text:
2/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a jogszabályi környezet változásának a honvédelmi szervezetek beszerzéseire gyakorolt hatását vizsgáló Munkacsoport létrehozásáról, működéséről és feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és a 11. § (3) bekezdése alapján
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A (köz)beszerzésekkel kapcsolatos jogszabályi környezet változásának a honvédelmi szervezetek beszerzéseire gyakorolt hatásának vizsgálatára Munkacsoportot (a
továbbiakban: Munkacsoport) hozunk létre.
3. A Munkacsoport vezetője a HM Gazdasági Tervezési
és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF)
főosztályvezetője, távollétében vagy akadályoztatása
esetén szervezetszerű helyettese.
4. A Munkacsoport tagjai:
a ) a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság,
b) a HM GTSZF,
c) a HM Kontrolling Főosztály,
d) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
e) a HM Beszerzési Hivatal,
f) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
g) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
h) az MH Logisztikai Központ, és
i) az MH Egészségügyi Központ
nyilatkozattételre jogosult képviselői.
5. A Munkacsoport titkári feladatait a HM GTSZF állományából, a HM GTSZF főosztályvezetője által kijelölt
személy látja el.
6. A Munkacsoport vezetője a Munkacsoport aktuális
ülésének tárgykörére figyelemmel kijelöli a 4. pont szerinti tagok közül a résztvevők körét. A Munkacsoport üléseire eseti jelleggel, együttműködési céllal meghívást kaphatnak a 4. pontban nem szereplő más honvédelmi szervezetek szakértői is.
7. A Munkacsoport feladata a (köz)beszerzésekkel kapcsolatos jogszabályi környezet honvédelmi szervezetek
beszerzéseire gyakorolt hatásának vizsgálatáról szóló
elemzés összeállítása.
8. A vizsgálat kiterjed a honvédelmi beszerzések tervezésének és végrehajtásának struktúrájára és folyamatrendjére, a rendkívüli feladatokra vonatkozó, a normál piaci viszonyoktól eltérő, alkalmanként speciális igényekre, valamint javaslatokat kell fogalmaz meg a beszerzési tevékenység előkészítésének és végrehajtásának optimalizálására, hatékonyságának növelésére, különös tekintettel annak időszükségletére.
9. Az elemzés az alábbi öt főbb vizsgálati területre, és
azokon belül a következő kérdésekre terjed ki:
a) a logisztikai tervezés folyamata:
aa) a projektszemlélet alkalmazása, a projektfelelős
szakmai alapon történő kiválasztása,
ab) az életciklus vizsgálat lefolytatása,
ac) a rendszeresítés viszonyrendszere a változó szüksé
geltekkel és a piaci változásokkal,
ad) az igény megvalósíthatóságának vizsgálata,
ae) az MH működési-, fejlesztési jellegű feladatainak
biztosításához szükséges igények meghatározásának
módja, af) a tervezési folyamat során nem ismert – ad hoc jellegű – és jelentős forrásigénnyel járó feladatok biztosításához szükséges igények megvalósíthatósága, és
ag) a szükségletek keletkezésének és a készletekből történő teljesíthetőségének kapcsolata.
b) a (köz)beszerzési kezdeményezések előkészítésének
szakasza, amely az igény felmerülésétől a kezdeményezés
ajánlatkérő részére történő megküldéséig tart:
ba) a szabályozók által meghatározott keretek,
bb) a beszerzési igény megfogalmazása,
bc) a fedezet rendelkezésre állásának vizsgálata,
bd) a piackutatás,
be) a nemzetközi szervezetektől történő beszerzési lehe
tőségek felmérése,
bf) a hadműveleti, műszaki követelmények meghatáro
zása, a műszaki leírás elkészítése,
bg) a kezdeményezést előkészítő szakállomány felké
szültsége,
bh) az eseti, illetve kiemelt feladatok kezelésének módja,
bi) a teljesítési időpont vagy rendelkezésre állási időszak
meghatározása, éveken átnyúló igény meghatározása,
bj) a megkötendő szerződés típusára történő javaslattétel,
bk) a keretmegállapodások, illetve a rugalmas beszerzési
technikák alkalmazása,
bl) a pénzügyi fedezetlekötés, az ellenjegyzés folyamata,
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény rendelkezései alóli mentesítési kérelmek előkészítésének folyamata, valamint a beszerzési tilalom alóli mentesítés, és
bm) a minőségbiztosítási átvételi és termékazonosítási
követelmények meghatározása.
c) a (köz)beszerzési eljárás előkészítése, amely a kezdeményezés beérkezésétől az eljárás megindításáig tart:
ca) a kezdeményezések befogadásának rendje, folyamata,
időszükséglete, gyakorlati tapasztalatok,
cb) a piackutatás, az előzetes piaci konzultáció,
cc) az eljárás jogalapjának meghatározása, a jogszabály
adta lehetőségek kihasználása,
cd) az eljárások vezetői döntéshozatalra való előkészí
tése,
ce) a tárcán kívüli jóváhagyás rendje, folyamatai, idő
szükséglete,
cf) a vezetői döntések alapján a feladat végrehajtásának
vizsgálata, és
cg) a beszerzési folyamatban résztvevő szervezetek kö
zötti kapcsolattartás rendje, folyamata, időszükséglete. d) a (köz)beszerzési eljárások lefolytatásának szakasza,
amely az eljárás megindításától az eredményhirdetésig
tart:
da) a szakmai konzultációk, az egyeztetések, a hiánypótlások rendjének vizsgálata, és
db) a (köz)beszerzési eljárás elhúzódásának okai:
1. a műszaki tartalomra visszavezethető okok,
2. az ajánlatkérő tevékenységére visszavezethető okok,
3. az ajánlattevők magatartására visszavezethető okok,
4. az eredményhirdetést megelőző folyamatra, a részt
vevőkre, az átfutási időkre visszavezethető okok, és
5. egyéb okok.
e) a szerződéskötés, a szerződés teljesülése, amely az
eredményhirdetéstől a szerződés teljesítéséig tart:
ea) a pénzügyi ellenjegyzés folyamata,
eb) a minőségi és a mennyiségi átvételek végrehajtásá
nak rendje,
ec) a szerződésszerű és a nem szerződésszerű teljesítések
vizsgálata, ezen belül:
1. a minőségi kifogások kezelése,
2. a pótmunkák felmerülése,
3. az akadályközlések kezelése, a szerződésmódosítások felmerülése, kezelése, engedélyeztetése, és
4. a teljesítési határidők betartása,
ed) az árfolyamkockázatok kezelése, és
ee) az Ajánlatkérő, a Kezdeményező, valamint a szerző
dés teljesítésében érintett más honvédelmi szervezetek
együttműködése a szerződések teljesítése során, különös
tekintettel a megrendelések, a teljesítésigazolás, a kifizetések, a szerződésszegésből eredő igények kezelése és a közbeszerzési szerződések teljesítésének és módosításának ellenőrzése körében.
10. A Munkacsoport vezetője kezdeményezheti a feladatkörében érintett valamennyi honvédelmi szervezet
közreműködését a szolgálati elöljáró vagy a hivatali felettes egyidejű tájékoztatása mellett. Az érintett honvédelmi
szervezetek vezetői a Munkacsoport vezetőjének megkeresésére a feladatkörük szerint együttműködnek.
11. A Munkacsoport titkára – a megalapozott véleményalkotás és az elöljárói döntés-előkészítés érdekében a
szükséges mértékben – rendszeresen tájékoztatja a Munkacsoport tagjait a feladatok alakulásáról és az új információkról. A titkár feladata továbbá a Munkacsoport működéséhez és munkájához kapcsolódó adminisztratív, valamint a Munkacsoport vezetője által meghatározott, az
előbbiekhez kapcsolódó feladatok végrehajtása.
12. A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport vezetője
hívja össze, és meghatározza a feladat végrehajtásának
módját.
13. A Munkacsoport munkájában való részvétel szolgálati vagy munkaköri feladat, annak elvégzéséért külön díjazás nem állapítható meg.
14. A Munkacsoport az alakuló ülését 2016. január
15-ig tartja meg.
15. A Munkacsoport vezetője a 7. pontban meghatározott
elemzést a Honvéd Vezérkar főnök útján a HM közigazgatási államtitkára részére 2016. február 15-ig terjeszti fel.
16. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba és 2016. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatás államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2017. (I. 24.) IM utasítása az Igazságügyi Minisztérium Biztonsági Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, illetve
a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Igazságügyi Minisztérium Biztonsági Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzat 9. minősített adatot tartalmazó függelékét az érintettek közvetlenül kapják meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
107/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar és nemzetközi neuroendokrinológia terén elért kimagasló tudományos eredményei, különösen
a  köztiagy-agyalapi mirigy rendszer morfológiai és endokrinológiai vonatkozásainak feltárását célzó kutatásai,
valamint példaadó oktatói munkája elismeréseként
Halász Béla Széchenyi-díjas orvos, anatómus, neuroendokrinológus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja,
a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Anatómiai, Szövet- és Fejlődéstani Intézetének professor
emeritusa részére,
a közjó szolgálatában több évtizeden át példaértékű elkötelezettséggel végzett munkája, valamint a  hazai
egészségügyi képzést új szakok kidolgozásával segítő tevékenysége elismeréseként
dr. Jávor András, a  Magyar Kormánytisztviselői Kar nyugalmazott elnöke, a  Népjóléti Minisztérium és a  Nemzeti
Erőforrás Minisztérium volt közigazgatási államtitkára, a  Népegészségügyi Programiroda volt igazgatója,
a Semmelweis Orvostudományi Egyetem volt igazgatója részére,
közel hét évtizedes tudományos pályája során különösen a  virológia területén kiemelkedő, nemzetközi szinten is
nagyra értékelt kutatási eredményei, valamint oktatói és aktív tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
Nász István Széchenyi-díjas mikrobiológus, virológus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Semmelweis
Egyetem Általános Orvostudományi Kara Orvosi Mikrobiológiai Intézetének professor emeritusa részére,
egyedülálló szakmai pályafutása során az  első hazai versenyszabályozás megalkotójaként és a  független
versenyhivatal életre hívójaként végzett meghatározó munkája, valamint a  piaci szereplők jogkövető működését
segítő tanácsadói tevékenysége, továbbá több mint két évtizedes oktatói munkája elismeréseként
dr. Vissi Ferenc, a Gazdasági Versenyhivatal nyugalmazott első elnöke, az egykori Budapesti Közgazdaságtudományi
Egyetem címzetes egyetemi docense részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata; a magyar írók életművét az adott korszak történelmi és kulturális hátterével összefüggésben elemző írásai, valamint
a közszolgálatban több évtizeden át elkötelezetten végzett, magas színvonalú szakmai munkája elismeréseként
dr. Gróh János Gáspár irodalom- és művelődéstörténész, kritikus, szerkesztő, a Köztársasági Elnöki Hivatal Társadalmi
Kapcsolatok Igazgatóságának igazgatója részére,
több művészeti és történelmi tárgyú, hiánypótló kötet és album megjelentetése, többek között a magyar festészet
történetének egyik legátfogóbb összefoglalását nyújtó könyv szerkesztése és kiadása mellett számos rendkívül
sikeres festészeti, fotó- és jótékonysági aukció megrendezése során végzett értékadó munkája elismeréseként
Kieselbach Tamás művészettörténész, a Kieselbach Galéria tulajdonosa és ügyvezetője részére,
a magyar pszichológiatudományt egyedülálló módon gazdagító, különösen a  pedagógiai, illetve a  munka- és
sportpszichológia területén meghatározó tudományos és publikációs életműve, valamint jelentős oktatói és közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Rókusfalvy Pál, a pszichológiai tudomány doktora, nyugalmazott egyetemi tanár részére,
a rendszerváltást követően az egyházi intézmények újraindítása érdekében végzett kiemelkedő munkája, valamint
a hazai roma közösségek és a határon túli rászorulók körében kivételes elhivatottsággal végzett széles körű missziós
tevékenysége elismeréseként
dr. h.c. Szabó Dániel lelkipásztor, a  Magyar Református Presbiteri Szövetség volt elnöke, a  Kolozsvári Protestáns
Teológiai Intézet tiszteletbeli doktora részére,
Magyarország nemzetközi kapcsolatainak fejlesztésében végzett több évtizedes, kimagasló színvonalú munkája
elismeréseként
dr. Varga-Koritár Pál, Magyarország volt mexikóvárosi és Buenos Aires-i nagykövete részére,
a kortárs keresztény filozófiai gondolkodás nemzetközileg is méltán nagyra becsült képviselőjeként végzett nagy
hatású tudományos és oktatói munkája, maradandó értéket képviselő életműve elismeréseként
Vető Miklós filozófiatörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem
díszdoktora, a melbourne-i Ausztrál Katolikus Egyetem tiszteletbeli professzora, a messinai Accademia Peloritana dei
Pericolanti levelező tagja, a párizsi Jean-Marie Lustiger Intézet és a Francia Katolikus Akadémia tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2011. (II. 3.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában – dr. Kovács Péter és dr. Lenkovics Barnabás alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási tervéről szóló 1127/2010. (V. 21.)
Korm. határozat alkotmányellenes, ezért azt 2011. június 30-i hatállyal megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási tervéről szóló 1127/2010. (V. 21.) Korm. határozat
(a továbbiakban: Korm. határozat) 1. pontja alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát és e rendelkezés
megsemmisítését, valamint a jogellenes állapot megszüntetését kérve nyújtott be indítványt
az Alkotmánybírósághoz. Az indítványozó rámutat arra, hogy a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló
221/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (3) bekezdés c) pontja alapján elkészített országos
vízgyűjtő-gazdálkodási tervet az R. 3. § (5) bekezdése értelmében, a miniszternek rendeletben kell kihirdetnie. Ezzel
szemben jelenleg az említett tervet nem rendelet, hanem a Korm. határozat 1. pontja tartalmazza. Az indítványozó
a jogalkotás rendjének megsértésére hivatkozással kéri az említett Korm. határozat 1. pontjának megsemmisítését,
utalva arra, hogy egy jogszabályi szintű szabályozást igénylő kérdés rendezése nem jogszabályban történt.
Az indítvány hivatkozik továbbá arra is, hogy a Korm. határozat nem minősül egyedi határozatnak, hanem tartalma
szerint az állami irányítás egyéb jogi eszközének – a 2011. január 1-jétől hatályos 2010. évi CXXX. törvény
(a továbbiakban: Jat.) 1. § (1) bekezdésének b) pontja alapján közjogi szervezetszabályozó eszköznek, közelebbről
normatív határozatnak – tekinthető. Így az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik az alkotmányellenességének
vizsgálata.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„7. § (2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazata szükséges.”
„A Kormány
(...)
35. § (2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja
alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos lapban ki
kell hirdetni.
(...)
37. § (3) A Kormány tagjai törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben
eljárva rendeletet adnak ki, amelyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket
a hivatalos lapban ki kell hirdetni.”
2. A Jat. érintett rendelkezései:
„1. § (1) E törvény hatálya
a) a jogszabályokra, valamint
b) a normatív határozatra és normatív utasításra (a továbbiakban együtt: közjogi szervezetszabályozó eszköz)
terjed ki.
(...)
Közjogi szervezetszabályozó eszközök
23. § (1) Az Országgyűlés, a Kormány, a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a testületi központi államigazgatási
szerv és az Alkotmányban megjelölt más testületi szerv normatív határozatban szabályozza az általa irányított szervek,
valamint saját tevékenységét, működését és szervezetét, továbbá saját cselekvési programját.
(...)
24. § (1) A közjogi szervezetszabályozó eszköz jogszabállyal nem lehet ellentétes. A közjogi szervezetszabályozó
eszközben jogszabály rendelkezése nem ismételhető meg.”
3. A jogalkotásról szóló, 2010. december 31-ig hatályos, 1987. évi XI. törvény érintett rendelkezései: (a továbbiakban: régi
Jat.)
„Az állami irányítás egyéb jogi eszközei
46. § (1) Az Országgyűlés, a köztársasági elnök, a Kormány, a kormánybizottságok határozatban szabályozzák az általuk
irányított szervek feladatait, a saját működésüket, és állapítják meg a feladatkörükbe tartozó terveket.
(2) E rendelkezés nem érinti az (1) bekezdésben felsorolt szerveknek az egyedi határozat meghozatalára vonatkozó
jogát.”
4. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Vt.) érintett rendelkezései:
„2. § (1) Az állami feladatok:
(...)
l) vízgyűjtő-gazdálkodási terv készítése.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok közül az a), az f) és az i) pontban említetteket a Kormány; a b), a c), a d), a k) és
az l) pontban említetteket a vízgazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) és – a Kormány által
meghatározott munkamegosztás szerinti rendben – az érdekelt miniszter együttesen; az e), a g), a h) és a j) pontokban
említetteket a miniszter látja el.”
5. Az R. érintett rendelkezései:
„Vízgyűjtő-gazdálkodási terv
(...)
3. § (3) A vízgyűjtő-gazdálkodási terv elkészítéséről a vízgazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
gondoskodik. A miniszter irányításával
(...)
c) az országos szintű tervet a vízgazdálkodási tanácsokról szóló külön jogszabály szerinti Országos Vízgazdálkodási
Tanács jóváhagyásával a Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság (a továbbiakban: VKKI) állítja össze.
(...)
(5) A (3) bekezdés c) pontja szerint elkészített tervet a miniszter – a vízgazdálkodásról szóló külön jogszabályban
foglaltaknak megfelelően – rendeletben hirdeti ki.”
6. A Korm. határozat:
„1. A Kormány vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i
2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt tagállami kötelezettség teljesítése érdekében
Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási tervét az 1. számú mellékletben foglaltaknak megfelelően közzéteszi.
2. A vízgyűjtő-gazdálkodási tervet érintő és arra jelentős hatást gyakorló, átfogó gazdaságfejlesztési stratégiákat fel
kell mérni és azoknak a vízgyűjtő-gazdálkodási tervvel való összhangját biztosítani kell.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése – amely szerint
az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát —, valamint az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § b) pontja határozza meg, amely szerint az Alkotmánybíróság
hatáskörébe tartozik a jogszabály, valamint a közjogi szervezetszabályozó eszközök (korábban: „az állami irányítás
egyéb jogi eszközei”) alkotmányellenességének utólagos vizsgálata.
Az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett, hogy a Korm. határozat a Jat. 23. § (1) bekezdése alapján közjogi
szervezetszabályozó eszköznek – a régi Jat. szerint az állami irányítás egyéb jogi eszközének —, vagyis normatív
határozatnak tekinthető-e. Az Alkotmány és a Jat. rendelkezései alapján ugyanis a Kormány normatív határozata nem
jogszabály. Az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének c) pontja alapján „a Kormány irányítja a minisztériumok és
a közvetlenül alárendelt egyéb szervek munkáját, összehangolja tevékenységüket.” Az így meghatározott feladatkör
ellátásához eszközként szolgálnak a közjogi szervezetszabályozó eszközök. Ezen kívül az Alkotmány 37. §
(2) bekezdése értelmében „a miniszterek a jogszabályok rendelkezéseinek és a Kormány határozatainak megfelelően
vezetik az államigazgatásnak feladatkörükbe tartozó ágait, és irányítják az alájuk rendelt szerveket. (...)”.
E felhatalmazások alapján, a Jat 23. § (1) bekezdése értelmében a Kormány az általa irányított szervek, valamint saját
tevékenységét, működését, szervezetét, saját cselekvési programját normatív határozatban szabályozza. Ugyanakkor
a Kormány egyedi határozatot is hozhat. Nem minden, a Kormány által kibocsátott határozat tartozik tehát a Jat. 23. §
(1) bekezdésében [a régi Jat. 46. § (1) bekezdésében] meghatározott közjogi szervezetszabályozó eszközök közé.
Az Alkotmánybíróság irányadónak tekintette az 52/1993. (X. 7.) AB határozat [ABH 1993, 407, 408.] indokolásában
foglaltakat, amelynek értelmében „a hatáskör vizsgálatánál nem az aktus elnevezése, hanem a benne foglalt
rendelkezések jogi jellege az irányadó.”
2. A vízgyűjtő-gazdálkodásról szóló általános programot, stratégiát a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
határozza meg, amelynek magyarországi átültetésére született meg a Korm. határozat 1. számú mellékletében
kihirdetett vízgyűjtő-gazdálkodási terv. Az indítványozó álláspontja szerint a Korm. határozatban kihirdetett országos
vízgyűjtő-gazdálkodási terv két okból is jogszabályi szintű szabályozást igénylő tárgykör: egyrészt Vt.-ben és az R.-ben
meghatározottak alapján, másrészt az Alkotmányban és a Jat.-ban rögzített „jogalkotási rend” értelmében.
2.1. A Vt. 2. § (1) bekezdés l) pontja szerint a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek készítése állami feladat, amely a 2. §
(2) bekezdése szerint a vízgazdálkodásért felelős miniszter hatáskörébe tartozik. A Vt. hivatkozott szakasza tehát
felhatalmazza – ezzel egyben kötelezi – a vízgazdálkodásért felelős minisztert, hogy az országos
vízgyűjtő-gazdálkodással kapcsolatos végrehajtási feladatokat ellássa. A Vt. említett szakaszában az országos
vízgyűjtő-gazdálkodási terv jogi formája nincs meghatározva, azt az R. 3. § (5) bekezdése rögzíti miniszteri
rendeletként. Az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontja értelmében „a Kormány biztosítja a törvények végrehajtását.”
Ennek alapján a Kormány általános felhatalmazással rendelkezik, a törvények végrehajtására rendeleteket alkothat.
A Kormány a Vt. végrehajtására kibocsátott R.-ben határozta meg azt a jogi formát – miniszteri rendelet —, amelyben
a vízgyűjtő-gazdálkodási tervet ki kell hirdetni. A miniszter jogalkotási hatásköréről az Alkotmány 37. § (3) bekezdése
rendelkezik, amelynek alapján a Kormány tagjai feladatkörük ellátása során törvény vagy kormányrendelet
felhatalmazása alapján rendeletet adhatnak ki. Az itt vizsgált esetben a miniszter rendeletalkotási hatásköre
kormányrendeleten alapul.
Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási terve a fentiek ellenére nem miniszteri rendeletben, hanem a Kormány
határozatában került kihirdetésre. A Korm. határozat 1. pontja tehát nem tartalma miatt alkotmányellenes, hanem
azért, mert a Korm. határozat a Vt. 2. § (2) bekezdésében, valamint az R.-ben foglaltakkal ellentétes módon került
kibocsátásra. Így nem felel meg a Vt. 2. § (2) bekezdésében, és az R. 3. § (5) bekezdésében meghatározottaknak, ezáltal
sérti az Alkotmány 35. § (2) bekezdését.
2.2. Az indítvány továbbá arra alapozva is kéri az alkotmányellenesség megállapítását, hogy a vízgyűjtő-gazdálkodási terv
nem megfelelő formában történő kihirdetése sérti a „jogalkotás rendjét.” Jelen ügyben az R. állapított meg
a vízgyűjtő-gazdálkodási terv megalkotására, valamint kihirdetésére speciális eljárási módot, és formát, amikor
e tárgykörben az ágazatért felelős minisztert a rendeletalkotási joggal ruházta fel. Mivel a Korm. határozat kibocsátása
a Vt. és az R. szabályainak figyelmen kívül hagyásával történt, sérti a „jogalkotás rendjét”, és ezáltal nem felel meg
a jogállamiság követelményének. Az alkotmányellenesség bizonyítást nyert azáltal, hogy a Korm. határozat a Vt.-ben,
valamint az R.-ben foglaltakkal ellentétes formában került kibocsátásra, így az Alkotmánybíróság – irányadó
gyakorlata alapján – azt nem vizsgálta, hogy alkotmányellenes helyzet következett-e be a „jogalkotás rendjének” mint
általános alkotmányos szabálynak a megsértésével [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.)
AB határozat, ABH 1996, 37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH
2000, 425, 429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193, 200.; 32/2005. (IX. 15.) AB határozat, ABH 2005, 329,
342–343.].
IV. 1. Az indítványozó csak a Korm. határozat 1. pontjának megsemmisítését kérte, ám ez a pont szoros kapcsolatban áll
a Korm. határozat más rendelkezéseivel is. Az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján akkor semmisít meg
az indítvánnyal nem támadott rendelkezéseket, ha a megsemmisítés folytán a további rendelkezések
alkalmazhatatlanná válnának [51/2010. (IV. 28.) AB határozat MK, 2010, 63. szám, 13833, 13841.]. Megállapítható, hogy
az indítvánnyal támadott Korm. határozat 1. pontja szoros összefüggésben áll a Korm. határozat 2. és 3. pontjával, így
az Alkotmánybíróság e pontokra is kiterjesztette a megsemmisítést.
2. Az előbbiek szerint Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási terve nem megfelelő jogi formában került kihirdetésre.
3. Az Abtv. 42. § (1) bekezdése alapján, általános szabályként az Alkotmánybíróság által megsemmisített közjogi
szervezetszabályozó eszköz a határozat közzétételét követő napon veszti hatályát. Az Abtv. 43. § (1) bekezdése alapján
„azt a jogszabályt vagy közjogi szervezetszabályozó eszközt, amelyet az Alkotmánybíróság a határozatában
megsemmisít, az erről szóló határozatnak a hivatalos lapban való közzétételt követő naptól nem lehet alkalmazni.”
E szabályok alól kivételt tesz lehetővé az Abtv. 43. § (4) bekezdése, amelynek értelmében „az Alkotmánybíróság a 42. §
(1) bekezdésében, valamint a 43. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott időponttól eltérően is meghatározhatja
az alkotmányellenes jogszabály hatályon kívül helyezését (...), ha ezt a jogbiztonság, vagy az eljárást kezdeményező
különösen fontos érdeke indokolja.”
Az Alkotmánybíróság szerint ez esetben a kivétel alkalmazása indokolt, ezért a Korm. határozatot az Abtv. 43. §
(4) bekezdése alapján a közigazgatás folyamatos működésének biztosítása, valamint az Európai Parlament és Tanács
2000/60/EK irányelve folyamatos érvényesülése érdekében – lévén mindkettő a jogbiztonság része – pro futuro
hatállyal semmisítette meg. Így a jogalkotónak elegendő ideje van arra, hogy 2011. június 30. napjáig
a megsemmisített Korm. határozat helyébe megfelelő szabályozást alkosson.
Az Alkotmánybíróság határozatának Magyar Közlönyben való közzétételét az Abtv. 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2010. január 31. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
112/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–kazah kapcsolatokat új szintre emelő, a  két ország közötti stratégiai együttműködés kiépítése, illetve
a hagyományos rokoni és baráti viszony megerősítése terén is meghatározó tevékenysége elismeréseként
Karim Kazsimkanovics Maszimov, a Kazah Köztársaság volt miniszterelnöke, a Kazah Köztársaság Nemzetbiztonsági
Bizottságának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND nagykeresztje
polgári tagozata; Magyarország sikeres európai uniós integrációját és érdekeinek érvényesítését támogató tevékenysége, valamint
a hazánk határain kívül élő magyar közösségek nyelvi és kulturális azonosságának megőrzése iránti elkötelezettsége
elismeréseként
Joseph Daul, az Európai Néppárt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata; a magyar nyelv oktatása és a  magyar kultúra megismertetése iránt elkötelezett, valamint a  magyar–lengyel
egyházi kapcsolatok erősítését szolgáló, különösen Esterházy János boldoggá avatása kapcsán végzett kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként
Andrzej Dzięga, a Szczecin-kamieńi Egyházmegye érseke, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Hittudományi Karának
díszdoktora részére,
a magyar–finn kapcsolatok elmélyítése és fejlesztése mellett hazánk jó hírének megőrzését is elkötelezetten
szolgáló értékes diplomáciai tevékenysége elismeréseként
Eero Heinäluoma, a finn parlament volt elnöke, a finn Szociáldemokrata Párt parlamenti képviselője, a finn parlament
Finn–Magyar Baráti Tagozatának elnöke részére,
az egyetemes zene- és filmművészetet egyaránt gazdagító, hazánkban is évtizedek óta töretlen népszerűségnek
örvendő alkotóművészete, valamint a  magyar zenekultúra fejlődését és nemzetközi ismertségének növelését
elősegítő tevékenysége elismeréseként
Ennio Morricone, kétszeres Oscar-díjas, Grammy-díjas és kétszeres Golden Globe-díjas zeneszerző, karmester részére,
a magyar–finn politikai és társadalmi kapcsolatok erősítését szolgáló, kivételesen elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
Maria Lohela, a finn parlament elnöke részére,
a magyarországi török emlékhelyek felújítása, valamint a két ország kulturális kapcsolatainak elmélyítése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Serdar Çam, a Török Együttműködési és Koordinációs Ügynökség elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
64/2015. (VIII. 7.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Malajzia Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Malajzia Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
238/2018. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Horváthné dr. Jaczkó Vilmát 2018. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2019. (VII. 3.) EMMI rendelete a 2019/2020. tanév rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés a), b), p) és r) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92. § (1) bekezdés 8. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  szakképzés tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 116.  § 23.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró innovációért és technológiáért felelős miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) az iskolákra,
b) a kollégiumokra,
c) a gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmények iskoláira és kollégiumaira, továbbá
a  fejlesztő nevelést-oktatást végző iskolaként működő gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelésioktatási intézményekre,
d) a többcélú intézmények – beleértve a szakképzési centrumokat is – iskoláira és kollégiumaira
[a továbbiakban az a)–d) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény]
fenntartóra tekintet nélkül,
e) az Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
f ) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra, a járási (fővárosi kerületi) hivatalokra,
g) a tankerületi központokra és a Klebelsberg Központra,
h) a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatalra,
i) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre,
j) a pedagógusokra,
k) a  nevelő és oktató munkát közvetlenül segítőkre, a  műszaki, kisegítő és az  egyéb munkakört betöltőkre,
valamint
l) a tanulók és a jelentkezők törvényes képviselőire.
2. A tanév, a tanítási év 2. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a tanítási év keretei között kell megszervezni.
 (2) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2019/2020. tanévben a tanítási év első tanítási napja 2019. szeptember 2.
(hétfő) és utolsó tanítási napja 2020. június 15. (hétfő). A  tanítási napok száma – ha e  rendelet másképp
nem rendelkezik – száznyolcvan nap. A  nappali oktatás munkarendje szerint működő szakgimnáziumban
százhetvennyolc, gimnáziumban, szakközépiskolában és szakiskolában százhetvenkilenc nap a  tanítási napok
száma.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán vagy befejező szakképzési évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középfokú iskolákban – a b)–e) pontban meghatározott kivétellel – 2020. április 30.,
b) a rendészetért felelős miniszter fenntartásában működő szakgimnáziumokban
ba) a másfél éves képzés esetén 2020. január 6.,
bb) a két tanéves képzés esetén 2020. május 22.,
c) a  honvédelemért felelős miniszter fenntartásában működő, kizárólag a  honvédelemért felelős miniszter
hatáskörébe tartozó szakképesítésekre való felkészítést folytató szakképző iskolában 2020. május 22.,
d) szakképző iskolákban féléves, másfél éves, két és fél éves képzésben vagy keresztféléves oktatásban, egész
számú tanéves képzésben részt vevő tanulók esetében 2020. január 6.,
e) a két évfolyamos részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakiskolákban és a Szakképzési Hídprogram
keretében részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakközépiskolákban 2020. május 29.
(4) A  tanítási év lezárásának, a  tanuló minősítésének, a  magasabb évfolyamra lépésnek nem akadálya, ha az  iskola
a  rendkívüli tanítási szünet elrendelése miatt kieső tanítási napokat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 30.  § (3)  bekezdésében meghatározottak szerint nem tudja teljes egészében
pótolni. Az  iskola indokolt esetben gondoskodik az  elmaradt tananyag 2020/2021. tanítási évben történő
feldolgozásáról.
(5) A  tanítási év lezárását követően az  iskola – ha az  iskola fenntartója, működtetője azzal egyetért és az  ahhoz
szükséges feltételeket biztosítja – a  tanulói részére pedagógiai program végrehajtásához nem kapcsolódó
foglalkozásokat szervezhet, amelyeken a  részvételt a  tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő az  iskola igazgatójához
benyújtott kérelemben kezdeményezheti.
(6) A  2019/2020. évi átmeneti időszak téli közfoglalkoztatásával összefüggő képzési programban felnőttoktatás
keretében részt vevő tanulók a 2019/2020. tanévre 2019. szeptember 1-jét követően is beiratkozhatnak.
(7) Az EFOP-3.7.1-17 „Aktívan a tudásért” projektben felnőttoktatás keretében részt vevő tanulók a 2019/2020. tanévre
2019. szeptember 1-jét követően is beiratkozhatnak.
3. § (1) Az  alapfokú művészeti iskolákban és a  felnőttoktatásban a  tanítási év első és utolsó napját – a  tanítási év első és
utolsó hetének keretében – az igazgató határozza meg.
(2) A  szakképesítések megszerzésére való felkészítés a  szakképző iskola azon szakképzési évfolyamain, amelyeken
– a  szakképzésről szóló törvényben szabályozott esetekben – közismereti képzés nem folyik, a  keresztféléves
oktatásszervezés keretében február első hetében is megkezdhető. A  tanítási év első és utolsó napját az  iskola
igazgatója állapítja meg a  2.  § (3)  bekezdése figyelembevételével úgy, hogy a  tanítási napok száma a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltaknak megfeleljen.
4. § (1) A  tanítási év első féléve 2020. január 24-ig tart. Az  iskolák 2020. január 31-ig értesítik a  tanulókat, kiskorú tanuló
esetén a  szülőket az  első félévben elért tanulmányi eredményekről. A  3.  §-ban meghatározott esetekben az  első
félév utolsó napját az  igazgató állapítja meg. Az  értesítést ettől a  naptól számított öt munkanapon belül kell
megküldeni.
(2) Az  első félév és a  tanítási év utolsó napját követő tizenöt napon belül az  iskoláknak nevelőtestületi értekezleten
el kell végezniük a  pedagógiai munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A  nevelőtestületi
értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni a fenntartónak.
(3) A  tanítási évben nevelőtestületi értekezleten el kell végezni az  adott intézményre vonatkozó, az  országos
kompetenciamérés, a  nyelvi mérés, a  lemorzsolódással veszélyeztetett tanulókkal kapcsolatos támogató rendszer,
valamint a tanulók fizikai állapotának és edzettségének mérési adatait tartalmazó informatikai alapú diagnosztikus
értékelő rendszer (a  továbbiakban: NETFIT) szerinti fizikai fittségi mérések legutolsó rendelkezésre álló adatainak
elemzését, értékelését. A nevelőtestületi értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni
a fenntartónak.
3. Tanítási szünet a tanítási évben, a tanítás nélküli munkanapok
5. § A  tanítási évben – a  tanítási napokon felül – a  nevelőtestület a  tanév helyi rendjében meghatározott pedagógiai
célra az  általános iskolában, a  fejlesztő nevelés-oktatást végző iskolában és az  alapfokú művészeti iskolában
hat, a  nappali oktatás munkarendje szerint működő gimnáziumban, szakközépiskolában, szakiskolában és
készségfejlesztő iskolában hét, a  szakgimnáziumban nyolc munkanapot tanítás nélküli munkanapként használhat
fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról – a nevelőtestület véleményének kikérésével – az  iskolai
diákönkormányzat jogosult dönteni, egy tanítás nélküli munkanap kizárólag pályaorientációs célra használható fel.
6. § (1) Az  őszi szünet előtti utolsó tanítási nap 2019. október 25. (péntek), a  szünet utáni első tanítási nap
2019. november 4. (hétfő).
(2) A téli szünet előtti utolsó tanítási nap 2019. december 20. (péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2020. január 6.
(hétfő).
(3) A  tavaszi szünet előtti utolsó tanítási nap 2020. április 8. (szerda), a szünet utáni első tanítási nap 2020. április 15.
(szerda).
(4) Az  iskola az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott szünetek mellett – a  tanítási év kezdő és befejező napjának
változatlanul hagyásával – más időpontban is adhat a tanulóknak szünetet, valamint a szünetek kezdő és befejező
napját módosíthatja, ha – az Nkt. 30. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak megtartásával – heti pihenőnapon
tartott tanítási nappal ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A  nemzetiségi oktatásban részt vevő iskolák az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek,
továbbá a  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  tanulók részére szünetet adhatnak, ha azt a  nemzetiségi
hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben szabályozott szünetek napjain, ha azok munkanapra esnek, az iskolának – szükség esetén –
gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
(7) A jogszabály által országosan egységesen elrendelt munkanap-áthelyezést – az Nkt. 30. § (1) bekezdése értelmében,
továbbá a 2. § (2) bekezdésében előírt tanítási napok számára figyelemmel – a nevelési-oktatási intézményekben is
alkalmazni kell.
4. A vizsgák rendje 7. § (1) Az érettségi vizsgákat, a szakképző iskolai szakmai vizsgákat az 1. mellékletben foglaltak szerint kell megtartani.
 (2) Az alapfokú művészeti iskolákban a  tanítási év utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját
az iskola igazgatója határozza meg. 5. A középfokú iskolai, a kollégiumi, valamint a Köznevelési és a Szakképzési Hídprogramba történő
felvételi eljárás, valamint az Arany János Programokkal kapcsolatos feladatok lebonyolításának
ütemezése
8. § A  középfokú iskolai, a  kollégiumi, valamint a  Köznevelési és a  Szakképzési Hídprogramba történő felvételi
eljárás, valamint az  Arany János Programokkal kapcsolatos feladatok lebonyolításának ütemezését a  2.  melléklet
tartalmazza.
6. A témahetek megszervezése 9. § (1) A  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012.
(VIII.  31.) EMMI rendelet (a  továbbiakban: miniszteri rendelet) 7.  § (4)  bekezdése szerinti projektoktatást lehetővé
tevő témaheteket a tanítási évben az oktatásért felelős miniszter az alábbi időpontok szerint hirdeti meg:
a) „Pénz7” pénzügyi és vállalkozói témahét 2020. március 2–6. között,
b) Digitális Témahét 2020. március 23–27. között,
c) Fenntarthatósági Témahét 2020. április 20–24. között.
(2) A  nevelési-oktatási intézmény a  munkatervében meghatározott módon részt vehet a  témahetekhez kapcsolódó
programokon, továbbá a  tantervben előírt, az  adott témával összefüggő tanítási órákat, valamint egyéb
foglalkozásokat a témahét keretében megszervezheti.
7. Országos mérés, értékelés, szakmai ellenőrzés elrendelése 10. § (1) Az  Nkt. 80.  § (1)  bekezdése alapján, a  miniszteri rendelet 79.  § (6)  bekezdésében meghatározott méréseket,
értékeléseket a 2019/2020. tanévben a Hivatal szervezi meg 2020. május 27. napjára. A mérés napja tanítási napnak
minősül, amelyet az érintett tanulók a mérésben való részvétellel teljesítenek, további kötelező tanórai foglalkozás
a művészeti és a testnevelésórák kivételével számukra nem szervezhető. A méréshez szükséges adatokat az érintett
iskolák a Hivatal részére 2019. november 22-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
(2) A hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon a matematikai alapkészségek vizsgálatához szükséges mérőeszközt
az  adott nemzetiség nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani azokban az  iskolákban, amelyekben a  matematika
tantárgyat az adott nemzetiség nyelvén oktatják, és az (1) bekezdésben meghatározott mérést az adott nemzetiség
nyelvén bonyolítják le.
(3) A  Hivatal 2021. február 26-ig intézményi és fenntartói szintű elemzéseket készít, majd megküldi az  intézményi
szintű elemzéseket az  intézmények vezetőinek, az  intézményi és a  fenntartói szintű elemzéseket a  fenntartóknak,
továbbá azokat a  honlapján nyilvánosságra hozza. A  Hivatal az  országos elemzést megküldi az  oktatásért felelős
miniszternek.
(4) A miniszteri rendelet 135. §-a alapján a két tanítási nyelvű nevelést-oktatást folytató általános iskolákban a Hivatal
2020. május 13-án szervezi meg azt a célnyelvi mérést, amely a hatodik évfolyamon a Közös Európai Referenciakeret
(a  továbbiakban: KER) szerinti A2 szintű, a  nyolcadik évfolyamon a  KER szerinti B1 szintű nyelvtudást méri.
A  méréshez szükséges adatokat az  érintett általános iskolák a  Hivatal részére 2019. november 22-ig, az  elvégzett
iskolai vizsgálatok tanulói és intézményi adatait 2020. június 10-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
A  mérések eredményét az  érintett általános iskola a  Hivatal által közzétett javítókulcsok alapján állapítja meg,
és az  eredményeket idegen nyelvenként és évfolyamonként lebontva a  honlapján, annak hiányában a  helyben
szokásos módon teszi közzé 2020. június 10-ig.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt iskolák célnyelvi mérésben részt vevő tanulóinak kivételével az  iskolák hatodik
és nyolcadik évfolyamán angol vagy német nyelvet első idegen nyelvként tanulók körében le kell folytatni
a  Hivatal által szervezett írásbeli idegen nyelvi mérést. A  tanulók idegen nyelvi szövegértési készségeit vizsgáló
mérőeszközöket a  Hivatal készíti el, a  mérést az  iskola pedagógusai 2020. május 20-án végzik el a  Hivatal által
az  iskolákhoz eljuttatott mérőeszközök alkalmazásával. Az  iskola a  mérést saját döntése alapján kiegészítheti
az  idegen nyelvi szóbeli tudásfelméréssel is az  érintett tanulóknál. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett
iskolák a  Hivatal részére 2019. november 22-ig, az  elvégzett iskolai vizsgálatok tanulói és intézményi adatait
2020. június 10-ig küldik meg, a  Hivatal által meghatározott módon. A  mérések eredményét az  érintett iskola
a  Hivatal által közzétett javítókulcsok alapján állapítja meg, és az  eredményeket idegen nyelvenként és
évfolyamonként lebontva a honlapján, annak hiányában a helyben szokásos módon teszi közzé 2020. június 10-ig.
(6) A  tanuló eltérő ütemű fejlődéséből, fejlesztési szükségleteiből fakadó egyéni hátrányok csökkentése, továbbá
az  alapkészségek sikeres megalapozása és kibontakoztatása érdekében az  általános iskolák 2019. október  11-ig
felmérik azon első évfolyamos tanulóik körét, akiknél az  óvodai jelzések vagy a  tanév kezdete óta szerzett
tapasztalatok alapján az  alapkészségek fejlesztését hangsúlyosabban kell a  későbbiekben támogatni, és
ezért a  tanító indokoltnak látja az  azt elősegítő pedagógiai tevékenység megalapozásához a  Diagnosztikus
fejlődésvizsgáló rendszer alkalmazását. Az  igazgatók 2019. október 25-ig a  Hivatal által meghatározott módon
jelentik a  Hivatalnak az  érintett tanulók létszámát. Az  e  bekezdésben meghatározott vizsgálatokat az  iskoláknak
a kiválasztott tanulókkal 2019. november 29-ig kell elvégezniük.
(7) A  2019/2020. tanévben az  Nkt. 80.  § (9)  bekezdése alapján, országos mérés, értékelés keretében a  tanulók fizikai
állapotának és edzettségének vizsgálatát az iskoláknak – az 1–4. évfolyamon, valamint a felnőttoktatásban tanulók
kivételével – a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók esetében 2020. január 8. és 2020. április 24.
között kell megszervezniük. A mérés eredményeit az érintett iskolák 2020. május 29-ig töltik fel a NETFIT rendszerbe.
11. § (1) 2020. január 6. és 2020. március 31. között szakmai ellenőrzés keretében meg kell vizsgálni a  lemorzsolódással
veszélyeztetett tanulók magas arányával, ezen belül különösen a megelőző három év országos kompetenciamérési
eredményei alapján alacsony teljesítménnyel érintett, valamint a  magas szegregációs indexszel jellemezhető
köznevelési intézményekben a  lemorzsolódás megelőzése és a  teljesítmény javítása, valamint a  deszegregáció
érdekében tett intézményi, fenntartói intézkedéseket és azok megvalósulását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzést a Hivatal folytatja le. Az ellenőrzésről készült jelentést a Hivatal 2020. június 30-ig
küldi meg az oktatásért felelős miniszter részére.
8. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2019. szeptember 1-jén lép hatályba.
13. § Ez a rendelet 2021. június 1-jén hatályát veszti.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2/2015. (II. 19.) OGY határozata Gőgös Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Gőgös Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Járásbíróság 5.B.1080/2014/5. számú
megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1/2004. (I. 9.) FMM rendelete a közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, a munkavállalók védelmére és a munkafeltételekre vonatkozó tájékoztatási kötelezettség eljárási szabályairól és díjazásáról.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
404. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a munkavédelemről szóló 1993. évi
XCIII. törvény rendelkezéseire — az egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel, valamint a gazdasági és köz
lekedési miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános szabályok 1. § (1) Az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OMMF), a Magyar Bányászati Hivatal (a továbbiakban: MBH) és az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban:
ÁNTSZ) a közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott ajánlattevők részére a munkavállalók védelmére és
a munkafeltételekre vonatkozó kötelezettségekről az építési beruházások, valamint a szolgáltatások megrendelése
esetén — saját hatáskörében — kérelemre megfelelő tájékoztatást ad. Az eljárás során a magyar nyelv kizárólagos
használata kötelező.
 (2) A tájékoztatást — hatáskörükre figyelemmel —
az OMMF, az MBH illetékes területi szervénél, az ÁNTSZ
illetékes városi intézeténél (a továbbiakban együttesen:
felügyelet) kell külön-külön kérni. Az illetékességet az
építési beruházások és a szolgáltatások teljesítésének helye
határozza meg.
2. § Az e rendelet szerinti tájékoztatás nem érinti a külön
jogszabályban meghatározott, a közcélú állami információs rendszer keretében nyújtható tájékoztatást.
3. § (1) A felügyelet tájékoztatása nem minősül szakhatósági
tevékenységnek, illetve szakhatósági állásfoglalásnak.
 (2) A tájékoztatás konkrét műszaki megoldást, tervet,
végrehajtási javaslatot nem foglalhat magában, kizárólag a
vonatkozó szabályokban megfogalmazott normatív követelmények ismertetését tartalmazhatja. A felügyelet a tájékoztatást az ajánlattevő konkrét kérelme, illetőleg a csatolt
dokumentumok keretein belül adja meg.
 (3) A tájékoztatás nem mentesíti az ajánlattevőt a vonatkozó szabályokban előírt kötelezettségek teljesítése
alól.
4. § E rendelet szerinti tájékoztatás díjköteles. A munkavédelmi jellegű bírságok pályázati, valamint információs
célú felhasználásáról szóló 5/2002. (XI. 12.) FMM rendelet.
Díjfizetési szabályok 5. § (1) Az ajánlattevő a tájékoztatásért e rendelet 1. számú
mellékletében meghatározott mértékű díjat mindazon felügyeletnek külön-külön köteles megfizetni, amelyhez a
6. § (1) bekezdésében megjelölt kérelmet és dokumentumokat benyújtja.
 (2) A felügyelet a befizetett díjról köteles számlát kiállítani és azt az ajánlattevőnek megküldeni. A mellékletben
meghatározott díjak az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
 (3) A díj az OMMF, az ÁNTSZ, illetve az MBH
alaptevékenységének körébe tartozó szolgáltatási
bevételnek minősül. A díjat az OMMF esetében a
10032000-01743496-00000000, az MBH esetében
10032000-01417179-00000000, az ÁNTSZ esetében a
2. számú mellékletben megjelölt ÁNTSZ szervezetek
— Magyar Államkincstárnál vezetett — számlájára kell
megfizetni. A díjak kezelésére, elszámolására, nyilvántartására az államháztartás szervezeti, beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabályt kell alkalmazni.
 (4) Az ajánlattevő a díjat a kérelem benyújtását megelőzően köteles megfizetni, és annak megtörténtét a tájékoztatás kezdeményezésekor igazolni (bankszámlájának megterhelését tartalmazó napi bankkivonattal, illetve természetes személy esetében a postai készpénz átutalási megbízás igazoló szelvény részével). A díj mértékéről a felügyelet
kérelemre előzetesen — igény szerint írásban — felvilágosítást ad.
 (5) A kezdeményezés 10 napon belüli visszavonása esetén
a megfizetett díj 50%-a a felügyelettől visszaigényelhető.
A felügyelet a visszavonás megérkezésétől számított 8 munkanapon belül intézkedik a megfizetett díj 50%-ának a
visszafizetése iránt. A kezdeményezés 10 napon túli visszavonása esetén a megfizetett díj nem igényelhető vissza.
Eljárási szabályok 6. § (1) Az ajánlattevő a tájékoztatás iránti kérelmet írásban
köteles benyújtani a felügyelethez, amelyhez csatolnia kell
az ajánlattételhez szükséges, a munkavállalók védelmével
és a munkafeltételekkel összefüggésbe hozható dokumentumokat és a közbeszerzési felhívást, valamint a díjfizetés
megtörténtéről szóló igazolást [5. § (4) bekezdés].
 (2) A felügyelet a megfelelő tájékoztatást a kérelem
kézhezvételétől számított legkésőbb tizenöt napon belül
írásban adja meg. A tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó
eljárás kezdő napja az (1) bekezdés szerinti kérelem felügyelethez történt beérkezése.
 (3) A kérelemben az ok megjelölésével az ajánlattevő
kérheti, hogy a tájékoztatást az eljárás kezdetétől számított
legkésőbb ötödik napon — munkaszüneti nap esetén az azt
követő munkanapon — személyesen vagy írásbeli meghatalmazással rendelkező megbízottja útján a felügyeleten
átvehesse (soron kívüli eljárás). A soron kívüli eljárásért
az 1. számú melléklet szerinti díj huszonöt százalékkal
megemelt összegét kell a kérelem benyújtását megelőzően
megfizetni.
(4) A felügyelet vezetője általában, a tájékoztatást nyújtó köztisztviselő pedig az adott ügyben köteles gondoskodni arról, hogy illetéktelen személy és szerv ne férhessen
hozzá olyan tényekhez, amelyek a tájékoztatási eljárással
kapcsolatban jutottak a felügyelet tudomására, és kiszolgáltatásuk az ajánlattevő számára hátrányos vagy jogellenesen előnyös következményekkel járna.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a — (2) bekezdésben foglaltak kivétellel — 2004. május 1-jén lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet az Európai Unió strukturális, illetőleg
kohéziós alapjaiból származó forrásból támogatott közbeszerzésekre irányuló eljárások vonatkozásában a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
11/2014. (VII. 4.) BM OKF utasítása a hivatásos katasztrófavédelmi szervek Normaalkotási Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  hivatásos
katasztrófavédelmi szervek működésével kapcsolatos belső szabályozó eszközök előkészítésének, kiadásának és módosításának,
közzétételének, valamint a  jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésének rendjéről kiadom az  alábbi
utasítást.
1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban:
BM OKF), az irányítása alatt álló területi, területi jogállású szervekre és a helyi szervekre.
2. § A  hivatásos katasztrófavédelmi szervek Normaalkotási Szabályzatát jelen utasítás melléklete tartalmazza, amelyet
a teljes személyi állomány köteles megismerni és alkalmazni.
3. § Nem tartozik jelen utasítás tárgyi hatálya alá a külön jogszabályban szabályozott egyedi rendelkezés (állományparancs,
egyedi utasítás, határozat).
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Bakondi György tű. altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
1548/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2013-0013 azonosító számú („Hódmezővásárhely szennyvíztisztítása és Kishomok városrész csatornázása” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/09-11-2013-0013 azonosító számú, „Hódmezővásárhely
szennyvíztisztítása és Kishomok városrész csatornázása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1223/2017. (IV. 25.) Korm. határozata az Iparművészeti Múzeum Transzparencia Programja folytatásának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Iparművészeti Múzeum Transzparencia Programjának keretein belül megvalósuló digitalizálási program
folytatásának támogatásával;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával az 1. pontban foglaltak
végrehajtása érdekében gondoskodjon 60 000 ezer forint összegű forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1820/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2017. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az  önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. A. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e, hogy a  Magyarországon működő menekülttáborok zártak legyenek – hasonlóan a  büntetés-végrehajtási
intézetekhez – így az ott elszállásolt menekültek kijárása a ott tartózkodásuk alatt tiltott legyen?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely d)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
a nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a  nemzetközi szerződésről való döntés
egyben az  abban vállalt kötelezettségekről való döntés is, az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezésben foglalt
tilalom alapján egyértelműen kizárt a  közvetlen hatalomgyakorlás a  nemzetközi szerződések vonatkozásában.
Magyarország az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel döntött a  menekültek helyzetére vonatkozó
1951.  évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény), valamint a  menekültek
helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről. Az Egyezmény 26.,
a  menekültek mozgásszabadságáról rendelkező cikke szerint „Minden Szerződő Állam biztosítja a  jogot a  területén
jogszerűen tartózkodó menekülteknek arra, hogy megválasszák tartózkodási helyüket és szabadon mozoghassanak
az  ország területén azon szabályok figyelembe vételével, amelyek általában az  idegenekre azonos körülmények között
vonatkoznak.” A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő, a  „Magyarországon működő
menekülttáborok zártak legyenek – hasonlóan a büntetés-végrehajtási intézetekhez – így az ott elszállásolt menekültek
kijárása a  ott tartózkodásuk alatt tiltott legyen” kitétel ellentétes az  Egyezmény fent hivatkozott 26.  cikkében
szereplő rendelkezésekkel. Egy érvényes és eredményes országos népszavazás nemzetközi szerződésből eredő
kötelezettséget érintene, ennélfogva az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontjába ütközik, így a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés sem a  választópolgár, sem a  jogalkotó számára nem
egyértelmű. A népszavazási kezdeményezés szövegében szereplő, „hasonlóan a büntetés végrehajtási intézetekhez”
fordulat megtévesztő lehet a választópolgár számára, mivel nem egyértelmű, hogy az új törvénynek milyen tartalmi
elemekkel kellene rendelkeznie. A  fent hivatkozott fordulat nem teszi egyértelművé az  Országgyűlés számára
sem, hogy milyen jogalkotásra lenne köteles egy érvényes és eredményes népszavazás esetén. A  kérdésben
szereplő „menekülttábor” kifejezés a  jogalkotó számára nem határozható meg pontosan, ezáltal a  jogalkotó
nem képes eldönteni, hogy milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles. A  Nemzeti Választási
Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kérdésben szereplő magyarázó tagmondat értelemzavaró, valamint, hogy
a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés „a Magyarországon működő menekülttáborok zártak legyenek – hasonlóan
a  büntetés-végrehajtási intézetekhez – így az  ott elszállásolt menekültek kijárása a  ott tartózkodásuk alatt tiltott
legyen” része valójában kettő kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak
nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani azokról, ezért a  kérdés
a választópolgári egyértelműség követelményének ezen okokból sem felel meg.
Az eljárás kezdeményezője 5 darab népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott
be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés
c) pontja az országos népszavazási kezdeményezések tekintetében a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a  továbbiakban: régi Ve.) rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó
magatartása a  régi Ve. 3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik.
A jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára
is. A Bizottság álláspontja szerint – egyetértve az Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával –
a régi Ve. egészének rendszerében – a régi Ve. 3. §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a választási eljárás hivatkozott alapelvét.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás, amelynek során egy időben, ugyanabban a  tárgykörben, egymástól kismértékben
eltérő népszavazási kérdések kerülnek benyújtásra.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 10.  § b), c) és e)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek,
valamint az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését
megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b), c) és e) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a  régi Ve. 3.  §-án, 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel kihirdetett
Egyezmény 26.  cikkén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
2029/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a Pécsi Tudományegyetem alapítása 650 éves jubileumának megünneplésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Pécsi Tudományegyetem 650 éves jubileumi ünnepségsorozat megvalósításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében – az  emberi
erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon a  2016. évben
200 millió forint, a  2017. évben 365 millió forint költségvetési támogatásnak az  Emberi Erőforrások
Minisztériumának költségvetési fejezetében történő biztosításáról és ütemezett rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2016. évi költségvetési források tekintetében a felmerülés ütemében,
 a 2017. évi költségvetési források tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezése
során
 3. felkéri az  Emberi Erőforrások Minisztériuma útján a  Pécsi Tudományegyetemet arra, hogy a  magyar felsőoktatás
történelmi korokon átívelő nemzetközi úttörő szerepének és a  magyar tudásalapú társadalom kialakulása
tradicionális jellegének hangsúlyozása érdekében a  tervezett jubileumi ünnepségsorozat programtervét vizsgálja
meg azzal a  céllal, hogy a  2017. szeptember 1-jei Jubileumi díszünnepség az  ünnepségsorozat szimbolikus,
meghatározó elemévé váljon és jelenjen meg az ünnepség megvalósítása során.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
219/2011. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
több mint fél évszázados, keresztényi és nemzeti elkötelezettségű pedagógiai munkássága, példaértékű életútja
elismeréseként
Reisz Péter Pálnak, a szombathelyi Assisi Szent Ferenc Kollégium igazgatójának,
három és fél évtizedes oktató-nevelő munkája, az elesettek és kisebbségek támogatása érdekében végzett sokoldalú
tevékenysége elismeréseként
Tokár Imrének, az esztergomi Temesvári Pelbárt Ferences Gimnázium és Kollégium gimnáziumi igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. szeptember 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1181/2012. (VI. 1.) Korm. határozata polgári léginavigációs szolgálat és kapcsolódó légiközlekedési hatósági feladatok ellátásáról a Koszovó feletti magaslégtérben.
A Kormány – figyelemmel a Magyar Köztársaság Egyesült Nemzetek Szervezete (a továbbiakban: ENSZ) Alapokmányából származó
kötelezettségeire, különösen a Biztonsági Tanács 1244 sz. (1999) határozatára, valamint az Észak-atlanti Szerződés Szervezetében
(a továbbiakban: NATO) viselt tagságára – az Észak-atlanti Tanács azon döntésének végrehajtása érdekében, amely Magyarországot
a koszovói magaslégtérben polgári léginavigációs szolgálat ellátásával bízta meg,
1. elrendeli, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter tegye meg a következő lépéseket:
a) gondoskodjon a koszovói magaslégtérben léginavigációs szolgálat ellátásáról a HungaroControl Magyar
Légiforgalom Szolgálat Zrt.-n keresztül, a kapcsolódó légiközlekedési hatósági feladatok ellátásáról a Nemzeti
Közlekedési Hatóságon keresztül, továbbá – szükség szerint – a közlekedésbiztonsági feladatok ellátásában való
részvételről a Közlekedésbiztonsági Szervezeten keresztül; b) vizsgálja meg a végrehajtást biztosító megállapodások kötésének szükségességét, továbbá gondoskodjon azok
megkötéséről, vagy megkötésének kezdeményezéséről, beleértve különösen a koszovói szervekkel, a
léginavigációs szolgáltatás nyújtásában érintett államok illetékes szerveivel, az Európai Szervezet a
Légiközlekedés Biztonságáért (EUROCONTROL) szervezetével, a NATO-val és az ENSZ Koszovói Békefenntartó
Missziójával (UNMIK) kötendő megállapodásokat; c) mérje fel a feladat végrehajtásához szükséges jogszabály-módosítási, valamint nemzetközi szerződések
megkötésének igényét, és szükség esetén tegyen arra javaslatot a Kormány részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, a külügyminiszter és a honvédelmi miniszter bevonásával
Határidő: az Észak-atlanti Tanácsnak Magyarországot a koszovói magaslégtérben polgári navigációs szolgálat
ellátásával megbízó döntésének elfogadását követően azonnal és folyamatosan.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy e határozat végrehajtásának helyzetéről igény szerint tájékoztassa a
Kormányt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
894/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Magyar Köztársaság 2008. évi
költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény 3. számú
mellékletének 11. pontja k) alpontjával összefüggésben
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítása iránt benyújtott bírói kezdeményezést visszautasítja.
Az indítványozó bíró a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság előtt
9. K. 30 581/2009. szám alatt folyamatban lévő közigazgatási perben az eljárást felfüggesztette, és az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján kezdeményezte
a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007.
évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 3. számú mel
léklete 11. pont k) alpontjának 4. mondatába foglalt rendelkezés alkotmányellenességének megállapítását.
A Kötv. 3. számú melléklete a helyi önkormányzatokat megillető normatív hozzájárulásokról rendelkezik.
A 3. számú melléklet 11. pont k) alpontja a pszichiátriai és
szenvedélybetegek, hajléktalanok nappali intézményi ellátása körében szabályozza a normatív hozzájárulás mértékét és igénybevételének feltételeit. A vitatott szabály úgy
rendelkezik, hogy a hozzájárulás alapjaként szabályozott
ellátotti létszám meghatározása során nem vehetők figyelembe azok az ellátottak, akik kizárólag étkezésben részesülnek. Az indítványozó álláspontja szerint ez a szabályozás azért alkotmányellenes, mert a nappali melegedők esetében is kizárja a hozzájárulás igénybevételét azok után az
ellátottak után, akik csak étkezést vesznek igénybe. Rámutat az indítvány arra, hogy a Magyar Köztársaság 2009. évi
költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 3. számú
mellékletének 11. pont i) alpontja és a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 3. számú mellékletének 11. pont h) alpontja az
ugyanezen jogcímen járó normatív hozzájárulás feltételeinek szabályozása során már úgy rendelkezik, hogy az ellátottak számának meghatározása során „[n]em vehetők figyelembe a kizárólag étkezésben részesülők és a 30 napnál
folyamatosan hosszabb ideig távolmaradók, kivéve a nappali melegedőt igénybevevőket”.
Az indítványozó álláspontja szerint azzal, hogy a Kötv.
3. számú mellékletében a 11. pont k) alpont 4. mondata ezt
a nappali melegedőkre vonatkozó kivételt nem tartalmazta, sérült az Alkotmány 70/E. §-ában szabályozott szociális biztonsághoz való jog.
Az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményező bíró az
indítványában nem önmagában a támadott rendelkezést,
hanem a szabályozás hiányosságát kifogásolja. Az indítvány érvelése szerint a vitatott szabályozás következtében
az Alkotmány 70/E. §-ában szabályozott szociális biztonsághoz való jog azért szenved sérelmet, mert a jogalkotó a
nappali ellátást biztosító szociális intézmények normatív
támogatásának szabályozása során nem állapított meg az
általánostól eltérő szabályt a nappali melegedőre. Tartalma szerint az indítvány nem utólagos normakontrollra, a
kifogásolt szabály megsemmisítésére, illetőleg az alkalmazási tilalom kimondására irányul, hanem – a szabályozás hiánya miatt – mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az Alkotmánybíróság az indítványt tartalma szerint bírálta el.
Az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján a bíró – az eljárás
egyidejű felfüggesztése mellett – az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezheti akkor, ha az előtte folyamatban
lévő ügyben alkalmazandó jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességét észleli.
Az Alkotmánybíróság többször értelmezte már az Abtv.
ezen rendelkezését. Döntéseiben megállapította, hogy a
bírói kezdeményezésre vonatkozó 38. §-t az Abtv.-nek
„Az alkotmányellenesség utólagos vizsgálata” című fejezetében helyezte el a jogalkotó. Ennek megfelelően a bíró
a bírósági eljárás felfüggesztése mellett a jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát, az Abtv. 1. §
b) pontja szerinti eljárást kezdeményezheti. Az Abtv.
38. §-a nem jogosítja fel a bírót arra, hogy ebben a minőségében az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztése
mellett mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megszüntetését, az Abtv. 1. § e) pontja szerinti eljárást
kezdeményezze. Az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján az
eljáró bíró mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló alkotmánybírósági eljárásnak nem lehet indítványozója. [540/B/1997. AB határozat, ABH 1999, 586.; 772/B/2004. AB végzés, ABH 2006,
2442.; 287/B/2003. AB végzés ABH 2008, 3423.;
505/B/2005. AB végzés, ABH 2009, 2829–2834.]
Az indítványozási jog hiánya miatt az Alkotmánybíróság – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § c) pontja alapján – a bírói kezdeményezést visszautasította.
Budapest, 2010. október 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
84/2019. (VII. 31.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228.  § (2)  bekezdés b)  pontja és 234.  § (1)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára –
dr. Bodnár Bencét, a Belügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből más fontos megbízatására tekintettel
– 2019. augusztus 31-ei hatállyal – felmentem, egyidejűleg
dr. Dargay Esztert a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2019. szeptember 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2010. (VI. 11.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A területi államigazgatás fejlesztésével kapcsolatos feladatok ellátására 2010. június 15. napjától 2010. december
15. napjáig dr. Virág Rudolfot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával járó jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a területi államigazgatás fejlesztéséhez szükséges szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium keretében működő Titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
7/2019. (HK 4.) HM KÁT intézkedése a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer 2020. működtetésének célkitűzéseiről, annak fő irányairól, és a rendelkezésre álló költségvetési célelőirányzatok felhasználásáról szóló 6/2019. (HK 4.) HM KÁT–HM HOÁT együttes szakutasítás rendelkezéseinek Honvédelmi Minisztériumban történő alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet 6. § 33. pontja alapján, figyelemmel a belső szabályozási tevékenységről szóló 19/2019. (III. 13.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdésére a Honvédelmi Minisztérium honvédelmi államtitkárával egyetértésben a következő intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra terjed ki.
2. A Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer 2020. évi működtetésének célkitűzéseiről, annak fő irányairól,
és  a  rendelkezésre álló költségvetési célelőirányzatok felhasználásáról szóló 6/2019. (HK 4.) HM KÁT–HM HOÁT
együttes szakutasítás rendelkezéseit a Honvédelmi Minisztériumban is alkalmazni kell.
3. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
4. Ez az intézkedés 2021. június 30-án hatályát veszti
Dr. Kádár Pál s. k.,
 HM közigazgatási államtitkár