text:
20/2018. (XII. 21.) PM rendelete a pénzügyőri intézkedések és a kényszerítő eszközök alkalmazásáról, valamint az elfogott, előállított, őrizetbe vett és fogva tartott személyek őrzésének és kísérésének eljárási szabályairól.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82. § c) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 1.  melléklet F)  pontjában foglalt táblázat 4. sorában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
40.  § (1)  bekezdés 20.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E  rendeletet a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a  továbbiakban: NAV tv.) III. Fejezete
szerinti, a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) hivatásos állományú tagjának (a  továbbiakban:
pénzügyőr) szolgálati feladatai végrehajtását elősegítő pénzügyőri intézkedések (a  továbbiakban: intézkedés),
a jogszerű intézkedést biztosító kényszerítő eszközök alkalmazása, illetve az elfogott, az előállított, az őrizetbe vett
és a fogva tartott személyek őrzése és kísérése során kell alkalmazni.
1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) ellenőrző-átengedő pont: útzár alkalmazása esetén olyan előre meghatározott hely, amely az  áthaladó
személy- és járműforgalom ellenőrzésére szolgál;
b) ellenszegülés: olyan magatartás tanúsítása, amely során az  intézkedés alá vont személy a  számára
jogszerűen adott pénzügyőri utasításokat nem hajtja végre, de tevőleges ellenszegülést nem mutat,
illetve olyan célzatos, fizikai erőkifejtéssel járó tevékenység, amely a  pénzügyőrt jogszerű intézkedésének
megkezdésében, folytatásában vagy befejezésében akadályozza, így különösen, ha valaki élet, testi épség
elleni fenyegetéssel vagy fizikai erőszakkal akadályozza, hogy a pénzügyőr a jogszerű intézkedés során vagy
annak foganatosítása érdekében valahová belépjen, valahol tartózkodjon, valahonnan távozzon, valakit
személyes szabadságában korlátozzon, illetve valakivel szemben intézkedést foganatosítson, az ellenszegülés
lehet:
ba) támadás: olyan magatartás, amelyet az  a  személy valósít meg, aki az  intézkedő pénzügyőrre,
valamint a támogatására vagy védelmére kelt személyre támad;
bb) aktív ellenszegülés: olyan magatartás, amelyet az  a  személy valósít meg, aki az  intézkedés során
a  számára jogszerűen adott pénzügyőri utasításokat nem hajtja végre, nem veti magát alá
a jogszerű intézkedésnek, és magatartásával fizikai erőkifejtés útján is igyekszik azt megakadályozni,
de magatartása nem minősül támadásnak;
bc) passzív ellenszegülés: olyan magatartás, amelyet az  a  személy valósít meg, aki az  intézkedés
során a  számára jogszerűen adott pénzügyőri utasításokat nem hajtja végre, de tevőlegesen
ellenszegülést nem mutat, azaz magatartása nem minősül aktív ellenszegülésnek;
c) feltartóztatás: az a szolgálati tevékenység, amely során a pénzügyőr azt a személyt,
ca) aki a személyazonosságának igazolását megtagadja,
cb) akitől felvilágosítást kér,
cc) akivel szemben a NAV tv. 36/N. § (1) bekezdése szerinti gyanú merül fel,
az intézkedés helyszínének elhagyásában korlátozza vagy a  további intézkedés megtételéig a  helyszín
elhagyásában megakadályozza;
d) fogdán kívüli őrzés: az a szolgálati tevékenység, amely során a pénzügyőr az elfogott, az előállított, az őrizetbe
vett és a fogva tartott személy biztonságos őrzéséről fogdán kívül, meghatározott helyen gondoskodik;
e) helyszínbiztosítás: a  NAV tv. 36/I.  §-a szerinti szolgálati tevékenység, amelyet a  pénzügyőr bűncselekmény,
szabálysértés, illetve baleset helyszínén, a szemle előtt, annak során, szükség esetén azt követően a helyszín
őrzésére és lezárására, a nyomok és anyagmaradványok biztosítására foganatosít;
f ) kisebb súlyú jogsértő cselekmény: minden olyan jogsértő cselekmény, amely nem sérti vagy veszélyezteti
az  intézkedést végrehajtó vagy más személy életét, testi épségét, egészségét, anyagi javait, a  személyi
szabadság korlátozása helyének rendjét vagy az  őrzésbiztonságot, továbbá olyan jogsértő cselekmény,
amelynek megakadályozása miatti más szolgálati feladat elmulasztása nagyobb hátrányt eredményez, mint
amekkora hátrányt ezen jogsértő cselekmény okoz;
g) kísérés: az a szolgálati tevékenység, amely során az elfogott, az előállított, az őrizetbe vett vagy a fogva tartott
személyt felügyelet mellett meghatározott szervhez vagy helyre szállítják;
h) rendkívüli esemény: az  intézkedés során bekövetkező minden olyan esemény, tevékenység vagy mulasztás,
amely az intézkedés alá vont, az intézkedést végrehajtó vagy más személy életét, testi épségét, egészségét,
anyagi javait, a  személyi szabadság korlátozása helyének rendjét vagy az  őrzésbiztonságot sérti vagy
veszélyezteti;
i) súlyosabb sérelemmel fenyegető helyzet: az  életet, testi épséget, egészséget veszélyeztető helyzet, ennek
hiányában több jogsértő magatartás közül az  a  jogsértő magatartás, amelyet jogszabály súlyosabb
joghátránnyal súlyt.
2. Intézkedési kötelezettség 3. § A  pénzügyőr az  intézkedés megkezdése előtt köteles felmérni, hogy rendelkezésére állnak-e azok az  eszközök,
illetve birtokában van-e azoknak a  képességeknek, amelyekkel az  intézkedést eredményesen be tudja fejezni.
E feltételek esetleges hiányáról soron kívül köteles jelentést tenni a szolgálati elöljárójának, és az adott intézkedést
– halaszthatatlan eset kivételével – csak megfelelő támogatás, segítség biztosítása esetén kezdheti meg.
4. § (1) A  NAV tv. 17/A.  § (1)  bekezdése szerinti alapfokú szaktanfolyammal vagy azzal – a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal
hivatásos szolgálati jogviszonyhoz, illetve rendészeti szakvizsgához kötött munkaköreiről, továbbá az  alapfokú
és középfokú szaktanfolyammal kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 40/2014. (XII. 29.) NGM rendelet 3.  § (1) és
(2) bekezdése alapján – egyenértékűnek minősülő szakképzettséggel (a továbbiakban együtt: szakképzettség) nem
rendelkező pénzügyőr kizárólag a szakképzettséggel rendelkező pénzügyőr irányításával intézkedhet.
(2) Ha a  szakképzettséggel nem rendelkező pénzügyőr önállóan olyan jogellenes cselekményt észlel, illetve olyan
jogellenes cselekményt hoznak tudomására, amellyel kapcsolatban a NAV tv. intézkedési jogosultsággal ruházza fel,
köteles arról a szolgálati elöljáróját értesíteni.
5. § (1) Több, egy időben szükséges intézkedés közül először a  súlyosabb sérelemmel fenyegető helyzetet elhárító
intézkedést kell foganatosítani.
(2) Ha a pénzügyőr a számára meghatározott szolgálati feladat végrehajtása során kisebb súlyú jogsértő cselekményt
észlel vagy ilyen jut a  tudomására, a  számára meghatározott szolgálati feladat végrehajtását folytatja azzal, hogy
a  szolgálati elöljárójának haladéktalanul jelentést tesz a  kisebb súlyú jogsértő cselekményről. A  szolgálati elöljáró
köteles soron kívül intézkedni az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező NAV szerv, illetve más hatóság,
szerv megkeresése és a szükséges intézkedések kezdeményezése érdekében.
(3) Szolgálati feladata végrehajtása során a pénzügyőr a számára meghatározott helyszínt, útvonalat kizárólag
a) a szolgálati elöljáró vagy a szolgálati feladat végrehajtásának a helye szerint illetékes NAV szervnél működő
ügyeleti szolgálat ügyeletesének erre vonatkozó utasítása vagy engedélye alapján hagyhatja el,
b) végszükség esetén hagyhatja el, vagy
c) abban az  esetben hagyhatja el, ha a  szolgálati elöljáró vagy a  szolgálati feladat végrehajtásának a  helye
szerint illetékes NAV szervnél működő ügyeleti szolgálat ügyeletese értesítésére nincs mód, és a  szolgálati
feladat helyszíne elhagyásának, illetve az  előírt útvonaltól történő eltérésnek az  elmulasztása az  élet- és
vagyonbiztonságra, valamint a költségvetés bevételeinek biztosítása tekintetében másként el nem hárítható
– a szolgálati feladatnál jelentősebb – hátrányt jelent.
3. A szolgálati fellépés módja 6. § (1) Az  intézkedést a  pénzügyőr – a  NAV tv. 35/A.  § (2)  bekezdésében meghatározottak közlését megelőzően  –
a  napszaknak megfelelő köszönéssel, az  intézkedés alá vont személy nemének, életkorának megfelelő
megszólítással, és ha intézkedés alá vont személy egyenruhát visel, tisztelgéssel kezdi meg.
(2) Ha a  pénzügyőr a  NAV-nál rendszeresített, a  polgári ruhára felölthető olyan – azonosító számmal is ellátott –
öltözetet visel, amely a  NAV állományába való tartozást nyilvánvalóvá teszi, úgy kell tekinteni, hogy a  szolgálati
feladatot egyenruhában hajtja végre.
(3) Ha az intézkedés alá vont személy a pénzügyőr felszólításának nem tesz eleget, a pénzügyőr „A törvény nevében!”
felszólítással figyelmezteti, hogy az intézkedés biztosítása, illetve az ellenszegülés elhárítása, megtörése érdekében
kényszerítő eszközt alkalmaz.
(4) Az  intézkedés során úgy kell eljárni, hogy a  pénzügyőr képes legyen az  ellene irányuló támadás, lefegyverzés
megelőzésére, valamint annak megakadályozására, hogy az  intézkedés szempontjából jelentőséggel nem bíró
külső körülmény elvonja a figyelmét a szolgálati feladat végrehajtásáról, vagy lekötöttségét jogellenes cselekmény
elkövetésére használják fel.
4. Az intézkedés akadályának elhárítása 7. § (1) Ha a  NAV tv. 35/B.  § (4)  bekezdésében meghatározott akadály (a  továbbiakban: akadály) eltávolítása
különleges szakértelmet igényel, szükség esetén a  pénzügyőr szakértelemmel rendelkező – lehetőség szerint
NAV foglalkoztatott – személy közreműködését veszi igénybe.
(2) A NAV tv. 35/B. § (4) bekezdésében meghatározott károkozásról az intézkedés befejezését követően haladéktalanul
jegyzőkönyvet kell felvenni.
II. FEJEZET
INTÉZKEDÉSEK 5. Felvilágosításkérés 8. § (1) Ha a  NAV tv. 36.  §-a alapján felvilágosítást adó személy adatainak ismerete további intézkedéshez, eljáráshoz
szükséges, a pénzügyőr a felvilágosítást adó személyt igazoltathatja.
(2) A felvilágosításkérés során megkérdezett személy feltartóztatását meg kell szüntetni, ha az intézkedés célját elérte
és a megkérdezett személy közreműködésére a továbbiakban nincs szükség.
6. Igazoltatás 9. § (1) Ha az  igazoltatás során az  igazoló okmány valódisága vagy az  igazoltatott személy személyazonossága kétséges,
a  pénzügyőr ellenőrző kérdéseket tehet fel, felszólítja az  igazoltatott személyt adatainak bemondására, és
a bemondott adatokat az igazoló okmányon szereplőkkel összehasonlítja.
(2) Az  igazoltatás során meg kell állapítani az  igazoltatott személy személyazonosságát, és – akinél ez  a  további
intézkedéshez, eljáráshoz szükséges vagy egyéb körülmények ezt indokolják – igazoltató lapon kell rögzíteni
a NAV tv. 36/A. § (3) bekezdése szerinti adatokat.
10. § (1) A NAV tv. 36/A. § (4) bekezdésén alapuló előállítás önmagában a lakóhelynek, tartózkodási helynek a NAV tv. 36/A. §
(1) bekezdés b) pontja szerinti igazolása hiányában nem alkalmazható.
(2) Ha a pénzügyőr a NAV tv. 36/A. § (2) bekezdése alapján más jelen lévő, ismert személyazonosságú személy közlését
fogadja el az  igazoltatott személy személyazonossága igazolásaként, az  igazoltatott személyre vonatkozóan
közölt adatokat – a NAV tv. 36/A. § (3) bekezdése szerinti egyéb körülmény által indokolt adatfelvétel keretében –
az igazoltató lapon rögzíteni kell.
11. § Az igazoltatás során – kivéve, ha az igazoltatásra a 8. § (1) bekezdése alapján kerül sor – a pénzügyőr ellenőrizheti
az  igazoltatott személy és az  igazoló okmány adatait a  Schengeni Információs Rendszerben, valamint a  körözött
személyek nyilvántartásában.
7. Ruházat, csomag és jármű átvizsgálása 12. § (1) A NAV tv. 36/B. § (1) és (2) bekezdése, illetve a NAV tv. 36/C. § (1) bekezdése szerinti intézkedéssel érintett személy
ruházata, csomagja, járműve, illetve a  nála lévő tárgyak előzetes figyelmeztetés után – legalább 2 fő pénzügyőr
jelenlétében – vizsgálható át.
(2) Az átvizsgálás megkezdése előtt az intézkedéssel érintett személyt fel kell szólítani, hogy a keresett tárgyat önként
adja át.
13. § (1) Ha a  ruházat átvizsgálását az  intézkedéssel érintett személlyel ellenkező nemű pénzügyőr végzi, arra csak
az  alsóruházati termékek és a  közvetlenül azok felett viselt felsőruházati termékek levétele nélkül, valamint a  test
felszínének közvetlen érintése nélkül – kivéve a  felfedezett, támadásra vagy önveszély okozására alkalmas tárgy
elvételével együtt járó érintést – kerülhet sor.
(2) A  pénzügyőr az  (1)  bekezdés szerinti átvizsgálásról, annak okáról és körülményeiről, valamint arról, hogy
az átvizsgálás miért volt halaszthatatlanul szükséges, legkésőbb a szolgálat végén írásbeli jelentést készít.
(3) A  ruházatnak a  közvetlenül az  alsóruházati termékek felett viselt felsőruházati termékek, illetve az  alsóruházati
termékek levétele mellett történő átvizsgálására kizárólag elkülönített helyiségben kerülhet sor. Az  átvizsgálást
csak az intézkedéssel érintett személlyel azonos nemű személy végezheti, más, az intézkedéssel érintett személlyel
azonos nemű személy jelenlétében. Az átvizsgálásról, annak okáról és körülményeiről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(4) A  NAV hatáskörébe tartozó szabálysértés esetén a  ruházat átvizsgálását halaszthatatlan okból sem végezheti
az intézkedés alá vont személytől eltérő nemű személy.
14. § A NAV tv. 36/C. § (1) bekezdése szerinti esetben a pénzügyőr felkéri a csomag, illetve a csomagküldemény birtokosát
az aktív közreműködésre. Az eljárás során törekedni kell arra, hogy a csomag, illetve a csomagküldemény birtokosa
önállóan – indokolt esetben a pénzügyőr segítségével – rakja ki annak tartalmát, majd az ellenőrzést követően saját
maga tegye vissza azt. Az eljárás során törekedni kell arra, hogy a csomagon, illetve a csomagküldeményen belül
található dobozok és egyéb tárolóeszközök nyitását a csomag, illetve a csomagküldemény birtokosa végezze.
15. § (1) Jármű átvizsgálása során a szerkezeti elemek szétszerelésére, megbontására csak indokolt esetben kerülhet sor azzal
a feltétellel, hogy a megfelelő műszaki eszköz rendelkezésre áll.
(2) A  jármű üzemanyag- vagy gáztartályának átalakításával kialakított rejtekhelyeken elrejtett dolgok felderítése
érdekében szerelési művelet kizárólag abban az  esetben kezdeményezhető, ha rejtekhely kialakítása
megalapozottan feltehető. A  szerelési műveletek során megfelelő szaktudással rendelkező személyt kell igénybe
venni.
(3) A jármű átvizsgálása során kerülni kell az indokolatlan károkozást.
8. Elfogás és előállítás 16. § (1) A  pénzügyőr – a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  NAV hatáskörébe tartozó szándékos bűncselekmény
elkövetésén tetten ért és elfogott személyt a  NAV tettenérés helye szerint illetékes nyomozóhatósági feladatot
ellátó szervéhez (a továbbiakban: NAV bűnügyi igazgatósága), a nem a NAV nyomozóhatósági hatáskörébe tartozó
szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten ért és elfogott személyt az általános nyomozóhatósági hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező nyomozó hatósághoz állítja elő.
(2) A  közúti, vasúti, vízi, illetve légi határátkelőhelyeken szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten ért
személyt a  pénzügyőr a  NAV adott szervének a  határátkelőhelyen működtetett szervezeti egységéhez állítja elő
a (3) bekezdés szerinti hatóság, szerv haladéktalan értesítése mellett.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben
a) a NAV hatáskörébe tartozó szándékos bűncselekmény esetén a NAV tettenérés helye szerint illetékes bűnügyi
igazgatóságát,
b) a  nem a  NAV hatáskörébe tartozó szándékos bűncselekmény esetén a  tettenérés helye szerint illetékes és
hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóságot, illetve a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságot
haladéktalanul értesíteni kell.
17. § (1) A pénzügyőr a NAV tv. 36/D. § (1) bekezdés b)–d) pontja alapján elfogott személyt az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) elfogás helye szerint illetékes legközelebbi szervéhez állítja
elő, kivéve, ha az  intézkedést elrendelő vagy az  intézkedésben megjelölt hatóság a  NAV bűnügyi igazgatósága.
Ebben az esetben a pénzügyőr az elfogott személyt a NAV elfogás helye szerint illetékes bűnügyi igazgatóságához
állítja elő, vagy jelzi szolgálati elöljárója részére a NAV bűnügyi igazgatóságához történő kísérés szükségességét.
(2) A  NAV tv. 36/D.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja alapján végrehajtott elfogásról az  intézkedést elrendelő vagy
az  intézkedésben megjelölt hatóságot haladéktalanul értesíteni kell, a  NAV tv. 36/D.  § (1)  bekezdés d)  pontja
alapján végrehajtott elfogásról azt a szervet kell haladéktalanul értesíteni, amelynek őrizetéből az elfogott személy
megszökött.
(3) Ha az (1) bekezdés alapján a pénzügyőr az elfogott személyt a rendőrség elfogás helye szerint illetékes legközelebbi
szervéhez állítja elő, ez a szerv gondoskodik az elfogott személy bíróság, ügyész, illetve – ha az nem a rendőrség –
nyomozó hatóság elé állításáról.
(4) Ha az  (1)  bekezdés alapján a  pénzügyőr az  elfogott személyt a  NAV elfogás helye szerint illetékes bűnügyi
igazgatóságához állítja elő, a NAV ügyben illetékes bűnügyi igazgatósága elé állításáról ez a szerv gondoskodik.
18. § (1) A  NAV bűnügyi igazgatóságához történő előállítás a  fogva tartott személy szabadon bocsátásáig vagy őrizetének
elrendeléséig, illetve letartóztatásáig, de legfeljebb a NAV tv. 36/D. § (4) bekezdésében meghatározott ideig tart.
(2) Ha az  előállítás időtartamának a  NAV tv. 36/D.  § (4)  bekezdése szerinti meghosszabbítása válik szükségessé,
ennek tényét és időtartamát a  fogva tartott személlyel – a  személyi szabadság korlátozása 8. órájának lejártát
megelőzően  – szóban közölni kell, és a  meghosszabbítás tényét, okát, időtartamát, illetve annak közlését
az  előállításról készített jelentésen, valamint az  előállítás időtartamáról kiállított igazoláson, az  engedélyezésre
jogosult vezető aláírásával együtt fel kell tüntetni.
19. § (1) Az  igazoltatás megtagadása vagy a  személyazonosító adatok hitelességének hiánya miatt megkezdett,
a  NAV  tv. 36/A.  § (4)  bekezdése alapján a  rendőrséghez, illetve az  idegenrendészeti hatósághoz történő előállítás
végrehajtását mellőzni kell, ha az intézkedés alá vont személy az előállítás közben megfelelően igazolja magát, vagy
személyazonosságát a pénzügyőr megállapította és az előállításának más oka nem állapítható meg, kivéve, ha vele
szemben kényszerítő eszköz alkalmazására került sor.
(2) Az előállítás akkor is mellőzhető, ha az igazoltatott személy személyazonossága más, egyszerűbb módon tisztázható.
 (3) A  pénzügyőr a  megkezdett, de mellőzött előállításról is jelentést készít, amelyben rögzíti az  intézkedéssel
érintett személy személyazonosító adatait, az  előállítás megkezdésének okát, helyét és időpontját, az  intézkedés
befejezésének helyét és időpontját, valamint az előállítás mellőzésének okát.
9. Az elfogott, az előállított, az őrizetbe vett, illetve a fogva tartott személy őrzésének és kísérésének
részletes eljárási szabályai
20. § (1) Ha az elfogott, az előállított, az őrizetbe vett, illetve a fogva tartott személy jogainak gyakorlása, kötelezettségének
teljesítése vagy valamely eljárási cselekménynek a  foganatosítása érdekében az ezen intézkedések valamelyikével
érintett személy kísérése és fogdán kívüli őrzése szükséges, arról a  NAV intézkedést elrendelő szerve, illetve
annak felkérése alapján – előzetes egyeztetést követően – a NAV Bevetési Igazgatósága gondoskodik. A kísérőket
–  lehetőség szerint – a  fogva tartott személy neméhez, testalkatához, fizikumához és veszélyességi fokához
igazodva kell kiválasztani.
(2) A fogdán kívüli őrzésre, kísérésre vonatkozó utasítást
a) az intézkedés elrendelésére jogosult nyomozó hatóság vezetője,
b) a büntető ügyben kiadmányozási jogkörrel rendelkező vezető,
c) a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság vagy
d) a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség
adja, aki meghatározza az  elfogott, az  előállított, az  őrizetbe vett, illetve a  fogva tartott személy őrzésének,
kísérésének módját, időpontját, útvonalát és helyét.
(3) Ha a  külföldre irányuló, illetve a  külföldről Magyarországra történő kísérésre vonatkozó utasítás végrehajtásához
külföldi állami szervekkel való kapcsolatfelvétel válik szükségessé, a  végrehajtás módját a  Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központ vezetőjével kell egyeztetni.
21. § (1) A kísérő a felügyeletére bízott elfogott, előállított, őrizetbe vett, illetve fogva tartott személy meghatározott helyre
kíséri.
(2) A kísérés a végrehajtás módja szerint rendes vagy megerősített kísérés lehet a következők szerint
a) rendes kísérés szükséges, ha a  kísért személynél az  előzetes ismeretek alapján nincs olyan körülmény,
amelynek folytán a kísért személy szökésétől vagy a kísérő elleni támadásától lehet tartani,
b) megerősített kísérés szükséges, ha a kísért személy szökésétől vagy támadásától lehet tartani, illetve a kísérés
nehéz körülmények között történik, valamint a kísérés külföldre vagy külföldről Magyarországra irányul.
 (3) Rendes kísérés során a kísérők száma egy fővel haladja meg a kísért személyek számát, megerősített kísérés esetén
a rendes kísérés mértékét meghaladó létszám- és eszközszükségletet a kísérést elrendelő vezető határozza meg.
22. § (1) Ha az  elfogott, az  előállított, az  őrizetbe vett, illetve a  fogva tartott személy vonatkozásában a  NAV tv. 41.  §
(1)  bekezdés a)–d)  pontjában foglalt cselekmények valamelyike elkövetésének veszélye fennáll, az  intézkedést
elrendelő vezető az intézkedéssel érintett személlyel szemben a fogdán és a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli
őrzés és a kísérés idejére bilincs alkalmazását rendeli el.
(2) Az  elfogott, az  előállított, az  őrizetbe vett, illetve a  fogva tartott személy figyelmét fel kell hívni a  kísérés alatt
tanúsítandó magatartásra, figyelmeztetni kell, hogy szökés, ellenszegülés esetén, illetve önkárosításának
megakadályozása érdekében kényszerítő eszköz alkalmazására kerülhet sor.
(3) A  kísérés során a  kijelölt útvonaltól csak abban az  esetben lehet eltérni, ha az  eredeti útvonalon történő haladás
a biztonságos kísérést veszélyezteti.
(4) Az  elfogott, az  előállított, az  őrizetbe vett, illetve a  fogva tartott személyt semmilyen körülmények között nem
szabad őrizetlenül hagyni.
23. § (1) Ha az elfogott, az előállított, az őrizetbe vett, illetve a fogva tartott személy megszökött, elfogására azonnal meg kell
tenni a szükséges intézkedéseket és haladéktalanul jelentést kell tenni az intézkedést elrendelő személynek, illetve
az őrzést, kísérést foganatosító pénzügyőr szolgálati elöljárójának.
(2) Ha a  szökött személy elfogására tett haladéktalan intézkedés nem vezetett eredményre, akkor a  szökésről
a  rendőrség illetékes tevékenységirányítási központját (a  továbbiakban: tevékenységirányítási központ) kell
értesíteni.
(3) A tevékenységirányítási központ részére történő tájékoztatásnak tartalmaznia kell
a) a szökés pontos idejét, helyét és módját,
b) a szökött személy ismert személyi adatait,
c) a szökött személy külsejének és ruházatának leírását,
d) a szökött személy várható magatartását,
e) a szökött személy esetleges sérüléseit és
f ) azokat a további adatokat, amelyek az elfogást megkönnyítik.
24. § A fogdán kívüli őrzés és a kísérés végrehajtására a 20. § (1) bekezdésében meghatározott szerv pénzügyőre jelölhető ki.
10. Eljárás a Magyar Honvédség tényleges szolgálatot teljesítő tagjával és a rendvédelmi feladatokat
ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó
hivatásos állományú személlyel szemben
25. § (1) A  honvédek jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó tényleges szolgálatot teljesítő személlyel vagy
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományú tagjával szemben a  pénzügyőr az  érintett szerv és
a rendfokozat tekintélyének megóvásával intézkedik az elfogás és előállítás során.
(2) A  honvédek jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó tényleges szolgálatot teljesítő személyt a  legközelebbi
helyőrség-parancsnokságra kell előállítani. Ha az távolabb van, mint a rendőrség legközelebbi szerve, az előállítást
a rendőrség legközelebbi szervéhez kell foganatosítani, és erről értesíteni kell a helyőrségi ügyeletest.
(3) A rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományú tagját a rendőrséghez kell előállítani, és az intézkedéssel
érintett személy szolgálati elöljáróját, munkaidőn kívül az annak jogkörében eljáró személyt értesíteni kell.
(4) A honvédek jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó tényleges szolgálatot teljesítő személyt is a rendőrséghez
kell előállítani, ha az arra okot adó cselekményt polgári személlyel közösen követte el.
(5) Ha a  honvédek jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó tényleges szolgálatot teljesítő személlyel vagy
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományú tagja az  elfogás és előállítás során lőfegyvert tart
magánál, a biztonsági intézkedések megtétele mellett fel kell szólítani lőfegyvere átadására.
11. Intézkedés magánlakásban és közterületnek nem minősülő egyéb helyen
26. § (1) A  birtokos távollétében magánlakásba, illetve a  magánlakásnak és közterületnek nem minősülő egyéb helyre,
helyiségbe történő behatolás során törekedni kell arra, hogy a behatolás céljára alkalmazott módszer következtében
okozott kár az intézkedés céljával arányos legyen.
(2) A  birtokos távollétében magánlakásba, illetve a  magánlakásnak és közterületnek nem minősülő egyéb helyre,
helyiségbe történő behatolás során lehetőség szerint kép- és hangfelvételt kell készíteni.
(3) Ha a  NAV tv. 36/E.  §-án alapuló intézkedés keretében az  intézkedéssel érintett személyt a  magánlakásból, illetve
a magánlakásnak és közterületnek nem minősülő egyéb helyről, helyiségből úgy szállítják el, hogy ott más személy
nem marad, gondoskodni kell a  magánlakás, illetve a  magánlakásnak és közterületnek nem minősülő egyéb
hely, helyiség biztonságos lezárásáról, vagy ennek hiányában az  ott található vagyontárgyak más módon történő
biztonságba helyezéséről. A  pénzügyőr az  üresen maradó magánlakást, illetve magánlakásnak és közterületnek
nem minősülő egyéb helyet, helyiséget két hatósági tanú jelenlétében lepecsételi.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti esetben a  vagyontárgyak biztonságba helyezése nem lehetséges vagy aránytalan
költséggel jár, gondoskodni kell a magánlakás, illetve a magánlakásnak és közterületnek nem minősülő egyéb hely,
helyiség őrzéséről mindaddig, amíg az biztonságosan le nem zárható.
(5) Ha a  NAV tv. 36/E.  §-án alapuló intézkedés keretében cselekvőképes nagykorú személy felügyelete nélkül
a  helyszínen beteg, magatehetetlen személy vagy kiskorú marad hátra, a  róluk történő gondoskodás érdekében
a  pénzügyőr intézkedni köteles. Ha a  helyszíni ellátásuk nem oldható meg, kórházba, intézetbe utalásukról kell
gondoskodni, illetve karitatív szervezetet is fel lehet kérni ellátásukra. A növények, haszon- és díszállatok gondozása
érdekében az állatvédelmi hatóságot, illetve a növényvédelmi hatóságot kell értesíteni.
27. § (1) A  NAV tv. 36/H.  § (1)  bekezdésére is figyelemmel a  26.  § (3) és (4)  bekezdése szerint kell eljárni akkor is, ha
a pénzügyőr a NAV tv. 36/E. §-a vagy a 36/G. §-a alapján a birtokos távollétében hatolt be a magánlakásba, illetve
a magánlakásnak és közterületnek nem minősülő egyéb helyre, helyiségbe. A NAV tv. 36/H. § (1) bekezdése szerinti
tájékoztatási kötelezettség akkor is fennáll, ha a  behatolást követően a  magánlakás, illetve a  magánlakásnak és
közterületnek nem minősülő egyéb hely, helyiség biztonságosan lezárható.
(2) Ha a  pénzügyőr a  NAV tv. 36/F.  § (1)  bekezdése szerinti esetben és célból székhelynek, illetve telephelynek is
használt magánlakásba kíván belépni, a magánlakásban való intézkedésre vonatkozó szabályok alapján kell eljárni.
12. Büntetőeljárással vagy szabálysértési eljárással összefüggő elővezetés 28. § (1) A  NAV által folytatott büntetőeljárásban foganatosított elővezetés során a  NAV nyomozóhatósági feladatait ellátó
pénzügyőr, a NAV előtt folyamatban lévő szabálysértési eljárásban foganatosított elővezetés során a pénzügyőr jár el.
(2) Ha az elővezetés elrendelésére jogosult bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság vagy szabálysértési eljárást folytató
hatóság az elővezetendő személy útba indulásának ellenőrzését rendelte el, a pénzügyőr az elővezetés végrehajtása
érdekében csak az útba indulást ellenőrzi.
29. § (1) Az elővezetést elrendelő határozatot a pénzügyőr előzetes igazoltatás után ismerteti az elővezetendő személlyel, és
az ismertetést követően kézbesíti.
(2) A  pénzügyőr lehetőséget ad arra, hogy az  elővezetendő személy az  évszaknak megfelelően felöltözzön, pénzét,
élelmét, fontos személyi használati tárgyait – a  saját és mások testi épségét veszélyeztető eszközökön kívül –
magához vegye, a jelenlévő hozzátartozóitól elbúcsúzzon.
(3) El kell állni az  elővezetéstől, ha azt a  szabálysértési eljárásban kiszabott pénzbírság helyébe lépő elzárás
végrehajtása céljából rendelték el, és az  elővezetendő személy hitelt érdemlően igazolja a  pénzbírság kifizetését.
El kell állni az  elővezetéstől akkor is, ha elővezetés közben az  elővezetendő személy a  szabálysértési eljárásban
kiszabott pénzbírságot megfizeti és ezt hitelt érdemlően igazolja.
(4) Ha a  NAV hatáskörébe tartozó szándékos bűncselekmény esetén a  pénzügyőrnek tudomására jut, hogy
az  elővezetendő személy a  honvédek jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó tényleges szolgálatot teljesítő
személy vagy a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományú tagja, az  elővezetést az  elővezetendő
személy szolgálati elöljárójának értesítése mellett végrehajtja, vagy az  elővezetendő személy szolgálati elöljáróját
az elővezetés foganatosítása érdekében megkeresi.
(5) Ha az elővezetés bármely okból nem hajtható végre, ezt a körülményt a pénzügyőr haladéktalanul jelenti szolgálati
elöljárójának, aki erről, valamint a  végrehajtást akadályozó okról soron kívül tájékoztatja az  elővezetés elrendelő
határozatot kiadó szervet.
13. Eljárás mentelmi joggal rendelkező vagy a nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező
személlyel szemben
30. § (1) Ha a  pénzügyőr az  igazoltatás során észleli, hogy az  igazoltatott személy mentelmi joggal rendelkezik vagy
a  nemzetközi jogon alapuló mentességet élvez, rögzíti a  tényállást, és a  továbbiakban az  igazoltatott személlyel
szemben a  mentelmi jogra vagy a  nemzetközi jogon alapuló mentességre vonatkozó adat felmerülése esetén
alkalmazandó jogszabályokban meghatározottak szerint jár el.
(2) A  mentelmi joggal rendelkező vagy a  nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy által elkövetett
bűncselekmény vagy a  NAV hatáskörébe tartozó szabálysértés gyanúja esetén a  pénzügyőr – az  (1)  bekezdésben
meghatározottakra figyelemmel, és a  NAV tv. által meghatározott keretek között – foganatosítja a  szükséges
helyszíni intézkedést, feljelentést tesz, és végzi a szükséges büntető- vagy szabálysértési eljárási cselekményeket.
(3) A  nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személlyel szembeni, az  (1)  bekezdés szerinti intézkedésről
– a  szolgálati út betartása mellett – a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumot soron kívül
értesíteni kell, és egyúttal adatszolgáltatást kell kérni a mentesség fennállásával kapcsolatban.
14. A helyszín biztosítása 31. § (1) A  NAV területi szervének vezetője legalább két főből álló – rendszeresített kényszerítő eszközökkel ellátott –
pénzügyőr járőrpárt köteles kiállítani a helyszínbiztosítás végrehajtása érdekében.
(2) A helyszínbiztosítást végző pénzügyőr
a) elsősegélyben részesíti vagy részesítteti azokat, akik az  esemény során megsérültek vagy más ok miatt
segítségre szorulnak, valamint sérülés esetén értesíti a mentőszolgálatot,
b) a szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten ért elkövetőt elfogja,
c) rögzíti a tanúk adatait,
d) eltávolítja az illetéktelen személyeket a helyszínről,
e) a helyszínt körülhatárolja, eredeti állapotában megőrzi,
f ) megfigyeli és megállapítja, hogy megváltoztatták-e a helyszínt, ha igen, miben változtatták meg, ki és miért,
g) azonnal jelenti a  NAV hatáskörébe tartozó eseményt a  szolgálati elöljárójának, a  nem a  NAV hatáskörébe
tartozó eseményt az esemény helye szerint illetékes NAV szervnél működő ügyeleti szolgálat ügyeletesének,
h) feljegyzi, hogy a sérültet milyen rendszámú mentő gépkocsival, légi járművel, hova szállították el,
i) nyomon üldözés lehetősége esetén az üldözést késedelem nélkül teljesíti, és
j) jelentést tesz az eljárni jogosult hatóság, szerv helyszínre megérkező egysége vezetőjének.
(3) Ha a helyszínbiztosítást igénylő esemény nem tartozik a NAV hatáskörébe, a (2) bekezdés g) pontja szerinti jelentés
alapján a  NAV érintett szervének haladéktalanul értesítenie kell az  eljárni jogosult hatóságot, szervet. Ebben
az esetben a pénzügyőri helyszínbiztosítás az eljárni jogosult hatóság, szerv helyszínre érkezéséig tart.
(4) A helyszínről való bevonulása után a helyszínbiztosítást végző pénzügyőr írásban jelenti
a) kinek a felhívására vagy utasítására, mikor érkezett a helyszínre,
b) kiket talált a helyszínen,
c) milyen nyomokat és anyagmaradványokat biztosított,
d) milyen intézkedéseket tett, valamint
e) megváltoztatták-e a helyszínt, ha igen, miben változtatták meg, ki és miért.
(5) Ha a helyszínbiztosítást igénylő esemény nem annak a NAV szervnek a hatáskörébe tartozik, amelynek állományába
a  helyszínbiztosítást végző pénzügyőr tartozik, illetve nem a  NAV hatáskörébe tartozik, a  (4)  bekezdés szerinti
jelentés egy példányát haladéktalanul továbbítani kell a  NAV hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervéhez,
illetve a rendőrségnek.
32. § Közlekedési baleset esetén a  pénzügyőr a  helyszín megtekintése vagy a  szemle lefolytatása érdekében
haladéktalanul értesíti az  esemény helye szerint illetékes NAV szervnél működő ügyeleti szolgálatot, amely
intézkedik a  rendőrség haladéktalan értesítéséről. A  pénzügyőr a  rendőrség megérkezéséig gondoskodik
az  elsődleges intézkedések megtételéről, különös tekintettel az  elsősegélynyújtásra, a  helyszínbiztosításra,
a  tanúkutatásra, az  adatgyűjtésre és a  kárelhárításra. A  pénzügyőr a  rendőrség kiérkezését követően segíti annak
munkáját.
15. Egyéb intézkedés 33. § (1) A  NAV tv. 36/N.  §-a szerinti vizeletminta-adáshoz állami egészségügyi intézmény erre feljogosított alkalmazottját
vagy orvosát, orvosi vizsgálathoz, illetve vérvételhez állami egészségügyi intézmény orvosát kell igénybe venni.
(2) Az  ügyészi felhatalmazáson alapuló orvosi vizsgálat, illetve vérvétel érdekében szükség esetén testi kényszer
alkalmazható.
(3) Vizeletminta adásának megtagadása esetén kétszeri vérvételre kell intézkedni úgy, hogy a  második vérvételre
az első vérvételt követő 30–45 perc között kerüljön sor.
III. FEJEZET
KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK 16. Általános szabályok 34. § (1) A  NAV tv. 38.  § (5)  bekezdésében foglalt felszólítást, valamint a  kényszerítő eszköz alkalmazását jól hallható,
közérthető és határozott módon „a törvény nevében” szavak előrebocsátásával kell megtenni.
(2) Előzetes figyelmeztetés nélkül a kényszerítő eszköz csak akkor alkalmazható, ha a késedelem veszéllyel járna.
35. § (1) A  testi kényszert, bilincset, vegyi eszközt, sokkoló eszközt, pirotechnikai eszközt, rendőrbotot, illetve szolgálati
kutyát alkalmazó pénzügyőr – az  ellenszegülés megtörését, illetve a  támadás megakadályozását követően –
haladéktalanul köteles szóban jelentést tenni a  szolgálati elöljárójának, illetve értesíteni a  beosztása szerinti
NAV szervnél működő ügyeleti szolgálatot.
(2) A kísérés során, a kizárólag annak végrehajtása érdekében történő bilincsalkalmazás kivételével
a) a kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr és
b) az útzár alkalmazását elrendelő vezető
a helyszíni intézkedések után köteles írásos jelentést készíteni. Ha a  kényszerítő eszköz alkalmazását személyi
szabadságot korlátozó intézkedés követi, a  kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőrnek a  jelentést a  személyi
szabadságot korlátozó intézkedésről szóló írásos jelentésben kell megtennie.
(3) A kényszerítő eszköz alkalmazásáról készített jelentésnek tartalmaznia kell
a) a  kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr hol, mikor, kivel szemben, mennyi ideig, milyen kényszerítő
eszközt használt és ennek mi volt az indoka,
b) a  kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr eleget tett-e a  34.  §-ban és a  NAV tv. 38.  § (5)  bekezdésében
meghatározott kötelezettségének, ha nem, ennek mi volt az oka,
c) keletkezett-e sérülés és milyen fokú, illetve keletkezett-e dologban anyagi kár,
d) mi történt a sérülttel, ellátására történt-e intézkedés, ha nem, ennek mi volt az oka,
e) ha támadás miatt történt a kényszerítő eszköz alkalmazása, mi volt a támadásra használt eszköz,
f ) a  tanúk természetes személyazonosító adatait és lakcímét, értesítési címét vagy egyéb elérhetőségét,
valamint
g) a kényszerítő eszköz alkalmazását lehetővé tevő törvényhelyre való hivatkozást.
(4) A  kényszerítő eszköz alkalmazását követően – a  kísérés során, a  kizárólag annak végrehajtása érdekében történő
bilincsalkalmazás kivételével – a  kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr szolgálati elöljárója haladéktalanul
köteles kivizsgálni a kényszerítő eszköz alkalmazásával összefüggő követelmények teljesülését.
(5) A kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr szolgálati elöljárója
a) kényszerítő eszköz alkalmazásával okozott sérülés esetén – jegyzőkönyv felvétele mellett – meghallgatja
azt, akivel szemben a  kényszerítő eszközt alkalmazták, valamint azt, aki az  eseménynél jelen volt,
és meghallgatása a  tényállás tisztázását elősegítheti, feltéve, hogy a  meghallgatandó személy
a meghallgatásához hozzájárult,
b) ha a kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr jelentésében ellentmondásokat észlelt, tisztázza azokat,
c) ha a  kényszerítő eszköz alkalmazásával érintett személy, valamint az  eseménynél jelen levő személy
a  meghallgatását vagy a  válaszadást megtagadja, a  rendelkezésére álló adatok alapján vizsgálja ki
a kényszerítő eszköz alkalmazásának jogszerűségét.
(6) A  kényszerítő eszközt alkalmazó pénzügyőr szolgálati elöljárója a  megállapításait írásban rögzíti, amely során
állást foglal a  szakszerűség, a  szükségesség, a  jogszerűség és az  arányosság követelményének megtartásáról. Ha
megállapítása szerint a kényszerítő eszközök alkalmazására jogszabálysértő módon került sor, a kényszerítő eszközt
alkalmazó pénzügyőr ellen – ha annak jogszabályi feltételei fennállnak – a  bekövetkezett eredménytől függően
kártérítési, fegyelmi, illetve büntetőeljárást kezdeményez.
(7) A  NAV-nál rendszeresített kényszerítő eszközt a  pénzügyőr szolgálaton kívül nem tarthatja magánál, kivéve, ha
a  munkáltatói jogkör gyakorlója a  pénzügyőr részére a  szolgálati maroklőfegyver otthon tárolását előzetesen
írásban engedélyezte.
17. Testi kényszer 36. § (1) Testi kényszer akkor alkalmazható, ha a  pénzügyőri erőfölény vagy az  intézkedés alá vont személy állapota,
magatartása folytán az intézkedés eredményessége ezzel biztosítható.
(2) A testi kényszer során alkalmazható
a) megfogás,
b) leszorítás,
c) intézkedés helyszínéről történő eltávolítás (elvezetés, elszállítás),
d) más, a pénzügyőr által fizikai erőkifejtéssel alkalmazott, valamely cselekvésre vagy cselekvés abbahagyására
testi erővel történő kényszerítés,
e) a NAV tv. 40. § (2) bekezdése szerinti önvédelmi fogás.
(3) A  pénzügyőr a  támadás céljára szolgáló eszköz használatának megakadályozása, valamint a  támadás elhárítása
érdekében az ehhez szükséges erejű és irányultságú ütést vagy rúgást alkalmazhat.
(4) Nem minősül testi kényszernek, amikor a  pénzügyőr – a  jogszerű intézkedése során, a  biztonságos intézkedés
végrehajtása érdekében – a  felé kartávolságon belülre lépő, valamint a  mozgásának folyamatosságát akadályozó
személyt csupán nyújtott kezével, minimális erőkifejtéssel magától távol tartja.
18. Bilincs alkalmazása 37. § (1) A  bilincs alkalmazása kizárólag a  NAV tv. 41.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetekben, a  NAV tv.-ben és
az e rendeletben meghatározott követelmények teljesülése esetén, különösen azzal szemben lehet indokolt,
a) aki erőszakos magatartást tanúsít, és ennek abbahagyására másként nem késztethető,
b) aki az intézkedő pénzügyőrt, annak segítőjét, illetve az intézkedésben közreműködőt megtámadja,
c) akinek az elfogására bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt került sor, és szökése bilincs
alkalmazása nélkül nem akadályozható meg,
d) akinek a jogszerű intézkedéssel szembeni ellenszegülése testi kényszerrel nem törhető meg,
e) aki önkárosító magatartást tanúsít vagy ilyen magatartás tanúsításával fenyeget,
f ) akinek a kísérését rendelték el, illetve – az őrzés idejére – akit az előállító egységen vagy fogdán kívül őriznek,
vagy
g) akit egyedül intézkedő pénzügyőr állít elő.
(2) A bilincselést az erre a célra rendszeresített eszközzel kell végrehajtani. Ennek hiányában vagy ezek meghibásodása,
megrongálódása esetén más, ilyen célra megfelelő eszköz – a vékony fém vagy műanyag huzal, illetve a jellegénél
fogva sérülést okozó eszköz kivételével – is alkalmazható.
(3) Nem alkalmazható
a) járműben történő szállítás közben tárgyhoz történő bilincselés,
b) a  bilincs olyan módon való használata, amely indokolatlanul fájdalmat, sérülést okoz vagy jellegénél fogva
megalázó. (4) A bilincselés módjai a következők:
a) két vagy több ember kezének egymáshoz bilincselése,
b) kezek előre, illetve hátrabilincselése,
c) indokolt esetben lábak egymáshoz bilincselése,
d) indokolt esetben tárgyhoz bilincselés.
(5) A bilincselés adott körülmények között leginkább célravezető módját az intézkedő pénzügyőr választja meg azzal,
hogy
a) a kezek hátrabilincselése akkor célszerű, ha
aa) a  bilincs alkalmazására testi kényszer útján kerül sor, vagy alapos okkal tartani lehet támadástól,
illetve a szökéstől,
ab) az  intézkedéssel érintett személy szállítása, kísérése nem az  arra a  célra kialakított járműben
történik, és elfogásának körülményei alapján támadásától tartani lehet,
ac) az intézkedéssel érintett személyt a pénzügyőr egyedül állítja elő,
kivéve, ha az intézkedésben érintett kezei az erre a célra kialakított övhöz vannak bilincselve;
b) láb bilincselése, illetve a  kéz- és lábbilincselés együttes alkalmazása akkor indokolt, ha az  intézkedéssel
érintett személyről feltételezhető, hogy önmagában vagy másban kézbilincs alkalmazása esetén is kárt tud
tenni;
c) tárgyhoz bilincselésnek – a  (3)  bekezdésben meghatározott korlátozás mellett – akkor van helye, ha
az  intézkedéssel érintett személy önkárosításának, támadásának vagy szökésének megakadályozása,
ellenszegülésének megtörése, illetve az intézkedés eredményes befejezése más módon nem biztosítható.
(6) A  pénzügyőr az  intézkedéssel érintett személyt fekvő helyzetben, falnak vagy más tárgynak nyomva
megbilincselheti, ha azt az  intézkedéssel érintett személy aktív ellenszegülése, támadása, erőszakos magatartása
vagy ezek kialakulásának megelőzése szükségessé teszi.
(7) A pénzügyőr saját magához mást nem bilincselhet.
19. Vegyi eszköz, sokkoló eszköz, rendőrbot, illetve más eszköz alkalmazása
38. § (1) A  pénzügyőr a  rendszeresített vegyi eszközt, sokkoló eszközt, rendőrbotot, illetve más eszközt akkor jogosult
a  NAV  tv. 42.  § (1)  bekezdése szerinti esetben használni, ha a  szolgálati feladat ellátását akadályozó aktív
ellenszegülés megtörésére, illetve a  támadás vagy a  támadás közvetlen veszélyének elhárítására a  testi kényszer
nem elegendő, és a súlyosabb kényszerítő eszköz alkalmazása elkerülésének ez az egyedüli módja.
(2) A  rendőrbottal egy tekintet alá esik minden más alkalmi eszköz, amelynek hatása – a  rendőrbot hiánya esetén –
a rendszeresített rendőrbotéval azonos.
(3) A  pénzügyőr az  intézkedés megkezdésekor a  vegyi eszközt, sokkoló eszközt készenlétbe helyezi, a  rendőrbotot
kézbe fogja és felkészül a támadás elhárítására, az aktív ellenszegülés megtörésére.
(4) A sokkoló eszköz, a rendőrbot vagy a vele egy tekintet alá eső bármely más eszköz használata elsősorban a támadó
végtagokra irányulhat.
20. Szolgálati kutya alkalmazása 39. § (1) Kényszerítő eszközként kizárólag a NAV által rendszeresített és szolgálati feladatok ellátására kiképzett, egészséges,
ápolt és jó erőnlétű kutya alkalmazható.
(2) A pénzügyőr a szolgálati feladata ellátása közben a szolgálati kutyát nyilvános helyre is beviheti.
 (3) Szolgálati kutyát csak olyan szolgálati feladat végrehajtására lehet alkalmazni, amelyre kiképezték, és amelyre
minősítése alapján alkalmas.
 (4) Szolgálati kutya szolgálatba csak kutyavezetővel együtt vezényelhető.
21. Útzár telepítése, megállásra kényszerítés 40. § (1) Az útzár – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – ellenőrző-átengedő pont működtetésével telepíthető.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerint telepített útzárat – a  forgalomkorlátozáshoz szükséges jelzéseken túl – megkülönböztető
fényjelzést működtető jármű vagy villogó sárga fényt adó berendezés elhelyezésével is meg kell jelölni.
 (3) Az  út szolgálati járművel történő eltorlaszolása – a  szolgálati jármű megkülönböztető jelzésének folyamatos
működtetése mellett – sürgős esetben az útzár telepítésének elrendelésére jogosult engedélyével hajtható végre.
(4) Ha az  útzár telepítése határátkelőhelyen történik, arról a  rendőrség illetékes határrendészeti kirendeltségét
tájékoztatni kell. Ha az  útzár telepítése nem határátkelőhelyen történik, arról az  útzár telepítésének helye szerint
illetékes tevékenységirányítási központot kell tájékoztatni.
(5) Az útzár telepítésének elrendelésére, illetve a (3) bekezdés szerinti engedély megadására jogosult
a) országos illetékességgel
aa) a NAV vezetője,
ab) a bűnüldözési és nyomozóhatósági tevékenységért felelős szakmai helyettes,
ac) a Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója és helyettese, valamint
b) illetékességi területén a NAV bűnügyi igazgatósága igazgatója és helyettese.
 (6) Az  útzárat a  NAV erre kiképzett szerve telepítheti a  közlekedés biztonságának figyelembevételével, annak
biztosításával. Ha az  (5)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja vagy az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti elrendelő szervnél
az  útzár telepítés feltételei nem állnak fenn, az  (5)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja vagy az  (5)  bekezdés b)  pontja
szerinti vezető az útzár telepítésének végrehajtása érdekében megkeresheti az illetékes adó- és vámigazgatóságot.
(7) Ha az  útzár telepítésének elrendelésére jogosult döntésének meghozatala indokolatlan késedelemmel járna,
az útzár telepítésének elrendelésére, illetve a (3) bekezdés szerinti engedély megadására az esemény helye szerint
illetékes NAV szervnél működő ügyeleti szolgálat vezetője is jogosult.
(8) Az útzár a közlekedés biztonságát, valamint – az útzárat működtető utasításait figyelmen kívül hagyó személyek és
az általuk használt járművek kivételével – más személyt, illetve gépjárművet nem veszélyeztethet.
(9) Ellenőrző-átengedő pont felállítása legalább három szolgálati gépjármű, valamint gépjárművenként 2 fős
pénzügyőr járőrpár biztosításával rendelhető el.
(10) A  NAV nyomozóhatósági hatáskörébe tartozó bűncselekmény menekülő elkövetőjének elfogása érdekében,
ha az  útzár közúti jelzésének kihelyezésével járó késedelem az  intézkedés eredményességét veszélyeztetné,
a  forgalomkorlátozásra vonatkozó jelzés kihelyezésének hiányában is elrendelhető az  útzár alkalmazása. Ebben
az  esetben a  közúti közlekedés résztvevőinek figyelmét a  szolgálati gépjármű megkülönböztető fényjelzésének
folyamatos működtetésével kell felhívni az útzárra.
41. § (1) Útzárként elsősorban rendszeresített műszaki, technikai eszköz telepíthető, az  annak alkalmazására vonatkozó
szabályok szerint.
(2) A  40.  § (3)  bekezdése szerinti sürgős esetben az  útzár telepítésének elrendelésére jogosult vezető engedélyével
az  út eltorlaszolása szolgálati gépjárművel is lehetséges. A  szolgálati gépjármű torlaszként való felhasználása
esetében a  szolgálati gépjárműben senki sem tartózkodhat, a  NAV tulajdonát képező – a  szolgálati gépjárműben
található – ingó vagyontárgyak és a hivatalos iratok biztonságba helyezéséről gondoskodni kell.
42. § (1) Autópályán és autóúton útzár telepítését a 40. § (5) bekezdés a) pontjában meghatározott vezetők kérhetik.
 (2) A  kérelemnek tartalmaznia kell az  útzár telepítésének pontos helyét, időpontját, időtartamát, az  útzár technikai
megvalósításának módjára tett javaslatot, a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható
személy vagy személyek, illetve a  NAV nyomozóhatósági hatáskörébe tartozó bűncselekmény elkövetőjének
vagy elkövetőinek nevét, személyazonosító adatait, valamint a  feltételezett vagy elkövetett bűncselekmény
meghatározását. Ha ismert, akkor az elfogni tervezett gépjármű azonosító adatait is fel kell tüntetni a kérelemben.
(3) A kérelemben kifejezetten kérni kell a rendőrség közreműködését az útzár működtetésére vonatkozóan.
 (4) A  kérelemben meg kell nevezni a  kapcsolattartó személyt, valamint meg kell határozni az  ellenőrző-átengedő
ponton szolgálatot teljesítő pénzügyőrök létszámát.
 (5) Az autópályára és autóútra telepítendő útzár iránti kérelmet – sürgős esetek kivételével – legalább 36 órával az útzár
telepítésének tervezett időpontja előtt kell megküldeni a  rendőrség útzár telepítése helye szerint illetékes szerve
számára.
43. § (1) A  NAV tv. 44.  § (4)  bekezdésében meghatározott megállásra kényszerítéshez a  pénzügyőr szolgálati járművet,
gépjármű elfogó hálót, illetve egyéb rendszeresített technikai eszközt is felhasználhat.
(2) A  megállásra kényszeríteni kívánt gépjármű érkezésének várható időpontjában el kell terelni a  szembejövő
jármű- és személyforgalmat, illetve biztonsági sávot kell kialakítani, felkészülve az  útzáron áthaladó gépkocsi
irányíthatatlanná válására. A szembejövő forgalmat fokozott biztonsági intézkedések mellett, szakaszosan át lehet
engedni.
(3) A szolgálati gépjárművel végzett megállásra kényszerítés olyan vezetéstechnikai művelet, amely során a – megfelelő
képzettséggel rendelkező – pénzügyőr a  szolgálati gépjárművet felhasználva a  megállásra kényszeríteni kívánt
gépjármű továbbhaladását megakadályozza.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott feladatot – lehetőség szerint – legalább három gépjárművel kell végrehajtani.
 (5) A  menekülő követése során a  szolgálati gépjármű megkülönböztető jelzését minden esetben használni kell.
A  menekülő követése az  általa elkövetett bűncselekmény súlyával arányosan, az  adott forgalmi helyzet és
útviszonyok függvényében, a  személy- és vagyonbiztonság szem előtt tartásával a  közúti közlekedés szabályairól
szóló rendeletben meghatározott rendelkezések szerint is végrehajtható.
(6) Az  intézkedésről készített jelentésben a  követés, illetve a  megállásra kényszerítés körülményeit részletesen ki kell
fejteni.
22. Lőfegyverhasználat és lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés 44. § A lőfegyverhasználati jog gyakorlása független attól, hogy a pénzügyőr egyenruhát vagy polgári öltözetet visel.
45. § (1) A  NAV tv. 48.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felhívást érthetően, hangosan, határozottan kell megtenni annak
közlésével, hogy a  pénzügyőr szolgálatban jár el. A  polgári öltözetet viselő pénzügyőr a  felhívás alkalmával azt is
közli, hogy a NAV tagjaként intézkedik.
(2) A  NAV tv. 48.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti figyelmeztetést a  lőfegyver tüzelésre kész helyzetbe tételével kell
megtenni.
(3) A  NAV tv. 48.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti figyelmeztető lövést függőleges irányba, a  légtérbe kell leadni.
Ha ez  nem biztonságos, a  figyelmeztető lövés irányát – számolva a  lövedék becsapódást esetlegesen követő
irányváltásával is – a NAV tv. 48. § (3) bekezdésében foglalt követelmény figyelembevételével kell megválasztani.
(4) A lövést lehetőleg lábra, illetve a fegyvert tartó kézre kell irányozni.
 (5) Ha a NAV tv. csak a közvetlen fenyegetés vagy támadás elhárítása céljából teszi lehetővé a lőfegyverhasználatot, és
a közvetlen fenyegetés vagy támadás bármely oknál fogva megszűnt, a lőfegyverhasználati jogosultság is azonnal
megszűnik.
46. § (1) Ha a  támadás közvetett – a  támadó ahhoz tárgyat vagy állatot alkalmaz –, és a  lőfegyverhasználat célja azzal
elérhető, a  támadáshoz alkalmazott tárgyra vagy állatra kell a  lövést leadni. A  pénzügyőr az  őt vagy segítőjét
járművel elütni szándékozó támadó járművének kerekeire, az  emberre uszított kutya támadása esetén az  állatra
leadott lövéssel hárítja el a veszélyt.
(2) Mások személyét közvetlenül veszélyeztető megvadult állatra a  pénzügyőr akkor lőhet, ha a  veszély elhárítására
az adott körülmények között más lehetőség nincs.
(3) Szolgálati feladata teljesítésének érdekében a pénzügyőr a testi épségét közvetlenül veszélyeztető állatot lelőheti.
47. § (1) Személyre szándékosan leadott lövés akkor is lőfegyverhasználatnak minősül, ha az nem okozott sérülést.
 (2) Ha a  tárgyra vagy állatra irányuló, valamint a  figyelmeztető és a  nem szándékosan leadott lövés (a  továbbiakban
együtt: lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés) személyi sérülést vagy halált okozott, – az  51.  §
(3)  bekezdésében meghatározott eltéréssel – e  rendeletnek a  lőfegyverhasználatra vonatkozó rendelkezései
az irányadók.
48. § (1) A  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövésről a  pénzügyőr – a  helyszín biztosítása mellett – a  szolgálati
elöljárójának szóban haladéktalanul köteles jelentést tenni. A  pénzügyőr a  NAV tv. 50.  § (1)  bekezdése szerinti
jelentéstételi kötelezettségét szóban teljesíti.
(2) Személyi sérülés vagy halál esetén haladéktalanul értesíteni kell a rendőrséget.
 (3) A  sérült elsősegélyben történő részesítését megelőzően vagy azzal egyidejűleg meg kell tenni a  szükséges
intézkedéseket az  esetleges újabb támadás megelőzésére, elsősegélyben részesítést követően a  sérült őrzésére,
valamint a helyszín biztosítására a szolgálati elöljáró és a további intézkedésre jogosult rendőri szerv megérkezéséig.
A  rendőrség megérkezését követően a  továbbiakban a  rendőrség utasításai szerint kell eljárni azzal, hogy
a  szolgálati elöljáró a  rendőrség által lefolytatott helyszíni szemlén megfigyelőként részt vesz, és egy példány
megilleti a helyszíni szemléről felvett – általa is aláírt – jegyzőkönyvből.
(4) Ha a  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés, illetve a  lőfegyverhasználat nem járt személyi sérüléssel vagy
halállal, a szolgálati elöljáró intézkedik a helyszínbejárás lefolytatásáról.
49. § (1) A  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövésről, illetve a  lőfegyverhasználatról a  pénzügyőr a  szolgálati helyére
történő bevonulása után azonnal köteles írásban jelentést tenni a szolgálati elöljárójának.
(2) Lőfegyverhasználat esetén a pénzügyőr jelentése tartalmazza
a) mikor, hol, kivel szemben, milyen lőfegyvert használt, hány lövést adott le, a leadott lövést hová irányította,
a lőfegyver típusát és gyári számát,
b) a lőfegyverhasználat okát,
c) a megelőző intézkedéseket, felszólításokat, figyelmeztetéseket vagy azok mellőzésének okait, illetve a lövést
követően tett intézkedéseket,
d) milyen sérülés történt, sor került-e elsősegélynyújtásra, orvosi ellátásra, ha nem, ennek mi volt az  oka, hol
tartózkodik a sérült,
e) milyen kárt okozott a lövés, ki a károsult, a pénzügyőr, valamint a károsult mit tett a kár enyhítésére,
f ) a helyszínre, a tanúkra, a tárgyi eszközökre és az egyéb körülményekre vonatkozó adatokat és
g) a lőfegyverhasználatra feljogosító törvényhelyre történő hivatkozást.
(3) Lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés esetén a pénzügyőr jelentése tartalmazza
a) mikor, hol, milyen célból, milyen lőfegyvert használt, hány lövést adott le, a lőfegyver típusát és gyári számát,
b) a  lövést kiváltó körülményeket, figyelmeztető lövésnél az  alkalmazott megelőző intézkedéseket,
felszólításokat, figyelmeztetéseket vagy azok mellőzésének okait,
c) a lövés irányát és következményét,
d) ha a lövés személyi sérülést vagy kárt okozott, annak leírását, ezen belül
da) milyen sérülés történt, sor került-e elsősegélynyújtásra, orvosi ellátásra, ha nem, ennek mi volt
az oka, hol tartózkodik a sérült,
db) milyen kárt okozott a lövés, ki a károsult, a pénzügyőr, valamint a károsult mit tett a kár enyhítésére,
e) a lövést követően tett intézkedéseket és
f ) a helyszínre, a tanúkra és az egyéb körülményekre vonatkozó adatokat.
50. § A szolgálati elöljáró a  tudomására jutást követően azonnal szóban, a  lőfegyvert használó pénzügyőr írásbeli
jelentésének vétele után pedig azonnal írásban köteles jelentést tenni a  szolgálati út betartásával az  adott
NAV szerv vezetőjének és rajta keresztül a felettes szerv vezetőjének, továbbá a rendkívüli esemény vonatkozásában
jelentéstételt meghatározó belső rendelkezéseknek megfelelően.
51. § (1) A  NAV tv. 50.  § (2)  bekezdése alapján annak a  NAV szervnek a  vezetője, akadályoztatása esetén a  helyettese,
amelynek állományába a  lőfegyvert használó pénzügyőr tartozik, köteles öt munkanapon belül kivizsgálni
a  lőfegyverhasználat, illetve a  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés körülményeit, a  lőfegyver tűzkész
állapotba helyezésének és a  lövés leadásának jogszerűségét, szakszerűségét. Különösen indokolt esetben
a határidőt a felettes szerv vezetője, illetve a NAV vezetője öt munkanappal meghosszabbíthatja.
(2) A vizsgálat részét képezi a 49. § és az 50. § szerinti jelentés, továbbá ha a lőfegyvert használó pénzügyőr nem a saját
elhatározásából használta a  lőfegyvert, írásbeli jelentést kell kérni a  lőfegyverhasználatra utasítást adó szolgálati
elöljárótól. Írásbeli jelentést kell kérni attól a pénzügyőrtől is, akinek hitelt érdemlő tudomása van az eseményről.
Nem vehet részt a vizsgálatban, akinek jelentésírási kötelezettsége van.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálat lefolytatására hatáskörrel rendelkező vezetőnek, akadályoztatása esetén
a helyettesének jelentésírási kötelezettsége van, vagy velük szemben egyéb kizáró ok áll fenn, a vizsgálatot a felettes
szerv állományába tartozó, a felettes szerv vezetője által kijelölt vezető folytatja le.
(4) Az  (1)  bekezdéstől és a  (3)  bekezdéstől eltérően, ha a  NAV Központi Irányítás állományába tartozik a  lőfegyvert
használó pénzügyőr, a NAV vezetője által erre kijelölt vezetőnek kell a vizsgálatot lefolytatnia.
(5) A  vizsgálat során a  helyszíni szemle és a  pénzügyőri jelentés adatainak figyelembevételével, a  meghallgatáson
történő megjelenésre való felkérés után meg kell hallgatni az érdekelteket, különösen az intézkedés által érintettet,
a sérültet és azt, akinek a lőfegyverhasználat, illetve a lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés kárt okozott.
(6) A vizsgálatot lezáró jelentés tartalmazza
a) a lőfegyverhasználat jogszerűsége és szakszerűsége minősítésére vonatkozó megállapítást,
b) a  lőfegyverhasználat jogellenessége vagy szakszerűtlensége megállapítása esetén a  felelősségre vonási
eljárás megindítására vonatkozó döntést,
c) a sérüléseket, valamint
d) az okozott kárt.
(7) Ha a  lőfegyverhasználat, illetve a  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés személyi sérüléssel vagy halállal
járt, a vizsgálat teljes anyagát – hiteles másolat megtartása mellett – haladéktalanul meg kell küldeni a rendőrség
vizsgálat lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervének.
(8) Ha a  lőfegyverhasználattal, illetve a  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövéssel kapcsolatban a  vizsgálatot
lefolytató vezető bűncselekmény megalapozott gyanúját állapítja meg, feljelentést tesz az  ügyészségnél, amiről
a rendőrség (7) bekezdés szerinti szervét is tájékoztatja, fegyelmi vétség gyanúja esetén intézkedik a fegyelmi eljárás
lefolytatása iránt.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 52. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
53. § Hatályát veszti
a) a  kényszerítő eszközök alkalmazásának részletes eljárási szabályairól szóló 31/2004. (VI. 19.) PM rendelet,
valamint
b) az  elfogott, előállított, őrizetbe vett és fogva tartott személyek őrzésének, kísérésének részletes eljárási
szabályairól szóló 11/2009. (IV. 29.) PM rendelet. Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1196/2010. (IX. 15.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 250,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
58/2010. (VII. 16.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Városi Bíróság
17. B. 24/2010/13. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1080/2012. (III. 28.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján dr. Mádl Ferenc
síremlékének állítására 20,2 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Nemzeti Sírkert
gondozása alcím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
28/2018. (I. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lakatos-Csondor
Katalint a 2018. január 10. napjától 2021. január 9. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
183/2011. (HK 7.) HVKF intézkedése a HM-I. objektum parkolási rendjéről szóló 40/2004. (HK 11.) HVK hadműveleti és kiképzési csoportfőnöki intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdés és 110. § (2) bekezdése alapján, az alábbi
intézkedést adom ki. 1. Hatályát veszti a HM-I. objektum parkolási rendjéről
szóló 40/2004. (HK 11.) HVK Hadműveleti és kiképzési
csoportfőnöki intézkedés.
2. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
251/2010. (X. 19.) Korm. rendelete a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a 2010. október 6-án kihirdetett
veszélyhelyzet meghosszabbításának engedélyezéséről szóló 98/2010. (X. 19.) OGY határozat felhatalmazása, valamint
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következőket
rendeli el:
1. § A Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm.
rendelettel kihirdetett veszélyhelyzetet 2010. december 31-ig meghosszabbítja.
2. § Ez a rendelet a kihirdetésével egyidejűleg lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1519/2018. (X. 17.) Korm. határozata a felső-tiszai kommunális hulladék fizikai eltávolításához szükséges beruházások forrásigényének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  felső-tiszai kommunális hulladék fizikai eltávolítását biztosító beruházások előkészítésével, támogatja
azok megvalósítását, és a  beruházások előkészítésének és megvalósításának kormányzati felelőseként
a belügyminisztert jelöli ki;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. július 31. 2. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
engedélyezi, hogy a belügyminiszter az 1. pontban szereplő feladat végrehajtásához szükséges 1 306 483 000 forint
erejéig 2019. évre vonatkozóan kötelezettséget vállaljon;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az 1. pontban foglaltak megvalósítása érdekében gondoskodjon a beruházások
kivitelezéséhez szükséges 1 306 483 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi igazgatóságok cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  agrárminiszterrel, a  belügyminiszterrel, az  innovációért és
technológiáért felelős miniszterrel és az  igazságügyi miniszterrel együttműködve vizsgálja meg Magyarország
kártalanítási igényének érvényesítési lehetőségeit a felső-tiszai kommunálishulladék-szennyezés miatt Ukrajnával és
Romániával szemben.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
agrárminiszter
belügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
igazságügyi miniszter
Határidő: 2018. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
230/2011. (IX. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Vass-Salazar Mária Évát
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2011. augusztus 31.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkárok megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Csányi Istvánnak – 2018. június 10-ei hatállyal – és
dr. Danku Csabának – 2018. június 3-ai hatállyal –,
a Miniszterelnökség helyettes államtitkárainak e megbízatása áthelyezésükre tekintettel megszűnik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2010. (V. 11.) KvVM rendelete az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 15. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: Kr.) 5. melléklete szerinti különleges madárvédelmi területekkel érintett földrészletek helyrajzi
számos jegyzékét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § A Kr. 6. melléklete szerinti különleges természetmegőrzési területnek jelölt területekkel érintett földrészletek helyrajzi
számos jegyzékét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § A Kr. 7. melléklete szerinti kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területnek jelölt területekkel érintett földrészletek
helyrajzi számos jegyzékét a 3. melléklet tartalmazza.
4. § A Kr. 11. melléklete szerinti jóváhagyott különleges természetmegőrzési területekhez tartozó földrészleteket
e rendelettel hirdetem ki. A Kr. 2. § f) pontja szerinti különleges természetmegőrzési területekkel érintett földrészletek
helyrajzi számos jegyzékét a 4. melléklet tartalmazza.
5. § A Kr. 12. melléklete szerinti jóváhagyott kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területekhez tartozó földrészleteket
e rendelettel hirdetem ki. A Kr. 2. § g) pontja szerinti kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területekkel érintett
földrészletek helyrajzi számos jegyzékét az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A különleges madárvédelmi területek térképszelvényeit a 6. melléklet 1. része tartalmazza.
(2) A különleges természetmegőrzési területnek jelölt területek és kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területnek
jelölt területek térképszelvényeit a 6. melléklet 2. része tartalmazza.
(3) A különleges természetmegőrzési területek és kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területek térképszelvényeit
a 6. melléklet 3. része tartalmazza. 7. § (1) A különleges természetmegőrzési területek és a kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területek természetvédelmi
célkitűzése a területek jelölése alapjául szolgáló élőhelytípusok, valamint fajok kedvező természetvédelmi
helyzetének megőrzése, fenntartása, helyreállítása a (2) bekezdésben megnevezett nyilvántartásokban szereplő
értékelésnek meg fele lően.
(2) A terület jelölése alapjául szolgáló élőhelytípusok, valamint fajok listáját, továbbá azok természetvédelmi helyzetének,
a Natura 2000 hálózatban betöltött szerepének értékelését a természetvédelemért felelős miniszter a Natura 2000
keretében javasolt területek adatszolgáltatási űrlapjáról szóló, 1996. december 18-i 97/266/EK bizottsági határozat
szerint megküldött adatlap (Standard Data Form) és a természetes élőhelyek, valamint és vadon élő állatok és
növények megőrzéséről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 17. cikkének (1) bekezdése szerinti jelentés
alapján tartja nyilván.
8. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
9. § (1) A Natura 2000 jogi jelleg ingatlan-nyilvántartásban történő, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 41/A. §
(2) bekezdés szerinti feljegyzését akkor kell kezdeményezni, ha az e rendeletben szereplő földrészletet vagy az azon
belüli alrészletet érintően az ingatlan-nyilvántartás nem tartalmazza a Natura 2000 jogi jelleg tényét.
(2) A Natura 2000 jogi jelleg ingatlan-nyilvántartásból történő törlését akkor kell kezdeményezni, ha a földrészlet vagy
az azon belüli alrészlet e rendeletben nem szerepel.
10. § Ez a rendelet
a) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények megőrzéséről szóló, 1992. május 21-i
92/43/EGK tanácsi irányelv 4. cikke (1), (2) és (4) bekezdésének és
b) a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
4. cikke (1) és (2) bekezdésének
 való megfelelést szolgálja.
11. § (1) Az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló
45/2006. (XII. 8.) KvVM rendelet hatályát veszti.
(2) E § e rendelet hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
10/2017. (VII. 13.) LÜ utasítása az Országos Kriminológiai Intézet emeritus kutatója cím odaítélésének és viselésének rendjéről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében, továbbá Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 22. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § (1) A  legfőbb ügyész az  Országos Kriminológiai Intézet (a továbbiakban: OKRI) igazgatója javaslatára az  Országos
Kriminológiai Intézet emeritus kutatója vagy az  Országos Kriminológiai Intézet emerita kutatója (a továbbiakban
együtt: Országos Kriminológiai Intézet emeritus kutatója) címet adományozhat az OKRI-tól nyugállományba vonult
kutató kutatói pályafutásának elismerésére.
(2) A cím annak adományozható, aki
a) nyugállományba vonulását közvetlenül megelőzően
aa) legalább tíz évig dolgozott az OKRI állományában tudományos főmunkatársként, illetve tudományos
tanácsadóként, vagy
ab) legalább öt évig dolgozott az  OKRI állományában, és az  OKRI érdekében kimagaslóan jelentős
tevékenységet végzett,
b) legalább PhD tudományos fokozattal rendelkezik, és
c) kiemelkedő tudományos teljesítményt mutat fel.
2. § (1) Az Országos Kriminológiai Intézet emeritus kutatója cím elismerésből évente legfeljebb kettő adományozható.
 (2) Az elismerésben részesülő az adományozást igazoló okiratot kap, melyet a legfőbb ügyész, illetve az OKRI igazgatója
ad át.
 (3) A cím adományozásáról szóló közleményt – a Hivatalos Értesítő mellett – az Ügyészségi Közlönyben is közzé kell tenni.
3. § (1) Az Országos Kriminológiai Intézet emeritus kutatója cím odaítélését az OKRI igazgatója a legfőbb ügyésznél írásban
kezdeményezi. Az OKRI igazgatója a kezdeményezéshez csatolja a cím odaítélését megalapozó, a jelölt kiemelkedő
tudományos teljesítményéről szóló indokolást, valamint igazolja az 1. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételek
fennálltát.
(2) Nem adományozható a cím annak,
a) aki ellen büntetőeljárás van folyamatban, vagy
b) aki jogerős, bűnösséget megállapító ítélet hatálya alatt áll.
4. § (1) Az  Országos Kriminológiai Intézet emeritus kutatója az  OKRI könyvtárának használatára és rendezvényein való
részvételre jogosult, valamint lektorok által jóváhagyott műve a  főszerkesztő döntésétől függően megjelenhet
az OKRI kiadványában.
(2) Az OKRI Titkársága nyilvántartást vezet a cím viselőiről.
5. § (1) Az Országos Kriminológiai Intézet emeritus kutatója cím viselésére való jogosultságot a legfőbb ügyész visszavonja
attól,
a) akivel szemben a bíróság jogerősen szabadságvesztés, elzárás vagy közérdekű munka büntetést szab ki, vagy
b) akinek a büntetőeljárás során jogerősen kényszergyógykezelését rendelik el.
(2) A legfőbb ügyész a cím viselésére való jogosultságot az OKRI igazgatójának javaslatára visszavonhatja, ha a jogosult
a  cím viselésére az  (1)  bekezdésben nem említett okból méltatlan, így különösen, ha az  OKRI Etikai Bizottsága
tudományetikai eljárásban etikai vétség elkövetése miatt jogerősen elmarasztalja.
(3) A  cím viselője haladéktalanul tájékoztatja az  OKRI igazgatóját minden, a  cím viselésének visszavonására okot adó
körülményről.
(4) A visszavonást az Ügyészségi Közlönyben közzé kell tenni.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
1616/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2., 3. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.2.1-15-KO1-2016-00003 azonosító számú, „Dunamente Ökoturisztikai Látogatóközpont Lábatlanon”
című,
b) a TOP-1.4.1-15-KO1-2016-00019 azonosító számú, „2 csoportos Óvoda építése” című,
c) a TOP-2.1.1-15-KO1-2016-00001 azonosító számú, „Az egykori téglagyári terület megújítása Bábolnán” című,
d) a TOP-2.1.3-15-KO1-2016-00001 azonosító számú, „Úny település csapadékvíz-elvezetésének fejlesztése”
című,
e) a TOP-2.1.3-15-KO1-2016-00012 azonosító számú, „Ács város csapadékvíz-elvezetésének fejlesztése, a  Gyár,
a Fő és a Zúgó utcák vízelvezetésének javítása” című,
f ) a TOP-3.2.1-15-HB1-2016-00036 azonosító számú, „Önkormányzati épületek energetikai korszerűsítése
Polgáron” című,
g) a TOP-3.2.1-15-HB1-2016-00041 azonosító számú, „Polgármesteri Hivatal energetikai korszerűsítése
Hajdúböszörményben” című,
h) a TOP-4.1.1-15-KO1-2016-00018 azonosító számú, „Védőnői rendelő korszerűsítése Keréktelekin” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2., 3. és
4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1963/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a Szent Korona és a magyar királyi koronázási jelvények hagyományának őrzéséről.
A Kormány
 1. szükségesnek tartja a  Szent Korona mint a  Magyar Állam folytonosságát és függetlenségét megtestesítő
ereklye és a  hozzá tartozó magyar királyi koronázási jelvények megismertetését, a  nemzet tudatának és közjogi
hagyományainak megfelelő erősítését;
2. egyetért a  Szent Korona és a  magyar királyi koronázási jelvények megismertetését célzó események
megrendezésével 2018. január 1-től 2018. december 31-ig;
3. felkéri a Szent Korona Testületet, hogy vállaljon védnökséget a 2. pontban szereplő események felett;
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  miniszterelnök általános helyettese, a  miniszterelnök
kabinetfőnöke, a  belügyminiszter, a  honvédelmi miniszter, a  külgazdasági és külügyminiszter, a  nemzetgazdasági
miniszter, a  nemzeti fejlesztési miniszter, valamint az  érintett egyházak, továbbá a  Szent Korona Testület
bevonásával határozza meg a 2. pont szerinti események lebonyolításának programját;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
miniszterelnök általános helyettese
miniszterelnök kabinetfőnöke
honvédelmi miniszter
belügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 4. pont szerinti programokhoz bocsásson az érintett minisztériumok
rendelkezésére összesen legfeljebb 1 000 000 000 forintot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1440/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapot, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapot, valamint a Halászati Operatív Programot érintő egyes feladatok ellátásához szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  földművelésügyi minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy gondoskodjanak
a) az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapot, valamint az  Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapot
érintő
aa) tanúsító szervi (igazoló szervi) feladatok,
ab) zárási feladatok,
b) az illetékes hatósági feladatok kapcsán nyújtott közreműködői szolgáltatás, és
c) a Halászati Operatív Program vonatkozásában ellátott ellenőrző szervi feladatok
ellátásához szükséges költségvetési forrásnak a Magyarország központi költségvetése uniós fejlesztések fejezetében
történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
338/2011. (XII. 23.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Varga Béla hadbíró
dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. december 15-ei hatállyal megszüntetem és őt 2011. december 16-ai hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. december 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök