELÉK Az Egyesült Nemzetek és a Szlovák Köztársaság közötti székhelyegyezmény a Transz-Európai Vasúti Projekt Központi Iroda
státuszáról Tekintettel a Szlovák Köztársaság döntésére, miszerint Pozsonyban biztosít helyszínt a Transz-Európai Vasúti Projekt
Központi Iroda (a továbbiakban a „TER PCO”) tevékenységeihez, valamint
Tekintettel arra, hogy a PCO fogja végrehajtani a számára a TER Együttműködési Alapítványi Egyezményben
(a továbbiakban a „TER Egyezmény”) előírt funkciókat, mely Egyezmény aláírói a Szlovák Köztársaság Kormánya és
az egyéb résztvevő Kormányok [Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága Transz-Európai Vasút (TER)
Együttműködési Alapítványi Egyezménye, Genf, 1993. december 17.], A Szlovák Köztársaság (a továbbiakban az „SZK“) és az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága
(a továbbiakban az „ENSZ EGB”) által képviselt, a Transz-Európai Vasúti Projekt képviseletét ellátó Egyesült Nemzetek
(a továbbiakban az „ENSZ”), a következők szerinti megállapodást köti:
1. cikk A Megállapodás célkitűzése 1. A jelen Megállapodás célkitűzése, hogy a TER Megállapodásban lefektetett céloknak, ajánlásoknak és útmutatásoknak
megfelelően biztosítsa a TER PCO működését Pozsonyban. 2. A TER PCO a TER Intéző Bizottság teljes körű igazgatása alatt tevékenykedik, az ENSZ EGB mint végrehajtó ügynökség
útmutatása mellett, a TER Megállapodás szerint. A TER PCO vezető partnerei a Szlovák Köztársaság részéről
a Közlekedési, Postaügyi és Távközlési Minisztérium (a továbbiakban az „SZK KPTM”) és a Külügyminisztérium
(a továbbiakban az „SZK KM”), valamint az Egyesült Nemzetek részéről a TER PCO-t az ENSZ EGB képviseli.
3. A külföldi partnerek és a szlovák szervezetek közötti együttműködés céljaira a TER PCO hozzáférést kap a Szlovák
Köztársaságban rendelkezésre álló infrastruktúrához. 2. cikk Székhely A TER Megállapodás időtartama alatt a TER PCO székhelye Pozsonyban lesz található.
3. cikk A Szlovák Köztársaság kötelezettségei 1. A Szlovák Köztársaság vállalja, hogy a TER PCO működéséhez saját költségére biztosítja a következőket:
a) egy 4 szobából álló, mindösszesen legalább 100 m2 alapterületű iroda, megfelelő bútorzattal felszerelve
(beleértve a függönyöket, szőnyegeket, lámpákat, elektronikus riasztórendszert) és a TER PCO igényéhez és
kizárólagos használatára kialakított, kapcsolódó kiszolgáló helyiségek, beleértve a fenti helyiségek használatához
járuló szolgáltatásokat, úgymint áram, víz és gáz, szennyvízelvezetés és szemétszállítás,
b) egy személygépkocsi hivatalos használatra, c) közvetlen telefonvonalak (1 ISDN vonal, 2–3 fővonal, 1 mobil vonal) egy faxkészülékkel,
d) a személyzet két angolul beszélő helyi munkavállaló tagja (egy adminisztratív ügyintéző, és egy műszaki
alkalmazott, aki titkári támogatást és a vasúti ügyekkel kapcsolatos segítséget nyújt), akik az SZK KPTM
alkalmazottai, illetve akiket a TER PCO tevékenységeihez bocsátanak rendelkezésre.
2. A kompetens szlovák szolgáltatók minden korlátozás nélkül biztosítják a TER PCO számára a szükséges
szolgáltatásokat, beleértve az áram-, víz- és gázszolgáltatást, szennyvízelvezetés és szemétszállítás, postai és távközlési
szolgáltatásokat. A nyújtott szolgáltatások félbeszakadása vagy meghibásodása esetén a kompetens szlovák
beszállítók ugyanolyan szinten szolgálják ki a TER PCO igényeit, mint ahogyan azt a kulcsfontosságú
kormányügynökségek számára teszik, és megteszik a megfelelő lépéseket a szóban forgó szolgáltatások
zökkenőmentes működése érdekében. 4. cikk A TER PCO működésének költségei
A Szlovák Köztársaság vállalja, hogy a saját költségére biztosítja a TER PCO működéséhez kapcsolódó következő
szolgáltatásokat: a) az SZK Kormánya által biztosított helyi személyzet bére és javadalmazása, valamint a Szlovák Köztársaságban való
munkavállalás normál feltételei mellett járó egyéb juttatások; b) a hivatali célra használt személygépkocsi Szlovák Köztársaság területén belül történő üzemeltetése (üzemanyag,
útdíjak, karbantartás, megfelelő biztosítás). 5. cikk A TER PCO projekt-költségvetésből eredő kötelezettségei, a TER Megállapodás 2. része alapján
A fent ismertetett tények alapján a TER PCO vállalja a következő, a projekt-költségvetésből eredő kötelezettségeket,
a TER Megállapodás 2. Melléklete szerint: a) a helyiség rendelkezésre bocsátása és műszaki létesítményekkel való ellátása;
b) a telefon, fax, internet és postai szolgáltatások használatáért járó összes díj kiegyenlítése;
c) a hivatali célra használt személygépkocsi Szlovák Köztársaság területén kívül történő üzemeltetése (üzemanyag,
útdíjak, biztosítási díjak, a Szlovák Köztársaság területén kívül felmerülő kár elhárítása).
6. cikk A TER PCO helyi személyzete A TER Megállapodás értelmében a TER PCO-t a Projektmenedzser vezeti, akit a Projekt szükségletei által
meghatározott számú és összetételű helyi személyzet támogat. 7. cikk
Kiváltságok és mentességek 1. Az Egyesült Nemzetek kiváltságairól és mentességeiről 1946. február 13-án kelt Egyezmény (a továbbiakban az „ENSZ
Egyezmény”) hatálya megfelelőképpen kiterjed a TER PCO-ra, melynek helyiségeit úgy kell tekinteni, bárhol is
legyenek azok, mint az Egyesült Nemzetek helyiségeit. 2. Az Egyesült Nemzetek TER PCO projektszemélyzete az ENSZ személyzet számára nyújtott, ENSZ Egyezmény szerinti
megfelelő kiváltságokat és mentességeket élvezi. Egyetértés van abban, hogy az ENSZ Egyezmény V. cikk 18. d), e), f) és
g) szakasza (Tisztségviselők) nem vonatkozik a Szlovák Köztársaság azon állampolgáraira, akiket az ENSZ a TER PCO
számára a területen belül toborzott. 3. A Projekt tekintetében az ENSZ-szel kötött speciális szolgálati megállapodás értelmében szolgálatot teljesítő TER PCO
nemzetközi projektszemélyzet jogosulttá válik a Szlovák Köztársaságban biztosított, az ENSZ Egyezmény V. cikk 18.,
19., 20. és 21. bekezdésében (Tisztségviselők) és a VI. cikk 22. és 23. bekezdésében (ENSZ misszión lévő szakértők) leírt
kiváltságokra és mentességekre. 4. A Szlovák Köztársaság Kormánya által a TER PCO rendelkezésére bocsátott helyi projektszemélyzet mentességet élvez
a szóbeli és írásbeli megnyilvánulásokhoz kapcsolódó jogi eljárások vonatkozásában, továbbá az összes, általuk
a projekt hivatalos szolgálata során végrehajtott tevékenység vonatkozásában. Ezek a személyek az ENSZ-től
független vállalkozói státusszal rendelkeznek, és ezáltal nem számítanak az ENSZ személyzet tagjainak. Ezen
személyeknek az ENSZ-szel fennálló szerződéses viszonya egy Külön Szolgálati Megállapodással (KSZM) kerül
létrehozásra, ezáltal a kapcsolatuk kizárólag az KSZM kikötéseinek hatálya alá esik. A szóban forgó szolgálat alatt ezek
a személyek a Projektmenedzser felügyelete és fegyelmi rendelkezései alá esnek.
5. Az ENSZ Egyezmény tekintetében, amikor az SZK által biztosított helyi személyzetnek hivatalos küldetés keretein belül
az SZK területén kívülre kell utaznia, úgy tekintjük őket, mint küldetésben lévő szakértőket, és mint ilyenek, jogosultak
az ENSZ Egyezmény VI. cikkének 22. és 23. bekezdésében meghatározott kiváltságokra és mentességekre.
6. Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) vagy a TER Megállapodást a TER Projekt munkájában való részvétel
céljából aláíró kormányok által delegált szakértők a Szlovák Köztársaságba való delegációjuk időtartama alatt,
beleértve utazásaik időtartamát, jogosultak az ENSZ Egyezmény VI. cikkében és a hatályban lévő szlovák törvényekben
lefektetett kiváltságokra és mentességekre. Feladataik teljesítése, illetve a Szlovák Köztársaságba és onnan vissza
történő utazásuk során a TER Megállapodást aláíró kormányok TER PCO által szervezett gyűléseken résztvevő
küldöttei jogosultak az ENSZ Egyezmény IV. cikke által biztosított kedvezményekre, továbbá az összes egyéb,
a belföldi jogszabályok által biztosított kedvezményre. 7. Egyetértés van abban, hogy a kiváltságokat és mentességeket az Egyesült Nemzetek Szervezete érdekében és nem
az egyének személyes előnyére biztosítják az említett tisztségviselők számára. A Főtitkár joga és kötelessége bármely
tisztségviselő mentességét felfüggeszteni bármely olyan esetben, amikor – a Főtitkár véleménye szerint – a mentesség
gátolná az igazságszolgáltatás útját és a mentesség az Egyesült Nemzetek érdekeinek sérelme nélkül felfüggeszthető.
8. cikk Együttműködés A megfelelő igazságszolgáltatás elősegítése, a hazai jogszabályok betartásának biztosítása és a fent említett
kiváltságokkal, mentességekkel és kedvezményekkel kapcsolatos bármely visszaélés megakadályozása érdekében
az Egyesült Nemzetek együttműködik a megfelelő hatóságokkal. 9. cikk
Áruk és szolgáltatások biztosítása 1. A TER PCO a TER PCO által a Szlovák Köztársaság területén hivatalos célból beszerzett vagy használt termékek és
szolgáltatások vonatkozásában a Szlovák Köztársaság területén élvezi a fent említett, kiváltságokról és
mentességekről szóló ENSZ Egyezmény szerinti kiváltságokat és mentességeket.
2. A Szlovák Köztársaság területén beszerzett vagy használt termékekért és szolgáltatásokért a TER PCO a Szlovák
Köztársaság érvényes pénznemében fizet. 10. cikk Záró rendelkezések
1. A jelen Megállapodás 2011. december 31-ig tartó hatállyal kerül megkötésre. A jelen Megállapodás mindkét fél
hozzájárulásával meghosszabbítható. 2. A jelen Megállapodás mindkét fél írásbeli hozzájárulásával módosítható.
11. cikk Hatálybalépés 1. A jelen Megállapodás a Szlovák Köztársaság nemzeti hatóságai hozzájárulásának függvénye, és a Megállapodás
szóban forgó hozzájárulásnak a Szlovák Köztársaság által az ENSZ Főtitkára számára történő kézbesítésétől számított
30 napon belül lép hatályba. 2. A jelen Megállapodás hatálybalépését követően az SzK Kormánya és az ENSZ EGB által 2007. május 15-én aláírt levelek
érvényüket veszítik. A FENTIEK TANÚSÍTÁSÁRA az alulírott teljhatalmú megbízottak a jelen Megállapodást aláírásukkal látták el.
Készült Pozsonyban, 2009. július 27-én, kettő egyformán hitelesnek minősülő, angol és szlovák nyelvű példányban.
A jelen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása terén fennálló bármely eltérés esetén az angol nyelvű szöveg
az irányadó. AZ EGYESÜLT NEMZETEK RÉSZÉRŐL A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL
Az Egyesült Nemzetek A Szlovák Köztársaság Európai Gazdasági Bizottságának Közlekedési, Postaügyi és Távközlési
Végrehajtó Titkára Minisztere VIII. FÜGGELÉK Tisztelt Nagykövet Úr!
Örömmel értesítem, hogy a Transz-Európai Vasút (TER) Intéző Bizottsága (SC) legutóbbi ülésén egyhangú
támogatásban részesítette Kormányának képviselőjét, .................................. urat/asszonyt abban, hogy a TER
Projektvezetője/Projektvezető-helyettese/Projektvezető-asszisztense/ legyen ..... tól ..... ig. Az Együttműködési Alapítványi Egyezmény szerint a Projektvezetőt az Intéző Bizottság „választja ki” az egyik
TER-államból. Szolgálati ideje két év, amely időtartamot az Intéző Bizottság további két évig terjedő időszakkal
meghosszabbíthat, az adott Kormány egyetértése esetén. A .................................. úr/asszony kötelezettségeit a .................................. úr/asszony és az Egyesült Nemzetek Szervezete
által aláírásra kerülő Külön Szolgálati Megállapodásba foglalják, amelyet az alábbiakban ismertetünk az Ön országa
illetékes hatóságai részéről történő megvizsgálás és jóváhagyás céljából.
A Projektvezető-helyettes, asszisztense(i) és a személyzet többi tagjának kötelezettségei
A helyettes és az asszisztens(ek) feladata a segítségnyújtás a Projektvezetőnek a TER irányítása műszaki, üzemeltetési
és pénzügyi aspektusai terén. Az Intéző Bizottság a Projektvezető javaslatait is figyelembe véve a megválasztásuk előtt javasolja és meghatározza
a Projektvezető-helyettes és az asszisztensek konkrét munkaköri kötelezettségeit.
Az egyes személyek kötelezettségeit a Végrehajtó Ügynökség és a Projektvezető egyezteti.
Megbízatása a Projektvezető megbízatásához kapcsolódik. .................................. úr/asszony megbízást kap az .................................. ügyek vitelére.
A Projektvezető kötelezettségei A Transz-Európai Vasút (TER) Együttműködési Alapítványi Egyezmény VII. Függelékével összhangban a Projektvezető
az Intéző Bizottság irányítása alatt áll, és az EGB útmutatása szerint felel a következőkért:
1. A Központi Projektiroda (PCO) irányítása. 2. Munkaprogram-tervezetek kidolgozása az Intéző Bizottság (SC) által történő jóváhagyásra, és elfogadás után
az igazgatási feladatok ellátása. 3. Az Intéző Bizottság (SC) és a TER Nemzetközi Koordinátorok (TERNC) titkári feladatainak ellátása.
4. A döntést igénylő ügyekben az Intéző Bizottság és a TERNC elnökének tanácsadás.
5. A döntést igénylő ügyekben a tagországok számára tájékoztatók készítése és terjesztése.
6. Folyamatos kapcsolattartás a Nemzeti Koordinátorokkal a TER tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos minden ügyben.
7. A vizsgált időszakban a PCO általános tevékenységéről és a TER fejlesztéseiről az Intéző Bizottság és a TER üléseire
a Projektvezető által beterjesztésre kerülő beszámoló elkészítése. 8. A műszaki és igazgatási dokumentáció szervezése és elkészítése a TER ülésein való megtárgyalásra.
9. A különféle tevékenységek keretében tanácsadói szolgáltatást nyújtó szakértők munkájának ellenőrzése, közösen
azokkal a TER Kormányokkal, amelyek a TER számára természetbeni hozzájárulást nyújtanak.
10. A PCO illetékességébe tartozó igazgatási és pénzügyi tevékenységek ellenőrzése.
11. A „TER” Projekt költségvetéséhez igazgatási segítségnyújtás az Intéző Bizottság határozatai és az Egyesült Nemzetek
pénzügyi szabályzatai és szabályai szerint. 12. Szükség szerint segítségnyújtás a javasolt tanácsadók kiválasztásához, az Intéző Bizottság útmutatása mellett,
a különleges tevékenységek munkaprogram szerinti megvalósításának elősegítése céljából.
13. Az Intéző Bizottság által kiadott egyéb feladatok ellátása.
A Projektvezető közvetlenül az EGB Közlekedési Divíziója igazgatójának vagy annak képviselőjének jelent. Mint a PCO
Magyarország, Budapest, vezetője, a Projektvezető felügyeli mind a nemzetközi személyzetet, mind a Kormány által
biztosított helyi személyzetet. A Projektvezető szolgálati helye Magyarország, Budapest, és bármely, erről a szolgálati helyről történő utazás az EGB
Közlekedési Divízióval való konzultáció után és jóváhagyásával történhet.
A fenti feltételek alapján, az Egyesült Nemzetek .......................................................................................... úrnak/asszonynak
projektvezetői/projektvezető-helyettesi/projektvezető-asszisztensi szerződést ajánl ..... tól ..... ig tartó időtartamra.
További külön előírások: 1. .................................. Kormánya felel a fizetés és minden más juttatás és kedvezmény fizetéséért, azaz
a) minden javadalmazás és juttatás közvetlen kifizetése a részére, amelyre szabályszerűen jogosult,
b) a szolgálati helyre és vissza a személyi és háztartási cikkek szállítási költségeinek megtérítése,
c) a szolgálati helyre és helyről való utazási és a kapcsolatos kiadások megtérítése saját számára és eltartott
családtagjai számára az EGB-be való kinevezésekor és felmentésekor.
2. .................................. Kormánya felel .................................. úr/asszony megfelelő egészség- és balesetbiztosításáért
az EGB-vel kötött jelen szerződés időtartama alatt, azon felül, amelyet a 4. c) pont tartalmaz.
3. Az Egyesült Nemzetek ..... úr/asszony számára a következőket biztosítja:
a) Igazolvány, amely tanúsítja jogállását, miszerint ő az Egyesült Nemzetek megbízott szakértője és
az ENSZ-EGB-TER Projektvezetője/Projektvezető-helyettese/Projektvezető-asszisztense; b) Napidíj a szolgálati helyen kívüli hivatalos útra;
c) Az Egyesült Nemzetek olyan haláleset, baleset vagy betegség esetén, amely az Egyesült Nemzetek nevében
teljesített szolgálat következménye, és a jelen szerződés feltételei szerinti kiküldetés alatt történik,
a tanácsadónak vagy eltartott családtagjainak olyan kártérítést fizet, amely azonos a Személyzeti Szabályzat
D) Függeléke szerint az Egyesült Nemzetek személyzeti állományában hasonló funkciót betöltő munkatárs
számára fizetendő kártérítéssel. Nagyon hálás lennék, ha Ön továbbítaná a jelen levélben foglalt feltételeket az illetékes ..... hatóságoknak.
Amennyiben ezek a feltételek elfogadhatóak, kérem, ellenjegyzéssel ellátva küldje vissza ezt a levelet.
Tisztelt Nagykövet Úr, maradok tisztelettel Végrehajtó ......................................................................................................................................................................................................Titkár Európai Gazdasági Bizottság
A jelen levél feltételeit elfogadom: Név és beosztás: .....................................................................................................................................................................................................
Kelt: ............................................................................................................................................................................................................................. (nagykövet ................................................................................................................................................................................................................ állandó képviselője .............................................................................................................................................................................................)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a TER XV. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Mellékletek, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását
követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
(5) E rendelet 2–3. §-ának hatálybalépésével egyidejűleg az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi
Egyezményről (TER) szóló, Genfben, 1992. december 17-én kelt Megállapodás 2001–2005. közötti időszakra történő
meghosszabbításáról, valamint a Megállapodás, melléklete és függelékei egységes szerkezetben történő
kihirdetéséről szóló 146/2002. (VI. 29.) Korm. rendelet 2. §-ában foglalt Egyezmény Melléklete, valamint – a Melléklet
3. részének szerves részét képező – I-VIII. Függeléke hatályát veszti.
(6) Felhatalmazást kap a közlekedésért felelős miniszter, hogy a TER módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt
szövegét a Magyar Közlönyben közzétegye. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2010. (I. 14.) OKM rendelete a muzeális intézmények működési engedélyéről.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Fenntartó: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki biztosítja a muzeális
intézmény folyamatos és rendeltetésszerű működéséhez szükséges feltételeket.
2. Gyűjtőkör: a kulturális javaknak azon csoportja vagy csoportjai, amelyre nézve a muzeális intézmény a működési
engedélyében meghatározott szakág, korszak, illetve tematika szerint gyűjtési tevékenységet folytathat. A gyűjtőkör
akkor minősül lezártnak, ha a muzeális intézmény a kulturális javak olyan gyűjteménybe rendezett csoportját vagy
csoportjait őrzi, amelyre nézve gyűjtési tevékenységet nem folytat.
3. Gyűjtőterület: az a közigazgatási vagy földrajzi egység, ahol a muzeális intézmény gyűjtőkörének megfelelő gyűjtési
tevékenység folytatható.
4. Szakág: a muzeális intézmény gyűjtőkörét meghatározó muzeológiai tudományterületek köre: természettudomány,
régészet, numizmatika, képzőművészet, iparművészet és építészet, történeti muzeológia, néprajz és szabadtéri
néprajz, mezőgazdaság- és agrártörténet, műszaki és technikatörténet, irodalom-, színház- és zenetörténet.
5. Múzeumpedagógiai foglalkoztató tér: csoportfoglalkozások, közművelődési programok, oktatási feladatok ellátására
létrehozott közösségi tér, amelyben audiovizuális vagy más múzeumpedagógiai szemléltető eszközök alkalmazhatók.
A működési engedély kiadásának szakmai feltételei 2. § A működési engedély csak abban az esetben adható ki, ha a fenntartó biztosítani tudja a muzeális intézmény
folyamatos és rendeltetésszerű működéséhez szükséges feltételeket.
3. § A fenntartó akkor biztosítja a muzeális intézmény folyamatos és rendeltetésszerű működéséhez szükséges
feltételeket, ha a kérelem alapjául szolgáló javak a kulturális javak körébe tartoznak és teljesíti a muzeális intézmény
szakmai besorolásának megfelelő
a) a muzeális intézményt befogadó épület helyiségeire; elektronikus, mechanikus, illetve élőerővel ellátott
védelmére,
b) a kulturális javak kiállításon való folyamatos bemutatására, valamint a közművelődési és múzeumpedagógiai
szolgáltatásokra,
c) a kulturális javakhoz való kutatói hozzáférésre,
d) a szakmai munkakörök létesítésére és betöltésére,
e) a kulturális javak nyilvántartásba vételére
vonatkozó elő írásokat.
4. § Közérdekű muzeális kiállítóhely működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. §-ban
meghatározottak teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a muzeális intézményt befogadó épületben állandó kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiséget alakított ki,
és az épületet mechanikus, illetve elektronikus védelemmel látta el,
b) a muzeális intézmény a szakágának megfelelő állandó kiállítást mutat be, amely – a november 1-jétől március
31-ig terjedő időszak kivételével – hetente legalább három napon át – beleértve a hétvége egyik napját – naponta
négyórás nyitva tartás és a c) pontban meghatározott munkakört betöltő alkalmazott jelenléte mellett
látogatható, valamint a kiállításhoz kapcsolódó közművelődési és múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
c) a muzeális intézményben múzeumi közművelődési szakember munkakört létesítenek, amelyet külön
jogszabályban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be,
d) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat hitelesítés nélküli alapleltárba, illetve külön
nyilvántartásba vette.
5. § Közérdekű muzeális gyűjtemény működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. §-ban
meghatározottak teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a muzeális intézményt befogadó épületben állandó kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiséget és
gyűjteményi raktárt alakított ki, valamint az épületet mechanikus, illetve elektronikus védelemmel látta el,
b) a muzeális intézmény hetente legalább egyszer négyórás időtartamban biztosítja a kutatás feltételeit,
c) a muzeális intézmény a gyűjtőkörének megfelelő állandó kiállítást mutat be, amely – a november 1-jétől március
31-ig terjedő időszak kivételével – hetente legalább három napon át – beleértve a hétvége egyik napját – naponta
négyórás nyitva tartás és a d) pontban meghatározott munkakört betöltő alkalmazott jelenléte mellett
látogatható, valamint a kiállításhoz kapcsolódó közművelődési és múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
d) a muzeális intézményben a gyűjtőkörébe tartozó szakágnak megfelelő muzeológus munkakört létesítenek,
amelyet külön jogszabályban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be,
e) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat hitelesítés nélküli alapleltárba, illetve külön
nyilvántartásba vette.
6. § A tematikus múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. §-ban meghatározottak
teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a múzeumot befogadó épületben állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
gyűjteményi raktárt, előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyt, szakkönyvtárat, adattárat, valamint
elkülönítetten vagy a kiállító térben múzeumpedagógiai foglalkoztató teret, és a közönség fogadását szolgáló
helyiséget alakított ki, továbbá az épületet elektronikus és mechanikus védelemmel látta el,
b) a múzeum a gyűjtőkörének megfelelő állandó és időszaki kiállítást mutat be, amelyek hetente legalább öt napon
át – beleértve a hétvége egyik napját – naponta hatórás nyitva tartás és a d) pontban meghatározott valamely
munkakört betöltő alkalmazott jelenléte mellett látogathatók, valamint a kiállításokhoz kapcsolódó
közművelődési és múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
c) a muzeális intézmény hetente legalább egyszer négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a múzeumban a gyűjtőkörébe tartozó szakáganként muzeológus, továbbá restaurátor, múzeumi közművelődési
szakember, múzeumi könyvtáros-adattáros munkakört létesítenek, amelyet külön jogszabályban meghatározott
képesítéssel rendelkező szakember tölt be,
e) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat hitelesítés nélküli alapleltárba, illetve külön
nyilvántartásba vette.
7. § A területi múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. §-ban meghatározottak
teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a múzeumot befogadó épületben állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
gyűjteményi raktárt, előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyt, szakkönyvtárat, adattárat, valamint
elkülönítetten vagy a kiállító térben múzeumpedagógiai foglalkoztató teret, és a közönség fogadását szolgáló
helyiséget alakított ki, továbbá az épületet elektronikus és mechanikus védelemmel látta el,
b) a múzeum a gyűjtőkörének megfelelő állandó és időszaki kiállítást mutat be, amelyek hetente legalább öt napon
át – beleértve a hétvége egyik napját – naponta hatórás nyitva tartás és a d) pontban meghatározott valamely
munkakört betöltő alkalmazott jelenléte mellett látogathatók, valamint a kiállításokhoz kapcsolódó
közművelődési és múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
c) a múzeum hetente legalább egyszer négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a múzeumban a gyűjtőkörébe tartozó szakáganként muzeológus, továbbá restaurátor, múzeumi közművelődési
szakember, múzeumi könyvtáros-adattáros munkakört létesítenek, amelyet külön jogszabályban meghatározott
képesítéssel rendelkező szakember tölt be,
e) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat hitelesítés nélküli alapleltárba, illetve külön
nyilvántartásba vette.
8. § A megyei múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. § -ban meghatározottak
teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a múzeum gyűjtőkörében legalább öt szakágnak – ezen belül kötelezően régészet, történeti muzeológia,
képzőművészet, néprajz – megfelelő tevékenységet folytat, b) a múzeumot befogadó épületben állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
gyűjteményi raktárakat, előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyeket, vegyszerraktárt, szakkönyvtárat,
adattárat, múzeumpedagógiai foglalkoztató teret és a közönség fogadását szolgáló helyiségeket alakított ki,
valamint az épületet elektronikus és mechanikus, továbbá megfelelő élőerős védelemmel látta el,
c) a múzeum állandó és időszaki kiállítást mutat be, amelyek hetente legalább hat napon át naponta nyolcórás
nyitva tartás és az e) pontban meghatározott munkakört betöltő, felsőfokú végzettséggel rendelkező alkalmazott
jelenléte mellett látogathatók, valamint a kiállításokhoz kapcsolódóan rendszeres közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
d) a múzeum hetente legalább két napon négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
e) a múzeumban a gyűjtőkörébe tartozó szakáganként egy vagy több, de összesen legalább tíz muzeológus,
valamint több restaurátor – természettudományi gyűjtemény esetén preparátor –, továbbá több múzeumi
közművelődési szakember, valamint múzeumi könyvtáros-adattáros, múzeumi informatikus, és több múzeumi
gyűjtemény- és raktárkezelő munkakört létesítenek, amelyet külön jogszabályban meghatározott képesítéssel
rendelkező szakember tölt be,
f) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat alapleltárba, illetve külön nyilvántartásba vette,
g) a megyei múzeumi szervezethez több muzeális intézmény tartozik.
9. § Az országos szakmúzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. § -ban meghatározottak
teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a múzeumot befogadó épületben állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
gyűjteményi raktárt, előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyt, vegyszerraktárt, szakkönyvtárat, adattárat,
múzeumpedagógiai foglalkoztató teret és a közönség fogadását szolgáló helyiségeket alakított ki, valamint
az épületet elektronikus és mechanikus, továbbá megfelelő élőerős védelemmel látta el,
b) a múzeum gyűjtőkörének megfelelő állandó és időszaki kiállítást mutat be, amelyek hetente legalább hat napon
át naponta nyolcórás nyitva tartás és a d) pontban meghatározott munkakört betöltő, felsőfokú végzettséggel
rendelkező alkalmazott jelenléte mellett látogathatók, valamint a kiállításokhoz kapcsolódó közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
c) a múzeum hetente legalább két napon négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a múzeumban a gyűjtőkörébe tartozó szakágban több muzeológus, restaurátor vagy – természettudományi
gyűjtemény esetén – preparátor, továbbá múzeumi közművelődési szakember, valamint múzeumi
könyvtáros-adattáros, múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő munkakört létesítenek, amelyet külön
jogszabályban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be,
e) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat hitelesítés nélküli alapleltárba, illetve külön
nyilvántartásba vette.
10. § Az országos múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó a 3. §-ban meghatározottak
teljesítéséhez igazolja, hogy:
a) a múzeumot befogadó épületben állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
gyűjteményi raktárakat, előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyeket, vegyszerraktárt, fotóműhelyt,
szakkönyvtárat, adattárat, múzeumpedagógiai foglalkoztató teret és a közönség fogadását szolgáló helyiségeket
alakított ki, valamint az épületet elektronikus és mechanikus, továbbá megfelelő élőerős védelemmel látta el,
b) a múzeum állandó és időszaki kiállítást mutat be, amelyek hetente legalább hat napon át naponta nyolcórás
nyitva tartás és a d) pontban meghatározott munkakört betöltő, felsőfokú végzettséggel rendelkező alkalmazott
jelenléte mellett látogathatók, valamint a kiállításokhoz kapcsolódóan rendszeres közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt,
c) a múzeum hetente legalább két napon négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a múzeumban a gyűjtőkörébe tartozó szakáganként több muzeológus, több restaurátor – természettudományi
gyűjtemény esetén –, preparátor, továbbá több múzeumi közművelődési szakember, múzeumi könyvtáros,
múzeumi adattáros, múzeumi fotós, múzeumi informatikus, és több múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő
munkakört létesítenek, amelyet külön jogszabályban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be,
e) az arra jogosult a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat alapleltárba, illetve külön nyilvántartásba vette.
A működési engedély kiadása, módosítása, visszavonása 11. § (1) A működési engedély iránti kérelmet a fenntartó nyújtja be az oktatási és kulturális miniszter (a továb biak ban:
miniszter) által rendszeresített formanyomtatványon. A formanyomtatvány adattartalmát jelen rendelet melléklete
tartalmazza.
(2) A kérelemhez csatolni kell
a) az alapító okirat másolatát, ha a fenntartó az intézményt költségvetési szervként működteti,
b) egyházi fenntartó esetén az egyház bírósági nyilvántartásba bejegyzett hatályos adatairól kiadott, egy hónapnál
nem régebbi kivonatot,
c) ha a fenntartó az egyház bírósági nyilvántartásba nem vett szervezeti egysége, a nyilvántartásba vett egyház,
egyházi jogi személy képviselőjének a nyilatkozatát arról, hogy a fenntartó az általa képviselt egyház, egyházi jogi
személy szervezeti egysége, és az egyház alapszabálya alapján jogi személyiséggel rendelkezik,
d) ha a fenntartó jogi személyiségű gazdasági társaság vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, az egy hónapnál nem régebbi cégkivonatát,
e) ha a fenntartó társadalmi szervezet, alapítvány vagy közalapítvány, a bírósági nyilvántartásba bejegyzett hatályos
adatairól kiadott, egy hónapnál nem régebbi kivonatot,
f) az d) és e) pont szerinti fenntartó esetén az adóhatóság igazolását arról, hogy nincs lejárt köztartozása,
g) a kérelem alapjául szolgáló kulturális javak használati jogcímét igazoló dokumentumot (pl. letéti, kölcsönzési
szerződés), illetve a tulajdonos nyilatkozatát arról, hogy a kulturális javak saját tulajdonát képezik, továbbá per-,
teher- és igénymentesek, és a muzeális intézmény létesítéséhez hozzájárul,
h) a muzeális intézményt befogadó ingatlan használati jogcímét igazoló dokumentumot,
i) a fenntartó nyilatkozatát, amelyben vállalja, hogy a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és
a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 41. § (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségének eleget
tesz, valamint a fenntartási költségek fedezésére vonatkozóan kötelezettséget vállal,
j) a fenntartó nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a kulturális javak nyilvántartásba vételét a külön jogszabályban
meghatározott szakképesítéssel rendelkező személy végezte, valamint a szakmai munkakört külön
jogszabályban meghatározott szakképesítéssel rendelkező személy tölti be.
(3) Ha a kérelmező a (2) bekezdés a)–b), valamint d)–f) pontjaiban foglalt iratokat nem mellékeli, a miniszter
adatszolgáltatási kérelemmel fordul a fenti adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz vagy bírósághoz.
12. § Amennyiben az eljárásba szakértő bevonása szükséges, a miniszter múzeumi szakterületen kulturális szakértői
tevékenység végzésére jogosult szakértőt rendel ki.
13. § A működési engedély határozatlan időre szól. Amennyiben a kérelmező a kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat
határozott idejű szerződés alapján kezeli, a működési engedély csak a szerződés lejártáig tartó határozott időre
szólhat.
14. § (1) Határidő egyidejű kitűzésével a miniszter ideiglenes működési engedélyt ad ki, ha a kérelmező
a) közérdekű muzeális kiállítóhely működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén a 4. § a), b), c) pontjaiban,
b) közérdekű muzeális gyűjtemény működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén az 5. § a), d), e) pontjaiban
d) tematikus múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén a 6. § a), d), e) pontjában
e) területi múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén a 7. § a), d), e) pontjaiban
f) megyei múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén a 8. § b), c), e), f), g) pontjaiban
g) országos szakmúzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén a 9. § a), d), e) pontjaiban
h) országos múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén a 10. § a), b), d), e) pontjaiban
foglalt feltételek teljesítését igazolja, és a kérelemhez csatolt nyilatkozatában vállalja a hiányzó feltételek határidőn
belüli teljesítését.
(2) Az ideiglenes működési engedély alapján az intézmény vezetője jogosulttá válik minden olyan nyilatkozat
megtételére, és minden olyan kötelezettség vállalására, amely a folyamatos és rendeltetésszerű működéshez
szükséges feltételek teljesítéséhez szükséges. Az ideiglenes működési engedélyből egyéb jogok és kötelezettségek
nem származnak.
(3) A hiányzó feltételek teljesítésére kitűzött határidő egy évnél hosszabb időtartam nem lehet, amelyet a miniszter
a fenntartó kérelemére – a hiányosságok megszüntetéséhez szükséges időtartam figye lembe véte lével – legfeljebb
egy évvel meghosszabbíthat, ha a fenntartó önhibáján kívül nem képes a hiányzó feltételek határidőn belüli
teljesítésére.
(4) Ha a fenntartó a kitűzött határidőn belül igazolja azoknak a hiányzó feltételeknek a teljesítését, amelyek miatt csak
ideiglenes működési engedélyt kaphatott, a miniszter a működési engedélyt kiadja.
15. § (1) A működési engedély tartalmazza a muzeális intézmény
a) nevét,
b) székhelyét,
c) alapításának évét,
d) szakmai besorolását,
e) gyűjtőkörét, közérdekű muzeális kiállítóhely esetén szakágának megnevezését és állandó kiállításának témáját,
f) gyűjtőterületét, a közérdekű muzeális kiállítóhely esetét kivéve,
g) a gyűjteményébe tartozó kulturális javak tulajdonosának megnevezését,
h) fenntartójának megnevezését, címét,
i) ágazati irányítását – szakfelügyelet közreműködésével – ellátó szervének megnevezését, címét.
(2) Az ideiglenes működési engedély az (1) bekezdésben meghatározottakon túlmenően tartalmazza
a) a folyamatos és rendeltetésszerű működéshez hiányzó feltételeket,
b) a hiányzó feltételek teljesítésének határidejét,
c) a teljesítés módját.
16. § A muzeális intézmény kizárólag a működési engedélyében meghatározott, gyűjtőkörébe tartozó anyagcsoportra
vonatkozóan fejtheti ki szakmai tevékenységét, és kizárólag a működési engedélyében meghatározott
gyűjtőterületén folytathatja gyűjtési tevékenységét.
17. § (1) A működési engedély módosítását a fenntartó a miniszter által rendszeresített formanyomtatványon köteles kérni, ha
a) a folyamatos és rendeltetésszerű működéshez szükséges feltételeket a működési engedélyben foglalthoz képest
más szakmai besorolásnál meghatározottak szerint teljesíti, illetve
b) a működési engedélyben foglaltak változnak.
(2) A formanyomtatvány adattartalmát jelen rendelet melléklete tartalmazza.
(3) A működési engedély módosítására a működési engedély kiadására vonatkozó szabályok meg fele lően alkalmazandók
azzal az eltéréssel, hogy a kérelemmel együtt csak a változásokat igazoló mellékleteket kell benyújtani a miniszterhez.
(4) A fenntartó személyében bekövetkező változás esetén a módosítás iránti kérelmet az új fenntartó nyújtja
be – a fenntartó jogutód nélküli megszűnését ide nem értve – a korábbi fenntartó hozzájárulásával.
(5) Ha a fenntartó a módosítást nem kéri és a módosítást megalapozó változás a miniszter tudomására jut, a működési
engedélyt hivatalból is módosíthatja.
(6) A 15. § (1) bekezdés h) pontjában foglalt adat változása esetén – az (1)–(4) bekezdésekben foglaltaktól
eltérően – a fenntartó a miniszter által rendszeresített formanyomtatványon a változás bekövetkezésétől számított
15 munkanapon belül az adatváltozás bejelentésére köteles.
18. § (1) A muzeális intézmény megszüntetéséhez szükséges engedély kiadása iránti kérelmet a fenntartó a miniszter által
rendszeresített formanyomtatványon nyújthatja be. A formanyomtatvány adattartalmát jelen rendelet melléklete
tartalmazza.
(2) A fenntartó a muzeális intézmény megszüntetését köteles kérni, ha nem teljesíti a muzeális intézmény szakmai
besorolásának megfelelő, folyamatos és rendeltetésszerű működéshez szükséges feltételeket.
(3) A kérelemhez csatolni kell a megszűnő muzeális intézményben őrzött kulturális javakat átvevő nyilatkozatát arról,
hogy azok biztonságos őrzését vállalja.
(4) Ha a fenntartó a megszüntetést nem kéri és a miniszternek a folyamatos és rendeltetésszerű működéshez szükséges
feltételek teljesítésével kapcsolatos hiányosság jut tudomására – a hiányosságok megszüntetéséhez szükséges
időtartam figye lembe véte lével – legfeljebb hatvan napos határidő megjelölésével szólítja fel a fenntartót
a hiányosságok megszüntetésére.
(5) A (4) bekezdés szerinti határidőt a miniszter a fenntartó kérésére – a hiányosságok megszüntetéséhez szükséges
időtartam figye lembe véte lével – legfeljebb egy alkalommal egy évvel meghosszabbíthatja, amennyiben a fenntartó
önhibáján kívül nem képes a hiányosságok megszüntetésére.
(6) Ha a fenntartó a megjelölt határidőben a hiányosságok megszüntetése érdekében nem intézkedik, a miniszter
a működési engedélyt visszavonhatja.
19. § Amennyiben a muzeális intézmény megszüntetése esetén a fenntartó az ott őrzött kulturális javakat nem muzeális
intézményben helyezi el, a miniszter szakfelügyeleti vizsgálatot rendel el. A szakfelügyeleti vizsgálatot lezáró
jelentésben a szakfelügyelő javaslatot tehet az általa meghatározott kulturális javak védetté nyilvánítására.
A muzeális intézmény elnevezése 20. § (1) A muzeális intézmény elnevezésének más muzeális intézmény elnevezésétől egyértelműen különböznie kell.
A muzeális intézmény elnevezése nem lehet megtévesztő, nem kelthet az intézményre, annak tevékenységére
vonatkozó hamis látszatot.
(2) Két vagy több azonos nevű muzeális intézmény esetén a név viselésének joga azt a muzeális intézményt illeti meg,
amelyik esetében a működési engedély iránti kérelmet korábban nyújtották be.
(3) A történelem kiemelkedő személyiségének nevét a Magyar Tudományos Akadémia engedélyével, olyan nevet,
amelyhez mások jogi érdeke fűződik, csak a jogosult hozzájárulásával lehet a muzeális intézmény nevében feltüntetni.
Záró rendelkezések 21. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
22. § A muzeális intézmények nyilvántartási szabályzatáról szóló 20/2002. (X. 4.) NKÖM rendelet 22. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„22. § (1) A kulturális javak nyilvántartásba vételéhez szükséges adatok meghatározását, későbbi módosítását
(kiegészítését, illetve javítását), valamint azok törlésének előkészítését kizárólag szakirányú felsőfokú végzettséggel és
az intézmény vezetőjétől vagy – muzeális intézmény működési engedélye iránti kérelem esetén – fenntartójától
az adott gyűjteményre, illetve nyilvántartásra vonatkozó megbízással rendelkező muzeológus – a könyvtári
dokumentumok esetében könyvtáros, a restaurálási napló esetében restaurátor – végezheti.”
23. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépés után indult ügyek elbírálásánál kell alkalmazni.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1373/2012. (IX. 17.) Korm. határozata a „Székelyföldi Eger Napok” elnevezésű programsorozat megvalósításához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a „Székelyföldi Eger Napok” elnevezésű programsorozat megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátása érdekében
8,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok támogatása alcím, 18. Határon túli oktatási és kulturális
feladatok támogatása jogcímcsoport, 2. Határon túli kulturális feladatok támogatása jogcím terhére, a Kvtv.
1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 12. Balassi Intézet cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
41/2018. (XI. 16.) MNB rendelete a „Mátyás király Emlékév” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Mátyás király trónra lépésének 560. és születésének 575. évfordulójára meghirdetett
Mátyás király Emlékév alkalmából – „Mátyás király Emlékév” megnevezéssel 20 000 forintos címletű ezüst
emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. november 19. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 77,76 gramm, átmérője 52,5 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  bautzeni Mátyás király-dombormű részletének ábrázolása látható,
Marlianus Mediolanensis: Epithalamium című corvinája ornamentikus, Mátyás király-címeres díszítő keretének
részletével. Az  emlékérme szélén, felső negyedköriratban a  „MAGYARORSZÁG”, és a  „MÁTYÁS KIRÁLY” felirat
olvasható, a  köriratokat egy korona-ábrázolás választja el egymástól. A  dombormű ábrázolása mellett, balra
a  „20 000” értékjelzés, jobbra a  „FORINT” felirat olvasható. Az  emlékérme alsó szélén, középen Soltra E. Tamás
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának felső részén Mátyás király aranyforintjának ábrázolása látható, alatta Mátyás király
kalligrafikus kézjegyével. Az aranyforint ábrázolásától balra az „1443”, „1458” és „1490” évszám jelenik meg, kiemelve
az  évszám első két számjegyét, jobbra, egymás alatti két sorban a „2018” verési évszám, valamint a „BP.” verdejel
olvasható. A  verési évszám „0” számjegye egy gyűrűt formál, amelyet egy, a  verdejel mellett látható holló tart
a csőrében. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme alsó részén Mátyás király eredeti trónszékkárpitjából készült
miseruha részletének ábrázolása látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. november 19-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
77/2013. (X. 1.) OGY határozata a Nemzeti Választási Bizottság tagjainak és póttagjainak megválasztásáról.
1. Az  Országgyűlés a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 20.  § (1)  bekezdése és 352.  § (1)  bekezdése
alapján
a) a Nemzeti Választási Bizottság tagjának
 Dr. Boda Pált,
 Dr. Bozsóki Évát,
 Dr. Csenterics Ferencet,
 Dr. Fábián Adriánt,
 Dr. Patyi Andrást,
 Dr. Sasvári Róbert Lászlót,
 Dr. Tóta Áronnét,
A határozatot az Országgyűlés a 2013. szeptember 30-ai ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2013. szeptember 30-ai ülésnapján fogadta el.
b) a Nemzeti Választási Bizottság póttagjának – a következő sorrend szerint –
 Dr. Rádi Pétert,
 Dr. Bodnár Esztert,
 Dr. Lugossy-Sági Krisztinát
kilenc évre megválasztja.
2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
238/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Oláh Péter Balázst
a 2017. július 1. napjától 2020. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2016. (VI. 8.) EMMI utasítása a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ által fenntartott nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot ellátó iskolákban a nemzetiségi tankönyvek beszerzésének szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 77. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást
adom ki:
1. § (1) A Klebelsberg Intézményfenntartó Központnak (a továbbiakban: állami intézményfenntartó központ) a nemzetiségi
tankönyvek beszerzése során a  fenntartásában működő nemzetiségi iskolai nevelés-oktatást biztosító köznevelési
intézmények (a továbbiakban: Intézmény) tekintetében ezen utasítás rendelkezéseinek megfelelően kell eljárnia.
(2) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (3) Az utasítást első alkalommal a 2016/2017. tanév nemzetiségi tankönyveinek megrendelése során kell alkalmazni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere