type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1200/B/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény 132. §-a, valamint a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 45. § (2) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az
eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó szerint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt jogegyenlőség elvét sérti, hogy a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 132. §-a alapján a helyi népszavazásra a Ve.
122. § (1) bekezdésében foglalt, a népszavazás kitűzésére
vonatkozó 35 napos határidőt rendeli alkalmazni, ugyanakkor nem ad lehetőséget az ennél enyhébb, a Ve. 122. §
(2) bekezdésében foglalt határidő alkalmazására. Az indít
ványozó ezt a különbségtételt az országos népszavazás
szabályaihoz képest logikátlannak és egyenlőtlennek tartja. Az indítványozó kifogásolja azt is, hogy a Ve. 132. §-a
nem rendeli alkalmazni a helyi népszavazásra a Ve. X. fejezetében foglalt jogorvoslati szabályokat, ami miatt az országos népszavazásnál szűkebb körben biztosított a jogorvoslat. Ez szintén a jogegyenlőséget sérti. Végül az indítványozó kérte a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 45. § (2) bekezdés
a) pontja alkotmányellenességének megállapítását is, mivel az is az országos népszavazástól eltérően állapítja meg
a népszavazás érvényességének szabályait a részvétel tekintetében.
II. 1. Az Alkotmánybíróság eljárása során mindenek előtt
észlelte, hogy a Ve. indítvánnyal csupán közvetetten érintett 122. §-át a Ve. módosításáról szóló 2005. évi LXXXI.
törvény 48. §-a módosította. E módosítás következtében
azonban a Ve. támadott 132. §-a egy olyan rendelkezésre
utal, amely a köztársasági elnöknek az országos népszavazás kitűzésére vonatkozó eljárási határidejét szabályozza.
A népszavazás napjának meghatározására vonatkozó szabályokat – amelyet korábban a Ve. 122. § (1) bekezdése
rendezett – a Ve. 122. § (2) bekezdése tartalmazza, és eszerint a népszavazást legkésőbb 43 nappal a szavazás napja
előtt kell kitűzni. (Vagyis módosult az indítványozó által
hivatkozott 35 napos határidő is.) Ezen felül az indítványozó által hiányolt „kivételes szabályt” a hatályos Ve.
122. § (3) bekezdése tartalmazza.
Az indítványozó e jogszabályi változásokra tekintettel
az indítványát a Ve. támadott rendelkezése tekintetében
visszavonta, így az Alkotmánybíróság az eljárását az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § d) pontja alapján
megszüntette.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványozó által fenntartott indítványi kérelem tekintetében a következőket állapította meg.
2.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését sértő megkülönböztetés csak
akkor állapítható meg, ha a jogalkotó összehasonlítható
helyzetben lévő személyek között tesz olyan különbségtételt, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti. [Először:
9/1990. (IV. 5.) AB határozat, ABH 1990, 48.; 21/1990.
(X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 77–78.] Az indítvány
alapján megállapítható, hogy az nem személyek, hanem az
országos és a helyi népszavazás egyes eljárási szabályai
közötti különbségtételre hivatkozott, s e két alapjog gyakorlásához kapcsolódó eljárási szabályok közötti eltérés
alkotmányellenességének megállapítását kérte. Erre – miután nem személyek közötti különbségtételről van szó – az
Alkotmány 70/A. §-a nem vonatkoztatható.
2.2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a 482/B/1998. AB határozatában az Ötv. 45. § (2) bekezdésének alkotmányosságát az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése alapján vizsgálta. Az Alkotmánybíróság alkotmányossági szempontból értékelhető összefüggés hiánya miatt
elutasította az indítványt. Határozatában kifejtette: „az alkotmányozó és a törvényhozó mérlegelési jogkörébe tartozik, hogy az alkotmányos alapjogok érvényesülésének biztosítása mellett milyen érvényességi és eredményességi szabályokat fogalmaz meg az egyes népszavazási formák tekintetében. Az országos és a helyi népszavazás eltérő sajátosságai indokolttá tehetik, hogy az érvényesség és eredményesség szabályai egymástól akár lényegesen is eltérőek legyenek: s ez abban is kifejeződhet, hogy az országos népszavazásra az Alkotmány, a helyi népszavazásra nézve pedig törvény (itt az Ötv.) tartalmaz előírásokat. A helyi népszavazás
érvényességére és eredményességére vonatkozó „szigorúbb” szabályozás egyébként visszavezethető arra is, hogy a
helyi népszavazásban való részvétel a helyi ügyek saját jogon való, közvetlen eldöntését jelenti, ez pedig az ügy közelsége, a választópolgárok közvetlen érintettsége, az ügy település, megye életét alapjaiban meghatározó jellege folytán
indokolhat az országostól eltérő feltételek megállapítását.”
(ABH 2004, 1248, 1249.)
Utal továbbá az Alkotmánybíróság az 52/1997. (X. 14.)
AB határozatában kifejtettekre, ami az országos és a helyi
népszavazás intézményét illetően azt állapította meg, hogy
míg az országos népszavazáshoz való jog a népfelség elvéből következő alkotmányos alapjog, addig a helyi népszavazás alapjoga a helyi önkormányzás megvalósításának
egyik alakzata. Vagyis az országos népszavazáshoz való
jog az Alkotmány 2. § (2) bekezdésére és 70. § (1) bekezdésére vezethető vissza, ugyanakkor a helyi népszavazás
alapjoga az Alkotmány 44. § (1) bekezdéséből és 70. §
(2)–(3) bekezdéséből eredeztethető. (ABH 1997, 331.)
A jogalkotónak arra kell figyelemmel lennie a szabályozás
során, hogy a népszavazás alapjogának gyakorlását biztosítsa mind az országos, mind a helyi népszavazás tekintetében. Az Alkotmányból azonban nem vezethető le, hogy a
jogalkotónak ezt a kötelezettséget az országos és a helyi
népszavazás egyes eljárási szabályainak (mint például a
népszavazás kiírására vonatkozó határidők és az alóli kivételek) azonos kialakításával kellene teljesítenie.
Végül a 76/2007. (X. 19.) AB határozat (ABH 2007,
736.) az Ötv. 45. § (2) bekezdésének alkotmányosságát az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése alapján támadó indítvány tekintetében is fenntartotta a 482/B/1998. AB határozatában kifejtett, az érdemi alkotmányossági összefüggés
hiányára vonatkozó álláspontját. Ez a határozat a vonatkozó indítványi kérelem tárgyában érdemi vizsgálat nélkül
megszüntette az eljárást.
2.3. Az Ügyrend 31. § c) pontja határozza meg a res
iudicata fogalmát az alkotmánybírósági eljárásban. E sze
rint az eljárás megszüntetésének van helye, ha „az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált
jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés)
felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére
(értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértést megállapítani
(’ítélt dolog’)”. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy jelen indítványnak az Ötv. 45. §
(2) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének megállapítására irányuló kérelme tárgyában korábban már határozatot hozott, ezért az Alkotmánybíróság az eljárását az
Ügyrend 31. § c) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2009. szeptember 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1055/2014. (II. 11.) Korm. határozata a céltartalékok előirányzatból történő átcsoportosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. a Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 6. Szociális- és gyermekvédelmi ágazati
pótlék címmel történő kiegészítését rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. a 2014. év során meghozott bérpolitikai intézkedések végrehajtása érdekében a  X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet 24. Céltartalékok cím 2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére
19 361,2 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Országgyűlés Hivatalának főigazgatója
honvédelmi miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: I. félévi felhasználásról 2014. július 20.
III. negyedévi felhasználásról 2014. október 20.
IV. negyedévi felhasználásról 2014. december 29.
3. a  2.  pont szerint átcsoportosított összeg fel nem használt részét – kivéve IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezetet – a 2014. évi maradvány elszámolás során kell rendezni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
264/2010. (X. 25.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
dr. Cséfalvay Zoltánt, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárát, a Kodolányi János főiskola további jogviszonyban
alkalmazott főiskolai tanárát,
dr. Csikány Tamás alezredes, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Erdélyi Margitot, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Grósz Andor o. dandártábornok, a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ katonai főigazgató
helyettesét,
dr. Haig Zsolt mk. alezredes, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kovács László mk. őrnagy, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nagy Lászlót, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Petercsák Tivadart, az Eszterházy Károly Főiskola egyetemi docensét
2010. október 15. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2010. október 4.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1101/2007. (XII. 19.) Korm. határozata a Nemzet Sportolója Cím adományozásáról.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény
62. §-ának (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Nemzet
Sportolója Címről szóló 40/2004. (III. 12.) Korm. rendelet
5. §-ában foglaltakra –
dr. Sági Györgyné Rejtő Ildikó vívó részére a NEMZET SPORTOLÓJA CÍMET és az azzal járó életjáradékot adományozza.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1269/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata az egyes közösségi közlekedési vállalatok adóssága átvállalásának és a PPP-projektek felülvizsgálatának elveiről.
1. A Kormány
a) elrendeli, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter a nemzetgazdasági miniszter bevonásával határozza meg a MÁV
csoport, elsődlegesen a MÁV Zrt. és a MÁV Trakció Zrt., valamint a BKV Zrt. hitelviszonyon alapuló adóssága
átvállalásának elveit, tartalmát és ütemezését azzal, hogy az átvállalás összege nem haladhatja meg a MÁV
csoport esetében a 300 milliárd forintot, a BKV Zrt. esetében a 78 milliárd forintot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal b) felkéri a főpolgármestert az 1. pont a) alpontjában foglalt tárgyalásokon való részvételre;
c) felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével, a Magyar
Állam nevében eljárva az Államadósság Kezelő Központ Zrt. bevonásával az 1. pont a) alpont szerinti
adósságátvállalások jogi és pénzügyi feltételeiről állapodjon meg az érintett felekkel, és az 1. pont h) alpont
szerint előkészített, a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény módosításáról
szóló törvénytervezet (a továbbiakban: költségvetési törvénymódosítás tervezete) kihirdetését követően hajtsa
végre az átvállalásokat;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az adósságátvállalás kapcsán készítsen előterjesztést a Kormány
részére, mely tartalmazza:
da) a társaságok ésszerű alapokon nyugvó, költség-hatékony átalakítására,
db) a nemzeti közlekedési irányító szervezet keretében elérhető legnagyobb megtakarítására,
dc) a jelenleg fennálló díj- és kedvezményrendszer átalakítására, valamint
dd) az adósságállomány újratermelődésének elkerülését biztosító működési modellre
vonatkozó javaslatot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
e) elrendeli a köz- és magánszféra együttműködésében megvalósuló (ún. PPP) beruházások állami tulajdonba vételi
lehetőségének célszerűségi és hatékonysági szempontokon alapuló haladéktalan felülvizsgálatát a közpénzek
takarékos és átlátható felhasználásának előmozdítása érdekében, az állami feladatellátás infrastrukturális
feltételeinek hosszú távú megteremtése céljából a PPP-beruházások megszüntetésére 2011. évben kerülhet sor
legfeljebb 200 milliárd forint összeghatárig úgy, hogy a megszüntetés további évekre vonatkozó
kötelezettségvállalást – a létesítmény üzemeltetésén kívül – nem jelenthet;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
érintett miniszterek
Határidő: azonnal f) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozza ki az állami tulajdonba veendő PPP-beruházások
kiválasztásának gazdasági-pénzügyi és ágazati-szakmai szempontokat egyaránt figyelembe vevő
szempontrendszerét, valamint ez alapján konkrét, lehetőség szerint projekt-mélységű javaslatát és azt terjessze a
Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
g) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont f) alpontjában foglalt kormány-döntést követően
állapodjon meg a beruházásokat tulajdonló magánpartnerekkel az állam által kezdeményezett megszüntetés
feltételeiről, gondoskodjék a technikai háttér (elsősorban a jogi munka) előkészítéséről, ezzel kapcsolatos
javaslatát terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
h) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont a) és 1. pont c)–g) alpontokban foglaltak végrehajtása
érdekében készítse elő a költségvetési törvénymódosítás tervezetét.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az adósságátvállalások, illetve a megszüntetés meghatározását követően azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2015. (II. 18.) Korm. rendelete a vörösiszap katasztrófa magánszemély károsultjai javára nem vagyoni káruk megtérülése érdekében vállalt állami segítségnyújtásról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  2010. október 4-én az  Ajkai Timföldgyárban, a  vörösiszap-tároló gátjának átszakadása által okozott katasztrófa
károsultjainak megsegítése érdekében az  állam pénzbeli segítséget nyújt az  állam nevében eljáró nemzeti
fejlesztési miniszter irányítása alá tartozó, a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi
C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
38. Egyéb feladatok alcím, 2. Magán és egyéb jogi személyek kártérítése jogcímcsoport terhére az  e  rendeletben
foglaltak szerint.
2. § Segítségnyújtásra jogosult az a magánszemély, aki vagy akinek perbeli jogelődje:
a) 2014. december 31-ig a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zrt. „f.a.” (a továbbiakban: MAL Zrt.
„f.a.”) ellen – a  vörösiszap-katasztrófával összefüggésben keletkezett kárigényére tekintettel – nem vagyoni
kárának megtérítése iránt pert indított vagy a felszámolási eljárásban erre vonatkozóan igényt érvényesített,
b) az a) pontban meghatározott követelését a MAL Zrt. „f.a.” felszámolójának a csődeljárásról és a  felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvényben meghatározott módon bejelentette, és
c) az állam javára engedményezi a MAL Zrt. „f.a.”-val szemben fennálló, a bíróság által jogerősen megállapított
nem vagyoni kár tőkeösszegére vonatkozó követelését
(a továbbiakban együtt: Jogosult). 3. § A segítségnyújtás magában foglalja a bíróság által jogerősen megállapított nem vagyoni kár tőkeösszegét, valamint
ezen követelésnek a  felszámolási eljárásban történő nyilvántartásba vételéért fizetett díjat (a  továbbiakban:
nyilvántartásba-vételi díj).
4. § (1) A  segítségnyújtásra irányuló közigazgatási hatósági eljárás lefolytatására a  Veszprém Megyei Kormányhivatal
rendelkezik kizárólagos hatáskörrel és illetékességgel.
(2) A közigazgatási hatósági eljárás a Jogosult kérelmére indul meg.
 (3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a bíróság jogerős döntését,
b) a nyilvántartásba-vételi díj megfizetését igazoló dokumentumot és
c) a 2. § c) pontja szerinti nyilatkozatot.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
322/2011. (XII. 16.) KE határozata tárca nélküli miniszter kinevezéséről.
Az Alkotmány 33. § (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Fellegi Tamást tárca nélküli miniszterré kinevezem. Budapest, 2011. december 15.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1572/2012. (XII. 11.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
3,5 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Nemzetgazdasági Minisztérium protokoll
raktárának feltöltésével kapcsolatos költségvetési támogatás átadása érdekében a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2009. (III. 6.) ÖM utasítása az önkormányzati miniszter által adományozható elismerések adományozásának eljárási szabályairól, az állami kitüntetésre, tábornoki kinevezésre, valamint társminiszteri elismerésre való felterjesztés rendjéről.
Az önkormányzati miniszter (a továbbiakban: miniszter)
irányítása alá tartozó szerveknek az elismerésekkel kapcsolatos egyes feladatai egységes ágazati végrehajtására
kiadom az alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) hivatali szervezeteire (a továbbiakban: hivatali egységek), b) a miniszter irányítása alá tartozó önálló szervezetekre
(a továbbiakban: önálló szervek),
c) a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerveire [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: irányított
szervek].
2. Az utasítás szabályait kell megfelelően alkalmazni
a) a helyi önkormányzatok választott tisztségviselőinek
és képviselőinek, továbbá a helyi önkormányzatok szerveivel és intézményeivel foglalkoztatási jogviszonyban
állók kitüntetésre előterjesztésére és miniszteri elismerésére,
b) az irányított szervektől nyugdíjazott foglalkoztatottak
és a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról
szóló 2006. évi LV. törvény 2. §-ának aa) alpontja alapján
megosztott feladatok szerint korábbi belügyi feladatot ellátó szervektől nyugállományba helyezettek elismerésének
rendjére,
c) a miniszter feladat- és hatáskörébe utalt szakterületeken kiemelkedő teljesítményt nyújtó, illetve kiemelkedő
eredményeket elérő természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek,
az irányított szervek munkáját támogató magyar és külföldi
személyek, szervezetek, közösségek tevékenységének elismerésével kapcsolatos eljárási rendre.
3. Állami kitüntetés, miniszteri elismerés, más miniszter
által adható elismerés adományozására, továbbá tábornoki
kinevezésre vonatkozó kezdeményezés (a továbbiakban
együtt: kezdeményezés) – a 4. és 5. pontban foglalt kivétellel – a Minisztérium humánpolitikai feladatokat ellátó hi-
vatali egysége (a továbbiakban: humánpolitikai hivatali
egység) útján történik.
4. A sportszakmai elismerésre vonatkozó kezdeményezést a sport-szakállamtitkárhoz kell benyújtani, ahonnan
továbbításra kerül a humánpolitikai szervezeti egység részére.
5. A Pro Turismo Díjra vonatkozó kezdeményezést a
Pro Turismo Díj bizottsághoz (a továbbiakban: Díj Bizottság) kell előterjeszteni. A Pro Turismo Díj Bizottság elnöke a minisztérium turisztikai szakállamtitkára, társelnöke a
Nemzeti Turisztikai Bizottság elnöke, tagjai az elnök által
a turizmus szaktekintélyei közül felkért személyek. A Díj
Bizottság a kezdeményezésből előterjesztést készít
– amelyben véleményt nyilvánít a kezdeményezés támogatásáról – és azt továbbítja a humánpolitikai szervezeti
egység részére.
6. A kezdeményezést – a 7. pontban foglalt kivétellel –
a) állami kitüntetésre vonatkozóan az átadás tervezett
idejét megelőzően legalább hat hónappal,
b) tábornoki kinevezésre vonatkozóan a tervezett kihir
detést megelőzően legalább három hónappal,
c) a miniszteri elismerésre vonatkozóan legalább két hó
nappal,
d) a más miniszter által adományozható elismerésre vo
natkozóan az adott elismerésre irányadó eljárási rendet
meghatározó jogszabályban megjelölt javaslattételi határidőt megelőzően legalább két hónappal
kell felterjeszteni, illetve megküldeni a humánpolitikai
hivatali egységhez.
7. Rendkívüli eseménnyel kapcsolatos elismeréseknél
az önkormányzati miniszter által adományozható elismerésekről, az egyes elismerésben részesíthetők köréről, valamint az elismerésben részesítés feltételeiről és rendjéről
szóló 9/2009. (II. 27.) ÖM rendelet (a továbbiakban: R.)
31. §-ának (2) bekezdése irányadó, előre nem látható okból indokolttá vált elismeréseknél a határidőktől el lehet
tekinteni.
8. A beérkezett kezdeményezéseket – az R. 10. §-ában
meghatározott, a miniszter mérlegelési jogkörébe nem tartozó elismerés kivételével – a Minisztérium Elismerési Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) bírálja el. Az elismerések odaítéléséről a Bizottság javaslata alapján a miniszter dönt.
9. A Bizottság tagjai:
a) a minisztérium államtitkára, akadályoztatása esetén
titkárságvezetője,
b) a kabinetfőnök,
c) a miniszteri titkárság vezetője,
d) a közjogi és koordinációs szakállamtitkár, akadá
lyoztatása esetén titkárságvezetője, e) a humánpolitikai hivatali egység vezetője,
f) a miniszteri kabinetnek az egyeztetésre kijelölt mun
katársa. 10. A Bizottság titkára a humánpolitikai hivatali egységen belül elismerési feladatokat ellátó szervezeti egység
vezetője.
11. A Bizottság ülésén tanácskozási joggal részt vehet a
kezdeményezéssel érintett szakterületért felelős szakállamtitkár.
12. A Bizottság havonta egyszer ülésezik, és a felterjesztett kezdeményezéseket a miniszteri döntés előkészítése céljából véleményezi. A Bizottság véleményezési jogköre nem terjed ki a Díj Bizottság által tett kezdeményezések szakmai megalapozottságának vizsgálatára. A Bizottság döntéseit többségi szavazattal hozza. A jelen utasításban meghatározott eljárási rendtől eltérő, illetve az R. 15.
mellékletében megjelölt adatokat nem tartalmazó kezdeményezést a Bizottság elutasítja.
13. A Bizottság által kialakított javaslatokat a humánpolitikai hivatali egység vezetője a kabinetfőnök jóváhagyásával, a miniszteri titkárság útján, havonta egy alkalommal, a kitüntetésre, tábornoki kinevezésre, továbbá más
miniszteri elismerésre történő javaslattétel határidejét, illetve a tervezett átadás időpontját megelőző 14 nappal
– összesített táblázat formájában – terjeszti fel miniszteri
döntésre. A miniszter döntése alapján kerül sor az előterjesztések elkészítésére, illetve – állami kitüntetésre, tábornoki kinevezésre, továbbá más miniszter által adományozható elismerésre vonatkozó javaslat esetén – a javaslat
megküldésére a döntésre jogosult részére.
14. A foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött idő után
járó pénzjutalom, a jeles születésnapok, továbbá nyugdíjba vonulás alkalmából adományozható miniszteri emléktárgy adományozásának tervezhetősége érdekében az
1. pont b)–c) alpontjában meghatározott szervek az esedékességet megelőző év november 15-éig kötelesek az erre
vonatkozó összesítést – az elismerésben részesítendő személy és az elismerés jogcíme megjelölésével – a humánpolitikai hivatali egység részére megküldeni.
15. A miniszter által adományozott elismerésekkel kapcsolatos előkészítési, emléktárgy-biztosítási, nyilvántartási, szervezési és koordinációs feladatokat a humánpolitikai
hivatali egység végzi.
16. A humánpolitikai hivatali egység az elismerési javaslatok előkészítése, az elismerések bizonylatolása és kifizetése céljából a kezdeményezőt – a mindenkori hatályos
adó- és társadalombiztosítási jogszabályok alapján –
hiánypótlásra hívhatja fel, illetve további adatokat és nyilatkozatokat kérhet be.
17. Az elismerés adományozásáról egyedi miniszteri
határozatban kell rendelkezni. A kitüntetésre és egyéb elismerésre vonatkozó adatokat a foglalkoztatott személyzeti anyagában kell nyilvántartani.
18. Az elismerésről szóló okmánnyal egyidejűleg igazolást kell kiadni az elismerésben részesülő részére, melyben az érintett tájékoztatást kap a pénzjutalom összegéről
(emléktárgy értékéről), a levont jövedelemadó-előlegről, a
nyugdíj- és munkavállalói járulékról, egyéb levonásról.
Az igazolás kiállításához szükséges adatokat a humánpolitikai és a pénzügyi hivatali egység biztosítja.
19. A kitüntetés viselésére érdemtelenné vagy méltatlanná vált személyek kitüntetésének visszavonására, címtől való megfosztásra vonatkozó tájékoztatást vagy kezdeményezést a humánpolitikai hivatali egységhez kell további intézkedésre megküldeni.
20. Az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti az önkormányzati
és területfejlesztési miniszter által adományozható elismerések adományozásának eljárási szabályairól, az állami kitüntetésekre, valamint társminiszteri elismerésekre való
felterjesztés rendjéről szóló 5/2008. (BK 5.) ÖTM utasítás.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
98/2003. (X. 3.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága elnökének és tagjainak megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. §-a alapján
— a Magyar Tudományos Akadémia elnöke és az oktatási
miniszter közös javaslatára —
dr. Makara B. Gábor akadémikust, a Magyar Tudományos Akadémia Orvostudományi Kutató Intézete kutatóprofesszorát
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
Bizottsága elnöke teendőinek ellátásával,
dr. Bodó Sándort, a Budapesti Történeti Múzeum főigazgatóját,
dr. Rudas Imrét, a Budapesti Műszaki Főiskola tudományos rektorhelyettesét
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával
— 2003. szeptember 21-i hatállyal, hároméves időtartamra —
megbízom. Budapest, 2003. szeptember 19. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2017. (III. 30.) NFM rendelete a Sopron-Fertő Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Sopron-Fertő Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság államot megillető
társasági részesedése felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának
2020. december 31-ig a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Mezőhegyesi Ménesbirtok Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot megillető
tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának kijelöléséről szóló 44/2016. (XI. 7.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
290/2016. (VIII. 19.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Kaposvári László Zoltán ezredest
2016. augusztus 20-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1072/2013. (II. 21.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú („Budapest – Komplex Integrált Szennyvízelvezetése” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú, „Budapest – Komplex Integrált
Szennyvízelvezetése” című, Európai Bizottság által még jóvá nem hagyott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási
igényű projektjavaslatot, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti nagyprojekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága (a továbbiakban: KEOP IH) általi – megkötéséhez
az 1. mellékletben foglalt feltételekkel, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul az 1. pont szerinti nagyprojekt megvalósításának megkezdéséhez és költségei finanszírozásához,
4. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti projekt az Európai Bizottsághoz jóváhagyás céljából benyújtásra kerüljön, ha
a) a projekt közbeszerzési eljárásai (1–5. tender) lefolytatásra kerülnek, és annak eredményeként a projekt
beruházási költség igénye meghatározásra kerül, valamint b) a teljes projekt területre vonatkozó előzetes környezeti hatásvizsgálat eredményeként megállapításra kerül, hogy
a projektnek nincs jelentős környezeti hatása, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) és b) alpont teljesülését követően azonnal
5. hozzájárul ahhoz, hogy ha a lefolytatott közbeszerzési eljárások alapján a tervezett beruházási költségek csökkennek,
a támogatási szerződésben a szükséges költségcsökkentést a KEOP IH átvezesse, és az Európai Bizottsághoz
a támogatási kérelmet a csökkentett költségvetéssel nyújtsa be,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 4. pont a) alpontja teljesülését követően azonnal
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy ha a projekt támogatását az Európai Bizottság elutasítja, vagy csökkentett
mértékű támogatással hagyja jóvá, úgy járjon el a beruházás megvalósításához hiányzó támogatási összegnek
– a projekt végrehajtásához szükséges ütemezésben – a központi költségvetésből történő biztosítása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: az Európai Bizottság döntéshozatalát követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2017. (XII. 27.) IM rendelete a pártfogó ügyvéd, az ügygondnok és a kirendelt védő részére megállapítható díjról.
Az 1–4. § és a 7–12. § tekintetében az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 206. § b) pontjában,
az 1–2. § és a 7–12. § tekintetében a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (2) bekezdésének b) pontjában,
az 1–2.  §, az  5–6.  § és a  10.  § tekintetében a  polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628.  § (2)  bekezdésének
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – az  1–2.  § és 5–12.  § tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel, az 1–2. §
és a 7–12. § tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Közös rendelkezések 1. § (1) A pártfogó ügyvédet, az ügygondnokot és a kirendelt védőt (a továbbiakban együtt: ügyvéd) a bírósági eljárásban
és a  büntetőeljárás vádemelésig terjedő szakaszában végzett tevékenységért munkadíj és költségtérítés
(a továbbiakban együtt: díj) illeti meg.
(2) Az  ügyvédi munkadíj kiszámításának alapja az  éves költségvetésről szóló törvényben meghatározott kirendelt
ügyvédi óradíj összege.
(3) Az  ügyvédi díj e  rendeletben meghatározott összege az  ügyvédi tevékenység ellenértékét terhelő általános
forgalmi adó összegét nem tartalmazza, azt az e rendeletben meghatározott összegeken mint adóalapon felül kell
felszámítani. Ha az ügyvéd az általános forgalmi adóról szóló törvény szerint levonási joggal rendelkezik, a számlával
igazolt készkiadásnak csak a nettó összege növeli az adóalapot. Az ügyvédnek – legkésőbb a díj megállapításáig –
nyilatkoznia kell a  díjat megállapító bíróságnak, ügyésznek, illetve nyomozó hatóságnak arról, hogy általános
forgalmi adó fizetésére köteles-e.
2. § (1) Az  ügyvéd költségtérítés címén a  készkiadásainak megtérítésére jogosult. A  készkiadások magukban foglalják
a postai, távbeszélő, utazási, parkolási, szállás-, leírási, másolási és egyéb indokolt és szükséges költségeket is.
(2) Az ügyvédet útiköltség és szállásköltség illeti meg, ha olyan tárgyaláson vagy más eljárási cselekményen vesz részt,
amelyet nem az irodájának székhelyén vagy lakóhelyén tartanak.
(3) Útiköltségként azon költség téríthető meg, amely az  ügyvéd lakóhelyéről vagy az  ügyvédi iroda székhelyéről
a  tárgyalásra utazással és a  visszautazással kapcsolatban merült fel. Az  ügyvéd a  helyi viszonyoknak megfelelően
– célszerűen és indokoltan – igénybe vehető menetrend szerinti tömegközlekedési eszköz viteldíjának
megtérítésére jogosult. Vasúti közlekedés esetén a  másodosztályú menetjegy, autóbusszal történő utazásnál
az autóbusz viteldíjának megtérítésére van lehetőség.
(4) Ha az  ügyvéd saját személygépkocsiján utazik a  tárgyalásra, a  tanúk költségtérítéséről szóló jogszabály gépjármű
igénybevétele esetére irányadó szabályának megfelelő költség megtérítésére jogosult.
(5) Az  ügyvéd nem kötelezhető arra, hogy a  tárgyalás helyére a  nap huszonharmadik és ötödik órája között
utazzon. Ha az  ügyvéd a  közlekedési viszonyok miatt a  tárgyalást megelőző napon érkezett a  tárgyalás helyére,
az  elszállásoláshoz indokoltan igénybe vehető szálloda vagy más szállás igazolt díjának megtérítésére jogosult.
Ezt a rendelkezést kell alkalmazni akkor is, ha az ügyvéd visszautazására a tárgyalás napján már nincs lehetőség.
2. A pártfogó ügyvéd díja 3. § (1) A fél helyett az állam által kifizetendő pártfogó ügyvédi munkadíj az elsőfokú bírósági eljárás befejezéséig
a) polgári és közigazgatási perben, valamint egyéb közigazgatási bírósági eljárásban a kirendelt ügyvédi óradíj
hatszorosának megfelelő összeg,
b) nemperes eljárásban a kirendelt ügyvédi óradíj háromszorosának megfelelő összeg,
c) büntetőügyben a kirendelt ügyvédi óradíj hatszorosának megfelelő összeg,
d) a  határon átnyúló tartási ügyben a  központi hatóság megkeresése alapján kirendelt pártfogó ügyvéd által
az  eljárást megindító kereset vagy kérelem elkészítéséért és előterjesztéséért a  kirendelt ügyvédi óradíj
kétszeresének megfelelő összeg.
(2) A  másodfokú bírósági eljárásban, a  felülvizsgálati eljárásban és a  hatályon kívül helyezés folytán megismételt
eljárásban, továbbá ezen felül büntetőügyben a harmadfokú bírósági és perújítási eljárásban a fél helyett az állam
által kifizetendő pártfogó ügyvédi munkadíj az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott összeg ötven százaléka.
(3) A  megismételt másodfokú bírósági eljárásban a  fél helyett az  állam által kifizetendő pártfogó ügyvédi munkadíj
az (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott összeg huszonöt százaléka.
(4) Büntetőeljárásban a  fél helyett az  állam által kifizetendő pártfogó ügyvédi munkadíj a  vádemelésig a  kirendelt
ügyvédi óradíj hatszorosának megfelelő összeg.
(5) A  pernyertes fél pártfogó ügyvédjét a  bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló
32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3.  § (2)–(5)  bekezdésében foglaltak szerint megállapított összegű munkadíj illeti
meg azzal, hogy a  pártfogó ügyvéd akkor is kérheti a  bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről
szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3.  § (3)  bekezdése szerint a  munkadíja megállapítását, ha a  pertárgy értéke
meghatározható. A pernyertes fél pártfogó ügyvédjének a munkadíja nem lehet kevesebb, mint az (1)–(3) bekezdés
szerint megállapítható összeg.
(6) Ha az  eljárás (1)–(4)  bekezdésben megjelölt szakaszain belül több pártfogó ügyvéd járt el, a  munkadíjat,
költségtérítést közöttük arányosan – a képviselet időtartama vagy erre irányuló kérelem esetén az elvégzett munka
arányában – kell megosztani. Mindegyik pártfogó ügyvéd jogosult legalább a kirendelt ügyvédi óradíj összegének
megfelelő összegű munkadíjra. Ebben az  esetben az  (1)–(4)  bekezdés szerinti összeghatár túlléphető a  munkadíj
megállapítása során.
4. § (1) A  pártfogó ügyvédnek az  eljárás során felmerült készkiadásait a  fővárosi és megyei kormányhivatal jogi
segítségnyújtási feladatokat ellátó szervezeti egysége állapítja meg a  pártfogó ügyvéd által benyújtott tételes
kimutatás alapján.
(2) Ha a  pártfogó ügyvéd ezt kifejezetten kéri, vagy nem részletezi és nem igazolja készkiadásait, részére
a  költségtérítése átalány formájában kerül megállapításra. A  költségátalány összege a  pártfogó ügyvédi munkadíj
huszonöt százaléka.
(3) Ha általános forgalmi adó fizetésére a  pártfogó ügyvédi képviseletet ellátó jogi segítő szervezet nem, de
a  megbízottjaként eljáró ügyvéd köteles, a  jogi segítő szervezet a  munkadíjat terhelő általános forgalmi adó
összegének megfelelő összegre is jogosult költségtérítésként.
3. Az ügygondnok díja 5. § (1) Az  ügygondnokot – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi
költségről szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3.  § (2)–(6)  bekezdésében foglaltak szerint illeti meg munkadíj
azzal, hogy az  ügygondnok akkor is kérheti a  bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló
32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3.  § (3)  bekezdése szerint a  munkadíja megállapítását, ha a  pertárgy értéke
meghatározható. Az  ügygondnok munkadíja nem lehet kevesebb, mint a  (2)  bekezdés szerint megállapítható
összeg.
(2) Ha a  pert jogszabály értelmében ügygondnok ellen kell megindítani, az  ügygondnokot a  3.  § (1)–(3)  bekezdése
szerint illeti meg a munkadíj.
6. § (1) Az  ügygondnoknak az  eljárás során felmerült készkiadásait a  bíróság kérelemre, az  ügygondnok által benyújtott
tételes kimutatás alapján állapítja meg.
(2) Ha az  ügygondnok a  bíróság által megszabott határidőn belül készkiadásait nem részletezi és nem igazolja,
a bíróság a készkiadásokról a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
4. A kirendelt védő díja 7. § (1) A védőt munkadíj címén az eljárási cselekményen való részvételért megkezdett óránként a kirendelt ügyvédi óradíj
összege illeti meg.
(2) Ha a  védő ugyanabban az  ügyben több terhelt védelmét látja el, az  (1)  bekezdésben meghatározott munkadíj
a felével emelhető.
(3) Ha az  eljárási cselekményt valamilyen okból nem lehetett megtartani, a  védőt a  kirendelt ügyvédi óradíj
ötven százalékának megfelelő összeg illeti meg.
(4) A  felülvizsgálati eljárásban az  indítvány megfogalmazásáért a bíróság a védő vagy ügyvédi iroda részére legalább
a  kirendelt ügyvédi óradíjnak, legfeljebb annak tízszeresének megfelelő összegű munkadíjat állapíthat meg.
A felülvizsgálati indítvány elbírálása céljából tartott ülésen részt vevő védő díjára az (1)–(3) bekezdés az irányadó.
(5) A fogva tartásban lévő terhelttel folytatott megbeszélés esetén a védő díjazására az (1) és a (2) bekezdésben foglalt
rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a terhelttel folytatott megbeszélésért megkezdett óránként a kirendelt
ügyvédi óradíj ötven százalékának megfelelő összeg jár. A  megbeszélés időtartamát a  terhelt fogva tartását
foganatosító szerv igazolja a büntetőügyben eljáró hatóság részére.
(6) A  védőt erre irányuló indítványára a  büntetőügy iratainak tanulmányozásáért minden megkezdett száz oldal irat
után – függetlenül attól, hogy az ügyben hány terhelt védelmét látja el, az iratokat hány alkalommal tanulmányozta,
és hogy az  iratokat helyettes útján tanulmányozta-e – a kirendelt ügyvédi óradíj összege, de ügyenként összesen
legfeljebb a  kirendelt ügyvédi óradíj harmincszorosának megfelelő összegű munkadíj illeti meg. A  munkadíj
megállapításánál nem vehető figyelembe arról az eljárási cselekményről készített jegyzőkönyv, amelyen a védő részt
vett, továbbá olyan irat, amelyet a védő készített, vagy önállóan, illetve csatolmányként nyújtott be.
8. § (1) A  kirendelt védőnek az  eljárásban felmerült készkiadásait a  bíróság, az  ügyész, illetve a  nyomozó hatóság
indítványra, a kirendelt védő által benyújtott tételes kimutatás alapján állapítja meg.
(2) Ha a kirendelt védő a bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság által megszabott határidőn belül készkiadásait
nem részletezi és nem igazolja, a bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság a készkiadásokról a rendelkezésre
álló adatok alapján dönt.
9. § (1) A  kirendelt védő díját a  bűnügyi költségek előlegezésére vonatkozó szabályok szerint annak felmerülésekor
az  a  bíróság, ügyész, illetve nyomozó hatóság állapítja meg és előlegezi, amelynek eljárása során az  költségként
felmerült.
(2) Az  irattanulmányozásért járó munkadíj iránti igényt a  büntetőügy nyomozási, vádemelési és bírósági szakában
legfeljebb egy ízben, legkorábban az  irattanulmányozást követő eljárási cselekmény alkalmával annál a  nyomozó
hatóságnál, ügyésznél, bíróságnál kell előterjeszteni, amely előtt a  büntetőügy folyamatban van. A  munkadíjat
ez a nyomozó hatóság, ügyész, bíróság állapítja meg és előlegezi.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
11. § E rendelet 1–4.  §-a a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó
minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i
2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikkének való megfelelést szolgálja.
12. § Hatályát veszti a  pártfogó ügyvéd és a  kirendelt védő részére megállapítható díjról és költségekről szóló
7/2002. (III. 30.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
230/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelete a felsőoktatási szakképzésről és a felsőoktatási képzéshez kapcsolódó szakmai gyakorlat egyes kérdéseiről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 7. pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyarország területén működő, és a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 1. mellékletében felsorolt felsőoktatási intézmények felsőoktatási szakképzési
tevékenységére, a képzésben részt vevő hallgatókra, továbbá felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben,
mesterképzésben a szakmai gyakorlatra és az abban együttműködő szervezetekre, a szakmai gyakorlóhelyekre.
2. § Az Nftv. 15. § (2) bekezdésében meghatározott felsőoktatási szakképzés képzettségi szintje: ISCED-5, amely
képzettségi szint kizárólagosan e rendelet alapján meghatározott képzésben szerezhető meg.
3. § (1) A képzésben a szakmai gyakorlat követelményeit a felsőoktatási szakképzés, az alapképzési, mesterképzési szakok
képzési és kimeneti követelményei határozzák meg. (2) A 14–18. §-ban foglaltakat az alapképzés és a mesterképzés részeként megszervezett szakmai gyakorlat tekintetében
is alkalmazni kell. 4. § E rendelet alkalmazásában
1. besorolási szak: a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló
kormányrendelet osztott képzés alapképzési szakjainak jegyzéke szerinti azon alapképzési szak vagy mesterképzési
szakjainak jegyzéke szerinti azon osztatlan szak, amelyhez besoroltan az adott felsőoktatási szakképzést a képzési és
kimeneti követelményei meghatározzák; 2. feladatprofil: a felsőoktatási szakképzettséggel ellátható legjellemzőbb tevékenység, feladatkör, munkaterület;
3. képzettségi szint: az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszerre (ISCED) az ENSZ gazdasági és szociális
osztályozási rendszereinek csoportjához tartozó besorolási rendszer, amely osztályozási referenciakeretül szolgál az
oktatási programok és az ezekkel összefüggő képesítések rendszerezéséhez;
4. szakmai gyakorlat: a képzésnek azon része, amely a felsőoktatási szakképzés, az alapképzési, a mesterképzési szak
képzési és kimeneti követelményeiben meghatározott időtartamban a szakképzettségnek megfelelő munkahelyen és
munkakörben lehetőséget nyújt a megszerzett tudás és a gyakorlati készségek együttes alkalmazására, az elméleti és
gyakorlati ismeretek összekapcsolására, a munkahely és munkafolyamatok megismerésére, a szakmai kompetenciák
gyakorlására; 5. szakmai gyakorlóhely: azon jogi személy, gazdálkodó szervezet, amely felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben
vagy mesterképzésben a felsőoktatási intézménnyel kötött együttműködési megállapodás, valamint a hallgatóval az
Nftv. 44. § (1) bekezdés a) pontja szerint kötött hallgatói munkaszerződés alapján, az egybefüggő szakmai gyakorlatot
biztosítja, és amelyet az Oktatási Hivatal a felsőoktatási intézmény adatainál szakmai gyakorlóhelyként nyilvántartásba
vett. Gazdálkodó szervezeten a Polgári Törvénykönyv 685. § c) pontja szerinti gazdálkodó szervezetet kell érteni.
2. A felsőoktatási szakképzés rendje, a képzés szerkezete, a szakmai követelmények meghatározása
5. § (1) A felsőoktatási szakképzés modulokból épül fel. Ezek:
a) a valamennyi felsőoktatási szakképzés közös kompetencia modulja legfeljebb 12 kreditértékben;
b) a képzési terület szerinti közös modul legfeljebb 21 kreditértékben, amelyből a képzési ág szerinti közös modul
legfeljebb 15 kreditértékben; c) a szakképzés modulja, szakirányok esetén a szakirányok szakképzési modulja legfeljebb 87 kreditértékben,
amelyből ca) a gyakorlati képzés kreditértéke 30 kredit;
cb) több alapképzési szakot magában foglaló képzési ág esetén a képzési ág szerinti közös modul kreditértéke
legfeljebb 15 kredit; cc) a specializáló kreditértéke legfeljebb 15 kredit.
(2) A felsőoktatási szakképzés – a képzési és kimeneti követelményeiben meghatározottak szerint – megszervezhető
teljes idejű képzésben, részidős képzésben, illetve távoktatásban. 6. § (1) Felsőoktatási szakképzésben legalább egy félév szakmai gyakorlatot kell szakmai gyakorlóhelyen szervezni. A szakmai
gyakorlat összefüggő gyakorlat, amely több részben csak akkor szervezhető meg, ha arról a felsőoktatási szakképzés
képzési és kimeneti követelményei – szakmai indokok alapján – úgy rendelkeznek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakmai gyakorlat időtartama egy képzési időszaknak megfelelő időtartam, de legalább
tizennégy hét, amelyben a gyakorlat öt napos munkahétnek megfelelő időszakokra tagolódik.
(3) Részidős vagy távoktatási képzésben szervezett képzés esetén a szakmai gyakorlat legalább 240 óra, amely időtartam
alatt legalább három hét gyakorlatot egybefüggően kell megszervezni. A korábbi munkatapasztalat a felsőoktatási
intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzatában meghatározottak szerint tanulmányi követelmény teljesítéseként
elismerhető. (4) A hallgatót a szakmai gyakorlóhelyen a felsőfokú szakképzettséggel betölthető munkakörben foglalkoztatottak
részére biztosított, a munkavégzéshez szükséges eszközök, munka- és védőruha, baleset- és munkavédelmi
felszerelések illetik meg. 7. § (1) A felsőoktatási szakképzés szakmai követelményeit a szakképzés képzési és kimeneti követelményei határozzák meg.
(2) A felsőoktatási szakképzés képzési és kimeneti követelményei szakképzettségenként tartalmazzák:
a) a felsőoktatási szakképzés megnevezését (magyar és angol nyelven);
b) a szakképzettség oklevélben történő megjelölését (magyar és angol nyelven);
c) szakirányok esetén a szakirány megnevezését (magyar és angol nyelven);
d) a képzési területet (képzési ágat), határterületi képzés esetén a további képzési területet (képzési ágat);
e) a besorolási szakot, határterületi képzés esetén a további besorolási szakot;
f) a felsőoktatási szakképzettséggel legjellemzőbben betölthető munkakörök megnevezését;
g) a képzési időt félévekben; h) a szakképzettség megszerzéséhez
ha) összegyűjtendő kreditek számát, hb) az elméleti és a gyakorlati képzés arányát,
hc) a hallgatói szakmai gyakorlat időtartamát heti öt munkanap és heti negyven munkaóra
figyelembevételével; i) a felsőoktatási szakképzés célját (a szakképzettség szakirányainak képzési célját is), amely a feladatprofil
meghatározását, a felsőoktatási szakképzettséggel ellátható tevékenységkör, munkaterület meghatározását és
leírását jelenti; j) a felsőoktatási szakképzés során megszerezhető kompetenciákat, a kompetencia összetevők megjelölésével;
k) a szakmai gyakorlat szakmai követelményeire, annak szervezésére vonatkozó követelményeket;
l) az idegen nyelvi követelményeket; m) a szakképzettség szempontjából lényeges más rendelkezéseket:
ma) a besorolási szakon való továbbtanulás esetén a beszámítandó kreditek számát, továbbá a szakmai
követelmény teljesítéseként elismerhető, előzetesen megszerzett tudás, munkatapasztalat beszámításának egyéb feltételeit,
mb) a felsőoktatási szakképzés szervezésének sajátos rendelkezéseit, a tanulmányi időt részidős képzésben,
távoktatásban, mc) a felsőoktatási szakképzésre történő felvétel feltételeit.
8. § (1) A felsőoktatási szakképzés a képzési és kimeneti követelmények alapján meghatározott – a felsőoktatási intézmény
képzési programjának részét képező – felsőoktatási szakképzési program alapján folyik.
(2) A felsőoktatási szakképzési programnak a képzési és kimeneti követelmények szerinti alapadatai:
a) a felsőoktatási szakképzés megnevezése; b) a megszerezhető szakképzettség megnevezése;
c) szakirányok esetén a szakirány megnevezése; d) a képzési terület (képzési ág), határterületi képzés esetén a további képzési terület (képzési ág);
e) a besorolási szak, határterületi képzés esetén a további besorolási szak;
f) összegyűjtendő kreditek száma; g) a szakképzettség célja (a specializáció vagy szakirány estén szakirányok képzési célja is), a feladatprofil
meghatározása, a felsőoktatási szakképzettséggel ellátható tevékenységkör, munkaterület leírása;
h) a szakképzettség szakmai kompetenciái, a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott kompetencia
területekre vonatkozóan az alábbi bontásban: ha) valamennyi szakképzés közös kompetencia modulja és kreditértéke,
hb) a képzési terület szerinti közös modul és kreditértéke,
hc) a szakképzési (a közös képzési ág, a gyakorlati képzés, a specializáció vagy a szakirányok szerinti) modul és
kreditértéke, hd) a hallgatói szakmai gyakorlat időtartama heti öt munkanap és heti negyven munkaóra figyelembevételével;
i) a besorolási szak nyilvántartásba vételi adatai. (3) A felsőoktatási szakképzési program (2) bekezdésen túli tartalmi elemei:
a) a szakképzettség szempontjából a felsőoktatási szakképzésbe történő belépés sajátos feltételei, különösen:
aa) az egészségügyi alkalmassági követelmények, ab) a szakmai, pályaalkalmassági követelmények;
b) a szakmai gyakorlat szakmai követelményei; c) az idegen nyelvi követelmények;
d) a felsőoktatási szakképzés képzési módszerei; e) a felsőoktatási szakképzés értékelési rendszere, az értékelés módszerei modulonként;
f) a képzési szakon való továbbtanulás esetén a beszámítandó kreditek száma, továbbá a szakmai követelmény
teljesítéseként elismerhető előzetesen megszerzett tudás, munkatapasztalat beszámításának egyéb feltételei;
g) a teljes idejű képzésre (részidős képzésre, távoktatásra) vonatkozó tanterv, óra-, vizsgaterv, továbbá tantárgyi
programok; h) a szakmai gyakorlat szervezésének sajátos követelményei, különösen:
ha) a szakmai gyakorlóhely meghatározása, hb) a felsőoktatási szakképzésben, a 15. §-ban meghatározott együttműködési megállapodás alapján részt
vevő szakmai gyakorlóhelyek szándéknyilatkozata, hc) a gyakorlati képzés ajánlott tanterve, tantervi egységei, moduljai, ezek időtartama,
hd) a hallgató szakmai gyakorlatának értékelési módszerei, he) a részidős, távoktatási képzési formában a szakmai gyakorlatra vonatkozó előírások, és a szakmai gyakorlat
alóli részbeni felmentésre, illetve a munkatapasztalat beszámítására vonatkozó szabályok,
hf) a szorgalmi időszakon belüli és a szorgalmi időszakon kívüli szakmai gyakorlatok időbeosztása, heti öt
munkanap és negyven munkaóra figyelembevételével; i) a felsőoktatási szakképzés eszközei, segédeszközei, tananyagai;
j) a képzési és kimeneti követelményekben meghatározottak szerint a felsőoktatási szakképzéshez szükséges
speciális épület és egyéb infrastrukturális kapacitásigények, tárgyi feltételek és azok biztosítása;
k) teljes idejű képzésre (részidős képzésre, távoktatásra) vonatkozó tanterv, óra- és vizsgaterv, továbbá tantárgyi
program; l) a felsőoktatási intézmény minőségbiztosítási rendszerének részeként a felsőoktatási szakképzés
minőségbiztosításának bemutatása. 9. § (1) A besorolási szakon való továbbtanulás esetén a felsőoktatási szakképzés képzési és kimeneti követelményeiben
meghatározott kreditek 75 százalékát el kell ismerni. (2) Felsőoktatási szakképzésben eredményes felvételi eljárást követően vagy a besorolási szakon folytatott, be nem
fejezett tanulmányok beszámításával kezdhetők meg, illetve folytathatók tanulmányok.
3. A felsőoktatási szakképzés indításának eljárási rendje Felsőoktatási szakképzés szakjegyzékbe történő felvétele
10. § (1) Felsőoktatási szakképzés szakjegyzékbe történő felvétele – a képzési és kimeneti követelmények meghatározásával –
a besorolási szakhoz soroltan kezdeményezhető. (2) Az (1) bekezdés szerinti eljárást kezdeményezheti felsőoktatási intézmény vagy gazdálkodó szervezet felsőoktatási
intézménnyel együttműködve. A felsőoktatási szakképzés a 7. § szerinti formában és tartalommal kidolgozott képzési
és kimeneti követelményeit és az országos gazdasági kamara vagy a felsőoktatási szakképzésben érintett jogi személy
felsőoktatási szakképzést támogató véleményét, az oktatásért felelős miniszternek címezve, az Oktatási Hivatalnak kell
benyújtani. (3) A felsőoktatási szakképzés képzési és kimeneti követelményeinek előkészítése érdekében az Oktatási Hivatal megkéri
a Felsőoktatási Tervezési Testület véleményét. A Felsőoktatási Tervezési Testület arról ad véleményt, hogy
munkaerő-piaci, foglalkoztatási szempontból indokolt-e a felsőoktatási szakképzés szakjegyzékbe történő felvétele.
(4) A Felsőoktatási Tervezési Testület támogató véleménye alapján az Oktatási Hivatal az oktatásért felelős miniszternél
kezdeményezi a felsőoktatási szakképzés képzési és kimeneti követelményeinek jogszabályban történő
megjelentetését, valamint a felsőoktatási szakképzés szakjegyzékbe történő felvételét.
Felsőoktatási szakképzés indítása felsőoktatási intézményben 11. § (1) A felsőoktatási intézmény felsőoktatási szakképzés indítására azon képzési területen szerezhet jogosultságot,
amelyen alapító okirata és működési engedélye szerint besorolási szakon, székhelyén vagy telephelyén képzést
folytat. (2) A felsőoktatási intézmény felsőoktatási szakképzést akkor folytathat, ha a szakindítást az Oktatási Hivatal olyan
alapképzési vagy osztatlan mesterképzési szakon nyilvántartásba vette, amelyen a felsőoktatási intézmény,
a felsőoktatási szakképzésből, az előzetesen megszerzett tudás beszámításával, a továbblépés lehetőségét biztosítja.
(3) A felsőoktatási szakképzés indításának nyilvántartásba vételét a felsőoktatási intézmény rektora, az intézmény képzési
programjának módosításáról hozott szenátusi döntés alapján, a 8. § szerint elkészített felsőoktatási szakképzési
program és a – felsőoktatási intézmény székhelye szerint illetékes – szakmai kamara felsőoktatási szakképzést
támogató véleménye Oktatási Hivatalnak történő megküldésével kezdeményezheti. A felsőoktatási szakképzési
programban be kell mutatni a szakmai gyakorlóhelyek körét. Mellékelni kell azon szakmai gyakorlóhelyek
szándéknyilatkozatát, amelyekkel a felsőoktatási intézmény a felsőoktatási szakképzés indításakor együttműködési
megállapodást fog kötni. (4) A felsőoktatási intézmény felsőoktatási szakképzésben olyan szakmai gyakorlóhellyel köthet megállapodást, amelyet
az országos gazdasági kamara felsőoktatási szakképzési gyakorlóhelyi jogosultsággal rendelkező szervezetként
nyilvántartásba vett. A kamarai nyilvántartásba vétel feltételrendszeréről a Felsőoktatási Tervezési Testület előzetes
véleményre jogosult. (5) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételi eljárás legkésőbb a felsőoktatási szakképzés őszi félévben való indítását
megelőző március 1-jéig, vagy keresztféléves indítását megelőző október 1-jéig kezdeményezhető.
12. § (1) A felsőoktatási intézmény a felsőoktatási szakképzést annak nyilvántartásba vételét követően indíthatja.
(2) A nyilvántartásba vételi eljárás során, a felsőoktatási intézmény felsőoktatási szakképzési programjáról az Oktatási
Hivatal megkéri a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság külön jogszabályban meghatározott szakértői
véleményét. (3) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság a felsőoktatási szakképzési programok minőség-ellenőrzési és
minőségértékelési feladatainak ellátására felsőoktatási szakképzési bizottságot hoz létre és a munkaadókat képviselő
szakértőket vesz igénybe. (4) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság a felsőoktatási szakképzési programról készített szakértői
véleményében azt vizsgálja, hogy a felsőoktatási intézmény felsőoktatási szakképzési programja összhangban van-e
a képzési és kimeneti követelményekkel, a szakképzettség szakmai kompetenciái megfelelnek-e a képzési és kimeneti
követelményekben meghatározott kompetencia területek szerinti követelményeknek, a szakmai gyakorlat
követelményei megfelelnek-e a szakképzettség feladatprofiljának. 13. § A felsőoktatási intézmény szakképzési tevékenységét az Oktatási Hivatal a felsőoktatási intézmény működési
engedélyének felülvizsgálatára irányuló eljárásában, a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság és a gazdasági
kamara szakértői véleményének megkérésével ötévente vizsgálja. 4. A szakmai gyakorlat, az együttműködési megállapodás feltételei és tartalma
14. § (1) A szakmai gyakorlat célja a szakképzettségnek megfelelő munkahelyen, munkakörben az elméleti és gyakorlati
ismeretek összekapcsolása, a szakma gyakorlásához szükséges munkavállalói kompetenciák munkafolyamatokban
történő fejlesztése, az anyag-eszköz-technológia ismeretek és gyakorlati jártasságok, valamint
a munkafolyamatokban a személyi kapcsolatok és együttműködés, feladatmegoldásokban az értékelő és önértékelő
magatartás, az innovációs készség fejlesztése. (2) A szakmai gyakorlat a felsőoktatási intézmény vagy az intézmény és a szakmai gyakorlóhely által közösen
meghatározott képzési tevékenység, amelyet a képzési és kimeneti követelményekben meghatározottak szerint
a felsőoktatási szakképzési programnak, illetve a szak tantervének megfelelően terveznek, szerveznek és értékelnek.
15. § (1) A felsőoktatási intézmény és a szakmai gyakorlóhely együttműködési megállapodást köthet a felsőoktatási intézmény
hallgatóinak szakmai gyakorlata biztosítására. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott együttműködési megállapodást meg kell kötni, ha a szak, felsőoktatási szakképzés
képzési és kimeneti követelményei hat hét vagy annál hosszabb szakmai gyakorlatot határoznak meg.
(3) Az együttműködési megállapodást írásba kell foglalni. Az együttműködési megállapodásra a Polgári Törvénykönyv
rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a 16. §-ban foglalt elemek a megállapodás lényeges tartalmának
minősülnek. (4) A felsőoktatási intézmény és a szakmai gyakorlóhely együttműködési megállapodásáról és a képzésben közreműködő
szakmai gyakorlóhelyekről – az intézmény adatszolgáltatása és működési engedélye alapján – az Oktatási Hivatal
nyilvántartást vezet. A felsőoktatási intézmény és a szakmai gyakorlóhely együttműködésének megszűnését vagy más
szakmai gyakorlóhellyel kötött megállapodást, valamint a szakmai gyakorlóhely nyilvántartott adataiban történő
változást követően a felsőoktatási intézménynek hatvan napon belül kezdeményeznie kell a nyilvántartott adatok
módosítását. Az Oktatási Hivatal nyilvántartásából törölni kell azt a szakmai gyakorlóhelyet, amelyiket az országos
gazdasági kamara nyilvántartásából töröltek. 16. § Az együttműködési megállapodás tartalmazza:
a) az együttműködési megállapodást kötő felek nevét (cégnevét), székhelyét, elérhetőségét, adószámát, statisztikai
számjelét, cégjegyzékszámát vagy egyéni vállalkozói nyilvántartási számát vagy nyilvántartási számát,
képviseletére jogosult személy nevét, intézményi azonosító számot; b) az együttműködési megállapodás tárgyát, célját;
c) az együttműködés módját, a szakmai gyakorlat kereteit, különösen:
ca) a szakmai gyakorlat helyszínét, időtartamát (kezdő és befejező időpontját), esetleges szakaszait, azok kezdő
és befejező időpontját, cb) a szakmai gyakorlóhelyen a szakmai gyakorlaton részt vevő hallgatók szakonként, felsőoktatási
szakképzésenként, munkarendenként meghatározott létszámát, cd) a hallgatók Nftv. 44. § (3) bekezdés a) pontja szerint megállapított díjazását, illetve annak hiányát,
ce) a szakmai gyakorlat felsőoktatási intézményi felelősét és a szakmai gyakorlatot biztosító gyakorlóhely
szakmai felelősét; d) a felsőoktatási intézmény kötelezettségeit és jogait, különösen:
da) felelősségét a hallgatók teljes képzéséért, annak részét képező szakmai gyakorlatért,
db) a szakmai gyakorlat megszervezését a szakmai gyakorlóhellyel,
dc) a szakmai gyakorlathoz szükséges adatok, információk szakmai gyakorlóhely számára történő
megküldését, dd) a szakmai készségek, képességek komplex fejlesztési folyamatában a szakmai gyakorlóhely értékelése
alapján a gyakorlati kompetenciák értékelését; e) a szakmai gyakorlatot biztosító szakmai gyakorlóhely kötelezettségeit és jogait, különösen:
ea) a hallgatói munkaszerződés hallgatóval történő megkötésének kötelezettségét,
eb) a hallgató tanulmányainak megfelelő szakterületen történő foglalkoztatást,
ec) a szakmai gyakorlat folytatásához szükséges hely, eszköz, védőfelszerelés biztosítását,
ed) a szakmai gyakorlati tevékenység szakmai felügyeletét, irányítását,
ee) a hallgatók Nftv. 44. § (3) bekezdés a) pontja szerinti díjazását,
ef) a hallgatók elsajátított szakmai tudásának, kompetenciáinak írásban történő értékelését;
f) az együttműködési megállapodás időtartamát (határozott idejű vagy határozatlan);
g) az együttműködési megállapodás megszűnésének eseteit, beleértve azt is, ha a szakmai gyakorlóhelyet az
országos gazdasági kamara törli a nyilvántartásából. 5. Szakmai gyakorlaton hallgatói munkaszerződés alapján történő hallgatói munkavégzés feltételei,
a hallgatói munkaszerződés tartalma 17. § (1) Szakmai gyakorlatra kötelezett hallgató az Nftv. 44. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, a szakmai gyakorlóhellyel kötött
hallgatói munkaszerződés alapján végezhet munkát. (2) A szakmai gyakorlaton történő munkavégzés során munkavállalón a hallgatót, munkáltatón a szakmai gyakorlatot
biztosítót, munkaviszonyon a hallgatói munkaszerződés alapján létrejött munkaviszonyt kell érteni.
(3) A hallgatói munkaszerződés alapján munkát végző hallgató foglalkoztatása során
a) éjszakai munka, valamint rendkívüli munkaidő nem rendelhető el,
b) a hallgató napi munkaideje nem haladhatja meg a nyolc órát, munkaidőkeret alkalmazása esetén legfeljebb egy
heti munkaidőkeretet lehet elrendelni, c) a hallgató számára legalább tizenkét óra tartalmú napi pihenőidőt kell biztosítani,
d) próbaidő nem köthető ki, e) a munka törvénykönyve 105. § (2) bekezdésében és 106. § (3) bekezdésében foglaltak nem alkalmazhatók.
18. § (1) A hallgatói munkaszerződésnek tartalmaznia kell különösen:
a) a szakmai gyakorlóhely adatait (nevét, székhelyét, elérhetőségét, adószámát, statisztikai számjelét,
cégjegyzékszámát vagy egyéni vállalkozói nyilvántartási számát, törvényes képviselőjének nevét);
b) a hallgató természetes személyazonosító adatait (nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési
nevét, lakcímét, hallgatói azonosító számát, elérhetőségét, adóazonosító jelét, társadalombiztosítási azonosító
jelét, bankszámlaszámát, külföldi hallgató esetén állampolgárságát, tartózkodási címét);
c) a hallgatóval hallgatói jogviszonyt létesített felsőoktatási intézmény adatait (nevét, székhelyét, elérhetőségét,
intézményi azonosító számát, törvényes képviselőjének nevét); d) a képzési és kimeneti követelményekben meghatározottakkal azonos módon a szakképzettség megnevezését és
a képzési időt; e) a hallgató munkakörét; f) a szakmai gyakorlat helyét (munkahely), időtartamát (kezdő és befejező időpontját), szükség esetén szakaszait,
a hallgató napi munkaidejét, a hallgatót az Nftv. 44. § (3) bekezdés a) pontja alapján megillető díjazás összegét,
illetve a díjazás hiányát; g) a hallgató szakmai gyakorlata felsőoktatási intézményi felelősének és a szakmai gyakorlóhely szakmai felelősének
személyét; h) a szakmai gyakorlóhelyen a hallgató számára – a jogszabály alapján járó juttatásokon és kedvezményeken felül –
biztosított egyéb juttatások és kedvezmények megjelölését, azok mértékét és nyújtásának feltételeit.
(2) A hallgatói munkaszerződés tartalmazza a szakmai gyakorlóhely arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy
a hallgató számára – egészségvédelmi és munkavédelmi szempontból biztonságos munkahelyen – a szakképzési
programnak, illetve a tantervnek megfelelő szakmai gyakorlatról gondoskodik.
(3) A hallgatói munkaszerződés tartalmazza a hallgató arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy
a) a szakmai gyakorlóhely képzési rendjét megtartja, a szakmai gyakorlatot a követelmények alapján elvégzi;
b) a szakmai gyakorlati ismereteket a képességeinek megfelelően elsajátítja;
c) a biztonsági, az egészségügyi és a munkavédelmi előírásokat megtartja;
d) nem tanúsít olyan magatartást, amellyel a szakmai gyakorlóhely jogos gazdasági érdekeit veszélyeztetné.
6. Az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott emelt szintű szakképesítés felsőoktatási
tanulmányokban történő elismerése 19. § (1) Az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott emelt szintű szakképzésben szerzett ismeretek – a szakképesítés
megfeleltethető az alapképzési szak képzési és kimeneti követelményeiről szóló rendeletben meghatározott módon –
50 kredit értékben, az előzetesen megszerzett tudás, munkatapasztalat Nftv. 49. § (6) bekezdésében foglaltak szerinti
beszámításával, a képzési területhez tartozó alapképzési szakon egy éves szakmai gyakorlatként kell elismerni és
beszámítani a képzési időbe. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott beszámítást az oktatásért felelős miniszter az alapképzési szak képzési és kimeneti
követelményeiről szóló rendeletében a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszterrel egyetértésben
szakonként határozza meg. 7. Záró rendelkezések 20. § (1) E rendelet 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) Azok a hallgatók, akik tanulmányaikat a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: 2005. évi
törvény), valamint az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről
szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet szerinti felsőfokú szakképzésben kezdték meg, azt a korábbi szakmai és
vizsgakövetelmények alapján fejezhetik be és szerezhetnek bizonyítványt, vagy szakváltással e rendelet szerint
indított felsőoktatási szakképzésben folytathatják tanulmányaikat és szerezhetnek oklevelet. A 2005. évi törvény
szerinti felsőfokú szakképzésben tanulmányaikat megkezdett hallgatók szakmai gyakorlatára a 2005. évi törvény,
valamint a szakképzésről szóló 1993. évi LXXIX. törvény rendelkezései irányadók.
(3) Azok a hallgatók, akik tanulmányaikat alap- és mesterképzésben a 2005. évi törvény szerint kezdték meg, szakmai
gyakorlatára a 2005. évi törvény rendelkezései irányadók. (4) A (2) bekezdés szerinti szakváltás esetén a besorolási szakon való továbbtanulás során az adott felsőoktatási
szakképzésre vonatkozó kreditbeszámítási rendelkezéseket kell alkalmazni. (5) A működési engedély felülvizsgálatára irányuló eljárásban 2015. szeptember 1-jét követően kell vizsgálni a 15. §
(4) bekezdésében foglaltakat a felsőoktatási intézmény azon alap- és mesterképzési szakjai tekintetében, amelyek
képzési és kimeneti követelményei e rendelet szerinti gyakorlati képzést írnak elő. A 19. §-ban meghatározott szakmai
gyakorlat követelményét a képzési és kimeneti követelményekben 2013. február 28-ig az oktatásért felelős miniszter
felülvizsgálja. (6) A közigazgatási, rendészeti és katonai képzési területhez tartozó felsőoktatási szakképzések tekintetében
a) a 10. § (2)–(4) bekezdésétől eltérően csak a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói testületének támogató
véleménye alapján kezdeményezhető a képzési és kimeneti követelmények meghatározása, a felsőoktatási
szakképzés szakjegyzékbe történő felvétele; b) a 11. § (3) bekezdése szerinti eljárásban a felsőoktatási szakképzési program szakmai kamarai vélemény nélkül
kezdeményezhető; c) a 11. § (4) bekezdését a szakmai gyakorlóhelyekre nem kell alkalmazni.
(7) E rendelettől a közigazgatási, rendészeti és katonai képzési területhez tartozó képzések tekintetében jogszabály
eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2017. (XII. 27.) IM rendelete a díjfeljegyzési jog engedélyezésének alapjául szolgáló körülmények igazolásáról, valamint a fizetési meghagyásos eljárással összefüggő költségek előlegezéséről, megfizetéséről és behajtásáról.
A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény 60. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A díjfeljegyzési jog engedélyezése iránti kérelem és az annak alapjául szolgáló körülmények
igazolása
1. § (1) Aki személyes díjfeljegyzési jog engedélyezését kéri (a továbbiakban: kérelmező), a  kérelmét e  rendeletnek
megfelelően kell előterjesztenie, továbbá a jövedelmi és vagyoni viszonyait, valamint egyes személyi körülményeit
e rendeletnek megfelelően kell igazolnia.
(2) A  kérelem és az  igazolás céljára a Mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített nyomtatványt
(a továbbiakban: nyomtatvány) kell felhasználni, kivéve, ha a  kérelmező a  kérelmét a  költségmentesség és
a költségfeljegyzési jog polgári és közigazgatási bírósági eljárásban történő alkalmazásáról szóló 2017. évi CXXVIII.
törvény 12. § (6) bekezdése szerinti nyomtatványon terjeszti elő.
(3) A  nyomtatványt a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: közjegyzői kamara) rendszeresíti akként,
hogy azt – a  közzététel időpontjának megjelölésével – a  honlapján, kitölthető és letölthető formában közzéteszi.
A kérelmező papíralapú nyomtatványt bármelyik közjegyzőnél díjmentesen igényelhet.
(4) A  nyomtatványt a  polgári perrendtartásról szóló törvény beadványok alakiságára vonatkozó szabályainak
megfelelően úgy kell kialakítani, hogy azon elegendő hely álljon rendelkezésre a  nyilatkozatok megtételéhez és
azon a bélyegző-lenyomat helyét is ki kell alakítani.
(5) A  nyomtatványt el kell látni a  szükséges tájékoztatással. A  tájékoztatásnak ki kell terjednie a  díjfeljegyzési jog
engedélyezésének a feltételeire és az engedélyezés iránti kérelem benyújtásának a szabályaira.
2. § A jövedelmi és vagyoni viszonyok és más személyi körülmények igazolására a  költségmentesség és
a költségfeljegyzési jog engedélyezésének alapjául szolgáló körülmények igazolásáról szóló rendelet szabályait kell
alkalmazni.
3. § (1) A  közjegyző a  nyomtatványon vagy az  ahhoz mellékelt igazolásban szereplő adat valóságának az  ellenőrzése
céljából megkeresheti az  adatot nyilvántartó szervet, illetve a  kérelmezőt további nyilatkozat megtételére vagy
okirat előterjesztésére hívhatja fel.
(2) A  közjegyző az  engedélyezésről történő döntéshozatalt megelőzően ellenőrzi, hogy a  kérelmezőnek fennáll-e
díjfizetési kötelezettsége a közjegyzői kamarával szemben.
2. A meg nem fizetett díj megfizetése, valamint a költségek előlegezése és behajtása
4. § (1) A díjfeljegyzési jog engedélyezése iránti kérelem visszautasítása vagy elutasítása esetén a közjegyző felhívja a felet,
hogy a határozat jogerőre emelkedését követő tizenöt napon belül a meg nem fizetett díjat a fizetési meghagyás
kibocsátása iránti kérelme, a végrehajtási eljárás elrendelése, vagy a biztosítási intézkedés elrendelése iránti kérelme
hatálytalanságának terhe mellett fizesse meg.
(2) Ha a  fizetési meghagyásos eljárásban a  közjegyző a  díjfeljegyzési jog megvonása miatt a  felet meg nem fizetett
díj megfizetésére hívja fel, a felhívását azzal a figyelmeztetéssel látja el, hogy a meg nem fizetett díjat végrehajtási
költségként kell behajtani.
(3) A  fizetési meghagyás ellen előterjesztett ellentmondás folytán megindult perben a  bíróság az  eljárást befejező
határozatában a  közjegyzői kamara részére megfizetendő díjat összegszerűen megjelöli és felhívja a  felet, hogy
a  díjat a  fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény 46.  §-ában meghatározott módon fizesse meg.
A  bíróság a  felhívást azzal a  figyelmeztetéssel látja el, hogy a  díjfeljegyzési jog folytán meg nem fizetett díjat
végrehajtási költségként kell behajtani.
5. § (1) A  fizetési meghagyásos eljárást követő végrehajtási eljárásban (a továbbiakban: végrehajtási eljárás) a  közjegyző
– külön intézkedés nélkül – a végrehajtható okiraton feltünteti az engedélyezett díjfeljegyzési jog mértékét, továbbá
a végrehajtási költségek között a feljegyzett díjakat.
(2) A  díjfeljegyzési jog esetén a  végrehajtási eljárás során a  végrehajtási költség fél helyett történő előlegezésére
a  polgári és közigazgatási bírósági eljárás során meg nem fizetett illeték és állam által előlegezett költség
megfizetéséről szóló rendeletnek a bírósági végrehajtásra irányadó szabályait kell alkalmazni.
(3) Díjfeljegyzési jog esetén a  végrehajtási eljárás során a  végrehajtást foganatosító bíróság és a  bírósági végrehajtó
a (2) bekezdésben meghatározott rendeletnek a bírósági végrehajtásra irányadó szabályai szerint jár el azzal, hogy
a végrehajtási illeték alatt végrehajtási díjat kell érteni.
(4) A bírósági végrehajtó a végrehajtási ügy befejezésekor a díjfeljegyzési jog folytán meg nem fizetett díj fedezésére
befolyt összeget a közjegyzői kamara részére utalja át.
3. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet a  határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés
megkönnyítése érdekében az  ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös
minimumszabályok megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
8. § Hatályát veszti a  fizetési meghagyásos eljárás során érvényesülő költségkedvezmény előfeltételeiről,
engedélyezéséről, megvonásáról és a költségek előlegezéséről, továbbá az előlegezett, valamint a nem előlegezett
költségek megfizetéséről és behajtásáról, a  költségkedvezmény engedélyezésének alapjául szolgáló körülmények
igazolásáról szóló 24/2010. (V. 7.) IRM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
282/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
Magyarország és Mexikó közötti kétoldalú oktatási, műszaki-tudományos és gazdasági kapcsolatok fejlesztése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként Arturo Molina Gutiérrez, a mexikói Tecnológico de Monterrey Egyetem rektora részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
35/2003. (IV. 9.) OGY határozata az Állami Számvevőszék 2002. tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeinek eleget tett, a 2002.
évi számvevőszéki tevékenységről szóló jelentést elfogadja,
és felkéri pénzügyi-gazdasági ellenőrző szervét, hogy éves
jelentéseiben továbbra is adjon értékeléssel egybekötött
tájékoztatást ellenőrzéseinek hasznosulásáról, javaslatainak valóra váltásáról.
2. Az Országgyűlés megerősíti az Állami Számvevőszék
stratégiai céljait és nemzetközi kapcsolatai fejlesztését támogató korábbi határozatait. Változatlanul szükségesnek
tartja a központi költségvetés végrehajtásának ellenőrzésénél a beszámolók megbízhatóságát — a financial audit
módszer alkalmazásával — minősítő ellenőrzések fokozatos teljes körűvé tételét a fejezeti ellenőrző szervezetek
bevonásával, ezáltal is hangsúlyosabbá téve a belső ellenőrzés megelőző szerepét. Az Országgyűlés — összhangban
a 69/2002. (X. 4.) OGY határozatával — felkéri a Kormányt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket — a
jogszabályi alap megteremtését, a költségvetési források
biztosítását — a beszámolókat minősítő rendszer működtetéséhez. Továbbá biztosítsa a költségvetési forrásokat az
INTOSAI XVIII. kongresszusának 2004. évi budapesti
megrendezéséhez.
3. Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy az Állami
Számvevőszék választási ciklusonként minden helyi önkormányzatnál legalább egy alkalommal ellenőrzést végez,
s ezen belül az átfogó ellenőrzéseket a jelentős nagyságrendű költségvetéssel, illetve vagyonnal rendelkező közel 300
megyei, városi és fővárosi, valamint kerületi önkormányzatra összpontosítja. Az Országgyűlés támogatja, hogy az
átfogó ellenőrzések tapasztalatait összegező jelentés mellett a fővárosi, fővárosi kerületi, megyei, megyei jogú városi
önkormányzatok átfogó ellenőrzéseiről önkormányzatonként számvevőszéki jelentés kerüljön közreadásra.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. április 7-i ülésnapján fogadta el.
4. Az Országgyűlés szükségesnek tartja az Állami
Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény módosítását a szervezet függetlenségének erősítése, valamint az
idejét múlt, nem teljesíthető rendelkezések kiiktatása érdekében.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1/2012. (I. 27.) NAV utasítása a közjogi szervezetszabályozó eszközként kiadásra kerülő utasításról, valamint az Adó- és Vámértesítőről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, az irányítási
jogkörömbe tartozó központi szervek, illetve a középfokú és az alsó fokú adóztatási, vám- és bűnügyi szervek tevékenységére,
működésére, valamint szervezetére vonatkozó, a szerv állományába tartozó személyekre kötelező rendelkezéseket tartalmazó
közjogi szervezetszabályozó eszköz kiadásának szabályait, valamint az Adó- és Vámértesítő tartalmi elemeit az alábbiak szerint
szabályozom: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló
273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: NAV Korm. rendelet) 1. §-ában felsorolt központi szervek, valamint a
középfokú és az alsó fokú szervek személyi állományára terjed ki.
(2) Ezen utasítás tárgyi hatálya a közjogi szervezetszabályozó eszközként kiadásra kerülő utasítás (a továbbiakban:
utasítás) előkészítésének szabályaira, valamint az Adó- és Vámértesítő (a továbbiakban: Értesítő) szabályozására
terjed ki. 2. Az utasítás kiadása 2. § (1) Az utasítás kiadására a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) elnöke jogosult.
(2) Az utasításnak a jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendeletben előírt követelményeknek meg kell
felelnie. 3. § (1) Az azonos szabályozási tárgykört érintő, azonos szintű rendelkezéseket egy utasításban kell meghatározni. Új szabályozási
igény esetében az érintett tárgykört már szabályozó utasítás módosítását kell elvégezni.
(2) Új utasítás akkor adható ki: a) amennyiben nincs az adott tárgykört érintő utasítás, vagy
b) a tárgykörben hatályos utasítás oly mértékben átdolgozást igényel, hogy a hatályos szabályozás hatályon kívül
helyezése indokolt, vagy c) a harmadik módosítás helyett, amennyiben az utasítást már kétszer módosították.
4. § (1) Az utasítás tervezetének előkészítésére az utasítás tárgya szerint hatáskörrel rendelkező, a NAV Korm. rendelet 1. §
(2)–(4) bekezdésében felsorolt szervek kötelesek. (2) Utasítás előkészítésének kezdeményezésére akkor kerülhet sor, ha jogszabály utasítás kiadására vonatkozó
kötelezettséget állapít meg, vagy a szakmai feladatok végrehajtása, illetve szervezeti változás indokolttá teszi.
(3) Az utasítás előkészítőjének folyamatosan figyelemmel kell kísérnie, és legalább évente egyszer, a tárgyévet követő
január 31-ig értékelnie kell az utasítás gyakorlatban történő érvényesülését, alkalmazásának hatását, és szükség szerint
kezdeményeznie kell annak módosítását, hatályon kívül helyezését. (4) Jogszabályváltozás esetében haladéktalanul intézkedni kell az utasítás módosítása, hatályon kívül helyezése vagy új
utasítás kiadása iránt. A módosításig, hatályon kívül helyezésig, új utasítás kiadásáig a hatályos jogszabályi
rendelkezések alapján kell eljárni. (5) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala (a továbbiakban: NAV KH) által előkészített utasítás kivételével az
utasítás hatálya kizárólag az előkészítő és az általa felügyelt NAV-szervekre terjedhet ki.
3. Az utasítás közzétételére, nyilvántartására vonatkozó szabályok 5. § Az utasítás a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről, valamint a NAV
irányító eszközök nyilvántartási rendszerben történő rögzítéséről a NAV KH főosztálya gondoskodik.
4. Adó- és Vámértesítő 6. § (1) Az Értesítő a NAV központi, középfokú és alsó fokú szervei személyi állományát, valamint az ügyfelek tájékoztatását
szolgálja, szerkesztését a NAV elnöke által kijelölt Szerkesztőbizottság végzi.
(2) Az Értesítő szerkezeti tagolása a következő: a) szervezeti hírek,
b) utasítás, c) tájékoztatás, útmutató, d) egyéb, az adózók tájékoztatását szolgáló szakmai anyag,
e) jogalkalmazás [adózási kérdés, vámigazgatási kérdés (a továbbiakban együtt: szakmai vélemény), valamint
bírósági jogesetek], f) közlemény. (3) Az Értesítőben közzé kell tenni az utasításokat, továbbá tájékoztató jelleggel, „Jogalkalmazás” cím alatt az ügyfelektől
érkező azon egyedi kérdésekre adott szakmai véleményeket, amelyek megismerése az ügyfelekre, illetve a szervezet
egészére nézve indokolt. A szakmai véleményben foglaltak nem minősülnek jogszabálynak, közjogi szervezetszabályozó
eszköznek, illetve jogértelmezésnek, alkalmazásuk az ügyfelekre és a bíróságokra nézve nem kötelező.
(4) A szakmai véleményt a NAV KH azon főosztálya készíti elő, amelynek a véleményezés tárgya a feladatköréhez tartozik.
(5) Az Értesítőben meg kell jeleníteni az állami adóhatóság által az adózó egyes adókötelezettségeinek teljesítésére
kialakított egyes nyomtatványok jelét, számát, tartalmát, formáját. (6) A (3) és (5) bekezdésben meghatározottakon túl az Értesítőben közzé kell tenni:
a) a NAV munkáját érintő, különös jelentőséggel bíró jogerős bírósági ítéleteket, valamint az azokról szóló
tájékoztatókat, b) a NAV személyi híreit, a szervezeti változásokat,
c) a pályázati felhívásokat, d) egyéb fontos közleményeket,
e) az ellenőrzés irányairól szóló tájékoztatásokat, f) a NAV szerveinek valamely adatában (cím, postacím, telefonszám stb.) történt változásról kiadott tájékoztatást,
g) személyes használatra kiadott tárgyak (szolgálati igazolvány, jelvény, pecsétnyomó, belépőkártya stb.) elvesztése
esetén azok körözéséről és érvénytelenítéséről rendelkező dokumentumot/tájékoztatót, h) az alkalmazható üzemanyagárakról szóló, illetve a pénztárgépekkel és taxaméterekkel kapcsolatos közleményt.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő ötödik napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti az irányító tevékenység eszközeiről és az Adó és Vám Értesítőről szóló 1/2011. (I. 31.) NAV utasítás.
Dr. Vida Ildikó s. k.,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal


text:
141/2011. (XII. 23.) VM rendelete a bizonyos nem állati eredetű élelmiszerek és takarmányok behozataláról és fokozott hatósági ellenőrzéséről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 13. és 14. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a) a 669/2009/EK bizottsági rendeletben,
b) az 1151/2009/EK bizottsági rendeletben, c) az 1152/2009/EK bizottsági rendeletben,
d) a 258/2010/EU bizottsági rendeletben, e) a 2008/47/EK bizottsági határozatban,
f) a 2011/402/EU bizottsági határozatban meghatározott nem állati eredetű, harmadik országból behozott élelmiszerek és takarmányok (a továbbiakban
együtt: termékek) behozatalára és hatósági ellenőrzésére terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában a) beléptetési hely: a jóváhagyott állategészségügyi határállomások listájának összeállításáról, a Bizottság
állategészségügyi szakértői által végzett ellenőrzésekre vonatkozó egyes szabályok megállapításáról és a TRACES
állategészségügyi egységeinek meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/821/EK bizottsági
határozatban és a növény-egészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.)
FVM rendeletben felsorolt határállomások, b) behozatali hely: a beléptetési hely, illetve a Magyarországra behozott termékek esetében a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal megyei vám és pénzügyőri igazgatósága. 3. § Az azonosságvizsgálat és a laboratóriumi vizsgálat céljára történő mintavétel az uniós jogi aktusokban meghatározott
behozatali helyen történhet. 4. § Az 1. §-ban felsorolt európai uniós jogi aktusokban meghatározott fokozott hatósági ellenőrzést
a) a zöldség, gyümölcs és egyéb – az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 2. cikk (1) bekezdés
n) pontja szerinti – feldolgozatlan növényi élelmiszer esetében a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi
igazgatósága, b) a takarmány és – a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (1) bekezdés o) pontja szerinti –
feldolgozott élelmiszer esetében a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatósága és a kerületi állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal
végzi. 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek bizonyos nem állati eredetű takarmányok és
élelmiszerek behozatalára vonatkozó fokozott hatósági ellenőrzések tekintetében történő végrehajtásáról,
valamint a 2006/504/EK határozat módosításáról szóló, 2009. július 24-i 669/2009/EK bizottsági rendelet,
b) az Ukrajnából származó vagy onnan szállított napraforgóolaj importjának az ásványi olajjal való szennyezettség
kockázata miatt elrendelt különleges feltételek megállapításáról, valamint a 2008/433/EK határozat hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. november 27-i 1151/2009/EK bizottsági rendelet,
c) az egyes harmadik országokból behozott bizonyos élelmiszerekre az aflatoxinnal való fertőzésük kockázata miatt
vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 2006/504/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. november 27-i 1152/2009/EK bizottsági rendelet, d) az Indiából származó vagy ott feladott guargumi behozatalára pentaklórfenol vagy dioxin általi szennyeződés
kockázata miatt vonatkozó különleges feltételek megállapításáról, valamint a 2008/352/EK határozat hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2010. március 25-i 258/2010/EU bizottsági rendelet,
e) a földimogyoró és a belőle készített termékek aflatoxintartalmának kimutatására az Amerikai Egyesült Államok
által végzett, kivitel előtti ellenőrzések jóváhagyásáról szóló, 2007. december 20-i 2008/47/EK bizottsági
határozat, f) az Egyiptomból importált görögszéna-magvakra, valamint egyes magvakra és babfélékre vonatkozó
szükségintézkedésekről szóló, 2011. július 6-i 2011/402/EU bizottsági határozat.
7. § A Magyar Élelmiszerkönyv kötelező előírásairól szóló 152/2009. (XI.12.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 5. melléklete
a Melléklet szerint módosul. 8. § Hatályát veszti a bizonyos élelmiszerek aflatoxinnal való szennyeződésének kockázata miatti különleges feltételekről
szóló 4/2008. (I. 12.) FVM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
118/2017. (XI. 23.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter együttes előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
582/2011. (HK 13.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség humánszolgálatának kialakításáról, feladatairól és működtetési rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján, figyelemmel a humánszolgálat kialakításával összefüggő egyes
feladatokról szóló 83/2011. (VII. 29.) HM utasítás 7. §
(1) bekezdésére, a Magyar Honvédség humánszolgálatának kialakításával, feladataival és működtetésével kapcsolatban az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a Honvéd Vezérkar
főnökének alárendeltségébe tartozó HM szervekre terjed ki.
2. A humánszolgálat kiépítésével, működési feltételei
megteremtésével és fejlesztésével összefüggő tevékenységgel kapcsolatos feladatok ellátásában történő közreműködésre a Magyar Honvédség központi személyügyi szerveként a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökséget jelölöm ki.
3. A humánszolgálat keretén belül rendszeresítésre kerülő szakbeosztások feltöltéséért, a személyi állomány
szakmai felkészítéséért, továbbképzésének megszervezéséért, a szolgálat működtetéséhez szükséges feltételek biztosításáért, a szakmai koordinációért és felügyeletért a
Honvéd Vezérkar személyzeti csoportfőnök felelős.
4. A humánszolgálat szakbeosztásaiba kizárólag a rendfokozati állománycsoportnak megfelelő közép-, vagy felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező állomány beosztásba helyezését engedélyezem. Szakirányú végzettségnek minősül a humán, a szociális, a személyügyi és a
pedagógiai végzettség.
5. A humánszolgálati szakállomány felkészítésére a
Honvéd Vezérkar személyzeti csoportfőnök évente egy alkalommal, legfeljebb két nap időtartamban felkészítést
szervez. A felkészítés elgondolását a Honvéd Vezérkar
személyzeti csoportfőnök a tanfolyam tervezett időpontja
előtt 30 nappal hagyja jóvá. A jóváhagyott elgondolást az
érintett katonai szervezetek részére a felkészítés megkezdése előtt 15 nappal meg kell küldeni.
6. A szervezeti célok hatékony megvalósítása, a megtartóképesség fokozása érdekében – figyelemmel a humánszolgálat kialakításával összefüggő egyes feladatokról
szóló 83/2011 (VII.29.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 5. § (2) bekezdésben meghatározottakra – a Magyar
Honvédség egyes katonai szervezeteinél Integrált Ügyfélszolgálati Irodák (a továbbiakban: Iroda) kerülnek létrehozásra.
7. Az Iroda integráltan működik, képes egyes humán,
személyügyi, valamint családtámogatással összefüggő feladatok végrehajtására.
8. Az érintett katonai szervezet parancsnoka az Iroda
működési rendjét részletesen szabályozza. A Működési
Rend tartalmazza:
a) az Iroda munkarendjét;
b) az Iroda működése során vezetendő okmányokat;
c) az Iroda alárendeltségére, vezetésére vonatkozó in
tézkedést;
d) az Iroda elhelyezkedésére, kialakítására, felszerelé sére vonatkozó intézkedést;
e) az Iroda elérhetőségére vonatkozó adatokat;
f) az ügyfélszolgálati tevékenységet ellátó állomány fel
készítésére vonatkozó elgondolást; g) az Irodán ügyfélszolgálati tevékenységet folytató állomány névjegyzékét;
h) az Iroda által végrehajtandó feladatok felsorolását,
továbbá az ügyintézés rendjére vonatkozó feladatszabást;
i) az egyéb, az Iroda működése szempontjából jelentőséggel bíró intézkedéseket.
9. A katonai szervezet parancsnoka a 8. pont szerinti
Működési Rendet az Iroda működésének megkezdése előtt
legalább 30 nappal hagyja jóvá. A Működési Rendet – a
szolgálati út betartásával – jóváhagyás előtt, véleményezésre meg kell küldeni a Honvéd Vezérkar személyzeti
csoportfőnök részére.
10. Az Iroda tevékenységi körébe az alábbi feladatok
tartozhatnak:
a) a családsegítő szolgálatnak a katonák külföldi feladat-végrehajtásával kapcsolatos feladatairól és működési
rendjéről szóló 53/2009 (VII.3.) HM utasításban szabályozott általános és missziós családtámogatói feladatok végzése, ezen belül különböző családtámogató szolgáltatások
(tájékoztatás, tanácsadás) biztosítása az állomány és hozzátartozói részére, valamint kapcsolattartási lehetőség biztosítása a külföldi szolgálatot teljesítő állománnyal;
b) a személyi állomány belső tájékoztatásával összefüggő feladatok végzése, így különösen: a katonai szervezet
belső tájékoztató portálján a személyi állományt érintő tájékoztató anyagok megjelentetése, információs kiadványok készítése (hírlevél, körlevél, egyéb közérdekű tájékoztató anyagok) hirdetőtáblák fenntartása, aktualizálása,
nyílt pályázatok (képzések, nyelvtanfolyamok, külföldi
szolgálat) közzététele, elérhetőségének biztosítása;
c) a rekonverziós feladatokkal kapcsolatos ügyintézés;
d) az üdültetéssel kapcsolatos komplex feladatrendszer;
e) részvétel a szabadidős és sporttevékenység szervezé
sében;
f) egyes adminisztrációs feladatok végrehajtása, így kü
lönösen: jogviszony igazolások kiadása, kedvezménykártyával kapcsolatos ügyintézés, a Honvédkórház-Állami
Egészségügyi Központ szolgáltatásainak hozzátartozói
jogon történő igénybevételével kapcsolatos igazolás kiadása;
g) részvétel a katonai szervezet közösségi programjainak szervezésében;
h) segítségnyújtás a személyi állomány részére a szociális segélyezéssel kapcsolatos feladatok során;
i) tanácsadások, konzultációk szervezése a szakterületek képviselőivel, így különösen a jogi, pénzügyi, lakásügyi, csapatpszichológiai, tábori lelkész szolgálat képviselőivel;
j) kérelmek beadványok átvétele, továbbítása a döntéshozó elöljáró részére.
11. Az Iroda a helyi igények, szükségletek, illetve a katonai szervezet létszámának és feladatrendszerének figye
lembe vételével, az alábbi minimumkövetelmények biztosítása mellett kerül kialakításra:
a) Az Iroda rendelkezzen egy legalább két ügyfél egyidejű fogadására alkalmas ügyfélfogadó térrel, valamint
várakozó helyiséggel. Elkülönített várakozó helyiség hiányában biztosítani kell a diszkrét ügyintézési feltételeket.
Az ügyfélfogadó térben legalább két számítógépes munkahely kerül kialakításra az ügyfélfogadással foglalkozó
állomány részére, melyek közül az egyik KGIR+ végponttal rendelkező munkahely.
b) Az Irodához tartozik még egy, az ügyfélfogadó tértől
elkülönített multifunkciós helyiség is. A helyiségbe – a
külföldi szolgálatot teljesítő állománnyal való kapcsolattartás érdekében – telefonvonal és internet hozzáférés kerül kiépítésre.
12. Amennyiben a helyi körülmények lehetővé teszik,
az Iroda az alábbi ajánlott követelmények figyelembe vételével kerül létrehozásra:
a) külön várakozó, kapcsolattartó és multifunkciós helyiségek kerülnek kialakításra;
b) a kisgyerekkel érkező ügyfelek részére játszósarok
vagy elkülönített gyermekjátszó helyiség kerül kialakításra;
c) a vizesblokkban elkülönített női, férfi és mozgássérült mosdó, toalett, valamint pelenkázó asztal kerül kialakítása;
d) az Irodát közvetlenül közterületről (ellenőrző ponton
történő áthaladás nélkül) lehet megközelíteni;
e) biztosított az Irodához közeli parkolási lehetőség. 13. A katonai szervezetek vezetői – a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs
rendszer felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló 97/2007. (HK 17.) HM
utasítás alapján – az Iroda kialakításának megkezdése előtt
60 nappal kezdeményezik a KGIR+ végpontok telepítését.
14. Az ügyfélszolgálati tevékenységet az adott katonai
szervezet humánszolgálati szakemberei, vagy a katonai
szervezet parancsnoka által kijelölt és felkészített munkatársak látják el.
15. Az ügyfélszolgálati tevékenység végzése során kiemelt figyelmet kell fordítani a személyes adatok védelmére.
16. A humánszolgálat feladatai végrehajtása során
együttműködik: a) a Csapatpszichológiai Szolgálattal;
b) a HM Tábori Lelkészi Szolgálattal;
c) a hadkiegészítő parancsnokságok érdekvédelmi és to
borzó irodáival, (központjaival);
d) a központi pénzügyi és számviteli szervezet gazdál
kodás támogató és pénzügyi ellátó referatúrával;
e) a helyőrségi művelődési otthonokkal;
f) a helyőrség katonai nyugdíjas szervezeteivel.
17. Az állományilletékes parancsnokok jelen intézkedés hatályba lépését követő 30 napon belül intézkednek a
Szervezeti és Működési Szabályzat módosítására, valamint a humán szakfeladatok végrehajtásában érintett állomány munkaköri leírásainak elkészítésére, illetve szükség
szerinti módosítására.
18. Az állományilletékes parancsnokok az Utasítás
4. §-ában megjelölt szakfeladatok humánszolgálati szakállomány részére történő átadására az alábbiak figyelembe
vételével intézkednek:
a) A humán szakanyag gazdálkodással kapcsolatos feladatok közül – a logisztikai szervekkel való szoros együttműködésben – a humánszolgálati szakállomány feladatai
közé tartozik a humán költségvetés, valamint a beszerzések megtervezése, annak szakmai felügyelete.
b) A humánszolgálati feladatok közül korábban megbízási díj alapján végzett feladatok a megbízás megszűntetésével egyidejűleg átadásra kerülnek a humánszolgálati
szakállomány részére.
19. Jelen intézkedésben foglaltakat az 1. pontban felsorolt szervezetek vezetői, valamint a humánszolgálati beosztásban szolgálatot teljesítő teljes állomány ismerje
meg.
20. Ez az intézkedés a közzétételt követő 30. napon lép
hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök