text:
455/2013. (XI. 29.) Korm. rendelete a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésére vonatkozó közszolgáltatási tevékenység részletes szabályairól.
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés x) pontját követő y) pontjában,
az 1.  § (1)  bekezdése tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) pontjában,
a 22.  § tekintetében a  vízgazdálkodásról szóló 1995.  évi LVII.  törvény 45.  § (7)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, továbbá
a 23. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében
– az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva – a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésére vonatkozó közszolgáltatási tevékenység
(a  továbbiakban: közszolgáltatás) tekintetében a  begyűjtés helye szerint illetékes vízügyi hatóság jár el
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény (a  továbbiakban:
Szolg. tv.) szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként (a továbbiakban: felügyeletet ellátó hatóság).
(2) Az  ingatlanon történő vízfelhasználás esetén az  ingatlan tulajdonosa, vagyonkezelője, vagy egyéb jogcímen
használója (a továbbiakban: ingatlantulajdonos) évente legalább egy alkalommal köteles a közszolgáltatás igénybe
vételére, kivéve ha jogszabály eltérően rendelkezik.
2. A felhívás, illetve a dokumentáció tartalma 2. § Ha több települési önkormányzat önkormányzati társulás vagy együttműködési megállapodás keretében közösen
kívánja a közszolgáltatást megszervezni, a közbeszerzési eljárást megindító felhívásukat (a  továbbiakban: felhívás)
a  közbeszerzésekről szóló 2011.  évi CVIII.  törvény (a  továbbiakban: Kbt.) vonatkozó rendelkezései szerint közösen
készítik el.
3. § (1) A  felhívásnak vagy a  dokumentációnak tartalmaznia kell a  közszolgáltatás ellátása során kötelezően és
kizárólagosan igénybe vehető szennyvíztisztító telepek, szennyvíz-bebocsátási pontok megnevezését és azok
– közbeszerzési eljárás megkezdése időpontjának megfelelő – állapotát.
(2) A  felhívásnak vagy a  dokumentációnak tartalmaznia kell, hogy az  ajánlattevőnek legkésőbb a  közszolgáltatás
megkezdésekor rendelkeznie kell a  közszolgáltatás ellátásához szükséges – legalább telefon alapú –
ügyfélszolgálattal és ügyeleti rendszerrel.
(3) A  közszolgáltatási jellemzők részletezése érdekében a  közbeszerzési műszaki leírásnak tartalmaznia kell
a közszolgáltatás szempontjából jellemző adatokat, így
a) a közszolgáltatásba bevont terület települési, földrajzi és közlekedési jellemzőit;
b) az érintett terület lakosságának számát;
c) a közszolgáltatást igénybe vevő gazdálkodó szervezetek számát;
d) a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz várható mennyiségét;
e) a  kijelölt szennyvíztisztító telepekre, szennyvíz-bebocsátási pontokra vonatkozó hatósági engedélyek főbb
előírásait, ezek kapacitását, üzemeltetőjét, a  vízjogi üzemeltetési engedély hatályát, a  műszaki előírásokat;
továbbá
f ) a közszolgáltatás megkezdésének tervezett időpontját és a közszolgáltatás ellátásának tervezett időtartamát.
 (4) A  felhívásban vagy a  dokumentációban – a  közszolgáltatás tartalmára és területi kiterjedésére figyelemmel –
a járművek, gépek, berendezések és eszközök szükséges mennyisége és a közszolgáltatás teljesítése szempontjából
azok lényeges műszaki és technológiai tulajdonságai is meghatározhatóak.
(5) A  közszolgáltatási jellemzők teljesülése érdekében a  felhívásnak vagy a  dokumentációnak tartalmaznia kell
a  közszolgáltatással kapcsolatos korábban szerzett tapasztalatok általános ismertetését és a  közszolgáltatás
fejlesztésére vonatkozó elképzelések bemutatását.
(6) A  felhívásban az  ajánlatkérő előírja, hogy a  közös ajánlatot benyújtó ajánlattevők jelöljék meg maguk közül azt
a vállalkozást, amelyet – nyertességük esetén – a települési önkormányzat közszolgáltatónak minősít.
3. Az ajánlattevő 4. § (1) A közszolgáltatási feladatok ellátására ajánlatot tevőnek legkésőbb a közszolgáltatás megkezdésének időpontjában
rendelkeznie kell
a) a  közszolgáltatás ellátásához szükséges, hatósági engedéllyel rendelkező járművekkel, gépekkel,
berendezésekkel és eszközökkel;
b) olyan, a  tulajdonában, kezelésében vagy hatályos szerződéssel a  bérleményében lévő, hatóságilag
engedélyezett telephellyel, amely alkalmas a  közszolgáltatás végzéséhez szükséges járművek, gépek,
berendezések és eszközök tárolására, valamint azok tisztítására, fertőtlenítésére engedéllyel rendelkező
vállalkozással kötött szerződéssel;
c) olyan felszerelésekkel és eszközökkel, amelyek a  közszolgáltatás ellátása során esetlegesen keletkező
környezeti károk azonnali beavatkozást igénylő elhárításához szükségesek;
d) a  közszolgáltatás ellátásához szükséges létszámú – köztisztasági munkagép- és járműkezelő
településtisztasági szippantógép-kezelő szakképesítéssel rendelkező – szakemberrel; továbbá
e) a  nyilvántartási, információs, valamint adatkezelési és adatszolgáltatási rendszer létrehozásához és
folyamatos működtetéséhez szükséges feltételekkel.
(2) Több ajánlattevő közös ajánlattétele esetén a  közös ajánlatot benyújtó ajánlattevőknek szerződésben kell
rögzíteniük
a) az együttműködésük részletes szabályait, feltételeit és biztosítékait,
b) a képviseletükben eljáró vállalkozás megnevezését és képviseleti meghatalmazását, valamint
c) az ajánlat tárgyát képező közszolgáltatási tevékenységek egymás közötti megosztását.
(3) A közös ajánlatot benyújtó ajánlattevőknek a (2) bekezdés szerinti szerződését az ajánlathoz csatolniuk kell.
4. Az ajánlat 5. § A felhívásban meghatározottak szerint az ajánlattevő ajánlatának – adatokkal és leírásokkal alátámasztott módon –
tartalmaznia kell
a) a közszolgáltatás ellátásának módjára és szervezésére,
b) a  közszolgáltatás teljesítése során alkalmazni tervezett járművekre, gépekre, felszerelésekre, eszközökre,
berendezésekre,
c) a közszolgáltatás teljesítéséhez alkalmazni tervezett módszerekre, technológiákra és eljárásokra,
d) a közszolgáltatással összefüggő fejlesztések elvégzésére,
e) a közszolgáltatás körébe tartozó tevékenységek belső ellenőrzésének rendjére,
f ) a fogyasztói érdekek érvényesülésének és védelmének biztosítékaira és módszereire,
g) a  közszolgáltatás finanszírozásának feltételeire, módjára és a  közszolgáltatás díjának meghatározására,
valamint beszedésének módjára,
h) az  ügyfélszolgálati és tájékoztatási, valamint a  nyilvántartási, adatkezelési és adatszolgáltatási rendszer
működtetésére, valamint
i) a közszolgáltatás végzéséhez rendelkezésre álló szakemberek létszámára
vonatkozó javaslatot.
5. A közszolgáltatási szerződés 6. § (1) A  közszolgáltatási szerződést a  közbeszerzési eljárás nyertesével vagy a  vízgazdálkodásról szóló 1995.  évi
LVII.  törvény (a  továbbiakban: Vgtv.) 44/F.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerint közszolgáltatásra kijelölttel a  települési
önkormányzat képviselő-testülete köti meg.
(2) A  közszolgáltatási szerződésnek tartalmaznia kell a  közszolgáltatás megnevezését, minőségi ismérveit,
teljesítésének területi kiterjedését, a közszolgáltatás megkezdésének időpontját és időtartamát.
(3) A közszolgáltatási szerződésben a közszolgáltató kötelességeként kell meghatározni
a) a közszolgáltatás folyamatos és teljes körű ellátását;
b) a közszolgáltatás meghatározott rendszer, módszer szerinti teljesítését;
c) a  közszolgáltatás teljesítéséhez szükséges mennyiségű és minőségű jármű, gép, eszköz, berendezés
biztosítását, valamint a szükséges létszámú és képzettségű szakember alkalmazását;
d) a  közszolgáltatás folyamatos, biztonságos és bővíthető teljesítéséhez szükséges fejlesztés és karbantartás
elvégzését;
e) a  közszolgáltatás körébe tartozó nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz ártalmatlanítására
a felügyeletet ellátó hatóság által kijelölt helyek és létesítmények igénybevételét;
f ) a közszolgáltató által alkalmazott közszolgáltatási díj mértékéről és az alkalmazás tapasztalatairól a települési
önkormányzat képviselő-testületének történő legalább évenkénti egyszeri tájékoztatását;
g) a fogyasztók számára hozzáférhető ügyfélszolgálat és tájékoztatási rendszer működtetését és
h) a fogyasztói kifogások és észrevételek elintézési rendjének megállapítását.
(4) A közszolgáltatási szerződésben a települési önkormányzat kötelességeként kell meghatározni
a) a  közszolgáltatás hatékony és folyamatos ellátásához a  közszolgáltató számára szükséges információk
szolgáltatását, a Vgtv. 44/C. § (2) bekezdés g) pontjában foglaltak betartásával;
b) a településen működtetett különböző közszolgáltatások összehangolásának elősegítését és
c) a  közszolgáltató kizárólagos közszolgáltatási jogának biztosítását a  3.  § (3)  bekezdés a), b) és f )  pontjaiban
foglaltakra figyelemmel. 7. § (1) A közszolgáltatási szerződésben meg kell határozni a közszolgáltatás finanszírozásának elveit és módszereit.
 (2) A  települési önkormányzatnak a  közszolgáltatás finanszírozásában vállalt kötelezettsége esetén a  közszolgáltatási
szerződésben meg kell határozni a kötelezettség teljesítésének feltételeit és biztosítékait.
 (3) A  közszolgáltatási szerződés tartalmazza a  közszolgáltatás díjának megállapítására és beszedésére vonatkozó
módszer leírását, a díjnak a szerződés megkötésekor érvényesíthető legmagasabb mértékét és a díj megváltoztatása
érdekében alkalmazandó eljárást.
(4) A közszolgáltatási szerződésnek tartalmaznia kell az igazolt díjhátralék kiegyenlítésére vonatkozó eljárást.
8. § A közszolgáltatási szerződés tartalmazza azokat a  feltételeket, amelyek mellett a  közszolgáltató – közbeszerzési
eljárás esetén a  Kbt. 128.  §-ában meghatározottakra figyelemmel – a  közszolgáltatás teljesítésére közreműködőt
vagy teljesítési segédet vehet igénybe. A közszolgáltató közreműködőért vagy teljesítési segédért való felelőssége
a közszolgáltatási szerződésben nem korlátozható.
9. § (1) A közszolgáltatási szerződés megszűnik
a) a szerződésben meghatározott időtartam lejártával;
b) a közszolgáltató jogutód nélküli megszűnésével;
c) elállással, ha a teljesítés még nem kezdődött meg; vagy
d) felmondással.
(2) A  közszolgáltatási szerződés megszűnése esetén a  közszolgáltatás ellátásával kapcsolatos valamennyi
dokumentumot, nyilvántartást a  folyamatban lévő ügyek irataival együtt a  közszolgáltató a  települési
önkormányzatnak a közszolgáltatási szerződés megszűnése napján átadja.
(3) A  települési önkormányzat a  birtokában lévő és a  közszolgáltatással kapcsolatos valamennyi dokumentumot,
nyilvántartást a folyamatban lévő ügyek irataival együtt a közszolgáltatási szerződés hatálybalépésének napján az új
közszolgáltatónak átadja.
(4) A  közszolgáltató a  közszolgáltatási szerződést hathónapos felmondási határidővel mondhatja fel, és
a közszolgáltatást a felmondási határidő végéig változatlan feltételekkel biztosítani köteles.
6. A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos tevékenység végzésének feltételei
10. § (1) Közszolgáltatást gazdasági társaság, egyéni vállalkozó vagy egyéni cég akkor végezhet, ha
a) rendelkezik a  környezetbiztonságra, illetve a  havária elhárítására vonatkozó – a  felügyeletet ellátó hatóság
által jóváhagyott – tervvel és
b) a felügyeletet ellátó hatóságnál a közszolgáltatót bejelentették.
(2) A  közszolgáltató a  havária eseményt – a  havária tervben meghatározott módon – a  felügyeletet ellátó hatóság
felé köteles haladéktalanul bejelenteni. Havária eseménynek minősül a  szennyvíz olyan mértékű kifolyása, amely
a közszolgáltató által nem összegyűjthető és környezetveszélyeztetést okoz.
(3) Ha a  közszolgáltató a  bejelentéstől eltérően működik, vagy az  e  rendeletben, valamint a  vonatkozó
környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi és közegészségügyi jogszabályokban foglaltakat megsérti és
a  felügyeletet ellátó hatóság által kiszabott közszolgáltatási bírság megfizetését követően sem tesz eleget
kötelezettségeinek, akkor a  felügyeletet ellátó hatóság megtiltja a  közszolgáltatási tevékenység folytatását
és a  közszolgáltatót töröli a  nyilvántartásából. A  felügyeletet ellátó hatóság a  törlésről értesíti a  települési
önkormányzatot.
(4) A közszolgáltatás végzéséhez szükséges eszközöket kizárólag az engedélyezett telephelyen szabad tárolni.
11. § (1) A  közszolgáltatás végzéséhez szükséges bejelentést – a  Szolg. tv.-ben meghatározottakat figyelembe véve –
az 1. melléklet szerinti tartalommal kell benyújtani.
(2) A bejelentéshez csatolni kell:
a) a  közszolgáltatás végzéséhez szükséges befogadói nyilatkozat másolatát, amely tartalmazza, hogy
a  kijelölt szennyvíztisztító telep, szennyvíz-bebocsátási pont szabad kapacitása terhére fogadni képes
a közszolgáltatás során gyűjtött háztartási szennyvizet,
b) a  bejelentőnek a  közszolgáltatás ellátását szolgáló műszaki és pénzügyi eszközeit, személyi feltételeit,
a járművek számát, a szállítás szabályozását bemutató dokumentumokat,
c) a  járművek parkolására szolgáló telephely kialakításának leírását és a  telephely hatósági bejelentésének
másolatát, valamint
d) a járművek tisztítását végző, engedéllyel rendelkező vállalkozással kötött szerződést.
12. § (1) A  felügyeletet ellátó hatóság által vezetett hatósági nyilvántartás a  Szolg. tv.-ben meghatározottak alapján
a 11. §-ban meghatározott közhiteles adatokat tartalmazza.
(2) A  felügyeletet ellátó hatóság a közszolgáltatót 5 évre veszi nyilvántartásba. A közszolgáltatónak a nyilvántartásba
vétel lejártát megelőzően legalább 15 nappal kezdeményeznie kell az ismételt nyilvántartásba vételt.
7. A közszolgáltatás végzése 13. § (1) A  közszolgáltatás keretében a  közszolgáltatónak a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvizet
az  ingatlantulajdonostól, a  begyűjtés helyéről, az  ingatlantulajdonos előzetes bejelentése alapján, az  ideiglenes
tárolásra szolgáló létesítmény kapacitásától függően kell elszállítania.
(2) A felügyeletet ellátó hatóság meghatározza:
a) a  szennyvízelvezető mű erre kijelölt elemén keresztül elhelyezhető mennyiséget és minőséget, az  ürítés
módját és időpontját, valamint
b) a  jegyző véleményének kikérésével, valamint a  rendelkezésre álló szennyvíztisztító telepek üzemeltetőinek
nyilatkozattételre való felhívását követően azt, hogy az  elhelyezésre az  üzemeltető rendelkezésére álló
szennyvíztisztító telepek közül melyik vehető igénybe.
(3) A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz minőségét az átvevő az átadási helyen ellenőrizheti.
 (4) A  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz ürítő helyeket (kivéve a  közvetlen szennyvízcsatorna aknába
ürítést) úgy kell kialakítani, hogy biztonsági tárolókapacitással rendelkezzenek, lehetőséget biztosítva egyúttal
az ellenőrzésre is.
(5) A veszélyes anyagokat nem tartalmazó, 2000. január 1. előtt létesített tavas szennyvízleürítő hely esetében a felszín
alatti vizek védelméről szóló kormányrendeletben, továbbá a  vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló
kormányrendeletben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni.
8. A közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályai
14. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása során költségnek és ráfordításnak minősül különösen
a) a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtéséhez szükséges járműveknek, gépeknek,
berendezéseknek és eszközöknek a  közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési költsége és ráfordítása,
ideértve a fenntartással, karbantartással, visszapótlással és fejlesztéssel kapcsolatosan felmerülő költségeket
és ráfordításokat is;
b) a számlázás és díjbeszedés költsége;
c) a környezetvédelmi kiadás és ráfordítás, a jogszabályon alapuló környezetvédelmi kötelezettségek teljesítése
érdekében végzett beruházások, illetve mérések és vizsgálatok költsége; továbbá
d) a  közszolgáltatás biztosításához szükséges eszközök elhasználódásából eredő, azok felújítását, pótlását,
korszerűsítését, rekonstrukcióját szolgáló kiadás és ráfordítás. (2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakkal kapcsolatos adatokat a  közszolgáltató évente a  települési önkormányzat
rendelkezésére bocsátja.
15. § (1) Ha a  közszolgáltató a  közszolgáltatás mellett más gazdasági tevékenységet is folytat, a  költségtervben a  Vgtv.
44/H. § (2) bekezdése szerint a költségek szigorú elkülönítésének módszerét is alkalmaznia kell.
(2) A közszolgáltatási díj számítására szolgáló kalkulációs séma vagy díjképlet alkalmazása esetén a kalkulációs sémát,
illetve a  díjképletet, továbbá a  díjszámítás módszertanát és a  díjképlet elemeit részletesen meg kell határozni és
a közszolgáltatási szerződés hatálybalépését követő 30 napon belül a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
16. § (1) Az  ingatlanon keletkező nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz mennyiségének kiszámításánál
a szennyvízmennyiség meghatározásához, illetve az egységnyi díjtétel megállapításához
a) az ingatlanról elszállított szennyvízmennyiséget,
b) hiteles vízmérővel rendelkező ingatlanon a vízmérő alapján mért vízfogyasztást, vagy
c) hiteles vízmérővel nem rendelkező egyedi kutas vízellátás esetén a  településnek, illetve településrésznek
a fajlagos fogyasztási adatok és a létszám figyelembevételével számított vízmennyiségét
kell alapul venni.
(2) A Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programról szóló kormányrendelet hatálya alá
tartozó azon településeken, ahol a  közműves szennyvíz-elvezetés és a  szennyvizek biológiai szennyvíztisztítása,
illetve a települési szennyvizek ártalommentes elhelyezése az ott meghatározott határidőre nem valósult meg, ott
a  határidőtől kezdve az  egységnyi díjtétel megállapításához a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz
egységnyi térfogatának kezelési díját kell alapul venni, ha a  közműves szennyvíz elvezetéséhez és tisztításához
szükséges beruházás
a) vízjogi létesítési engedélye jogerőre emelkedett vagy
b) támogatásáról a  Környezet és Energia Operatív Program Irányító Hatósága által jóváhagyott döntés
megszületett.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott esetekben, ha az  ingatlanon keletkező nem közművel összegyűjtött
háztartási szennyvíz mennyisége nem haladja meg az  500 m3/év mennyiséget, akkor a  települési önkormányzat
a rendeletében átalánydíjat is megállapíthat.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz mennyiségének
meghatározásánál nem vehető figyelembe:
a) az a szennyvízmennyiség, amely a vízügyi hatóság engedélye alapján önálló szennyvízelhelyező műben vagy
befogadóban nyert elhelyezést; továbbá
b) az  a  szennyvízmennyiség, amelynek a  közműves szennyvízelvezetést szolgáló vízilétesítménybe vezetését
a  vízügyi hatóság nem engedélyezte vagy megtiltotta, és elhelyezését az  ingatlantulajdonos számlával
igazolta;
c) az a vízmennyiség, amely az ivóvízvezeték meghibásodása következtében a környezetben elszivárgott;
d) a  locsolási célú felhasználásra figyelembe vett ivóvízmennyiség, amely nem lehet több, mint az  állami
tulajdonú víziközmű igénybevételével összefüggő locsolási kedvezményről szóló miniszteri rendeletben,
illetve a  települési önkormányzat rendeletében meghatározott locsolási időszakhoz tartozó vízhasználat
10%-a;
e) a házi ivóvízvezeték-hálózatra a víziközmű-szolgáltató és a fogyasztó ingatlantulajdonos írásbeli megállapodása,
illetve a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása szerint telepített mellékvízmérőn mért elkülönített locsolási célra
fordított vízhasználat, ha a d) pont szerinti kedvezmény igénybevételére nem kerül sor.
(5) A vízjogi üzemeltetési engedéllyel rendelkező, a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló
tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározott
egyedi szennyvíztisztító berendezés üzemeltetője mentesül a díjfizetési kötelezettség alól.
17. § (1) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatási díj fizetésére kötelezett – számla ellenében – a szolgáltatás igénybevételét
követően a  települési önkormányzat rendeletében meghatározott módon köteles megfizetni. A  számlát
a közszolgáltató állítja ki.
(2) Ha a  közműves ivóvíz-ellátási szolgáltatást, valamint a  közszolgáltatást ugyanaz a  szolgáltató nyújtja, akkor egy
számlán érvényesíthető a közszolgáltatás díja.
9. A közszolgáltatási bírság megállapítása 18. § (1) A  felügyeletet ellátó hatóság a  bírságot – figyelemmel a  (2)  bekezdésben meghatározottakra – 10 000 forint és
150 000 forint között állapítja meg.
(2) A bírság megállapítása során figyelembe kell venni:
a) a jogsértő magatartás veszélyességét vagy környezetkárosító hatását,
b) a bekövetkezett környezeti kár mértékét és a helyreállíthatóság lehetőségét, továbbá
c) környezeti kár hiányában a jogsértéssel esetlegesen szerzett előnyt.
(3) Ha a bírság megfizetésére kötelezett a kiszabott bírság megfizetésére előírt határidő lejárta előtt az eredeti állapotot
helyreállítja, illetve a  szabálytalanságot megszünteti, a  felügyeletet ellátó hatóság a  bírságot kérelemre csökkenti.
Egyéb esetekben a kiszabott bírság nem mérsékelhető.
10. Az adatszolgáltatás teljesítése 19. § (1) Ha a  jogszabály eltérően nem rendelkezik, a  rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett közszolgáltató évente,
a  tárgyévet követő év március 1. napjáig az  elszállított és tisztítás céljára átadott nem közművel összegyűjtött
háztartási szennyvíz mennyiségéről
a) a felügyeletet ellátó hatóságnak és
b) ingatlanonkénti bontásban a települési önkormányzatnak
adatot szolgáltat.
(2) A felügyeletet ellátó hatóság az (1) bekezdés szerint szolgáltatott adatokat minden év augusztus 1. napjáig dolgozza fel.
 (3) Az adatok a Központi Statisztikai Hivatal és a Nemzeti Környezetügyi Intézet részére statisztikai célra átadhatóak.
 (4) Ha a  közszolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét nem, vagy hiányosan vagy
késedelmesen teljesíti, akkor a felügyeletet ellátó hatóság – az adatszolgáltatási kötelezettség nem jogszabályszerű
teljesítésének ismétlődésére is figyelemmel – a bírság összegét 10 000 forint és 150 000 forint között állapítja meg.
11. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
21. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
22. § A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 5.  §-a a  következő
(14)–(17) bekezdéssel egészül ki:
„(14) A  felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendelet szerinti veszélyes anyagokat nem tartalmazó,
a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvizet befogadó tavas szennyvízleürítő hely fenntartásának,
üzemeltetésének engedélyezéséhez a  tavas szennyvízleürítő hely üzemeltetőjének 2014. április 1-jéig a  vízügyi
hatóságtól a  vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott mellékletek csatolásával vízjogi üzemeltetési, illetve fennmaradási engedélyt kell kérnie.
(15) Ha a  tavas szennyvízleürítő helyet utótisztító funkcióval szükséges ellátni, akkor arra a  szennyvízleürítő hely
üzemeltetőjének a vízügyi hatóságtól külön vízjogi létesítési, majd vízjogi üzemeltetési engedélyt kell kérni.
(16) A  (14)  bekezdés szerinti vízjogi engedélyben az  üzemeltetéssel járó jogokat és kötelezettségeket a  tavas
szennyvízleürítő hely
a) területi elhelyezkedésére, a  terület vízgazdálkodási, ár- és belvízvédelmi, környezet-, természet- és tájvédelmi,
továbbá kulturális örökségvédelmi és közegészségügyi szempontjaira,
b) a közigazgatásilag érintett település önkormányzati rendeletében meghatározott településrendezési eszközökre,
illetve előírásokra, valamint
c) a vizek védelmére vonatkozó jogszabályokban foglalt előírásokra
figyelemmel kell meghatározni.
(17) A  tavas szennyvízleürítő hely üzemeltetésére vonatkozó jogerős határozattal és a  változási vázrajz közlésével
a vízügyi hatóság megkeresi a  tavas szennyvízleürítő hely fekvése szerint illetékes járási földhivatalt, hogy a  tavas
szennyvízleürítő helyet ezzel a megnevezéssel, művelés alól kivett területként jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba.”
23. § A telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató
tevékenységekről, valamint a  telepengedélyezés rendjéről és a  bejelentés szabályairól szóló 57/2013. (II. 27.)
Korm. rendelet 1. melléklete a következő 82. ponttal egészül ki:
(bejelentés-köteles tevékenységek)
„82. nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz szállítása”
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1663/2013. (IX. 20.) Korm. határozata közösségi tér létrehozása érdekében egyes ingatlanok tulajdonjogának állam javára történő megszerzésének támogatásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. támogatja, hogy Budapest III. kerület Hajógyári-szigeten széleskörű aktív és passzív rekreációt elősegítő
– elsődlegesen kulturális és sportcélú – lakossági kikapcsolódás, szabadidős tevékenység eltöltésének lehetőségeit
biztosító közösségi tér kerüljön létrehozásra;
2. az 1.  pontban megfogalmazottak megvalósítása érdekében egyetért a  Budapest 18386/3., 18386/5., 18386/6.,
18389/9., 23796/18., 23798/4. és 23798/5. helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjogának állam javára adásvétel
útján történő megszerzésével, ezért felkéri a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján tegye meg a szükséges intézkedéseket az ingatlanok tulajdonjogának
adásvétel útján történő megszerzése érdekében 3 999 100 000 forint + Áfa vételáron;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. tudomásul veszi, hogy a  2.  pont szerinti ingatlanok tulajdonjogának állam általi megszerzésének objektív
következménye a  2008. július 23-án a  Hajógyári-szigeten játékkaszinó építése és üzemeltetése céljából kötött
koncessziós szerződés megszüntetése, ezért felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  koncessziós szerződés
közös megegyezéssel történő megszüntetése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. a 2. és 3. pontban meghatározottak végrehajtása érdekében tudomásul veszi, hogy
a) a 2.  pontban megjelölt ingatlanok megvásárlásához szükséges összegből 1000,0 millió forintot
a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím rendelkezésre álló előirányzata
biztosítja,
b) a 2. pontban megjelölt ingatlanok megvásárlásához kapcsolódó általános forgalmi adó fizetési kötelezettség
teljesítése a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 8. ÁFA elszámolás alcím előirányzatát terheli,
c) a 3.  pont szerinti szerződés megszüntetéséhez kapcsolódó, legfeljebb 1000,0 millió forint + Áfa mértékű
kifizetés fedezetét a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 11. Egyéb vegyes kiadások jogcímcsoport előirányzata
biztosítja;
5. a további intézkedésig fel nem használható, a  2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatmaradványokból a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 1 325 908 ezer forintnak, a XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezetnél keletkezett 387 763 ezer forintnak, valamint a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetnél
keletkezett 1 286 329 ezer forintnak
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  2.  pontban megjelölt ingatlanok tulajdonjogának állam
javára történő megszerzése esetén az  ingatlanok hosszútávú, elsődlegesen közcélú, közösségi tér létrehozására
irányuló fejlesztésére, hasznosítására dolgozzon ki fejlesztési és hasznosítási koncepciót.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az ingatlanok tulajdonjogának állam javára történő megszerzésétől számított 3 hónap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Banai Károly rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság bécsi Állandó ENSZ Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2009. július 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1148/2014. (III. 18.) Korm. határozata a közbiztonság növelését szolgáló önkormányzati fejlesztések támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 18. A közbiztonság növelését
szolgáló önkormányzati fejlesztések támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) elrendeli a  közbiztonság növelését szolgáló önkormányzati fejlesztések támogatása érdekében
1600,0  millió  forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 18. A  közbiztonság növelését szolgáló önkormányzati fejlesztések
támogatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 26/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 26/2010. (I. 29.)
OVB határozata (a továb biak ban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki: a polgármesteri és az alpolgármesteri
tisztség egyidejű betöltetlensége, ille tő leg tartós akadályoztatásuk esetén a képviselő-testület (közgyűlés) ülését
a jegyző hívja össze és vezeti?”
Az OVB eljárása során azt is vizsgálta, hogy a kezdeményezés megfelel-e a Ve. 3. §-ában meghatározott alapelveknek,
köztük a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Az OVB határozatának indokolásában –
többek között – megállapította, hogy a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát, jelentőségét,
hatását tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás kivételességére,
az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, így nem a népszavazás alkotmányos
rendeltetésének meg fele lően éltek népszavazáshoz való jogukkal.
A kifogástevők szerint az OVB határozata meghozatala során megsértette a Ve. 3. § d) pontjában foglalt rendelkezést,
ezért OVBh. jogszabálysértő. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott az OVBh.-ban az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 10. § b) pontjára és 13. § (1) bekezdésére.
Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a kezdeményezők nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének
meg fele lően éltek népszavazáshoz való jogukkal. Ezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta
megalapozottnak, és a 26/2010. (I. 29.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
163/2015. (IV. 2.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Vízkelety Mariannt 2015. április 1-jei hatállyal az Igazságügyi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. március 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
94/2014. (III. 21.) Korm. rendelete a Nemzeti Alkalmazkodási Térinformatikai Rendszer működésének részletes szabályairól.
A Kormány az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény 14.  § (5)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Nemzeti Alkalmazkodási Térinformatikai Rendszer célja és feladata
1. § (1) A  Nemzeti Alkalmazkodási Térinformatikai Rendszer (a  továbbiakban: NATéR) az  e  rendeletben meghatározott
keretek között, az  adatok felhasználásával készült származtatott mutatók, elemzések és hatástanulmányok
alapján információt biztosít az  ország éghajlati állapotáról, az  éghajlatváltozás és egyéb hosszú távú természeti
erőforrás-gazdálkodással kapcsolatos stratégiai kockázatok hatásairól, valamint az  ezekhez való alkalmazkodási
lehetőségekről.
(2) A  NATéR üzemeltetője a  NATéR internetes felhasználói felületén (a  továbbiakban: NATéR Portál) térítésmentesen
mindenki számára elérhetővé teszi a  nemzeti alkalmazkodási stratégiai keretrendszerhez kapcsolódó
dokumentumokat, valamint a NATéR adattémáira vonatkozó meta-adatokat.
(3) A  NATéR – kutató, elemző tevékenysége révén rendelkezésekre álló eredmények alapján – információt biztosít
a központi, területi és helyi államigazgatási szervek, valamint önkormányzatok számára az ágazati és területi
a) éghajlatpolitikai,
b) energiapolitikai,
c) közlekedési és infrastrukturális,
d) fejlesztéspolitikai,
e) mezőgazdaságot, vidékfejlesztést, erdőgazdálkodást érintő,
f ) területi, települési, térségi,
g) közszolgáltatás-szervezési,
h) turisztikai,
i) az egészséggel és életminőséggel kapcsolatos, valamint
j) katasztrófavédelemmel kapcsolatos
tervezéshez.
(4) A  NATéR üzemeltetője az  e  §-ban meghatározott célok elérése érdekében a  környezet védelmének általános
szabályairól szóló törvény rendelkezései szerinti lehívási szolgáltatás, a  területfejlesztéssel és a  területrendezéssel
kapcsolatos információs rendszerről és a  kötelező adatközlés szabályairól szóló kormányrendelet, valamint a  7.  §
(2) bekezdésében meghatározott megállapodások alapján – az ágazati jogszabályok rendelkezéseivel összhangban
– az  1. és a  2.  mellékletben meghatározott téradattémák szerint biztosított adatokat feldolgozza és az  elvégzett
vizsgálatainak és elemzéseinek eredményeiről egységes elektronikus információs rendszert üzemeltet.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatkezelő szervezet: az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási
keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény 3.  § (5)  bekezdésében meghatározott olyan szervezet, amely
az  ott meghatározott tevékenységet az  1. és a  2.  mellékletben meghatározott téradattémák tekintetében
végzi;
2. interoperabilitás: a  téradatkészletek összeköttetésének és a  téradat-szolgáltatások között ismételt kézi
beavatkozás nélkül létrejövő olyan összekapcsolódásnak a  lehetősége, amely a  téradatkészletek és
-szolgáltatások elérését magasabb minőséggel biztosítja, mint az egyes információs rendszerek elkülönülten;
3. metaadat: téradatnak nem minősülő, ahhoz kapcsolódó, a  téradatkészleteket és téradat-szolgáltatásokat
leíró elektronikus információ, amely lehetővé teszi a  téradatkészletek és téradat-szolgáltatások elérését,
nyilvántartását és felhasználását;
4. NATéR: elektronikus információs rendszer, amelynek térinformatikai alapját a  nemzeti téradat-infrastruktúra
(a  továbbiakban: NTI) képezi, és amely az  1. és a  2.  mellékletben meghatározott téradattémák adatainak
feldolgozásával előállított származtatott adatok vonatkozásában internetes informatikai szolgáltatásokat
nyújt;
5. származtatott adat: olyan adat, amely egy vagy több adat módosításával, vagy az azokkal végzett műveletek
eredményeként jött létre és amelyből az alapadatok nem fejthetőek vissza.
3. A NATéR működése és az üzemeltető feladatai
3. § (1) A NATéR üzemeltetését a Magyar Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: üzemeltető) látja el.
 (2) Az üzemeltető az  (1) bekezdés szerinti feladatát az energiapolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter)
által jóváhagyott Üzemeltetési Szabályzat alapján látja el, amelyet a miniszter által vezetett minisztérium honlapján
és a  NATéR Portálon közzé kell tenni. Az  üzemeltető az  Üzemeltetési Szabályzatot minden év január 31-ig
felülvizsgálja.
(3) A NATéR Üzemeltetési Szabályzata többek között tartalmazza
a) a hozzáférés és a hozzáférés megszüntetésének feltételeit,
b) a felhasználók felelősségi körét, valamint
c) az üzemeltető felelősségi körét.
(4) A  NATéR üzemeltetéséről, valamint feladatainak megvalósításáról az  üzemeltető minden év február 15-ig szakmai
beszámolót készít a  miniszter számára. A  beszámolót a  NATéR Portálon mindenki számára azonosítás nélkül,
térítésmentesen elérhetővé kell tenni.
4. § (1) A  NATéR üzemeltetésének felügyeletét a  miniszter által kijelölt személy látja el, aki jogosult a  jogszabályban és
az Üzemeltetési Szabályzatban meghatározott feladatok teljesítésének ellenőrzésére. A felügyelet keretében
a)  betekinthet a NATéR üzemeltetésével kapcsolatos dokumentumokba,
b)  tájékoztatást kérhet az üzemeltető tisztségviselőjétől és alkalmazottjától.
(2) Az üzemeltető köteles együttműködni az (1) bekezdésben meghatározott személlyel a felügyeleti tevékenységének
végrehajtása során.
5. § (1) Az  üzemeltető a  NATéR-on keresztül elvégzi a  nemzeti alkalmazkodási feladatok ellátása érdekében szükséges, a
(2)–(5)  bekezdésben meghatározott adatkezelési, adatelemzési és kutatási, valamint információszolgáltatási
feladatokat.
(2) Az  üzemeltető a  kutatási és elemzési tevékenysége révén az  1.  § (3)  bekezdésében megjelölt területek
vonatkozásában származtatott mutatókat, sérülékenységi elemzéseket, hatáselemzéseket, alkalmazkodási
elemzéseket és azok eredményeit szolgáltatja. Az  üzemeltető metaadatokat szolgáltat a  NATéR-ben keletkezett
származtatott adatokról, valamint a  NATéR-ben feldolgozott mindazon alapadatokról, amelyekről az  NTI nem
szolgáltat metaadatokat.
(3) A  NATéR, valamint a  NATéR működésében lehívási szolgáltatás nyújtásával közreműködő adatkezelő szervezetek
– amennyiben a  műszaki feltételek adottak – az  interoperabilitás követelményének megvalósításával, a  7.  §
(2) bekezdésében meghatározott megállapodásokban rögzítettek szerint kapcsolódnak össze.
(4) Az üzemeltető az adatelemzési és kutatási feladatai körében
a) az éghajlatváltozás és más hosszú távú stratégiai kockázatok hatásainak vizsgálatához szükséges
aa) származtatott mutatókat dolgoz ki,
ab) ágazati és területi szempontú döntést támogató elemzéseket és értékeléseket dolgoz ki, valamint
ac) egységes értékelési módszertant fejleszt,
b) az éghajlatváltozás és más hosszú távú stratégiai kockázatok hatásaihoz való
ba) alkalmazkodás érdekében alkalmazkodási stratégiákat, döntés-előkészítési anyagokat,
hatástanulmányokat dolgoz ki, valamint
bb) helyi és térségi alkalmazkodási stratégiák kidolgozásához egységes tervezési módszertani
segédletet fejleszt. (5) Az üzemeltető információszolgáltatási feladatai körében
a) információt biztosít a  NATéR-ból az  1.  § (3)  bekezdésében meghatározott szervek, valamint a  tudományos
kutatást végző szervezetek éghajlatváltozással kapcsolatos döntéseihez és kutatásaihoz,
b) közzéteszi a (4) bekezdés szerinti adatelemzési és kutatási feladatainak eredményeit,
c) közzéteszi a (4) bekezdés szerinti származtatott, döntést és tervezést segítő mutatókat, valamint
d) elérhetővé teszi a rendszer alkalmazásával kapcsolatos információkat.
6. § A NATéR naprakész metaadatokat szolgáltat
a) a  téradatkészletekhez, -szolgáltatásokhoz történő hozzáféréshez és azok igénybevételéhez szükséges
feltételekről,
b) a téradatkészletek eredetére, pontosságára, élességére és validálására vonatkozóan, valamint
c) a téradatkészletekhez történő nyilvános hozzáférés korlátozottságáról, és az esetleges korlátozások okairól.
7. § (1) Az  üzemeltető minden év október 31-ig – az  adatkezelő szervezettel egyeztetve – éves tervet készít a  következő
évben tervezett vizsgálatok, kutatások és elemzések meghatározásával. Az  éves terv tartalmazza a  vonatkozó
időszakban esedékes vagy tervezett kormányzati stratégiai tervezéshez szükséges elemzések meghatározását.
Az éves tervet a miniszter hagyja jóvá.
(2) Az  üzemeltető az  (1)  bekezdésben meghatározott éves terv alapján – a  vonatkozó ágazati jogszabályok
rendelkezései alapján – megállapodást köt az  adatkezelő szervezetekkel az  éves terv végrehajtásához szükséges
lehívási szolgáltatások igénybevételéről, illetve az adatok bekérésének feltételeiről. A megállapodás tartalmazza
a) az  adatkezelő szervezetek által – az  1. és a  2.  mellékletben meghatározott téradattémák alapján –
biztosítandó lehívási szolgáltatások, illetve téradatok körének pontos meghatározását,
b) a  lehívási szolgáltatások igénybevételének körülményeit vagy a  téradatok biztosításának gyakoriságát és
határidejét, valamint
c) az adatszolgáltatás hozzáférésének, illetve adatátadás részletes feltételeit.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott megállapodás alapján az  adatkezelő szervezet az  üzemeltető számára
– a  megállapodásban megjelölt feltételek teljesítésével – biztosítja a  lehívási szolgáltatások elérését, vagy átadja
a megállapodásban megjelölt adatokat.
(4) A NATéR által előállított származtatott adatok nyilvánosságára a statisztikáról szóló törvény, valamint az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény rendelkezései irányadóak.
4. A NATéR elérése 8. § (1) A NATéR téradat-szolgáltatásai a NATéR Portálon érhetőek el. A NATéR Portál létrehozását, folyamatos felülvizsgálatát
és frissítését az üzemeltető biztosítja.
(2) A  9.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározott felhasználók a  NATéR szolgáltatásait az  üzemeltető által,
az  Üzemeltetési Szabályzatban meghatározott rendelkezések betartásával a  NATéR Portálon keresztül vehetik
igénybe.
(3) Az a természetes személy vagy szervezet, amely megbízás alapján a 9. § (2) bekezdésében meghatározott valamely
szervezet számára, a  szervezet feladatainak ellátása érdekében munkát végez, a  megbízó szerv vezetőjének
kérelmére, a megbízási jogviszony igazolását követően, határozott idejű eseti hozzáférést kap.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott hozzáférés esetén a  hozzáférési jogosultság megszűnését az  érintett szerv
vezetője legkésőbb a  megszűnést követő 3 napon belül köteles jelezni az  üzemeltető felé. Az  üzemeltető
a  (3)  bekezdés alapján hozzáférési jogosultsággal rendelkező természetes személyről vagy szervezetről
nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a  jogosultsággal rendelkező természetes személy, illetve a  szervezet
esetében a  szervezet nevében a  jogosultságot gyakorló természetes személy nevét és személyazonosító
igazolványának számát. Az adatokat a jogosultság megszűnését követő 1 évig lehet megőrizni.
9. § (1) A NATéR által szolgáltatott metaadatok mindenki számára azonosítás nélkül, térítésmentesen elérhetőek.
 (2) A NATéR szolgáltatásaihoz a NATéR-ben történő előzetes regisztrációt követően közvetlen hozzáférés illeti meg
1.  a Magyar Országgyűlés Hivatalának,
 2.  az Alkotmánybíróság,
 3.  a bíróságok,
 4.  az ügyészségek,
5.  az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala,
 6.  a Magyar Nemzeti Bank,
 7.  az Állami Számvevőszék,
 8.  a központi államigazgatási szervek és azok országos, területi, helyi szerveinek,
 9. a Magyar Honvédség,
10.  a Magyar Tudományos Akadémia területi kutatásokat folytató intézeteinek,
11.  Magyarország államilag elismert felsőoktatási intézményei területi kutatásokat folytató oktatási, tudományos
kutatási szervezeti egységeinek,
12.  az Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórum,
13.  az Országos Környezetvédelmi Tanács,
14.  a Nemzeti Fenntartható Fejlődés Tanács,
15.  az Országos Meteorológiai Szolgálat,
16.  a Nemzetstratégiai Kutatóintézet,
17. a Központi Statisztikai Hivatal,
18.  a Lechner Lajos Tudásközpont Területi, Építésügyi, Örökségvédelmi és Informatikai Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság,
19. a megyei önkormányzatok és hivatalaik,
20.  a települési önkormányzatok és hivatalaik,
21.  az országos önkormányzati szövetségek,
22.  a civil szervezetek országos, regionális, megyei szinten létrehozott egyeztető fórumának,
23. a térségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik, valamint
24. a hivatásos katasztrófavédelem központi, területi és helyi szerveinek
regisztrált tagjait.
(3) A NATéR szolgáltatásaihoz a középiskolai és felsőoktatási intézmény vezetője által kijelölt és a NATéR-ben regisztrált
munkatársa, valamint a képzésben részt vevő regisztrált tanulója, hallgatója oktatási-kutatási célból közvetlenül fér
hozzá.
5. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) Az üzemeltető a 3. § (2) bekezdésében meghatározott Üzemeltetési Szabályzatot e rendelet hatálybalépését követő
30 napon belül készíti el. 11. § Ez a rendelet az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március
14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5.  cikk (1)  bekezdésével összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2011. (V. 20.) KE határozata bíró felmentéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Tihanyi Levente Miklóst 2011. május 14-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Bányai Ferenc Gábort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország rigai
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. május 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2015. (VII. 21.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma nemzetközi és európai uniós ügyeket érintő együttműködési rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az Emberi
Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás 1. melléklet 4. § (2) bekezdés
e) pontja és 176. § (3) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az Emberi Erőforrások Minisztériuma nemzetközi és európai uniós ügyeket érintő együttműködési rendjének részletes
szabályait az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
(2) Az Emberi Erőforrások Minisztériuma gazdálkodási rendjéhez tartozó tevékenységeket, így a külföldi kiküldetésekkel
és a  hazai fogadásokkal kapcsolatos szervezési és elszámolási feladatokat külön utasítások, elsődlegesen
a gazdálkodási és számviteli szabályzatok állapítják meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1/2010. (IV. 23.) FVM utasítása az Agrármarketing Centrum Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. § Az Agrármarketing Centrum szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében az
Agrármarketing Centrum Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. § Ez az utasítás a kihirdetése napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az Agrármarketing Centrum
Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 5/2008. (FVÉ. 5.) utasítás.
Budapest, 2010. április 14. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
3/2019. (I. 31.) BM rendelete az egyes közigazgatási hatósági eljárásokban elrendelt elővezetés végrehajtása során felmerült költség mértéke megállapításának, valamint megtérítésének részletes szabályairól.
A Rendőrségről szóló 1994.  évi XXXIV.  törvény 101.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés 20.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
64.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
1. § E rendeletet kell alkalmazni
a) az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági eljárásokban,
valamint
b) az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálya alól kivett olyan közigazgatási hatósági
eljárásokban, ahol törvény az elővezetés elrendelését lehetővé teszi.
2. § Az 1.  § szerinti eljárásban elrendelt, és az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv által
foganatosított elővezetés során felmerült és igazolt költség összegének megállapítása, valamint megtérítése
során a büntetőeljárásban, a szabálysértési eljárásban, valamint a büntetés-végrehajtás során elrendelt elővezetés
és előállítás során felmerült költség megtérítésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet elővezetésre
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet 2019. február 2-án lép hatályba.
4. § E rendeletet a hatálybalépését követően foganatosított elővezetés tekintetében kell alkalmazni.
5. § Hatályát veszti az  elővezetés végrehajtásával, valamint a  terhelt elfogatóparancs alapján történő elfogásával és
előállításával felmerült költség mértékéről, valamint megtérítésének részletes szabályairól szóló 35/2008. (XII. 31.)
IRM–PM együttes rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
431/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Krisztina
Nórát 2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
419/2019. (X. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–norvég kapcsolatok, azon belül is főként a  gazdasági-kereskedelmi együttműködések erősítését, illetve
hazánk gazdasági érdekeinek norvégiai képviseletét szolgáló tevékenysége elismeréseként
Jostein Soland, Magyarország stavangeri tiszteletbeli konzulja, a  Nemzetközi Kereskedelmi Kamara Norvégiát
képviselő elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. szeptember 30.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök