text:
36/2017. (IX. 18.) NFM rendelete a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést, tengelycsoport-terhelést és méretet meghaladó járművek közlekedéséről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 27.  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 29.  § tekintetében a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 12.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 30. § tekintetében a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 42. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel, valamint a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 15. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben –,
a 31.  § és a  6.  melléklet tekintetében a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés j)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21. § 10. és 15. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben, valamint a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1. és 6.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet tárgyi hatálya a  megengedett össztömeget, tengelyterhelést, tengelycsoport-terhelést és méretet
meghaladó jármű és járműszerelvény (a továbbiakban együtt: túlsúlyos, illetve túlméretes jármű) országos közúton,
helyi közúton, továbbá az  állam vagy a  helyi önkormányzat tulajdonában álló, közforgalom elől el nem zárt
magánúton (a továbbiakban együtt: közút) való közlekedésére terjed ki.
(2) E  rendelet személyi hatálya a  jármű üzembentartójára, tulajdonosára, a  jármű vezetőjére, valamint a  közút
kezelőjére terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában túlsúlyos, illetve túlméretes járműnek minősül az a jármű vagy járműszerelvény, amely
a) össztömeg vonatkozásában
aa) kéttengelyes jármű esetén a 20 tonnát,
ab) háromtengelyes jármű vagy csuklós jármű esetén a 26 tonnát,
ac) négy- vagy ennél több tengelyes jármű vagy csuklós jármű esetén a 32 tonnát,
ad) háromtengelyes járműszerelvény esetén a 28 tonnát,
ae) négytengelyes járműszerelvény esetén a 38 tonnát,
af ) öt- vagy ennél több tengelyes járműszerelvény esetén a 40 tonnát,
b) tengelyterhelés vonatkozásában
ba) a jármű bármely tengelye, valamint
bb) azon két tengelyből álló tengelycsoport esetén, ahol a  szomszédos tengelyek egymástól mért
távolsága kisebb, mint 1,00 méter,
 a 11,5 tonnát,
c) tengelycsoport-terhelés vonatkozásában
ca) két tengelyből álló tengelycsoport esetén, ha a  szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága
legalább 1,00 méter, de 1,30 méternél kisebb, a 16,0 tonnát,
cb) két tengelyből álló tengelycsoport esetén, ha a  szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága
legalább 1,30 méter, de 1,80 méternél kisebb, a 19,0 tonnát,
cc) három tengelyből álló tengelycsoport esetén, ha a szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága
1,30 méternél kisebb, a 22,0 tonnát,
cd) három tengelyből álló tengelycsoport esetén, ha a szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága
legalább 1,30 méter, de 1,80 méternél kisebb, a 24,0 tonnát,
d) méret vonatkozásában
da) a 4,00 méter magasságot,
db) a 2,6 méter szélességet,
dc) szóló jármű esetén a 12,0 méter hosszúságot, a c) pont cd) alpontja kivételével,
dd) a df ) alpontba nem tartozó autóbusz esetén a 15,0 méter hosszúságot,
de) nyergesvontatóból és félpótkocsiból álló járműszerelvény esetén a 16,50 méter hosszúságot,
df ) a  de)  alpontba nem tartozó járműszerelvény vagy csuklós autóbusz esetén a  18,75 méter
hosszúságot
meghaladja. (2) A  megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó járműnek minősül a  jármű abban az  esetben is, ha
a tengelycsoportba tartozó bármely tengely terhelése meghaladja a 11,5 tonnát.
(3) A jármű az eltérés mértéke szerint lehet
a) kis mértékben
aa) ha az eltérés 5%-nál kisebb,
ab) ha az eltérés 5% vagy annál nagyobb és 10%-nál kisebb,
b) nagy mértékben – ha az eltérés 10% vagy annál nagyobb és 20%-nál kisebb –,
c) rendkívüli mértékben,
ca) ha az eltérés 20% vagy annál nagyobb és 30%-nál kisebb,
cb) ha az eltérés 30% vagy annál nagyobb és 40%-nál kisebb,
d) különösen nagy mértékben – ha az eltérés 40% vagy annál nagyobb –
túlsúlyos, illetve túlméretes jármű.
(4) Háromnál több tengelyből álló tengelycsoportot ellenőrzési szempontból kettes és hármas tengelycsoportokra kell
felosztani úgy, hogy
a) páros számú tengelyből álló tengelycsoport esetén kettes tengelycsoportokat,
b) páratlan számú tengelyből álló tengelycsoport esetén pedig a  tengelycsoport utolsó három tengelyéből
hármas tengelycsoportot, ezt megelőző tengelyeiből pedig kettes tengelycsoportokat
kell képezni.
(5) Az  (1) és a  (4)  bekezdésben foglaltak alkalmazásakor a  járműnek kizárólag azt a  tengelyét kell tengelyként
számításba venni, amelynek kerekei a mérés időpontjában az úttesttel érintkeznek.
3. § (1) A  2.  §-ban meghatározott járművek – az  e  rendeletben meghatározott kivételekkel – kizárólag közútkezelői
hozzájárulással (a továbbiakban: hozzájárulás) közlekedhetnek.
(2) A hozzájárulás megadása történhet
a) egyszerűsített eljárás keretében vagy
b) egyedi elbírálás alapján.
(3) Egyedi elbírálás alapján kell a hozzájárulásról dönteni, ha a megengedetthez képest
a) az össztömeg vonatkozásában 20%,
b) a tengelyterhelés és a tengelycsoport-terhelés vonatkozásában 5%, a 15. § (1) bekezdés d) és e) pontjában és
a 15. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel,
c) a magasság vonatkozásában 10%,
d) a szélesség vonatkozásában 20%,
e) a hosszúság vonatkozásában 20%
vagy annál nagyobb az eltérés mértéke.
4. § (1) A hozzájárulás kiadására jogosult közútkezelő a hozzájárulásban a jármű üzembentartója részére meghatározza
a) azt az útvonalat, amelyen a túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedhet,
b) azokat a  feltételeket, amelyek a  túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedése során biztosítják a  közút és
tartozékainak védelmét, valamint a közúti közlekedés biztonságának megóvását, és
c) a túlsúlyos, illetve túlméretes járművön a hozzájárulás időbeli hatálya alatt alkalmazható tengelykiosztást.
(2) A hozzájárulás egy útra (a továbbiakban: eseti hozzájárulás) vagy határozott időre szól.
(3) Az  eseti hozzájárulás a  kérelmező által megjelölt napon és további két napon – összesen három egymást követő
naptári napon – hatályos, és az abban megjelölt útvonalon történő egyszeri közlekedésre jogosít.
(4) A határozott időre szóló hozzájárulás lehet
a) napi hozzájárulás: a kérelmező által megjelölt napra,
b) heti hozzájárulás: a kérelmező által megjelölt kezdőnapra és további 9 napra (összesen 10 egymást követő
naptári napra),
c) havi hozzájárulás: a kérelmező által megjelölt kezdőnaptól számított egy hónapra,
d) negyedéves hozzájárulás: a hozzájárulást kérelmező által megjelölt kezdőnaptól számított három hónapra,
e) féléves hozzájárulás: a hozzájárulást kérelmező által megjelölt kezdőnaptól számított hat hónapra,
f ) éves hozzájárulás: a hozzájárulást kérelmező által megjelölt kezdőnaptól számított egy évre.
(5) A  (4)  bekezdés c)–f )  pontja szerinti hozzájárulás a  megjelölt időtartam végén, a  kezdőnapnak megfelelő számú
napon 24 órakor jár le. Ha ez a nap hiányzik a lejárat hónapjában, a hozzájárulás e hónap utolsó napján 24 órakor jár
le.
(6) A határozott időre szóló hozzájárulás korlátlan számú közlekedésre jogosít fel
a) túlsúlyos járművel a hozzájárulásban megjelölt útvonalon,
b) legfeljebb kis mértékben magas vagy nagy mértékben széles, illetve hosszú túlméretes járművel
a  közúthálózaton, kivéve a  magassági, szélességi és hosszúsági korlátozásokat elrendelő jelzőtáblákkal
korlátozott útszakaszokon.
(7) A  (2)  bekezdés szerint kiadott hozzájárulásban, egy vontatóból és egy pótkocsiból vagy egy nyergesvontatóból
és félpótkocsiból álló járműszerelvény esetén, egy vontató vagy nyergesvontató és legfeljebb öt pótkocsi vagy
félpótkocsi szerepelhet.
5. § (1) A  jármű össztömegét, tengelyterhelését, tengelycsoport-terhelését és méretét a  közúti közlekedésről szóló
törvényben meghatározott ellenőrző hatóság és a  közlekedési igazgatási feladatokkal összefüggő hatósági
feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló kormányrendeletben kijelölt közútkezelő
a) nem automatikus működésű berendezéssel megvalósított mérés vagy
b) automatikus működésű berendezéssel megvalósított mérés
útján ellenőrizheti.
(2) Az ellenőrzés történhet
a) statikus méréssel vagy
b) dinamikus méréssel.
(3) Méréseket csak erre hitelesített vagy kalibrált mérőberendezésekkel lehet végezni.
6. § (1) A mérések lebonyolítására alkalmas mérőhely lehet:
a) állandó üzemű kijelölt mérőhely,
b) időszakos üzemű kijelölt mérőhely,
c) időszakos üzemű eseti mérőhely vagy
d) állandó üzemű mérési pont.
(2) Az össztömeg meghatározása történhet
a) méréssel aa) össztömegmérleggel,
ab) a jármű összes kereke alá helyezett kerékterhelés-mérővel,
ac) a jármű összes tengelye alá helyezett tengelyterhelés-mérővel vagy
b) számítással
ba) a jármű mért kerékterhelései adataiból vagy
bb) a jármű mért tengelyterhelési adataiból.
2. Értelmező rendelkezések 7. § E rendelet alkalmazásában:
1. csuklós jármű: M2 vagy M3 kategóriájú, három- vagy ennél több tengelyes csuklós autóbusz,
2. dinamikus mérés: a jármű megállítása nélkül, a jármű mozgása közben elvégzett mérés,
3. kommunális jármű: az  a  jármű, amely jellegében, műszaki felépítésénél fogva csak a  mentőszolgálatban,
tűzoltószolgálatban, halottszállításra, úttisztításra, valamint kommunálishulladék-szállításra használható, 4. közlekedési közszolgáltatást végző jármű: az  1370/2007/EK rendelet 2.  cikk i)  pontja szerinti közszolgáltatási
szerződéssel rendelkező szolgáltató által üzemeltetett, a  közszolgáltatás teljesítésében részt vevő
személyszállító jármű,
5. mérőhely: a  jármű megállítására, valamint a  kerékterhelés vagy tengelyterhelés vagy össztömeg vagy ezek
közül több mérésére alkalmas útterület,
6. mérőpont: a  jármű megállítása nélküli kerékterhelés- vagy tengelyterhelés-mérésre alkalmas
útkeresztmetszet,
7. mezőgazdasági jármű: a  mezőgazdasági vontató, a  mezőgazdasági erőgép, az  erdő- vagy mezőgazdasági
jelleggel rendelkező lassú jármű, valamint az általuk vontatott pótkocsi vagy munkagép,
8. statikus mérés: a jármű megállításával, nyugalmi helyzetben elvégzett mérés,
9. TSM mérőpont: a  Nemzeti Tengelysúlymérő Rendszer részét képező, a  járművek tengelyterhelésének
dinamikus mérésére és az  össztömegének számítással történő meghatározására alkalmas, automatikus
működésű berendezés.
II. FEJEZET
TÚLSÚLYOS, ILLETVE TÚLMÉRETES JÁRMŰVEK KÖZLEKEDÉSÉRE VONATKOZÓ HOZZÁJÁRULÁS KIADÁSA
3. A hozzájárulást megadó szerv 8. § (1) A túlsúlyos, illetve túlméretes járművek közlekedéséhez a hozzájárulás megadására
a) az országos közutat vagy több önkormányzat közigazgatási területén helyi közutat érintő közlekedés esetén
a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MK NZrt.),
b) kizárólag helyi közutat érintő közlekedés esetén a közút kezelője,
c) a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: honvédség) által
üzemben tartott, továbbá a  honvédség érdekében más üzembentartó által üzemben tartott járművek
közlekedése esetén a  meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó honvédségi
járművek közúti közlekedéséről szóló miniszteri rendelet által meghatározott szerv
jogosult.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a hozzájárulást megadó szerv
a) egyszerűsített eljárás keretében megadott hozzájárulás esetén a  hozzájárulás megadását követően
tájékoztatni köteles a további közútkezelőt,
b) egyedi elbírálás alapján megadott hozzájárulás esetén előzetesen megkéri a  további közútkezelő
egyetértését.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerint olyan útra vonatkozóan nem adható hozzájárulás, amelynek kezelője a hozzájárulás
megadásával előzetesen nem értett egyet.
(4) A hozzájárulás iránti kérelem benyújtásakor a hozzájárulást kérelmező eljárási díjat köteles megfizetni a közútkezelő
részére.
(5) Az eljárási díj mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
 (6) A hozzájárulás iránti kérelmet
a) az (1) bekezdés a) pontjában foglalt esetben
aa) személyesen történő ügyintézés esetén az MK NZrt. által készített nyomtatványon vagy
ab) az MK NZrt. honlapján keresztül elektronikus úton,
b) egyéb esetben a hozzájárulást megadó szerv által meghatározottak szerint
kell benyújtani.
4. A hozzájárulás megadásának általános feltételei 9. § (1) A  hozzájárulást megadó szervnek a  hozzájárulás megadását megelőzően meg kell győződnie arról, hogy
a  jármű műszakilag alkalmas a  kérelemben megjelölt mértékű túlsúly-, illetve túlméret-paraméterekkel történő
közlekedésre. Ennek megállapítása érdekében a  hozzájárulást kérelmezőnek be kell mutatnia vagy elektronikus
eljárás keretében be kell csatolnia
a) a jármű érvényes forgalmi engedélyét vagy elektronikus eljárás esetén annak elektronikus másolatát,
b) a  járműhöz tartozó egyéb iratot, amellyel igazolni tudja az  előírttól eltérő túlsúly-, illetve túlméret
paraméterekkel történő közlekedéshez szükséges műszaki feltételek meglétét. (2) A  16.  § (1)  bekezdésében meghatározott egyszerűsített eljárásban a  hozzájárulás igénylése során a  hozzájárulást
kérelmezőnek nyilatkoznia kell arra vonatkozóan, hogy a jármű alkalmas a hozzájárulás iránti kérelemben megjelölt
paraméterekkel történő közlekedésre. Ebben az  esetben a  közúti közlekedéshez szükséges műszaki feltételek
betartásáért a jármű üzembentartója felelős.
(3) A hozzájárulás az (1) vagy a (2) bekezdésben foglalt feltétel teljesülése esetén adható ki.
 (4) A hozzájárulást megadó szerv a túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedését
a) az általa meghatározott útvonalhoz,
b) a 4. melléklet szerinti kísérethez, rendőri kísérethez (a továbbiakban együtt: kíséret), valamint
c) a hozzájárulás kiadása előtt vagy a közlekedés során teljesítendő egyéb feltételhez
kötheti.
(5) A (4) bekezdés b) és c) pontjában foglaltak teljesítésének költségét a hozzájárulást kérelmező köteles viselni.
 (6) A kíséret feltételeit a hozzájárulást megadó szerv határozza meg a hozzájárulásában, figyelemmel a 4. mellékletben
foglaltakra. 10. § (1) A  megengedett össztömeget, illetve a  megengedett legnagyobb tengelyterhelést, tengelycsoport-terhelést
meghaladó járművek közlekedése esetén túlsúlydíjat kell fizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti díj megállapítása során külön-külön meg kell határozni a
a) megengedett legnagyobb össztömeg,
b) megengedett legnagyobb tengelyterhelés,
c) megengedett legnagyobb tengelycsoport-terhelés,
d) megengedett legnagyobb méret
túllépése miatt fizetendő díjat.
(3) A megengedett legnagyobb tengelyterhelés túllépése miatt fizetendő túlsúlydíj meghatározása során, ha a  jármű
több – tengelycsoportba nem sorolható – tengelyének terhelése is meghaladja a  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában
előírt értéket, csak a legnagyobb eltérésű tengelyét kell figyelembe venni.
(4) A  megengedett legnagyobb tengelycsoport-terhelés túllépése miatt fizetendő túlsúlydíj meghatározása során,
ha a  jármű több tengelycsoportjának terhelése is meghaladja a 2. § (1) bekezdés c) pontjában előírt értéket, csak
a legnagyobb eltérésű tengelycsoportot kell figyelembe venni.
(5) Ha a  jármű egy tengelycsoportjában lévő valamely tengelynek a  terhelése meghaladja a  2.  § (1)  bekezdés
b) pontjában előírt értéket, a tengelycsoport után túlsúlydíjat kell fizetni.
(6) Ha a  jármű egy tengelycsoportjának és a  tengelycsoportban lévő valamely tengelynek a  terhelése is meghaladja
a 2. § (1) bekezdésében előírt értéket, csak a legnagyobb eltérésűt kell figyelembe venni a túlsúlydíj meghatározása
során.
(7) A megengedett legnagyobb méret túllépése miatt fizetendő túlméretdíj meghatározása során, ha egy jármű több
mérete is meghaladja a 2. § (1) bekezdés d) pontjában előírt értéket, csak a legnagyobb eltérésű mérettúllépést kell
figyelembe venni.
(8) Ha egy túlsúlyos, illetve túlméretes jármű a (2) bekezdés több pontja szerint is díj megfizetésére kötelezett, a díjak
összeadódnak.
(9) A túlsúlydíj mértékét és számításának módját eseti hozzájárulás esetén – az igénybe vett útvonal hossza alapján –
a 2. melléklet tartalmazza.
(10) A határozott időre szóló hozzájárulás megadása során
a) a megadott útvonalra szóló túlsúlyos járművek közlekedése esetén a túlsúlydíjat a 2. melléklet,
b) a minden közútra szóló túlméretes járművek közlekedése esetén a túlméretdíjat a 3. melléklet
szerint kell kiszámolni a (11) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(11) A túlsúlydíj mértéke határozott időre szóló hozzájárulás megadása során
a) napi hozzájárulás esetén az eseti hozzájárulás díjának kétszerese,
b) heti hozzájárulás esetén az eseti hozzájárulás díjának négyszerese,
c) havi hozzájárulás esetén az eseti hozzájárulás díjának tízszerese,
d) negyedéves hozzájárulás esetén az eseti hozzájárulás díjának húszszorosa,
e) féléves hozzájárulás esetén az eseti hozzájárulás díjának harmincszorosa,
f ) éves hozzájárulás esetén az eseti hozzájárulás díjának ötvenszerese.
(12) Az  MK NZrt. az  általa a  tárgynegyedévben beszedett, a  különböző közútkezelők között szétosztásra nem került
díjból származó tényleges bevételt negyedévente a  tárgynegyedévet követő második hónap utolsó napjáig
a „Közúthálózat fenntartás és működtetés” fejezeti kezelésű előirányzat javára köteles átutalni.
11. § (1) A  hozzájárulás a  túlsúlydíj megfizetését követően hatályosul, ha annak megfizetése kötelező. Ha díjfizetési
kötelezettség nem keletkezik, a hozzájárulás a kérelem elbírálását követően hatályosul.
(2) A  hozzájárulást megadó MK NZrt. a  hozzájárulás adatait közvetlen rendszerkapcsolaton keresztül a  hozzájárulás
kiadását követően azonnal megküldi a Nemzeti Tengelysúlymérő Rendszernek.
(3) A  határozott időre szóló hozzájárulás esetén a  hozzájárulást kérelmező meghatározhatja a  hatálybalépés napját.
A kezdőnap – a kezdőnapot megelőző nap 24. órájáig, további túlsúlydíj, valamint eljárási díj megfizetése nélkül –
egy alkalommal díjmentesen módosítható.
(4) A  hozzájárulás a  túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedésének megkezdése előtt eljárási díj megfizetése
esetén módosítható. Ha a módosított hozzájárulásban szereplő túlsúlydíj összege nagyobb, mint a módosítás előtt
megfizetett túlsúlydíj mértéke, a  módosítás azon a  napon lép hatályba, amikor a  különbözet megfizetésre kerül.
Az eljárási díj összege megegyezik az azonos feltételekkel megadott új hozzájárulás eljárási díjával.
(5) Tengelykiosztás meghatározása esetén a  hozzájárulás csak az  abban meghatározott tengelykiosztással történő
közlekedésre jogosít. Ha a  jármű a  hozzájárulás időbeli hatálya alatt eltérő tengelykiosztással közlekedik, azt
hozzájárulás nélküli közlekedésnek kell tekinteni.
(6) A  túlsúlyos, illetve túlméretes jármű hozzájárulás nélküli vagy attól eltérő közlekedése miatt a  közigazgatási
bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése
esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az  ellenőrzésben történő közreműködés
feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm. rendeletben vagy a  közúti árufuvarozáshoz, személyszállításhoz és
a  közúti közlekedéshez kapcsolódó egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről,
valamint a  bírságolással összefüggő hatósági feladatokról szóló 156/2009. (VII. 29.) Korm. rendeletben
meghatározott közigazgatási bírság kiszabása nem mentesít a túlsúlydíj, valamint az eljárási díj megfizetése alól.
(7) A rendőrség a határátkelőhelyen a túlsúlyos, illetve túlméretes jármű be- és kiléptetését megtagadja a hozzájárulás
megszerzéséig.
12. § A hozzájárulás kiadására jogosult szerv a hozzájárulás iránti igényt elutasítja, ha
a) a  megengedett össztömeget, a  megengedett legnagyobb tengelyterhelést, a  megengedett legnagyobb
tengelycsoport-terhelést túllépő vagy a  túlméretet okozó szállítmány más közlekedési eszközzel a  szállítás
költségének és idejének aránytalan megnövekedése nélkül is továbbítható,
b) a  közút teherbírása és állapota alapján nem alkalmas arra, hogy a  megengedett össztömeget,
tengelyterhelést, tengelycsoport-terhelést vagy méretet meghaladó jármű azon közlekedjék,
c) más közútkezelő, vasútiátjáró-kezelő vagy más létesítménykezelő nem adja egyetértését a  hozzájárulás
kiadásához, vagy
d) a közút alatt elhelyezett nyomvonal jellegű létesítmények vagy a közút feletti és melletti szabad tér mérete
a túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedését nem teszi lehetővé.
13. § A  megengedett össztömeget, a  megengedett legnagyobb tengelyterhelést és a  megengedett legnagyobb
tengelycsoport-terhelést meghaladó jármű közlekedéséhez megadott hozzájárulás magában foglalja a  jármű
útvonala által érintett, jelzőtáblával elrendelt „Súlykorlátozás” és „Tengelyterhelés-korlátozás” alóli felmentést is, ha
a hozzájárulás tartalmazza a jármű számára előírt útvonalat.
5. A túlsúlydíj, valamint az eljárási díj megfizetése alóli mentességek
14. § (1) Mentesül a hozzájárulás beszerzése alól
a) a kommunális jármű,
b) az autómentő jelleggel rendelkező jármű,
c) a  katasztrófa elhárításában, megelőzésében, valamint ezzel összefüggésben a  tűzoltásban és a  műszaki
mentésben alkalmazott jármű,
d) a kárelhárításban részt vevő, megkülönböztető jelzéssel ellátott jármű által felvezetett, zárt konvojban haladó
jármű,
e) a nemzetközi szerződés és viszonosság körébe tartozó jármű,
f ) a közút kezelését végző társaság vagy a közútkezelővel szerződésben lévő vállalkozó által üzemben tartott,
kezelői feladatokat ellátó jármű,
g) a közforgalmú személyszállító jármű,
h) a mezőgazdasági jármű a szélességi méretére vonatkozóan
ha) legfeljebb 4,5 méter szélességi értékig, ha a szembejövő és a követő forgalom számára egyaránt jól
látható sárga villogót használ,
hb) 4,5 méter szélességi érték fölött, ha a  sárga villogó használata mellett legalább egy kísérőjármű
biztosítja a  közlekedését, és a  legnagyobb szélességet jobb és bal oldalon korlátozott látási
viszonyok esetén is jól láthatóan megjelölték,
i) a mezőgazdasági jármű, ha
ia) kéttengelyes jármű esetén a jármű össztömege a 25 tonnát,
ib) háromtengelyes jármű esetén a jármű össztömege a 32 tonnát,
ic) a jármű bármely tengelye esetén a tengelyterhelése a 13 tonnát,
id) két tengelyből álló tengelycsoport esetén, ha a  szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága
legalább 1,30 méter, de 1,80 méternél kisebb, a 22 tonnát,
ie) három tengelyből álló tengelycsoport esetén, ha a szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága
legalább 1,30 méter, de 1,80 méternél kisebb, a 32 tonnát
 nem haladja meg,
j) a csuklós jármű, ha
ja) háromtengelyes jármű esetén a jármű össztömege a 28 tonnát,
jb) négytengelyes jármű esetén a jármű össztömege a 38 tonnát,
jc) öt- vagy ennél több tengelyes jármű esetén a jármű össztömege a 40 tonnát
nem haladja meg.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti mentesség a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény szerinti nyilvántartásba
történő bejegyzésre irányuló kérelem benyújtásával jön létre, és a benyújtás napjától számított egy évig hatályos.
 (3) A  (2)  bekezdéstől eltérően az  (1)  bekezdés h)  pontjában meghatározott mentesség nyilvántartásba vétel nélkül
a forgalomba helyezéssel vagy az ideiglenes forgalomban tartás engedélyezésével jön létre, és a jármű forgalomból
történő végleges kivonásáig hatályos.
(4) Mezőgazdasági vontató vagy lassú jármű által vontatott, az (1)  bekezdés i)  pontjában meghatározott pótkocsi
mentessége abban az esetben áll fenn a közlekedés időtartamára nézve, ha a vontató jármű a közúti közlekedési
nyilvántartásról szóló törvény szerinti nyilvántartásba bejelentésre került.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés nélküli közlekedés esetén a  jármű üzembentartója vagy vezetője a  túlsúlydíj,
valamint az eljárási díj megfizetése alóli mentességre utólagosan nem jogosult.
(6) Az (1) bekezdés i) és j) pontjában meghatározott túlsúlyos, illetve túlméretes járművek az ott meghatározott értékek
túllépése esetén hozzájárulás beszerzésére kötelezettek.
(7) Az e §-ban meghatározott mentesség kizárólag a megjelölt célból történő közlekedésre jogosít.
15. § (1) Nem kell eljárási díjat, túlsúlydíjat fizetni
a) egy vagy több, együttesen legfeljebb 45 láb legnagyobb teljes hosszúságú konténert vagy cserefelépítményt
szállító, kéttengelyes gépjármű háromtengelyes félpótkocsival, intermodális szállítási műveletek keretében
közlekedő járművek esetén a 2. § (1) bekezdés a) pont af ) alpontjában foglalt érték 5%-át meg nem haladó
mértékű túllépése esetén,
b) egy vagy több, együttesen legfeljebb 45 láb legnagyobb teljes hosszúságú konténert vagy cserefelépítményt
szállító, háromtengelyes gépjármű két- vagy háromtengelyes félpótkocsival, intermodális szállítási művelet
keretében közlekedő járművek esetén a 2. § (1) bekezdés a) pont af ) alpontjában foglalt érték 10%-át meg
nem haladó mértékű túllépése esetén,
c) alternatív üzemanyaggal hajtott járművek esetén a 2. § (1) bekezdés a) pont ab) és ad) alpontjában foglalt
értékek 1 tonnánál nem nagyobb túllépése esetén,
d) élőállatot szállító járművek esetén a  2.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt értékek 1 tonnánál nem
nagyobb túllépése esetén,
e) az ömlesztett árut vagy folyadékot szállító járművek esetén, ha a jármű erre a célra kialakított felépítménnyel
rendelkezik, a 2. § (1) bekezdés b) és c) pontjában foglalt értékek 1 tonnánál nem nagyobb túllépése esetén,
f ) a  2.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)–ae)  alpontjában foglalt esetekre vonatkozóan 40 tonnát meg nem haladó
jármű esetén,
ha a kérelmet a jármű közlekedését megelőzően egyszerűsített eljárásban benyújtották.
(2) Nem kell túlsúlydíjat fizetni
a) az egy tengelyvonalban két független felfüggesztésű kerékkel vagy kerékcsoporttal rendelkező jármű esetén
a 2. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában és 2. § (1) bekezdés c) pont ca) és cb) alpontjában foglalt értékek
legfeljebb 20%-kal történő túllépése esetén,
b) az egy tengelyvonalban három vagy több független felfüggesztésű kerékkel vagy kerékcsoporttal rendelkező
jármű esetén a 2. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában és 2. § (1) bekezdés c) pont ca) és cb) alpontjában
foglalt értékek legfeljebb 20%-kal történő túllépése esetén,
ha a kérelmet a túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedését megelőzően egyedi elbírálásra benyújtották.
 (3) Az  (1)  bekezdés a) és c), valamint az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjának együttes fennállása esetén a  kedvezmények
összeadódnak.
 (4) Az  (1)  bekezdés d) és e), valamint a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában foglalt kedvezmények nem alkalmazhatók,
ha az  (1)  bekezdés a)–c)  pontjában foglaltak fennállnak. Az  (1)  bekezdés d) és e), valamint a  (2)  bekezdés a) és
b) pontjában foglalt kedvezmények közül egyidejűleg csak egyet lehet figyelembe venni.
(5) Nem kell eljárási díjat, túlsúlydíjat fizetni a honvédség által üzemben tartott, továbbá a honvédség érdekében más
által üzemben tartott járművek után, ha a  túlsúlyos, illetve túlméretes jármű közlekedését megelőzően a  jármű
adatait az MK NZrt. által működtetett rendszeren keresztül a honvédség rögzítette.
(6) Az (1) bekezdésben foglalt esetekben a hozzájárulás a közúthálózatra a 4. § (4) bekezdése szerinti határozott időre is
megadható, ha azt a hozzájárulást kérelmező kéri.
6. Egyszerűsített eljárásban megadott hozzájárulás 16. § (1) Egyszerűsített eljárás csak a 3. § (3) bekezdésében megadott értékeknél kisebb eltérés esetén alkalmazható.
 (2) Az egyszerűsített eljárásban megadott hozzájárulás
a) a 8. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt esetben
aa) az MK NZrt. erre a célra létesített ügyfélszolgálati irodájában ügyfélfogadási időben,
ab) az MK NZrt. vagy más közútkezelő által üzemeltetett mérőállomáson,
ac) az MK NZrt. honlapján keresztül elektronikus úton,
ad) az MK NZrt.-vel szerződéses kapcsolatban álló megbízotton (a  továbbiakban: megbízott) keresztül
vagy
ae) erre a célra létesített berendezés igénybevételével,
b) egyéb esetben a hozzájárulást megadó szerv által meghatározottak szerint
igényelhető.
(3) A (2) bekezdés szerint igényelt hozzájárulás a kérelem benyújtását követően azonnal létrejön.
17. § A  megbízott jogosult kényelmi díjat kérni az  általa nyújtott szolgáltatás után, amelynek összege nem lehet több,
mint a közvetítésével megadott hozzájárulásban foglalt díj (eljárási díj, túlsúlydíj) összegének 5%-a.
7. Egyedi elbírálás alapján megadott hozzájárulás 18. § (1) Egyedi elbírálás alapján megadott hozzájárulás a  16.  § (2)  bekezdés a)  pont aa), ab), ac) és ad)  alpontjában
meghatározott helyeken igényelhető.
(2) Az egyedi elbírálás alapján megadott hozzájárulás kiadásának határideje az előírt paraméterektől
a) nagy mértékben eltérő jármű esetén 5 nap,
b) rendkívüli mértékben eltérő jármű esetén 10 nap, és
c) különösen nagy mértékben eltérő jármű esetén 15 nap.
(3) A legfeljebb
a) a tengelyterhelés vagy tengelycsoport-terhelés vonatkozásában kis mértékben túlsúlyos vagy
b) az össztömeg vonatkozásában rendkívüli mértékben túlsúlyos
járművek esetében a hozzájárulás azonnali megadással is kérhető, amelyet 6 órán belül ki kell adni. Az azonnali díj
mértéke megegyezik az eljárási díj négyszeresével.
(4) Ha az  azonnali megadással kért hozzájárulás 6 órán belül nem adható meg, a  hozzájárulást megadó szerv
a kérelmezőt erről haladéktalanul tájékoztatja, és részére a díjat visszafizeti.
(5) Ha a túlsúlyos, illetve túlméretes jármű valamely paramétere a 2. § (1) bekezdésében meghatározott paraméterektől
legalább 50%-ban eltér, a  hozzájárulást megadó szerv a  hozzájárulás kiadásának határidejét 10 nappal
meghosszabbíthatja.
19. § (1) A hozzájárulás a vasút vagy más létesítmény kezelőjének egyetértésével vagy az általuk meghatározott feltételekkel
adható meg, ha a hozzájárulásban kijelölni tervezett útvonal
a) vasúti átjárón vezet keresztül, vagy
b) az út területén, az alatt vagy felett más létesítményt érint.
(2) A  hozzájárulási kérelmet elbíráló szervezet által megkeresett más közútkezelő, vasútiátjáró-kezelő vagy más
létesítménykezelő az egyetértését 5 napon belül köteles megadni.
(3) Ha a megkeresett más közútkezelő, vasútiátjáró-kezelő vagy más létesítménykezelő 5 napon belül választ nem ad,
az egyetértés megadottnak tekintendő.
(4) Ha a  hozzájárulás megadásához más közútkezelő, vasútiátjáró-kezelő vagy más létesítménykezelő megkeresése
szükséges, a 18. § (2) bekezdésében szereplő határidők 5 nappal meghosszabbíthatók.
20. § Ha az  egyedi elbírálás alapján megadott hozzájárulás több közútkezelő által kezelt közutat érint – és a  túlsúlyos,
illetve túlméretes jármű közlekedése túlsúlydíj megfizetéséhez kötött –, a túlsúlydíjat az érintett közútkezelők között
meg kell osztani a megtett út arányában.
III. FEJEZET
A TÚLSÚLYOS, ILLETVE TÚLMÉRETES JÁRMŰVEK KÖZLEKEDÉSÉNEK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSE
21. § (1) A közlekedési hatósági jogkörben eljáró ellenőr jelzésére a  jármű vezetője köteles a  járművet megállítani, a  jármű
és a  rakomány okmányait átadni, a  járművet a  helyszíni mérésnek alávetni, valamint az  ellenőrzéssel kapcsolatos
felhívást teljesíteni.
(2) Az ellenőrzés alá vont járművel az ellenőrzés helyszínét kizárólag a mérés befejezése után, a mérést végző ellenőr
engedélyével szabad elhagyni. Az  ellenőrzés során a  továbbhaladás feltételeként szabható az  össztömeg-,
tengelyterhelés-, tengelycsoport-terhelés és mérethatár túllépésének megszüntetése a  rakomány átrendezésével
vagy átrakodással.
22. § Az  átrendezés vagy átrakodás nem mentesít az  azt megelőzően elkövetett jogsértés következményeként
az eljárásidíj-, a túlsúlydíj- és a bírságfizetési kötelezettség alól.
23. § (1) Ha a  túlsúlyos, illetve túlméretes jármű hozzájárulás nélkül vagy a  hozzájárulásban foglalt feltételektől eltérően
vesz részt a közlekedésben, erről az ellenőrzést végző ellenőr jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyvet az ellenőr és
a jármű vezetője írja alá.
(2) A  jegyzőkönyv egy példányát az  ellenőrzött jármű vezetőjének át kell adni. Ha az  ellenőrzött jármű vezetője
a  jegyzőkönyvben foglaltakkal nem ért egyet, a  helyszínen a  jegyzőkönyvbe észrevételt tehet. Erre a  lehetőségre
az  ellenőr a  jármű vezetőjét figyelmeztetni köteles. Ha a  jármű vezetője a  jegyzőkönyv aláírását vagy átvételét
megtagadja, ennek tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(3) Az  ellenőrzött jármű vezetője a  jegyzőkönyvbe bármilyen, az  adott méréssel kapcsolatos tényt érintő észrevételt
megtehet, amely vonatkozhat különösen a mérés körülményeire, műszaki megvalósítására, valamint a mérést végző
személy eljárására.
24. § Ha az  MK NZrt. ellenőrzés során megállapítja, hogy a  túlsúlyos, illetve túlméretes jármű hozzájárulás nélkül vagy
a hozzájárulásban foglalt feltételektől eltérően közlekedik, jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet az ellenőrzést követően
– ha az  eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szerv helyszíni intézkedésére nem kerül sor – közvetlen
rendszerkapcsolaton keresztül megküld a közlekedési hatóság részére a bírság kiszabása céljából.
25. § A  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 20/A.  §-a szerinti kezelői ellenőrök rendszeres képzését
a munkáltatói jogkör gyakorlója végzi.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Hatálybaléptető rendelkezések 26. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2017. szeptember 19-én lép hatályba.
 (2) A 28. § (2) bekezdése a kihirdetést követő 31. napon lép hatályba.
 (3) A  10.  § (2)  bekezdés d)  pontja, a  10.  § (7)  bekezdése, a  10.  § (10)  bekezdés b)  pontja, a  28.  § (1)  bekezdése és
(3)–(12) bekezdése, a 3. melléklet és az 5. melléklet 2018. január 1-jén lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 27. § (1) Az  1–25.  § tekintetében ez  a  rendelet nem érinti a  hatálybalépése előtt megadott, legfeljebb a  hatálybalépést
követő 30. nap végéig hatályos hozzájárulások időbeli hatályát.
(2) Az 1–25. § tekintetében e rendelet hatálybalépése előtt megadott, e rendelet hatálybalépését követően legalább 31
napig hatályos közútkezelői hozzájárulások 2017. október 19-én hatályukat vesztik.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti hozzájárulások helyett a  közútkezelő 2017. december 31-ig benyújtott kérelem esetén
hatályát vesztett hozzájárulásonként egy hozzájárulást eljárásidíj-mentesen ad ki.
(4) 2017. december 31-ig kizárólag túlméretes járműre vonatkozóan határozott időre szóló hozzájárulás a  4.  §
(4) bekezdés e)–f ) pontja szerinti időtartamra nem adható.
10. Módosító rendelkezések 28. § (1) A 10. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  megengedett össztömeget, illetve a  megengedett legnagyobb tengelyterhelést, tengelycsoport-terhelést
meghaladó járművek közlekedése esetén túlsúlydíjat, míg a  megengedett legnagyobb méretet meghaladó
járművek közlekedése után túlméretdíjat kell fizetni.”
(2) A 14. § (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Mentesül a hozzájárulás beszerzése alól)
„g) a közlekedési közszolgáltatást végző jármű,”
(3) A 2. melléklet helyébe az 5. melléklet lép.
 (4) A 10. § (9) bekezdésében a „túlsúlydíj mértékét” szövegrész helyébe a „túlsúlydíj és túlméretdíj mértékét” szöveg lép.
 (5) A 10. § (10) bekezdés a) pontjában a „túlsúlydíjat” szövegrész helyébe a „túlsúlydíjat és túlméretdíjat” szöveg lép.
 (6) A 10. § (11) bekezdésében a „túlsúlydíj” szövegrész helyébe a „túlsúlydíj és a túlméretdíj” szöveg lép.
 (7) A 11. § (1) bekezdésében és a 22. §-ban a „túlsúlydíj” szövegrész helyébe a „túlsúlydíj, illetve a túlméretdíj” szöveg
lép.
 (8) A 11. § (4) bekezdésében és a 20. §-ban a „túlsúlydíj” szövegrészek helyébe a „túlsúlydíj, illetve túlméretdíj” szöveg
lép.
 (9) A  11.  § (3)  bekezdésében és (6)  bekezdésében a „túlsúlydíj,” szövegrész helyébe a „túlsúlydíj, illetve túlméretdíj,”
szöveg lép.
 (10) Az 5. alcím címében és a 14. § (5) bekezdésében a „túlsúlydíj,” szövegrész helyébe a „túlsúlydíj, illetve a túlméretdíj,”
szöveg lép.
 (11) A 15. § (1) bekezdésében és (5) bekezdésében, valamint a 20. §-ban a „túlsúlydíjat” szövegrész helyébe a „túlsúlydíjat,
illetve túlméretdíjat” szöveg lép.
 (12) A 17. §-ban a „túlsúlydíj” szövegrész helyébe a „túlsúlydíj, illetve túlméretdíj” szöveg lép.
29. § A  közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 14.  §-a a  következő
(14) bekezdéssel egészül ki:
„(14) E § rendelkezései alapján a közúti ellenőrzés keretében meghozandó döntéseket a közlekedési hatóság eljáró
tagja hozza meg.”
30. § A  közúti közlekedési nyilvántartásból teljesített adatszolgáltatás díjáról szóló 54/1999. (XII. 25.) BM rendelet 3.  §
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A szerződés alapján közvetlen hozzáféréssel teljesített adatszolgáltatás esetén)
„a) az 1. § (2) bekezdése szerinti adatigénylő – a Kknyt. 19. § (1) bekezdés a), c), j) és k) pontjában, továbbá a Kknyt.
19.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában megjelölt szervek kivételével – rendszerhasználati költséget köteles
fizetni; a rendszerhasználati költség a Melléklet I. pont a) alpontjában meghatározott díjtétel 10%-a,”
31. § (1) Az  egyes közúti közlekedési szabályokra vonatkozó rendelkezések megsértésével kapcsolatos bírságolással
összefüggő hatósági feladatokról, a  bírságok kivetésének részletes szabályairól és a  bírságok felhasználásának
rendjéről szóló 42/2011. (VIII. 11.) NFM rendelet (a továbbiakban: R.) a következő 2/B. §-sal egészül ki:
„2/B. § A Kkt. 20. § (11) bekezdés a) pont ab) és b) pont bc) alpontjai alapján ellenőrzésre jogosult közút kezelője
ellenőrzési jegyzőkönyvének adatai alapján a  2.  § a)  pontban, továbbá a  b)  pont bb) és bd)  alpontjában kijelölt
hatóság jogosult a közigazgatási eljárás lefolytatására és a bírság kiszabására.”
(2) Az R. 3. § (4a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4a) A  Kkt. 20.  § (1)  bekezdés m)  pontja alapján kiszabott bírság összegét a  bírságot kiszabó határozat jogerőre
emelkedésétől, vagy a  határozathozatal nélkül alkalmazott közigazgatási bírság esetében a  közléstől számított 30
napon belül, továbbá a Kkt. 20. § (16) bekezdése szerinti visszatartás során elrendelt pénzkövetelést
a) az Országos Rendőr-főkapitányság 1.  mellékletben meghatározott, Magyar Államkincstár által vezetett
központosított beszedési,
b) ha az eljáró hatóság a közlekedési hatóság, az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott
számlára kell befizetni.”
(3) Az R. 1. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
 (4) Az  R. 9.  § (3)  bekezdésében a  „számlaszámára” szövegrész helyébe a  „szerinti megfelelő, 1.  mellékletben
meghatározott, Magyar Államkincstár által vezetett számlaszámra” szöveg lép.
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 32. § Hatályát veszti a  meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek közlekedéséről
szóló 13/2010. (X. 5.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2018. (XI. 20.) AM utasítása a földművelésügyi miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó intézményekben foglalkoztatottakkal való további jogviszony létesítésének szabályairól szóló 4/2017. (VI. 9.) FM utasítás és a földművelésügyi miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok, továbbá az azok többségi részesedésével működő gazdasági társaságok által lefolytatott beszerzési és közbeszerzési eljárások előkészítésének egyes kérdéseiről szóló 11/2017. (X. 20.) FM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti
a) a  földművelésügyi miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó intézményekben foglalkoztatottakkal való
további jogviszony létesítésének szabályairól szóló 4/2017. (VI. 9.) FM utasítás és
b) a  földművelésügyi miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, a  tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok, továbbá az azok többségi részesedésével működő gazdasági
társaságok által lefolytatott beszerzési és közbeszerzési eljárások előkészítésének egyes kérdéseiről szóló
11/2017. (X. 20.) FM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1071/2017. (II. 10.) Korm. határozata a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda a Budapest II. kerület, Labanc utca 57. szám alatti objektumba történő elhelyezésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda egységes elhelyezése érdekében a Budapest
II. kerület, Labanc utca 57. szám alatti ingatlanegyüttesbe költözzön;
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2019. május 30. 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  ingatlanegyüttes átalakításával kapcsolatos
beruházáshoz szükséges forrásnak az  adott évi központi költségvetés Belügyminisztérium fejezetben történő
rendelkezésre állásáról a  2017. évben legfeljebb 2500,0 millió forint, a  2018. évben legfeljebb 2673,0 millió forint
összegben; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. évben a  felmerülés ütemében, a  2018. év vonatkozásában a  központi költségvetés
tervezése során 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
engedélyezi, hogy a  belügyminiszter a  2.  pontban meghatározott keretösszegek erejéig kötelezettséget vállaljon
a  Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda 1.  pont szerinti ingatlanegyüttesben történő elhelyezésével
kapcsolatos beruházás megvalósításához kapcsolódóan; Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal
4. egyetért azzal, hogy a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda 1. pont szerinti ingatlanegyüttesben történő
elhelyezésével kapcsolatos beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2006. (V. 2.) GKM rendelete a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartási, felújítási támogatása igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 5. számú mellékletének 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
A támogatás igénylése 1. § (1) A helyi önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és
az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak
fenntartási, felújítási támogatását az e rendelet 1. melléklete szerinti formanyomtatvány kitöltésével, továbbá az
1. mellékletben felsorolt dokumentumok csatolásával igényelheti.
(2) Támogatást révek, kompok, parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartására, felújítására, kivételes esetben
új eszközök beszerzésére lehet igényelni. Méltánylandó
kistérségi foglalkoztatáspolitikai szempontok esetén lehetőség van a működtetés támogatására is, a bevétellel nem
fedezett működtetési költségek kiegészítésére.
(3) Az az önkormányzat, amely az előző évben is részesült támogatásban, abban az esetben igényelhet újabb támogatást, ha az előző évben kapott támogatással határidőre hiánytalanul elszámolt.
(4) A támogatási kérelmet postai vagy elektronikus úton
a Magyar Államkincstár illetékes Területi Igazgatósága
részére (a továbbiakban: Igazgatóság) 2 példányban kell
megküldeni tárgyév május 15-éig.
(5) Az Igazgatóság a kérelem megérkezését követően
haladéktalanul ellenőrzi, hogy a kérelem megfelel-e az
e rendeletben foglalt követelményeknek.
(6) Ha az önkormányzat a kérelmet hiányosan nyújtotta
be, az Igazgatóság a kérelem beérkezésétől számított nyolc
napon belül – megfelelő határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett –
hiánypótlásra hívja fel.
(7) A kérelem egy példányát az ellenőrzést követően az
Igazgatóság 15 napon belül a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) közúti közlekedési ügyekben illetékes főosztályához (a továbbiakban: főosztály) továbbítja. Amennyiben az önkormányzat
a hiánypótlási felszólításnak határidőre nem tesz eleget, az
Igazgatóság a támogatási igényt a minisztériumhoz véleményével együtt továbbítja.
(8) Az önkormányzat a kérelem benyújtásakor nyilatkozik a tartós üzemeltetés fenntartásáról (minimum 5 év),
ugyanakkor vállalja azt is, hogy az adott felújításra kerülő
eszközre, 2 millió Ft feletti támogatásnál 3 év elidegenítési
tilalom vonatkozik. Ha a támogatott eszköz elidegenítése a
megadott határidő előtt mégis megtörténik, a támogatás
összegét a Magyar Államkincstár részére vissza kell fizetni az elidegenítést követő 5 munkanapon belül.
A támogatás iránti kérelem elbírálása 2. § (1) A fenntartási, felújítási és beszerzési támogatás mértéke – ide nem értve a (2) bekezdésben foglalt esetet – az
elismerhető költségek legfeljebb 70%-a lehet.
(2) Az igényelhető támogatás mértéke – kérelemre – az
elismerhető költségek legfeljebb 80%-a lehet
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 7/2003. (I. 14.) Korm. rendelet mellékletében szereplő települések, és
b) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet
1–4. számú mellékletében szereplő kistérségek (és az azokat alkotó települések), valamint az 5. számú mellékletében szereplő települések esetében.
(3) A működtetési támogatás nem haladhatja meg a
ténylegesen felmerülő működtetési veszteséget.
(4) 2006. évtől csak azon önkormányzatoknál lehet a
bruttó költségeket a támogatás alapjául figyelembe venni,
amelyek az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi
LXXIV. törvény szerinti levonási joggal nem rendelkeznek. Ha az önkormányzat a támogatást – szerződés alapján – a beruházás lebonyolítását végző, általános forgalmi
adó levonására jogosult vállalkozónak továbbítja, a támogatásban a nettó módon számított költségek kerülnek
figyelembevételre.
(5) Azok az önkormányzatok, akik a támogatást a beruházást lebonyolító részére továbbadják, kötelesek a vállalkozóval szerződést kötni. A szerződésnek tartalmaznia
kell a támogatás célját, felhasználási kötelezettséget, átadás időpontját, elszámolás módját, elszámolás határidejét.
3. § (1) A támogatási kérelmeket a Tárcaközi Bizottság
(a továbbiakban: Bizottság) értékeli.
(2) A Bizottság tagjainak száma 6 fő, amelyből 2 főt (az
illetékes osztály vezetőjét +1 főt) a gazdasági és közlekedési miniszter, 1 főt a belügyminiszter, 1 főt a pénzügyminiszter, 1 főt a Területpolitikai Kormányzati Hivatal vezetője jelöl ki, 1 főt pedig az önkormányzati szövetségek
delegálnak.
(3) A Bizottság működési feltételeit a minisztérium biztosítja.
(4) A Bizottság elnöke a főosztály osztályvezetője. (5) A Bizottság akkor határozatképes, ha legalább négy
tagja jelen van.
(6) A Bizottság döntéseit nyílt szavazással hozza. A Bizottság döntéseinek elfogadásához a jelen lévő tagok többségének támogató szavazata szükséges. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
4. § A támogatási kérelmekről a Bizottság javaslata alapján
a gazdasági és közlekedési miniszter tárgyév július 15-éig
dönt.
5. § A beérkező támogatási igények és a rendelkezésre álló
források figyelembevételével prioritást élveznek:
a) a vízijárműveken (komp, hajó, révcsónak) végzendő, a közlekedés biztonságát szolgáló javítások, felújítások,
b) a közlekedés biztonságát szolgáló hajózási létesítmények javítása, korszerűsítése,
c) az egészségügyi és egyéb jogszabályok előírásait
megvalósító beruházások,
d) azoknak az átkeléseknek a felújítási kérelmei, amelyek kistérségi központok jobb elérhetőségét biztosítják,
illetve azon települések igényei, ahol a munkába járás más
tömegközlekedési eszközzel nem vagy csak igen nagy kerülővel biztosítható.
6. § A minisztérium a megítélt támogatásokról, illetve az elutasításról a kérelmet benyújtó önkormányzatokat tárgyév
július 25-éig írásban értesíti, továbbá közzéteszi azokat az
Önkormányzatok Közlönyében és a minisztérium, valamint a Belügyminisztérium honlapján.
A támogatás folyósítása 7. § A támogatásban részesült önkormányzatok és a részükre jóváhagyott támogatás összegének jegyzékét a minisz
térium utalványozás céljából tárgyév július 31-éig megküldi a Belügyminisztériumnak. A megítélt támogatást a
Belügyminisztérium utalványozását követően a Magyar
Államkincstár tárgyév augusztus 15-éig egyösszegben átutalja az önkormányzat számlájára.
A támogatás felhasználása 8. § (1) A felújítási és fenntartási munkák az értesítés kézhezvétele után azonnal elkezdhetők.
(2) A felújítási, illetve fenntartási munkák megkezdéséről az önkormányzat a főosztályt írásban köteles értesíteni.
(3) A támogatások felhasználásának végső határideje
tárgyév december 31.
A támogatás elszámolása 9. § (1) A tárgyévre vonatkozó elszámolásokat a tárgyévet
követő év február 28-áig meg kell küldeni az Igazgatóságokhoz két példányban, amelyből 1 példányt az Igazgatóság megküld a minisztérium illetékes főosztályára március
31-éig.
(2) Az elszámolásnak tartalmaznia kell a kitöltött Elszámolói lapot (A) a 2. melléklet szerint.
(3) Az Elszámolói laphoz csatolni kell a kifizetett számlák másolatát, vagy számlahelyettesítő bizonylatot oly módon, hogy azok a műszaki tartalommal azonosíthatók legyenek. A benyújtott számlamásolatok abban az esetben
fogadhatók el, ha azokat vagy az illetékes önkormányzat
vagy az önkormányzattal szerződéses viszonyban álló
üzemeltető nevére állították ki.
(4) Az Elszámolói laphoz csatolni kell a közlekedési hatóság által a munka elvégzéséről kiállított igazolást.
(5) A működtetési támogatás bizonylatokkal alátámasztottan a 2. mellékletben feltüntetett Elszámolói lap (B) kitöltésével számolható el.
(6) A dokumentumok megőrzéséről a polgármesteri
hivatal gondoskodik.
A szakszerűség ellenőrzése 10. § A fenntartási és felújítási munkák szakszerűségét szúrópróbaszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a főosztály
vagy annak megbízottja, illetve a közlekedési hatóság a ki-
vitelezés során és annak befejeztével, valamint az elidegenítési tilalom betartását az előírt határidőig ellenőrizheti.
Pénzügyi felülvizsgálat 11. § (1) Az Igazgatóság a hozzá benyújtott elszámolások
szabályszerűségének vizsgálatát a Magyar Államkincstár
által évente kiadásra kerülő közleményben meghatározott
módon végzi.
(2) Az Igazgatóság által a minisztériumhoz március
31-éig továbbított elszámolások szabályszerűségét a főosztály, illetve megbízottja vizsgálja és dokumentálja május 15-éig.
(3) Az önkormányzat a kapott támogatással a 9. § (1) bekezdésében meghatározott időpontig köteles elszámolni,
kivéve, ha a tárgyév vége előtt a főosztályhoz határidő módosítási kérelmet nyújt be és a halasztásra a Tárcaközi Bizottságtól írásbeli engedélyt kap. Ha a halasztás kért időpontja a következő évi támogatási kérelmek beadási határidejét meghaladja, akkor az önkormányzat abban az évben
támogatást nem kaphat.
(4) Ha a helyi önkormányzat az igénybe vett támogatást
vagy annak egy részét nem a megjelölt feladatra használta
fel, illetve az e rendeletben meghatározott arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatások
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a támogatásról
haladéktalanul köteles lemondani, és a támogatást – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
64/B. §-ának (2) bekezdése szerinti kamattal megnövelve – a központi költségvetés javára visszafizetni.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított
támogatási eljárásokra kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok
és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló
utak fenntartási, felújítási támogatása igénybevételének
részletes szabályairól szóló 16/2005. (III. 26.) GKM rendelet.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
2016. LXXV. törvény az engedély nélkül, személygépkocsival végzett személyszállító szolgáltatáshoz kapcsolódó jogkövetkezményekről.
1. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása
1. § A közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény (a  továbbiakban: Kkt.) 18.  § (6)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(6) Az utánképzésen nem kell részt vennie a járművezetőnek, ha
a) az eltiltás csak járműkategóriára vagy járműfajtára terjed ki, és az a vezetői engedély visszavonásával nem jár;
b) a vezetői engedélyét az  eljáró hatóság kizárólag, a  közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000.  évi
CXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben a közigazgatási bírsággal sújtandó jogsértéshez tartozó
9 pont megállapítására alapozottan vonta vissza.”
2. § A Kkt. a következő 19/A. §-sal egészül ki:
„19/A.  § A  közúti árutovábbításra kötött szerződésekre a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerződésekre
vonatkozó általános, továbbá a  fuvarozási szerződésekre vonatkozó rendelkezéseit az  e  törvényben, valamint
a közúti árutovábbítási szerződésekről szóló kormányrendeletben foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.”
3. § A Kkt. 47. §-a a következő 35. és 36. ponttal egészül ki:
(A törvény alkalmazásában:)
„35. közúti árutovábbítás: közúton tehergépjárművel végzett árufuvarozás, díj ellenében más által
–  gépjárművezetővel együtt – rendelkezésre bocsátott tehergépjármű áruszállítás céljára való felhasználása,
valamint díj ellenében végzett vontatás;
36. tehergépjármű: a  tehergépkocsi, a  vontató, a  lassú jármű, valamint a  tehergépkocsiból, vontatóból vagy lassú
járműből és pótkocsiból (félpótkocsiból) álló járműszerelvény.”
2. A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény módosítása
4. § A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Vkt.) 20. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„20. § Kereskedelmi forgalomba hozni csak a megfelelőség tanúsításával lehet:
a) a  kedvtelési célú vízi járművek és a  motoros vízi sporteszközök alapvető biztonsági követelményeiről szóló
miniszteri rendeletben meghatározott kedvtelési célú vízi járművet és motoros vízi sporteszközt;
b) a  tengeri hajók felszereléseinek megfelelőség tanúsításáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott
tengerészeti felszerelést.”
5. § A Vkt. 90. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„a) a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló 2013. november 20-i 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv;”
6. § A Vkt. 90. §-a a következő m) ponttal egészül ki:
(Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„m) a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. július 23-i
2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.”
7. § A Vkt. 20. §-ában a „kedvtelési célú vízi járművet” szövegrész helyébe a „kedvtelési célú vízi járművet és motoros vízi
sporteszközt” szöveg lép.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
3. A közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000. évi CXXVIII. törvény módosítása
8. § A közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000. évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kpt.) 4. § (1) bekezdés
d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az 1. § (1) bekezdése alapján a szabályszegésekhez rendelhető pontok száma:]
„d) a közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés esetén 1–9 pont.”
9. § A Kpt. 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  Nyilvántartó értesíti a  járművezetőt, ha pontjainak száma a  13-at elérte, – a  9.  § (1a)  bekezdésben foglalt
korlátozás figyelembe vételével – tájékoztatja a  pontok csökkentését eredményező önkéntes utánképzés
lehetőségéről, továbbá figyelmezteti a felső pontérték elérésének következményeire.”
10. § A Kpt. 8. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A 7. § (1) bekezdése alapján visszavont vezetői engedélyt annak leadásától számított hat hónapot követően vissza kell
adni, ha)
„a) a  járművezető a  vezetői engedély visszavonását követően utánképzésen vett részt – kivéve, ha a  közúti
közlekedésről szóló törvény alapján az utánképzési kötelezettség alól mentesül –, és”
11. § (1) A Kpt. 9. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A járművezető nyilvántartott pontjainak számát – az (1a) bekezdésben meghatározott kivétellel – utánképzésen
való önkéntes részvétellel csökkentheti. Az  engedély-nyilvántartásba elektronikus úton beérkezett utánképzési
igazolás alapján, az  önkéntes utánképzés sikeres elvégzésének napján nyilvántartott pontok számát 13 pontig
9 ponttal, 14–17 pont között 6 ponttal kell csökkenteni.”
(2) A Kpt. 9. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Amennyiben a  nyilvántartott pontok között közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés miatt rendelt
9  pontérték megállapítása is szerepel, a  járművezető nyilvántartott pontjainak száma az  utánképzésen való
önkéntes részvétellel csak a  közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés miatt rendelt 9 pont feletti pontok
tekintetében csökkenthető az (1) bekezdés szerint.”
4. A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény módosítása
12. § A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Sztv.)
a következő 9/B. alcímmel egészül ki:
„9/B. Személyszállítási szolgáltatást közvetítő vagy szervező szolgáltatásra vonatkozó szabályok
12/B. § (1) A közlekedési hatóság elrendeli az  ideiglenes hozzáférhetetlenné tételét annak az elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett adatnak (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: elektronikus adat), amelynek
a  szolgáltatás működtetője által hozzáférhetővé tétele olyan üzletszerűen végzett személyszállítási szolgáltatást
közvetítő vagy szervező szolgáltatás
a) igénybevételét biztosítja vagy
b) igénybevételéhez szükséges lépések bemutatásával közvetlenül népszerűsíti, elősegíti azt,
amely nem felel meg a Kormány rendeletében meghatározott diszpécserszolgálati vagy önálló diszpécserszolgálati
tevékenységre vonatkozóan megállapított követelményeknek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus adat hozzáférhetetlenné tétele akkor rendelhető el, ha a  Kormány
rendeletében meghatározott diszpécserszolgálati engedély hiánya miatt az  eljáró hatóság bírságot szabott ki és
a megbírságolt az engedély nélküli tevékenységet tovább folytatja.
(3) Az  ideiglenes hozzáférhetetlenné tétel az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozása.
Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételét a közlekedési hatóság 365 napra rendeli el.
(4) Az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételét elrendelő határozatot a  közlekedési hatóság
hirdetményi úton közli. A hirdetményt 15 napig kell a közlekedési hatóság honlapján közzétenni.
(5) A (4) bekezdés szerinti hirdetmény tartalmazza:
a) az ügy tárgyát és rövid ismertetését,
b) az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételéhez szükséges adatokat,
c) a tájékoztatást arról, hogy az érintettek hol és mikor tekinthetnek be az ügy irataiba.
12/C.  § (1) A  közlekedési hatóság 12/B.  § (1)  bekezdése szerinti határozatának kötelezettje – annak határozatban
történő megjelölése nélkül – valamennyi elektronikus hírközlési szolgáltató.
(2) Az  ideiglenes hozzáférhetetlenné tétel végrehajtását a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban:
NMHH) az elektronikus hírközlésről szóló törvény alapján szervezi és ellenőrzi.
(3) A  közlekedési hatóság 50000 forinttól 200000 forintig terjedő bírsággal sújthatja azt az  (1)  bekezdés szerinti
szolgáltatót, amely a 12/B. § szerinti kötelezettségének nem tesz eleget. A bírság a kötelezettség nemteljesítésének
időtartama alatt ismételten is kiszabható.
12/D.  § (1) Az  ideiglenes hozzáférhetetlenné tételre vonatkozó kötelezettség az  elrendelést követő 365 nap
elteltével megszűnik.
(2) Az ideiglenes hozzáférhetetlenné tételt a közlekedési hatóság annak megszűnése előtt megszünteti, ha
a) az elrendelés oka megszűnt, vagy
b) a  büntetőügyben eljáró bíróság vagy hatóság megkeresése, illetve az  NMHH közlése alapján valamely
bűncselekménnyel kapcsolatban elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele kényszerintézkedés, illetve
elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele intézkedés elrendelése vagy végrehajtása van folyamatban.
(3) A határozatra a 12/B. § (4) és (5) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
12/E.  § A  közlekedési hatóság a  jogkövető magatartás elősegítése és az  állampolgárok tájékoztatása érdekében
honlapján a  12/B.  § szerinti intézkedés végrehajtásának időtartama alatt közzéteszi a  jogerős ideiglenes
hozzáférhetetlenné tétel elrendelésével érintett honlap elnevezését.
12/F. § Személygépkocsival engedély nélkül végzett közúti közlekedési szolgáltatáshoz használt személygépkocsit
a  közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a  közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló
kormányrendeletben meghatározott időtartamra ki kell vonni a forgalomból.”
13. § Az Sztv.
a) 2. § 12. pont a) alpontjában a „2005. évi CLXXXIII törvény (a továbbiakban: Vtv.) szerinti” szövegrész helyébe
a „2005. évi CLXXXIII törvényben (a továbbiakban: Vtv.) meghatározott” szöveg,
b) 21. § (1) bekezdésében a „valamint a 35. §-ában” szövegrész helyébe az „és a 35. §-ában” szöveg,
c) 21. § (2) bekezdésében az „évente egy alkalommal” szövegrész helyébe az „évente legalább egy alkalommal”
szöveg,
d) 22.  § (1)  bekezdésében az  „átadására jogszabályban” szövegrész helyébe az  „átadására vonatkozó
jogszabályban” szöveg,
e) 22. § (8) bekezdésében a „zavarok elhárítása és rendkívüli igények” szövegrész helyébe a „zavarok elhárítása és
a rendkívüli igények” szöveg,
f ) 22. § (9) bekezdésében a „valamint az a közlekedési” szövegrész helyébe az „és az a közlekedési” szöveg,
g) 25. § (1) bekezdésében az „a pénzügyi ellentételezés” szövegrész helyébe az „annak a pénzügyi ellentételezés”
szöveg,
h) 49. § (2) bekezdés c) pontjában a „valamint” szövegrész helyébe az „és” szöveg
lép.
5. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
 (2) A 4. § és a 6. § 2016. szeptember 18-án lép hatályba.
15. § Ez a törvény
a) a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. november 20-i 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a  tengerészeti felszerelésekről és a  96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014.  július  23-i
2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
16. § A törvény tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i 2015/1535/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1085/2007. (XI. 9.) Korm. határozata a Külső Határok Alap intézményi rendszeréről.
A Külső Határok Alap felhasználását célzó hosszú és
rövid távú programok összeállítása, valamint a támogatás
igénybevételéhez szükséges intézményrendszer kialakítása érdekében a Kormány a következő határozatot hozza:
1. A Külső Határok Alap forrásainak felhasználásához
szükséges szervezetrendszer működtetéséért, az Alap felhasználásának nyomon követéséért, valamint az Európai
Bizottság részére történő jelentéstételi kötelezettség teljesítéséért az igazságügyi és rendészeti miniszter a felelős.
2. A Kormány felhívja a pénzügyminisztert, hogy készítse elő az Ellenőrzési Hatóságnak a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalban (KEHI) történő működtetéséhez szükséges jogszabály-módosításokat és biztosítsa a működés
feltételeit.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. Az igazságügyi és rendészeti miniszter felelős a Külső Határok Alap hosszú (7 éves) és rövid távú (éves) programjai előkészítéséért, a programokkal kapcsolatos tárcaközi koordináció biztosításáért, valamint az Európai Unióval e tárgyban folytatandó szakmai egyeztetések lefolytatásáért.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: a hosszú távú program esetén:
2007. november 30.
a 2007. évi éves program esetén:
2007. november 30.
a 2008. évi éves program esetén:
2008. február 29., majd 2012-ig évente
október 30.
4. Az igazságügyi és rendészeti miniszter a döntések
előkészítésével, a hosszú és rövid távú programok szakmai
tartalmának kialakításával összefüggésben egyeztet a
pénzügyminiszterrel, a gazdasági és közlekedési miniszterrel, a külügyminiszterrel, a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel, valamint a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok irányításáért felelős tárca nélküli miniszterrel.
5. A programok tartalmi elemeinek részletes tervezésekor figyelembe kell venni az Európai Bizottság által megjelölt stratégiai útmutatást. A több évre szóló, hosszú távú
programban meg kell határozni az egyes célkitűzésekhez
rendelt éves tervezett allokáció összegét.
6. A Külső Határok Alap több évre szóló, hosszú távú
programjáról – az igazságügyi és rendészeti miniszternek
a 4. pontban felsorolt miniszterekkel egyeztetetett előterjesztése alapján – a Kormány dönt.
7. A Kormány által jóváhagyott, több évre szóló,
hosszú távú program alapján a rövid távú, éves programokról a 4. pontban felsorolt miniszterekkel egyeztetve az
igazságügyi és rendészeti miniszter dönt.
8. A 2008. évi költségvetésben az igazságügyi és rendészeti miniszter a Külső Határok Alap éves allokációját
figyelembe véve, fejezeti költségvetésében megtervezte és
pályázati úton, a kedvezményezettek, kivéve a Külügyminisztérium, rendelkezésére bocsátja az EU támogatásból
és nemzeti társfinanszírozásból származó előirányzatot. A
2009–2013. évekre jutó allokáció figyelembevételével, a
Kormány által meghatározott hosszú távú program alapján
az érintett minisztériumok fejezeti költségvetésükben tervezik a nemzeti társfinanszírozás összegét és az igazságügyi és rendészeti miniszter tervezi az EU támogatás teljes
összegét.
Felelős: az érintett miniszterek
Határidő: évente a költségvetési tervezésre megadott
határidő
9. Jelen határozat a közzétételét követő napon lép
hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
26/2016. (VI. 30.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 36/2016. (III. 3.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 36/2016. (III. 3.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2016. március 3-i 29. számában kihirdetett, Magyarország
Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás 11. cikkének c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a  Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2016. június 3.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. július 3.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  36/2016. (III. 3.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével, megállapítom, hogy
Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 36/2016. (III. 3.) Korm. rendelet 2. és 3.  §-a
2016. július 3-án, azaz kettőezer-tizenhat július harmadik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
227/2010. (VIII. 13.) Korm. rendelete a kihirdetett veszélyhelyzet folytán bekövetkezett építménykárok helyreállításával összefüggő kivételes építésügyi szabályokról.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés j) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni a Kormány által rendeletben kihirdetett veszélyhelyzettel érintett és megnevezett
településeken a veszélyhelyzet folytán bekövetkezett építménykárok helyreállításával összefüggő építési
követelményekre, a veszélyhelyzet feloldásától számított fél éven belül induló első fokú és az ezt követő másodfokú
építésügyi hatósági eljárásra (a továbbiakban: kivételes építésügyi hatósági eljárás), az építésügyi hatósági
ellenőrzésre, az építészeti-műszaki tervdokumentáció tartalmi követelményeire, a tervpályázati és tervtanácsi
eljárásokra, valamint az építőipari kivitelezési tevékenységre. (2) Az e rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenységre a külön jogszabályok rendelkezéseit az e rendeletben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. 2. § E rendelet alkalmazásában
1. adaptált ajánlott építészeti-műszaki tervdokumentáció: az építésügyért felelős miniszter által ajánlott,
a Dokumentációs Központ által közzétett terv építészeti-műszaki tervező által a helyszíni adottságokhoz (helyi
építészeti karakter, településkép, telek- és terepadottságok, tájolás, beépítési százalék, építménymagasság,
közművesítettség stb.) illesztett, az építési engedélyezéshez és az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséhez
szükséges építészeti-műszaki tervek összessége, 2. nagyvízi meder: a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 1. számú melléklet 12. pont a) alpontjában
meghatározott terület. 2. Az eljáró hatóság 3. § (1) Ha az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.)
Korm. rendeletben elsőfokú általános építésügyi hatóságként kijelölt települési önkormányzat jegyzője megállapítja,
hogy a kihirdetett veszélyhelyzet folytán bekövetkezett építménykárok helyreállításával összefüggő építésügyi
hatósági feladatok – határidőre történő szakszerű – ellátására nem rendelkezik megfelelő létszámú köztisztviselővel,
vagy a kivételes építésügyi hatósági eljárásban előírt követelményeket nem tudja teljesíteni, akkor a kivételes
építésügyi hatósági ügyeket – a kérelem beérkezésétől számított három munkanapon belül – ügyintézésre átadja
a megyeszékhely települési önkormányzat jegyzőjének. (2) A megyeszékhely települési önkormányzat jegyzője az (1) bekezdés szerint átadott kivételes építésügyi hatósági
ügyben köteles eljárni. (3) Az (1) bekezdés szerint átadott ügyben az ügyintézési határidő az ügy iratainak a megyeszékhely települési
önkormányzat jegyzőjéhez történő megérkezés napján kezdődik. (4) A megyeszékhely települési önkormányzat jegyzője a megyéhez tartozó, a kihirdetett veszélyhelyzet folytán
bekövetkezett építménykárokkal érintett és megnevezett településeken kirendeltséget működtethet az újjáépítéssel,
helyreállítással összefüggő kivételes építésügyi hatósági eljárásra vonatkozó tájékoztatás, továbbá az ügyfelekkel való
kapcsolattartás biztosítása érdekében. 3. A kivételes építésügyi hatósági eljárások közös szabályai
4. § A kivételes építésügyi hatósági ügyben eljáró építésügyi hatóság az építménykárok helyreállításával össze nem függő
építésügyi hatósági ügyek ügyintézési határidejét annak letelte előtt egy alkalommal, legfeljebb negyvenöt
munkanappal hosszabbíthatja meg. 5. § Az építtető kérelme – a kérelmezett engedélyezési eljárás fajtájához kapcsolódóan – tartalmazza, hogy kivételes
építésügyi hatósági eljárásra irányul. Az építtető – ha az építésügyi hatóság más eljárásban nem állapította meg –
a kérelemhez és az előzetes szakhatósági állásfoglalás kibocsátásához mellékeli a települési önkormányzat
jegyzőjének nyilatkozatát arról, hogy a kérelmezett építési tevékenység végzése a kihirdetett veszélyhelyzet folytán
bekövetkezett építménykárok helyreállításával függ össze. 6. § A kivételes építésügyi hatósági ügyben az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről
szóló kormányrendeletnek az építtető értesítésére vonatkozó rendelkezését nem kell alkalmazni.
7. § Ha a kérelemhez adaptált ajánlott építészeti-műszaki tervdokumentációt nyújtottak be, a kérelem elbírálása során
a kivételes építésügyi hatósági ügyben eljáró építésügyi hatóság egy alkalommal, a kérelem beérkezésétől számított
öt munkanapon belül hívja fel az építtetőt hiánypótlásra, ha a kérelem vagy a kérelemhez mellékelt építészeti-műszaki
tervdokumentáció tartalma hiányos. 8. § (1) A szakhatóság a kivételes építésügyi hatósági eljárás során köteles szakhatósági állásfoglalását az építésügyi hatóság
által összehívott helyszíni szemlén megadni. Megjelenés vagy az állásfoglalás megtételének hiányában – ha
ellenérdekű ügyfél az eljárásban nem vett részt – a szakhatóság hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
(2) A kivételes építésügyi hatósági eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási
feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 39. § (1) bekezdését nem lehet
alkalmazni. (3) A nagyvízi mederben építmény elhelyezéséhez, építési tevékenység végzéséhez az érintett folyószakasz medrének
kezelője hozzájárulása szükséges. 9. § (1) Az első és másodfokú építési, fennmaradási és használatbavételi engedélyezési eljárás ügyintézési határideje
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – huszonkét munkanap.
(2) Az ügyintézési határidő első fokú eljárásban a) tizenegy munkanap, ha
aa) az építésügyi hatósági engedélyezéshez szükséges kérelmet, mellékleteit és az építészeti-műszaki
tervdokumentációt építésügyi igazgatási szakértő készíti elő, és az építtető a kérelméhez mellékeli
az építésügyi igazgatási szakértőnek – a kérelem benyújtását legfeljebb tizenöt nappal megelőzően kelt –
nyilatkozatát, vagy ab) a kérelem mellékletét képező építészeti-műszaki tervdokumentáció adaptált ajánlott,
b) soron kívüli, de legfeljebb tizenegy munkanap, ha az a) pont aa) és ab) alpontjában meghatározott feltételek
együttesen fennállnak. (3) Ha az építési engedély iránti kérelem mellékletét képező építészeti-műszaki tervdokumentáció adaptált ajánlott terv,
az ügyintézési határidő első és másodfokon nem hosszabbítható meg.
4. Építési engedélyezési eljárás 10. § Ha az építtető a bontási engedély-köteles építési tevékenységre vonatkozó kérelmét az építési engedélyezési
kérelmével együtt nyújtja be, a bontási engedélyezési és az építési engedélyezési eljárást egy eljárásban az építési
engedélyezési eljárásra meghatározott határidőn belül kell lefolytatni. 11. § Az e rendelet alapján engedélyezett építészeti-műszaki tervdokumentáció módosítására a kivételes építésügyi
hatósági eljárásra vonatkozó eltérő rendelkezések nem alkalmazhatók. 5. Használatbavételi engedélyezési eljárás
12. § (1) A használatbavételi engedélyezés során az építtető – a (2)–(4) bekezdés szerint – ideiglenes használatbavételi
engedélyt kérhet. (2) Ideiglenes használatbavételi engedély adható a kivételes építésügyi hatósági eljárás során, ha az épületben
rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas módon legalább egy fűthető lakószoba, a főzést és
a tisztálkodást, az illemhely-használatot biztosító helyiség van. (3) Az ideiglenes használatbavételi engedély hatályát veszti, ha az építtető az épületre vonatkozóan – annak teljes
befejezését követően – két éven belül nem kér végleges használatbavételi engedélyt.
(4) Az építtető abban az esetben is kérheti az e § szerinti eljárás lefolytatását, ha az építési engedélyt időközben
módosíttatta. 6. Építészeti-műszaki tervdokumentáció követelményei 13. § (1) Az építési engedélyezés iránti kérelem mellékletét képező építészeti-műszaki tervdokumentációnak többszintes
épület esetében tartószerkezeti kivitelezési dokumentációt is kell tartalmaznia.
(2) Nagyvízi mederben történő építés esetén az építési engedélyezés iránti kérelem mellékletét képező
építészeti-műszaki tervdokumentáció része a részletes talajmechanikai szakvélemény. 7. Tervpályázati és tervtanácsi követelmények
14. § (1) A kivételes építésügyi hatósági eljárás tárgyát képező építési beruházás esetében nem kell tervpályázati eljárást
lefolytatni. (2) A kivételes építésügyi hatósági eljárást megelőzően nem kell tervtanácsi véleményezési eljárást lefolytatni.
8. Az építőipari kivitelezési tevékenység eltérő szabályai 15. § A kivitelezési dokumentációt nem kell tervellenőrnek ellenőriznie.
16. § Ha az építőipari kivitelezési tevékenység az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) 29. § (1) bekezdés hatálya alá tartozik, az építőipari kivitelezési tevékenység
megkezdését és az építési napló megnyitásának napját – az Épkiv. 29. § (2) bekezdése szerinti mellékletekkel –
a kivitelezés megkezdését követő öt munkanapon belül kell az építtetőnek bejelentenie az építésfelügyeleti
hatóságnak. 17. § (1) Ha az építtető az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséhez a kihirdetett veszélyhelyzettel összefüggő károk
enyhítését szolgáló támogatást vesz igénybe a) az építőipari kivitelezési tevékenység építési szerződésben meghatározott ellenértéke pénzügyi fedezetének és
a kivitelező által nyújtott biztosíték összegének kezelőjeként építtetői fedezetkezelő vehető igénybe, az Épkiv.
előírásainak megfelelően, b) az építtető építési műszaki ellenőre a teljesítésigazolást és a számlázható összeg mértékére vonatkozó javaslatot
megküldi a támogatást nyújtó önkormányzatnak is, c) a teljesítésigazolást és a számlázható összeg mértékére vonatkozó javaslatot a fővállalkozó kivitelező részére – ha
az építtető nem rendelkezik építési műszaki ellenőrrel – a támogatást nyújtó önkormányzat adja ki a fővállalkozó
kivitelező által megküldött teljesítésről szóló értesítés kézhezvételétől, vagy a birtokbaadási eljárás lezárásától
számított, támogatási szerződésben meghatározott, de legfeljebb tíz munkanapon belül.
(2) A támogatási összeg kifizetésének alapja a teljesítésigazolás alapján kiállított számla és a támogatási szerződésben
az alvállalkozók kifizetésére vonatkozó feltételek teljesülése. 9. Záró rendelkezések
18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
19. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2014. (IV. 25.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Gazdálkodói Információs Szolgálat működtetéséhez nyújtott támogatás részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) A Gazdálkodói Információs Szolgálat (a továbbiakban: GISZ) az a mezőgazdasági termelők részére térítésmentesen
nyújtott, országos hatáskörrel, egységesen működő, tájékoztatásra irányuló rendszer, amelynek a  szolgáltatása
kiterjed
a) az általános agrárpolitikai, agrárszabályozási témakörökről, az agrártámogatási lehetőségekről és az azokhoz
kapcsolódó kötelezettségekről történő tájékoztatásra, valamint
b) a  mezőgazdasági termelők részére az  agrártámogatások igénybevételével kapcsolatos elektronikus
ügyintézésben és az elektronikus adatszolgáltatási kötelezettségeik teljesítésében történő segítségnyújtásra.
 (2) A  GISZ szolgáltatása nem terjed ki a  gazdaság-specifikus szaktanácsadásra az  Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a  szaktanácsadási szolgáltatások igénybevételéhez nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 52/2007. (VI. 28.) FVM rendelet 1. számú mellékletében meghatározott témakörökben.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. adminisztratív és szakmai koordináció: a  GISZ-t működtető szervezeten belül a  GISZ tanácsadók
tevékenységének szervezése, nyilvántartása, irányítása és az  ahhoz kapcsolódó adminisztrációs és
továbbképzési feladatok elvégzése;
2. csoportos tájékoztatás: ügyfélszolgálati irodákon kívül, települési vagy járási szinten megtartott
rendezvények, konzultációk keretében nyújtott tájékoztatás;
3. egyedi ügyfélszolgálati tájékoztatás: ügyfélszolgálati irodákban nyújtott tájékoztatás;
4. GISZ tanácsadó: a  GISZ keretében tájékoztatási és az  elektronikus ügyintézésben segítségnyújtási
tevékenységet folytató személy;
5. mezőgazdasági termelő: az  a  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a  gazdasági tevékenységek
statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet,
valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló,
2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete szerinti – az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján az  állami adóhatósághoz
bejelentett – 01.1, 01.2, 01.3, 01.4, 01.5, 01.6 és 01.7 alágazatba tartozó tevékenységet folytat, vagy őstermelői
igazolvánnyal rendelkezik;
6. széleskörű tájékoztatás: nyomtatott vagy elektronikus médián keresztül, tematikus weblap üzemeltetésével
és frissítésével, hírleveleken keresztül, valamint országos, regionális vagy megyei szintű rendezvények
keretében nyújtott tájékoztatás.
(2) E rendelet kapcsán az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások
igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) rendelkezései
közül kizárólag az 1–3. §-ban, az 5–7. §-ban, a 8. § (1) bekezdésében, a 9. §-ban, a 11. és 12. §-ban, a 15–16/A. §-ban,
a  19.  §-ban, a  20.  § (2), (5) és (6)  bekezdésében, a  25.  § (3) és (4)  bekezdésében, a  28.  § (2) és (6)  bekezdésében,
a 28/B. §-ban, a 32. és 33. §-ban foglaltak alkalmazandóak.
2. A támogatás jellege 3. § E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe a GISZ 2014. évi működtetéséhez.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére az ügyfél akkor jogosult, ha
a) a  GISZ működtetéséhez országosan legalább 170 saját tulajdonú vagy bérelt tájékoztatási irodával
rendelkezik;
b) az  a)  pontban meghatározott irodákban rendszeres tájékoztatási tevékenységet végző, legalább 400 fő,
az 1. mellékletben felsorolt szakterületek valamelyikén felsőfokú végzettséggel rendelkező GISZ tanácsadót
foglalkoztat kizárólag munkaszerződés alapján keletkezett munkaviszony keretében;
c) a  GISZ tanácsadók 2014. december 31-ig összesen legalább 280  000 óra munkavégzést teljesítenek a  GISZ
keretében;
d) mindegyik tájékoztatási irodában hetente átlagosan legalább 16 óra és negyedévenként legalább 208 óra
időtartamban legalább egy GISZ tanácsadó a tájékoztatásra rendelkezésre áll;
e) a  GISZ tanácsadók évente összesen legalább 1800 alkalommal végeznek csoportos tájékoztatást,
alkalmanként legalább 2 óra időtartamban;
f ) a  tájékoztatási tevékenységéről mindegyik GISZ tanácsadó egységes minta szerint, összesítésre alkalmas
elektronikus formában tevékenységi naplót vezet, amely tartalmazza:
fa) a GISZ tanácsadó azonosítására alkalmas adatokat,
fb) a tevékenység beazonosítására szolgáló sorszámot,
fc) a szolgáltatás helyét,
fd) a tevékenység 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti besorolását, és
fe) egyedi ügyfélszolgálati tájékoztatás esetén az igénybevevő nevét és ügyfélazonosító-számát;
g) csoportos tájékoztatás esetén a  résztvevők által aláírt jelenléti ívet készít a  résztvevők ügyfélazonosítószámának feltüntetésével;
h) tematikus honlapot üzemeltet, amelyen legalább hetente frissített tartalommal tájékoztatást nyújt
az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott témakörökben;
i) havonta legalább 5 alkalommal széleskörű tájékoztatást nyújt az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott témakörökben;
j) a GISZ tanácsadók részére évente legalább 4 alkalommal kötelező továbbképzést szervez az 1. § (1) bekezdés
a) pontjában foglalt tevékenységeikhez kapcsolódóan;
k) félévenként tájékoztatási tervet készít, amely tartalmazza a  tájékoztatásra tervezett témaköröket az  5.  §
(2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti tájékoztatási tevékenység típusonkénti bontásban és a  ráfordítandó
munkaórákat;
l) a  k)  pont szerinti tájékoztatási tervet a  félévet megelőző hónap 15-éig megküldi az  Irányító Hatóság
(a továbbiakban: IH) részére a félév első napjáig történő jóváhagyásra, és
m) a  csoportos tájékoztatási tevékenységek időpontjáról és helyszínéről legkésőbb a  megvalósítás napját
megelőző tizedik napig – a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által
közleményben megadott címen – elektronikus levélben tájékoztatja az MVH-t.
(2) A  GISZ tanácsadók a  GISZ keretében végzett tájékoztatási tevékenységüket a  napi munkaidő egy részében vagy
teljes egészében is végezhetik, azonban a  bérelszámolási bizonylaton ezt a  tevékenységet elkülönítetten kell
megjeleníteni.
(3) A  GISZ tájékoztatási tevékenységét és az  (1)  bekezdés j)  pontjában meghatározott képzéseket az  MVH jogosult
ellenőrizni. Az  ellenőrzést végzők számára az  ügyfélnek biztosítania kell a  betekintést az  ellenőrzés tárgyához
kapcsolódó valamennyi dokumentumba, különösen a  tevékenységi naplókba, a  GISZ tanácsadók bérelszámolási
dokumentumaiba, valamint a csoportos tájékoztatás jelenléti íveibe.
4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
5. § (1) A  támogatás forrása az  Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásával megvalósuló
Gazdálkodói Információs Szolgálat jogcímhez rendelt keretösszeg, amely 6,100 millió euró, de legfeljebb
1,812 milliárd forint.
(2) A támogatás felső határa
a) egyedi ügyfélszolgálati tájékoztatásra: 1 289 220 000 Ft,
b) csoportos tájékoztatásra: 158 900 000 Ft,
c) széleskörű tájékoztatásra: 36 600 000 Ft,
d) adminisztratív és szakmai koordinációra: 327 070 000 Ft.
(3) Az  ügyfél kérelmére, az  IH előzetes írásbeli jóváhagyása esetén a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott
támogatási felső határértékek legfeljebb 10-10%-kal növelhetők a  d)  pontban meghatározott támogatási felső
határérték terhére. Az  átcsoportosítás iránti kérelmet – amely tartalmazza az  átcsoportosítás indokolását is –
az ügyfélnek az IH-hoz kell benyújtania legkésőbb az átcsoportosítással érintett időszakot követő kifizetési kérelem
benyújtási időszakának első napját megelőző tizenötödik napig.
(4) A támogatás mértéke az elszámolható kiadások 100%-a.
 (5) A GISZ tanácsadók munkabérére, béren kívüli juttatásaira és annak járulékaira elszámolt kiadás nem lehet kevesebb,
mint az összes elszámolt kiadás 40%-a.
 (6) E rendelet alapján beruházás nem támogatható.
 (7) Elszámolható kiadásnak minősül:
a) a (2) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységek esetében:
aa) munkabér, béren kívüli juttatás és azok járulékai,
ab) saját gépjármű egyedi ügyfélszolgálati tájékoztatás elvégzéséhez szükséges használatának
költségtérítése,
ac) a  helyi és távolsági távbeszélő-szolgáltatás, a  mobiltelefon-szolgáltatás, valamint az  Internet
protokollt alkalmazó beszédcélú adatátvitel szolgáltatás költsége,
ad) GISZ tevékenységgel kapcsolatban felmerült helyiségbérleti, villamosenergia-, földgáz-, távhő-,
víziközmű-szolgáltatást és hulladékgazdálkodási közszolgáltatást érintő díjak költségeinek, valamint
a közös költségnek a GISZ tevékenység céljára történő használat időtartamával arányos része,
ae) a  GISZ tevékenységgel kapcsolatban felmerült nyomtatvány, irodaszer, nyomtatási kellékanyag és
postaköltség, valamint
af ) a  GISZ tevékenység keretében tájékoztatási célt szolgáló kiadványok sokszorosítási és szállítási
költségei;
b) a (2) bekezdés b) pontja szerinti tevékenységek esetében:
ba) munkabér, béren kívüli juttatás és azok járulékai,
bb) saját gépjármű csoportos tájékoztatás elvégzéséhez szükséges használatának költségtérítése,
bc) a  GISZ tevékenység keretében tájékoztatási célt szolgáló információs kiadványokhoz kapcsolódó
költségek sokszorosítási és szállítási költségei,
bd) a csoportos tájékoztatáshoz kapcsolódó költségek, így különösen a terembérlet díja, az előadói díj,
a szervezési és lebonyolítási költségek és a média megjelenéssel összefüggő költségek;
c) a (2) bekezdés c) pontja szerinti tevékenységek esetében:
ca) információs kiadványokhoz kapcsolódó költségek,
cb) a széles körű tájékoztatáshoz kapcsolódó költségek, így különösen a terembérlet díja, az előadói díj,
a szervezési és lebonyolítási költségek és a média megjelenéssel összefüggő költségek;
d) a (2) bekezdés d) pontja szerinti tevékenységek esetében:
da) munkabér, béren kívüli juttatás, és azok járulékai,
db) saját gépjármű adminisztratív és szakmai koordináció elvégzéséhez szükséges használatának
költségtérítése,
dc) a  helyi és távolsági távbeszélő-szolgáltatás, a  mobiltelefon-szolgáltatás, valamint az  Internet
protokollt alkalmazó beszédcélú adatátvitel szolgáltatás költsége,
dd) a  GISZ tevékenységgel kapcsolatban felmerült helyiségbérleti, villamosenergia-, földgáz-, távhő-,
víziközmű-szolgáltatást és hulladékgazdálkodási közszolgáltatást érintő díjak költségeinek, valamint
a közös költségnek a GISZ célra való használat időtartamával arányos része,
de) a  GISZ tevékenységgel kapcsolatban felmerült nyomtatvány, irodaszer, nyomtatási kellékanyag és
postaköltség,
df ) a GISZ tevékenység keretében tájékoztatási célt szolgáló kiadványokhoz kapcsolódó sokszorosítási
és szállítási költségek,
dg) az oktatások, képzések költségei.
 (8) A (7) bekezdésben meghatározott kiadások közül kizárólag a más forrásból meg nem térült kiadások számolhatók el.
 (9) A  GISZ tanácsadóknak a  GISZ tájékoztatási tevékenység teljesítéséhez kapcsolódó béren kívüli juttatásainak
maximum 40%-a számolható el a  jogcím keretein belül, amely tanácsadónként nem lehet több havi (nettó)
10 000 Ft-nál.
5. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH által rendszeresített, és az  MVH honlapján közzétett formanyomtatványon, postai
úton 2014. április 28. és május 9. között lehet benyújtani az MVH központi szervéhez.
(2) A formanyomtatványt legalább a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie:
a) az ügyfél neve, címe, ügyfél-azonosítója,
b) a teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott GISZ tanácsadók száma,
c) a tájékoztató irodák címe,
d) a GISZ működtetésének költségterve, amely tartalmazza
da) az  egyedi ügyfélszolgálati tájékoztatás összes munkaórájának a  számát, és az  5.  § (7)  bekezdés
a) pontja szerinti kiadásait,
db) a csoportos tájékoztatás alkalmainak a számát, és az 5. § (7) bekezdés b) pontja szerinti kiadásait,
dc) a széleskörű tájékoztatás 5. § (7) bekezdés c) pontja szerinti kiadásait,
dd) az adminisztratív és szakmai koordináció 5. § (7) bekezdés d) pontja szerinti kiadásait.
(3) A támogatási kérelemhez az ügyfélnek csatolni kell:
a) a GISZ tanácsadói feladattal megbízni tervezett alkalmazottainak névsorát,
b) a  GISZ tanácsadói feladattal megbízni tervezett alkalmazottainak 1.  melléklet szerinti végzettségét igazoló
okiratainak másolatát,
c) az  ügyfél által 2014. évet megelőzően folytatott agrártájékoztatási tevékenységéről szóló tájékoztatást,
amelyben meg kell adni legalább az  agrártájékoztatási tevékenység időtartamát, földrajzi kiterjedtségét,
formáit (személyes, online, nyomtatott, elektronikus média útján) és témaköreit, valamint az ezek igazolására
szolgáló dokumentumokat, és
d) az ügyfél jelenlegi tájékoztatási tevékenységéhez kapcsolódó minőségbiztosítási rendszer tanúsítványát.
6. A támogatási kérelem elbírálása 7. § (1) Az  MVH a  támogatási kérelmeket – a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz
és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32.  § (1)  bekezdés
c) pontja alapján – rangsor állítás alapján bírálja el.
(2) Annak az ügyfélnek a támogatási kérelme támogatható, aki a 2. mellékletben meghatározott szempontok alapján
a legmagasabb pontszámot éri el.
7. Kifizetési kérelem 8. § (1) Kifizetési kérelmet a  támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó, jogerős támogatási határozattal
rendelkező ügyfél – az  MVH által rendszeresített, és az  MVH honlapján közzétett formanyomtatványon, postai
úton – nyújthat be 2014. május 10–31., 2014. július 5–31., 2014. október 5–31. és 2015. január 5–31. között
a  GISZ működtetésének a  benyújtási időszakot közvetlenül megelőző három hónap során felmerült költségeire
vonatkozóan.
(2) Az  első kifizetési kérelemben elszámolhatóak a  támogatási határozat jogerőre emelkedését megelőzően, de
legkorábban 2014. január 1-jét követően, az GISZ e rendeletben meghatározott feltételek szerinti működtetésének
költségei is.
(3) A  kifizetési kérelem elektronikus formanyomtatványát legalább a  következő adattartalommal kell az  MVH-nak
rendszeresítenie:
a) az ügyfél neve, címe, ügyfél-azonosítója,
b) a támogatási határozat azonosító száma,
c) az elszámolási időszak kezdete és vége,
d) az 5. § (7) bekezdésében felsorolt elszámolható kiadások tételei.
(4) A kifizetési kérelemhez az ügyfélnek csatolnia kell:
a) az útiköltség, valamint a személyi és dologi költségek igazolására szolgáló, pénzügyileg rendezett számviteli
bizonylatokat,
b) a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokat,
c) a tevékenységi naplókat,
d) a megvalósult csoportos tájékoztatási tevékenység jelenléti íveit,
e) a  4.  § (1)  bekezdés j)  pontja szerinti továbbképzések jelenléti íveit, amelyek tartalmazzák a  résztvevő GISZ
tanácsadók nevét, lakcímét, aláírását, valamint a  továbbképzés helyét, kezdésének és befejezésének
időpontját, témaköreit, az előadók nevét, aláírását és lakcímét, és
f ) az  5.  § (7)  bekezdés a)  pont ae)–af )  alpontjában, az  5.  § (7)  bekezdés b)  pont bc)–bd)  alpontjában,
az 5. § (7) bekezdés c) pont ca)–cb) alpontjában, valamint az 5. § (7) bekezdés d) pont de)–dg) alpontjában
meghatározott elszámolható kiadások esetében legalább két, hasonló műszaki tartalommal rendelkező
árajánlatot, ha a  referenciaár a Vhr.-ben foglaltak alapján nem állapítható meg, valamint annak indoklását,
hogy az árajánlatok közül melyiket kívánja elfogadni.
(5) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően a 2014. január 1. és a támogatási határozat kézhezvétele közötti időszakra
vonatkozóan a  GISZ működtetésére vonatkozó kifizetési kérelem alapja a  pénzügyileg rendezett, kiadást igazoló
számviteli bizonylat, a  pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, valamint a  vezetett nyilvántartások, tevékenységi
naplók.
8. Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha az  ügyfél a  4.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti feltételt nem vagy csak részben teljesíti, akkor a  feltételtől való
elmaradás százalékának megfelelő támogatási összeg igénybevételére nem jogosult.
(2) Ha az  ügyfél a  4.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti feltételt nem teljesíti, az  érintett irodára vonatkozóan az  adott
negyedévben benyújtott kifizetési kérelmében elszámolni kívánt összeget a feltételtől való elmaradás százalékával
egyenlő összeggel csökkenteni kell és a csökkentés összegének megfelelő támogatási összeg igénybevételére nem
jogosult.
(3) Ha az  ügyfél a  4.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti feltételt nem teljesíti, akkor a  feltételtől való elmaradás
százalékának megfelelő támogatási összeg igénybevételére nem jogosult.
(4) Ha az ügyfél a 4. § (1) bekezdés f )–i) és k) pontja szerinti feltételeket nem vagy csak részben teljesíti, akkor az adott
negyedévben benyújtott kifizetési kérelmében elszámolt összeget az  egyes megszegett feltételenként 2-2%-kal
csökkenteni kell.
(5) Ha az ügyfél a 4. § (1) bekezdés j) pontja szerinti feltételt nem vagy csak részben teljesíti, akkor az utolsó kifizetési
kérelmében elszámolt összeget a  nem teljesített továbbképzésekre vonatkozóan alkalmanként 2-2%-kal
csökkenteni kell.
(6) Ha az  ügyfél a  4.  § (1)  bekezdés l)  pontja szerinti feltételt nem teljesíti, a  teljesítésre meghatározott időpontot
követően először benyújtott kifizetési kérelmében elszámolt összeget 5%-kal csökkenteni kell.
(7) Ha az  ügyfél a  4.  § (1)  bekezdés m)  pontja szerinti feltételt nem teljesíti, az  adott csoportos tájékoztatási
tevékenységre elszámolt támogatási összeget 20%-kal csökkenteni kell.
9. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
11. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 20.  cikk a)  pont i)  alpontjának, valamint 21.  cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
24/2009. (VIII. 14.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Kambodzsai Királyság Kormánya közötti fejlesztési együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 129/2009. (VI. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 129/2009. (VI. 18.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. évi 82. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Kambodzsai Királyság Kormánya
közötti fejlesztési együttműködésről szóló Megállapodás
8. cikk (1) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodás határozatlan időre jött létre. A
Szerződő Felek írásban, diplomáciai úton tájékoztatják
egymást a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások teljesítéséről. A jelen Megállapodás a második értesítés kézhezvételét követő hónap első
napján lép hatályba.”
Az első értesítés időpontja: 2008. június 24. A későbbi értesítés időpontja: 2009. július 29.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009.
augusztus 1. A fentiekre tekintettel, összhangban a 129/2009.
(VI. 18.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Kambodzsai Királyság Kormánya közötti fejlesztési
együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről
szóló 129/2009. (VI. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2009.
augusztus 1-jén, azaz kettőezer-kilenc augusztus elsején
léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
305/2011. (XI. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére Hegyi István nyugalmazott református lelkész részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök