text:
35/2019. (IV. 30.) HM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének feladatairól, az azokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások biztosításának egyes kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya
a) – a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat kivételével – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 80. § 13. pontja szerinti
honvédelmi szervezetekre (a továbbiakban: honvédelmi szervezetek) és
b) a  Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) költségvetési fejezet fejezeti kezelésű előirányzataira
(a továbbiakban: előirányzatok)
terjed ki. 2. § Az utasítás alkalmazása szempontjából kezelő szervezetek az egyes előirányzatok kezelésére és az azokkal történő
gazdálkodásra – az 1. melléklet szerint – átruházott hatáskörben feljogosított
a) HM szervek,
b) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Parancsnokságának (a továbbiakban: MHP) szervezeti egységei és
c) honvédelmi szervezetek.
3. § (1) Az  előirányzatok finanszírozását, pénzforgalmának rendezését és könyvvezetését, az  azokkal kapcsolatos
ellenjegyzést, érvényesítést és beszámolást – a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet szerint központi ellátás keretében –
a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) végzi.
(2) A kezelő szervezetek feladataikat a HM VGH-val együttműködésben hajtják végre.
4. § (1) Az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 80.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti
jutalékokat, díjakat és egyéb költségeket, valamint a  pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012. évi CXVI. törvény
szerinti pénzügyi tranzakciós illetéket a HM VGH intézményi költségvetésében kell megtervezni és elszámolni.
(2) Az  előirányzatokhoz kapcsolódó, devizában teljesített kifizetések bankköltségeit – az  (1)  bekezdésben foglaltak
kivételével – a kezelő szervezetek tervezik és számolják el.
5. § (1) Az előirányzatok terhére nyújtott támogatások szakmai összehangolása érdekében létrehozott monitoring rendszer
részére az – Áht. 56/C. § (1) bekezdése szerinti – adatszolgáltatást a kezelő szervezet végzi.
(2) Amennyiben a  támogatás végső felhasználója a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának
szabályairól szóló 5/2018. (III. 8.) HM rendelet (a továbbiakban: HM Rendelet) 14. § (1) bekezdése szerint harmadik
személy, a  kezelő szervezet mind a  kedvezményezettről és mind az  általa támogatott harmadik félről köteles
az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást – az Áht. 56/C. § (1) bekezdés a) pontja szerinti megosztásban – teljesíteni.
(3) Amennyiben a  2.  melléklet szerinti utalványrendeleten az  utalványozó az  (1) és (2)  bekezdés szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítését nem igazolja, a  HM VGH – az  Áht. 56/B.  § (2)  bekezdésében
foglaltakra tekintettel – a kifizetést nem teljesíti.
6. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatás kizárólag a  közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
részére nyújtható.
(2) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az  észszerű nyereséget. A  támogatás mértékét az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikk (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(3) Ha a  kedvezményezett a  Határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, kötelezni kell a túlkompenzáció visszafizetésére. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos
éves ellentételezés összegének 10%-át, a  túlkompenzáció átvihető a  következő időszakra, és levonható az  arra
az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(4) A  támogatási szerződésben ki kell kötni, hogy a  kedvezményezett a  támogatásról olyan elkülönített elszámolást
köteles vezetni, amelyből a (2) és (3) bekezdésben meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
2. A költségvetési előirányzatok tervezése, módosítása 7. § (1) Az  elemi költségvetési javaslatokat a  kezelő szervezetek készítik el és – az  évente kiadásra kerülő, az  intézményi,
központi és fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési javaslata elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló
eljárásrendben meghatározott módon és határidőre – a HM VGH részére küldik meg.
(2) A  HM VGH az  elemi költségvetési javaslatokat számszakilag felülvizsgálja, intézkedik a  szükséges korrekciók
végrehajtására és a miniszter részére – szolgálati úton – jóváhagyásra felterjeszti. A jóváhagyást követően a kezelő
szervezetek az éves költségvetésben meghatározott előirányzatok
a) tárgyévben történő teljesítésével vagy felhasználásával összefüggésben – a (3) bekezdés szerinti kivétellel –
az előírt adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettségek tekintetében saját hatáskörben járnak el,
b) vonatkozásában jogcímen vagy jogcímcsoporton belül, rovaton belüli és címrendkódok (a továbbiakban:
CRK) közötti előirányzat-átcsoportosítást hajthatnak végre a  3.  melléklet szerint, amelyről – ellenjegyzés és
könyvelés céljából – a HM VGH részére, elektronikus úton tájékoztatást küldenek.
(3) A  kezelő szervezetek – az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés b)  pontjára és a  központi költségvetésről szóló törvényben
foglaltakra tekintettel, a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti átcsoportosítások kivételével – az  előirányzatok
felhasználásával kapcsolatos előirányzat-átcsoportosítási javaslataikat a HM VGH részére küldik meg.
(4) A HM VGH a (2) bekezdés b) pontja szerinti
a) saját hatáskörű előirányzat-átcsoportosítási tervezetet, megfelelősége esetén ellenjegyzi, és aláírás céljából
a kezelő szervezet részére visszaküldi, és
b) a  kezelő szervezet vezetője általi aláírást követően a  részére megküldött saját hatáskörű előirányzat
átcsoportosítás lekönyveli.
 (5) A HM VGH a) a (3) bekezdés szerinti előirányzat-átcsoportosítási javaslatokat felülvizsgálja, és – ha a javaslat nem felel meg
a  jogszabályi, a  közjogi szervezetszabályozó eszközök vagy a  belső rendelkezések szerinti
követelményeknek – intézkedik a hiányosságok megszüntetéséről,
b) a  felülvizsgált javaslatokat a  HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) részére – szolgálati
úton – jóváhagyásra felterjeszti,
c) a jóváhagyott előirányzat-módosításokról tájékoztatja a kezelő szervezeteket, és
d) a jóváhagyott előirányzat-módosításokat benyújtja a Magyar Államkincstárhoz.
3. Finanszírozási terv és egyéb kincstári adatszolgáltatás 8. § A költségvetési támogatás lehívásához finanszírozási tervet kell készíteni úgy, hogy az a kötelezettségvállalási jogkör
gyakorlását és a likviditást biztosítsa.
9. § (1) A  finanszírozási terveket havonta, a  kezelő szervezetek adatszolgáltatása alapján a  HM VGH állítja össze és
–  elektronikus úton, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) szerinti határidőig – nyújtja be a Kincstárhoz.
(2) A kezelő szervezet az adatszolgáltatást
a) havonta, a tárgyhónapot megelőző hónap 16-áig, és
b) módosítás esetén, szöveges indoklással soron kívül
a 4. melléklet szerint, elektronikus úton küldi meg a HM VGH részére.
(3) Az adatszolgáltatás tartalmazza
a) a  kizárólag költségvetési támogatási fedezettel a  jóváhagyott aktuális – módosított – éves kiadási
előirányzatot, és b) azon kezelő szervezetek esetében, melyek által kezelt jogcímcsoportok vagy jogcímek több feladatot vagy
kedvezményezettet tartalmaznak – a  bejelentett kötelezettségvállalások, valamint a  finanszírozási terv
összhangjának biztosítása érdekében – azok CRK-kénti felsorolását és tárgyhavi kifizetéseinek tervezett
összegét.
(4) A tárgyévre vonatkozó adatszolgáltatást
a) abban az  esetben is el kell készíteni, amennyiben a  tárgyhónap vonatkozásában a  kezelő szervezet nem
igényel támogatást, és
b) a tárgyévi előirányzat 100%-os teljesülését követően nem kell teljesíteni.
10. § (1) A  kezelő szervezet az  előirányzatok bevételeinek és kiadásainak várható alakulásáról – évente hat alkalommal –
március, június, szeptember, október, november és december hónap 7-éig – a  HM VGH által elektronikus úton
biztosított E01-es űrlapon – adatszolgáltatást (a továbbiakban: előrejelzés) teljesít a HM VGH részére. Az előrejelzést
tárgyhónap, valamint a tárgyév egésze bontásban kell megadni.
(2) A HM VGH, az általa jóváhagyott előrejelzéseket a költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelően összesíti,
és az Ávr. 172/A. § (1) bekezdése szerinti határidőig és módon a Kincstár részére megküldi.
4. A pályázati úton biztosított támogatások odaítélésének eljárási szabályai
11. § (1) A pályázati kiírásnak az Ávr. 66. § (2) bekezdésében meghatározottakon kívül tartalmaznia kell
a) a pályázat kódszámát,
b) civil szervezetek részére kiírt pályázatok esetén a költségvetési támogatásnak a pályázó általános működési
költségeire fordítható része mértékét és
c) a pályázatok objektív elbírálásához kialakított szempont- és ahhoz kapcsolódó pontrendszert.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti mértéket legalább a  költségvetési támogatás 15%-ában, de legfeljebb annak
25%-ában kell meghatározni.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti szempontrendszer elemei
a) a tartalmi szempontok:
aa) a pályázati kiírás céljának való megfelelés,
ab) a projekt megvalósíthatósága és
ac) a szakmai színvonal;
b) a hatékonysági szempontok:
ba) civil szervezetek részére kiírt pályázatok esetén az elérni, megszólítani kívánt célcsoport,
bb) civil szervezetek részére kiírt pályázatok esetén az  ágazati, szakmai célhoz való illeszkedés,
a honvédelem és az MH társadalmi beágyazottságának növelése és
bc) társadalmi hasznosság;
c) a költségvetési szempontok:
ca) a költséghatékonyság,
cb) az önrész nagysága;
d) a pályázóval kapcsolatos információk:
da) a civil szervezetek részére kiírt pályázatok esetén szakmai referenciák,
db) a támogatásból megvalósítani kívánt feladatba bevont civil önkéntes munkaerő nagysága és
dc) az együttműködések más szervezetekkel.
12. § A pályázati kiírásban elő kell írni, hogy a pályázatot az 5. melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani.
13. § (1) Ha közjogi szervezetszabályozó eszköz másként nem rendelkezik, a  beérkezett pályázatokat a  15.  § szerinti
kötelezettségvállaló (a továbbiakban: kötelezettségvállaló) által a  kezelő szervezet állományából létrehozott
bizottság – a  11.  § (3)  bekezdése figyelembevételével – értékeli, és az  értékelést követően javaslatot tesz
a kötelezettségvállaló részére a támogatottak körére, valamint a támogatások összegére.
(2) A  bizottságba a  kötelezettségvállaló szavazati vagy tanácskozási joggal szakértőket hívhat meg. Ha közjogi
szervezetszabályozó eszköz másként nem rendelkezik, a  meghívott jogi és pénzügyi szakértő a  bizottság
munkájában csak tanácskozási joggal vehet részt.
14. § Ha a beérkezett érvényes pályázatok szerinti támogatási igény
a) nem éri el a  támogatásra szánt keretösszeget, a  megtakarítás – a  kötelezettségvállaló döntésének
megfelelően – az adott pályázattal azonos jogcímen vagy más feladat fedezetére felhasználható,
b) meghaladja a támogatásra szánt keretösszeget, a pályázatot benyújtókat az értékelési pontrendszer alapján
felállított sorrend szerint, a rendelkezésre álló keretösszeg határáig kell támogatásban részesíteni.
5. Kötelezettségvállalás, a pénzügyi ellenjegyzés, teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás rendje
15. § Az  előirányzatok terhére a  kezelő honvédelmi szervezet vezetője vagy a  20.  § szerinti szabályzatban arra kijelölt
személy vállal kötelezettséget.
16. § Az  előirányzatok terhére történő kötelezettségvállalások és előirányzat-átcsoportosítások pénzügyi ellenjegyzését
a HM VGH főigazgatója vagy az általa kijelölt személy végzi.
17. § (1) A  kiadások teljesítésének és a  bevételek beszedésének elrendelése (a továbbiakban: utalványozás) előtt a  kezelő
szervezetek okmányok alapján ellenőrzik és szakmailag igazolják azok jogosságát, összegszerűségét és
a szerződések teljesítését.
(2) A kiadások teljesítésének utalványozás előtti érvényesítését a HM VGH végzi.
 (3) Az  utalványozás jogszabály rendelkezése, illetve nemzetközi szerződés vagy nemzetközi tagságból adódó
kötelezettség dokumentuma alapján is végrehajtható.
 (4) A szakmai teljesítés igazolására, az érvényesítésre és az utalványozásra, valamint könyvelés igazolására a 2. melléklet
szerinti formanyomtatványt – utalványrendeletet – kell alkalmazni. 18. § Az előirányzatok terhére történő utalványozást – a 19. § (3) bekezdése kivételével – a kezelő szervezet vezetője vagy
a 20. § szerinti szabályzatban kijelölt személy végzi.
19. § (1) A  8/2/40 Nemzetközi tagdíjak, tagdíj jellegű befizetések jogcímcsoport előirányzatait terhelő kifizetésekre
vonatkozó fizetési felszólításokat a HM VGH szakmai területét érintően saját hatáskörben, a szakmai kompetenciáját
meghaladó esetekben az illetékes – szakmai felelős – honvédelmi szervezetek bevonásával felülvizsgálja.
(2) Amennyiben a  fizetési felszólításban szereplő összeg kifizetésének jogossága igazolt, a  HM VGH főigazgatója
a kifizetést elrendeli.
(3) A  költségvetés tervezési időszakában még nem ismert év közben felmerülő új feladatokkal kapcsolatos fizetési
kötelezettségek teljesítésének elrendelése a HM KÁT hatáskörébe tartozik.
20. § A  kötelezettségvállalás, teljesítésigazolás és utalványozás rendjéről a  kezelő honvédelmi szervezet vezetőjének
– HM szervek esetében a HM KÁT – Ávr. 13. § (3) bekezdése szerinti gazdálkodási szabályzata rendelkezik.
21. § A  HM mint intézmény vezetőjének gazdálkodási szabályzatát a  HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály
(a továbbiakban: HM GTSZF) állítja össze.
22. § A HM VGH főigazgatójának gazdálkodási szabályzata a 20. §-ban meghatározottak mellett szabályozza a pénzügyi
ellenjegyzés és érvényesítés – ideértve a központi pénzügyi és számviteli ellátás keretében végzett ellenjegyzés és
érvényesítés – rendjét is.
6. A költségvetési támogatás kedvezményezettjének beszámolása 23. § (1) A  kedvezményezettnek szakmai beszámolót és annak részeként pénzügyi elszámolást kell a  támogató részére,
a támogatási szerződésben meghatározott határidőig benyújtania. A támogatási szerződésben – a (3) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével – rögzíteni kell, hogy a kedvezményezett
a) a szakmai beszámolóban
aa) a  támogatási szerződésben meghatározott célok megvalósításáról és vállalások teljesítéséről
részletesen számol el, a  ráfordított kiadások hozzárendelésével, összhangban a  pénzügyi
elszámolásban kimutatott kiadásokkal, vagy
ab) az  aa)  alpont szerinti részletes szöveges ismertetés helyett – ha jogszabály másként nem
rendelkezik  – nyilatkozatot tehet arról, hogy a  rendelkezésére bocsátott támogatást a  támogatási
célnak megfelelően, jogszerűen és a  támogatási szerződésben meghatározottak szerint használta
fel, amelyhez csatolja a pénzügyi elszámolást,
b) a pénzügyi elszámolást az 6. melléklet szerinti, záradékkal ellátott számlaösszesítő szerint állítja össze,
c) a pénzügyi elszámolásának a HM Rendelet 14. § (1) és (2) bekezdése szerinti esetben a harmadik személyre
vonatkozóan tartalmaznia kell a pályázati kiírás tárgyát, a támogatott nevét, a részére biztosított támogatás
összegét és elszámoltatásának eredményét. A harmadik személyre vonatkozóan a támogatási szerződésben
ki kell kötni, hogy a kedvezményezett a harmadik személyt az a) és b) pont szerint számoltatja el,
d) a költségvetési támogatásnak a pénzügyi elszámolásban – a (4) bekezdés szerinti előirányzatok kivételével –
kimutatott maradvány összegét a  beszámoló benyújtásával egyidejűleg, a  támogatási szerződés számára
történő hivatkozással visszautalja a HM fizetési számlájára, és
e) a keletkezett maradvány d) pont szerinti visszautalásáról a beszámolóban nyilatkozik.
 (2) A kedvezményezett a Hozzájárulás a hadigondozásról szóló törvény végrehajtó közalapítványhoz (8/2/39/3), az MH
Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott feladatok támogatása (8/2/39/2) és a  Nonprofit korlátolt felelősségű
társaságok támogatása (8/2/5) előirányzatról az (1) bekezdés szerinti beszámoló és pénzügyi elszámolás helyett
a) a számvitelről szóló törvény által előírt éves beszámolót, és
b) az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
törvényben meghatározott közhasznúsági mellékletet
küldi meg a kezelő szervezet részére.
(3) A  Hozzájárulás a  hadigondozásról szóló törvény végrehajtó közalapítványhoz (8/2/39/3), az  MH Szociálpolitikai
Közalapítvány által ellátott feladatok támogatása (8/2/39/2) és a  Nonprofit korlátolt felelősségű társaságok
támogatása (8/2/5) előirányzat terhére kötött támogatási szerződésben ki kell kötni, hogy
a) ha a  támogatás összege nem kerül teljes mértékben felhasználásra, és így maradvány keletkezik,
a  maradvány további felhasználásáról a  kötelezettségvállaló a  kedvezményezett által – a  kezelő szervezet
útján – megküldött kérelem alapján dönt,
b) a kötelezettségvállaló a döntéséről – a kezelő szervezet útján – tájékoztatja a kedvezményezettet, és
c) a  döntés tartalmazza többek között a  felhasználásra engedélyezett maradvány felhasználásának, valamint
az arról szóló szakmai és pénzügyi beszámoló megküldésének határidejét.
24. § (1) A  kedvezményezett által készített szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást a  kezelő szervezet szakmai és
pénzügyi szempontból ellenőrzi.
(2) Amennyiben a  számlaösszesítő szerinti valamely gazdasági esemény vagy az  ahhoz kapcsolódó kiadás
nagyságrendje a  támogatási szerződésben foglaltakkal nincs összhangban vagy a  kiadás elszámolhatósága
vitatható, a kezelő szervezet az adott tételt köteles további adat, illetve bizonylat bekéréssel ellenőrizni.
(3) Az  ellenőrzést követően a  kezelő szervezet vezetője vagy az  általa kijelölt személy a  beszámoló elfogadásáról
és  az  esetleges visszafizetési kötelezettségről a  támogatási szerződésben meghatározott határidőig, amely
15 munkanapnál nem lehet több, írásban értesíti a kedvezményezettet és egyidejűleg a 7. melléklet megküldésével
tájékoztatja – a követeléskivezetés 27. § szerinti végrehajtása érdekében – a HM VGH-t.
7. Költségvetési beszámolás az előirányzatok felhasználásáról 25. § (1) A HM fejezet éves költségvetési beszámolójához a kezelő szervezet az előirányzat felhasználásáról, a megvalósított
szakmai célokról, a  nevesített feladatok végrehajtásáról szöveges értékelést – a  kedvezményezett szakmai
beszámolója, pénzügyi elszámolása és a  támogatási szerződések alapján – készít és adatszolgáltatást teljesít
– az évente kiadásra kerülő, a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás rendjét szabályozó HM KÁT körlevélben
meghatározott határidőig – a HM VGH részére.
(2) Az adatszolgáltatást a kötelezettségvállaló vagy az általa kijelölt személy hagyja jóvá.
26. § (1) A HM VGH
a) az  előirányzatok teljesítéséről, valamint a  követelések és kötelezettségek alakulásáról a  kezelő szervezetek
adatszolgáltatása, valamint a  HM Költségvetési Gazdálkodási Információs Rendszerben rögzített adatok
alapján az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet szerint végrehajtja a könyvviteli
zárlati feladatokat, összeállítja az  időközi költségvetési jelentéseket, a  negyedéves mérlegjelentéseket,
az  éves költségvetési beszámolót a  Kincstár részére, és a  zárszámadáshoz adatszolgáltatást teljesít
a Pénzügyminisztérium részére, valamint
b) a kötelezettségvállalással terhelt maradványt a kezelő szervezetek által megküldött adatszolgáltatás alapján
felülvizsgálja, és – szolgálati úton – a miniszter részére jóváhagyásra felterjeszti.
(2) Költségvetési maradványt terhelő kifizetés a tárgyévi előirányzat terhére nem teljesíthető.
27. § A HM VGH, az Ávr. 87. § (1) bekezdése szerint
a) a Honvédelem érdekében tevékenykedő civil szervezetek pályázati támogatása (8/2/3/6),
b) a Honvédelem érdekében tevékenykedő civil szervezetek támogatása (8/2/3/19),
c) az I. világháborús hadisírok és emlékművek felújításának pályázati támogatása (8/2/4/1),
d) a Civil szervezetek hadisírgondozással, hadisírkutatással kapcsolatos tevékenységének támogatása (8/2/4/3),
e) a Nonprofit korlátolt felelősségű társaságok támogatása (8/2/5),
f ) a Honvédelmi Sportszövetség működésének támogatása (8/2/6/1),
g) a Magyar Futball Akadémia Alapítvány támogatása (8/2/39/1),
h) az MH Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott feladatok támogatása (8/2/39/2) és
i) a Hozzájárulás a hadigondozásról szóló törvény végrehajtó közalapítványhoz (8/2/39/3)
előirányzat terhére folyósított – költségvetési kiadásként, valamint ráfordításként elszámolt támogatásokat érintő –
támogatási célú előlegekkel kapcsolatos elszámolási követelések kivezetését, főkönyvi elszámolását a  24.  §
(3) bekezdése szerinti tájékoztatás alapján hajtja végre.
8. A költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzése 28. § (1) Költségvetési támogatás esetén a  kötelezettségvállaló vagy az  általa kijelölt személy a  támogatási szerződésben
foglalt kötelezettségek betartását dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzés formájában ellenőrzi.
(2) A támogatási szerződésben ki kell kötni, hogy a kedvezményezett köteles
a) a  költségvetési támogatáshoz kapcsolódó eredeti számlákat, számviteli bizonylatokat, kifizetést igazoló
bizonylatokat és egyéb okmányokat a  pénzügyi elszámolás elfogadását követő öt évig megőrizni, és
a  költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzésére jogosult, jogszabályban vagy a  támogatási
szerződésben meghatározott szerv vagy annak meghatalmazottja részére a  helyszíni ellenőrzés során
bemutatni, és
b) a támogatások felhasználásával kapcsolatos dokumentációt elkülönítetten nyilvántartani.
9. Az előirányzatok felhasználásának ellenőrzése 29. § (1) Az előirányzatokkal való gazdálkodás
a) operatív belső kontrollrendszerét a  kezelő szervezetek és a  HM mint intézmény vezetője alakítja ki és
működteti, valamint
b) operatív belső kontrollrendszerének szabályozottságát, szabályszerűségét, gazdaságosságát,
eredményességét és hatékonyságát a  kezelő szervezetek saját intézményi belső ellenőre, a  HM mint
intézmény esetében a HM Belső Ellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: HM BEF) az éves ellenőrzési tervében
ütemezve ellenőrzi.
(2) Az előirányzatok felhasználásának ellenőrzését a HM BEF a HM éves fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzési
terve alapján végzi.
10. Záró rendelkezések 30. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
31. § (1) A honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról szóló
60/2012. (VIII. 31.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 3. alcím címének helyébe a következő alcím cím lép:
„3. Adatszolgáltatások a Kincstár részére”
(2) Az Utasítás a következő 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A.  § (1) A  honvédelmi szervezet az  előirányzatok bevételeinek és kiadásainak várható alakulásáról – évente
hat  alkalommal – március, június, szeptember, október, november és december hónap 7-éig – a  HM VGH által
elektronikus úton biztosított E01-es űrlapon – adatszolgáltatást (a továbbiakban: előrejelzés) teljesít a  HM VGH
részére. Az előrejelzést tárgyhónap, valamint a tárgyév egésze bontásban kell megadni.
(2) A  HM VGH, az  általa jóváhagyott előrejelzéseket a  költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelően
összesíti, és az Ávr. 172/A. § (1) bekezdése szerinti határidőig és módon a Kincstár részére megküldi.”
32. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások
biztosításának egyes kérdéseiről szóló 14/2015. (IV. 30.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2016. (IV. 25.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 52/2016. (III. 21.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
Az 52/2016. (III. 21.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2016. március 21-i 37. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
11. cikkének c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2016. április 11.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. május 11.
A fentiekre tekintettel, összhangban az 52/2016. (III. 21.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról
szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 52/2016. (III. 21.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2016. május 11-én, azaz kettőezertizenhat május tizenegyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1121/2017. (III. 17.) Korm. határozata a központi közigazgatási szervek által irattározott iratanyagok elhelyezéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  központi államigazgatási szervek iratanyagának hosszú távú megőrzését és tárolását
elsősorban a  PRIV-DAT Dokumentum Archiváló és Tároló Korlátolt Felelősségű Társaság (cégjegyzékszám:
01-09-672257), illetve a  Nemzeti Dokumentumkezelő Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(cégjegyzékszám: 01-10-047885) által nyújtott szolgáltatás igénybevételével kell megoldani;
2. felhívja a  belügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – tegye meg az  1.  pont szerinti szolgáltatás igénybevétele érdekében
szükséges intézkedéseket és ennek keretében készítsen a Kormány részére előterjesztést, amelyben javaslatot tesz
a) azokra az ügykörökre, amelyekben a papíralapú iratok bevonhatóak a központi kötelező irattározás körébe,
b) a szükséges jogszabály-módosításokra és
c) a felmerülő költségek biztosítására.
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
129/2008. (HK 13.) MH BHK PK intézkedése az MH BHK Ellenerő Század csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözkö
dési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH BHK Ellenerő Század (a továbbiakban: Ee. szd) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az Ee. szd
hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH BHK PK által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az Ee. szd
személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fürst Tamás ezredes s. k.,
parancsnok


text:
34/2010. (HK 9.) HM határozata a Magyar Honvédség erőinek katasztrófavédelmi feladatok megoldásához történő hozzájárulásának engedélyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 72. §-a (1) bekezdése alapján – figyelemmel a katasztrófák elleni védekezés irányításáról,
szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV.
törvény 8. §-ban foglaltakra – a Magyar Honvédség erőinek katasztrófavédelmi feladatok megoldásához történő
hozzájárulásának engedélyezéséről a következő
határozatot adom ki: 1. A határozat hatálya a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer elemeire terjed ki.
2. Engedélyezem a Magyar Honvédség kijelölt és felkészített erőinek 100 főt meghaladó, de 3000 főt el nem érő
kirendelését árvizek kártételei elleni védekezésre.
3. Ez a határozat az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
44/2014. (XII. 23.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján 2014. december 1. napjától 2015.
május 31. napjáig terjedő időtartamra dr. Háry Andrást a  kis- és középvállalkozások duális felsőfokú képzéseinek
összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) népszerűsíti a duális felsőoktatást,
b) javaslatot tesz duális felsőoktatási képző központok kialakítására,
c) elősegíti a Duális Képzési Tanács munkáját.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a felsőoktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
13/2019. (V. 3.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019.  május 1. napjától 2019. október 31. napjáig dr. Hoppál Péter Tamást a  kulturális alapellátás kiterjesztésének
összehangolásával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva ellátja a következő tevékenységeket:
a) részt vesz a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény 100.  § (3)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazásnak megfelelő szabályozás
előkészítésében,
b) összehangolja a kulturális alapellátás kiterjesztésének szempontjait,
c) előkészíti a kulturális alapellátás statisztikai mutatóihoz tartozó adatok gyűjtésének, informatikai kezelésének
és értékelésének rendszerét és a szükséges informatikai fejlesztés tartalmát,
d) az  a)–c)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben ellátja az  emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) által meghatározott eseti, egyedi feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 26/2018. (XI. 9.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1323/2018. (VII. 18.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 6. prioritása keretében finanszírozott egyes óvoda- és bölcsődefelújítási és turizmusfejlesztési projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az  európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló
17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése alapján
a) a TOP-6.2.1-15-SF1-2016-00003 azonosító számú, „Rákóczi utcai óvoda felújítása” című projekt,
b) a  TOP-6.2.1-15-PC1-2016-00002 azonosító számú, „Kertvárosi Óvoda Siklósi Úti Tagóvodája felújítása és
a Törpike Bölcsőde elhelyezése” című projekt,
c) a TOP-6.2.1-15-PC1-2016-00005 azonosító számú, „Nyugati Városrészi Óvoda Hajnóczy József Utcai Tagóvoda
felújítása” című projekt,
d) a TOP-6.2.1-15-PC1-2016-00006 azonosító számú, „Keleti Városrészi Óvoda Vasasi Tagóvodája felújítása” című
projekt,
e) a TOP-6.1.4-16-NY1-2017-00002 azonosító számú, „Sóstói Múzeumfalu fejlesztése” című projekt
(a továbbiakban: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 6. prioritása
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1509/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a 2013. honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtásához szükséges költségvetési források átcsoportosításáról.
A Kormány a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezetendő intézkedésekről
szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés f )–g)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában, továbbá a  honvédelemről
és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 41.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatainak
végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a védelmi felkészítés 2013. évi feladatainak végrehajtásához a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen
bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés
előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcímen rendelkezésre
álló 207 millió Ft, valamint a  2. Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása
jogcímen rendelkezésre álló 835 millió Ft, továbbá a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
24.  K-600  hírrendszer működtetésére címen rendelkezésre álló 55 millió Ft kerüljön felhasználásra az  1.  melléklet
szerint;
Felelős: az 1. mellékletben meghatározottak szerint
Határidő: folyamatos
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési
kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmiés gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcím terhére az  ezen jogcímen rendelkezésre álló 207 millió
forintnak
aa) az I. Országgyűlés fejezet, 10. Közszolgálati médiaszolgáltatás támogatása cím, 1. Közszolgálati
hozzájárulás alcím javára 5 millió Ft,
ab) a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím, 1. Működési költségvetés előirányzatcsoport, 3. Dologi
kiadások kiemelt előirányzat javára 7 millió Ft,
ac) a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és
járási kormányhivatalok cím, 1. Működési költségvetés előirányzatcsoport, 1. Személyi juttatások
kiemelt előirányzat javára 20,1 millió Ft, 2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási
adó kiemelt előirányzat javára 8,1, millió Ft, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
68,4 millió Ft, a 2. Felhalmozási költségvetés előirányzatcsoport, 1. Beruházások kiemelt előirányzat
javára 23,4 millió Ft,
ad) a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím,
1.  Működési költségvetés előirányzatcsoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
3 millió Ft,
ae) a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím, 1. Működési költségvetés előirányzatcsoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
22 millió Ft,
af ) a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím, 1. Működési költségvetés
előirányzatcsoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára 17 millió Ft,
ag) a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Egyéb
fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 1. Az  ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai
a  honvédelmi törvény alapján jogcímcsoport, 1. Működési költségvetés előirányzatcsoport,
3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára 20 millió Ft,
ah) a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása
cím, 1.  Működési költségvetés előirányzatcsoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
6 millió Ft,
ai) a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 8. Betegjogi, dokumentációs és készletgazdálkodási
feladatokat ellátó intézmények cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzatcsoport, 1. Beruházások
kiemelt előirányzat javára 7 millió Ft,
egyszeri átcsoportosítását a 2. melléklet szerint; b) a Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési
kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport, 2. Honvédelmi
Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása jogcím terhére az  ezen jogcímen
rendelkezésre álló 835 millió forintnak
ba) a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím, 1. Működési költségvetés előirányzatcsoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
630 millió Ft,
bb) a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 24. K-600 hírrendszer működtetésére cím javára
205 millió Ft
egyszeri átcsoportosítását a 3. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
373/2013. (X. 25.) Korm. rendelete a VERITAS Történetkutató Intézet létrehozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A VERITAS Történetkutató Intézet jogállása 1. § A Kormány a  nemzeti összetartozás erősítése érdekében a  magyar közjogi hagyományok méltó módon történő
bemutatása, valamint az  elmúlt másfél évszázad sorsfordító politikai és társadalmi eseményeinek hiteles,
torzításmentes, a  mai kor elvárásainak megfelelő, multidiszciplináris szemléletű, kutató, elemző, ismeretterjesztő
igényű, és a  nemzettudatot erősítő céllal történő feldolgozása, továbbá a  közösségi emlékezet és a  reális, jól
megalapozott nemzeti történelmi tudat kialakulásának támogatása céljából, egyes állami feladatok ellátására
létrehozza a VERITAS Történetkutató Intézetet (a továbbiakban: Intézet).
2. § (1) Az  Intézet a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár irányítása alatt álló, önállóan működő és gazdálkodó
költségvetési szerv.
(2) Az Intézet székhelye Budapest. 3. § (1) Az Intézetet főigazgató vezeti. Az Intézet főigazgatóját a Miniszterelnökséget vezető államtitkár nevezi ki és menti
fel, a vezetői megbízása 5 évre szól.
(2) A  főigazgatót munkájában kettő főigazgató-helyettes segíti. A  főigazgató-helyetteseket a  Miniszterelnökséget
vezető államtitkár nevezi ki és menti fel, a vezetői megbízásuk 5 évre szól. A főigazgató-helyettesek felett az egyéb
munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(3) Az  Intézet gazdasági szervezetét gazdasági vezető irányítja. A  gazdasági vezetőt a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár nevezi ki és menti fel, a vezetői megbízása 5 évre szól. A gazdasági vezető felett az egyéb munkáltatói
jogokat – a díjazásának megállapítása kivételével – a főigazgató gyakorolja.
(4) Az  Intézet vezetőjének és alkalmazottainak jogviszonyára a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) rendelkezései az irányadóak.
(5) Magasabb vezető megbízással rendelkező közalkalmazottak: a főigazgató, a főigazgató-helyettesek és a gazdasági
vezető.
(6) A  főigazgató és főigazgató-helyettesek Kjt.-ben meghatározott garantált illetménynél magasabb összegű
illetményét a Miniszterelnökséget vezető államtitkár állapítja meg.
2. A VERITAS Történetkutató Intézet feladatai 4. § (1) Az Intézet feladatai keretében:
a) feltárja a  parlamentáris demokrácia intézményrendszerének kialakítását, bemutatja a  nemzetközileg is
egyedülálló, több évszázados magyar országgyűlési hagyomány továbbélését az elmúlt másfél évszázadban,
b) tudományos igénnyel történelmi arcképcsarnokot állít össze az Intézet céljaival összhangban,
c) szakpolitikai elemzéseket készít és publikál az  elmúlt másfél évszázad sikeres, modellértékű, kormányzati
erőfeszítéseiről, d) vizsgálja a  korszak pártjait, a  modern ideológiák megjelenését a  magyar politikai közéletben és a  nemzeti
sajátosságokat, hagyományokat,
e) elemzi a  különböző irányzatok, mindenekelőtt a  baloldal, jobboldal és a  harmadik utasok viszonyát
a töréspontot jelentő kérdésekben (család, vallás, nemzet, szabadság, választások, parlamentarizmus),
f ) segíti a  korszakváltások irányadó eszméinek és képviselőinek jobb megismerését, értékeli politikai
szerepüket,
g) összehasonlító elemzéseket végez a  Kárpát-medence országainak – ezen belül kiemelten Magyarország –
legújabb kori történetének társadalmi és politikai vonatkozásairól,
h) növeli az  internet létezése előtti források hozzáférhetőségét a  fellelhető dokumentumok digitalizációjának
elvégzésével, kutathatóvá tételével,
i) kapcsolatot tart Közép-Európa legújabb kori történetét kutató történeti és közpolitikai intézményekkel,
j) a Kormány által normatív határozatban meghatározott egyéb, a tevékenységi körébe tartozó feladatot végez.
(2) Az Intézet tevékenységét nemzeti működési körben látja el.
 (3) Az  Intézet főigazgatója meghatározott célból, feladatkörében eljárva az állami szervektől, szervezetektől adatokat,
információkat, elemzéseket kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2014. január 2-án lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy az e törvény ben szabályozott eljárás elhúzódása miatti kifogás intézményét (Pp. 114/A–114/B. §) – a bíróság
mulasztására vonatkozó részében – mellőzze, és a bíróság mulasztásából meg valósuló eljárás elhúzódásával – [Pp.
114/A. § (2) bekezdés a) és c) pont] – szembeni eljárási szabályokat külön törvény ben alkossa meg, az alábbi rendelkezések
szerint:
– a mulasztást kifogásoló fél a kérelmét a mulasztó bírósággal szemben – külön bírósági eljárás
kezdeményezésével – terjesztheti elő;
– a fél a kérelmét közvetlenül a felettes bíróságnál terjesztheti elő, amely bíróság a kérelem tárgyában 15 napon belül
köteles határozatot hozni;
– a mulasztás tényét a kérelmet elbíráló bíróság a határozatában megállapítja és kötelezi a mulasztó bíróságot
a szükséges intézkedés megtételére;
– a mulasztást kifogásoló eljárásban a kérelmezőnél felmerült költségeket – alapos kérelem esetében – a mulasztó
bíróság köteles a kérelmezőnek megfizetni;
– a kérelmet elbíráló bíróság határozata ellen a felek fellebbezést terjeszthetnek elő;
– az eljárás illetékmentes;
– a mulasztás tényét megállapító bírósági határozat esetén a mulasztó bíróság elnöke köteles a mulasztó bíróval
szemben fegyelmi és kártérítési eljárást kezdeményezni a mulasztással összefüggésben történt kötelességszegés és
a bíróságot ért kár miatt?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazás alkotmányos intézményével
ellentétes, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is
megválaszolhatóak lennének. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget
tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. A kérdés továbbá összetettségének
következtében a választópolgár számára nem egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítés megtagadása során – figyelemmel az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlatára [pl. 18/2008. (III. 12.)AB határozat] – azt is vizsgálta, hogy a kezdeményezés megfelel-e a Ve. 3. §-ában
meghatározott alapelveknek, ezek között a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Ezen
alapelvek a választás valamennyi részvevőjét érintik, kötelezik. Ennek értelmében népszavazáshoz való jog gyakorlása
során csak olyan népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, amely nem áll ellentétben
a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével, intézményének rendeltetésével. Ennek
következtében a kezdeményezőnek a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás
kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia. Mindezek ismeretében a jog
formális elő írásainak megfelelő kezdeményezés jogellenessé válik akkor, ha az Országos Választási Bizottság a konkrét
tényállások vizsgálata során olyan körülményeket tár fel, amelyek azt bizonyítják, hogy a hitelesítési eljárás
kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének meg fele lően élt jogával.
Az Országos Választási Bizottság rögzíti, hogy a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát,
jelentőségét, hatását tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás
kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, így nem a népszavazás
alkotmányos rendeltetésének meg fele lően éltek népszavazáshoz való jogukkal.
Az Nsztv. 10. § b) és c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben
előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
269/2012. (X. 19.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Meichl Géza rendőr
ezredest 2012. október 23-ai hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. október 15. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
337/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Ságvári
Pált kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
163/2012. (HK 7.) HVKF intézkedése a szerződéses legénységi szolgálatra alkalmas jelentkezők 2012. alapkiképzésre történő bevonultatásának időpontjairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § p) pontja alapján az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A szerződéses legénységi szolgálatra alkalmas jelentkezők a MH Altiszti Akadémián alapkiképzésre történő
bevonultatását 2012 évben az alábbi időpontokban kell
végrehajtani:
– június 5.,
– szeptember 11. 2. A szerződéses legénységi szolgálatra alkalmas jelentkezők a MH Altiszti Akadémián alapkiképzésre történő
bevonultatását 2013 első negyedévében az alábbi időpontban kell végrehajtani:
– február 5. 3. A HVK Személyzeti Csoportfőnökség – az aktuális
bevonulási létszámok meghatározása érdekében – a bevonulási időpontok előtt 5 héttel hajtson végre pontosítást a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatallal és a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökséggel. A pontosítás eredményének függvényében tájékoztassa az alapkiképzés végrehajtásában érintett katonai szervezeteket a bevonultatható
létszámról.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2013. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
40/2011. (VIII. 3.) NFM rendelete a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő egyes feladatok ellátásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont m) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 2. § (3) bekezdése tekintetében az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 7. § (1), (2) és (5) bekezdése tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés g) pont 5. alpontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
a 7. § (3) és (4) bekezdése, valamint a 21. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont
27. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 22. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 4. alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet következő fejezeti kezelésű
előirányzataira terjed ki:
a) Útpénztár (16. cím, 05. alcím, 02. jogcímcsoport);
b) Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése (16. cím, 05. alcím, 01. jogcímcsoport);
c) Határkikötők működtetése (16. cím, 05. alcím, 16. jogcímcsoport).
2. § (1) Az állami tulajdonba tartozó országos közúthálózat, továbbá az országos közlekedési hálózat fejlesztésének
finanszírozási céljait szolgáló, e rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok (a továbbiakban:
előirányzatok) kezelésével, valamint felhasználásával kapcsolatos, e rendeletben meghatározott feladatokat az
Útpénztár és a Határkikötők működtetése előirányzat vonatkozásában a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ
(a továbbiakban: KKK), a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat vonatkozásában a KKK és
a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) a 17. § előírásai szerinti megosztásban együttesen
látja el.
(2) A KKK az Útpénztár és a Határkikötők működtetése előirányzattal kapcsolatos költségvetési gazdálkodás keretében
ellátja a kötelezettségvállalással, a kötelezettségvállalás ellenjegyzésével, a teljesítés igazolásával, az utalványozással,
az utalványozás ellenjegyzésével, az érvényesítéssel, a könyvvezetéssel és a közlekedésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) felé történő beszámolással kapcsolatos feladatokat.
(3) A KKK az országos közutak vagyonkezelőjeként működteti az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés
keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – vagyonnyilvántartását.
(4) Az előirányzatok kezeléséhez és működtetéséhez kapcsolódó költségek mértéke nem lehet több, mint az
előirányzatok kiadási előirányzatának 5%-a.
3. § (1) Az előirányzatok terhére visszatérítési kötelezettséggel támogatás (kölcsön) nem nyújtható, előleg nem folyósítható,
továbbá az előirányzatokat megillető követelésről lemondani csak jogszabályban meghatározott esetben lehet.
(2) Az előirányzatok bevételeit érintő igények érvényesítése tekintetében méltányosság – amennyiben jogszabály
másként nem rendelkezik – nem gyakorolható.
4. § Az előirányzatok terhére éven túli kötelezettségvállalást a miniszter engedélyezhet az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 12/A. §-ára, 36/B. § (1) bekezdésében szereplő kötelezettségvállalás-korlátozásra és
100/D. §-ára figyelemmel.
5. § (1) A támogatás igénylője és a kedvezményezett (a továbbiakban együtt: kifogást tevő) a miniszterhez kifogást nyújthat
be, ha a pályázati eljárásra, a támogatási igény befogadására, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatói
okiratok kiadására vagy a támogatási szerződések megkötésére, a költségvetésből nyújtott támogatás folyósítására,
visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő.
(2) A kifogást a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül,
de legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtétől vagy a mulasztástól számított 30 munkanapon belül lehet
benyújtani.
(3) Ha a kifogást tevő a kifogást a kezelő szervhez nyújtja be, a kezelő szerv a kifogást annak kézhezvételétől számított
8 munkanapon belül a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokkal, valamint a kifogással kapcsolatos
álláspontjával együtt a miniszter részére továbbítja.
(4) Az elkésett, a nem a jogosult által vagy a korábbival azonos tartalommal ismételten benyújtott kifogást annak
kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül a miniszter elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti,
megjelölve az elutasítás indokát.
(5) Ha a kifogás hiányos, a miniszter a kifogás kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül legalább 3, de legfeljebb
8 munkanapos határidő kitűzésével írásban felhívja a kifogást tevőt a hiány pótlására. Ha a kifogást tevő a hiányt
határidőben nem, vagy nem megfelelően pótolja, a miniszter a kifogást elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban
értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(6) A kifogás kivizsgálásában – a miniszter kivételével – nem vehet részt az, aki a kifogással érintett eljárásban
közreműködött.
6. § (1) A miniszter a kifogást – ha az 5. § (4) vagy (5) bekezdésben foglaltak alapján nem utasítja el – annak kézhezvételétől
számított 15 munkanapon belül érdemben elbírálja. E határidőbe nem számít be az 5. § (5) bekezdésben
meghatározott hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő.
(2) A miniszter a kifogás elbírálására meghatározott határidőt indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb
15 munkanappal meghosszabbíthatja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti.
(3) Ha a kifogás nem alapos, a miniszter azt elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás
indokát. Ha a kifogás alapos, a miniszter az (1) és (2) bekezdés szerinti határidőben elrendeli a kifogásban sérelmezett
helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedést, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti.
(4) Ha a kifogást tevő a kifogásolt jogszabálysértés folytán nem nyert támogatást, a támogató köteles a kifogást tevő
támogatási igényét ismételten elbírálni. A kezelő szerv köteles a miniszter által a kifogásolt jogszabálysértés
megszüntetésére elrendelt intézkedéseket megtenni a miniszter által meghatározott határidőn belül és arról
a minisztert írásban tájékoztatni.
2. Az Útpénztár 7. § (1) Az Útpénztár forrásai:
a) a központi költségvetésből a 8. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott célra nyújtott állami támogatás;
b) a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 33/A. § (1) bekezdésében megjelölt
használati díjból és pótdíjból (a továbbiakban: használati díj és pótdíj) származó, valamint egyéb, a használati
díjjal és a pótdíjjal összefüggő adminisztratív bevétel;
c) a megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó járművek
közlekedésének díjából (a továbbiakban: túlsúlydíj) származó, szétosztásra nem kerülő bevétel;
d) ha törvény másként nem rendelkezik, az Útpénztárt kezelő, működtető költségvetési szerv vagyonkezelésében
lévő, állami tulajdonú területek – ideértve az országos közutak végleges határain belüli területeket, az országos
közutak építése és korszerűsítése céljából állami tulajdonba vett földterületek azon területrészeit, amelyek az
országos közutak végleges határain kívül esnek, az építés és korszerűsítés időtartama alatt használt felvonulási
területeket, a földművek építéséhez, az útépítési anyagok, keverékek előállításához használt területeket és
anyagnyerő helyeket, a nyomvonal-módosítással együtt járó közútépítések és korszerűsítések nyomán az
országos közút végleges határain kívülre kerülő területrészeket és felhagyott közútszakaszokat, valamint
a kizárólagos állami tulajdonú komplex pihenőket, figyelemmel az állami vagyonról szóló törvényben
foglaltakra – hasznosításából származó bevétel;
e) az Útpénztár rendeltetésének megfelelő felhasználásra átvett pénzeszköz, különösen adomány, segély, más
önkéntes befizetés, pályázati, nevezési, eljárási díj, késedelmi kamat, kötbér;
f) az Útpénztár céljaira teljesített egyéb hozzájárulás és támogatás;
g) az Útpénztár fejlesztési céljaira a helyi önkormányzatok, ezek társulásai, gazdálkodó szervezetek,
magánszemélyek által – a velük kötött szerződés alapján – átadott hozzájárulás és támogatás.
(2) Az Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁAK Zrt.) a használati díjból és
pótdíjból, valamint az egyéb eljárási díjból származó tárgyhavi bevételeket a tárgyhónapot követő második hónap
5. munkanapjáig a KKK 10032000-01465488-00000000 számú számlájára fizeti meg. A használati díj és pótdíj
beszedésére megkötött szerződés alapján az ÁAK Zrt.-t megillető összegről, valamint a megbízott viszonteladók
jutalékairól az ÁAK Zrt. számlát bocsát ki.
(3) A túlsúlydíj beszedését a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Magyar
Közút Zrt.) a KKK-val kötött írásbeli megállapodás alapján látja el.
(4) A Magyar Közút Zrt. a túlsúlydíjból származó és szétosztásra nem kerülő bevételeket negyedévente
a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig a KKK 10032000-01465488-00000000 számú számlájára fizeti meg.
A túlsúlydíj beszedésére megkötött szerződés alapján a Magyar Közút Zrt.-t megillető összegről a Magyar Közút Zrt.
számlát bocsát ki.
(5) A KKK a (2) és (4) bekezdés szerint megfizetett összeget – annak beérkezését követően haladéktalanul – a Magyar
Államkincstárnál vezetett „NFM Útpénztár előirányzat felhasználási keretszámla” megnevezésű, 10032000-0029073751000008 számú számla javára utalja át. Ez a számla szolgál az Útpénztár bevételeinek az (1) bekezdés d)–g) pontjában
meghatározott jogcímen keletkező pénzeszközök fogadására is.
8. § (1) Az Útpénztár – a koncessziós szerződés keretében vagy a KKK vagyonkezelésében nem álló, magántőke bevonásával
megvalósult vagy megvalósuló országos közúthálózat és azok tartozékai kivételével – az országos közúthálózat
üzemeltetését, karbantartását, felújítását és fejlesztését szolgálja.
(2) Az Útpénztár felhasználható a koncessziós szerződés keretében vagy a KKK vagyonkezelésében nem álló, magántőke
bevonásával, valamint egyéb forrásból megvalósult vagy megvalósuló országos közúti hálózati elemek és azok
tartozékai, műtárgyai fejlesztéséhez szükséges állami feladatok (területszerzés, minőségvizsgálatok, építtetői
tevékenységek) finanszírozására is.
(3) Az Útpénztár felhasználható az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feladatok szükség szerint teljes körű vagy
– egyéb, az Útpénztáron kívüli források társfinanszírozása mellett – részleges finanszírozására.
(4) Az Útpénztár felhasználása tekintetében az országos közutak üzemeltetésére, karbantartására és felújítására
vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Országos Közúti Adatbankban szereplő közúthálózati elemekre, illetve
a Magyar Állam tulajdonában álló, az Országos Közúti Adatbankban nem szereplő közutakra is.
9. § (1) Az Útpénztár a működési kiadások körében felhasználható
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózattal kapcsolatos – az üzemeltetési, karbantartási és útügyi
műszaki-gazdasági szolgáltatások ellátásából adódó – közútkezelői kötelezettségek finanszírozására;
b) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózattal kapcsolatos programszerű, egyéb karbantartási feladatok
ellátására;
c) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos – az üzemeltetési,
karbantartási és útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatások ellátásából adódó – közútkezelői kötelezettségek
finanszírozására;
d) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos programszerű,
egyéb karbantartási feladatok ellátására;
e) az országos közúthálózattal kapcsolatos központi üzemeltetési feladatok ellátására és költségek viselésére,
ideértve
ea) a hálózati adatfelvételi feladatokat;
eb) a műszaki szabályozási feladatokat;
ec) a hálózati adatfelvételi, műszaki szabályozási feladatok lebonyolítási, valamint az egyéb működési
lebonyolítási feladatokat;
ed) a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek ellenőrzését;
ee) az üzemeltetési, karbantartási és felújítási tevékenységekkel kapcsolatos egyéb feladatokat, különösen
a KKK-nak a közúthálózattal összefüggő műszaki ellenőrzési, szakmai tevékenységéhez kapcsolódó, illetve
külön jogszabályban előírt szakértői feladatok ellátását, továbbá a tervtanács és a tervzsűri működtetésével
kapcsolatos költségeket;
ef) a hídvizsgálati és hídmosási feladatokat;
eg) a közlekedéssel összefüggő szakmai kiadványokkal kapcsolatos tevékenységet;
eh) az országos közúthálózaton végzett fejlesztési tevékenységek ellenőrzését;
f) a díjpolitika kialakításával, a szerződést biztosító mellékkötelezettségekkel és a kincstári költségekkel összefüggő
kiadások fedezetére;
g) a használati díj és pótdíj beszedésének és a használati jogosultság ellenőrzésének költségeire;
h) az előirányzatokat kezelő, működtető intézmény ezen feladatával összefüggő, illetve feladatkörébe utalt
tevékenységeket finanszírozó, továbbá az előirányzat működtetéséhez kapcsolódóan előre nem tervezhető
kiadásokra;
i) a NIF Zrt. működési kiadásainak fedezetére.
(2) Az Útpénztár a felhalmozási kiadások körében felhasználható
a) az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett, vagy a KKK
vagyonkezelésében nem álló, magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak –
műtárgyai és tartozékai fejlesztésére, ezen belül új út és híd építésére, út- és hídrekonstrukciós munkára;
b) az országos közúthálózat fejlesztésével és felújításával kapcsolatos területbiztosítások költségeire, valamint a KKK
vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosításához szükséges területszerzésre, a szükséges közművek
átépítésére, kiépítésére, a közlekedési létesítmények megvalósításához szükséges akadálymentesítésre;
c) a felújítási és fejlesztési feladatokkal kapcsolatos előkészítési, tervezési, környezetikár-mentesítési,
gazdaságossági és minőségvizsgálati feladatokra;
d) az európai uniós forrásból megvalósult, az országos közúthálózatot érintő pályázatokkal kapcsolatos, a miniszter
által jóváhagyott utólagos szakmai feladatokra;
e) az útügyi kutatási, műszaki fejlesztési tevékenységekre;
f) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli országos közúthálózattal kapcsolatos
úthálózat-védelmi feladatokra;
g) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi közúthálózat felújítási, felújítás
tervezési feladataira;
h) a nem gyorsforgalmi országos közúthálózat felújítási, felújítás tervezési feladataira, valamint a felhalmozási
kiadások keretében megvalósult, illetve megvalósuló tevékenység lebonyolítási feladataira;
i) az Útpénztár forrásaiból pályázati rendszerben megvalósuló, önkormányzati törzsvagyonhoz tartozó elemek
beruházásainak támogatására. 10. § (1) Az Útpénztár terhére megvalósítandó feladatok közül a Magyar Közút Zrt. a KKK-val kötött szerződésben foglaltak
szerint látja el az alábbi feladatokat:
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutakon az üzemeltetési, tisztítási és karbantartási feladatokat;
b) az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatások közül az útvonal-engedélyezési, ÚTINFORM-mal, az Országos Közúti
Adatbankkal, az Önkormányzati Utak Adatbankjával, a közúti szakgyűjtemény működtetésével kapcsolatos,
valamint a minőségvizsgálati, a szakmai oktatási, a környezetvédelmi, a közúti járművek súly- és méretellenőrzési
tevékenységeket;
c) a túlsúlydíjak beszedését;
d) a KKK által jóváhagyott gördülő terv alapján a hálózati adatfelvételi feladatokat;
e) a jóváhagyott stratégia alapján az úthálózat-védelmi tevékenységet;
f) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózat műtárgyainak KKK által elrendelt hídmosási és hídvizsgálati
feladatait;
g) a műszaki szabályozási feladatok előkészítését és a KKK által jóváhagyott feladatok elvégzését a műszaki
szabályzatok, előírások, útmutatók kidolgozásáért, valamint a bevezetéshez szükséges hatásvizsgálatok
elkészítéséért felelős Magyar Útügyi Társaság bevonásával, amely feladat végrehajtása során a kiadásra kerülő
útügyi műszaki előírásokról szóló tájékoztatást a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben
közzé kell tenni;
h) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózaton saját kapacitása felhasználásával végzett felújítási
feladatokat;
i) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózat felújítási, felújítás tervezési munkáit, valamint a felhalmozási
kiadások keretében megvalósult, illetve megvalósuló feladatok lebonyolítását.
(2) Az Útpénztár terhére megvalósítandó feladatok közül az ÁAK Zrt. a KKK-val kötött szerződésben foglaltak szerint látja
el az alábbi feladatokat:
a) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi utak üzemeltetési, tisztítási,
karbantartási, valamint a közútkezelői tevékenységéhez kapcsolódó, az útügyi műszaki-gazdasági
szolgáltatásokat érintő adatgyűjtési és adatszolgáltatási feladatait;
b) a használati díj és pótdíj beszedését, valamint az ahhoz kapcsolódóan a szerződésben rögzített egyéb feladatokat;
c) a gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett vagy a KKK vagyonkezelésében
nem álló, magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – felújítási, felújítás tervezési
munkáit.
(3) Az Útpénztár terhére megvalósítandó feladatok közül a NIF Zrt. a KKK-val kötött támogatási szerződésben foglaltak
szerint látja el a tervezést, területbiztosítást és előkészítést is magában foglaló fejlesztési feladatokat.
(4) Az Útpénztár terhére megvalósítandó feladatok közül a Nemzeti Közlekedési Hatóság a KKK-val kötött szerződésben
foglaltak szerint látja el
a) a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek mobil ellenőrzését,
b) az ÁAK Zrt. bevonásával a díjköteles utak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzését.
(5) Az Útpénztár terhére megvalósítandó feladatok közül a KKK látja el
a) az üzemeltetési, karbantartási és felújítási tevékenységekkel kapcsolatos egyéb feladatokat, különösen a KKK-nak
a közúthálózattal összefüggő műszaki ellenőrzési, szakmai tevékenységéhez kapcsolódó, illetve külön
jogszabályban előírt szakértői feladatokat;
b) – a Magyar Mérnöki Kamara bevonásával – a tervtanács és a tervzsűri működtetésével kapcsolatos feladatokat;
c) a szakmai kiadványokkal, az útügyi nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő tevékenységeket;
d) az országos közúthálózaton végzett fejlesztési tevékenységek ellenőrzését;
e) a díjpolitika kialakítását, a szerződést biztosító mellékkötelezettségekkel kapcsolatos feladatokat és a kincstári
kötelezettségek teljesítését;
f) az előirányzatok kezelésével, működtetésével összefüggő adatgyűjtési, pénzügyi-számviteli, jogi, ellenőrzési,
vagyonkezelői és egyéb szakmai feladatokat;
g) az országos közúthálózatot érintő befejezett beruházásokhoz kapcsolódó utólagos területrendezést, valamint
a KKK vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosításához szükséges területszerzést;
h) a fejlesztési feladatokkal kapcsolatos döntés előkészítési, tervezési, gazdaságossági feladatokat;
i) az útügyi kutatással és műszaki fejlesztéssel összefüggő feladatokat a Magyar Közút Zrt. bevonásával;
j) – a Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. bevonásával – a közlekedésbiztonsággal közvetlenül összefüggő
szabályozás előkészítését megalapozó stratégiai vizsgálatok, valamint a közlekedési ágazati stratégiához
kapcsolódó szakmai megalapozó vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos feladatokat, továbbá a közforgalmú
közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartására,
felújítására, valamint új eszköz beszerzésére irányuló pályázatok előkészítését, elbírálását és ellenőrzését.
11. § (1) Az Útpénztár terhére megvalósított munkák műszaki ellenőrzését a 10. § (1) bekezdés a), b) és d)–i) pontjában,
valamint a 10. § (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott esetekben a KKK látja el.
(2) A 10. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott feladatok közül, amelyeknél nem a Magyar Közút Zrt. végzi
közvetlenül a feladatokat, a munkák műszaki ellenőrzését a Magyar Közút Zrt. látja el.
(3) A 10. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatok esetében, amelyeknél nem az ÁAK Zrt. végzi közvetlenül
a feladatokat, a munkák műszaki ellenőrzését az ÁAK Zrt. látja el.
(4) A 10. § (3) bekezdésében meghatározott feladatok műszaki ellenőrzését a Magyar Közút Zrt., a monitoring
tevékenységet a KKK látja el.
12. § (1) Az Útpénztár felhasználása során a KKK az állami megrendelői (építtetői) feladatok ellátására – ideértve az előkészítést,
a területbiztosítást, a KKK feladatkörébe nem utalt terveztetést, az Útpénztár terhére megvalósuló projektek
tanulmányterveinek előkészítését, a közbeszerzési eljárások lefolytatását, a szerződéskötéseket, a szerződések
teljesítésének igazolását – a NIF Zrt.-vel támogatási szerződést köt.
(2) Az Útpénztár felhasználása során a KKK – a Kkt. 29. § (1) bekezdése szerint – az állami megrendelői (építtetői) feladatok
ellátására az építési engedélyhez nem kötött, valamint jogszabályban meghatározott egyéb építési munkák
tekintetében – ideértve az előkészítést, a területbiztosítást, a terveztetést, a közbeszerzési eljárás lefolytatását,
a szerződéskötést, a szerződés teljesítésének igazolását – a közútkezelővel is szerződést köthet.
(3) Az Útpénztár felhasználása során a terveztetés körében az összközlekedési fejlesztési tervek, az ezekhez kapcsolódó
stratégiák, megvalósíthatósági tanulmányok, forgalmi tanulmányok, döntés-előkészítő tanulmányok
elkészíttetésével, továbbá a NIF Zrt. által az adott projektekre előkészített megvalósíthatósági tanulmányok, forgalmi
tanulmányok, döntés-előkészítő tanulmányok, valamint tanulmánytervek véleményezésével és miniszter számára
történő felterjesztésével kapcsolatos feladatokat a KKK látja el.
13. § (1) Az Útpénztár terhére támogatás nyújtására – ha e rendelet másként nem rendelkezik –egyedi döntéssel kerül sor.
(2) Az Útpénztár terhére kifizetés támogatási szerződés megkötése esetén utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás,
egyéb esetben kizárólag időszakos vagy záró beszámolást követő utófinanszírozás formájában történhet.
(3) Az Útpénztár terhére megkötendő megállapodások esetében – mint a visszafizetést szolgáló biztosítékot –
minimálisan a kedvezményezett valamennyi számlájára vonatkozóan az azonnali beszedési megbízásra történő
felhatalmazást elő kell írni.
(4) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás vagy jogosulatlanul igénybe vett más kifizetés esetében a folyósítást
azonnali hatállyal fel kell függeszteni, és a támogatás vagy a kifizetés visszatérítése iránt haladéktalanul intézkedni kell.
Ha a kedvezményezett a fizetési felszólítás kézhezvételét követően az abban foglalt határidőn belül fizetési
kötelezettségét nem teljesíti és a visszafizetési kötelezettség részletfizetés formájában történő engedélyezésére nem
kerül sor, a követelést a kedvezményezett által nyújtott biztosíték felhasználásával érvényesíteni kell, illetve ennek
eredménytelensége esetén a követelést peres úton kell érvényesíteni.
3. A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése 14. § (1) A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat (a továbbiakban ezen alcím alkalmazásában:
előirányzat) az országos úthálózat fejlesztési feladatainak finanszírozására szolgál, amelynek felhasználása a miniszter
által előírt tartalommal elkészített és jóváhagyott felhasználási terv alapján történik.
(2) Az előirányzat felhasználható a nem költségvetési forrásból megvalósuló országos közúti beruházások
előkészítéséhez, valamint a projektek lezárásához szükséges feladatok finanszírozására is a miniszter által jóváhagyott
felhasználási terv szerint.
(3) Az előirányzat Kvtv.-ben meghatározott támogatási összegét kiegészítheti az előirányzatból megvalósuló
beruházásokhoz kapcsolódó egyéb forrás.
15. § (1) Az előirányzat felhasználása során az állami megrendelői (építtetői) feladatokat – ideértve az előkészítést,
a területbiztosítást, a KKK feladatkörébe nem utalt terveztetést, az előirányzat terhére megvalósuló projektek
tanulmányterveinek előkészítését, a közbeszerzési eljárások lefolytatását, a szerződéskötést, valamint a szerződések
teljesítésének igazolását – a NIF Zrt. végzi.
(2) A NIF Zrt. által az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátására harmadik személlyel megkötött szerződésnek tartalmaznia
kell a vállalási összegnek az előirányzatot terhelő részét, projektenkénti és évenkénti megbontásban.
16. § (1) Az előirányzat pénzügyi lebonyolítási feladatait – így különösen a kötelezettségvállalást és annak ellenjegyzését,
a teljesítés igazolását, az utalványozást és annak ellenjegyzését, a pénzügyi érvényesítést és a felhasználás
ellenőrzését – a NIF Zrt. az e rendeletben és a miniszterrel megkötött megállapodásban foglaltak szerint látja el.
(2) Az előirányzat felhasználása a feladatfinanszírozás szabályainak megfelelően történik, az előirányzat tárgyévi
kifizetéseinek feltételét képező, a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó
előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.)
PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 34. számú melléklete szerinti Finanszírozási Alapokmány (a továbbiakban:
Alapokmány) és Szerződésbejelentés – a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzat felhasználására vonatkozó,
miniszter által jóváhagyott projektlista szerkezetének megfelelően történő – elkészítéséről a NIF Zrt., ellenőrzéséről
a KKK gondoskodik.
(3) A NIF Zrt. az előirányzat felhasználásáról olyan analitikus nyilvántartást köteles vezetni, amely biztosítja a felhasználás
miniszter által jóváhagyott szerkezetnek megfelelő projektenkénti nyomon követését. A NIF Zrt. havi gyakorisággal,
a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig az 1. és 2. melléklet szerinti analitikus kimutatást készít, és azt megküldi
a KKK részére.
17. § (1) A KKK felelős – a NIF Zrt. (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatásai alapján – az előirányzattal kapcsolatosan
a) az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti számviteli feladatok ellátásáért;
b) az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet és a PM rendelet szerinti
adatszolgáltatási, beszámolási kötelezettségek miniszter felé történő teljesítéséért;
c) a NIF Zrt. által az (1) bekezdés alapján készített analitikus nyilvántartás ellenőrzéséért, egyeztetéséért;
d) az Alapokmány és Szerződésbejelentés miniszter által jóváhagyott felhasználási tervvel való összhangjának
benyújtás előtti ellenőrzéséért.
(2) A NIF Zrt. felelős az előirányzattal kapcsolatosan
a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevételek kerüljenek teljesítésre, amelyekkel összefüggésben
a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek az előírásoknak és a szerződésben
meghatározottaknak;
b) a követelések, a kötelezettségek, a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő
nyilvántartásáért és archiválásáért;
c) a KKK (1) bekezdésben meghatározott feladatai ellátásával kapcsolatban
ca) az Alapokmány és a Szerződésbejelentés ellenőrzéséhez, a kötelezettségvállalások nyilvántartásához;
cb) az előirányzat eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséhez;
cd) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves mérlegjelentés előkészítéséhez, a könyvvizsgálóval
történő együttműködéshez;
ce) a Magyar Államkincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és havi kincstári
adatszolgáltatások ellenőrzéséhez és egyeztetéséhez; valamint
cf) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséhez
szükséges adatok KKK részére történő biztosításáért.
(3) A NIF Zrt. és a KKK a felhasználási terv projektenkénti esetleges módosításait, a kötelezettségvállalás és az
előirányzat-felhasználás adatait – a Magyar Államkincstár számlakivonata másolatának figyelembevételével –
havonta, legkésőbb a tárgyhót követő hónap 10-éig köteles egyeztetni.
18. § A 14–17. § rendelkezéseit a 2011. évi törvényi előirányzattal nem rendelkező M60 autópálya Pécs-Szentdénes közötti
szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése, valamint az M44-es út Kecskemét-Békéscsaba közötti előkészítési
munkálatainak teljes befejezése és az Autópálya EIB hitelből fejezeti kezelésű előirányzatok maradványainak
felhasználására is alkalmazni kell.
4. Határkikötők működtetése 19. § (1) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat a mohácsi és a drávaszabolcsi határkikötők
– a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvényben foglaltaknak megfelelő – működtetésével kapcsolatos feladatok
ellátására szolgál. Az határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználható a kivitelezői garancia által
nem érintett karbantartási, felújítási és hatósági feladatok ellátásának biztosítására is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátásának finanszírozását biztosító támogatási szerződés alapján
a KKK az (1) bekezdésben meghatározott feladatot ellátó részére közvetlen kifizetésként teljesíti.
5. A KKK-nak az előirányzatok felhasználásával összefüggő felügyeleti, ellenőrzési jogkörével
kapcsolatos feladatai
20. § A KKK helyszíni ellenőrzés és egyeztetés céljából az előirányzatok felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos,
jogszabály alapján vezetett nyilvántartásba, továbbá az előirányzatból finanszírozott feladatok végrehajtását érintő
szerződésbe és egyéb okiratba betekinthet, azokról másolatot készíthet, azokkal kapcsolatosan tájékoztatást kérhet,
a vagyonkezelésébe kerülő országos közutak építése során ellenőrzést végezhet.
21. § A miniszter a KKK közreműködésével ellenőrzi a jogszabály alapján díjköteles utak díjfizetés ellenében történő
használatához kapcsolódó ellenőrzési és adatszolgáltatási feladatok, valamint a meghatározott össztömeget,
tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek mobil ellenőrzésének végrehajtását.
22. § (1) A koncessziós szerződés keretében megvalósult vagy megvalósuló országos közutakkal összefüggésben a KKK
a) a koncessziós szerződésben, valamint a miniszter által kiállított megbízólevélben foglaltak szerint ellátja
a koncessziós szerződés alapján épített hálózati elemeken a koncesszor által végzett üzemeltetési, valamint
karbantartási és felújítási feladatoknak és a koncesszor jelentéseinek ellenőrzését,
b) a koncessziós szerződések teljesítéséről készített jelentéseket felülvizsgálja és véleményezi,
c) helyszíni szemle és a burkolatállapot adatai alapján ellátja a koncesszor éves felújítási programjának
véleményezését.
(2) A KKK a kivitelezés minőségének ellenőrzésére a megrendelői és a kivitelezői minőségvizsgálati laboratóriumoktól
független, akkreditált útépítési laboratóriumot is bevonhat. 6. Záró rendelkezések
23. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló
5/2010. (II. 16.) KHEM rendelet.
(3) Az e rendelet hatálybalépése előtt megkötött szerződések esetében a 15. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat
– ha azokat a megkötött szerződés nem tartalmazza – a NIF Zrt. a 16. § (2) bekezdése szerinti Szerződésbejelentéshez
egyidejűleg külön nyilatkozatban csatolja.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
68/2011. (III. 16.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, az Információs Hivatalt irányító külügyminiszter
előterjesztésére Pető Tibor vezérőrnagyot 2011. március 15-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. február 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
34/2019. (V. 28.) KKM közleménye a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. CXC. törvény 2–5. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2015. évi CXC. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. december 11-i 194. számában kihirdetett, a pénzügyi
számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 7. cikk 2.1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Ezen Megállapodás két Illetékes Hatóság között az alábbi időpontok közül a későbbi időpontban lép hatályba:
(i)  azon a napon, amelyiken a második Illetékes Hatóság elküldte az 1. bekezdés szerinti értesítést a Koordináló
Testület Titkárságának, a másik illetékes hatóság Joghatóságának felsorolását az 1(f ) albekezdés alapján, illetve
–  adott esetben – (ii) az az időpont, amikor az Egyezmény mindkét Joghatóság területén hatályba lépett és
alkalmazható.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel elsőként történt teljesülésének napja: 2016. augusztus 4.
A Megállapodás Magyarország és az egyes további részes államok közötti hatálybalépésének naptári napját
az alábbi táblázat tartalmazza:
3. Argentína 2016. augusztus 30. 4. Aruba 2018. április 26.
5. Ausztrália 2016. november 30. 6. Azerbajdzsán 2018. március 21.
7. Bahama-szigetek 2019. február 5. 8. Bahrein 2018. április 15.
9. Barbados 2017. február 6. 10. Belize 2017. június 29.
11. Bermuda 2016. augusztus 4. 12. Brazília 2017. március 20.
13. Brit Virgin-szigetek 2016. szeptember 8. 14. Chile 2017. április 21.
15. Cook-szigetek 2017. június 22. 16. Costa Rica 2017. július 7.
17. Curaçao 2017. október 19. 18. Dél-Afrika 2016. szeptember 5.
19. Egyesült Arab Emírségek 2018. április 18. 20. Feröer-szigetek 2016. szeptember 7.
23. Guernsey 2016. augusztus 4. 24. Hollandia tengerentúli területei: Bonaire, Sint Eustatius és Saba 2016. augusztus 4.
25. Hongkong 2019. február 5. 26. India 2016. szeptember 8.
27. Indonézia 2017. június 22. 28. Izland 2016. szeptember 6.
31. Jersey 2016. augusztus 4. 32. Kajmán-szigetek 2016. augusztus 4.
39. Makaó 2019. február 5. 40. Malajzia 2017. június 30.
41. Man-sziget 2016. augusztus 4. 42. Marshall-szigetek 2018. január 11.
43. Mauritius 2016. november 30. 44. Mexikó 2016. szeptember 26.
47. Norvégia 2016. szeptember 7. 48. Orosz Föderáció 2018. március 5.
49. Pakisztán 2018. március 21. 50. Panama 2019. február 5.
51. Saint Kitts és Nevis 2017. február 10.
52. Saint Lucia 2017. március 31. 53. Saint Vincent és a Grenadine-szigetek 2016. november 30.
54. Seychelle-szigetek 2016. szeptember 23. 55. Samoa 2017. október 26.
56. Szaúd-Arábia 2018. március 21. 57. Szingapúr 2018. március 21.
58. Turks és Caicos-szigetek 2016. szeptember 8. 59. Uruguay 2019. február 5.
60. Új-Zéland 2017. június 21. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CXC. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a pénzügyi
számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi CXC. törvény 2–5. §-ai 2016. augusztus 4-én, azaz kettőezertizenhat
augusztus negyedikén léptek hatályba.
A Hivatalos Értesítő 2017. január 31-i 6. számában megjelent, a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk
automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi
CXC. törvény 2–5. §-ának hatálybalépéséről szóló 4/2017. (I. 31.) KKM közleményt visszavonom.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
16/2013. (V. 9.) BM rendelete a belügyminiszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény 81.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FeJezet
ÁLtALÁnOs renDeLKezéseK 1. A honvédelmi feladatok végrehajtásának egységes rendje
1. § A Belügyminisztérium honvédelmi feladatok végrehajtásának koordinálására kijelölt hivatali egysége
a) felügyeli az ágazat részére megállapított honvédelmi feladatok teljesítését, a belügyminiszter által irányított
rendvédelmi szervek honvédelmi feladatairól szóló okmányok (a továbbiakban: honvédelmi intézkedési terv)
összeállítását, felülvizsgálatát, módosítását, a  belügyminiszter által irányított szervek NATO válságkezelési
gyakorlatokon, valamint az egyéb honvédelmi gyakorlatokon való részvételét,
b) közreműködik az  ágazati védelmi tervezés rendszerének kialakításában, működtetésében,
a gazdaságfelkészítés rendszerében, a védelmi igazgatási szervek felügyeletének, a megyei, fővárosi védelmi
bizottságok és munkaszervezeteik ellenőrzésének végrehajtásában, valamint a  meghagyással kapcsolatos
feladatokban,
c) összehangolja a  belügyminiszter által irányított szervek és a  védelmi igazgatási szervek együttműködését,
a  NATO képességcsomag összeállításával és a  befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos belügyi ágazati
feladatokat, továbbá
d) gondoskodik a honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok végrehajtásáról
és az  e  célra jóváhagyott költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló tervezetének, valamint
a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok, és a  szükséges költségvetési
igények tervezetének összeállításáról.
2. § (1) A belügyminiszter által irányított rendvédelmi szerv (a  továbbiakban: rendvédelmi szerv), valamint a Bevándorlási
és Állampolgársági Hivatal felkészül a NATO Válságreagálási Rendszerével összhangban álló Nemzeti Intézkedések
Gyűjteményében meghatározott honvédelmi feladatai teljesítésére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladat teljesítése mellett a rendvédelmi szerv
a) támogatja a Magyar Honvédséget és a szövetséges fegyveres erőket egyes feladatok végrehajtásában,
b) végrehajtja a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatait,
c) részt vesz a fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatok ellátásában,
d) együttműködik a védelmi igazgatás szerveivel a honvédelmi feladatok ellátásában, továbbá
e) honvédelmi intézkedési tervet készít.
2. A honvédelmi intézkedési terv 3. § (1) A rendvédelmi szerv vezetője által felterjesztett honvédelmi intézkedési tervet a belügyminiszter hagyja jóvá.
 (2) A  honvédelmi intézkedési terv tartalmazza a  rendvédelmi szerv különleges jogrend bevezetésének időszakára
vonatkozó, a  honvédelmi feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, a  személyi és anyagi
erőforrásokra is kiterjedő működési szabályait.
(3) A  honvédelmi intézkedési terv a  rendvédelmi szerv sajátosságainak megfelelő – a  működési szabályokról
rendelkező – szöveges részből, valamint – a személyi és anyagi erőforrásokat bemutató – mellékletekből áll.
(4) A  honvédelmi intézkedési terv rendszeres felülvizsgálatáról és szükség szerinti módosításáról a  módosítás
jóváhagyásra történő felterjesztéséről a rendvédelmi szerv vezetője gondoskodik.
(5) A rendvédelmi szerv vezetője gondoskodik arról, hogy
a) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány a tervet megismerje, valamint
begyakorolja, továbbá
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erők és eszközök rendelkezésre álljanak.
II. FeJezet
Az eGyes renDVéDeLMI szerVeK, VALAMInt A BeVÁnDOrLÁsI és ÁLLAMpOLGÁrsÁGI HIVAtAL
specIÁLIs HOnVéDeLMI FeLADAtAI
3. A rendőrség 4. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a  továbbiakban: rendőrség) honvédelmi feladatai
teljesítése során a honvédelmi intézkedési tervben kijelölt erőivel, eszközeivel részt vesz
a) a honvédelmi felkészítés keretében nemzetközi és hazai védelmi gyakorlatokon, kiképzési rendezvényeken,
valamint a  haza fegyveres védelmében és a  szövetségi kötelezettségek teljesítésében részt vevő szervek
tevékenységének biztosításában,
b) a  személyvédelmi feladatok ellátásában, a  kijelölt objektumok őrzés-védelmében, ellenőrző-átengedő
pontok telepítésében, működtetésében és a kulturális örökség védett elemei védelmében,
c) a  lakosság kollektív védelme céljául szolgáló építmények előkészítésében, készenlétbe-helyezésének
biztosításában,
d) az áldozatok felkutatásában és azonosításában,
e) a hadműveleti területről kitelepített és a befogadott lakosság regisztrációjában,
f ) a  lakosság életét és anyagi javait tömeges méretekben veszélyeztető fegyveres összeütközések
következményeinek felszámolásában részt vevő erők feladatai ellátásának biztosításában,
g) a Magyar Honvédség és a szövetséges fegyveres erők szállítmány- és útvonal-biztosítási feladataiban,
h) az  államhatár rendjével összefüggő konfliktushelyzetek felszámolásában a  Magyar Honvédség erre kijelölt
erőivel, továbbá
i) előállításuk érdekében a szökést, önkényes eltávozást elkövető katonák felkutatásában.
(2) A rendőrségnek a honvédelmi intézkedési tervben kijelölt erői ellenőrzik a lakosság tartózkodásának korlátozására
bevezetett intézkedések betartását.
(3) A  rendőrség a  honvédelmi feladatainak teljesítése során – a  közbiztonsági- és közrendvédelmi feladataival
összhangban – végzi
a) a  műveleti körzet lezárását, a  forgalomirányítást, a  kimenekítés, a  kitelepítés és a  befogadás rendőri
biztosítását,
b) a Magyar Honvédség és a szövetséges fegyveres erők mozgási útvonalainak biztosítását,
c) a  hadműveleti területről történő kitelepített lakosság befogadási helyein a  rend fenntartását, a  tulajdon
őrzését,
d) a kitelepítéssel érintett területre történő be- és kijárás közbiztonsági ellenőrzését,
e) a bejárási útvonalak meghatározását,
f ) halaszthatatlan esetben a kimenekítés azonnali, helyszínen történő elrendelését,
g) a  haza fegyveres védelmében részt vevő Magyar Honvédség és a  szövetséges fegyveres erők gyors közúti
felvonulását, valamint az  államhatáron történő átléptetését elősegítő határrendészeti intézkedések
végrehajtását,
h) az elrendelt fényálcázási szabályok betartatásának ellenőrzését,
i) a  sorozó és bevonulási helyek rendőri biztosítását, a  sorozásra rendelt és meg nem jelent hadköteles
személyek elővezetését, továbbá
j) a  hadkötelesek bevonulása során a  bevonulási hely rendőri biztosítását, a  be nem vonult hadkötelesek
felkutatását. 4. A Terrorelhárítási Központ 5. § A Terrorelhárítási Központ honvédelmi feladatai teljesítése során végzi a védett személyek és a kijelölt létesítmények
védelméről szóló jogszabály alapján általa védett személyek kitelepítését, a kitelepítés végrehajtásához szükséges
befogadó helyek biztosítását.
5. A hivatásos katasztrófavédelmi szervek 6. § A hivatásos katasztrófavédelmi szervek honvédelmi feladataik teljesítése során
a) végzik a  hivatásos katasztrófavédelmi szerveknek, a  polgári védelmi szervezeteknek, a  közbiztonsági
referenseknek és a  mentőalakulatok tagjainak a  honvédelmi feladatok végrehajtására történő felkészítését,
valamint részt vesznek azok tevékenységének koordinálásában,
b) részt vesznek a légiriasztás előkészítésében és annak végrehajtásában,
c) közreműködnek az elsötétítési rendszabályok bevezetésének alkalmazásában,
d) részt vesznek a menekültek elhelyezésében,
e) közreműködnek a  lakosság túléléséhez szükséges nélkülözhetetlen létesítmények működőképességének
fenntartásában, készenlétbe helyezésének feladataiban, továbbá
f ) részt vesznek a hadműveleti területről kimenekített lakosság regisztrálásában.
6. A büntetés-végrehajtási szervezet 7. § A büntetés-végrehajtási szervezet honvédelmi feladatai teljesítése során részt vesz a  fegyveres összeütközésekkel
összefüggésben a Magyar Honvédség, a szövetséges fegyveres erők által elfogott személyek őrzésében.
7. A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal 8. § A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal honvédelmi feladatai teljesítése során szükség esetén végzi az  ország
területén élő nem magyar állampolgárok jelentkezési kötelezettségével, valamint a  tartózkodásuk korlátozásával
összefüggő feladatokat.
III. FeJezet
zÁró renDeLKezéseK 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) A honvédelmi intézkedési tervet a rendvédelmi szerv vezetője az e rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül
terjeszti fel jóváhagyásra a belügyminiszternek. Dr. pintér sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
7/2006. (II. 10.) BM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományáról.
A katasztrófavédelemmel összefüggő egyes törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCVI. törvény 18. §-ának
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben
tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományát e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományát minden év július 31-éig felülvizsgálja, és a
szükséges módosításokra javaslatot tesz a belügyminiszternek.
3. § Ez a rendelet 2006. február 15-én lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
257/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Pásztói Katalint 2015. január 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök