text:
273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről.
A Kormány a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.) 81. § (1) bekezdés
a)–b) pontjában és 81. § (2) a)–h) pontjaiban, továbbá
a 36. § (2) bekezdése, a 39. § és a 40. § (1) bekezdése tekintetében a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös
szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 129. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 37. § (1) bekezdése tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 342. § (1) bekezdése g) pontjában,
a 40. § (2) bekezdés tekintetében a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben
felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 13. § (1) bekezdés k) pontjában,
a 41. § (2) bekezdés tekintetében az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról,
valamint ehhez kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXX. törvény 22. §-ában,
a 43. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(1) bekezdésének a) és b) pontjában,
a 81. § (4), (7), (12), bekezdése és a 7. számú melléklet tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdés a), c) és d) pontjában,
a 82. § tekintetében a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 42. §-a (1) bekezdésének e) pontjában,
a 89. § tekintetében a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (1) bekezdésének a) pontjában,
a 111. § tekintetében a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 207. § (1) bekezdésének c)–e) pontjában,
a 112. § tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdésének l) pontjában,
a 113. § tekintetében a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 30. §-ának (6) bekezdésében,
a 120. § tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdésének j) és
p) pontjai,
a 125. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdésének j) pontjában,
a 126. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 207. § (1) bekezdés i) pontjában,
valamint
a 129. § tekintetében az egyes fémek begyűjtésével és értékesítésével összefüggő visszaélések visszaszorításáról szóló 2009. évi
LXI. törvény 14. § a), c), d) és e) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 35. § (1) bekezdés b) pontjában és 35. § (2) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva a következő rendeletet
alkotja:
I. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL SZERVEZETE ÉS A FELETTES SZERVEK RENDSZERE
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezete 1. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) a feladatait központi szervei, továbbá középfokú és alsó fokú
területi szervei útján látja el.
(2) A NAV központi szervei:
a) a Központi Hivatal,
b) a Bűnügyi Főigazgatóság,
c) az Informatikai Intézet,
d) az Integrált Informatikai és Telekommunikációs Intézet,
e) a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézet.
(3) A NAV középfokú adóztatási szervei:
a) a regionális adó főigazgatóságok,
b) a Kiemelt Ügyek és Adózók Adó Főigazgatósága (a továbbiakban: KAFIG).
(4) A NAV középfokú vámszervei:
a) a regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságok,
b) a Repülőtéri Főigazgatóság,
c) a Bevetési Főigazgatóság,
d) a Szakértői Intézet.
(5) A NAV Bűnügyi Főigazgatóságának középfokú szervei a regionális bűnügyi igazgatóságok.
(6) A NAV alsó fokú adóztatási szervei:
a) a megyei (fővárosi) adóigazgatóságok,
b) a Kiemelt Ügyek Adóigazgatósága (a továbbiakban: KÜIG),
c) a Kiemelt Adózók Adóigazgatósága (a továbbiakban: KAIG).
(7) A NAV alsó fokú vámszervei:
a) a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságok,
b) a Kiemelt Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága (a továbbiakban: KAVIG),
c) az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság,
d) a 2. számú Repülőtéri Igazgatóság,
e) a Járőr Igazgatóság,
f) az Őrzésvédelmi- és Támogató Igazgatóság.
(8) A Bűnügyi Főigazgatóság alsó fokú szerve az Áru- és Bűnjelkezelő Hivatal.
2. § (1) A központi szervek székhelyét és illetékességi területét az 1. számú melléklet, a középfokú és az alsó fokú adóztatási
szerveket, székhelyüket és illetékességi területüket a 2. számú melléklet, a középfokú és az alsó fokú vámszerveket,
székhelyüket és illetékességi területüket a 3. számú melléklet, a Bűnügyi Főigazgatóság középfokú és alsó fokú
szerveit, székhelyüket és illetékességi területüket a 4. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az alsó fokú adóztatási szervek, illetve vámszervek kirendeltségeinek illetékessége – ide nem értve az Európai Unió
külső vámhatárán működő kirendeltségeket – megegyezik annak az alsó fokú adóztatási, illetve vámszervnek
az illetékességével, amelynek a szervezetébe tartoznak.
(3) A NAV nyomozóhatósági hatáskörrel felruházott, az Európai Unió külső vámhatárán működő szerveinek illetékességi
területét a 3. számú melléklet C) része tartalmazza.
3. § A NAV igazgatóságai, illetve főigazgatóságai a tevékenységüket érintő körben – ideértve a polgári peres és nem peres
eljárásokat is –, a NAV szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint – külön meghatalmazás
nélkül – képviselik a NAV-ot.
4. § (1) A főigazgatóság teszi meg az általa és az irányítása alá tartozó igazgatóságok által észlelt bűncselekmény miatt
a büntető feljelentést. A Központi Hivatal teszi meg a büntető feljelentést az általa észlelt bűncselekmény miatt, illetve
akkor is, ha egy vagy több főigazgatóság jelzése alapján a büntető feljelentés Központi Hivatal által történő megtétele
indokolt.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően tettenérés esetén a helyszínen eljáró vámszerv teszi meg a feljelentést.
Felettes szervek rendszere 5. § (1) A NAV elnöke felettes szerve a Központi Hivatalnak, a Bűnügyi Főigazgatóságnak, valamint a NAV középfokú
adóztatási szerveinek és vámszerveinek.
(2) A Központi Hivatal irányítása alatt áll az Informatikai Intézet, az Integrált Informatikai és Telekommunikációs Intézet és
a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézet.
6. § (1) A regionális adó főigazgatóság felettes szerve az illetékességi területén működő megyei (fővárosi)
adóigazgatóságoknak.
(2) A KAFIG felettes szerve a KÜIG-nek, valamint a KAIG-nak.
7. § (1) A regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóság – a (2) bekezdés szerinti eltéréssel – felettes szerve az illetékességi
területén működő megyei vám- és pénzügyőri igazgatóságoknak.
(2) A Közép-magyarországi Regionális Vám- és Pénzügyőri Főigazgatóság felettes szerve a Dél-budapesti Vám- és
Pénzügyőri Igazgatóságnak, az Észak-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóságnak, a Kelet-budapesti Vám- és
Pénzügyőri Igazgatóságnak, a Pest megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóságnak és a KAVIG-nak.
(3) A Repülőtéri Főigazgatóság felettes szerve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóságnak, valamint a 2. számú Repülőtéri
Igazgatóságnak.
(4) A Bevetési Főigazgatóság felettes szerve a Járőr Igazgatóságnak, valamint az Őrzésvédelmi és Támogató
Igazgatóságnak.
8. § A Bűnügyi Főigazgatóság felettes szerve a regionális bűnügyi igazgatóságoknak, az Áru- és Bűnjelkezelő Hivatalnak,
valamint a nyomozóhatósági tevékenység tekintetében a nyomozóhatósági hatáskörrel felruházott, az Európai Unió
külső vámhatárán működő kirendeltségeknek.
II. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL EGYES SZERVEINEK FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
Az adóztatási szervek általános hatásköri szabályai 9. § (1) A középfokú adóztatási szervek lefolytatják a NAV elnöke által elrendelt felülellenőrzéseket. A Központi Hivatal
folytatja le
a) az adópolitikáért felelős miniszter és az Állami Számvevőszék elnöke által elrendelt felülellenőrzéseket,
b) a NAV elnöke által elrendelt azon felülellenőrzéseket, amelyeknél a felülellenőrzéssel érintett eljárás másodfokon
jogerőre emelkedett határozattal zárult,
c) azokat a felülellenőrzéseket, amelyeknél a felülellenőrzés lefolytatására a NAV elnöke a Központi Hivatalt jelölte ki.
(2) A Központi Hivatal által lefolytatott felülellenőrzés eredményeként hozott határozat elleni fellebbezési eljárás során
nem járhat el az, aki a felülellenőrzés lefolytatásában, illetve a határozat meghozatalában részt vett.
10. § (1) A NAV, mint állami adóhatóság hatáskörébe tartozó hatósági ügyekben – a (2)–(4) bekezdésben és a 11. §
(1)–(4) bekezdésében meghatározott eltérésekkel – első fokon az adóigazgatóságok járnak el. Az adóigazgatóságok
járnak el továbbá a csődeljárásban, a felszámolási eljárásban, a végelszámolási eljárásban, a vagyonrendezési és
adósságrendezési eljárásban.
(2) A szokásos piaci ár megállapítása iránti eljárásban első fokon a KAIG jár el.
(3) A NAV-nak a számla, egyszerűsített számla és nyugta előállításával kapcsolatos sorszámtartomány kijelölési feladatait
a Központi Hivatal látja el.
(4) Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa törvény) alapján a külföldi utas
számára rendszeresített adó-visszaigénylő laptól eltérő adattartalmú nyomtatvány használatának engedélyezését
a Központi Hivatal végzi.
11. § (1) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) szerinti hatósági és
piacfelügyeleti feladatok tekintetében a Központi Hivatal jár el.
(2) A szerencsejáték-szervezők vonatkozásában a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló törvény szerinti felügyeleti feladatok tekintetében a Központi Hivatal jár el.
(3) A szerencsejáték ügyben, valamint a játékautomata és ajándéksorsolás kapcsán kiszabott bírság végrehajtását
a fizetésre kötelezett adóügyeiben eljáró adóigazgatóság folytatja le.
(4) A szerencsejáték-szervezéssel, valamint a játékautomata üzemeltetéssel összefüggő ellenőrzést a NAV alsó fokú
adóztatási és vámszervei is lefolytathatják azzal, hogy az ellenőrzés megállapításai alapján a határozatot (végzést)
a Központi Hivatal hozza meg.
A vámszervek általános hatásköri szabályai 12. § A NAV Központi Hivatala:
a) lefolytatja a közösségi jogi aktusban felhatalmazott szervezet megkeresésére végzendő ellenőrzést,
b) a dömpingellenes vám visszatérítésére vonatkozó kérelmeket fogadja és az Európai Bizottsághoz továbbítja,
c) jogosult az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény
végrehajtásáról szóló 19/2001. (V. 21.) KöViM–PM együttes rendelet 3. § (2) bekezdés b) pontjában említett
biztosítási szerződés elfogadására,
d) ellátja az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok
által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK rendelet 11. cikkében meghatározott feladatokat (Különleges
Szolgálat),
e) végzi az Európai Bizottsággal, valamint a tagállamok, illetve harmadik országok vámhatóságaival történő
kapcsolattartást az engedélyezett gazdálkodókkal kapcsolatos (AEO) ügyekben,
f) végzi – amennyiben jogszabály ettől eltérően nem rendelkezik – a vámigazgatási ügyekben az Európai
Bizottsággal, valamint a tagállamok, illetve harmadik országok vámhatóságaival történő kapcsolattartást,
g) ellátja, koordinálja és felügyeli a Vám- és Pénzügyőrséget érintő piacfelügyeleti ellenőrzéssel kapcsolatos
jogszabályban foglalt feladatokat, valamint együttműködik a piacfelügyeleti hatóságokkal.
13. § (1) A regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságok és a Repülőtéri Főigazgatóság lefolytatja a NAV elnöke által elrendelt
felülellenőrzéseket. A Központi Hivatal folytatja le
a) az adópolitikáért felelős miniszter és az Állami Számvevőszék elnöke által elrendelt felülellenőrzéseket,
b) a NAV elnöke által elrendelt azon felülellenőrzéseket, amelyeknél a felülellenőrzéssel érintett eljárás másodfokon
jogerőre emelkedett határozattal zárult,
c) azokat a felülellenőrzéseket, amelyeknél a felülellenőrzés lefolytatására a NAV elnöke a Központi Hivatalt jelölte ki.
(2) A Központi Hivatal által lefolytatott felülellenőrzés eredményeként hozott határozat elleni fellebbezési eljárás során
nem járhat el az, aki a felülellenőrzés lefolytatásában, illetve a határozat meghozatalában részt vett.
14. § A regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságok végzik – a Rendőrség feladat- és hatáskörébe tartozó
engedélyezések kivételével – az illetékességi területükön működő közúti határátkelőhelyen a vámközvetítő és más
szolgáltató tevékenységet végzők elhelyezésével kapcsolatos feladatokat.
15. § (1) A megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságok első fokon eljárnak azokban az ügyekben, amelyeket közösségi
jogi aktus, továbbá törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet a vámhatóság hatáskörébe utal, így különösen:
a) első fokon járnak el a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvényben (a továbbiakban: Vtv.)
meghatározott vámigazgatási eljárásokban,
b) ellátják az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) szerinti első fokú vámhatósági
feladatokat,
c) ellátják a jövedéki ellenőrzéssel, hatósági felügyelettel, a jövedéki adóztatással, adóellenőrzéssel és
engedélyezéssel, valamint a Jöt. szerinti nyilvántartásba vétellel kapcsolatos jogszabályban meghatározott
elsőfokú hatósági feladatokat, ide nem értve a csomagküldő kereskedő és a csomagküldő kereskedő adóügyi
képviselőjének nyilvántartásba vételét,
d) ellátják a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvényben (a továbbiakban: Rega-tv.) meghatározott adóztatási
feladatokat e rendelet 31. §-a kivételével,
e) ellátják a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló
1995. évi LVI. törvényben foglalt vámhatósági feladatokat,
f) törvényben meghatározott körben szabálysértési jogkört gyakorolnak,
g) energiaadó ügyekben első fokon járnak el,
h) a NAV tv. 13. § (8) bekezdés e) pontja szerinti mélységi ellenőrzéseket végeznek,
i) intézkedéseket tesznek a vámhatóság hatáskörébe utalt jogszabálysértések megelőzésére, felderítésére,
j) a fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok tekintetében ellátják az ellenőrzési és engedélyezési feladatokat,
k) végzik a nemesfémtárgyak forgalmazásának ellenőrzését,
l) végzik a lefoglalt dolgok kezelését, valamint az elkobzott árukkal kapcsolatos, jogszabályokban meghatározott
feladatokat, m) megteszik a vám- és jövedéki jogszabályok és a NAV vámszerveinek feladatait meghatározó egyéb jogszabályok
megsértésének észlelése, gyanúja esetén a jogsértés megszüntetése, mértékének felderítése és a bizonyítékok
biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket, továbbá végzik az eljárásuk során észlelt, a büntetőeljárásról
 szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) által a NAV hatáskörébe utalt bűncselekmény gyanúja esetén
a helyszín és a bizonyítékok biztosítását és a hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóság felé a szükséges
intézkedések megtételét,
n) az ügyfelek részére megadják az őket érintő vámeljárásokhoz szükséges tájékoztatást.
(2) Az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság ellátja az (1) bekezdés a)–b), f)–g) és i)–o) pontja szerinti feladatokat, a 2. számú
Repülőtéri Igazgatóság ellátja az (1) bekezdés a)–b), d)–g) és i)–o) pontja szerinti feladatokat, illetve a jövedéki
ellenőrzéssel, hatósági felügyelettel kapcsolatos első fokú hatósági feladatokat.
(3) A Repülőtéri Főigazgatóság kiadja a Vtv. 14. § (7) bekezdése szerinti, a tranzitterület létesítésére vonatkozó engedélyt.
(4) A megyei vám- és pénzügyőri igazgatóság Európai Unió külső vámhatárán működő, nyomozóhatósági hatáskörrel
felruházott kirendeltségeinek hatásköre – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – kiterjed az általuk észlelt, a NAV
hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanúja esetén a helyszín és a bizonyíték biztosítására, halaszthatatlan
nyomozási cselekményként lefoglalás foganatosítására és a hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóság felé a szükséges
intézkedések megtételére.
A regionális bűnügyi igazgatóságok hatásköre és az Áru- és Bűnjelkezelő Hivatal feladata
16. § A regionális bűnügyi igazgatóságok a 33. §-ban meghatározott kivétellel végzik a Be. 36. § (2) bekezdésében
meghatározott bűncselekmények megelőzését, felderítését, valamint nyomozását az erre vonatkozó jogszabályok
rendelkezései szerint.
17. § Az Áru- és Bűnjelkezelő Hivatal végzi a NAV vámigazgatási-, jövedéki igazgatási, fémkereskedelmi, szabálysértési és
nyomozóhatósági jogkörében eljárva a NAV rendelkezése alá került dolgok kezelésével, valamint az elkobzott árukkal
kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat.
Az adóztatási szervek különös hatásköri szabályai 18. § (1) Kizárólag a KÜIG jár el az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó adók, költségvetési támogatások tekintetében
az illetékügyek kivételével, ide nem értve a 23. §-ban és a 48. §-ban meghatározott illetéket, illetve ha jogszabály
másként nem rendelkezik:
a) az Áfa törvény alapján adó-visszatéríttetésre jogosult
aa) belföldön nem letelepedett adóalany,
ab) diplomáciai és hivatásos konzuli képviselet, diplomáciai és hivatásos konzuli képviselet tagja, a Magyar
Köztársaság által nemzetközi szervezetként elismert szervezet vagy annak képviselete, nemzetközi
szervezet tisztviselője,
ac) Észak-atlanti Szerződés tagállamának fegyveres ereje,
ad) Egyesült Királyság fegyveres ereje,
ae) közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet, továbbá a külföldi illetőségű adományozótól
származó pénzbeni adomány kedvezményezettje adó-visszatérítés iránti kérelmének elbírálásában,
b) a diplomáciai és konzuli képviseletek, az ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek, szervek által
foglalkoztatott belföldi adóügyi illetőséggel rendelkező magánszemélyeknek teljesített kifizetésekkel
összefüggő adókötelezettségek tekintetében,
c) a Magyar Köztársaság területén székhellyel, telephellyel, állandó vagy ideiglenes lakóhellyel, tartózkodási hellyel
nem rendelkező külföldi személy adóügyében, ideértve az Art. 4. és 10. számú mellékleteiben meghatározott
adózókat és az Art. 9. számú mellékletben meghatározott adóügyeket is,
d) a fióktelepnek nem minősülő telephelyen gazdasági tevékenységet folytató külföldi vállalkozás adóügyében,
e) a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek, a nemzetbiztonsági szolgálatok, továbbá azok hivatásos és
szerződéses állományú tagjai, köztisztviselői, kormánytisztviselői és közalkalmazottai adóügyében,
f) a honvédelemért felelős miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó szervezetek, az olyan gazdasági társaságok
adóügyeiben, amelyekben az állam tulajdonosi jogainak gyakorlója a honvédelmi miniszter,
g) a rendészetért felelős miniszter, illetve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága felügyelete és irányítása
alá tartozó gazdasági társaságok adóügyeiben, amelyekben az állam tulajdonosi jogainak gyakorlója
a rendészetért felelős miniszter, illetve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága,
h) a NAV alkalmazottai adóügyében.
(2) A KÜIG jár el a NAV, a Bűnügyi Főigazgatóság, valamint a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézet adóügyeiben.
(3) Ha a KÜIG hatáskörébe tartozó adózó csődeljárás, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alá kerül, illetve vele
szemben vagyonrendezési eljárást rendelnek el, az ezekkel kapcsolatos feladatokat is a KÜIG látja el.
(4) A KÜIG jogszabályban meghatározottak szerint ellátja a diplomáciai és konzuli képviselet, a diplomáciai és konzuli
képviselet tagja, a nemzetközi szervezet vagy képviselete és ezek tisztviselője, valamint az ezekkel egy tekintet alá eső
személyek és szervezetek által megfizetett jövedéki adó, továbbá az általuk adójeggyel ellátott dohánygyártmány
után megfizetett általános forgalmi adó visszaigénylésével kapcsolatos feladatokat.
(5) Az Art. 9. § (3) bekezdése szerinti, a pénzügyi képviselőt terhelő bejelentési kötelezettséget a KÜIG-hez kell teljesíteni.
(6) A KÜIG végzi az Art.-ban meghatározott, az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó központosított ellenőrzést.
Amennyiben az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó központosított ellenőrzési eljárást és az azt követő hatósági
eljárást a KÜIG egy eljárásban, több adózónál egyidejűleg folytatja le, az eljárás eredményeként kiadmányozott
jogerős határozatot az egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóigazgatóságnak kell megküldeni.
(7) A KÜIG a NAV elnökének utasítására, honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdekek által indokolt esetben a hatáskörébe
nem tartozó, a Magyar Honvédséggel, illetve a nemzetbiztonsági szolgálatokkal szerződéses kapcsolatban állt vagy
álló adózónál is végezhet az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokban ellenőrzést. Ebben az esetben
az ellenőrzés eredménye alapján megindítandó hatósági eljárást is a KÜIG folytatja le.
19. § (1) Kizárólag a KAIG jár el az illetékügyek kivételével – ide nem értve a 23. §-ban és a 48. §-ban meghatározott illetéket –
jogszabályban meghatározott kiemelt adózók adóügyeiben.
(2) Ha az adózó az adóév első napján megfelel a jogszabályban meghatározott feltételeknek, amelyek alapján kiemelt
adózónak minősül és a KAIG hatáskörébe tartozik, a KAIG hatáskörébe utalt adóügyekben 3 adóéven át akkor is a KAIG
jár el, ha ezen időtartam alatt bármely adóévben az adózó bevallása szerint nem felel meg az előírt értékhatároknak.
(3) Ha az adózó jogutódlással jött létre – ide nem értve a szétválást –, akkor is a KAIG hatáskörébe tartozik, ha jogelődje
megfelelt a KAIG hatáskörét megalapozó jogszabályban meghatározott feltételeknek.
(4) Ha a KAIG hatáskörébe tartozó adózó csődeljárás, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alá kerül, illetve vele
szemben vagyonrendezési eljárást rendelnek el, az ezekkel kapcsolatos feladatokat is a KAIG látja el.
20. § (1) A csoportos adóalanyiság időszakában a KAIG jár el a csoport adóügyeiben és minden, a csoportos adóalanyisággal
kapcsolatos eljárásban, különösen a csoport létrehozatalával, megszűnésével, a csoporthoz csatlakozással,
a csoportból kiválással, a csoporttag vagy a kívül maradó adóalany felelősségének megállapításával, valamint
a csoportazonosító számmal kapcsolatos eljárásokban.
(2) A csoportazonosító szám törlése esetén a soron kívüli bevallási kötelezettséget a KAIG-hoz kell teljesíteni.
(3) A csoportos adóalanyiság időszakában a KAIG-hoz benyújtandó általános forgalmi adó bevallások, valamint
a csoportazonosító szám törlése esetén benyújtandó soron kívüli adóbevallás ellenőrzését a csoport megszűnését
követően is a KAIG folytatja le.
(4) Az adóhatóság a csoportos adóalany általános forgalmi adó kötelezettségeinek teljesítését külön tartja nyilván.
21. § A KÜIG és a KAIG helyszíni végrehajtási cselekmények lefolytatására – Budapest és Pest megye kivételével – az eljárási
cselekmény helye szerint illetékes megyei (fővárosi) adóigazgatóságot is megkeresheti.
22. § Az Áfa törvény 85. § (6) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti együttműködő közösség adóügyeiben az eljárást
az együttműködő közösség képviselőjének (képviselő hiányában a legutolsó képviselőjének) adóügyeiben eljáró
adóigazgatóság, az Áfa törvény 85. § (6) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti együttműködő közösség adóügyeiben
az eljárást az együttműködő közösségnek minősülő adóalany adóügyeiben eljáró adóigazgatóság folytatja le.
23. § Az Art. 131. § (1)–(3) bekezdés szerinti soron kívüli adómegállapítás során az illetéket is az adó soron kívüli
megállapítására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóigazgatóság szabja ki, állapítja meg.
A vámszervek különös hatásköri szabályai 24. § (1) A Bevetési Főigazgatóság – a felettes szervi feladatain túl –
a) ellátja a NAV nyomozó szervei által elrendelt személyi védelmet, valamint végzi a NAV nyomozó szerveinek
felkérése alapján a NAV hatáskörébe utalt bűncselekmény megakadályozása, megszakítása érdekében a tetten
ért, vagy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személyek elfogását,
b) végzi a szolgálati kutyavezetők és szolgálati kutyák kiképzését; térítés ellenében e tevékenység a rendvédelmi
szervek, a Magyar Honvédség, valamint a hasonló tevékenységet végző külföldi társszervek részére is végezhető.
(2) A Járőr Igazgatóság:
a) végzi a pénzügyi jogszabálysértések megelőzése, felderítése érdekében a vámhatóság feladatát meghatározó
jogszabályokban előírt helyszíni ellenőrzéseket, ide nem értve az energiaadóval, a jövedéki adóval kapcsolatos
ellenőrzést és a Jöt. 111/A. §-a szerinti jövedéki ellenőrzést, de beleértve a Jöt. szerinti hatósági felügyelet
keretében végzett ellenőrzést,
b) megteszi a vám- és jövedéki jogszabályok és a NAV vámszerveinek feladatait meghatározó egyéb jogszabályok
megsértésének észlelése, gyanúja esetén a jogsértés megszüntetése, mértékének felderítése és a bizonyítékok
biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket, továbbá végzi az eljárása során észlelt, a Be. által a NAV
hatáskörébe utalt bűncselekmény gyanúja esetén a helyszín és a bizonyítékok biztosítását és a hatáskörrel
rendelkező nyomozó hatóság felé a szükséges intézkedések megtételét, a nyomozó hatóság felkérése alapján
az elfogott, előállított, őrizetbe vett és fogva tartott személyek őrzését, kísérését,
c) végrehajtja a szabálysértési eljárásban elrendelt elővezetést,
d) a NAV tv. 13. § (8) bekezdés e) pontja szerinti mélységi ellenőrzéseket végez.
(3) A dunai hajózási forgalomban a Duna teljes – az Európai Unió külső vámhatárán működő alsó fokú vámszerv
kirendeltségének illetékességi területén kívüli – magyarországi folyamszakaszán, valamint annak hajózható
mellékágain a mélységi ellenőrzések végrehajtására kizárólag a Járőr Igazgatóság rendelkezik hatáskörrel.
(4) Az Őrzésvédelmi és Támogató Igazgatóság:
a) őrzésvédelmi – így különösen egyes objektumok védelmével kapcsolatos – feladatokat végez,
b) végzi a NAV saját hatáskörében lefoglalt dolgok élő erős őrzésével, kísérésével összefüggő feladatokat, valamint
felügyeli a lefoglalt dolgok megsemmisítését, továbbá végzi anyagi javak őrzését, kísérését és szállítását,
c) egyéb művelet-támogató tevékenységet végez, beleértve a szolgálati fegyverzet ellátást.
25. § A Szakértői Intézet:
a) kötelező tarifális és származás felvilágosítást ad ki,
b) jogszabályban foglalt előírások alapján vett minták analizálását és szakvéleményezését végzi,
c) ügyféli kérelemre szakvéleményt ad ki,
d) termékazonosításhoz szükséges állásfoglalásokat ad ki,
e) jogszabályban előírt vizsgálatokat végez,
f) eljár a jövedéki és az abból előállított termékeknek a Jöt. 48. § (20) bekezdése szerinti kötelező érvényű
vámtarifa-besorolásával kapcsolatos ügyekben,
g) jogszabályban előírt esetekben szakértőként jár el,
h) mobil laboratóriumi szolgálatot lát el.
26. § (1) A büntetőeljárás, illetve szabálysértési eljárás megállapítása szerint jogellenesen forgalomba került áruk után a vám és
nem közösségi adók, díjak és egyéb költségek kiszabását és beszedését a határozatot vagy az ítéletet hozó bíróság
vagy hatóság székhelye szerinti főigazgatóság székhelyén működő vám- és pénzügyőri igazgatóság, Budapesten és
Pest megyében az Észak-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság, illetve azon, jogszabályban meghatározott
kiemelt adózók tekintetében, akiknek székhelye a Közép- magyarországi Regionális Vám- és Pénzügyőri
Főigazgatóság illetékességi területén található, a KAVIG végzi.
(2) Az engedélyezett exportőri, elfogadott exportőri, az engedélyes mérlegelői tevékenység, valamint a könyvelés szerinti
elkülönítés engedélyezését a főigazgatóság illetékességi területén a főigazgatóság székhelyén működő vám- és
pénzügyőri igazgatóság, Budapesten és Pest megyében az Észak-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság, illetve
azon, jogszabályban meghatározott kiemelt adózók tekintetében, akiknek székhelye a Közép-magyarországi
Regionális Vám- és Pénzügyőri Főigazgatóság illetékességi területén található, a KAVIG végzi.
27. § A KAVIG kizárólagos hatáskörébe tartozik országos illetékességgel a NAV, mint vámhatóság hatáskörébe utalt
feladatok tekintetében:
a) az elektromos vezetéken szállított energia tekintetében valamennyi vámeljárás lefolytatása,
b) a biztonsági papírra vonatkozó jogszabályban előírt engedély meglétének ellenőrzése és a szabad forgalomba
helyezése,
c) a Vtv. 54. § (1) bekezdésében meghatározott halasztott vámfizetés engedélyezése,
d) a különleges zárak jóváhagyása,
e) az egységes árutovábbítási eljárások szerinti TC32 Egyedi garanciajegy kibocsátásának engedélyezése,
f) a kezességvállalás engedélyezése,
g) a vámszabadterület és vámszabadraktár engedélyezésével, valamint a vámszabadterületen történő építkezésre
vonatkozó elő zetes jóváhagyás megadásával összefüggő feladatok ellátása,
h) a vámmentes vámkezelésre jogosító általános engedély kiadása,
i) az Áfa törvényben meghatározott, a termékimporthoz kapcsolódó adófizetési kötelezettség önadózás útján
történő teljesítésének engedélyezése,
j) az áruk ideiglenes behozataláról, Isztambulban, 1990. június 26-án kelt Egyezmény és mellékletei kihirdetéséről
szóló 2005. évi CLXVIII. törvény szerinti ATA igazolványokkal kapcsolatos jogsértésekkel vagy
szabálytalanságokkal kapcsolatos eljárások lefolytatása, továbbá a tagállamokkal történő koordinációs feladatok
ellátása,
k) csomagküldő kereskedő nyilvántartásba vétele, és a csomagküldő kereskedő adóügyi képviselőjének
nyilvántartásba vétele,
l) a nem természetes személy részére behozott fémjelzésköteles nemesfémtárgyak, valamint a drágakövek szabad
forgalomba bocsátás vámeljárás – ideértve az átmeneti megőrzés engedélyezését is – és kiviteli eljárás
lefolytatása,
m) az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény végrehajtásáról szóló
19/2001. (V. 21.) KöViM–PM együttes rendelet 3. § (4) bekezdése szerinti feladatok ellátása,
n) a légiforgalom kivételével a Magyar Köztársaság területén működő harmadik országok diplomáciai és konzuli
képviseletei, a nemzetközi szervezetek, továbbá ezek személyzetének tagjai és családtagjai használatára érkező,
illetve általuk külföldi rendeltetéssel feladott áruk vámeljárás alá vonása, amennyiben egyértelműen
megállapítható, hogy a címzett, illetve a feladó az említett személyi körbe tartozik,
o) az adójegyekkel, zárjegyekkel kapcsolatos első fokú feladatok ellátása az adójegy és a zárjegy felhasználásának
helyszíni ellenőrzése és elszámolása kivételével,
p) a Vtv. szerinti központosított utólagos ellenőrzés, valamint az Art. szerinti központosított ellenőrzés lefolytatása,
q) a szellemi tulajdonjogok védelmével kapcsolatos jogszabályokban meghatározott feladatok ellátása,
r) az államháztartási bevételi számlára előírás nélküli téves befizetés magyarországi székhellyel nem rendelkezők
részére kérelemre történő visszautalással kapcsolatos feladatok ellátása,
s) a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának
részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt forgalmi érték
meghatározása.
28. § (1) A KAVIG jogszabályban meghatározott azon kiemelt adózók tekintetében, akiknek a székhelye a Középmagyarországi Regionális Vám- és Pénzügyőri Főigazgatóság illetékességi területén található, végzi a 15. §
(1) bekezdés b)–g) és i)–n) pontja szerinti feladatokat – ide nem értve a hatósági felügyeletet és a jövedéki ellenőrzést,
illetve a fémkereskedelmi hatósági ellenőrzést – és a Vtv. szerinti utólagos ellenőrzést.
(2) Ha az adózó az adóév első napján megfelel a jogszabályban meghatározott feltételeknek, amelyek alapján kiemelt
adózónak minősül és az (1) bekezdés alapján a KAVIG hatáskörébe tartozik, a KAVIG hatáskörébe utalt ügyekben
3 adóéven át akkor is a KAVIG jár el, ha ezen időtartam alatt bármely adóévben az adózó bevallása szerint nem felel
meg az előírt értékhatároknak.
(3) Ha az adózó jogutódlással jött létre – ide nem értve a szétválást –, akkor is a KAVIG hatáskörébe tartozik, ha jogelődje
megfelelt a KAVIG hatáskörét megalapozó jogszabályban meghatározott feltételeknek.
(4) Ha a KAVIG hatáskörébe tartozó adózó csődeljárás, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alá kerül, az ezekkel
kapcsolatos feladatokat a KAIG látja el.
29. § (1) A katonai vámügyi szerv által Budapesten és Pest megyében indított eljárásokban a KAVIG jár el.
(2) A környezetvédelmi termékdíj megfizetésére kötelezett külföldi vállalkozás esetében a termékdíjköteles termékkel
végzett tevékenység bejelentése, a termékdíj bevallása, befizetése, kiszabása, visszaigénylése, ellenőrzése során
a KAVIG jár el.
(3) A Magyar Köztársaság területén székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel nem rendelkező, a Jöt. 57/C. § (3) bekezdése
szerinti külföldi személy jövedéki adóügyében, valamint a Jöt. 57/C. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele
tekintetében a KAVIG jár el.
30. § Az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság végzi légi forgalomban a Magyar Köztársaság területén működő harmadik
országok diplomáciai és konzuli képviseletei, a nemzetközi szervezetek, továbbá ezek személyzetének tagjai és
családtagjai használatára érkező, illetve általuk külföldi rendeltetéssel feladott áruk vámeljárás alá vonását,
amennyiben egyértelműen megállapítható, hogy a címzett, illetve a feladó az említett személyi körbe tartozik.
31. § A Rega-tv. 10/A–10/G. §-aiban foglalt különös szabályok szerint történő megállapítása, beszedése és ellenőrzése
tekintetében vámhatóságként első fokú eljárásban:
a) a Békés Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság,
b) a Komárom-Esztergom Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság, valamint
c) a Vas Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság
jár el.
32. § (1) Budapesten és Pest Megyében a Kelet-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság végzi az egyes fémek begyűjtésével
és értékesítésével összefüggő visszaélések visszaszorításáról szóló törvényben foglalt engedélyezési és
a fémkereskedelmi tevékenységi biztosítékul felajánlott, visszavonható pénzügyi biztosíték esetén a visszavonás
lehetőségének jóváhagyását – ide nem értve a kiemelt adózókat –, továbbá az ellenőrzési feladatokat. A kiemelt
adózók tekintetében az ellenőrzést követő hatósági eljárást, illetve hatósági döntést a KAVIG folytatja le, illetve hozza
meg.
(2) A NAV vámszerveinek hatáskörébe tartozó szabálysértések miatt Budapesten és Pest megyében az Észak-budapesti
Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság jár el.
A Bűnügyi Főigazgatóság különös hatásköri szabályai 33. § A Bűnügyi Főigazgatóság hatáskörébe tartozik, országos illetékességgel a Be. által a NAV hatáskörébe utalt
bűncselekmények tekintetében:
a) az 500 millió forintot meghaladó értékre üzletszerűen (Btk. 137. § 9. pont) vagy bűnszövetségben (Btk. 137. §
7. pont) elkövetett bűncselekmények nyomozása,
b) a bűnszervezet (Btk. 137. § 8. pont) tagjaként elkövetett bűncselekmények nyomozása,
c) az a) és a b) pontokba nem tartozó olyan bűncselekmények nyomozása, amelyeket az elkövető személye, vagy
az elkövetés körülményei, illetve a bűncselekmény társadalomra való veszélyességének kiemelkedő foka miatt
a Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója vagy a NAV elnöke a Bűnügyi Főigazgatóság hatáskörébe von, illetve utal.
34. § A Bűnügyi Főigazgató egyedi ügyekben a 33. § a) és b) pontjában meghatározott nyomozó hatósági jogkörét
regionális bűnügyi igazgatóságra ruházhatja át, amennyiben ezt a nyomozási cselekmények hatékonyabb elvégzése
indokolja.
35. § A Bűnügyi Főigazgatóság ellátja a Be. által a NAV hatáskörébe utalt bűncselekmények tekintetében a NAV törvényben
meghatározott fedett nyomozati tevékenységgel kapcsolatos feladatokat.
Kijelölési szabályok 36. § (1) A Kormány az Art. 56. § (1) bekezdésében megjelölt kapcsolattartó közigazgatási szervként a NAV szervezetén belül
a Központi Hivatalt jelöli ki. A NAV elnöke az európai közösség adóügyi együttműködési szabályainak alkalmazására
a Központi Hivatalon belül Központi Kapcsolattartó Iroda (KKI) elnevezéssel szervezeti egységet működtet.
(2) A Kormány a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 2004. november 16-i 2073/2004/EK
tanácsi rendeletben szabályozott illetékes hatóságként és központi kapcsolattartó szervként a Központi Hivatalt
jelöli ki.
(3) A Kormány a szerencsejátékkal és játékautomatával összefüggő szabálysértések tekintetében szabálysértési
hatóságként a Központi Hivatalt jelöli ki.
37. § (1) A Kormány a NAV hivatásos állományának egészségügyi, pszichikai és fizikai alkalmasságát vizsgáló és minősítő
szervként a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézetet jelöli ki. A NAV e vizsgálatokat külön megállapodás alapján
az Állami Egészségügyi Központban vagy a Honvéd Egészségügyi Központban is végeztetheti.
(2) A Kormány humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézetként a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézetet
jelöli ki.
(3) A Kormány az Informatikai Intézetet, valamint az Integrált Informatikai és Telekommunikációs Intézetet informatikai
feladatokat ellátó intézetekként jelöli ki.
38. § (1) A Kormány által központosított ellenőrzésre kijelölt szervként az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokban
a KÜIG jár el.
(2) A Kormány által központosított ellenőrzésre, valamint központosított utólagos ellenőrzésre kijelölt szervként
a vámhatóság hatáskörébe tartozó eljárásokban a KAVIG jár el.
39. § A Kormány vegyvizsgáló szervként a Szakértői Intézetet jelöli ki.
40. § (1) A Kormány a Jöt. 5. § (4) bekezdése szerinti csomagküldő kereskedő nyilvántartásba vételét végző szervként
a KAVIG-ot jelöli ki.
(2) A Kormány a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény szerint kötelező
bioüzemanyag-részarány teljesítésének ellenőrzésére és bírság kiszabására jogosult hatóságként a NAV vámszervét
jelöli ki.
41. § (1) A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény szerinti pénzügyi
információs egységként működő hatóságként a Kormány a Bűnügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
(2) Az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény szerinti
pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedés foganatosításáért felelős szervként a Kormány a Bűnügyi Főigazgatóságot
jelöli ki.
42. § A NAV tv. 23. § (3) bekezdése szerinti – országos illetékességű – adóztatási szerv a KAFIG, a KÜIG és a KAIG.
43. § (1) A Kormány a kártyaterem Szjtv. szerinti engedélyének kiadása iránti eljárásban
a) a kártyaterem helye szerinti települési önkormányzat, a főváros területén a kerületi önkormányzat jegyzőjét
– annak elbírálása tekintetében, hogy az önkormányzat területén létesítendő kártyaterem az Szjtv. 29/B. §
(6) bekezdésében foglaltaknak megfelel-e, továbbá a kártyaterem adott helyszínen történő üzemeltetését
az önkormányzat rendelete az Szjtv. 2. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt vagy más helyi közösségi érdekre
tekintettel nem tiltja-e –, valamint
b) ha arra az építményre, amelyben a kártyatermet működtetni kívánják, ugyanerre a rendeltetésre vonatkozóan
a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt
nem adtak ki, az építésügyi hatóságot – a településrendezési és általános építésügyi követelményeknek való
megfelelés kérdésében –
szakhatóságként jelöli ki. (2) A Kormány a játékterem Szjtv. szerinti engedélyének kiadása iránti eljárásban
a) a játékterem helye szerinti települési önkormányzat, a főváros területén a kerületi önkormányzat jegyzőjét –
annak elbírálása tekintetében, hogy az önkormányzat területén létesítendő játékterem az Szjtv. 26. §
(12) bekezdésében, az Szjtv. 26/B. § (2) bekezdés f) pontjában és az Szjtv. 29/B. § (6) bekezdésében foglaltaknak
megfelel-e, továbbá a játékterem adott helyszínen történő üzemeltetését az önkormányzat rendelete az Szjtv. 2. §
(4) bekezdés a) pontjában foglalt vagy más helyi közösségi érdekre tekintettel nem tiltja-e –, valamint
b) ha arra az építményre, amelyben az I. kategóriába tartozó játéktermet működtetni kívánják, ugyanerre
a rendeltetésre vonatkozóan a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt
vagy fennmaradási engedélyt nem adtak ki, az építésügyi hatóságot – a településrendezési és általános
építésügyi követelményeknek való megfelelés kérdésében –
szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány a játékkaszinó Szjtv. szerinti engedélyének kiadása iránti eljárásban
a) a játékkaszinó helye szerinti települési önkormányzat, a főváros területén a kerületi önkormányzat jegyzőjét
– annak elbírálása tekintetében, hogy az önkormányzat területén létesítendő játékkaszinó adott helyszínen
történő üzemeltetését az önkormányzat rendelete az Szjtv. 2. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt vagy más helyi
közösségi érdekre tekintettel nem tiltja-e –, valamint
b) ha arra az építményre, amelyben a játékkaszinót működtetni kívánják, ugyanerre a rendeltetésre vonatkozóan
a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt
nem adtak ki, az építésügyi hatóságot – a településrendezési és általános építésügyi követelményeknek való
megfelelés kérdésében –
szakhatóságként jelöli ki.
(4) Az ügyfélnek a játékterem, játékkaszinó, vagy kártyaterem Szjtv. szerinti engedélye kiadása iránti eljárás megindítása
előtt benyújtott kérelmére a szakhatóság hat hónapig felhasználható elő zetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
III. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL EGYES SZERVEINEK ILLETÉKESSÉGI SZABÁLYAI
44. § (1) Az eljárásra – ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik –
a) a magánszemély lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye, mindezek hiányában utolsó ismert belföldi
lakóhelye,
b) a jogi személyiség nélküli vállalkozó – ideértve a vállalkozó magánszemélyt is – székhelye, ennek hiányában
telephelye,
c) a jogi személy, illetve egyéb szervezet székhelye, ennek hiányában telephelye (a tevékenység gyakorlásának
helye)
szerinti megyei (fővárosi) adóigazgatóság, illetve megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. és
2. számú Repülőtéri Igazgatóság az illetékes.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés a) pontja alapján az eljárásra illetékes adóztatási szerv, illetve vámszerv nem állapítható
meg, az eljárásra az Észak-budapesti Adóigazgatóság, illetve az Észak-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság
az illetékes.
(3) Amennyiben a vámszervek hatáskörébe tartozó ügyben az (1) bekezdés b)–c) pontja alapján az eljárásra illetékes
vámszerv nem állapítható meg, az eljárásra a jogi személyiség nélküli vállalkozó, a vállalkozó magánszemély, jogi
személy, illetve egyéb szervezet számviteli nyilvántartásának helye szerinti megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóság, illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság az illetékes.
Az adóztatási szervek különös illetékességi szabályai 45. § (1) A munkáltató (kifizető) és a magánszemély között az adóelőleg-levonással, illetve az adómegállapítással kapcsolatos
vitában a munkáltató (kifizető) adóügyében eljáró adóigazgatóság dönt.
(2) Ha a vállalkozónak több telephelye van, a hatósági eljárást az elsőként bejelentett telephely szerint illetékes megyei
(fővárosi) adóigazgatóság folytatja le. A később bejelentett telephely szerint illetékes megyei (fővárosi)
adóigazgatóság is jogosult az adózó telephelyén az egyes adókötelezettségek teljesítésének ellenőrzésére, illetve
az adatgyűjtésre irányuló ellenőrzés lefolytatására.
(3) Ha az első fokon eljáró adóigazgatóság eljárásában az illetékességébe nem tartozó adózó terhére kell mulasztási
bírságot kiszabni, a bírság kiszabására az eljáró adóigazgatóság illetékes.
(4) Az alábbi ügyekben az adózó kérelmére – a 18. § (1) bekezdésében és 19. § (1) bekezdésében megjelölt adózók
kivételével – a NAV bármelyik megyei (fővárosi) adóigazgatósága eljárhat:
a) adó-, jövedelem- és illetőségigazolás kiadása,
b) adóazonosító jel kiadása, adóigazolvánnyal kapcsolatos ügyintézés,
c) START, START PLUSZ, START EXTRA kártyával kapcsolatos ügyintézés,
d) adószám kiadása közvetlenül az állami adóhatóságnál bejelentésre kötelezett személyek, illetve szervezetek
részére,
e) egészségügyi szolgáltatási járulék fizetési kötelezettség bejelentéssel kapcsolatos ügyfélszolgálati ügyintézés.
(5) Ha az adózó adóztatási szervének illetékessége az ellenőrzés megkezdését követően az illetékességi okban
bekövetkezett változás miatt szűnik meg, vagy az illetékesség megszűnéséről az adóztatási szerv az ellenőrzés
megkezdését követően szerez tudomást, a megkezdett ellenőrzés befejezésére és szükség szerint a hatósági eljárás
lefolytatására az ellenőrzést megkezdő adóhatóság az illetékes.
(6) Ha az adózó által szabályszerűen bejelentett székhely-, telephely-, lakóhelyváltozás az adóztatási szervnek
a változásról történt tudomásszerzését megelőzően ténylegesen megtörtént, és az ellenőrzés során az adózó
kötelezettségeit csak aránytalanul nagy költséggel tudná teljesíteni, kérheti a NAV elnökétől az ellenőrzés és szükség
szerint a hatósági eljárás lefolytatására az új székhelye, telephelye, lakóhelye szerint illetékes megyei (fővárosi)
adóigazgatóság kijelölését.
(7) A regionális adó főigazgatóság illetékességi területén működő megyei (fővárosi) adóigazgatóságok a regionális
főigazgató engedélyével a régió egész területén jogosultak ellenőrzés, valamint az azt követő hatósági eljárás
lefolytatására, illetve egyes eljárási cselekmények foganatosítására. A regionális főigazgató a megyei (fővárosi)
adóigazgatóságnak az ellenőrzéssel lezárt időszakra vonatkozó ismételt ellenőrzésnek a régió másik megyei (fővárosi)
adóigazgatóságának illetékességi területén való lefolytatására akkor adhat engedélyt, ha az alapellenőrzést is
a megyei (fővárosi) adóigazgatóság végezte.
(8) Amennyiben a felettes szerv vagy a bíróság új eljárásra utasítja az első fokú adóhatóságot, az új eljárást az alapügyben
eljáró adóigazgatóság folytatja le.
(9) A régió területén kívül a megyei (fővárosi) adóigazgatóságok a NAV elnökének utasítására vagy engedélyével
végezhetnek ellenőrzést. Ilyen esetben az ellenőrzést követő első fokú hatósági eljárást is ez az adóigazgatóság
folytatja le.
(10) Az illetékességi területen kívül elvégzendő ellenőrzést a vizsgálattal érintett adózó székhelyén, telephelyén, illetve
a lakóhelyéhez, székhelyéhez, telephelyéhez legközelebb eső hivatali helyiségben, illetve egyéni vállalkozónak nem
minősülő magánszemély adózó esetében – kérelmére – a bejelentett tartózkodási helyéhez legközelebb eső hivatali
helyiségben kell lefolytatni.
(11) A regionális adó főigazgatóság illetékességi területén működő megyei (fővárosi) adóigazgatóságok a régió egész
területén jogosultak végrehajtási cselekmények foganatosítására.
Az adóztatási szervek illetékességi szabályai illetékügyben 46. § (1) Az öröklés után járó illetéket az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság szabja ki,
a) amelynek illetékességi területén a hagyatékot átadó közjegyző székhelye van,
b) amelynek illetékességi területén az örökhagyó utolsó belföldi állandó lakóhelye volt – ennek hiányában az NAV
elnöke által kijelölt megyei (fővárosi) adóigazgatóság –, ha a hagyaték tárgyalás nélkül került átadásra,
c) amelynek illetékességi területén az örökhagyó utolsó lakóhelye volt, ha a közjegyző székhelye Budapesten van.
(2) Az ajándékozási és a visszterhes vagyonátruházási illetéket az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság szabja ki,
a) amelynek illetékességi területén az ingatlan található,
b) amelynek illetékességi területén a szerződésben első helyen megjelölt ingatlan fekszik, feltéve, hogy
a vagyonszerzés tárgya ingatlan-, vagy az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog, ha a szerződés több
illetékügyben eljáró megyei (fővárosi) adóigazgatóság illetékességi területén fekvő ingatlanra vonatkozik.
(3) Ingó vagy ingatlanhoz nem kapcsolódó vagyoni értékű jog ajándékozása vagy visszterhes vagyonátruházási illeték alá
eső megszerzése esetén az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság jár el, amelynek illetékességi területén a szerződésben
első helyen feltüntetett szerző fél állandó, ennek hiányában ideiglenes lakóhelye, szokásos tartózkodási helye, illetve
székhelye, ennek hiányában telephelye, illetve a tevékenység gyakorlásának helye [a továbbiakban együtt: lakóhely
(székhely)] található. Amennyiben az adózó belföldön nem letelepedett, úgy az illetéket az Észak-budapesti
Adóigazgatóság szabja ki.
(4) A kiszabás alapján pénzzel fizethető eljárási illetéket az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság állapítja meg, amelynek
illetékességi területén az eljáró hatóság székhelye vagy az illeték fizetésére kötelezett lakóhelye (székhelye) van.
(5) Az önálló orvosi tevékenység működtetési jogának megszerzésével kapcsolatos öröklési, ajándékozási és visszterhes
vagyonátruházási illetéket az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság szabja ki, amelynek területén a működtetési jogot
szerző fél állandó, ennek hiányában ideiglenes lakóhelye, szokásos tartózkodási helye van.
(6) Az érdekelt fél indokolt kérelmére az e kormányrendeletben megállapított illetékességtől eltérően az NAV elnöke
az illeték kiszabására más megyei (fővárosi) adóigazgatóságot is kijelölhet.
(7) Jogszabályi rendelkezés szerint kiállított lelet alapján az illetéket az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság szabja ki,
amelynek illetékességi területén a fizetésre kötelezett, több fizetésre kötelezett esetében az, amelynek illetékességi
területén az elsősorban fizetésre kötelezett, amennyiben ez külföldi, a soron következő belföldi lakóhelye (székhelye)
van. Ha minden fizetésre kötelezettnek az ország területén kívül van a lakóhelye (székhelye), az illetéket az a megyei
(fővárosi) adóigazgatóság szabja ki, amelynek illetékességi területén a leletet készítő szerv székhelye van. A leletet
a megyei (fővárosi) adóigazgatóságnak kell megküldeni.
47. § (1) Az illeték törlése iránti eljárásban az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság jár el, amelyik a 46. §-ban foglaltak szerint
az illetéket kiszabta, megállapította.
(2) Az illeték visszatérítése iránti eljárásban
a) az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 77. §-a szerinti, kiszabás alapján megfizetett
illeték tekintetében az a megyei (fővárosi) adóigazgatóság jár el, amelyik a 46. §-ban foglaltak szerint az illetéket
kiszabta,
b) az Itv. 32. §-a szerinti, a jogorvoslati eljárásban megfizetett illeték tekintetében az ügyfél lakóhelye (székhelye),
illetve a bíróság székhelye szerinti megyei (fővárosi) adóigazgatóság,
c) az eljárás megindítása nélkül megfizetett, az Itv. 73. § (12) bekezdés első mondata szerinti, továbbá az eljárási
illetékek megfizetésének és a megfizetés ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 44/2004. (XII. 20.) PM
rendelet 7. § (4) bekezdésszerinti illeték tekintetében az ügyfél lakóhelye (székhelye) szerinti megyei (fővárosi)
adóigazgatóság,
d) az Itv. 94. §-a szerinti megrongálódott, tévesen felragasztott, továbbá feleslegessé vált illetékbélyeg tekintetében
az eljáró hatóság, illetve bíróság székhelye vagy az ügyfél lakóhelye (székhelye) szerinti megyei (fővárosi)
adóigazgatóság,
e) az Itv. 81. § (2) bekezdés első mondatában említett esetekben, ha az illeték megfizetése illetékbélyeggel történt,
az eljáró hatóság, illetve bíróság székhelye szerinti megyei (fővárosi) adóigazgatóság
jár el.
(3) Az Itv. 74. § (4) bekezdése alapján a választottbíróság által átutalandó illetéket és költséget a választottbíróság
székhelye szerinti megyei (fővárosi) adóigazgatóság illetékbevételi számlájára kell átutalni.
(4) Amennyiben az (1)–(2) bekezdésben foglaltak alapján az illetékes igazgatóság nem állapítható meg, úgy az illeték
törlése, visszatérítése iránti eljárásban az ügyfél lakóhelye székhelye szerinti megyei adóigazgatóság, belföldön nem
letelepedett adózó esetén pedig az Észak-budapesti Adóigazgatóság jár el.
48. § A megyei (fővárosi) adóigazgatóságoknál indított eljárás tekintetében az Itv. 73. § (3) bekezdése szerinti,
az esedékességkor meg nem fizetett eljárási illeték és a mulasztási bírság összegét előíró határozat meghozatalára
irányuló eljárásban az az adóigazgatóság jár el, amelyiknél az eljárás indult, illetve folyamatban van.
49. § Az illetékfizetési kötelezettségre vonatkozó fizetési könnyítés, mérséklés iránti ügyben, illetve végrehajtási ügyekben
– ideértve az Art. 151. §-a szerinti visszatartási jog gyakorlását is – az adózó adóügyeiben eljáró adóigazgatóság jár el.
A vámszervek különös illetékességi szabályai 50. § (1) A regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóság illetékességi területén működő megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóságok, illetve Repülőtéri Főigazgatóság illetékességi területén az 1. sz. Repülőtéri Igazgatóság a főigazgató
engedélyével a régió egész területén jogosult(ak) ellenőrzés, valamint az azt követő hatósági eljárás lefolytatására,
AEO tanúsítvány kiadására, valamint a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: EK végrehajtási rendelet) szerinti AEO feltételek vizsgálatára.
(2) A regionális főigazgató a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságnak az ellenőrzéssel lezárt időszakra
vonatkozó ismételt ellenőrzésnek a régió másik megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságának illetékességi
területén való lefolytatására akkor adhat engedélyt, ha az alapellenőrzést is a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóság végezte.
51. § (1) Az áruk vámeljárás alá vonására – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóság, illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság illetékes, amelynek az illetékességi területén az árukat
vámeljárás alá bejelentik.
(2) Vámügyekben az engedélyezési eljárás lefolytatására – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az a megyei
(fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság illetékes, amelynek
az illetékességi területén a kérelmezett tevékenységet gyakorolni kívánják.
(3) Az Áfa törvény 4. számú mellékletében meghatározott engedélyezési feladatokat az adóraktár működési helye szerint
illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság látja el.
Az adóraktár felügyeletét az a vámigazgatási ügyekben illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság,
illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság látja el, amelynek illetékességi területén az adóraktár található.
(4) A vámszabadterületen történő ellenőrzéseket, valamint az ilyen területen történő építkezésre vonatkozó elő zetes
jóváhagyást az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság végzi, amelynek az illetékességi területén
a vámszabad terület található.
(5) A vámösszegek megállapítása, valamint azok beszedése, könyvelése annak a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóságnak, illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóságnak a feladata, amelynek illetékességi területén
a vámtartozás keletkezett vagy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi
rendelet (a továbbiakban: EK vámkódex) 215. cikke alapján keletkezettnek kell tekinteni, illetve azon kiemelt adózók
tekintetében, amelyeknek székhelye Budapesten, illetve Pest megyében található, a KAVIG jár el.
52. § A külföldön működő magyar határkirendeltség, illetve a Magyar Köztársaság területén működő külföldi vámhivatalok
illetékességére a vonatkozó nemzetközi egyezmény rendelkezései az irányadóak.
53. § (1) Az állandó tartózkodási helyüket harmadik országból a Közösség vámterületére áthelyező természetes személyek
részére szabad forgalomba bocsátás vámeljárás lefolytatására a lakóhely (tartózkodási hely) szerint illetékes megyei
vám- és pénzügyőri igazgatóság, Budapesten az Észak- budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság, a Magyar
Honvédség Pápa Bázis Repülőterén dolgozó személyzet tekintetében a Veszprém Megyei Vám- és Pénzügyőri
Igazgatóság az illetékes.
(2) Természetes személyek által harmadik országból behozott gépjárművek vámkezelésére a lakóhely (tartózkodási hely)
szerint illetékes megyei vám- és pénzügyőri igazgatóság, Budapesten az Észak- budapesti Vám- és Pénzügyőri
Igazgatóság, a Magyar Honvédség Pápa Bázis Repülőterén dolgozó EU tagországain kívüli állampolgárok
tekintetében a Veszprém Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság az illetékes.
54. § (1) Ideiglenes behozatali vagy aktív feldolgozás vámeljárás alatt álló áru szabad forgalomba bocsátás vámeljárásra
– az ATA igazolvánnyal vámkezelt termékek kivételével – az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság,
illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság illetékes, ahol az árut a fenti vámeljárások alá vonták.
(2) A csővezetéken szállított áru tekintetében behozatali és kiviteli irányú forgalom esetén egyaránt a csővezetéket
üzemeltető gazdálkodónak a szállított áru mennyiségének hiteles mérési adatait nyilvántartó székhelye/telephelye
szerinti megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság illetékes.
55. § (1) Meghatározott célú felhasználás szabadforgalomba bocsátásra vonatkozó – az EK végrehajtási rendelet 292. cikkének
(1) bekezdése szerinti – írásbeli engedélyt a feldolgozás helye szerint illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság adhat ki. Meghatározott célú felhasználás szabadforgalomba
bocsátásra vonatkozó – az EK végrehajtási rendelet 292. cikkének (3) bekezdése szerinti – egyszerű írásbeli engedély
megadására az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság
illetékes, amelynek illetékességi területén az árut vámeljárás alá bejelentik.
(2) Az áru közösségi helyzetének igazolására az áru bemutatási helye szerint illetékes megyei (fővárosi) vám- és
pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
(3) Az egyszerűsített vámeljárások engedélyezésére – kivéve, ha azt a gazdasági vámeljárások engedélyezésére
benyújtott kérelemben kérik, illetve a hiányos árunyilatkozattal kért egyszerűsített eljárás kivételével – a kérelmező
vámügyi nyilvántartásának helye szerint illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve
az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
56. § (1) A Vtv. 48. §-ának (2)–(5) bekezdésében meghatározott biztosíték nyújtási mentességet a mentességre jogosult
székhelye, magyarországi székhely hiányában a telephelye szerint illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri
igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság állapítja meg.
(2) A Vtv. 1. § (3) bekezdés 3. pontjában meghatározott – megbízható vámadós jogálláshoz kapcsolódó – feltételek
fennállását a kérelmező székhelye, magyarországi székhely hiányában a telephelye szerint illetékes megyei (fővárosi)
vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság állapítja meg és ellenőrzi.
(3) A tranzitterület – Vtv. 14. §-a (7) bekezdésben említett – felügyeletét és a belépési engedélyek érvényesítését
a nemzetközi közforgalmú repülőtér helye szerint illetékes megyei vám- és pénzügyőri igazgatóság, Budapesten
a 2. számú Repülőtéri Igazgatóság látja el.
(4) A Vtv. 59. §-ának (1) bekezdése szerinti visszatérítésre vagy a tartozás elengedésére az EK vámkódex 236–239. cikke
értelmében az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú vagy 2. számú repülőtéri
igazgatóság illetékes, amelynek területén a visszatérítendő vagy elengedésre kerülő összeg könyv szerinti
nyilvántartásba vétele történt. Amennyiben a visszatérítésre vagy a tartozás elengedésére a könyv szerinti utólagos
nyilvántartásba vétellel összhangban kerül sor, a visszatérítésre vagy a tartozás elengedésére az a megyei (fővárosi)
vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú vagy 2. számú repülőtéri igazgatóság illetékes, amelyik az utólagos
könyvelésbe vételt végzi.
57. § (1) A regisztrációs adóról szóló törvényben meghatározott adóztatási feladatok végrehajtására elsőfokú adóhatósági
jogkörben illetékes vámszervek a következők:
a) a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságok,
b) a Magyar Honvédség Pápa Bázis Repülőterén dolgozó EU tagországain kívüli állampolgárok tekintetében
a Veszprém Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság,
c) a regisztrációs adónak a Rega-tv. 10/A–10/G. §-aiban foglalt különös szabályok szerint történő megállapítása,
beszedése és ellenőrzése tekintetében
ca) ha a kérelmező lakóhelye vagy székhelye Bács-Kiskun megye, Békés megye, Borsod-Abaúj-Zemplén megye,
Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun-Szolnok megye vagy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
területén található, a Békés Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság,
cb) ha a kérelmező lakóhelye vagy székhelye Budapest, Baranya megye, Fejér megye, Heves megye,
Komárom-Esztergom megye, Nógrád megye, Pest megye vagy Tolna megye területén található,
a Komárom-Esztergom Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság,
cc) ha a kérelmező lakóhelye vagy székhelye Győr-Moson-Sopron megye, Somogy megye, Vas megye,
Veszprém megye vagy Zala megye területén található, a Vas Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a regisztrációs adó-visszatérítési eljárásban a regisztrációs adó megállapítására irányuló
eljárást lefolytató szerv jár el.
58. § (1) A jövedéki adóügyeknek nem minősülő jövedéki ügyekben – az engedélyezés és a nyilvántartásba vétel kivételével –,
továbbá a hatósági felügyelet keretében végzendő adóztatási feladatokkal, illetve a Jöt. 15. § (1)–(2) bekezdése és 65. §
(1) bekezdés d) pontja szerinti adófizetési kötelezettséggel kapcsolatos jövedéki adóügyekben az eljárásra
az adóraktárnak, az adómentes felhasználó üzemének, a felhasználói engedélyes telephelyének, a kereskedő
üzletének, raktárának, a postai szolgáltató felvevő- vagy kézbesítőhelyének, a futár- vagy csomagszállítást végző
szolgáltató telephelyének fekvése, az egyéb személy jogosulatlan tevékenységének helye szerinti megyei (fővárosi)
vám- és pénzügyőri igazgatóság az illetékes.
(2) Ismeretlen személy jövedéki ügyében eljárásra az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság illetékes, amely
az ügyben az első intézkedést tette.
(3) A jövedéki és energiaadó ügyben érintett személyek részére a vámazonosító számot az eljárás lefolytatására illetékes
NAV vámszerv adja ki.
59. § (1) A megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság jövedéki adó, energiaadó valamint környezetvédelmi termékdíj
ügyben a NAV elnökének utasítására (engedélyével) az illetékességi területén kívül is végezhet ellenőrzést.
(2) A megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, valamint az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság az engedélyezett
gazdálkodói tanúsítványok kiadása, illetve az egyszerűsített engedélyezési eljárás EK végrehajtási rendelet 14h.–14j.
cikke szerinti AEO feltételek vizsgálata során az illetékességi területén kívül is végezhet eljárási cselekményt.
(3) A megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, valamint az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság a Vtv. 1. §
(3) bekezdés 7. pontja szerinti utólagos ellenőrzés végrehajtása során a Vtv. 7/N. §-ának (5) bekezdése szerinti
kapcsolódó vizsgálatot illetékességi területén kívül is végezhet.
60. § (1) Vámraktár engedélyezésére, amennyiben a számviteli nyilvántartás magában foglalja a raktárnyilvántartást is,
a kérelmező számviteli nyilvántartásának helye szerint illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság,
illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
(2) Ha a számviteli nyilvántartás a raktárnyilvántartást nem foglalja magában, vagy a kérelmező számviteli nyilvántartása
nem Magyarországon található, és a raktározás kizárólag Magyarországon történik, továbbá az egyedi engedélyezés
esete nem áll fenn, a vámraktár engedélyezésére a raktárnyilvántartás vezetésének helye szerint illetékes megyei
(fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság jogosult. Ha egy engedélyben
több telephelyet kívánnak vámraktárként engedélyeztetni, az illetékességet az összesített adatokat tartalmazó – de
minden engedélyeztetni kívánt telephelyen hozzáférhető – központi nyilvántartás vezetésének helye szerint kell
megállapítani.
(3) Az egységes engedélyek kiadására a kérelmező számviteli nyilvántartásának helye szerint illetékes megyei (fővárosi)
vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
(4) A TIR rendelet 7. §-a szerinti feladat ellátására a nemzetközi áruforgalom számára megnyitott határátkelőhelyeken,
illetve az ország belterületén működő valamennyi megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve
az 1. számú Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
61. § A postaforgalomra vonatkozó illetékességi szabályokat külön jogszabály tartalmazza.
A nyomozóhatóságok illetékességi szabályai 62. § (1) A Be. 36. § (2) bekezdésében meghatározott bűncselekmények nyomozására az a regionális bűnügyi igazgatóság
illetékes, amelynek a területén a bűncselekményt elkövették.
(2) Ha az elkövetés helye nem állapítható meg, az a regionális bűnügyi igazgatóság jár el, amelynek illetékességi területén
a bűncselekményt felderítették.
(3) Ha az elkövető a bűncselekményt külföldön követte el, az elkövető lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye
szerint illetékes regionális bűnügyi igazgatóság jár el.
(4) Ha az elkövető több regionális bűnügyi igazgatóság illetékességi területén követett el bűncselekményt, az a regionális
bűnügyi igazgatóság illetékes, amely az ügyben korábban intézkedett (megelőzésen alapuló illetékesség).
(5) A regionális bűnügyi igazgatóságok közötti illetékességi összeütközés esetén a Bűnügyi Főigazgatóság dönt.
63. § A regionális bűnügyi igazgatóság az illetékességi területén kívül nyomozási cselekményt a Bűnügyi Főigazgatóság és
az illetékes nyomozó szerv egyidejűleg történő, elő zetes értesítése mellett végezhet. Halaszthatatlan nyomozási
cselekmény végzésekor, illetve ha a tájékoztatás megtétele a szükséges nyomozati cselekmény(ek) eredményességét,
időszerűségét veszélyezteti, az értesítést utólag haladéktalanul meg kell tenni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatályba léptető rendelkezés 64. § (1) E rendelet – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – 2011. január 1. napján lép hatályba.
(2) A 139. § (4) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 92. § 2011. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit első ízben a 2011. évi üzleti évről készített
beszámolóra kell alkalmazni.
(4) A 93. § 2011. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit első ízben a 2011. évi üzleti évről készített éves
pénztári beszámolóra kell alkalmazni. A jogszabály rövidítését tartalmazó rendelkezés
65. § E rendeletnek a más jogszabályban alkalmazandó rövidítése: „NAV Korm. rendelet”.
Átmeneti rendelkezések 66. § (1) Az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó, az e rendelet hatálybalépésekor az APEH megyei (fővárosi)
igazgatóságánál folyamatban lévő első fokú eljárásokat – a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel – az e rendelet
szerint illetékes megyei (fővárosi) adóigazgatóság, az e rendelet hatálybalépésekor az APEH regionális
főigazgatóságánál folyamatban lévő másodfokú eljárásokat, felügyeleti intézkedés iránti eljárásokat, illetve
felülellenőrzéseket az e rendelet szerint illetékességgel rendelkező regionális adó főigazgatóság folytatja le.
(2) Az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó, az e rendelet hatálybalépésekor az APEH Kiemelt Adózók Igazgatóságánál
folyamatban lévő első fokú eljárásokat a KAIG, az e rendelet hatálybalépésekor az APEH Kiemelt Ügyek
Igazgatóságánál folyamatban lévő első fokú eljárásokat a KÜIG, az e rendelet hatálybalépésekor az APEH Kiemelt
Ügyek és Adózók Főigazgatóságánál folyamatban lévő másodfokú eljárásokat, felügyeleti intézkedés iránti
eljárásokat, illetve felülellenőrzéseket a KAFIG folytatja le.
(3) Az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó, az e rendelet hatálybalépésekor az APEH Központi Hivatalánál folyamatban
lévő eljárásokat a NAV Központi Hivatala folytatja le.
(4) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 21/A. § (2) bekezdésének hatálya alá
eső, és 2010. december 31-én folyamatban lévő ügy tekintetében 2011. január 1-jétől a NAV Közép-magyarországi
Regionális Adó Főigazgatóság illetékességi területén működő valamennyi megyei (fővárosi) adóigazgatóság illetékes,
közülük az eljárást az folytatja le, amely 2010. december 31-ét követően az ügyben az első eljárási cselekményt tette.
(5) A kiszabás alapján az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatósága által 2010. szeptember 30-án jogerősen
lezárt és a fővárosi illetékek beszedési számla javára megfizetett illeték 2010. október 1-jét követően kért
visszatérítésével, törlésével kapcsolatban az a fővárosi adóigazgatóság jár el, amely az illeték kiszabására e rendelet
alapján illetékességgel rendelkezne.
67. § (1) A vámhatóság hatáskörébe tartozó, az e rendelet hatálybalépésekor a Vám- és Pénzügyőrségnél folyamatban lévő
első fokú eljárásokat – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – az e rendelet szerint hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező alsó fokú vámszerv, az e rendelet hatálybalépésekor a Vám- és Pénzügyőrség középfokú szervénél
folyamatban lévő másodfokú eljárásokat az e rendelet szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező középfokú
felettes szerv, az e rendelet hatálybalépésekor a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságánál folyamatban
lévő eljárásokat a NAV Központi Hivatala folytatja le.
(2) A 2010. december 31-én folyamatban lévő vámügyekben 2011. január 1-jét követően az alábbi illetékességi szabályok
szerint kell eljárni:
a) a folyamatban lévő kiviteli, újrakiviteli, passzív feldolgozási, ideiglenes behozatali, aktív feldolgozási,
árutovábbítási, vámfelügyelet melletti feldolgozási eljárások esetében a vámfelügyelet ahhoz a megyei (fővárosi)
vám- és pénzügyőri igazgatósághoz kerül, amelynek illetékességi területén a vámfelügyeletet ellátó vám- és
pénzügyőri hivatal működött,
b) a folyamatban lévő átmeneti megőrzés és vámraktározási eljárás tekintetében a vámfelügyeletet az átmeneti
megőrzés, illetve a vámraktár helye szerint illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság látja el,
c) az ÁFA törvény 95. §-a szerinti adómentes termékimport esetében a feltételek teljesülésének vizsgálatát
az a megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság ellenőrzi, amelynek illetékességi területén a kapcsolódó
vámeljárást lefolytató vám- és pénzügyőri hivatal működött.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség Központi Ellenőrzési Parancsnokságánál e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
eljárásokat a NAV Központi Hivatala folytatja le.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség Központi Járőrszolgálat Parancsnokságánál e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
eljárásokat az e rendelet szerint az adott eljárást illetően hatáskörrel rendelkező Járőr Igazgatóság, illetve az e rendelet
szerint az adott eljárást illetően hatáskörrel rendelkező Őrzésvédelmi és Támogató Igazgatóság folytatja le.
68. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség, mint nyomozó hatóság hatáskörébe tartozó, e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
eljárásokat az e rendelet szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozóhatóság folytatja le.
(2) A 2011. január 1-jével a Vám- és Pénzügyőrségtől a Rendőrség hatáskörébe kerülő bűncselekmények nyomozását,
amennyiben az 2010. december 31-én
a) a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságánál van folyamatban, a NAV Bűnügyi Főigazgatósága,
b) a Vám- és Pénzügyőrség Központi Bűnüldözési Parancsnokságánál van folyamatban, a NAV Bűnügyi
Főigazgatósága,
c) a Vám- és Pénzügyőrség Bűnügyi Ellátó Nyomozó Hivatalánál van folyamatban, a NAV Bűnügyi Főigazgatósága,
d) a Vám- és Pénzügyőrség regionális nyomozó hivatalánál van folyamatban, az e rendelet szerint illetékességgel
rendelkező regionális bűnügyi igazgatóság
folytatja le. 69. § A NAV tv. 98. § (1) bekezdése szerinti nyomtatvány alatt a NAV által kiállított adóigazolványt, START, START PLUSZ,
START EXTRA kártyát, továbbá a NAV által kiállított Szjtv. szerinti engedélyt és a játékautomata nyilvántartásba vételi
igazolást is érteni kell.
70. § (1) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdés b) pontját a megszűnő Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és
Vám- és Pénzügyőrség tekintetében nem kell alkalmazni. Az APEH és a VPOP elnevezésű hivatali kapuk továbbra is
alkalmazhatóak.
(2) Az elektronikus közszolgáltatásról és annak igénybevételéről szóló 225/2009. (X. 14.) Korm. rendelet mellékletében
meghatározott érkeztető számok a NAV-nál továbbra is alkalmazhatók VP és APEH megjelöléssel.
(3) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, illetve a Vám- és Pénzügyőrség azon elektronikus nyomtatványai, melyek
tartalmuk alapján 2010. december 31-ét követően is megfelelőek, átmenetileg továbbra is használhatók a NAV által
rendszeresített új elektronikus nyomtatványok megjelenéséig. A NAV átmenetileg az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatalra, illetve a Vám- és Pénzügyőrségre utaló jelzést tartalmazó elektronikus dokumentumot, nyugtát stb. is
küldhet az ügyfeleknek, valamint tovább használhatja az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, illetve a Vám- és
Pénzügyőrség elektronikus aláírását. Az e bekezdés szerinti átmeneti időszak az elektronikus rendszer megfelelő
fejlesztéséig, de legkésőbb 2011. december 31-ig tarthat.
71. § Az egyes vámhatósági tevékenységekhez kapcsolódó, 2010. december 31-ig nyújtott biztosítékok (ideértve
a bankgaranciát is) azok eredeti tartalmukkal, hivatalból vagy kérelemre történő módosításukig, illetve lejártukig
érvényesek maradnak. Az egyes vámhatósági tevékenységekhez kapcsolódó biztosítékok érvényesíthetősége
tekintetében kedvezményezettnek kell tekinteni azt a vámszervet, amely a NAV megalakulását megelőzően
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező, kedvezményezettnek tekintett vámszervtől saját illetékességi területén
az adott vámhatósági hatáskört a NAV megalakulásakor átvette.
Módosító rendelkezések 72. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló
146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 38. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„38. § Nem tartozik lakcímbejelentési kötelezettség alá a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek tagja, valamint
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja tartózkodási helyének bentlakásos iskolára (tanfolyamra)
vezénylés miatti változása, valamint az önkéntes tartalékos katonai szolgálatot teljesítőknek, továbbá a szerződéses
tisztes és honvéd rendfokozatú állománynak a Magyar Honvédség, illetve a rendvédelmi szervek által biztosított
elhelyezése.”
73. § A Gazdaságbiztonsági Tartalékról szóló 84/1994. (V. 27.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában és 3. § b) pontjában
a „Magyar Honvédség és rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, rendvédelmi szervek,
valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervei és nyomozóhatósági szervei” szöveg lép.
74. § A személyes javak rend őri intézkedés keretében történő igénybevételével és a kártalanítással kapcsolatos eljárásról
 szóló 137/1994. (X. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) Nem alkalmazható kényszerítő eszköz a következő személyekkel és szervezetekkel szemben:]
„c) a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek, továbbá a sürgős orvosi ellátásban közreműködő szervezetek,
illetve ezek szolgálatban lévő tagja, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági és nyomozóhatósági szervei,
illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú szolgálatban lévő tagja.”
75. § Az életvédelmi létesítmények egységes nyilvántartási és adatszolgáltatási rendjéről szóló 37/1995. (IV. 5.) Korm.
rendelet 2. §-ában a „Magyar Honvédség” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal”
szöveg lép.
76. § A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 7. §
(1) bekezdés második mondatában a „Magyar Honvédség” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, a Nemzeti Adóés Vámhivatal” szöveg lép.
77. § A légi közlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény végrehajtásáról szóló 141/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet 17. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép:
„17. § A nemzetközi repülőtéren nemzetközi személyforgalom számára megnyitott útvonalon tranzitterület
létesíthető a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Repülőtéri Főigazgatóság engedélye alapján, továbbá az egyéb,
jogszabályban előírt szolgálatokon kívül határrendészeti, vámhatósági, légiközlekedés-védelmi, továbbá
közegészségügyi szolgálatot kell fenntartani.”
78. § (1) A kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról szóló 143/1995. (XI. 30.) Korm.
rendelet 14. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„14. § Külföldi rendszámú vagy hatósági jelzés nélküli külföldi államjelzésű jármű elszállításáról és
visszaszolgáltatásáról értesíteni kell a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elszállítás helye szerint illetékes megyei (fővárosi)
vám- és pénzügyőri igazgatóságát.”
(2) A kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról szóló 143/1995. (XI. 30.) Korm.
rendelet 17. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) A jármű árverés útján történő értékesítésére a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) ingó árverésre
vonatkozó rendelkezései (Vht. 118–129. §) alkalmazása során]
„c) az árverési hirdetményt (Vht. 121. §), valamint az árverési jegyzőkönyv másolatát [Vht. 128. § (2) bek.] kézbesíteni
kell – külföldi rendszámú, hatósági jelzés nélküli külföldi államjelzésű jármű értékesítése esetén – a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal területileg illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságának is;”
79. § A talált, illetve a lefoglalt radioaktív vagy nukleáris anyagokkal kapcsolatos intézkedésekről szóló 17/1996. (I. 31.) Korm.
rendelet 1. § (3) bekezdés e) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala” szöveg, a 8. § (2) bekezdésében a „vám- és pénzügyőri hivatalnál
(Buda-térségi Vám- és Pénzügyőri Hivatal)” szövegrész helyébe a „NAV Pest Megyei Vám- és Pénzügyőri
Igazgatóságánál” szöveg, 11. § (2) bekezdésében a „vám- és pénzügyőri hivatal” szövegrész helyébe a „NAV Pest
Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága” szöveg lép.
80. § A biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 1. számú melléklet III./1. pont
1.35. alpontjában a „Vám- és Pénzügyőrség szolgálati igazolványai” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal
hivatásos állományú tagjainak szolgálati igazolványai” szövegrész, az 1.58. alpontjában az „APEH adóigazolvány”
szövegrész helyébe az „adóigazolvány” szöveg lép, a III/2. pont 2.15. alpontjában a „belépési engedély a Vám- és
Pénzügyőrség objektumaiba” szövegrész helyébe a „belépési engedély a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveinek
és nyomozóhatósági szerveinek objektumaiba” szöveg lép.
81. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Tábornok, főtiszt, tiszt, valamint az 1. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti vezénylés esetében a zászlós és
tiszthelyettes vezénylésére a Hszt. 2. számú melléklete szerint a miniszter, zászlós és tiszthelyettes egyéb célú
vezénylésére – a büntetés-végrehajtási szervek állományából gazdálkodó szervhez, továbbá a fegyveres szervhez nem
tartozó egészségügyi intézményhez vezénylésre kerülők kivételével – az országos parancsnok [Hszt. 2. § e) pont]
jogosult. Ez a jogkör a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál a főigazgatót, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál
az elnököt illeti meg.”
(2) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„3. § (1) A vezénylést a miniszter határozatban, az országos parancsnok és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
parancsban (a továbbiakban együtt: parancs) rendeli el, amely tartalmazza – a vezényelt személyi adatain felül –
a vezényléssel egyidejű rendelkezési állományba helyezést, a más szerv megnevezését, valamint a vezénylés
időtartamát.”
(3) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A fegyveres szervek – ide nem értve a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt – alapbeosztásainak kategóriába sorolását
a 2. számú melléklet tartalmazza.”
(4) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet a következő 27/B. §-al egészül ki:
„27/B. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál rendszeresített szolgálati beosztások tekintetében a 26–27. §-ban
foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a beosztási kategória megegyezik a NAV tv. szerinti besorolási
fokozattal. Ennek megfelelően a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál rendszeresített szolgálati beosztásokat a NAV tv.
szerinti besorolási fokozatokba kell besorolni.
(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjának magasabb besorolási fokozatba történő sorolására
a NAV tv. rendelkezései az irányadóak.
(3) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal alapbeosztásainak besorolási fokozatba sorolását a 2/C. számú melléklet
tartalmazza.”
(5) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 28/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Hszt. 100/A. §-ában meghatározott szolgálati időpótlék a törvény hatálya alá tartozó fegyveres szervek minden
hivatásos és szerződéses állományú tagját – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állománya kivételével – megilleti,
függetlenül a ténylegesen ellátott beosztástól, munkakörtől.”
(6) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 36. §-ában a „322. §-a (1) bekezdésének l) pontja” szövegrész helyébe a „322. §
(1) bekezdés szerinti veszélyességi pótlék” szöveg lép.
(7) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 42. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál gépjárművezetői pótlékra kizárólag az jogosult, aki gépkocsivezetőként
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal jelzésével és megkülönböztető jelzéssel ellátott gépjárművet vezet.”
(8) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 67. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„67. § (1) A Hszt. 2. § e) pontjában meghatározott vezetők és helyetteseik, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
elnöke és helyettesei (a továbbiakban együtt: vezető) vezetői juttatásokra jogosultak, e jogosultságuk a vezetői
megbízatásuk időtartamára áll fenn.”
(9) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 67. § (13) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(13) Az országos parancsnok és helyettese, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke és elnökhelyettese
szolgálati igazolványának felmutatásával a közigazgatás valamennyi szervéhez, továbbá az államhatalmi szervekhez
és a közintézményekhez beléphet. A rendvédelmi szerv országos parancsnoka és helyettese, valamint a Nemzeti Adó
és Vámhivatal elnöke és elnökhelyettese más rendvédelmi szerv vagy a Magyar Honvédség működésére szolgáló
területére a feladatkörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be.”
(10) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2/A. számú melléklete e rendelet 5. számú melléklete szerint módosul.
(11) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2/B. számú melléklete helyébe e rendelet 6. számú melléklete lép.
(12) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
 szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet e rendelet 7. számú mellékletével egészül ki.
82. § A mentésben való részvétel szabályairól, a polgári védelmi szakhatósági jogkörről és a miniszterek polgári védelmi
feladatairól szóló 196/1996. (XII. 22.) Korm. rendelet 24. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„24. § Az adópolitikáért felelős miniszter felügyeli a Nemzeti Adó- és Vámhivatal polgári védelmi feladatainak
ellátását.”
83. § Az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1996. évi LXXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 202/1996. (XII. 23.) Korm.
rendelet 2. §-ában a „Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség,
Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek” szöveg lép.
84. § A vizek kártételei elleni védekezés szabályairól szóló 232/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet 3. § (6) bekezdésében
a „honvédség és a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „honvédség, a rendvédelmi szervek és a Nemzeti Adóés Vámhivatal hivatásos állománya” szöveg lép.
85. § (1) Az óvóhelyi védelem, az egyéni védőeszköz-ellátás, a lakosság riasztása, valamint a kitelepítés és befogadás általános
szabályairól szóló 60/1997. (IV. 18.) Korm. rendelet 1. § f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[1. § E rendelet alkalmazásában]
„f) lakosság: a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek szolgálati feladatot ellátó állománya, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal szolgálati feladatot ellátó hivatásos állománya, továbbá a szabadságukban korlátozott, a rend őrség és
a büntetés-végrehajtási intézet őrizetében lévő személyek kivételével a veszélyeztetett területen élő vagy tartózkodó
személyek összessége;”
(2) Az óvóhelyi védelem, az egyéni védőeszköz-ellátás, a lakosság riasztása, valamint a kitelepítés és befogadás általános
szabályairól szóló 60/1997. (IV. 18.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. § (1) A minisztériumok és a védelmi igazgatás szervei polgári védelmi feladatok ellátásában részt vevő, illetve
e szerveknek minősített időszakban feladat ellátására kötelezett állományát, valamint a rendvédelmi szerveknél
szolgálatot teljesítő állományt és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szolgálatot teljesítő hivatásos állományát a polgári
védelemnél rendszeresített egyéni bőr- és légzésvédő eszközökkel kell ellátni.”
(3) Az óvóhelyi védelem, az egyéni védőeszköz-ellátás, a lakosság riasztása, valamint a kitelepítés és befogadás általános
szabályairól szóló 60/1997. (IV. 18.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésében a „Magyar Honvédség és a rendvédelmi
szervek” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek” szöveg
lép.
86. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm.
rendelet 1. § (3) bekezdésében a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal (a továbbiakban: NAV)” szöveg, a 88. § (4) bekezdésében „az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatallal”
szövegrész helyébe „a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal” szöveg, a 89. § (8) bekezdésében a „rendvédelmi szervek”
szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, a NAV” szöveg lép.
87. § (1) A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 5/D. § (1) bekezdése helyébe az alábbi
rendelkezés lép:
„(1) A Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a NAV, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos és
szerződéses állományú tagjai, valamint a katonai szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonák részére
a társadalombiztosítási ellátás helyett kifizetett
a) pénzbeli ellátást, az egészségbiztosítási pénzbeli ellátás igénybevételére vonatkozó előző évi országos statisztikai
átlag, valamint az alapját képező egyéni egészségbiztosítási járulék alaphoz viszonyított átlagos arány alapján,
az egyéni egészségbiztosítási járulékalapot alapul véve az OEP-pel a közöttük létrejött megállapodás alapján
számolják el,
b) a nyugállományba helyezést követő két hónapra nyugdíj helyett kifizetett juttatás – ideértve a hivatásos állomány
tagjának elhalálozása esetén a nyugellátásra jogosult hozzátartozónak nyugdíj, illetve árvaellátás helyett kifizetett
juttatást is – esetében a jogosultat törvény szerint megillető nyugellátásnak megfelelő összeget az Országos
Nyugdíjbiztosítási Főigazgatósággal (a továbbiakban: ONYF) a közöttük létrejött megállapodás alapján teljesítik.
Az a) pontban meghatározott megállapodásnak megfelelően számított összeget a Magyar Honvédség, a rendvédelmi
szervek, a NAV, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok a fizetendő társadalombiztosítási járulék
csökkentésével a NAV, mint állami adóhatóság által rendszeresített bevallásban számolják el.”
(2) A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 5/A. § (2) bekezdésében „az Adó- és
Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH)” szövegrész helyébe a „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a továbbiakban: NAV)” szöveg, a (4) bekezdés második mondatában „az APEH” helyébe „a NAV” szöveg, az 5/D. §
(3) bekezdésében a „Pénzügyminisztérium Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága cím” szövegrész helyébe
„NAV” szöveg, a 20/A. § (1) bekezdés nyitó szövegrészében „az állami adóhatóság” szövegrész helyébe „a NAV” szöveg,
a 22. § (5) bekezdésében „Az APEH” szövegrész helyébe „A NAV” szöveg, a (9) bekezdésében „az állami adóhatóság”
szövegrész helyébe „a NAV” szöveg lép.
88. § (1) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm.
rendelet 6. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„6. § (1) A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek (a Rendőrség, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek,
a büntetés-végrehajtási szervezet, a hivatásos önkormányzati tűzoltóság, valamint a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok) és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (e rendelet alkalmazásában a továbbiakban együtt: fegyveres szervek)
hivatásos és szerződéses állományú tagjai az egészségügyi szolgáltatások igénybevételére az Ebtv. és e rendelet
rendelkezései alapján jogosultak azzal, hogy e jogosultságuk nem érinti jogszabály vagy a fegyveres szerv
rendelkezése alapján kijelölt egészségügyi szolgáltató igénybevételével kapcsolatos kötelezettséget. A fegyveres
szervek hivatásos, szerződéses, köztisztviselő, közalkalmazott és nyugállományú, katonai intézeti hallgató tagjának,
továbbá igényjogosult közeli hozzátartozójának vizsgálatát és gyógykezelését – kérésére, az Ebtv. 18. §-ának
(4) bekezdése szerinti jogszabályban foglaltak figyelembevételével – az egészségi állapota által indokolt, az ágazati
jogszabályukban meghatározott egészségügyi szolgáltatónál kell kezdeményezni.”
(2) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm.
rendelet 2. § (2) bekezdés l) pontjában a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal”
szöveg lép.
89. § (1) A büntetőeljárásban résztvevők, valamint az eljárást folytató hatóság tagjai személyi védelme elrendelésének
feltételeiről és végrehajtásának szabályairól szóló 34/1999. (II. 26.) Korm. rendelet 1. § 4. pontja helyébe az alábbi
rendelkezés lép:
[1. § E rendelet alkalmazásában]
„4. személyi védelem: a rend őrségnek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveinek és nyomozóhatósági szerveinek,
a honvédségnek, valamint a büntetés-végrehajtási szervezetnek az e rendeletben foglaltak szerint folytatott
intézkedése;”
(2) A büntetőeljárásban résztvevők, valamint az eljárást folytató hatóság tagjai személyi védelme elrendelésének
feltételeiről és végrehajtásának szabályairól szóló 34/1999. (II. 26.) Korm. rendelet 26. § (1) bekezdés b) pontja helyébe
az alábbi rendelkezés lép:
[26. § (1) A személyi védelem költsége]
„b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervei és nyomozóhatósági szervei által nyújtott személyi védelemmel
összefüggésben a Nemzeti Adó- és Vámhivatal költségvetési fejezet, illetve”
[működési költségvetésében meghatározott forrásfejezetet terheli.]
90. § A Magyar Nemzeti Bank éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 221/2000.
(XII. 19.) Korm. rendelet 4. § (7) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség elszámolási számlák” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági elszámolási számlák” szöveg lép.
91. § A magánnyugdíjpénztárak beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 222/2000.
(XII. 19.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdés f) pontjában „az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban:
adóhatóság)” szövegrész helyébe „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, mint állami adóhatóság a (a továbbiakban:
adóhatóság)” szöveg, 7. számú melléklet 465. pontjában a „Vám- és pénzügyőrség elszámolási számla” szövegrész
helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági elszámolási számla” lép.
92. § Az önkéntes nyugdíjpénztárak beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
223/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 9. számú melléklet 465. pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség elszámolási számla”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági elszámolási számla” szöveg lép.
93. § Az önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztárak beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 252/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 6. számú melléklet 465. pontjában a „465. Vám- és
pénzügyőrséggel szembeni kötelezettség” szövegrész helyébe a „465. Nemzeti Adó- és Vámhivatallal, mint
vámhatósággal szembeni kötelezettség” szöveg lép.
94. § A nem polgári célú frekvenciagazdálkodás feladatait ellátó hatóság szervezetéről, valamint a nem polgári célú
frekvenciagazdálkodás rendjéről szóló 279/2001. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében a „rendvédelmi
szervekre” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervekre, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveire és
nyomozóhatósági szerveire” szöveg lép.
95. § A veszélyes áruk közúti szállításának ellenőrzésére vonatkozó egységes eljárásról szóló 1/2002. (I. 11.) Korm. rendelet
1. § (2) bekezdésében a „Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek” szöveg lép.
96. § A Védelmi Programban résztvevők, valamint reájuk tekintettel más személyek támogatásáról és az egyes támogatási
formákról, továbbá a büntetőeljárásban résztvevők, valamint az eljárást folytató hatóság tagjai személyi védelme
elrendelésének feltételeiről és végrehajtásának szabályairól szóló 34/1999. (II. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló
28/2002. (II. 27.) Korm. rendelet 10. §-ában a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek,
valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
97. § A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazásáról és felügyeletéről szóló 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet 1. §
(2) bekezdés a) pontjában a „Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a rendvédelmi szervek” szöveg lép.
98. § Az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló
96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet 7. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az egészségügyi államigazgatási szerv a Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi
szervek számára nyújtott egészségügyi szolgáltatás esetén a Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és
a rendvédelmi szervek egészségügyi szakmai szerve véleményének kikérésével folytatja le az engedélyezési eljárást.”
99. § (1) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 2. § k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[2. § E rendelet alkalmazásában]
„k) követelménytámasztó szervek: a Magyar Honvédséget, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, illetve a rendvédelmi
szerveket irányító (felügyelő) miniszterek; a szövetséges fegyveres erők tekintetében a Kormány; a közigazgatási
rendszer, a nemzetgazdaság és a társadalom működése tekintetében az ágazati miniszterek; a bíróságok tekintetében
az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (a továbbiakban: OIT) Hivatalának vezetője; a lakosság ellátása tekintetében
az illetékes megyei védelmi bizottság elnöke;”
(2) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 3. § a) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[3. § A gazdaság mozgósításának alapfeladata a vagyoni szolgáltatások biztosítása]
„a) a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állománya
mozgósításához és mozgósítás utáni működéséhez,”
(3) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdésének a) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[(3) A tartalékok – rendeltetésük, illetve összetételük szerinti – csoportosítása:]
„a) Gazdaságbiztonsági Tartalék (a továbbiakban: GT): jogszabályban meghatározott védelmi célú hányadában
a nemzetgazdaság vagy egy ágazat gazdaságmozgósítási helyzeti működését, a lakosság alapvető ellátását és
védelmét, valamint a mozgósított Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit is) feladatai végrehajtását szolgáló, lehetőleg több felhasználói igény
kielégítésére alkalmas áruk – elsősorban ipari termékek, félkész termékek, alapanyagok – és pénzeszköz,”
(4) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet II. alcím 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. Az egyéb rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt is) felügyeletét ellátó miniszterek,
országos hatáskörű szervek vezetőinek feladatai
Az alárendelt rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit
is) nemzetgazdasággal szemben támasztott, gazdaságmozgósítási helyzetre vonatkozó igényeinek tervezése,
a részigénytervek összesítésének elvégzése. Az összesített igénytervet az illetékes ágazati tervező szervek részére kell
megküldeni.
A rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit is)
gazdaságmozgósítási helyzetre vonatkozó igényei tervezésének ki kell terjednie az egyéb gazdaságmozgósítási
helyzetre vonatkozó – központi beavatkozást igénylő – tervkivonat elkészítésére is. Az egyéb gazdaságmozgósítási
helyzetre vonatkozó tárcaszintű tervkivonatot csak a központi tervezőszerv részére kell megküldeni.”
(5) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet II. Fejezet 8. pont második francia bekezdésében a „rendvédelmi szervek
részéről” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és
nyomozóhatósági szerveit is) részéről” szöveg lép.
(6) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet II. Fejezet 10. pontjának a) alpontjában a „Magyar Honvédség és
a rendvédelmi szervek:” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adóés Vámhivatal vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit is):” szöveg, a „PM” szövegrész helyébe az „NGM” szöveg,
a „VP” szövegrész helyébe a „NAV” szöveg, a 10. pont b) alpontjában a „PM” szövegrész helyébe az „NGM” szöveg lép.
(7) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet III. Fejezet 1.1. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[Az igények tervezése kiterjed:]
„1.1. A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és
nyomozóhatósági szerveit is) által a nemzetgazdaságtól igényelt, a béke időszaki alapfeladataik ellátásához
megállapított békeszükséglethez vagy átlagos békefelhasználáshoz képest számított többlet erőforrás igény tételes
felmérésére (követelménytámasztók).”
(8) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet V. Fejezet első francia bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[A tervező szervek a védelemgazdasági alapterv összeállítása során]
„– a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és
nyomozóhatósági szerveit is) igényei, valamint a BNT keretében a nemzetgazdaságra háruló igények tervezésekor
a „felülről lefelé tervezés” (feladatmeghatározó) módszerét, míg”
(9) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet VII. Fejezet 1. pontjának első bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„1. A Magyar Honvédséget, a rendvédelmi szerveket irányító minisztériumok és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
felügyeletét ellátó miniszter
az erőforrás igényeket (3. számú táblázat) igénykielégítési módonként, ágazati besorolás szerinti felelős teljesítő
szervenként és a javasolt igénykielégítők székhelye szerinti megyei bontásban 3 példányban küldik meg az illetékes
felelős teljesítő szervek részére. A felelős teljesítő szerv a visszaigazolt tervlap egy példányát a követelmény támasztó
és egy példányát az NGM részére küldi meg. A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adóés Vámhivatal vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit is) a költségvetési többletigényt az igénybejelentési
táblázaton feltüntetett módon tervezik.”
(10) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet VII. Fejezet 2. pont, A 7. számú táblázat értelmezéséhez szükséges
magyarázatok című táblázat alatti szövegrészben a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek
(ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit is)” szöveg lép.
(11) A nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. számú melléklet I. Fejezet 1. pontjában „- a PM mint a VP felügyeleti szerve;” szövegrész
helyébe „- az NGM mint a NAV felügyeleti szerve;” szöveg, a 2. pontjában „- a PM – a költségvetési előirányzatokért”
szöveg helyébe „- az NGM – a költségvetési előirányzatokért”, az 1. számú melléklet VIII. Fejezet a) pontjában és
az e) pont utolsó előtti bekezdésében, a Tervezési táblázatok, segédletek című táblázat 3. sorának „Címe” elnevezésű
oszlopban, a 2. számú táblázat 3. sorában, valamint a 3. számú táblázat címében a „rendvédelmi szervek” szövegrész
helyébe a „rendvédelmi szervek (ideértve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveit és nyomozóhatósági szerveit is)”
szöveg, az 1. számú melléklet VIII. Fejezet 1. számú táblázat 2. oszlopában a „VP (PM)” szövegrész helyébe a „NAV”
szöveg, az 1. számú melléklet Függelékében a „VP Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „NAV Nemzeti Adó- és
Vámhivatal” szöveg lép.
100. § A közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló 175/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés
a) pontjában és 4. § (4) bekezdés második mondatában a „rendvédelmi szervekre,” szövegrész helyébe a „rendvédelmi
szervekre, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalra,” szöveg lép.
101. § (1) Az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. §
(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, továbbá a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
irányításáért felelős miniszter által kijelölt, nemzetbiztonsági védelem alá eső szervek üzemanyagot csak
nemzetbiztonsági védelem alá eső szervtől szerezhetnek be.”
(2) Az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 16. §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés e) pontjában említett adófizetési kötelezettség alatt a belföldi székhelyű ajánlattevő vagy
alvállalkozó tekintetében a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által nyilvántartott adófizetési kötelezettséget kell érteni.”
(3) Az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 2. számú
melléklet 3.2. pontja nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„3.2. Az elmúlt két évben végzett olyan munkák megnevezése, amelyeket a cég fokozott adatvédelmet igénylő
megbízók (Magyar Honvédség, katonai vagy polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, rend őrségi, vám- és
pénzügyőrségi, katasztrófavédelmi szervek, büntetés-végrehajtási intézetek, minisztériumok, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal, illetve szervei, más országos hatáskörű szervek) részére végzett:”
102. § A központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésében a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi
szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
103. § (1) A Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló
179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 2. § 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[2. § E rendelet alkalmazásában]
„4. Szakmai Közreműködő Szervezetek: feladataikat a Belügyminisztériumnál és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi
Hivatalánál a felelős miniszter által kijelölt szervezeti egység, a Nemzetgazdasági Minisztériumnál a felelős miniszter
által kijelölt szervezeti egység, vagy a Nemzetgazdasági Minisztérium felügyelete alá tartozó, a felelős miniszter által
kijelölt jogi személy, illetve annak szervezeti egysége látja el, amely rendelkezik az Európai Unió Bizottsága megfelelő
intézményi akkreditációjával. Az SzKSz-ek felelősek a Schengen Alap támogatásból finanszírozott fejlesztési feladatok
szakmai és technikai tervezéséért, előkészítéséért, a meg valósítás közvetlen nyomon követéséért, illetve
az e rendeletben meghatározott esetekben a vonatkozó közbeszerzési eljárások lebonyolításáért, a szerződéskötési,
nyilvántartási és egyéb pénzügyi adminisztrációs feladatok ellátásáért, továbbá ezen feladatokkal kapcsolatos
szervezeten belüli belső koordináció végzéséért;”
(2) A Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló
179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 42. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„42. § (1) A fejlesztési feladatok lebonyolítása során a KPSZE és az SzKSz-ek a tapasztalt szabálytalanságokról, valamint
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit hátrányosan érintő egyéb tevékenységekről vagy azok alapos gyanújáról
haladéktalanul kötelesek tájékoztatni a Felelős Hatóság vezetőjét és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala
OLAF Koordinációs Irodáját (a továbbiakban: OLAF Koordinációs Iroda), továbbá intézkedni:”
(3) A Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló
179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 42. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A KPSZE és az SzKSz vezetője a megtett intézkedésekről és azok eredményeiről azonnal kötelesek tájékoztatni
a Felelős Hatóság vezetőjét és az OLAF Koordinációs Irodát.”
(4) A Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló
179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„44. § (1) Minden negyedévet követő két hónapon belül a Felelős Hatóság a fejlesztési feladatok lebonyolítása során
tapasztalt szabálytalanságokról vagy visszaélésekről, az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről, valamint
a folyó államigazgatási, bírósági eljárások helyzetéről, illetve amennyiben nem merült fel szabálytalanság vagy
visszaélés, ennek tényéről köteles jelentést küldeni a határrendészetért felelős miniszter és – az OLAF Koordinációs
Irodán keresztül – az Európai Bizottság és az EU Csaláselleni Hivatala (OLAF) részére.”
104. § A posta veszélyeztetettségi és minősített időszaki felkészítésének rendszeréről, feladatairól, működési feltételeiről
 szóló 241/2004. (VIII. 16.) Korm. rendelet 2. § d) pontjában a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi
szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal”, a 19. § (1) bekezdésében a „Magyar Honvédség” szövegrész helyébe
a „Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
105. § (1) Az egyes szellemi tulajdonjogokat sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről szóló 371/2004. (XII. 26.) Korm.
rendelet 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § A szellemi tulajdonjognak a közösségi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti jogosultja (a továbbiakban:
jogosult) a közösségi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmét (a továbbiakban: kérelem) a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal Kiemelt Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri Igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújthatja
be a végrehajtási rendelet 3. cikkében meghatározott formában.”
(2) Az egyes szellemi tulajdonjogokat sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről szóló 371/2004. (XII. 26.) Korm.
rendelet 3. § (1) bekezdésében „A Parancsnokság” szövegrész helyébe „Az Igazgatóság” szöveg, a 9. §-ában
„a Parancsnokság” szövegrész helyébe „az Igazgatóság” szöveg lép.
106. § A területfejlesztés intézményei törvényességi felügyeletének részletes szabályairól szóló 51/2005. (III. 24.) Korm.
rendelet 4. § (2) bekezdésében a „Magyar Honvédség” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal” szöveg lép.
107. § (1) A transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T támogatás felhasználásáról szóló 150/2005. (VII. 29.)
Korm. rendelet 30. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„30. § (1) A fejlesztési feladatok lebonyolítása során a kedvezményezettek a tapasztalt szabálytalanságról, valamint
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit hátrányosan érintő egyéb jogellenes tevékenységről, vagy azok alapos
gyanújáról haladéktalanul kötelesek tájékoztatni a végrehajtó hatóság vezetőjét és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
Központi Hivatala OLAF Koordinációs Irodáját (a továbbiakban: OLAF Koordinációs Iroda), továbbá – a végrehajtó
hatóság szabálytalanságról kialakított álláspontjának megfelelően – intézkednek”
(2) A transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T támogatás felhasználásáról szóló 150/2005. (VII. 29.)
Korm. rendelet 30. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kedvezményezett vezetője a megtett intézkedésekről és azok eredményeiről azonnal köteles tájékoztatni
a végrehajtó hatóság vezetőjét és az OLAF Koordinációs Irodát.”
(3) A transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T támogatás felhasználásáról szóló 150/2005. (VII. 29.)
Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„32. § (1) Minden negyedévet követő két hónapon belül a végrehajtó hatóság a fejlesztési feladatok lebonyolítása
során tapasztalt szabálytalanságokról vagy visszaélésekről, az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről, valamint
a folyó államigazgatási, bírósági eljárások helyzetéről, illetve amennyiben nem merült fel szabálytalanság vagy
visszaélés, ennek tényéről köteles jelentést küldeni az OLAF Koordinációs Irodán keresztül az Európai Bizottság és
az OLAF (Európai Csaláselleni Hivatal) részére.”
108. § (1) A kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági eljárási szabályok, valamint a hatósági feladat- és hatáskörök
megállapításáról szóló 159/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség Országos
Parancsnokságával (a továbbiakban: VPOP)” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV)
Központi Hivatalával” szöveg, a 6. § (1) bekezdés c) pontjában a „VPOP” szövegrész helyébe a „NAV” szöveg, a 6. §
(2) bekezdésében a „VPOP-t,” szövegrész helyébe a „NAV-ot,” szöveg lép.
(2) A kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági eljárási szabályok, valamint a hatósági feladat- és hatáskörök
megállapításáról szóló 159/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Hivatal, valamint a Rendőrség és a NAV a kábítószer-prekurzorok nemzetközi forgalmának ellenőrzését, valamint
a bűnmegelőzést és a bűnfelderítést szolgáló egyéb adatcserét végezhet az illetékes külföldi hatóságokkal és
a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szervvel. A Hivatal felel továbbá a legális kereskedelmet, felhasználást érintő
jelentési, adatszolgáltatási kötelezettségek hazai koordinálásáért és ezeknek az Európai Bizottság és a Nemzetközi
Kábítószer-ellenőrző Szerv felé történő teljesítéséért, egyben jogosult az Európai Bizottsággal
a kábítószer-prekurzorokra vonatkozó jogszabályok alkalmazása során felmerülő kérdésekben a szükséges
egyeztetéseket lefolytatni. Az Országos Rendőr-főkapitányság a rend őri, a NAV Központi Hivatala a vámügyekkel
kapcsolatos nemzetközi együttműködést koordinálja és végzi.”
109. § A közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 41. §
(6) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(6) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a különböző években, de ugyanazon ügyben keletkezett iratokat is egy
főszámon lehet nyilvántartani:]
„a) papír alapú iktatás esetén a rendvédelmi szerveknél, a bírósági és ügyészi szerveknél, pártfogó felügyelői
szolgálatnál és a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál, a közjegyzőknél, a bírósági végrehajtóknál, valamint ezek kamaráinál,
továbbá az igazságügyi szakértői névjegyzékbe bejegyzett természetes személyeknél és gazdasági társaságoknál,
igazságügyi szakértői intézményeknél, hatósági tolmácsoknál, hiteles szakfordítóknál és büntető ügyekben közvetítői
tevékenységet végző ügyvédeknél azzal a feltétellel, hogy a különböző években, de ugyanazon ügyben keletkezett,
egy főszámon nyilvántartható ügyek körét az iratkezelési szabályzatban kell meghatározni,”
110. § (1) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az ellátást megállapító szerv az 1. számú melléklet szerinti vagyonnyilatkozatban foglaltakat vitatja,
a) ingatlan esetén a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) ingatlan fekvése szerint illetékes megyei
(fővárosi) adóigazgatósága az ingatlan fekvése szerinti önkormányzati adóhatóság megkeresésével,
b) vagyoni értékű jog esetén a NAV illetékes megyei (fővárosi) adóigazgatósága megkeresésével,
c) egyéb vagyontárgyak vonatkozásában a NAV vámszervének vagy független szakértő bevonásával
állapítja meg a forgalmi értéket.”
(2) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 6/A. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(3) Az Szt.]
„a) 10. §-a (7) bekezdésének alkalmazásában állami adóhatóság a NAV illetékes megyei (fővárosi) adóigazgatósága,”
(3) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 2. számú melléklet II. pont második bekezdése helyébe következő
rendelkezés lép:
„Tudomásul veszem, hogy a kérelemben közölt jövedelmi adatok valódiságát a szociális igazgatásról és a szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 10. §-ának (7) bekezdése alapján a szociális hatáskört gyakorló szerv – az állami
adóhatóság illetékes adóigazgatósága útján – ellenőrizheti.”
(4) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 3. számú mellékletének kitöltési tájékoztató része II. 1. pontjában és
9. számú mellékletének kitöltési tájékoztató része II. 1. pontjában a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe
a „rendvédelmi szervek, a NAV” szöveg, 3. számú mellékletének IV. pontjában és a 9. számú melléklet IV. pontjában
„az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal hatáskörrel és illetékességgel rendelkező igazgatósága” szövegrész helyébe
„a NAV hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóigazgatósága” szöveg lép.
111. § (1) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 2. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[2. § E rendelet alkalmazásában]
„b) igénybevevő: a Magyar Honvédség (a továbbiakban: Honvédség), a rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal vámszervei és nyomozóhatósági szervei (a rendvédelmi szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszervei és nyomozóhatósági szervei a továbbiakban együtt: rendvédelmi szervek) és a Hvt. 43. §-ában
meghatározott honvédelemben közreműködő szervek,”
(2) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 54. § (1) bekezdésében a „Honvédség” szövegrész helyébe a „Honvédség, a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
112. § (1) Az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával meg valósuló, és egyes nemzetközi
megállapodások alapján finanszírozott programok monitoring rendszerének kialakításáról és működéséről szóló
102/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az MVB tagjai: az Európai Bizottság képviselője, a Nemzeti Programengedélyező Tisztviselő, a Nemzetgazdasági
Minisztérium, a Külügyminisztérium és az NFÜ képviselője. Állandó meghívottként részt vesz a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal Központi Hivatala OLAF Koordinációs Iroda (a továbbiakban: OLAF Koordinációs Iroda) képviselője,
a Magyar Államkincstár képviselője. Megfigyelőként részt vesz a Bizottság munkájában az Állami Számvevőszék,
az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság, valamint az időközi értékelést végző szervezet képviselője.”
(2) Az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával meg valósuló, és egyes nemzetközi
megállapodások alapján finanszírozott programok monitoring rendszerének kialakításáról és működéséről szóló
102/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„13. § (1) A SAMB elnöke az Indikatív Programban a Schengen Alap meg valósításáért kijelölt Felelős Személy. Tagjai:
a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (CFCU), az NFÜ, valamint a szakmai közreműködő szervezetek
képviselői. Állandó meghívottként vesznek részt az Európai Bizottság, a végső kedvezményezettek,
a Nemzetgazdasági Minisztérium, az OLAF Koordinációs Iroda és az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság
képviselői.”
113. § (1) A fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[(4) Az adókedvezmény akkor vehető igénybe, ha a kérelem, illetve a bejelentés benyújtásának napjától a kötelező
üzemeltetési időszakban vagy – ha az későbbi időpont – az adókedvezmény igénybevételének utolsó adóévéig]
„a) az adózónál az állami adóhatóságnál, az önkormányzati adóhatóságnál, valamint a vámhatóságnál nyilvántartott
adótartozás miatt – ide nem értve a késedelmi pótlék miatt fennálló tartozást – az állami adóhatóság, illetve
az önkormányzati adóhatóság végrehajtási eljárást nem indított, vagy indított ugyan, de azt sikeresen foganatosította
vagy az eljárás keretében fizetési könnyítést engedélyezett, amelynek feltételeit az adózó betartotta;”
(2) A fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 3. számú melléklet IV. pont h) alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[Az adózó kijelenti, hogy]
„h) a kérelem benyújtásakor nem áll az állami, az önkormányzati adóhatóságnál vagy a vámhatóságnál nyilvántartott
adótartozás – ide nem értve a késedelmi pótlék miatti tartozást – miatt az állami, illetve az önkormányzati
adóhatóságnál végrehajtási eljárás alatt;”
114. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (8) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(8) A Kormány a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény 10/C. §-ában meghatározott szakhatóságként
azokban az eljárásokban, ahol első fokon
a) a NAV Békés Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága jár el, első fokú eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság
Dél-alföldi Regionális Igazgatóságát, másodfokú eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatalát,
b) a NAV Komárom-Esztergom Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága jár el, első fokú eljárásban a Nemzeti
Közlekedési Hatóság Közép-dunántúli Regionális Igazgatóságát, másodfokú eljárásban a Nemzeti Közlekedési
Hatóság Központi Hivatalát, és
c) a NAV Vas Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága jár el, első fokú eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság
Nyugat-dunántúli Regionális Igazgatóságát, másodfokú eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatalát
jelöli ki.”
(2) A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 8/B. § (2) bekezdés g) pontjában a „Vám- és
Pénzügyőrség Országos Parancsnokságát” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal Repülőtéri
Főigazgatóságát” szöveg, az 5. számú melléklet I.3. pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség területileg illetékes középfokú
szerve” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal területileg illetékes megyei vám- és pénzügyőri
igazgatósága” szöveg, a „Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és
Vámhivatal területileg illetékes vám- és pénzügyőri regionális főigazgatósága”, a III.4. pontjában a „Vám- és
Pénzügyőrség területileg illetékes középfokú szerve” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal területileg
illetékes megyei vám- és pénzügyőri igazgatósága” szöveg, a „Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal területileg illetékes vám- és pénzügyőri regionális főigazgatósága”
szöveg, a IV.3. pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség területileg illetékes középfokú szerve” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal területileg illetékes megyei vám- és pénzügyőri igazgatósága” szöveg, a „Vám- és
Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal területileg illetékes
vám- és pénzügyőri regionális főigazgatósága” szöveg lép.
115. § A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala létrehozásáról, feladatairól és hatásköréről
276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 16/C. § (6) bekezdésében „az APEH” szövegrész helyébe „a NAV” szöveg lép.
116. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdés e) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) Az ONYF az (1) bekezdésben meghatározott feladatain túl]
„e) szakmai szempontból segíti és ellenőrzi jogszabály alapján a nyugdíjbiztosítás szervezetén kívüli, ellátást
megállapító és folyósító tevékenységet, ideértve a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek
nyugdíj-megállapítási tevékenységét is, továbbá a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak a Hszt.-én alapuló
nyugdíj-megállapítási tevékenységét is,”
117. § A Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 312/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdésében a „rendvédelmi
szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
118. § Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló
362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdésében és (4) bekezdés d) pontjában a „Magyar Honvédség”
szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
119. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, az Európai Halászati Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból támogatott programok és intézkedések pénzügyi, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról,
lebonyolításának rendjéről szóló 82/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés d)–e) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA), az Európai
Halászati Alap (a továbbiakban: EHA), valamint az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (a továbbiakban: EMGA),
(a továbbiakban együtt: alapok) által finanszírozott programok és intézkedések pénzügyi tervezésében, pénzügyi és
számviteli lebonyolításában részt vevő alábbi szervekre:]
„d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Központi Hivatalának OLAF Koordinációs Irodájára mint
a szabálytalanságok kezelésében közreműködő szervre,
e) a NAV adóztatási szerveire (a továbbiakban: állami adóhatóság) mint az adók módjára behajtandó köztartozásnak
minősülő fizetési kötelezettség beszedésére irányuló végrehajtási eljárást lefolytató adóhatóságra,”
(2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, az Európai Halászati Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból támogatott programok és intézkedések pénzügyi, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról,
lebonyolításának rendjéről szóló 82/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 23. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„23. § (1) Minden negyedévet követő negyvenkét napon belül az MVH köteles összesített jelentést küldeni a NAV
Központi Hivatala OLAF Koordinációs Irodája és az államháztartásért felelős miniszter részére a tapasztalt
szabálytalanságokról vagy visszaélésekről, az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről, valamint a folyamatban
lévő államigazgatási, bírósági eljárások helyzetéről, amelyet minden esetben másolatban megküld az irányító hatóság
részére.
(2) A szabálytalanságok és csalások megelőzése érdekében az MVH saját szervezetén belül kijelöl egy szervezeti
egységet a NAV Központi Hivatala OLAF Koordinációs Irodájával való együttműködés biztosítására.”
120. § (1) Az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételéről, valamint a külön
meghatározott személyek tekintetében fennálló egészségügyi ellátás rendjéről szóló 175/2007. (VI. 30.) Korm.
rendelet 1. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[1. § E rendelet alkalmazásában:]
„e) rendvédelmi szervek: a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (4) bekezdés f) pontja és az (5) bekezdése szerinti szervek;”
(2) Az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételéről, valamint a külön
meghatározott személyek tekintetében fennálló egészségügyi ellátás rendjéről szóló 175/2007. (VI. 30.) Korm.
rendelet 1. § f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[1. § E rendelet alkalmazásában:]
„f) a rendvédelmi szervek személyi állománya: a rendvédelmi szerveket felügyelő minisztériumok, valamint
a rendészetért felelős miniszter irányítása alá tartozó szerveknél foglalkoztatott hivatásos állomány, az itt
foglalkoztatott köztisztviselők, közalkalmazottak és a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény hatálya alá
tartozó munkavállalói, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományából a hivatásos állományú tagok, valamint
Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományából azok, akik 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrség
közalkalmazotti állományába tartoztak, továbbá a BM oktatási intézményeinek (Rendőrtiszti Főiskola, rendészeti
szakközépiskolák) hallgatói, tanulói.”
121. § (1) Az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló 180/2007. (VII. 3.) Korm. rendelet 1. § (7) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(7) A Főfelügyelőség a hulladék szállítására vonatkozó eljárásáról
a) hulladék behozatala esetén a hasznosítás helye szerinti környezetvédelmi felügyelőséget, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Központi Hivatalát, valamint veszélyes hulladék esetén az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot (a továbbiakban: OKF),
b) hulladék kivitele esetén a hulladék termelőjének (birtokosának) telephelye szerinti illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, a NAV Központi Hivatalát, valamint veszélyes hulladék esetén az OKF-t,
c) hulladéknak az országon történő átszállítása esetén a NAV Központi Hivatalát, valamint veszélyes hulladék esetén
az OKF-t értesíti.”
(2) Az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló 180/2007. (VII. 3.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésében
a „határvámhivataloknál” szövegrész helyébe a „határkirendeltségeknél” szöveg lép.
(3) Az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló 180/2007. (VII. 3.) Korm. rendelet 4. § (6) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(6) A Főfelügyelőségnek – a NAV Központi Hivatalának bevonásával – az illegális szállítások megelőzésének és
felderítésének megkönnyítése érdekében rendszeresen együtt kell működnie a szomszédos országok illetékes
hatóságaival, közös ellenőrzések szervezésével is.”
(4) Az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló 180/2007. (VII. 3.) Korm. rendelet 4. számú melléklete helyébe
e rendelet 8. számú melléklete lép.
122. § Az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdésében a „rendvédelmi
szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
123. § A szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott szakkérdésekben
kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet
4. számú melléklet 1. p) pontjában és 7. pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség Vegyvizsgáló Intézete” szövegrész
helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete” szöveg lép.
124. § (1) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
14/A. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[14/A. § (1) Kormány a megyei rend őr-főkapitányságnak]
„b) a korlátozott forgalmú határátkelőhelynek a forgalmi jellegtől eltérő eseti igénybevételének engedélyezésére
irányuló, nem az Európai Unió tagállamával közös határszakaszon lévő határátkelőhelyet érintő eljárásában, – annak
elbírálása kérdésében, hogy biztosítottak-e a vámeljárás feltételei – első fokú eljárásban a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a továbbiakban: NAV) területileg illetékes megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságát, illetve az 1. és 2. számú
Repülőtéri Igazgatóságát, másodfokú eljárásban a NAV vám- és pénzügyőri főigazgatóságát, illetve Repülőtéri
Főigazgatóságát szakhatóságként jelöli ki.”
(2) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
14/A. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) A Kormány a megyei rend őr-főkapitányságnak, illetve a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságnak a nem Európai Uniós
tagállammal közös határszakaszon létesítendő ideiglenes határátkelőhely megnyitására irányuló, valamint az Európai
Unión kívülről érkező vagy az Európai Unión kívülre induló légi jármű esetén ideiglenes határátkelőhely repülőtéren történő
megnyitására irányuló eljárásában,]
„a) – annak elbírálása kérdésében, hogy biztosítottak-e a vámeljárás feltételei – első fokú eljárásban a NAV területileg
illetékes vám- és pénzügyőri igazgatóságát, illetve az 1. és 2. számú Repülőtéri Igazgatóságát, másodfokú eljárásban
a NAV vám- és pénzügyőri főigazgatóságát, illetve Repülőtéri Főigazgatóságát,”
[szakhatóságként jelöli ki.]
(3) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
11. § (3) bekezdés d) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a továbbiakban: NAV)” szöveg, a 14/A. § (4) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságával”
szövegrész helyébe a „NAV Központi Hivatalával” szöveg lép.
125. § A határterületről, valamint a határátkelőhely területére nem határátlépés céljából történő belépés és tartózkodás
szabályairól szóló 330/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében a „rendvédelmi szerv” szövegrész helyébe
a „rendvédelmi szerv, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
126. § (1) A meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásának szabályairól szóló 68/2009.
(IV. 2.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Magyar Honvédségnél, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló törvény szerinti rendvédelmi szerveknél, továbbá a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál
az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a 4. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál
az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a hivatásos állomány tekintetében a 4. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki.”
(2) A meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásának szabályairól szóló 68/2009.
(IV. 2.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A meghagyási névjegyzéken a Magyar Honvédségnél, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény szerinti rendvédelmi szerveknél, továbbá a katonai
nemzetbiztonsági szolgálatoknál foglalkoztatott hadkötelesek munkakörét nem kell feltüntetni. A Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnál a hadköteles hivatásos állományú tagok munkakörét nem kell feltüntetni.”
(3) A meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásának szabályairól szóló 68/2009.
(IV. 2.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Magyar Honvédségnél, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló törvény szerinti rendvédelmi szerveknél, továbbá a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál
az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a 4. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál
az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a hivatásos állomány tekintetében a 4. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki.”
(4) A meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásának szabályairól szóló 68/2009.
(IV. 2.) Korm. rendelet 1. számú melléklet I. kategória 8. pontjában a „2006. évi LVII. törvény 6. § (1) bekezdésében”
szövegrész helyébe a „törvényben” szöveg, az 1. számú melléklet II. kategória 10. pontjában a „2006. évi LVII. törvény”
szövegrész helyébe a „törvény” szöveg lép.
127. § A szakképzettséggel rendelkező, pályakezdő álláskeresők munkatapasztalat-szerzésének és a létszámleépítések
megelőzése érdekében a részmunkaidős foglalkoztatás támogatásáról szóló 70/2009. (IV. 2.) Korm. rendelet 1. §
c) pontjának ca) alpontjában a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, illetve a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
128. § Az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló 204/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet
1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § E rendelet hatálya kiterjed az állami vezetőkre, az autonóm államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek
kivételével a központi államigazgatási szervek, azok területi és helyi szervei, valamint a Kormány általános hatáskörű
területi szerve állományába tartozó személyekre, ide nem értve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú
tagjait.”
129. § (1) Az egyes fémek begyűjtésével és értékesítésével összefüggő visszaélések visszaszorításáról szóló 2009. évi LXI. törvény
végrehajtásáról szóló 312/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: FémVhr.) 1. § (1) bekezdése helyébe az alábbi
rendelkezés lép:
„1. § (1) A Kormány fémkereskedelmi hatóságként a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) vámszervét
jelöli ki.”
(2) A FémVhr. 2. § (1) bekezdése a következő d) és e) ponttal egészül ki:
[2. § E rendelet alkalmazásában:]
„d) engedélyező vámszerv: a NAV kérelmező székhelye szerint illetékes alsó fokú vámszerve, fővárosi vagy Pest megyei
székhelyű kérelmező esetében a NAV Kelet-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága, illetve azon, jogszabályban
meghatározott kiemelt adózók tekintetében, akiknek a székhelye a NAV Közép- magyarországi Regionális Vám- és
Pénzügyőri Főigazgatóság illetékességi területén található, a NAV Kiemelt Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri
Igazgatósága,
e) telephely szerint illetékes vámszerv: a kérelmezőnek az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő
telephelye szerint illetékes alsó fokú vámszerv.”
(3) A FémVhr. a következő 2/A. §-sal egészül ki:
„2/A. § A telephely szerint illetékes vámszerv is jogosult – ide nem értve a kérelmező fővárosi vagy Pest megyei
telephelyeit – az illetékességi területén lévő telephely helyszíni ellenőrzésének, illetve hatósági ellenőrzésének
elvégzésére. Az ellenőrzést követő hatósági eljárást, illetve hatósági döntést ilyen esetben is az engedélyező vámszerv
folytatja le, illetve hozza meg.”
(4) A FémVhr. 3. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„3. § (1) A fémkereskedelmi engedély iránti kérelmet az 1. számú melléklet szerinti adattartalmú, a fémkereskedelmi
hatóság honlapján közzétett formátumban, az engedélyező vámszervhez kell benyújtani.”
(5) A FémVhr. 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az engedélyező vámszerv hivatalból ellenőrzi, hogy az engedélyt kérő – a szolgáltatási engedély iránti kérelme
benyújtásának időpontjában – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint
köztartozásmentes adózónak minősül-e.”
(6) A FémVhr. 5. § (3) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(3) Az engedélyező vámszerv a fémkereskedelmi engedélyt a 2. számú melléklet szerinti adattartalmú
nyomtatványon adja ki. Az engedélyező vámszerv a fémkereskedelmi engedélybe foglalja vagy 8 napon belül
a fémkereskedelmi engedélyhez csatolja a kérelemhez benyújtott nyilvántartás mintájának jóváhagyását vagy
a számítógépes nyilvántartás-vezetést engedélyező határozatot. Az engedélyező vámszerv, illetve az engedélyező
vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a telephely szerint illetékes vámszerv
a nyilvántartást az engedély kiadását követő 10 napon belül köteles hitelesíteni. A fémkereskedőnek
a fémkereskedelmi tevékenység tényleges megkezdését megelőző legalább 10. napig kell kérnie a nyilvántartás
hitelesítését.”
(7) A FémVhr. 6. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A bejelentési kötelezettséggel járó változást az engedélyező vámszervhez a változás bekövetkeztétől számított
10 napon belül – az anyagkísérő okmány aláírására jogosultak személyének változása esetén haladéktalanul – be kell
jelenteni. A bejelentés az 1. számú melléklet szerinti engedélykérelem formanyomtatványán teljesíthető, amely –
a kizárólag a fémkereskedő székhelyének, levelezési címének, cégvezetője, kapcsolattartó személye és az anyagkísérő
okmány aláírására jogosultak adatainak, pénzforgalmi számlaszámára és számlavezető pénzintézetére vonatkozó
adatainak megváltozása kivételével – a fémkereskedelmi engedély módosítása iránti kérelemnek minősül.
Az engedély módosításának nem minősülő adatváltozásokat az engedélyező vámszerv alakszerű hatósági határozat
nélkül vezeti át a nyilvántartáson.”
(8) A FémVhr. 6. § (4) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(4) Az engedélyező vámszerv a módosítás iránti kérelemben foglaltak alapján
a) bevonja
aa) a fémkereskedelmi engedélyt vagy
ab) a betétlapot, és
b) kiadja
ba) az új fémkereskedelmi engedélyt vagy
bb) a betétlapot. A fémkereskedőnek egyik telephelyre vonatkozó engedélye megszűnése esetén az engedélyező
vámszerv a telephelyre vonatkozó betétlapot vonja be.”
(9) A FémVhr. 9. § (3) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(3) Pénzügyi biztosítékként olyan bankgarancia fogadható el, amely
a) a kedvezményezett által kiadott határozatban előírt összegre szól és meghatározott határnapig érvényes,
b) eredeti bankgarancia, és amelyben a garanciát vállaló hitelintézet arra vállal kötelezettséget, hogy a Fémtv. 8. §
(3) bekezdése szerinti esetekben, a kedvezményezett igénybejelentése alapján, feltétel nélkül – a banki forgalom
szabályozására vonatkozó előírások szerint, de legfeljebb 3 banki napon belül – teljesít,
c) a fizetési igény bejelentésére az engedélyező vámszervet kizárólagos kedvezményezettként jelöli meg,
d) visszavonhatatlan vagy kizárólag a kedvezményezett jóváhagyásával visszavonható.”
(10) A FémVhr. 11. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Az engedélyezett nyilvántartó, illetve a bizonylat-kiállító program módosított változatára való áttérést – kivéve, ha
a módosítás a törzsadatok változása miatt szükséges – az engedélyező vámszervhez elő zetesen be kell jelenteni, és
egyidejűleg kérni kell a módosított program engedélyezését. Az engedélyező vámszerv a programmódosítást
a kérelem benyújtását követő 8 napon belül engedélyezi vagy elutasítja. Az engedélyező határozatban
meghatározásra kerül a módosított nyilvántartó, illetve bizonylat-kiállító program használatának kezdő időpontja is.”
(11) A FémVhr. 12. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„12. § (1) A nyilvántartó program adatbázisának helyreállítása az engedélyező vámszervhez, illetve az engedélyező
vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a telephely szerint illetékes vámszervhez történő
elő zetes bejelentés alapján végezhető. A bejelentésnek tartalmaznia kell az adatbázis helyreállításának okát, pontos
helyét és idejét. A bejelentésben foglaltakat az engedélyező vámszerv, illetve a telephely szerint illetékes vámszerv
a helyszínen ellenőrizheti.
(2) Az engedélyezett programtól eltérő program használata vagy az engedélyezett program a 10. § (2)–(3) bekezdése
rendelkezéseinek megsértése melletti használata esetén az engedélyező vámszerv manuális nyilvántartás-vezetési
kötelezettséget ír elő, és a nyilvántartó program használatára kiadott engedélyt a manuális nyilvántartás
hitelesítésének napjával visszavonja.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntés kézhezvételétől számított 8 napon belül a fémkereskedő köteles a manuális
nyilvántartást benyújtani az engedélyező vámszervhez, amely azt – a benyújtástól számított 8 napon belül –
jóváhagyja és ezzel egyidejűleg hitelesíti, vagy elutasítja, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül
lévő telephelye tekintetében jóváhagyott manuális nyilvántartást – a jóváhagyással egyidejűleg – megküldi
a telephely szerint illetékes vámszervhez, amely azt 10 napon belül hitelesíti.”
(12) A FémVhr. 24. § (5) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(5) Az anyagkísérő okmányt a fémkereskedő az engedélyező vámszerv engedélye alapján számítógéppel előállíthatja
az engedélyező vámszerv által kiadott, az engedélyben meghatározott sorszámtartományon belüli azonosító számok
felhasználásával. A tárgyhót követő hónap 20. napjáig engedélyes a tárgyhóban felhasznált, számítógéppel előállított
anyagkísérő okmányok azonosító számait megadja az engedélyező vámszervnek, vagy amennyiben a tárgyhóban
nem állított ki anyagkísérő okmányt, erről tájékoztatja az engedélyező vámszervet.”
(13) A FémVhr. 4. § (1) és (2) bekezdésében „A területileg illetékes vám- és pénzügyőri hivatal” szövegrész helyébe „Az
engedélyező vámszerv, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében
a telephely szerint illetékes vámszerv” szöveg, az 5. § (2) bekezdésében „A regionális ellenőrzési központ” szövegrész
helyébe „Az engedélyező vámszerv” szöveg, a 9. § (2) bekezdésben „a területileg illetékes regionális ellenőrzési
központ” szövegrész helyébe „az engedélyező vámszerv, mint kedvezményezett” szöveg, a 9. § (9) bekezdésben „a
regionális ellenőrzési központhoz” szövegrész helyébe „az engedélyező vámszervhez” szöveg, a 10. §
(1) bekezdésében, a 10. § (4) bekezdés c) pontjában „a regionális ellenőrzési központ” szövegrész helyébe „az
engedélyező vámszerv” szöveg, a 11. § (1) bekezdésében a „a regionális ellenőrzési központhoz” szövegrész helyébe
a „az engedélyező vámszervhez” szöveg, a 13. § (1) és (2) bekezdésében „a területileg illetékes vám- és pénzügyőri
hivatalhoz” szövegrész helyébe „az engedélyező vámszervhez, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén
kívül lévő telephelye tekintetében a telephely szerint illetékes vámszervhez” szöveg, a 13. § (3) bekezdésében „a
területileg illetékes vám- és pénzügyőri hivatallal” szövegrész helyébe a „az engedélyező vámszervvel, illetve
az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a telephely szerint illetékes
vámszervvel” szöveg, a 13. § (4) bekezdésében „a regionális ellenőrzési központ” szövegrész helyébe „az engedélyező
vámszerv” szöveg, a 20. § (2) bekezdésében „a területileg illetékes vám- és pénzügyőri hivatalhoz” szövegrész helyébe
„az engedélyező vámszervhez, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye
tekintetében a telephely szerint illetékes vámszervhez” szöveg, a 20. § (16) bekezdésében a „kötelezettségét
adattartalmát a 3. számú melléklet” szövegrész helyébe a „kötelezettség adattartalmát a 3. számú melléklet, ” szöveg,
a 24. § (1) bekezdésében az „anyagokra” szövegrész helyébe az „anyagok” szöveg, a 24. § (4) bekezdésében „a Vám- és
Pénzügyőrség Központi Ellenőrzési Parancsnoksága” szövegrész helyébe „az engedélyező vámszerv” szöveg lép.
(14) A FémVhr. 1. számú melléklete helyébe e rendelet 9. számú melléklete, a 2. számú melléklete helyébe e rendelet
10. számú melléklete lép.
130. § A válság következtében munkahelyüket elvesztő személyek foglalkoztatásának elősegítését célzó támogatásról szóló
356/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. § a) pontjában a „rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „rendvédelmi
szervek, illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
131. § A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 14. §
(2) bekezdés d) pontjában a „Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek” szöveg lép.
132. § A Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III. 26.) Korm. rendelet 43. § (5) bekezdésében a „rendvédelmi szerveknél” szövegrész helyébe a „rendvédelmi
szerveknél, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál” szöveg, az 52. § (3) és (4) bekezdésében a „rendvédelmi szervek”
szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
133. § (1) A repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének, valamint a leszállóhely létesítésének és
megszüntetésének szabályairól szóló 159/2010. (V. 6.) Korm. rendelet 37. §. (3) bekezdés c) pontja helyébe az alábbi
rendelkezés lép:
[(3) A miniszter a nemzetközi repülőtérré nyilvánítási eljárás során megvizsgálja, hogy]
„c) a repülőtéren az állandó határátkelőhely, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak az Európai Unió külső
vámhatárán működő szerve működéséhez szükséges feltételek biztosítottak-e.”
(2) A repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének, valamint a leszállóhely létesítésének és
megszüntetésének szabályairól szóló 159/2010. (V. 6.) Korm. rendelet 2. számú mellékletének 1.2. pontja helyébe
az alábbi rendelkezés lép:
„1.2. a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak az Európai Unió külső vámhatárán működő szerve működéséhez szükséges
feltételek,”
134. § Az országos nukleárisbaleset-elhárítási rendszerről szóló 167/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 1. számú melléklet
2.10. pontjában „a rendvédelmi szervek országos parancsnokságai” szövegrész helyébe a „a rendvédelmi szervek
országos parancsnokságai és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala” szöveg, a 3.5. pontjában
„a rendvédelmi szervek területi és helyi parancsnokságai” szövegrész helyébe „a rendvédelmi szervek területi és helyi
parancsnokságai, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal közép- és alsó fokú vámszervei és nyomozóhatósági szervei”
szöveg lép.
135. § A polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a Légiközlekedés Védelmi Bizottság jogköréről, feladatairól és
működésének rendjéről szóló 169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 16. § c) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV)” szöveg, a 25. § (6) bekezdésében
a „rendvédelmi szervek,” szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek, a NAV,” szöveg, a 26. §-ban a „mind a repülőtér
üzemben tartója, mind a rendvédelmi szerv” szöveg helyébe a „mind a repülőtér üzemben tartója, mind a NAV, mind
pedig a rendvédelmi szerv” szöveg lép.
136. § Az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről
 szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésében a „rendvédelmi szerv” szövegrész helyébe
a „rendvédelmi szerv, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervei és nyomozóhatósági szervei” szöveg lép.
137. § (1) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 75. § (2) bekezdésének h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) A miniszter az államháztartásért és költségvetési politikáért való felelőssége körében]
„h) előkészíti különösen az államháztartásról, a központi költségvetésről, a zárszámadásról, a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai költségvetéséről és zárszámadásáról, az elkülönített állami pénzalapok költségvetéséről és
zárszámadásáról, a helyi és kisebbségi önkormányzatok gazdálkodásáról, a részükre nyújtandó támogatásokról,
az államháztartási belső ellenőrzési rendszerekről, a társadalmi szervezetek gazdálkodási rendjéről, az állami
beruházások finanszírozásának és pénzügyi lebonyolításának rendjéről, valamint a szerencsejátékról szóló
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,”
(2) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 75. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(3) A miniszter az adópolitikáért való felelőssége körében]
„a) előkészíti különösen az államháztartás alrendszereit illető befizetési kötelezettségekről (adók, illetékek, vámok,
egyéb járulékok, hozzájárulások és egyéb befizetési kötelezettségek; a továbbiakban együtt: adók), a normatív, nem
termelési típusú állami támogatásokról, a helyi adókról, az adózás rendjéről, a vámjog és vámeljárás szabályozásáról,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal rendészeti feladatainak ellátásáról szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben
törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeleteket ad ki,”
(3) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 75. § (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(3) A miniszter az adópolitikáért való felelőssége körében]
„c) meghatározza a Nemzeti Adó- és Vámhivatal feladatai teljesítésének éves követelményeit,”
(4) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 75. § (3) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(3) A miniszter az adópolitikáért való felelőssége körében]
„g) gyakorolja a méltányossági jogkört a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveinek hatáskörébe utalt szabálysértési
ügyekben,”
(5) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 75. § (3) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(3) A miniszter az adópolitikáért való felelőssége körében]
„h) felügyeli a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt és az önkormányzati adóhatóságokat.”
138. § A Terrorelhárítási Központról szóló 232/2010. (VIII. 19.) Korm. rendelet 6. § a) pontjában a „rendvédelmi szervek”
szövegrész helyébe a „rendvédelmi szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
Hatályon kívül helyező rendelkezések 139. § (1) Hatályát veszti a pénzügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és
a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól szóló 17/2003. (VII. 1.)
PM–IM együttes rendelet 1–5. §-a és 7. §-a.
(2) Hatályát veszti a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 60. §-a, 61. §-a és 62. §-a.
(3) Hatályát veszti a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelet 87. § (6) bekezdése.
(4) Hatályát veszti az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő
vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004. (IV. 29.) Korm.
rendelet 2. számú melléklet 3.2. pontja nyitó szövegrészében a „vám- és pénzügyőrségi” szövegrész.
(5) Hatályát veszti a szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott
szakkérdésekben kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.)
Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése, 6. § (3) bekezdése, valamint a 2. számú melléklet 12. pontjában a „Vám- és
Pénzügyőrség Vegyvizsgáló Intézete” szövegrész.
(6) Hatályát veszti a FémVhr. 3. § (2) bekezdés a) pontja.
140. § (1) E rendelet 72. §–138. §-ai, továbbá a 139. § (1)–(3) bekezdése és (5)–(6) bekezdése 2011. január 2-án hatályát veszti.
(2) E rendelet 139. § (4) bekezdése 2013. január 2-án hatályát veszti.
(3) E rendelet 66. §-a, 67. §-a, 69. §-a és 70. §-a 2012. január 1-jén hatályát veszti.
(4) Ez a § 2013. január 3-án hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök