text:
1709/2017. (IX. 25.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a tatabányai egykori bányakórház katolikus gimnáziummá fejlesztéséhez szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 5. pont b) alpontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a tatabányai egykori bányakórház további hasznosítására – Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata
egyetértésével – kidolgozott fejlesztési programmal, amely keretében az  ingatlanban katolikus gimnázium kerül
kialakításra és fejlesztésre (a továbbiakban: fejlesztési program), összesen 3 516 000 000 forint összegű költségvetési
támogatás biztosításával, az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre 820 000 000 forint,
b) a 2018. évre 1 400 000 000 forint,
c) a 2019. évre 1 296 000 000 forint;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  Modern
Városok Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet
6.  § (2)  bekezdésére figyelemmel – a  fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 820 000 000
forint forrásnak a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára történő átcsoportosítása céljából nyújtson be előterjesztést
a  Kormány részére az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdése
szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti előterjesztés benyújtását követően azonnal
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont megvalósulása érdekében a  Székesfehérvári
Egyházmegyével mint kedvezményezettel a  3.  pontban foglaltak teljesülése esetén támogatási jogviszonyt
létesítsen;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pontban foglaltak teljesülését és végrehajtását követően azonnal
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával –
a  fejlesztési program megvalósításához 2018. évben szükséges 1 400 000 000 forint forrásnak a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport terhére a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi
közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára történő átcsoportosítása céljából
nyújtson be előterjesztést a Kormány részére az Áht. 33. § (2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi Kvtv. végrehajtása során, a felmerülés ütemében
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter és az emberi erőforrások minisztere
bevonásával – gondoskodjon a  fejlesztési program 2019. évi megvalósításához szükséges 1 296 000 000 forint forrás
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  fejlesztési program tekintetében a  beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont
a) alpontja szerinti adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogatás nyújtásakor
8. az Áht. 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy az  emberi erőforrások
minisztere a  fejlesztési program megvalósítása érdekében a  2018–2019. költségvetési évek kiadási előirányzata
terhére legfeljebb 2 696 000 000 forint összeg mértékéig éven túli kötelezettséget vállaljon az  1.  pont szerinti
ütemezés szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
211/2012. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar vizuális kultúrát gazdagító és határainkon túl népszerűsítő művészetéért, kultúrdiplomáciai tevékenysége
elismeréseként
Bahget Iskander fotóművész részére,
legendás ifjúsági alkotásaiért, szórakoztató és nagy közönségsikernek örvendő film- és tv-játékaiért, művészi pályája
elismeréseként
Bácskai Lauró István filmrendező részére,
a kvarkanyag tulajdonságainak kutatása, a termodinamika nem-extenzív általánosítása során elért eredményeiért,
magas színvonalú oktatómunkájáért, egyetemi tankönyveiért és tudományos szakkönyveiért
dr. Biró Tamás Sándor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai
Kutatóközpont Részecske- és Magfizikai Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a hazai kisülésfizikai és plazmadiagnosztikai kutatás meghonosításáért, a hazai optikai vékonyréteg-kutatás
megalapozásáért, a robotvezérlések kutatási-fejlesztési programjának kidolgozásáért, iskolateremtő tudományos
kutatói munkássága elismeréseként
dr. Bitó János, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Óbudai Egyetem Intelligens Mérnöki Rendszerek
Intézetének professor emeritusa részére,
a mezőgazdasági technológiák kémiai és genetikai biztonságát érintő, kiemelkedő kutatói eredményeiért, az ország
tudományos és szakmai közéletében betöltött szerepéért, valamint Magyarország MON 810 GMO-moratóriumának
fenntartása érdekében végzett kiemelkedő munkásságáért
dr. Darvas Béla, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Központi Élelmiszer-tudományi Kutatóintézet
főosztályvezetője részére,
kiemelkedő fotográfusi és oktatói tevékenységéért, a magyar kultúráért végzett munkásságáért, a Jelenkori
Fotóművészeti Gyűjtemény és Dokumentáció létrehozásáért
Eifert János fotóművész részére,
a vidékbe vetett bizalom, remény és élni akarás erősítése, különösen Gömör népi hagyományainak, építészeti
emlékeinek megőrzése, megismertetése érdekében kifejtett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
É. Kovács László festőművész részére,
nemzetközileg is elismert lézerfizikai kutatásaiért, az attofizika mint új tudományág létrejöttét elősegítő kiemelkedő
munkásságáért
dr. Farkas Győző, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai
Kutatóközpont Szilárdtest-fizikai és Optikai Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a kortárs magyar táncművészetet gazdagító sajátos koreográfiáiért, művészetoktatói és szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Fodor Antal koreográfus, rendező, a Magyar Táncművészeti Főiskola egyetemi tanára, kiváló művész részére,
a szintetikus szerves kémia és gyógyszerkutatás terén végzett nemzetközileg is elismert, iskolateremtő tudományos és
tudományszervezői munkája, kiemelkedő oktatói, egyetemvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Fülöp Ferenc vegyész, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Szegedi Tudományegyetem
Gyógyszerésztudományi Kar Gyógyszerkémiai Intézet dékánja, tanszékvezető egyetemi tanár részére,
a gyulladásos folyamatok gyógyszeres befolyásolhatóságának öt évtizedes kutatásaiért, farmakológiai vizsgálataiért,
gazdag publikációs tevékenységéért, életműve elismeréseként
dr. Gábor Miklós, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Gyógyszerésztudományi
Kar Gyógyszerhatástani és Biofarmáciai Intézetének professor emeritusa részére,
a légzőidegrendszer élettanának vizsgálata, az orvosi informatika, az orvosi méréstechnika, a keringés és légzés
biomechanikája terén végzett több évtizedes példaértékű tudományos, kutatói és oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Hantos Zoltán, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi
Kar, Természettudományi és Informatikai Kar, Orvosi Fizikai és Orvosi Informatikai Intézetének egyetemi tanára
részére,
világszerte nagyra becsült, a magyar úszósport hírnevét öregbítő pályafutása, sportolói és edzői, állatorvosi gyógyítói
tevékenysége elismeréseként
dr. Hargitay András olimpiai bronzérmes, világ- és Európa-bajnok úszó, a Budapesti Állatkórház szakmai igazgatója,
állatorvos részére,
csaknem öt évtizedes, a római irodalom és történelem jelentős részét, valamint a magyarországi latin irodalom fontos
területeit átfogó, nemzetközileg elismert tudományos és oktatói munkásságáért
dr. Havas László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kar
Klasszika-filológiai Tanszékének professor emeritusa részére,
a nemzeti összetartozás értékeinek következetes képviseletéért, a határon túli magyarság önzetlen támogatásáért,
szakmai és közírói munkásságáért, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Horváth László nyugalmazott főorvos részére,
közel négy évtizedes felelősségteljes, magas színvonalú ügyészi, vezetői munkája elismeréseként
dr. Horváth László címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész, a Győr-Moson-Sopron Megyei Főügyészség
nyugalmazott főügyésze részére,
hosszú időn át végzett kiemelkedő gyógyító munkájáért, az ország, a nemzet, a magyarság sorsáért, jövőjéért,
különösen a vidék életben tartásáért végzett tevékenységéért
dr. Kisida Elek, az orvostudomány kandidátusa, a Budai Irgalmasrendi Kórház nyugalmazott sebész főorvosa, egyetemi
magántanár részére,
a jelfeldolgozás, ezen belül a kvantáláselmélet és rendszeridentifikáció alkotó továbbfejlesztéséért, az eredmények
színvonalas publikálásáért, valamint tudományos publikációs adatok számítógépes feldolgozásáért és a tudományos
minősítés számítógépes támogatásáért
dr. Kollár István, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Méréstechnika és Információs Rendszerek Tanszékének egyetemi tanára részére,
határainkon túl is számon tartott tudományos munkássága, a földrajztudományt, a nagy felfedezők tevékenységét
egyaránt érintő kutatásai, ezek eredményét közkinccsé tevő gazdag publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Kubassek János geográfus, az érdi Magyar Földrajzi Múzeum igazgatója részére,
a hagyományos építészet és szociokultúra fáradhatatlan kutatásáért, közzétételéért, emlékezetes kiállításaiért
Kunkovács László Balogh Rudolf-díjas fotóművész, etnofotográfus részére,
természeti örökségünk és erőforrásaink megőrzése érdekében végzett sokoldalú tudományos, oktatói,
ismeretterjesztői és társadalomszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Lányi András, a filozófiai tudomány kandidátusa, író, filozófus, filmrendező, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Társadalomtudományi Kar Településtudományi és Humánökológiai Szakirányának egyetemi docense részére,
az Állami Számvevőszék szervezeti, módszertani megújítása, az ellenőrzés új módszereinek bevezetése érdekében
végzett sokoldalú munkája elismeréseként
Makkai Mária, az Állami Számvevőszék számvevő igazgatója, felügyeleti vezető részére,
a felsőoktatásban folytatott közel öt évtizedes oktató-nevelő tevékenysége, az alkotmány- és a közigazgatás-történet
terén végzett iskolateremtő tudományos, kutató és kutatásszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Máthé Gábor, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Karának professor emeritusa részére,
nemzetközileg is nagyra becsült biofizikai – különösen a sejtfelszíni fehérjemintázatok szerveződésének vizsgálatát is
magába foglaló – kutatásaiért, szakmai-közéleti és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Mátyus László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Biofizikai és Sejtbiológiai
Intézetének egyetemi tanára részére,
művelődés- és neveléstörténeti kutatásaiért, keresztény szellemiségű, pedagógusok nemzedékeit nevelő oktatói
munkássága, példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Mészáros István, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Eötvös Loránd Tudományegyetem nyugalmazott
egyetemi docense részére,
az új Büntető Törvénykönyv kodifikációjának szakmai irányításáért, felkészültsége és elhivatottsága elismeréseként
dr. Miskolczi Barna ügyész, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium főosztályvezetője részére,
a jövőkutatás tudományának műveléséért és egyetemi szintű oktatásáért, a fiatalok jövőre nyitottságának
fokozásáért, valamint a hazai jövőkutatás nemzetközi kapcsolatainak fejlesztéséért
dr. Nováky Erzsébet, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Corvinus Egyetem tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
a magyar számítástechnikai kultúra terjesztéséért, a programozási módszertan, a programozási nyelvek kutatásáért,
oktató-nevelő, valamint iskolateremtő és intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
Nyékyné dr. Gaizler Judit, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Információs Technológiai Kar dékánja, egyetemi docens
részére,
az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség újjáalakítása érdekében végzett munkája, a zsidóság érdekében
végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
dr. Oberländer Bernard rabbi, a Budapesti Jesiva – Zsidó Tudományok Főiskolája Rabbiképző Szak főigazgatója részére,
kimagasló és eredményes munkája elismeréseként
Oszterné Failoni Donatella zongoraművész, a Magyar Állami Operaház volt megbízott művészeti főtitkára részére,
a hazai bioorganikus kémia megalapozásáért, több évtizedes példaértékű tudományos, kutatói, oktatói munkássága,
életpályája elismeréseként
dr. Ötvös László Széchenyi-díjas kémikus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, nyugalmazott címzetes egyetemi
tanár részére,
a magyar mérésügyi rendszer továbbfejlesztése, a hazai mérések világszínvonalú elismertségének fenntartása terén
szerzett érdemeiért, közel fél évszázados szakmai életútja elismeréseként
dr. Pákay Péter, a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal műszaki főigazgató-helyettese részére,
a matematika területén elért kiemelkedő eredményeiért, tudományszervezői, irányítói munkássága,
tudományos-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Pálfy Péter Pál, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Magyar Tudományos Akadémia Rényi Alfréd
Matematikai Kutatóintézetének igazgatója részére,
a blues magyarországi meghonosítása és népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége, nagyhatású és nagy
közönségsikernek örvendő előadó-művészetéért, a magyar könnyűzene professzionális oktatásáért
Póka Egon Benedek előadóművész, a Kőbányai Zenei Stúdió Művészeti Szakképző Iskola igazgatója részére,
sajátos, egyéni hangzású, egy generáció ideáljává vált előadó-művészetéért, négy évtizedes pályafutása
elismeréseként
Révész Sándor előadóművész részére,
a Tokaji Írótábor négy évtizedes fennállása óta végzett áldozatos titkári és szervezői munkája elismeréseként
Sáray László, a Tokaji Írótábor titkára részére,
a nemzeti értékekért végzett áldozatos munkásságáért, közösségépítő tevékenységéért, életútja elismeréseként
dr. Somodi István, a Magyar Tudományos Akadémia Agrártudományi Kutatóközpontjának nyugalmazott
agrármérnöke részére,
a magyar vidék felemelkedésének ügyét a vidéki és kis egyházközségek összefogásával szolgáló missziója,
a rászorulók, főként a magyarsági nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarság érdekében
hosszú időn át végzett közösségi munkája elismeréseként
dr. Szabó Dániel, a Magyar Református Presbiteri Szövetség elnöke részére,
a népi építészet oktatása és védelme területén végzett munkája, több Balaton-felvidéki műemlék felújítása érdekében
kifejtett tevékenysége elismeréseként
dr. Szabó László, a Szent István Egyetem nyugalmazott főiskolai tanára, Ybl Miklós-díjas építészmérnök,
műemlékvédelmi szakmérnök részére,
közel fél évszázados, különösen az olasz és a spanyol nyelvű irodalom magyar nyelvre történő átültetéséért, kivételes
műfordítói életműve elismeréseként
Székács Vera József Attila-díjas műfordító részére,
az Esztergom–Budapesti Főegyházmegye oktatási és kulturális tevékenységének összefogásáért, oktatói-nevelői
tevékenységéért, az országos roma pasztoráció megszervezéséért
dr. Székely János püspök, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Hittudományi Kar Újszövetség Tanszékének egyetemi
docense részére,
a matematika területén végzett, nemzetközileg is elismert iskolateremtő kutatói, oktatói és szakmai-közéleti
tevékenységéért
dr. Szőnyi Tamás matematikus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Matematikai Intézetének egyetemi tanára részére,
a közigazgatási jog és jogelmélet magas színvonalú kutatásáért, valamint a környezetvédelmi jog hazai
meghonosításában játszott tevőleges szerepéért és gyakorlati alkalmazásáért, oktató-nevelő tevékenységéért
dr. Tamás András, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Közigazgatás-tudományi Karának professor emeritusa részére,
a beszédkutatás terén végzett tudományos munkássága, új szemléleten alapuló beszédkutatás elindítása,
tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
Tasnádiné dr. Gósy Mária, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia
Nyelvtudományi Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a közlekedésfejlesztés, a logisztika és az infrastruktúra korszerűsítése, a közlekedéstudomány terén végzett, külföldön
is elismert tudományos, kutatói és oktatói munkásságáért
dr. Tánczos Lászlóné Széchenyi-díjas közlekedésmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti
Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Közlekedésmérnöki és Járműmérnöki Kar Közlekedésgazdasági
Tanszékének egyetemi tanára részére,
költői, írói, esszéírói és új területeket meghódító műfordítói munkásságáért
Tornai József József Attila- és Babérkoszorú-díjas író, költő, műfordító részére,
az irányításelmélet és az alkalmazott informatika területén végzett több mint három évtizedes sikeres kutatói és
oktatói munkájáért, valamint oktatásszervezői és a jövő tudós generációinak képzésében betöltött kiemelkedő
szerepéért
dr. Vajk István, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Villamosmérnöki és Informatikai Kar Automatizálási és Alkalmazott Informatikai Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
amerikanisztikai, irodalomtörténeti kutatásaiért, tankönyvírói, páratlan technikájú oktatói, valamint szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Virágos Zsolt, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Tudományegyetemi Karok
Bölcsészettudományi Kar Angol-Amerikai Intézetének egyetemi tanára részére,
több évtizedes kiemelkedő oktató- és kutatómunkája, oktatásszervező és egyetemszervező, nemzetközi szakmai
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Zombory László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Villamosmérnöki és Informatikai Karának egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; több mint negyedszázados, a rendőrség állományában végzett kimagasló szakmai és vezetői tevékenysége,
példamutató szolgálati életútja elismeréseként
Szabó Jenő János rendőr dandártábornok, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata
Igazgatóságának igazgatója részére,
hadtudományi kutatásaiért, több évtizedes oktatói-nevelői tevékenysége, a hadtudomány és a honvédtisztképzés
oktatási rendszerének átalakítása és megújítása érdekében végzett sokirányú munkája elismeréseként
dr. Szendy István ezredes, a hadtudomány kandidátusa, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Karának dékánhelyettese, tanszékvezető egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
katonai tagozata; költői alkotómunkájáért, maradandó értékű, emlékezetes, irodalmunkat népszerűsítő, anyanyelvünk szépségeit
bemutató szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Albert Zsuzsa író, költő részére,
a magyar könyvtárügy érdekében végzett több évtizedes munkássága, szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként
Bakos Klára, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem könyvtárigazgatója, a Magyar Könyvtárosok Egyesületének elnöke
részére,
több évtizedes, rendkívül szerteágazó, a XX. századi és a kortárs magyar művészetet felölelő kutatásaiért, vizuális
kultúránk gazdagításáért, alkotói és előadóművészi tevékenysége elismeréseként
Banner Zoltán művészeti író, művészettörténész, költő, előadóművész részére,
több évtizedes oktatói tevékenységéért, a generációkat megérintő lelkiségi irodalom gazdagításáért
dr. Barsi Balázs, a Sümegi Sarlós Boldogasszony Ferences Kegytemplom és Kolostor igazgatója, házfőnök, a Liszt Ferenc
Zeneművészeti Egyetem Egyházzene Tanszékének tanára részére,
varázslatos színészi játékáért, a magyar költészet páratlan tolmácsolásáért, a magyar kultúrát gazdagító művészetéért
Bálint Márta színművész részére,
lelkiismeretes, példamutató pénzügyi, gazdasági munkája, eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Báthori János, a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpontjának gazdasági igazgatója
részére,
az I. világháború emlékhelyeinek bemutatása, az elesettek és az áldozatok emlékének megőrzése érdekében szakmai
elhivatottsággal végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
dr. Bedécs Gyula, a Győr-Moson-Sopron Megyei Idegenforgalmi Hivatal nyugalmazott igazgatója részére,
a népegészségügy területén végzett szakmapolitikai tevékenysége, gyógyító munkája, több évtizedes közéleti
munkássága elismeréseként
dr. Benoist György idegsebész szakorvos, az Országos Idegsebészeti Tudományos Intézet nyugalmazott
főigazgató-helyettese, főorvos részére,
a hazai erdőgazdálkodásban és erdőművelésben végzett hat évtizedes kutató, fejlesztő, oktató munkássága, szakmai
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bondor Antal, a mezőgazdasági tudomány kandidátusa, a Nyugat-Magyarországi Egyetem Erdőmérnöki Kar
Erdőművelési és Erdővédelmi Intézetének professor emeritusa részére,
hét évtizedes pedagógusi pályája, példaértékű életútja elismeréseként
Böröczky Gáborné nyugalmazott magyar nyelv, irodalom és történelem szakos tanár részére,
több mint két évtizedes, Fülöpjakab község polgármestereként végzett eredményes településfejlesztő tevékenysége
elismeréseként
Csáki Béla, Fülöpjakab község polgármestere részére,
beosztásaiban huzamos időn át végzett kimagasló szakmai munkája elismeréseként
Cserváriné Felkai Anna, a Honvédelmi Minisztérium Közigazgatási Államtitkári Titkárságának főtanácsadója részére,
a nemzeti kultúrkincsünk részét képező hangfelvételeket, valamint nyomtatott és kézzel írott dokumentumokat is
őrző archívumban végzett rendkívül sokoldalú munkássága elismeréseként
Cséve Magdolna, a Magyar Rádió Archívuma nyugalmazott igazgatója részére,
művészi munkájáért, a moldvai csángó magyarság nyelvének és kultúrájának megmentése, fennmaradása érdekében
végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Csoma Gergely fotóművész, szobrász, író részére,
a külhoni magyarság életének megismertetéséért, a szomszédsági kapcsolatok objektív bemutatásáért végzett közel
három évtizedes újságírói tevékenysége elismeréseként
Dezső János, a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap kiemelt szerkesztője, az MR1 Kossuth Rádió Határok
című műsorának rovatvezetője részére,
több mint három évtizedes gazdag irodalmi munkássága, oktatói-nevelői és intézményvezetői tevékenysége
elismeréseként
Dobozi Eszter József Attila-díjas író, költő, a Kecskeméti Művészeti Óvoda, Általános Iskola és Alapfokú Művészeti
Oktatási Intézmény igazgatója részére,
az értelmi sérült embertársaink társadalmi integrációját szolgáló színházi társulat létrehozásáért és működtetéséért,
művészi képzésüket, továbbtanulásukat segítő elhivatott, példaértékű tevékenysége elismeréseként
Elek Dóra, a Baltazár Színház rendezője, művészeti vezető részére,
önzetlen közéleti munkájáért, a kommunista diktatúra áldozatai emlékének megőrzése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Eötvös Péter, a Hortobágyi Kényszermunkatáborokba Elhurcoltak Egyesülete elnöke részére,
több évtizedes zenei rendezői, művészetoktatói munkája, a zenei képzés és a zene népszerűsítése érdekében végzett
sokoldalú szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Erkel Tibor Erkel Ferenc-díjas zenei rendező, nyugalmazott egyetemi docens részére,
a zongorairodalom remekeit kivételes érzékenységgel tolmácsoló művészetéért
Érdi Tamás zongoraművész részére,
a nemzetgazdaság fejlődésének érdekében végzett kimagasló színvonalú szakmai munkája, vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Fazekas Jánosné dr., a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-alföldi Regionális Adó Főigazgatóságának főigazgatója
részére,
több évtizedes ügyvédi munkája, kamarai, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Fekete László, a Somogy Megyei Ügyvédi Kamara elnöke részére,
a népegészségügy területén végzett szakmapolitikai tevékenysége, gyógyító munkája, több évtizedes közéleti
munkássága elismeréseként
dr. Ferenczi István belgyógyász szakorvos, a budapesti Péterfy Sándor utcai Kórház nyugalmazott főigazgatója részére,
dr. Hajdu Zsolt szülész-nőgyógyász szakorvos, a Kispesti Egészségügyi Intézet főorvosa részére,
dr. Szabó Győző János sebész, traumatológus és mellkassebész szakorvos, az Országos Baleseti és Sürgősségi Intézet
nyugalmazott főorvosa részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharcban tanúsított helytállásáért, életútja elismeréseként, 1956 emlékének
ápolásáért
Forgács János, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége elnökhelyettese részére,
az erdei ökoszisztémák víz- és tápanyagforgalma, valamint a klímaváltozás erdőkre gyakorolt hatása területén elért
kutatási eredményeiért, kiemelkedő irányítói, vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Führer Ernő, a mezőgazdasági tudomány kandidátusa, az Erdészeti Tudományos Intézet tudományos tanácsadója
részére,
több évtizedes lelkiismeretes oktató-nevelő munkája, eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
Gadóné Kézdy Edit, a Deák Téri Evangélikus Gimnázium igazgatója részére,
több mint négy évtizedes kiemelkedő zongoraművészi és zenepedagógiai munkásságáért, intézetvezetői
tevékenysége elismeréseként
Gábor József Liszt Ferenc-díjas zongoraművész-tanár, a Széchenyi István Egyetem Zeneművészeti Intézetének
nyugalmazott intézetigazgatója részére,
több mint három évtizedes kiemelkedő színvonalú és példásan következetes ügyészi tevékenysége, továbbá
az utánpótlás-nevelés érdekében végzett oktatói munkája elismeréseként
dr. Gáspár Katalin, a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti és Vádelőkészítési Főosztályának nyugalmazott
osztályvezető ügyésze részére,
a Kárpát-medencei magyar színjátszás és a hazai nemzetiségi színjátszás fejlesztéséért és támogatásáért,
a Magyarországi Nemzetiségi Színház Szövetség Egyesület létrehozásában játszott tevőleges szerepéért
Gergely László rendező, a Cervinus Teátrum – Szarvas, Regionális Színház Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft.
művészeti igazgatója részére,
a Kárpát-medence magyar emlékeinek magas igényű művészi megörökítéséért, az Örök Házsongárd című, Gaal
Györggyel közös munkájáért
Gránitz Miklós fotóművész részére,
az egyetemi szintű környezetvédelmi szakember-képzésben és oktatásszervezésben három és fél évtizeden át végzett
munkássága, valamint tudományos, kutatói és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Halász János, a kémiai tudomány kandidátusa, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai
Kar Alkalmazott és Környezeti Kémiai Tanszékének nyugalmazott címzetes egyetemi tanára részére,
több mint negyedszázados könyvtárosi, intézményvezetői munkája, a vidéki könyvtárellátás, Pápa város sokirányú
fejlesztése érdekében végzett eredményes szakmai, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Hermann István, a pápai Jókai Mór Városi Könyvtár igazgatója részére,
az önkormányzati és állami pénzügyi ellenőrzésben végzett kiemelkedő, színvonalas tevékenysége elismeréseként
Holman Magdolna Julianna, az Állami Számvevőszék számvevő osztályvezető-főtanácsosa, felügyeleti vezető részére,
a jogi szaknyelv története, a szaknyelvkutatás, a nyelvművelés, valamint az alkalmazott nyelvészet terén végzett
tudományos, kutató munkája, oktató-nevelő és egyetemvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Illésné dr. Kovács Mária, a Miskolci Egyetem Bölcsészettudományi Karának dékánja, egyetemi docens részére,
a magyarországi munkahelyteremtésben, a szolgáltató központok kialakításában betöltött szerepéért, elhivatott
munkájáért, a hazai szolgáltató cégek kedvező külföldi megítéléséhez való hozzájárulásáért
Ilosvai Péter, az IT Services Hungary ügyvezető igazgatója, az igazgatóság elnöke részére,
környezetkímélő, környezetbarát technológiák kidolgozása területén végzett több évtizedes kutató-fejlesztő
munkája és az agrárágazatban történő hasznosítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kálmán Dániel, a Toximent Környezetvédelmi Szolgáltató Bt. főmérnöke, agrármérnök, halgazdasági szakmérnök,
vadgazdálkodási szakmérnök részére,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és jogelőd szervezeteinek eredményes működése, ezáltal az ország fejlődésének
elősegítése érdekében végzett kiemelkedő színvonalú szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Kiss Ferenc, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal erőforrás-gazdálkodási elnökhelyettese részére,
a romantika és az avantgárd területén végzett kutatásaiért, sokoldalú, gazdag irodalmi munkássága elismeréseként
dr. Kiss Irén, az irodalomtudomány kandidátusa, író, költő, irodalomtörténész, műfordító részére,
kiemelkedő művészi tevékenységéért, elkötelezett nemzeti szemléletű köztéri alkotásaiért, portréiért
Kligl Sándor szobrászművész részére,
több mint három évtizedes kiemelkedő mesteredzői, világ- és olimpiai bajnokokat nevelő tevékenysége
elismeréseként
Kovácshegyi Ferenc úszó szakedző, mesteredző, a Semmelweis Egyetem Testnevelési és Sporttudományi Kar Úszás és
Vízisportok Tanszék, Jövő SC mestertanára részére,
csodálatos, a nagybányai festészet tárgyi és színvilágának jegyeit magán viselő képeiért, gazdag iparművészeti
tevékenysége elismeréseként
Kozma István János festő- és iparművész részére,
a politikatudomány, az oktatásfejlesztés érdekében végzett kutatói, tudományos publikációs és oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Körösényi András, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Politikai
Tudományok Intézetének igazgatója, a Budapesti Corvinus Egyetem Társadalomtudományi Kar Politikatudományi
Intézetének egyetemi tanára részére,
város- és megyetörténeti kutatásaiért, eredményes vezetői munkája elismeréseként
Kujbusné dr. Mecsei Éva, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Levéltár igazgatója részére,
két és fél évtizedes eredményes, gazdasági területen végzett tevékenysége, vezetői munkája elismeréseként
Lakatos Antal, a Kinizsi Bank Zrt. elnök-vezérigazgatója részére,
a délvidéki magyar családok életét, gazdasági és kulturális szerepét, valamint Bácska történelmi emlékeit kutató,
feldolgozó több évtizedes munkája elismeréseként
Lelbach Gyula, a Groupama-Garancia Biztosító Zrt. nyugalmazott mezőgazdasági üzletkötője részére,
több évtizedes kiemelkedő színvonalú jogszabály-előkészítői munkájáért, szakmai életútja és oktatói munkássága
elismeréseként
dr. Lemák Ella, a Külügyminisztérium főosztályvezetője részére,
felelősségteljes gyógyító munkája, több évtizedes tudományos és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Lestár Béla, az orvostudomány kandidátusa, a Magyar Honvédség Honvédkórház Sebészeti Osztályának
osztályvezető főorvosa részére,
közel négy évtizedes közművelődési, közgyűjteményi területen végzett eredményes munkája elismeréseként
dr. Löffler Erzsébet, az Érseki Vagyonkezelő Központ Könyvtár, Levéltár és Múzeum igazgatója részére,
a magyar magánerdő-gazdálkodás fejlesztése érdekében végzett sokirányú munkája, a kapcsolódó jogszabályok
előkészítése során kifejtett tevékenysége elismeréseként
Luzsi József erdőgazdálkodási szaktechnikus, a Magán Erdőtulajdonosok és Gazdálkodók Országos Szövetsége elnöke
részére,
több mint három évtizedes műszaki mechanikai kutatásaiért, a magas színvonalú mérnökutánpótlás biztosítása
érdekében végzett oktatói munkája elismeréseként
dr. M. Csizmadia Béla, a műszaki tudományok kandidátusa, a Szent István Egyetem Gépészmérnöki Kar Mechanikai és
Géptani Intézetének egyetemi tanára részére,
Magyarország népi dalkultúráját egyéni stílusban, egyszerű természetességgel, hitelesen tolmácsoló, nagy
népszerűségnek örvendő előadó-művészetéért
Madarász Katalin előadóművész részére,
a történeti táj vizsgálatát, a települési értékvédelem tárgykörét és a világörökségi dokumentációk összeállítását
felölelő műemlékvédő kutatási tevékenységéért, a Gödöllői Királyi Kastély helyreállítása érdekében végzett több
évtizedes munkájáért
dr. Máté Zsolt, a műszaki tudomány kandidátusa, építészmérnök részére,
a számelmélet, különösen a rekurzív sorozatok tárgykörében végzett tudományos és kutatói munkássága, oktatói és
vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Mátyás Ferenc, az Eszterházy Károly Főiskola rektorhelyettese, a Matematika Tanszék tanszékvezető főiskolai tanára
részére,
egyéni hangvételű, a magyar népzenét a hard rockkal és a heavy metallal ötvöző kompozícióiért, nagy
népszerűségnek örvendő előadói és írói munkásságáéért
Nyerges Attila előadóművész, az Ismerős Arcok zenekar énekese, gitárosa részére,
sportolói és edzői pályafutása, a jégkorong sportág területén, annak sikeressége érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Ocskay Gábor István, az Alba Volán SC Jégkorong Szakosztály igazgatója részére,
a Hunyadi-kor magyar irodalmának és művelődéstörténetének, Mátyás király európai kapcsolatainak kutatásáért,
filológiai tudományos munkássága elismeréseként
dr. Pajorin Klára, az irodalomtudomány kandidátusa, a Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi
Kutatóközpont Irodalomtudományi Intézet Reneszánsz Osztályának nyugalmazott tudományos főmunkatársa
részére,
állampolgársági szakterületen végzett három évtizedes kimagasló szakmai munkája, az anyakönyv-vezetői és
a migrációs szakképzés hatékonyabbá tétele érdekében végzett oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Parragi Mária Valéria, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Állampolgársági Igazgatóságának igazgatója
részére,
nagy népszerűségnek örvendő, dalaival nemzedékeket összekötő munkásságáért, egyéni hangú
előadó-művészetéért
Pataky Attila előadóművész, szövegíró, az EDDA Művek énekese részére,
több mint négy évtizedes, emblematikus műsorokat létrehozó szerkesztői tevékenysége, a magyarság kulturális
értékeit és a magyar vidéket bemutató sokoldalú munkássága elismeréseként
Perjés Klára, az MR 1 Kossuth Rádió Vasárnapi Újság és Arcvonások című műsorának vezető szerkesztője részére,
példás ügyvédi tevékenysége, az ügyvédi kar etikai színvonalának emelése érdekében végzett munkája
elismeréseként
dr. Probstner Ilona, a Budapesti Ügyvédi Kamara fegyelmi főmegbízottja részére,
az ügyészségi informatika kialakítása, irányítása, valamint a bűnügyi statisztika korszerűsítése terén végzett
eredményes, széles körben elismert tevékenységéért
Pusztayné dr. Jakab Róza, a Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztályának főosztályvezető-helyettese részére,
jelentős köztéri szobraiért, termékeny alkotómunkássága elismeréseként
R. Törley Mária szobrászművész részére,
a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának magyarországi elterjedéséért, a legjobb nemzetközi gyakorlatok hazai
átvételéért végzett kitartó és eredményes munkája elismeréseként
dr. Radácsi László, a Hungarian Business Leaders Forum igazgatósági tagja részére,
nyelvészeti kutatásaiért, a felsőoktatás korszerűsítése és fejlesztése érdekében végzett széles körű tevékenységéért,
oktató-nevelő munkája elismeréseként
dr. Révay Valéria, a nyelvtudomány kandidátusa, a Pannon Egyetem Modern Filológiai és Társadalomtudományi
Karának tanszékvezető egyetemi docense részére,
közel öt évtizedes, a Nemzeti Filharmonikusoknál, illetve jogelődjénél végzett, a magyar zenei életet szolgáló művészi
munkássága elismeréseként
Samu László, a Nemzeti Filharmonikusok kürtművésze részére,
a hazai élelmiszer-kereskedelem új alapokra történő helyezéséért, több évtizedes eredményes szakmai munkája
elismeréseként
Schäffer Árpád, a Budavidék Kereskedelmi és Vagyonhasznosító Zrt. vezérigazgatója részére,
két és fél évtizedes eredményes egyetemi oktatói-nevelői tevékenysége elismeréseként
Simonné dr. Pallós Piroska, a Kaposvári Egyetem Művészeti Karának tudományos művészeti dékánhelyettese, egyetemi
docens részére,
a magyar nemzeti erdészeti kutatás területén végzett munkája elismeréseként
dr. Somogyi Zoltán, az Erdészeti Tudományos Intézet tudományos igazgatója részére,
négy évtizedes elhivatott szerzetesi és tanári munkája, példaértékű életpályája elismeréseként
Szabó István, a kecskeméti Piarista Rendház házfőnöke részére,
áldozatkész közéleti tevékenysége, társadalomszervező munkássága elismeréseként
Szarka Istvánné, az Asszonyok a Nemzeti Egységért Mozgalom elnöke részére,
rendkívül sokoldalú, az irodalom és a színház, az író és a színész világát összefüggéseiben elemző munkásságáért,
sokszínű, értékes életműve elismeréseként
dr. Szigethy Gábor irodalom- és színháztörténész, rendező, író részére,
több évtizedes eredményes oktatói-nevelői, szerkesztői és tudományos munkássága, példaértékű szakmai, közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Szijártó István, az irodalomtudomány kandidátusa, a Balaton Akadémia elnöke részére,
a természetvédelem területén, különösen a hortobágyi természeti értékek megőrzése, népszerűsítése érdekében
végzett két évtizedes tevékenysége elismeréseként
Szilágyi Gábor Levente, a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság igazgatója, biológus, angol–magyar szakfordító
részére,
a magyar–olasz politikai és kulturális-szellemi kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett több évtizedes példaértékű
tevékenységéért
Szomráki Béla nyugalmazott újságíró, tolmács, fordító részére,
a nemzetgazdaság fejlődésének érdekében végzett kimagasló színvonalú szakmai munkája, vezetői tevékenysége
elismeréseként
Tamásné Czinege Csilla, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Közép-magyarországi Regionális Adó Főigazgatóságának
főigazgatója részére,
a kultúra- és értékkutatás terén végzett tudományos munkásságáért, a Kultúra és Közösség című folyóirat
létrehozásáért, szerkesztéséért
Tibori Theodosia Timea, a szociológiai tudomány kandidátusa, a Magyar Tudományos Akadémia
Társadalomtudományi Kutatóközpont Szociológiai Intézetének osztályvezetője, tudományos főmunkatársa részére,
a táncművészet érdekében végzett több évtizedes kiemelkedő, sokirányú szakmai tevékenysége elismeréseként
Török Jolán, a Nemzeti Táncszínház ügyvezető igazgatója részére,
Magyarország és Vas megye kultúrájáért, a német nemzetiség hagyományainak ápolásáért, nyelvének megőrzéséért
végzett tevékenysége elismeréseként
Unger Magdolna, a szentgotthárdi Széchenyi István Általános Iskola nyugalmazott igazgatóhelyettese, a Rábafüzesi
Asszonykórus vezetője részére,
az erdő- és vadgazdálkodás területén végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai munkájáért, az erdőgazdálkodás és
a vadgazdálkodás összhangjának megteremtéséért, a természeti értékek védelméért végzett munkája elismeréseként
Vass Sándor, a Délalföldi Erdészeti Zrt. vezérigazgatója részére,
kiemelkedő alkotói munkásságáért
Várhelyi György szobrász- és éremművész részére,
az Aradi Ereklyemúzeum 1848–49-es kultúrkincseinek restaurálása, dokumentálása, digitalizálása, a nagyközönség
számára történő bemutatásának megszervezése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Zakar Péter, a Szegedi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Új- és Legújabbkori Magyar Történeti
Tanszékének óraadója és a szegedi Gál Ferenc Hittudományi Főiskola főiskolai tanára, a Csongrád Megyei Közgyűlés
társadalmi megbízatású alelnöke részére,
a természetvédelem területén – különösen a Dráva-medence természeti értékeinek megőrzése, népszerűsítése
érdekében – közel két évtizeden át végzett tevékenysége elismeréseként
Závoczky Szabolcs természetvédelmi szakmérnök, a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; beosztásaiban huzamos időn át végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Bárdos Antal mérnök ezredes, a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred parancsnoka részére,
az Aradi Ereklyemúzeum 1848–49-es kultúrkincseinek restaurálása, dokumentálása, digitalizálása, a nagyközönség
számára történő bemutatásának megszervezése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Kedves Gyula hadtörténeti muzeológus, fegyvertörténész részére,
több mint két évtizedes, a katasztrófavédelem területén végzett eredményes munkája elismeréseként
Molnár Zsuzsanna tűzoltó ezredes, a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság Humán Szolgálatának szolgálatvezetője
részére,
a honvédelem érdekében végzett több mint négy évtizedes kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Ökrös László nyugalmazott ezredes, a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatalának szakreferense, a Nógrád Megyei
Védelmi Bizottság titkára részére,
a közoktatási, a szakképzési, a felnőttképzési és a felsőoktatási tevékenységek irányításában, módszertani
fejlesztésében, a vezetőképzési, a továbbképzési és a vizsgarendszerek működtetésében, valamint fejlesztésében
végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Szakács Gábor nyugalmazott rendőr ezredes, a hadtudomány kandidátusa, a Belügyminisztérium Oktatási, Képzési
és Tudományszervezési Főigazgatóság Rendészeti Vezetőképzési Igazgatóságának igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2010. (III. 12.) MSZH közleménye az „IDEA 2010 (Ötlet – Újdonság – Találmány)” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a 2001. évi XLVIII. törvény
40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2010.
május 28. és 30. között Komáromban, a 2010. szeptember 17. és 19. között Szekszárdon, illetve a 2010. október 7. és 9. között Encsen
megrendezendő „IDEA 2010 (Ötlet – Újdonság – Találmány)” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve
kiállítási elsőbbség illeti meg. Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
51/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Pető Tibor rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetet megbízom Magyarország prágai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. július 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
93/2014. (III. 20.) Korm. rendelete a Miracle Europe Ingatlankezelő Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Miracle Europe Ingatlankezelő Korlátolt Felelősségű Társaság (cégjegyzékszám: 01-09-882464;
székhely: 1032 Budapest, Ágoston u. 10. 6. em. 33.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról
és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2011. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a politikai okokból elítéltek és meghurcoltak érdekében végzett sokirányú, több mint két évtizedes tevékenysége,
példaértékű életútja elismeréseként
Menczer Gusztávnak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. május 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1746/2013. (X. 17.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú („Békés megyei Ivóvízminőség-javító Program” című) nagyprojekt támogatása növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú, „Békés megyei
Ivóvízminőség-javító Program” című nagyprojekt támogatási összege növelését,
 2. hozzájárul, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága
az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításhoz szükséges intézkedéseket megtegye,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti projekt támogatási
kérelmének az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az engedélyek meglétét követően azonnal
4. visszavonja a  KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú („Békés megyei Ivóvízminőség-javító Program” című,
az  Európai Bizottság számára benyújtandó) nagyprojekt javaslatáról szóló 1447/2013. (VII. 16.) Korm. határozat
3. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2004. (IV. 15.) Korm. rendelete a 2004. területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatás megyék közti felosztásáról.
A területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996.
évi XXI. törvény (a továbbiakban: Tft.) 7. § d), valamint a
27. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a Kormány a következőt rendeli el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és
az államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 1. számú melléklete XI. Belügyminisz
térium fejezet 23. címszám, 7. alcím alatt előirányzott,
10 573,0 millió Ft területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési
célú támogatásként a megyei területfejlesztési tanácsok
rendelkezésére álló összegből
a) 30%, vagyis 3 milliárd 171,9 millió Ft a megyei bruttó
hazai termék (GDP) egy főre jutó mutató alapján,
b) 70%, vagyis 7 milliárd 401,1 millió Ft a külön jogszabályban meghatározott területfejlesztési szempontból
kedvezményezett térségek lakónépessége alapján
kerül felosztásra. (2) A területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatási előirányzatból az egyes megyék (1) bekezdésben
meghatározott keretét a rendelet melléklete tartalmazza.
2. § A megyei területfejlesztési tanácsok 2005. évre a mellékletben meghatározott keret 50%-áig, 2006—2007. évekre
a keret 20%-áig vállalhatnak kötelezettséget.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
183/2018. (V. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Demeter Évát
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelete a Modern Városok Program megvalósításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 31. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. §, az 5. §, a 6. § és a 7. § (1)–(3) bekezdése tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti
jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a Kormány és a megyei jogú város önkormányzata között, a megyei jogú város további fejlődése
és megújulása érdekében létrejött együttműködési megállapodásokban foglaltak (a  továbbiakban: Modern
Városok Program) végrehajtását szolgáló, hazai forrásból nyújtott költségvetési támogatásokra (a  továbbiakban:
MVP támogatás) terjed ki.
2. § (1) A Kormány és a megyei jogú város önkormányzata között létrejött együttműködési megállapodás végrehajtásával
összefüggő feladatokról a Kormány nyilvános egyedi határozatban (a továbbiakban: kormányhatározat) dönt.
(2) A  kormányhatározatban meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálását a  kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) végzi.
(3) A  végrehajtás szakpolitikai felelőse (a  továbbiakban: főfelelős) a  Kormánynak, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben foglalt feladatmegosztás szerint meghatározott tagja.
(4) A  végrehajtás társfelelőse (a  továbbiakban: társfelelős) – ha van ilyen – a  Kormánynak, a  főfelelős mellett
a kormányhatározatban felelősként megjelölt további tagja.
(5) A végrehajtás során a miniszter, a főfelelős és a társfelelős együttműködni kötelesek.
3. § (1) Az  MVP támogatás tekintetében az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendeletet (a továbbiakban: Ávr.) az e rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  MVP támogatás tekintetében nem kell alkalmazni az  Ávr. 69.  § (1)  bekezdését, 70.  §-át, 75.  §-át és 76.  §
(1) bekezdését.
4. § (1) MVP támogatás olyan megyei jogú város önkormányzata részére nyújtható, amellyel a  Kormány az  1.  §-ban
meghatározott együttműködési megállapodást kötött (a továbbiakban: önkormányzat).
(2) Az MVP támogatás odaítéléséről a Modern Városok Program Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dönt.
 (3) MVP támogatás a  központi költségvetés Miniszterelnökség fejezetében megállapított, Modern Városok Program
elnevezésű, e  célt szolgáló fejezeti kezelésű előirányzat terhére az  előirányzaton rendelkezésre álló forrás erejéig
nyújtható.
5. § (1) A Bizottság elnökből és két tagból áll.
 (2) A Bizottság elnöke a miniszter vagy az általa kijelölt személy.
 (3) A Bizottság tagjai
a) az államháztartásért felelős miniszter és
b) a főfelelős
vagy az általa kijelölt személy.
(4) Ha a  miniszter a  főfelelős, a  (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott bizottsági tag a  miniszter által vezetett
minisztérium adott szakterülete irányításáért felelős állami vezető vagy az általa kijelölt személy.
(5) Ha az  államháztartásért felelős miniszter a  főfelelős, a  (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott bizottsági tag
az  államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium adott szakterülete irányításáért felelős állami
vezető vagy az általa kijelölt személy.
(6) A  Bizottság döntéseit a  főfelelős 6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti előterjesztése alapján, többségi szavazással
hozza.
(7) A  Bizottság titkársági feladatait a  miniszter által kijelölt, az  általa vezetett minisztériumban működő szakmai
főosztály látja el.
(8) A Bizottság ügyrendjét maga határozza meg. A Bizottság döntéseiről jegyzőkönyv készül.
6. § (1) A főfelelős az őt kijelölő kormányhatározatban feladatkörébe utalt projekt (a továbbiakban: projekt) tekintetében
a) az  önkormányzat által a  projekt végrehajtása során megvalósítani tervezett tevékenységekről,
feladatokról, a  végrehajtást szolgáló beszerzésekről, a  projekt céljáról, hatásairól, valamint a  megvalósítás
és a  finanszírozás tervezett ütemezéséről, a  szükséges forrásigényről, az  elszámolni kívánt költségekről
előterjesztést készít a Bizottság részére;
b) az a) pont szerinti előterjesztést a Bizottság részére történő benyújtást megelőzően egyezteti
ba) az önkormányzattal,
bb) a társfelelőssel,
bc) az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezettel;
c) az a) pont szerinti előterjesztés részeként a Bizottság részére benyújtja
ca) az  önkormányzat arra vonatkozó nyilatkozatát (támogatási kérelem), hogy az  előterjesztésben
foglaltakat ismeri, a  projekt megvalósítását vállalja és erre tekintettel kéri a  Bizottság támogatási
döntése meghozatalát,
cb) a társfelelős egyetértő nyilatkozatát,
cc) az  állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet
állásfoglalását;
d) köteles megvizsgálni és nyilatkozni arról, hogy a  projekt az  a)  pont szerinti előterjesztésben leírtak szerint
megvalósítható, az  előterjesztésben foglaltak nem ütköznek jogszabályba és összhangban állnak a  2.  §
(1) bekezdésében meghatározott együttműködési megállapodásban és a kormányhatározatban foglaltakkal;
e) köteles az  a)  pont szerinti előterjesztésben bemutatni azt, hogy a  projekt európai uniós forrásból
történő finanszírozhatóságát megvizsgálta, továbbá – ha annak valamely eleme európai uniós forrásból
finanszírozható – megjelölni az igénybe venni kívánt európai uniós forrásokat;
f ) az  a)  pont szerinti előterjesztésben az  MVP támogatást általános forgalmi adót is tartalmazó összeggel
és a  levonható, visszaigényelhető általános forgalmi adó összegét bemutatva határozza meg, továbbá
nyilatkozik azok megalapozottságáról és
g) az a) pont szerinti előterjesztésben nyilatkozik arról, hogy az önkormányzat vonatkozásában nem állnak fenn
az Ávr. 81. §-ában meghatározott kizáró okok.
(2) Ha az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti vizsgálat során megállapítható, hogy valamely projekt vagy projektelem
állami beruházás keretében hatékonyabban valósítható meg, a  főfelelős és a miniszter – a Bizottság jóváhagyását
követően – az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdése szerinti döntés meghozatalát
kezdeményezi a Kormánynál.
7. § (1) A Bizottság a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti előterjesztéssel összefüggésben megvizsgálja különösen
a) az  előterjesztés 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott együttműködési megállapodásban és
a kormányhatározatban foglaltakkal való összhangját,
b) az előterjesztésben leírt tevékenységek és feladatok az előterjesztésben megjelölt határidőre és támogatási
összeg terhére történő megvalósíthatóságát,
c) a szükséges fedezet rendelkezésre állását és
d) a 6. § (1) bekezdés b)–d), f ) és g) pontjában meghatározott nyilatkozatok meglétét.
(2) A  Bizottság írásban, indokolással ellátva elutasítja a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti előterjesztést, ha azt nem
a 2. § (3) bekezdése alapján meghatározott főfelelős nyújtja be vagy nem a kormányhatározatban megjelölt projekt
tekintetében nyújtják be a Bizottság részére.
(3) Ha a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti előterjesztés nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek,
a főfelelős a Bizottság ülésétől számított 30 napon belül a Bizottság kifogásainak megfelelő előterjesztést nyújt be
a Bizottság részére.
(4) Ha a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti előterjesztés megfelel az  (1)  bekezdés szerinti feltételeknek, az  Ávr. 71.  §
(2) bekezdése szerinti döntési listát a Bizottság 5. § (8) bekezdése szerinti jegyzőkönyve tartalmazza. A támogatási
döntésről az  önkormányzatot az  Ávr. 73.  § (1)  bekezdése szerint a  döntést követő harminc napon belül kell
tájékoztatni.
8. § (1) A támogatási döntésről a miniszter támogatói okiratot ad ki. A támogatói okirat másolatát a támogató a főfelelősnek
is megküldi.
(2) A támogatói okiratban a támogatás célját, összegét a 7. § (4) bekezdése szerinti támogatási döntésnek megfelelően,
a  támogatott tevékenységet a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti előterjesztésben leírt tevékenységek, feladatok
szerint, a  támogatott tevékenység időtartamát a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti előterjesztésben leírt
tevékenységek, feladatok teljesítésére előírt határidőként kell meghatározni.
(3) Az MVP támogatást a támogatási jogviszony létrejöttétől számított harminc napon belül egy összegben, támogatási
előlegként kell az önkormányzat fizetési számlájára folyósítani.
(4) A  támogatás önkormányzat rendelkezésére bocsátásának feltétele az  önkormányzat fizetési számlájának
önkormányzat által történő írásbeli bejelentése.
(5) Az MVP támogatás tekintetében nem kell kikötni az Áht. 50/A. §-a szerinti biztosítékot.
9. § Az önkormányzat az  MVP támogatás terhére a  támogatott tevékenység záró időpontjától számított 90. napig
teljesíthet kifizetést (felhasználási határidő).
10. § (1) Az  önkormányzat a  főfelelős által meghatározott gyakorisággal, de legalább félévente köteles előrehaladási
jelentést benyújtani a  projekt állásáról. Az  előrehaladási jelentés minimális formai és tartalmi követelményeit
a  főfelelős határozza meg, és legkésőbb a  támogatói okirat kiadásától számított harminc napon belül írásban
tájékoztatja erről a kedvezményezettet.
(2) A  felhasználási határidő lejártáig a  főfelelős jogosult a  projekt megvalósítását folyamatba építetten ellenőrizni,
amelynek keretében az  önkormányzattól írásban tájékoztatást kérhet, dokumentumokat kérhet be és helyszíni
ellenőrzést is végezhet. A főfelelős jogosult bevonni az ellenőrzésbe a minisztert és a társfelelőst.
(3) Ha a  főfelelős tudomást szerez arról, hogy az  önkormányzat az  MVP támogatást jogosulatlanul vette igénybe,
jogszabálysértően vagy nem rendeltetésszerűen használja fel, haladéktalanul ellenőrzést indíthat.
(4) Ha az önkormányzat az MVP támogatást kétséget kizáróan a (3) bekezdésben meghatározott módon vette igénybe
és a főfelelős ezt bizonyítja, a főfelelős ellenőrzés megindítása nélkül kezdeményezheti a Bizottságnál a támogatói
okirat módosítását vagy a támogatás visszavonását.
(5) Ha a (2) vagy a (3) bekezdés szerinti ellenőrzés hiányosságokat, hibákat állapít meg és a feltárt hiányosságok, hibák
orvosolhatók, a főfelelős haladéktalanul felszólítja az önkormányzatot a hiányosságok pótlására, a hibák javítására.
(6) Ha a  feltárt hiányosságokat, hibákat az  önkormányzat a  felszólításban meghatározott időre nem orvosolta,
a főfelelős a támogatói okirat módosítását vagy annak visszavonását kezdeményezi a Bizottságnál.
11. § (1) Az  önkormányzat az  MVP támogatás felhasználásáról szóló beszámolót legkésőbb a  9.  §-ban meghatározott
határidő lejártát követő 90. napig nyújtja be a főfelelősnek. A beszámoló Ávr.-ben meghatározottakon túli további
tartalmi és formai követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az Ávr. 94. § (2) bekezdése szerinti hiánypótlási eljárást a főfelelős folytatja le.
 (3) A szükséges hiánypótlásokat követően a főfelelős előterjesztése alapján a Bizottság dönt a beszámoló elfogadásáról
vagy elutasításáról.
 (4) Elutasító javaslat esetén a (3) bekezdés szerinti előterjesztés tartalmazza
a) az elutasítás indokait, valamint
b) az  elutasításról szóló értesítésnek az  elutasítás indokait, az  elutasítás jogkövetkezményeit, az  elutasító
döntéssel szembeni jogorvoslati lehetőségről szóló tájékoztatást tartalmazó tervezetét.
12. § (1) A  támogatói okirat módosításáról vagy visszavonásáról a  főfelelős indokolással ellátott előterjesztése alapján
a  Bizottság javaslatának megfelelően a  támogató intézkedik. A  döntésről annak kézhezvételétől számított
harminc napon belül a miniszter – a támogatói okirat módosításáról vagy az MVP támogatás visszavonásáról szóló
okiratban – tájékoztatja az önkormányzatot.
(2) Az Ávr. 95. § (2) bekezdésében foglaltakon túl a támogatói okirat akkor is módosítható, ha azért szükséges többlet
MVP támogatás biztosítása, mert az  a  projekt megvalósításához kapcsolódóan lebonyolított közbeszerzési eljárás
megvalósításához szükséges és a  megfelelő fedezet nem áll rendelkezésre. A  támogató (1)  bekezdés szerinti
döntése alapján az  államháztartásért felelős miniszter intézkedik, hogy a  szükséges forrás a  4.  § (3)  bekezdése
szerinti előirányzaton rendelkezésre álljon.
13. § Az MVP támogatásból finanszírozott beruházással létrehozott vagyont az önkormányzat a beszámoló elfogadásától
számított három évig csak a  támogató előzetes hozzájárulásával, valamint a  foglalkoztatási, a  szolgáltatási és
az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegenítheti el, adhatja bérbe vagy más használatába, illetve
terhelheti meg.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény 3. § a) pontja és 4. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény 3. § a) pontja nemzetközi szerződésbe
ütközésének megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) egyes rendelkezéseinek
megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint az általa állított alkotmányellenességek „polgárháborúhoz vezetnek,
ha a Magyar Köztársaság nem szavatolja a szabad választásokat a jövőben sem”. Elsődlegesen a választási eljárásban rendelkezésre álló jogorvoslati határidők rövidségét
kifogásolja, amely állítása szerint nem biztosítja a népszuverenitás elvének érvényesülését. A Ve. teljes megsemmisítését pedig amiatt kéri, mert a választási eredmények elleni jogorvoslat túl rövid határideje miatt a nemzetközi
egyezményekben biztosított szabad választások megtartása lehetetlen. Az indítványozó véleménye szerint a később
felismert választási csalások orvosolhatatlansága miatt
minden választás törvénytelen, amit ilyen rövid – három
napos – jogorvoslati határidőkkel rendeztek meg. Az alkotmánysértőnek vélt helyzet az Alkotmány 71. §-át, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény
első kiegészítő jegyzőkönyvének 3. cikkét sérti, amit az
1993. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Római Egyezmény) hirdetett ki. Az indítványozó számos kiegészítést
csatolt eredeti beadványához, amelyekben kifejtette, hogy
a Ve. 1997 óta nem tud a szabad választásról, ezért annak
teljes megsemmisítése indokolt. A választás tisztaságának
fogalmát teológiai fogalomnak tartja, amely nem biztosítja
kellően a Római Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyve 3. cikkében garantál szabad választáshoz való jogot. Az
Alkotmánybíróság felhívta az indítványozót, hogy pontosítsa indítványát. Az indítványozó a Ve. 3. § a) pontja és
4. § (3) bekezdése tekintetében tartotta fenn indítványát, s
kérte a támadott jogszabályok megsemmisítését. A Ve.
3. § a) pontját azért sérelmezi az indítványozó, mert a vá
lasztás tisztaságát határozza meg alapelvként a szabad
választás Római Egyezményben előírt garantálása helyett,
sértve ezzel az Alkotmány 61. § (1) bekezdését és 7. §
(1) bekezdésén keresztül a Római Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 3. cikkét. A Ve. 4. § (3) bekezdését
pedig a választási eljárási határidők jogvesztő jellege miatt
kifogásolja, ami a demokratikus jogállamiság elvét sérti.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.”
„7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja
a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja
továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a
belső jog összhangját.”
„61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságához, továbbá a közérdekű adatok megismeréséhez, valamint terjesztéséhez.”
2. A Ve. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása so
rán a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk az alábbi alapelveket:
a) a választás tisztaságának megóvása, a választási csalás megakadályozása,
b) önkéntes részvétel a jelölésben, a választási kampányban, a szavazásban,
c) esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között,
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,
e) jogorvoslat lehetősége és pártatlan elbírálása,
f) a választás eredményének gyors és hiteles megállapí
tása.
4. § (1) A választást legkésőbb 60 nappal a szavazás
napja előtt kell kitűzni. A választást úgy kell kitűzni, hogy
a szavazás napja ne essen nemzeti ünnepre vagy a Munka
Törvénykönyve szerinti munkaszüneti napra, illetve az
azokat megelőző vagy követő napra.
(2) Ha a szavazást a választási bizottság vagy a bíróság
megismételteti, a választási bizottság a megismételt szavazást a megismételtetett szavazás napját követő 30 napon
belülre tűzi ki.
(3) Az e törvényben meghatározott határidők jogvesztők, azok – ha a törvény másképpen nem rendelkezik – a
határidő utolsó napján 16 órakor járnak le.
(4) A napokban megállapított határidőket a naptári napok szerint kell számítani.”
III. Az indítvány részben nem megalapozott, részben érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. A Ve. 3. § a) pontját azért kérte megsemmisíteni az indítványozó, mert a választás tisztaságának megóvásáról szól
alapelvi szinten, nem pedig a Római Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyve 3. cikke által biztosított szabad választás
követelményét írja elő. Ez az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében foglalt közérdekű adatok megismeréséhez való jogot
és a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint az Alkotmány 7. § (1) bekezdésén keresztül a Római Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 3. cikkét sérti.
1.1. A közérdekű adatok megismeréséhez való jog tartalmát az Alkotmánybíróság a 32/1992. (V. 29. ) AB határozatában értelmezte és többek között megállapította,
hogy „a közérdekű információkhoz való szabad hozzáférés lehetővé teszi a választott népképviseleti testületek, a
végrehajtó hatalom, a közigazgatás jogszerűségének és
hatékonyságának ellenőrzését, serkenti azok demokratikus működését. A közügyek bonyolultsága miatt a közhatalmi döntésalkotásra, az ügyek intézésére gyakorolt állampolgári ellenőrzés és befolyás csak akkor lehet hatékony, ha az illetékes szervek felfedik a szükséges információkat”. (ABH 1992, 182, 183–184.) Az Alkotmánybíróság a 34/1994. (VI. 24.) AB határozatában kifejtette, hogy:
„az Alkotmány 61. § (1) bekezdése a közérdekű adatok
megismerésére vonatkozó jogot is alkotmányos alapjogként garantálja, amely a kommunikációs alapjogok jogegyütteséből az informáltsághoz való jogot, az információk megszerzésének szabadságát és állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti”. (ABH 1994, 177, 185.) Ugyanakkor az Alkotmány 61. § (1) bekezdése az információszabadságot biztosítja, s nem az információk meghatározott
(elektronikus) formában történő megismeréséhez való jogot. (901/B/2006. AB határozat, ABH 2007, 2057, 2065.)
„(…) [A] közérdekű adatok nyilvánosságának egyik fő
célja a közhatalom és az állami szervek tevékenységeinek
átláthatósága. Ennek érdekében a közérdekű adatok megismerhetősége azt a követelményt támasztja az állami, helyi önkormányzati, illetve közfeladatot ellátó szerveknek
(…,) hogy tegyék lehetővé a jogalanyok számára azt, hogy
tevékenységüket megismerhessék.” [28/2008. (III. 12.)
AB határozat, ABH 2008, 298, 301–302.]
Az indítványozó által hiányolt szabad választás követelménye kettős: jelenti egyfelől, hogy a választó szabadon, befolyástól mentesen formálhatja meg választói akaratát; másik oldalról pedig azt tartalmazza, hogy a választói véleményét szabadon, befolyástól mentesen fejezheti
ki, ide értve a választások tisztaságát, a választási eljárás
és a választási eredmények megállapításának törvényességét. Ez a meghatározás összhangban áll az Európa Tanács
Jog a Demokráciáért Európai Bizottság (a továbbiakban:
Velencei Bizottság) Code of Good Practice in Electoral
Matters (a továbbiakban: Kódex) I.3. (26–51.) pontjaival
is. (A Kódexet ld.: CDL-STD(2003)034; Magyarázó Jelentés 3. pontja, Free Suffrage; http://www.venice.coe.int/
docs/2003/CDL-STD(2003)034-e.asp#_Toc182388447)
A Velencei Bizottság ezt az álláspontját megerősítette abban a dokumentumban is, amelyet 2004. március 12–13-ai
ülésén fogadott el, az ACEEEO (a közép- és kelet európai
választási megfigyelők egyesülete) által kidolgozott, Vá-
lasztási Standardokról, Választói Jogokról és Szabadságokról szóló Egyezménytervezetéről. (Lásd különösen a
tervezet 2. cikkelyéről szóló 27. §-t. CDL-AD(2004)010;
http://www.venice.coe.int/docs/2004/CDL-AD(2004)
010-e.asp) Az Emberi Jogok Európai Bírósága pedig Sadak v. Törökország ügyében (25144/94 és más ügyek) az
ítélet 31. pontjában kifejtette, hogy a Római Egyezmény
első kiegészítő jegyzőkönyve 3. cikke alatt a személy szabad szavazati jogát és választásokon való indulási jogát
érti, továbbá, hogy megválasztása esetén székét elfoglalhassa (34. pont, hivatkozással Ganchev v. Bulgária,
28858/95. ügyre).
Ez a jog szoros összefüggésben áll a polgároknak az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében biztosított, a közérdekű
adatokhoz való hozzáférési jogával, mert a jól informált
polgár van abban a helyzetben, hogy véleményét befolyástól mentesen kifejtse. Az indítványozó azonban semmilyen érvet nem hozott fel abban a tekintetben, hogy a Ve.
3. § a) pontja, amely a választások tisztaságának követelményét írja elő, milyen módon korlátozná a választópolgárokat a közérdekű információkhoz való hozzájutásban, így
a választói akaratuk szabad kifejtésében. Az Emberi Jogok
Európai Egyezménye 1. kiegészítő jegyzőkönyve 3. cikkének az indítványozó által felvetett fordítási pontatlansága
pedig a magyar államra vonatkozó jogi kötelezettség terjedelmét nem érinti, nem is hatott ki a Ve. 3. § a) pontjának
tartalmára. Mivel az indítványozó által felhozott érvek
alapján a Ve. 3. § a) pontja és a közérdekű adatokhoz való
hozzáférés alkotmányos alapjoga nem hozható érdemi alkotmányossági összefüggésbe, az Alkotmánybíróság az
indítványt e tekintetben elutasította.
1.2. Az indítványozó azt is sérelmezte, hogy az Alkotmány 7. § (1) bekezdésén keresztül a Ve. 3. § a) pontja a Római Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyv 3. cikkének sérelmére vezet. Az Abtv. 1. § c) pontja az Alkotmánybíróságnak külön hatáskört biztosít jogszabály, valamint az állami
irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatára. Ezt a vizsgálatot azonban kizárólag az
Abtv. 21. § (3) bekezdésében felsoroltak kezdeményezhetik,
és az indítványozó nem tartozik ebbe a körbe. Ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009. január, 3.) 29. § c) pontja alapján – az indítványozási jogosultság hiánya miatt –az Alkotmánybíróság a
nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálatára irányuló indítványt visszautasította.
2. A Ve. 4. § (3) bekezdését azért sérelmezte az indítványozó, mert a választási eljárásban az általánosan érvényesülő jogorvoslati határidők jogvesztők, ezáltal a később
felismert csalások orvoslására nem biztosítanak lehetőséget, sértve ezzel a demokratikus jogállamiság elvét, az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
„A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen
egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizo
nyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor
biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának
lehetőségét.” [23/2005. (VI. 17.) AB határozat, ABH
2005, 261, 273–274.]
A jogvesztő határidőkről általánosságban kifejtette az
Alkotmánybíróság, hogy „a huzamosabb ideig rendezetlen
jogi helyzetek lezárása kifejezetten összhangban áll a jogbiztonság követelményét is magában foglaló, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében írt jogállami tétellel.(…)
A különféle jogviszonyok, így a polgári jogi jogviszonyok
szabályozása során is a jogalkotó nagyfokú szabadsággal
rendelkezik egyebek között abban a vonatkozásban is,
hogy az egyes jogviszonyok belső sajátosságainak a figyelembevételével az alanyi jogok bíróság előtti érvényesíthetőségének lehetőségét milyen időkorlátokkal biztosítja.” [54/1992. (X. 29.) AB határozat, ABH 1992, 266,
267.] A „[h]atáridők jogvesztő jellege önmagában nem vet
fel alkotmányossági kérdést: «Ismert és gyakran alkalmazott megoldás a jogrendszeren belül az, hogy ha (az anyagi
jogi) törvény valamely igény érvényesítésére, keresetindításra határidőt szab meg, a határidő elmulasztása azzal a
következménnyel jár, hogy az elmulasztott cselekmény a
későbbiekben már nem pótolható.» [3/2006. (II. 8.) AB határozat, ABK 2006, 51, 65.] A jogállamiság alkotmányos
elvéből nem vezethető le az, hogy az igazolás lehetőségét
biztosítani kell minden esetben, amikor (…) jogszabály
jogvesztő határidőt rögzít.” (303/D/2003. AB határozat,
ABH 2006, 1468, 1473.)
Az 59/2003. (XI. 26.) AB határozatban bár nem kifejezetten az indítványozó által kifogásolt választási határidő
jogvesztő jellege, hanem a választási eljárási határidők rövidsége kapcsán foglalt állást az Alkotmánybíróság, mégis
irányadó az ott kifejtett álláspont. „A jogorvoslati jog választási eljárásban való szabályozásának fontos szempontja, hogy az eljárás során minél hamarabb megszülessenek
a végleges döntések. A Ve. 3. §-ában foglalt alapelvek szerint ugyanis a választás tisztaságának megóvása, a jogorvoslat lehetőségének biztosítása mellett a választás eredményének gyors és hiteles megállapítását is biztosítani
kell; ennek érvényre juttatása a többi alapelvvel azonos
fontosságú. Bár a vizsgált rendelkezés nem kapcsolódik
közvetlenül a választási eredmény megállapításához, a kifogások benyújtására megállapított határidő rövidségét, illetve a gyors elbírálás előírását érthetővé teszi a Ve. 79. §
(1) bekezdésében foglalt rendelkezés. Eszerint ha a választási bizottság, illetőleg a bíróság a kifogásnak helyt ad, a
választási eljárás egészének vagy egy részének megismételtetésére is sor kerülhet. Az ésszerűtlenül hosszú ideig elhúzódó jogviták a választások eredményének akár utólagos (későbbi) megkérdőjelezését is lehetővé tennék, adott
esetben akadályoznák a választott testületek megalakulását (tisztségek betöltését) vagy kétségbe vonnák a már
megalakult testületek (betöltött tisztségek) legitimációját.
Ez sértené az Alkotmány 2. § (2) bekezdésében foglalt
népszuverenitás elvét, egyúttal ellentétes volna a jogállam
demokratikus jellegével [Alkotmány 2. § (1) bekezdés].
(…) [A]z Alkotmánybíróság egyértelművé tette, hogy a
választási eljárás során önmagában a rövid (három napos)
határidő, valamint az ehhez kapcsolódó feltételek (a határidő számítása a döntés meghozatalától számít, illetve az,
hogy a jogorvoslati kérelemnek három napon belül meg is
kell érkeznie) nem eredményeznek alkotmányellenességet.” (ABH 2003, 607, 612–613.) Az Alkotmánybíróság
figyelemmel volt arra is, hogy előáll-e a határidő jogvesztő
jellege miatt olyan szélsőséges eset, amely a demokratikus
választói közreműködésre a gyakorlatban nem teremt lehetőséget.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a választási eljárásban nyitva álló határidők éppen jogvesztő jellegüknél
fogva biztosítják a jogállami jogbiztonságot, a választási
eredmények gyors, végleges meghatározását. Arra is utal
az Alkotmánybíróság, hogy a választási szervek által közzétett eredmények [Ve. 90/A. § (1) bek. f) pont; (3) bek.
h) pont] jogorvoslattal megtámadhatók [Ve. 99. § (1) bek.],
azok előzetesnek, bár hitelesnek tekinthetők. A választási
eljárásban különösen fontos, hogy a választási eredmény
meghatározása különös gyorsasággal, végleges, a későbbiekben már nem vitatható módon történjen. Nem kizárt,
hogy szélsőséges esetben, amikor valamely határidő túlságosan rövid tétele ellehetetleníti a demokratikus választói
közreműködést, a rövid határidő emiatt alkotmánysértő legyen. Ezért különös esetekben a törvény ma is biztosít
hosszabb határidőket valamely különös választási eljárásban (pl. a Ve. 130. §), ahol a választási eredmények gyors
és pontos megállapításához fűződő érdek kisebb súllyal
esik latba, mint az országos vagy helyi választások esetében. Jelen esetben azonban az indítványnak megfelelően
nem a határidő tűzését, hanem annak jogvesztő jellegét – a
Ve. 4. § (3) bekezdését – vizsgálta az Alkotmánybíróság, s
e tekintetben nem állapította meg az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésének sérelmét. Az indítványt az Alkotmánybíróság e részében is elutasította.
Budapest, 2010. december 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1645/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap forrásaiból történő finanszírozás biztosítása érdekében meghirdetett NVKP_16 kódszámú („Nemzeti Versenyképességi és Kiválósági Program” című) pályázati felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap forrásaiból történő finanszírozás biztosítása érdekében
meghirdetett NVKP_16 kódszámú, „Nemzeti Kiválósági és Versenyképességi Program” című pályázati felhívására
benyújtott, az 1. mellékletben foglalt táblázat B–D és H oszlopában meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) 1. mellékletben foglalt táblázat E–G oszlop szerinti
támogatását,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2015. (XII. 23.) HM utasítása a kormányzati szolgálati jogviszonyban állók utalvánnyal való ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalok és a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezet) állományába tartozó kormányzati szolgálati jogviszonyban
állókra (a továbbiakban: kormánytisztviselők) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) pénzügyi és számviteli szerv: a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
aa) rendelkező honvédségi szervezet esetében a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egység,
ab) nem rendelkező honvédségi szervezet esetében a pénzügyi és számviteli utaltsági rend szerinti
pénzügyi és számviteli szervezeti egység;
b) személyügyi szerv:
ba) az önálló állománytáblával rendelkező honvédségi szervezet személyügyi alapnyilvántartást vezető
személyügyi szerve vagy
bb) a saját személyügyi szervvel nem rendelkező honvédségi szervezet esetében a személyügyi
alapnyilvántartás vezetésére kijelölt személyügyi szerv;
c) utalvány: a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által kibocsátott, az Erzsébet Utalványforgalmazó Zrt. által
forgalmazott Ajándék Erzsébet-utalvány.
3. § (1) Az a kormánytisztviselő, aki nem tartozik a (2) bekezdés hatálya alá, havonta 5000 Ft értékű utalványra jogosult.
 (2) Nem jogosult a kormánytisztviselő utalványra
a) a fizetés nélküli szabadság időtartamára,
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 79. § j) és l) pontja szerinti
munkavégzés alóli mentesülés idejére, kivéve ha a Kttv. 144. § (2) bekezdése szerinti megállapodás ettől
eltérően rendelkezik,
c) az állásból való felfüggesztése idejére, ha a Kttv. 64. §-a alapján hivatalára méltatlan, vagy a Kttv. 155. §-a
alapján fegyelmi vétséget követett el, és az ellene indult fegyelmi eljárás idejére a Kttv. 157. § (1) bekezdése
alapján az állásából történő felfüggesztésére került sor,
d) a felmentési időnek arra a részére, amelyre nézve mentesül a munkavégzési kötelezettség alól vagy
e) a külföldi kiküldetés, a tartós külszolgálat, továbbá a külföldi képzés időtartamára.
(3) A tényleges – naptári napban számolt – jogosultsági idővel arányos értékű utalványra jogosult az a kormánytisztviselő,
a) aki csak a hónap egy részében tartozik a (2) bekezdés hatálya alá, vagy
b) akinek a jogviszonya hónap közben keletkezik vagy szűnik meg.
(4) Az egy naptári napra eső utalvány értékét úgy kell megállapítani, hogy az utalvány teljes hónapra járó összegét el kell
osztani az adott hónap naptári napjainak számával. Papíralapú utalvány esetén a tényleges jogosultsági időre járó
összeget fel kell kerekíteni az összeget meghaladó legkisebb címletű utalvány összegéig.
4. § (1) Az utalványt jegyzék alapján
a) január hónapban a 15. munkanapig,
b) az a) ponttól eltérő hónapokban a tárgyhónap 10. munkanapjáig,
c) a 3. § (3) bekezdése szerinti jogosultnak legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 10. munkanapjáig
kell átadni, illetve jóváírni.
(2) A jogszerűen átadott, átutalt utalványt az átadását, illetve a jóváírását követően visszakövetelni nem lehet.
5. § (1) Az utalvány átadásához a személyügyi szerv jegyzéket készít. A jegyzék tartalmazza a jogosult nevét, személyügyi
törzsszámát, jogviszonya jellegét, az utalvány sorszámát, összértékét, az átvevő aláírását, valamint a jegyzéket készítő
nevét és a honvédségi szervezet vezetőjének jóváhagyását.
(2) A jegyzéket a személyügyi szerv a tárgyhót megelőző hónap HM Költségvetés Gazdálkodási és Információs Rendszer
által végrehajtott havi számfejtésének megkezdése előtti 3. munkanapig átadja a pénzügyi és számviteli szerv részére.
(3) Az utalványok átadására vonatkozó, a jogosultak által aláírt jegyzéket a számvitelről szóló törvény szerinti szigorú
számadási kötelezettség alá vont nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt megőrizni.
6. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter