text:
158/2019. (VI. 28.) Korm. rendelete a Nemzeti Földügyi Központ feladatairól.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Földügyi Központ (a továbbiakban: NFK) – a  Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvényben
meghatározott tulajdonosi joggyakorló szervezetként való működése mellett – országos illetékességgel
a 2–4. §-ban meghatározott feladatokat látja el.
2. § Az NFK-nak az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló eljárásokkal kapcsolatos feladatai:
a) az eljárásokban részt vevő hatóságok és közreműködők feladatainak átfogó koordinálása, a  megvalósítás
folyamatos nyomon követése;
b) az eljárásokban közreműködők kiválasztása, illetve a  nagyfelbontású ortofotók beszerzése érdekében
a közbeszerzési eljárások lefolytatása és szerződések megkötése. 3. § Az NFK öntözési koordinációs feladatai:
a) az aszálykárok megelőzése és csökkentése érdekében az  öntözéses gazdálkodás terjesztésében történő
közreműködés;
b) a termelői öntözési szükségletek, vízigények elemzése, valamint javaslatok kidolgozása az  öntözést
akadályozó tényezők megszüntetése érdekében;
c) az öntözéses gazdálkodás területspecifikus feltételrendszerének (területorientált, területspecifikus
növénytermesztés) kidolgozása;
d) a gazdaságosan ellátható öntözési körzetek és az  öntözési közösségek mérethatékony területének
meghatározása;
e) öntözési szaktanácsadás megszervezése, az öntözési közösségek szakmai támogatása;
f ) nemzeti öntözési mintaprojektek üzemeltetése;
g) a harmadlagos művek üzemeltetése, fejlesztése, a  harmadlagos művek öntözővíz-szolgáltatásának
koordinálása; h) öntözéses gazdálkodás alapadatait tartalmazó informatikai rendszer üzemeltetése, az  öntözéses
gazdálkodással összefüggő hazai (vízhasználat havi jelentése) és nemzetközi kötelezettségeknek megfelelő
agrotechnikai alapadatok szolgáltatása;
i) részvétel az  öntözési célú állami vízgazdálkodási fejlesztések előkészítésében, öntözésfejlesztéssel
kapcsolatos uniós támogatási programok tervezésében.
4. § (1) Az NFK erdészeti igazgatási feladatai:
a) a miniszter részére a  kormányzati munka ellátásához szükséges, az  erdészeti hatóság tevékenysége során
keletkezett adatok, elemzések szolgáltatása;
b) az erdészeti hatóság által vezetett nyilvántartásokhoz kapcsolódó feladatok ellátása;
c) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
43. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt közzétételi feladatok ellátása;
d) az erdő ökológiai állapotának és gazdasági erőforrásainak felmérését, változásának nyomon követését,
az  egészségi állapotának, az  éghajlat-változás hatásainak, valamint az  erdőt veszélyeztető szükséghelyzeti
károsítók folyamatos figyelemmel kísérését, az  erdészeti növényvédelmi előrejelzés készítését szolgáló,
továbbá nemzeti, európai uniós és nemzetközi adatszolgáltatást is ellátó erdővédelmi mérő- és megfigyelő
rendszer működtetése;
e) az Országos Erdőállomány Adattárhoz, erdőgazdálkodó nyilvántartáshoz, erdészeti szakirányító
névjegyzékhez kapcsolódó térinformatikai állományok folyamatos karbantartásáról és fenntartásáról való
gondoskodás;
f ) az erdészeti hatóság tevékenységéhez kapcsolódó informatikai rendszerek működtetése és fejlesztése;
g) az Evt. 56. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartás vezetése;
h) jogszabály szerint előírt szakmai formanyomtatványok és az  elektronikus bejelentések formátumának és
adattartalmának kidolgozása és közzététele;
i) az általa működtetett nyilvántartások összhangjának megteremtése más közhiteles nyilvántartásokkal;
j) az erdészeti szakszemélyzet jogosulti alapképzésének és továbbképzésének, valamint a  szakszemélyzeti
tevékenységgel kapcsolatban jogszabályban előírt közzétételi feladatok ellátása;
k) az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek
az  iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 9. § (3) bekezdés b) és
e) pontja szerinti feladatok ellátása;
l) az Evt. 33. § (1) bekezdése szerinti körzeti erdőtervezési feladatok ellátása.
 (2) Az NFK erdészeti szakmai irányító tevékenysége keretében
a) a megyei kormányhivatalok számára szakmai képzést szervez;
b) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatallal együttműködve informatikai szakrendszert biztosít a  megyei
kormányhivatalok feladatainak ellátásához;
c) kiadott szakmai eljárásrendeknek, útmutatóknak megfelelően végzik a megyei kormányhivatalok a szakmai
tevékenységüket;
d) az országos adatbázisok kialakítása és fenntartása érdekében adatgyűjtést kérhet a  megyei
kormányhivataloktól;
e) kiadott iratmintákat használják a megyei kormányhivatalok a szakmai feladatellátás során;
f ) végrehajtott belső ellenőrzéseken, auditokon, szakterületi ellenőrzéseken tett ajánlások alapján a  megyei
kormányhivatalok a  meghatározott intézkedéseket végrehajtják, közreműködnek nemzetközi szervek által
végrehajtott külső auditokon;
g) jelentést kérhet a megyei kormányhivataloktól az elvégzett feladataikról.
5. § Az NFK elnöke – az  adatvédelmi követelményeknek és a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően –
meghatározott célból, feladatkörében eljárva az  állami szervektől, szervezetektől – a  személyes adatok és védett
adatok kivételével – adatokat, információkat kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba betekinthet, azokról másolatot
kérhet.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2019. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A 4. § (1) bekezdés l) pontja 2020. január 1-jén lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
87/2011. (XI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 126/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás A kifogás nem megalapozott. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 126/2011. (VII. 26.) OVB határozatában magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért e azzal, hogy a homoszexuális magyar honfitársaink
az évenkénti egyszeri meleg felvonulásért és ennek elfogadásáért kampányolva nem bűnözők, csak mások?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, mely feltételnek a népszavazási kezdeményezés nem
tesz eleget. Megállapította az OVB azt is, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének. Az OVB utalt arra, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésnek megválaszolhatónak
kell lennie, annak pedig az az egyik feltétele, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen.
Az OVB határozata továbbá arra is rámutat, hogy a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell,
hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e
dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az OVB álláspontja szerint a kérdés nem egyértelmű, egyfajta közvélemény kutatásra irányul, arra, hogy a
beadványozó véleményével egyetértenek-e a választópolgárok, azonban nem állapítható meg belőle, hogy egy
esetleges eredményes népszavazást követően a jogalkotó milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg. A kezdeményező a törvényes
határidőn belül kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság a 126/2011. (VII. 26.) OVB határozatot
semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra. Általánosságban megfogalmazott véleménye szerint a határozat
jogszabálysértő, és a kérdést hitelesíteni kellett volna, mert az a választópolgárok számára egyértelmű.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a) – c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB a
kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 126/2011. (VII. 26.) OVB
határozatot helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1681/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a „2015 a külhoni magyar szakképzés éve” program megvalósításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a „2015 a  külhoni magyar szakképzés éve” program
megvalósításához szükséges 500,0 millió forint biztosításáról a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység
támogatása jogcímcsoport javára a 2015. évi költségvetési törvény keretében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 31. 2. felhívja a  nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest, hogy gondoskodjon a  „2015 a  külhoni magyar
szakképzés éve” program megvalósításáról.
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1228/2018. (IV. 24.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatáról történő átcsoportosításról, valamint a Laboratóriumi ellátás jogcím előirányzatának megemeléséről.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére 11 102 741 684 forint
egyszeri átcsoportosítását, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. a  Kvtv. 12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 17. Laboratóriumi ellátás jogcím előirányzatának 2 000 000 000 forinttal történő megemelését,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  2.  pontban biztosított többletforrás a  Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert
Klinikai Központ laboratóriumi teljesítményvolumen keretének és az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási
finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM rendelet 2. számú mellékletében a 12 és 12/a indexszel
ellátott járóbeteg-szakellátási kódokkal elszámolható molekuláris diagnosztikai vizsgálatokra meghatározott
teljesítményvolumen keretének emelésére fordítható.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
268/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Vértényiné dr. Futó Gabriellát 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
142/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Havril Andrást kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság ljubljanai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2009. június 30. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2008. (Eb. K. 3.) számú OEP-utasítása a gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök és gyógyászati ellátások méltányossági alapú ártámogatásáról.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 26. §-a (1) bekezdésének b)–c) pontjai szerinti gyógyszer, és különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszer (a továbbiakban együttesen:
gyógyszer), gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás ártámogatásával, valamint a méltányosságból már támogatott
gyógyászati segédeszköz javítási díjával kapcsolatos méltányossági kérelmek, valamint az Ebtv. 26. §-a (2) bekezdése
szerinti gyógyászati segédeszköz méltányossági kérelmek elbírálásának rendjét a következők szerint szabályozom:
I.
Az utasítás hatálya Ezen utasítás hatálya kiterjed az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: OEP), és a megyei Egészségbiztosítási Pénztárakra (a továbbiakban: MEP).
II.
A méltányossági alapú ártámogatás megítélésének általános feltételei
1.A vonatkozó jogszabályok szerint ártámogatással rendelhető:
– gyógyszer és gyógyászati segédeszköz árához a megállapított támogatási mértéket meghaladó,
– gyógyászati ellátás árához a jogszabályban megállapított mértéket meghaladó
támogatás akkor adható, ha a biztosított orvosi dokumentációval hitelt érdemlően igazolja azt, hogy kizárólag az igényelt termékkel kezelhető, illetve látható el.
2. A társadalombiztosítási támogatásba még be nem fogadott, és támogatással nem rendelhető gyógyszer, gyógyászati
segédeszköz árához méltányosságból akkor adható támogatás, ha a biztosított támogatott gyógyszerrel, gyógyászati segédeszközzel bizonyítottan hatékonyan nem kezelhető, nem gyógyítható, nem rehabilitálható, illetve nem látható el.
3. A méltányosságból már támogatott gyógyászati segédeszköz javítási díjához akkor adható méltányossági támogatás,
ha a gyógyászati segédeszköz rendeltetésszerű használat közben hibásodott meg. Az egy éves, illetve az egy évnél
hosszabb kihordási idejű gyógyászati segédeszközök 10.000,- Ft bruttó vételára felett az egy éves jótállási idő lejártát
követően nyújtható be méltányossági ártámogatási kérelem [az egyes tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó kötelező jótállásról szóló 151/2003. (IX. 22.) Korm. rendelet].
4. Külön jogszabályban foglaltaktól eltérő gyakorisággal a gyógyászati segédeszköz árához akkor nyújtható támogatás,
ha a biztosított ellátásához az adott kihordási időre rendelhető gyógyászati segédeszköz mennyisége orvosi dokumentációval hitelt érdemlően alátámasztottan nem elegendő, illetve ha elveszti, vagy eltulajdonítják tőle. A méltányossági eljárás során figyelembe kell venni azt, hogy a biztosított közgyógyellátott-e, vagy sem, illetve azt, hogy a kért gyógyászati
segédeszköz használata összefüggésben áll-e üzemi balesettel, vagy foglalkozási megbetegedéssel.
III.
A méltányossági kérelmek igénybenyújtása 1. A II. fejezet hatálya alá tartozó méltányossági kérelmet jogosultként a biztosított, továbbá az egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy (a továbbiakban együttesen: biztosított) a lakóhely szerint illetékes MEP-hez nyújthatja be írásban. (A biztosított képviseletében kiskorú, cselekvőképtelen, vagy korlátozottan cselekvőképes esetben a biztosított törvényes képviselője, vagy közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] is benyújthat kérelmet.) A MEP a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül hiánypótlásra szólítja fel a biztosítottat, ha a kérelem nem tartalmazza az Ebtv. végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 11/B. § (4) bekezdés, 11/D. § (2) bekezdésében
foglaltakat, továbbá, ha a V/1. d) pontja alapján végzett ellenőrzés szerint a nyilvántartásban a kérelmező jogosultként
nem szerepel.
Egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy: a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény 16. § (1) bekezdése szerinti személy.
A biztosítottat a hiánypótlásra szóló felszólításban tájékoztatni kell arról, hogy a Vhr. 11/B. § (4) és 11/D. § (3) bekezdése, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 31. §-ának (2) bekezdése alapján a határidő elmulasztása esetén az eljárás megszüntetésre kerül. A MEP
– a javaslatával ellátott kérelmet – a kérelem beérkezését, vagy a hiánypótlási határidő lejártát követő 8 napon belül – kivéve a II/4. pont szerinti kérelmeket – felterjeszti az OEP-hez. A felterjesztésben a MEP köteles az OEP-et tájékoztatni
arról, hogy a biztosított a hiánypótlásnak 15 napon belül nem tett eleget.
2. A hiánypótlás elmulasztása esetén a Ket. 31. §-ának (2) bekezdése alapján a II/1., 2., 3. pont szerinti kérelmeknél az
OEP, a II/4. pont szerinti kérelmeknél a MEP az eljárást „Végzés” formájában megszünteti.
3. Amennyiben a biztosított a Ket. 66. §-a alapján a hiánypótlásra előírt határidő önhibáján kívüli elmulasztása esetén
igazolási kérelmet terjeszt elő, az igazolási kérelem tárgyában a döntés „Végzés” formájában történik. A II/1., 2., 3. pont
szerinti kérelmeknél a „Végzés”-t az OEP, a II/4. pont szerinti kérelmeknél a MEP bocsájtja ki.
4. Amennyiben a II/4. pont szerinti kérelmet a biztosított közvetlenül az OEP-hez nyújtja be, azt az OEP az iktatást követő napon haladéktalanul megküldi a biztosított lakóhelye szerint illetékes MEP-hez. A kérelem áttételéről az OEP tájékoztatja a biztosítottat.
5. A méltányossági kérelmek ügyintézési határideje 30 nap.
6. Az ügyintézés határidejét – kivéve a II/4. pont szerinti méltányossági kérelmeket – az OEP főigazgatója a Ket. 33. §
(7) bekezdése alapján 30, kiskorú ügyfél esetén 15 nappal meghosszabbíthatja.
7. A II/4. pont szerinti méltányossági kérelmek ügyintézési határidejét a MEP igazgatója a Ket. 33. § (7) bekezdése alapján 30, kiskorú ügyfél esetén 15 nappal meghosszabbíthatja.
8. A MEP által az OEP-hez felterjesztett kérelmek, illetve az OEP által a MEP-hez továbbított kérelmek esetében az ügyintézési határidő az ügyintézés helyszíne szerinti megérkezés napján kezdődik.
IV.
A méltányossági kérelmek tartalma A/ Gyógyszerre vonatkozó méltányossági kérelmeknek tartalmaznia kell:
1. A biztosított kérelmét, amely tartalmazza a személyes adatait, a TAJ számát és a kért gyógyszerkészítmény nevét.
2. Három hónapnál nem régebbi kórtörténeti összefoglalót, amely igazolja, hogy a biztosított kizárólag az igényelt készítménnyel kezelhető.
3. A biztosítottat kezelő szakorvos javaslatát, amelyből megállapítható a kért gyógyszer neve, kiszerelése, pontos dózisa,
a gyógyszerváltás indokoltsága (az eddigi terápiák, illetve új kezelések várható hatékonysága), a támogatás időtartama.
4. A kezelő szakorvos által, a kért támogatási időszakra szóló, de vényenként 30 napi vagy egy ciklusnyi terápiás
mennyiséget tartalmazó, külön jogszabály szerint kiállított vényeket, amelyen szerepel a BNO kód.
5. A vényen
– a) a társadalombiztosítás által támogatott gyógyszerekre vonatkozó, a kihirdetettnél magasabb támogatási kulcsú mél
tányossági kérelmeknél a külön engedély nélküli felírásnál alkalmazott jogcímeket, azaz
– támogatási érték nélküli, vagy 25, 55, 85%-os támogatási kategóriába sorolt gyógyszernél „Általános” jogcímet;
– emelt szintű, indikációhoz kötött 90, 70, 50%-os támogatási kategóriába sorolt gyógyszernél – ha a beteg diagnózisa
szerepel az indikációk között – „Eü. tér. köt.” jogcímet;
– emelt szintű, indikációhoz kötött 90, 70, 50%-os támogatási kategóriába sorolt gyógyszernél – ha a beteg diagnózisa
nem szerepel az indikációk között – „Általános” jogcímet;
– kiemelt szintű, indikációhoz kötött 100%-os támogatási kategóriába sorolt gyógyszernél, – ha a beteg diagnózisa nem
szerepel az indikációk között – „Általános” jogcímet;
kell bejelölni,
b) a társadalombiztosítási támogatásba még be nem fogadott gyógyszerekre vonatkozó kérelmek esetében a „Teljes ár”
jogcímet kell bejelölni.
6. A biztosított nyilatkozatát a saját, és a vele közös háztartásban élők által – a kérelem benyújtását megelőző három hónapban – megszerzett nettó jövedelemről [az egy főre jutó havi nettó jövedelem: Vhr. 1. § (2) bekezdés bb) pont].
7. Egyedi importos gyógyszer esetében az Országos Gyógyszerészeti Intézet által kiadott és jóváhagyott/engedélyezett
Járóbeteg Gyógyszerigénylő lapot, az alkalmazási jóváhagyással/engedéllyel együtt.
B/ Gyógyászati segédeszközre vonatkozó kérelmeknek tartalmaznia kell: 1. A biztosított írásos kérelmét, amely tartalmazza a személyes adatokat, a TAJ számot, és a kért gyógyászati segédeszköz nevét.
2. Három hónapnál nem régebbi kórtörténeti összefoglalót, amely igazolja, hogy a biztosított kizárólag az igényelt termékkel látható el.
3. A II/ 1. 2. 3. pont szerinti kérelmeknél a biztosítottat kezelő szakorvos javaslatát, amelyből megállapítható a gyógyászati segédeszköz neve, mennyisége, az eszköz szükségességének indokoltsága, a támogatás időtartama, valamint az,
hogy a biztosított – lehetőleg számszerűsített adatokkal – miért nem látható el a külön jogszabály szerint támogatott gyógyászati segédeszközzel.
4. A biztosítottat kezelő szakorvos által a kért támogatási időszakra szóló összes, de vényenként a kért eszközre jellemző
kihordási időre szükséges mennyiséget tartalmazó, külön jogszabály szerint kiállított vényeket (vényt), amelyen szerepel a BNO kód, a biztosított/törvényes képviselője nyilatkozata arról, hogy az eszköz kihordási idején belül azonos típusú és rendeltetésű gyógyászati segédeszközt a biztosított társadalombiztosítási támogatással nem váltott ki.
5. A vényen
a) a társadalombiztosítás által támogatott gyógyászati segédeszközökre vonatkozó, a kihirdetettnél magasabb támogatási kulcsú méltányossági kérelmeknél a külön engedély nélküli felírásnál alkalmazott jogcímeket, azaz:
– normatív 50, 70, 85, 90, 95 %-os támogatási kategóriába sorolt gyógyászati segédeszköznél „Általános” jogcímet;
– emelt szintű, indikációhoz kötött 85, 70 %-os támogatási kategóriába sorolt gyógyászati segédeszköznél „Eü. tér.
köt.” jogcímet
kell bejelölni,
b) a társadalombiztosítási támogatásba még be nem fogadott gyógyászati segédeszközökre, és a méltányosságból támogatott gyógyászati segédeszközök javítására vonatkozó kérelmek esetében a „Teljes ár” jogcímet kell bejelölni,
c) a társadalombiztosítás által támogatott, de a kihirdetettnél rövidebb kihordási időre vonatkozó gyógyászati segédeszköz méltányossági kérelmeknél a „Teljes ár” jogcímet kell bejelölni,
d) A társadalombiztosítás által támogatott, de a kihirdetettnél rövidebb kihordási időre vonatkozó gyógyászati segédeszköz méltányossági kérelmeknél
– ha a beteg közgyógyellátott, és közgyógyellátás terhére felírható gyógyászati segédeszközre vonatkozik a kérelem,
„Teljes ár” és „Közgyógy” jogcímet;
– ha a beteg üzemi balesetet szenvedett, és a kért gyógyászati segédeszköz összefüggésben van az üzemi balesettel,
„Teljes ár” és „Üzemi baleset” jogcímet
kell bejelölni.
6. A társadalombiztosítási ártámogatásban nem részesülő gyógyászati segédeszköz esetén a magyarországi gyártó, vagy
forgalmazó termelői/import beszerzési nettó+ÁFA árajánlatát, és a gyógyászati segédeszköz kiszolgálási helyét (forgalmazó/gyógyszertár/gyógyászati segédeszköz üzlet/egészségügyi intézmény).
7. Társadalombiztosítási ártámogatásban nem részesülő gyógyászati segédeszköz esetén az eszköz megfelelőségét igazoló dokumentációt, valamint az eszköz MSZEN 9999: 2003 szerinti ISO kódját.
8. A méltányosságból engedélyezett gyógyászati segédeszköz javítása esetén a javítást végző szolgáltatónak a javításra
adott árajánlatát.
9. A 8. pont szerinti méltányossági kérelemnél a biztosítottat kezelő szakorvos által kiállított vényen, amelyen szerepelnie kell a BNO kódnak, fel kell tüntetni a javítandó eszköz pontos megnevezését, és a hiba jellegét is.
10. A II./4. pont szerinti méltányossági kérelmeknél a rendelésre jogosult orvos igazolását arról, hogy a biztosított miért
nem látható el az adott kihordási időre rendelhető mennyiséggel.
11. A biztosított nyilatkozatát a saját, és a vele közös háztartásban élők által – a kérelem benyújtását megelőző három hónapban – megszerzett nettó jövedelemről (az egy főre jutó havi nettó jövedelem: Vhr. 1. § (2) bekezdés bb) pont).
C./ Gyógyászati ellátásra vonatkozó méltányossági kérelmeknek tartalmaznia kell:
1. A biztosított kérelmét, amely tartalmazza a személyes adatait, a TAJ számát és a kért gyógyászati ellátás nevét.
2. Három hónapnál nem régebbi kórtörténeti összefoglalót, amely igazolja, hogy a biztosított a kért gyógyászati ellátásokkal rehabilitálható.
3. A biztosítottat kezelő szakorvos javaslatát, amelyből megállapítható a kért gyógyászati ellátások megnevezése, (legfeljebb 4 fajta) a kért kezelések száma (kezelés fajtánként legfeljebb 15).
4. A kezelő szakorvos által külön jogszabály szerint kiállított vényt „Általános” jogcímen bejelölve, amelyen szerepel a
BNO kód.
5. A biztosított nyilatkozatát a saját, és a vele közös háztartásban élők által - a kérelem benyújtását megelőző három hónapban - megszerzett nettó jövedelemről [az egy főre jutó havi nettó jövedelem: Vhr. 1. § (2) bekezdés bb) pont].
V.
A méltányossági kérelmek ügyintézése 1. A méltányossági kérelemben megjelölt TAJ számra az OEP – a II/4. pont szerinti TAJ számra a MEP – ellenőrzi a kérelem benyújtását megelőző:
a) egy éven belüli
– társadalombiztosítási támogatással kiváltott gyógyszerekre vonatkozó adatokat, szezonális és perennialis allergia ese
tén a 3 éven belül kiváltott specifikus allergén készítményeket, méh- és darázscsípés esetén az 5 éven belül kiváltott
specifikus allergén készítményeket,
– fekvőbeteg és járóbeteg szakellátási adatokat;
b) a kért gyógyászati segédeszközre jellemző kihordási idővel azonos időre visszamenőlegesen (az egy évnél rövidebb
kihordási idejű gyógyászati segédeszközöknél egy évre visszamenőlegesen)
– a kért eszközzel azonos funkciójú gyógyászati segédeszköz társadalombiztosítási támogatással történő kiváltását,
– fekvőbeteg és járóbeteg ellátási adatokat;
c) egy éven belüli
– társadalombiztosítási támogatással igénybe vett gyógyászati ellátásokra vonatkozó adatokat,
– fekvőbeteg és járóbeteg ellátási adatokat,
d) a TAJ érvényességét, valamint, hogy a kérelmező az OEP nyilvántartásában jogosultként szerepel-e,
e) a „Teljes ár” jogcím, és az „Üzemi baleset” jogcím együttes jelölése esetén az üzemi baleset/foglalkozási megbetegedés tényét,
f) a „Teljes ár” jogcím, és a „Közgyógy” jogcím együttes jelölése esetén a közgyógyellátási jogosultság fennállásának tényét,
g) a felíró orvos szakvizsgáját, amely alapján szakmailag jogosult-e a méltányosságból kért gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, illetve gyógyászati ellátás rendelésére.
Az adatokhoz való hozzáférést, felhasználói névre szólóan az OEP Informatikai Stratégiai és Fejlesztési Főosztálya biztosítja.
Amennyiben az adatlekérdezés alapján:
a) a kórtörténeti összefoglalóban, vagy a szakorvosi javaslatban leírtak nincsenek összhangban az adatbázisból (Holmes,
BÉVER) nyert információkkal;
b) a TAJ érvénytelen, és/vagy biztosítási jogviszony nincs,
a kérelem elutasításra kerül.
2. A Vhr. 11/E. § (1) bekezdése szerinti, az OEP-nél működő tanácsadó testület a kérelmet – kivéve a II/4. pont szerintit –
szakmailag áttekinti, és írásban véleményezi. Véleménye kialakítása során vizsgálja:
– a kérelem szakmai megalapozottságát, beleértve azt is, hogy a még be nem fogadott és a társadalombiztosítás által nem
támogatott termékre vonatkozó kérelem esetén a biztosított miért nem látható el a támogatott termékkel, illetve a társadalombiztosítás által támogatott, de a kihirdetettnél magasabb támogatási kulcsra vonatkozó kérelemnél a biztosított
miért nem látható el az olcsóbb térítési díjú termékkel;
– a várható eredményességet, hatásosságot;
– a költségeket és a hatékonyságot.
Véleménye kialakítása során figyelembe veszi az elfogadott szakmai protokollokat, illetve a szakmai kollégiumok, országos intézetek adott termékre vonatkozó terápiás protokolljait.
3. A II/4. pont szerinti kérelmeket a Vhr. 11/E. § (5) bekezdése alapján a MEP ellenőrző főorvosa szakmailag írásban véleményezi.
4. A támogatás elveit az OEP főigazgatója az OEP honlapján teszi közzé.
5. Az OEP-nél működő tanácsadó testület tagjainak az utasítás 1.a számú melléklete szerinti titoktartási, és 1.b számú
melléklete szerinti összeférhetetlenségi nyilatkozatot kell tennie.
6. Amennyiben a 2. és 3. pont alapján a biztosított jogosult a méltányossági ártámogatásra:
a) gyógyszer esetén a méltányossági ártámogatás legfeljebb egy esztendőre állapítható meg;
b) gyógyászati segédeszköz esetén az eszközre jellemző kihordási időre, kivételesen indokolt esetben a külön jogszabályban megállapított kihordási időtől eltérő, az ellátás biztonságát garantáló határozott időre állapítható meg;
c) gyógyászati ellátás esetén a külön jogszabály szerinti kúra időtartamára állapítható meg.
7. A II/1., 2., 3. pont szerinti méltányossági kérelmekkel kapcsolatos döntésről az OEP, a II/4. pont szerinti méltányossági kérelmekkel kapcsolatos döntésről a MEP a Ket. alapján a biztosítottat határozat formájában értesíti. A határozat tartalmaz arról szóló tájékoztatást is, hogy:
a) az egyedi import gyógyszer mely gyógyszertárakban;
b) az egyedi gyártású gyógyászati segédeszköz melyik gyártónál/forgalmazónál
váltható ki, illetve javíttatható.
A döntésről tájékoztatást kap a biztosítottat kezelő szakorvos, illetve a rendelésre jogosult orvos, egyedi gyártású gyógyászati segédeszköz esetén a gyártó/forgalmazó, gyógyászati segédeszköz javítása esetén a javítást végző szolgáltató.
A vény/ek/hez csatolva a gyógyszertár az utasítás 2 a, a gyógyászati segédeszköz forgalmazó/gyártó/javító az utasítás 2.
b, c, d, a gyógyászati ellátást nyújtó szolgáltató a 2.e. számú melléklete szerinti tájékoztatót kapja, amelyen szerepel az
engedély száma, a vény/ek/re kiadható mennyiség, a vény/ek/re elszámolható bruttó támogatási összeg, és a bruttó beteg
térítési díj.
A vény:
– gyógyszer esetében az engedély jogerőre emelkedésétől (az érvényesítés dátumától, illetve az engedélyezést igazoló
dátumtól) számított 90 napig;
– gyógyászati segédeszköz esetében a gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba történő befogadá
sáról, támogatással történő rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről szóló 14/2007. (III. 14.) EüM
rendelet 17. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az engedély jogerőre emelkedésétől, vagy az érvényesítés
dátumától számított egy hónapig;
– gyógyászati ellátás esetében esetében az engedély jogerőre emelkedésétől (az érvényesítés dátumától) számított
30 napig
váltható be. 8. Amennyiben az engedély időtartama alatt – kivéve a II/4. pont alattiakat – az engedélyezett mennyiség egynél több
vényre kerül felírásra, az első, négy heti/egy ciklusnyi/egy kihordási idejű mennyiséget tartalmazó vényt az OEP érvényesíti. Az OEP-hez beküldött többi, négy heti/egy ciklusnyi/egy kihordási idejű mennyiséget tartalmazó vényeket az
OEP az engedélyező határozattal együtt visszaküldi a biztosítottnak. A határozat rendelkező részének ki kell terjednia
arra, hogy a biztosítottnak milyen időközönként, és hány darab vényt kell a lakóhelye szerinti illetékes MEP-hez elküldenie érvényesítésre.
9. Amennyiben az engedély időtartama alatt – kivéve a II/4. pont alattiakat – az engedélyezett mennyiség egynél több
vényre kerül felírásra, a MEP is értesítést kap az engedélyről.
10. A II/4. pont szerinti engedélyekhez tartozó vényeket a biztosított lakóhelye szerint illetékes MEP-ek látják el az engedélyezést igazoló bélyegzéssel. Amennyiben az engedély időtartama alatt az engedélyezett mennyiség egynél több
vényre kerül felírásra, az első felülbélyegzett vény mellett a többi vény is visszaküldésre kerül a biztosítottnak. A határozat rendelkező részének ki kell terjednie arra, hogy a biztosítottnak milyen időközönként, és hány darab vényt kell a lakóhelye szerinti illetékes MEP-hez elküldenie érvényesítésre.
11. Elutasító határozat esetében, a határozat rendelkező részének ki kell terjednie arra, hogy – figyelembe véve a 12. pont
szerintieket, továbbá a vény felírási dátumát, és ennek alapján a vény érvényességi idejét – hány darab vény kerül visszaküldésre a biztosítottnak, amely vény/ek a vény/ek/en megjelölt jogcím szerinti társadalombiztosítási támogatással, vagy
társadalombiztosítási támogatás nélkül beváltható.
12. A biztosítottnak abban az esetben kerülnek visszaküldésre a 11. pont szerinti vények, ha
– a méltányosságból kért gyógyszer terápiás javallatai között szerepel a beteg diagnózisa;
– a méltányosságból kért és támogatott gyógyászati segédeszközhöz rendelt indikációk között szerepel a beteg diagnó
zisa, és a kérelem a kihirdetettnél magasabb támogatási kulcsra irányul;
– a méltányosságból kért és támogatott gyógyászati ellátásokhoz rendelt indikációk között szerepel a beteg diagnózisa.
13. Az engedélyező határozatot, az engedélyezés igazolásával ellátott vényt, a hiánypótlást, az ügyintézési határidőt
meghosszabbító levelet, az elutasító határozatot, az eljárást megszüntető végzést, illetve az igazolási kérelem elfogadásáról szóló végzést tértivevényes küldeményként kell kézbesíteni a biztosítottnak.
VI.
Nyilvántartások vezetése A méltányossági kérelmekről egyedi nyilvántartó programot kell vezetni. A programok vezetése az Egyedi Méltányossági Ügyek Főosztály, a II/4. pont szerinti kérelmek esetében a MEP feladata.
VII.
Ellenőrzés 1. A II/1., 2., 3. pont szerinti méltányossági kérelmek elbírálása előtt az OEP elrendelheti a biztosított lakóhelye szerinti
illetékes MEP-nél, illetve a kezelő szakorvos rendelési helyszíne szerinti illetékes MEP-nél a helyszíni ellenőrzést. A
MEP a helyszíni ellenőrzést elrendelő levél kézhezvételét követő 10 munkanapon belül köteles elvégezni az ellenőrzést.
Az ellenőrzési jegyzőkönyvet az elkészültét követő munkanapon köteles az OEP-nek megküldeni. A helyszíni ellenőrzés elrendelésével egyidőben az OEP főigazgatója a Ket. 33. § (7) bekezdése alapján az ügyintézési határidőt 30, kiskorú
ügyfél esetén 15 nappal meghosszabbítja.
2. A II/4. pont szerinti méltányossági kérelmek elbírálása előtt a MEP elrendelheti a helyszíni ellenőrzést. Az ellenőrzés
elrendelésével egyidőben a MEP igazgatója a Ket. 33. § (7) bekezdése alapján az ügyintézési határidőt 30, kiskorú ügyfél
esetén 15 nappal meghosszabbítja.
VIII.
Záró rendelkezések 1. Ezen utasítás a kihirdetése napján lép hatályba.
2. Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a 4/2007. (Eb. K. 2.) számú OEP utasítás hatályát veszti.
3. Az utasítás az Egészségbiztosítási Közlönyben teljes terjedelmében megjelenik.
4. A MEP vezetője – a II/4. pont szerinti méltányossági kérelmekkel kapcsolatban – ezen utasítás hatálybalépését követő
30 napon belül utasításban rendelkezik a helyi sajátosságokkal kiegészített szabályzatról.
Budapest, 2008. március 18.
Dr. Székely Tamás s. k.,


text:
1618/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú („Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint rehabilitációja” című) projekt megvalósításához szükséges forrásokról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú, „Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint
rehabilitációja” című projekt (a továbbiakban: projekt) összköltségének az 1. melléklet szerinti növelésével,
 2. egyetért azzal, hogy a projekt 1. mellékletben foglalt táblázat E:2 mezőjében meghatározott, az Európai Unió felé
nem elszámolható költségigénye a  központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések
fejezet Környezet és Energetikai Hatékonysági OP (KEHOP) előirányzat hazai társfinanszírozása terhére kerüljön
biztosításra,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 15. 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a  projekt 1.  mellékletben foglalt táblázat E:2 mezőjében
meghatározott, az  Európai Unió felé nem elszámolható költségekkel összefüggő költségigény kielégítéséhez
szükséges többletkötelezettség vállalásának fedezetét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30. 4. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a Magyarország V. középtávú fogyasztóvédelmi politikájának megvalósítására irányuló, 2018-ig szóló feladatterv végrehajtásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
1. A Kormány a  fogyasztóvédelem továbbfejlesztését kiemelten fontos kérdésnek tartva elfogadta Magyarország
V. középtávú fogyasztóvédelmi politikáját, valamint az annak megvalósítására irányuló, 2018-ig szóló feladattervet,
és ennek megfelelően
1.1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a  fogyasztói bizalom és tudatosság erősítését szolgáló intézkedések
kidolgozására a  társadalmi fogyasztóvédelmi szemléletformálás: „Közösen, Közérdekből, Közérthetően”
célkitűzésnek megfelelően;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  fogyasztók felkészítésére a  digitális kor kihívásainak megfelelően,
az állami fogyasztóvédelmi intézményrendszer közreműködésével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint az emberi erőforrások miniszterét a fenntartható környezetés egészségtudatos fogyasztói gondolkodás és magatartás erősítésére a fogyasztók körében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
1.4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert
és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  gyermekkorúak, illetve a  tanköteles korúak körében a  tudatos
fogyasztóvá válás elősegítése, mint kiemelt feladat érdekében a köznevelésben a fogyasztóvédelmi ismeretek
oktatására és gyakorlati tapasztalatainak megvizsgálására a szükséges intézkedéseket tegye meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31.
1.5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  Fogyasztóvédelmi ABC létrehozásával olyan egységes ismerettár
összeállítására és terjesztésére, amely minden, a  fogyasztók érdekeit védő ismeretanyagot tematikus,
áttekinthető, könnyen érthető és értelmezhető formában tartalmaz;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
1.6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  fogyasztói tudatosság erősítése és a  fogyasztói bizalom
növelése céljából a közmédiában a fogyasztóvédelmi témakörök hangsúlyos és folyamatos megjelenítéséről
gondoskodjon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  fogyasztók részére használható ismeretek médián keresztüli
nyújtására, felhívások közlésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  vállalkozásokat érintő fogyasztóvédelmi információk
összegyűjtésére, tájékoztató anyagok összeállítására könnyen értelmezhető, kezelhető és kereshető
formában, valamint a  kidolgozott tájékoztató anyagoknak a  vállalkozások részére történő közvetítésére
a szakmai kamarák bevonásával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
1.9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert az  online kereskedelemmel kapcsolatos jogkövetés előmozdítása
érdekében folyamatosan frissített minta-webáruház honlap kidolgozására és működtetésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
1.10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  fogyasztói bizalom fokozása céljából, valamint a  vállalkozások
jogkövető magatartásának az  elősegítése érdekében a  Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság által
elindított preventív és alternatív ösztönző eszközök (pozitív lista, Fogyasztóbarát Tanúsítási Rendszer)
továbbfejlesztésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
1.11. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a fogyasztóvédelmi tárgyú jogszabályok hatályosulásának folyamatos
vizsgálatára és ennek figyelembevételével a szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.12. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk
miatt különösen kiszolgáltatott fogyasztók védelmét szolgáló jogszabályok – különös tekintettel
az  árubemutatóval egybekötött termékértékesítés során a  fogyasztók védelme érdekében szükséges
egyes törvények módosításáról szóló törvény – érvényesülésének fokozott hatósági vizsgálatára, továbbá
az e célkitűzés érdekében szükséges jogszabályok kidolgozására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.13. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert a  fogyasztóvédelmi
hatóság által lefolytatott ellenőrzések és vizsgálatok alapján fogyasztóvédelmi szempontból kritikus területek
folyamatos nyomon követésére és a  Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság éves Ellenőrzési és Vizsgálati
Programjában történő hangsúlyos megjelenítésére, szoros együttműködésben a  fogyasztóvédelmi és
piacfelügyeleti feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalokkal;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
1.14. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét, a  belügyminisztert és
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  vállalkozások jogkövető magatartásának ösztönzése
céljából szükséges piacfelügyeleti ismeretek bővítéséről azzal, hogy kiemelt feladat mind a fogyasztók, mind
a gazdasági szereplők megfelelő tájékoztatása – megelőző jelleggel – az élelmiszernek, illetve élelmiszerláncterméknek nem minősülő termékek piacfelügyelete terén;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 30.
1.15. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzetgazdasági minisztert,
a  belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert a  piacfelügyeleti hatóságok konzultatív,
véleményező, javaslattevő és koordinatív fórumaként a  Piacfelügyeleti Munkacsoport további
működtetésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
1.16. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közszolgáltatásokra és az infokommunikációs szolgáltatásokra
vonatkozóan a fogyasztók érdekeit védő további jogszabályi előírások lehetőségét vizsgálja meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
1.17. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vegye számba a  fogyasztóvédelemért való felelősségéhez
kapcsolódó jogszabályok megalkotására adott felhatalmazást tartalmazó azon rendelkezéseket,
amelyek esetén a  felhatalmazás jogosulja nem tett eleget a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
5.  § (4)  bekezdésében foglalt kötelezettségének és készítsen intézkedési javaslatot a  Kormány számára
az  elmaradt jogalkotási kötelezettségek teljesítése, indokolt esetben a  felhatalmazó rendelkezések
pontosítása vagy hatályon kívül helyezése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
1.18. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  békéltető testületek és a  fogyasztóvédelmi hatóság közötti
együttműködés erősítésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.19. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert az  alternatív vitarendezés hatékonyságának javítása érdekében
a  fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a  2006/2004/EK rendelet és a  2009/22/EK irányelv
módosításáról szóló 2013. május 21-i 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv átültetését, valamint
a  fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a  2006/2004/EK rendelet és a  2009/22/EK irányelv
módosításáról szóló 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálybalépését
követően a  módosítások gyakorlati tapasztalatainak megvizsgálására, valamint a  békéltető testületek
működésének áttekintésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
1.20. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  békéltető testületek ismertségének további erősítésére mind
a hagyományos, mind az új kommunikációs csatornák révén, a médiában célzott kampányok lefolytatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.21. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a békéltető testületek által kidolgozandó, a békéltető testületi tagok
naprakész szakmai tudását segítő képzési rendszerhez folyamatos szakmai támogatás nyújtására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.22. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert az  állami támogatási rendszerek hatékony felhasználásához
a  fogyasztóvédelem területére vonatkozó pályázati rendszerek továbbfejlesztésére, figyelembe véve
a szakmaiság elvét azzal, hogy a pályázati támogatásoknak a  tényleges tevékenységet ellátó, folyamatosan
működő, a fogyasztókat szolgáló, fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületekhez kell eljutniuk;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.23. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások miniszterét a fogyasztói érdekek képviseletét
ellátó egyesületek és az  általános-, közép- és felsőfokú oktatási intézmények közötti együttműködés
erősítésére a  fiatal fogyasztók tudatosságának javítása érdekében, valamint az  érettségi bizonyítvány
megszerzéséhez szükséges közösségi szolgálat fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületeknél történő
eltöltésének az ösztönzésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
1.24. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek
közreműködésével a  médiában információs kampányok indítására, melyek közvetlenül elérik
az átlagfogyasztókat, valamint a veszélyeztetett és kiszolgáltatott fogyasztói rétegeket is;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.25. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek
közreműködésével az  interneten elérhető online fogyasztóvédelmi magazinok működtetésére és tartalmuk
továbbfejlesztésére a fogyasztók széles körének tájékoztatása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2004. (IV. 25.) FMM rendelete az Egységes Munkaügyi Nyilvántartás keretében használt azonosító kódok képzésére, kiadására és alkalmazására vonatkozó szabályokról.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.)
58. §-a (8) bekezdésének f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján — az informatikai és hírközlési miniszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény hatálya alá tartozó munkaviszonyban munkavállalót foglalkoztató munkaadóra (a továbbiakban:
munkaadó),
b) az a) pontban meghatározott munkaadóval munkaviszonyban álló munkavállalóra (a továbbiakban: munkavállaló),
c) a Foglalkoztatási Hivatalra, illetőleg a szervezetébe
tartozó Munkaügyi Nyilvántartó Központra (a továbbiakban: Központ), a megyei (fővárosi) munkaügyi központokra (a továbbiakban: munkaügyi központ), és
d) a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi
LXXV. törvény 2. §-ában meghatározott munkaügyi ellenőrzést végző szervek felügyelőjére (a továbbiakban: felügyelő).
2. § (1) Az Egységes Munkaügyi Nyilvántartásban (a továbbiakban: Nyilvántartás) használt azonosító kódok a következők:
a) a saját adatokhoz való hozzáférést biztosító kód a
munkaadó részére (munkaadói kód),
b) a saját adatokhoz való hozzáférést biztosító kód a
munkavállaló részére (munkavállalói kód),
c) a hatósági hozzáférést biztosító kód a munkaügyi
ellenőrzést végző szervek részére (hatósági kód).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott azonosító kódok
képzését a Központ végzi.
A munkaadói és munkavállalói kód igénylése 3. §
(1) A munkaadói és a munkavállalói kód kizárólag kérelem alapján adható ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott azonosító kódot
a munkavállaló, illetve a munkaadó vagy képviselője
a) személyesen, munkavállaló kérelmező esetén az értesítési címe szerint, illetőleg munkaadó kérelmező esetén
a székhelye (telephelye) szerint illetékes munkaügyi központ kirendeltségén (a továbbiakban: kirendeltség) a melléklet szerinti kérelem kitöltésével és benyújtásával,
b) írásban a melléklet szerinti kérelemnek a Központhoz postai úton történő benyújtásával igényelheti.
(3) A kirendeltség az ott benyújtott kérelmet annak
átvétele igazolását követően legkésőbb az átvételt követő
munkanapon továbbítja a Központ részére.
A munkaadói és munkavállalói kód iránti kérelem
elbírálása
4. § (1) A kérelem elbírálására és a 2. § a) és b) pontjaiban
meghatározott azonosító kód kiadására a Központ jogosult.
(2) A beérkezett kérelmeket és a bejelentett adatok
valódiságát a Központ öt napon belül megvizsgálja, és az
azonosítás érdekében adategyezetést végez.
(3) A Központ a kérelmező által megadott adatok valódiságának vizsgálatát a saját nyilvántartása alapján, illetve
a jogszabályok által meghatározott jogkörében más nyilvántartásokban kezelt adatokkal történő egyeztetéssel
végzi.
(4) A Központ, amennyiben a kérelmezőnek az adatok
hozzáféréséhez való jogosultsága megállapítható, intézkedik az azonosító kód képzéséről, és annak átvétele időpontjáról értesíti a kérelmezőt.
(5) A Központ a kérelem elutasításáról határozatot hoz,
ha a kérelmező adatokhoz való hozzáférési jogosultsága
nem állapítható meg, és így számára az azonosító kód nem
adható ki.
(6) Az (5) bekezdés szerinti határozat elleni fellebbezést
a Foglalkoztatási Hivatal főigazgatója bírálja el.
(7) A kérelem alapján lefolytatott eljárás illeték- és
díjmentes.
A munkaadói és munkavállalói kód képzése 5. §
(1) A 2. § a) és b) pontjaiban meghatározott azonosító
kód öt számjegyű kombináció, amely a képzési eljárásban
hozzá rendelt azonosítóval együtt biztosítja, hogy a jogosultság alapján hozzáférhető adatok köre egyedi módon
kapcsolódjon össze. Munkaadói azonosító az adószám,
illetve, adószámmal nem rendelkező magánszemély munkaadó esetében az adóazonosító jel. A munkavállalói azonosító a TAJ szám.
(2) Az azonosító kódot a képzést követően a Központ
megküldi munkavállaló kérelmező esetén az értesítési címe szerint, illetőleg munkaadó kérelmező esetén a székhelye (telephelye) szerint illetékes kirendeltségnek.
A munkaadói és munkavállalói kód átvétele 6. §
(1) A 2. § a) és b) pontjaiban meghatározott azonosító
kódot a munkavállaló személyesen az értesítési címe szerint illetékes, illetőleg a munkaadó személyesen vagy képviselője útján a székhelye (telephelye) szerint illetékes
kirendeltségen veheti át.
(2) Az azonosító kód átvételekor a kérelmezőt személyazonossága megállapítását követően tájékoztatni kell a
kód alkalmazásának és használatának szabályairól, valamint az azzal kapcsolatos kötelezettségeiről.
(3) Az azonosító kódot a kérelmező zárt borítékban
veszi át. A boríték átvételét az átvevő aláírásával igazolja.
(4) A kiadott azonosító kódról és az annak alapján
hozzáférhető adatok köréről a Központ külön nyilvántartást vezet.
A hatósági kódra vonatkozó rendelkezések 7. § (1) A hatósági kódot az 1. § d) pontja szerinti munkaügyi ellenőrzést végző szerv saját hatáskörben igényli a
Központtól a vele közszolgálati jogviszonyban álló felügyelő részére.
(2) A hatósági kód a felügyelő részére a közszolgálati
jogviszonyából eredő feladatai ellátása érdekében adható
ki. A hatósági kód a munkaügyi ellenőrzéssel érintett munkaadó teljes adatállományához való hozzáférést biztosít.
(3) A felügyelő a Nyilvántartás adatairól közszolgálati
jogviszonyából eredő ellenőrzési tevékenysége keretében
a hatósági kód alkalmazásával tone üzemmódú telefonon,
vagy elektronikus úton kérhet tájékoztatást.
(4) A hatósági kód igénylésének, valamint a 8. és
9. §-okban foglaltaknak a hatósági kóddal összefüggésben
történő végrehajtása módját a munkaügyi ellenőrzést
végző szerv és a Központ közötti megállapodás tartalmazza.
Az azonosító kóddal kapcsolatos kötelezettségek 8. § (1) Az azonosító kódot a birtokosa köteles megvédeni a
jogosulatlan hozzáféréstől.
(2) Az azonosító kód birtokosa köteles a Központnak
azonnal bejelenteni, illetve a felügyelő köteles a munkaadóját haladéktalanul értesíteni, ha az azonosító kód elveszik, ha az jogosulatlan számára hozzáférhetővé vált,
továbbá, ha annak használata során rendellenesség észlelhető.
(3) A jogosultság fennállása esetén a Központ új azonosító kódot ad:
a) a birtokosának bejelentése és kérelme, valamint a
felügyelő munkaadójának értesítése alapján, ha a birtokos,
illetve a felügyelő az azonosító kódját elvesztette,
b) a birtokosának bejelentése és kérelme, valamint a
felügyelő munkaadójának értesítése alapján, ha az azonosító kód jogosulatlan számára hozzáférhetővé vált, vagy
c) a birtokosának bejelentése és kérelme, valamint a
felügyelő munkaadójának értesítése alapján, ha az azonosító kód használata során rendellenességet észlel.
(4) A Központ ügyfélszolgálata az azonosító kód birtokosa részére az azonosító kód használatával kapcsolatban
tájékoztatást ad.
Az azonosító kód érvényességének szüneteltetése,
illetve megszűnése 9. §
(1) Az azonosító kód érvényessége szünetel, ha annak
birtokosa a rendszer használata során érvényes azonosítóját egymásután háromszor nem tudta megadni. Az érvényesség helyreállításának időpontjáról kérelmére a Központ tájékoztatást ad a birtokos részére.
(2) Az azonosító kód érvényessége megszűnik, ha
a) azt az arra jogosult kéri,
b) birtokosa új azonosító kódot kap,
c) a munkaügyi ellenőrzést végző szerv bejelenti a fel
ügyelő közszolgálati jogviszonyának megszűnését,
d) a kiadás alapjául szolgáló adatokról bebizonyosodik
azok valótlansága, továbbá, ha
e) az azonosító kód használatával kapcsolatosan visz
szaélésre utaló körülmények merülnek fel. (3) Az azonosító kód érvényességének szünetelését, illetve megszűnését a Központ a nyilvántartásában haladéktalanul átvezeti, és erről értesíti az azonosító kód birtokosát.
A biztonsági üzemeltetés 10. § A Központ a rendszer üzemeltetése során biztosítja,
hogy jogosulatlan személyek mások nyilvántartásba vett
adataihoz ne férjenek hozzá, s folyamatosan rögzíti a Nyilvántartással kapcsolatos adatigénylések eseményeit oly
módon, hogy azok visszakereshetőek legyenek.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Állami
Foglalkoztatási Szolgálatról szóló 4/2002. (X. 17.) FMM
rendelet a 3. §-át követően a ,,Munkaügyi Központ’’ al
címet megelőzően a következő alcímmel, és 3/A. §-sal egészül ki:
,,Munkaügyi Nyilvántartó Központ 3/A. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal szervezetén belül
Munkaügyi Nyilvántartó Központ (a továbbiakban: Központ) működik, melynek feladata az Egységes Munkaügyi
Nyilvántartás működtetése.
(2) A Központ ellátja
a) az Egységes Munkaügyi Nyilvántartás induló adat
bázisának kialakításával,
b) a munkaviszonnyal összefüggő adatoknak az adatbá
zisba történő bevitelével,
c) a b) pont szerinti adatok ellenőrzésével,
d) a jogosultak részére a szükséges információk hozzá
férésével,
e) az ügyfélszolgálatának működtetésével,
f) az Egységes Munkaügyi Nyilvántartásban lévő ada
toknak a jogszerű kezelésével, valamint az adatfeldolgozás
biztonsági feltételeinek biztosításával, valamint
g) az azonosító kód kiadásával, használatával és érvényességének szünetelésével, illetve megszűnésével
összefüggő feladatokat.’’
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
219/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/837/3/2017. számú előterjesztésére – Ignatovics Igor
(névmódosítás előtti neve: Ignatovics Igor Józsefovics; születési hely, idő: Zsitomir [Szovjetunió], 1960. június 27.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2015. (V. 15.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényre, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényre, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletre, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletre
figyelemmel, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról
– a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetésének tervezésére, teljesítésére,
valamint gazdálkodására.
2. Az Igazgatás költségvetésének szerkezete 2. § (1) A központi költségvetésről szóló törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás cím (a továbbiakban: Igazgatás) mint központi költségvetési
szerv költségvetése tartalmazza az  intézmény működéséhez kötődő kiadásokat és bevételeket mint a  Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési költségvetését (a továbbiakban: Szervezeti és Működési költségvetés),
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) közfeladatai ellátásával kapcsolatos kiadásokat és
bevételeket (a továbbiakban: Szakmai Programok költségvetése).
(2) A Szervezeti és Működési költségvetés és a Szakmai Programok költségvetése között év közben átcsoportosításra
–  a  nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által átruházott hatáskörben – a  gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: gazdasági helyettes államtitkár) jogosult.
3. Az előirányzatok tervezésének feladatai 3. § (1) A költségvetési tervezési irányelvekkel, valamint a szakmai követelményekkel összhangban – az érintett szervezeti
egységek bevonásával – az  Igazgatás kiemelt előirányzatainak költségvetési javaslatát a  Gazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: GF) állítja össze.
(2) A Kvtv. alapján – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KF)
javaslata alapján – a GF készíti el az Igazgatás kincstári költségvetését.
(3) A Kvtv. elfogadását követően – a közigazgatási államtitkár egyetértése mellett – a gazdasági helyettes államtitkár
javaslatot terjeszt elő a  miniszter részére az  Igazgatás költségvetésének a  2.  § (1)  bekezdése – azon belül egyes
jogcímek, felhasználási célok, feladatok – szerinti felosztására.
(4) A (3) bekezdés szerinti javaslatra vonatkozó döntésében a miniszter meghatározza – a GF javaslatára a Szervezeti és
Működési költségvetés, a KF javaslatára a Szakmai Programok költségvetése – részletes, felhasználási célok szerinti
felosztását és a  felosztott források felett rendelkező szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkárokat és
felügyeletet gyakorló államtitkárokat (a továbbiakban: felügyeletet gyakorló felsővezetők).
(5) A (3) bekezdés szerinti felosztásra alapozott és a 2. § (1) bekezdésében foglalt szerkezeti tagolás figyelembevételével
az  Igazgatás elemi költségvetését – a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF javaslata alapján  –
a GF készíti el, melyet – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 173.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszter által átruházott hatáskörben a  közigazgatási
államtitkár hagy jóvá.
4. A Szervezeti és Működési költségvetés előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
4. § A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a kiemelt előirányzatokon belül felhasználási célokra felosztott és
jóváhagyott előirányzati keretek felett a  közigazgatási államtitkár rendelkezik, az  Ávr. 53.  § (1)  bekezdésében
szabályozott felhasználások esetében a keret felett – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 36. § (2) bekezdése tekintetében összeghatár nélkül, minden egyéb esetben a 9. § (4) bekezdése figyelembevétele
mellett – a gazdasági helyettes államtitkár rendelkezik.
5. § (1) A kötelezettségvállalás eljárási rendje az általános előírásoktól eltérően alakul minden olyan előirányzat felhasználása,
kezelése esetében, ahol külön miniszteri utasítás jelen utasítás rendelkezéseitől eltérően rendelkezik. Különös eljárási
szabályokat tartalmaz:
a) a  minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló (a továbbiakban:
szerződéskötési utasítás),
b) az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló,
c) a reprezentációs, valamint a protokoll kiadásokról szóló,
d) a fordítási feladatok ellátásáról, valamint a tolmácsolási feladatok ellátásáról szóló,
e) a kincstári VIP kártya kiadásáról és használati rendjéről szóló,
f ) a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap kezelésének és gazdálkodásának szabályairól szóló,
g) az  NFM szerződésein kívüli, egyéb fizetési kötelezettségei keletkezésének eljárási szabályairól és
nyilvántartásáról szóló
utasítás. (2) A  minisztérium létszámának és a  rendszeres személyi juttatások, valamint a  külső személyi juttatások
kötelezettségvállalásának analitikus nyilvántartását a  Személyügyi Főosztály (a továbbiakban: SZF) közszolgálati
nyilvántartási rendszere biztosítja.
(3) Az  egyes szervezeti egységeknél a  minisztérium éves személyi juttatás költségvetése terhére szakmai gyakorlatot
végzők, ösztöndíjasok foglalkoztatását, megbízási szerződés megkötését a közvetlen szakmai vezető kezdeményezi,
és az  SZF előterjesztése alapján – a  felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár egyetértésével – a  GF pénzügyi
ellenjegyzését követően a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi. A szakmai gyakorlatot végzők, ösztöndíjasok
szerződését és a megbízási szerződéseket a közigazgatási államtitkár írja alá.
(4) A belföldi kiküldetést – az utazás módját is figyelembe véve – a szervezeti egység vezetője mint kiküldő a gazdasági
helyettes államtitkárnál kezdeményezi a  „Kiküldetési utasítás, Belföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolás”
elnevezésű szigorú számadású nyomtatvány aláírásával.
(5) A gazdasági helyettes államtitkár engedélyezheti a saját személygépkocsi igénybevételét hivatalos külföldi és belföldi
út esetén, abban az  esetben, ha a  személygépkocsi érvényes CASCO biztosítással rendelkezik. Ezzel egyidejűleg
az  1.  mellékletben foglalt formanyomtatványt kell kitölteni és aláírni, valamint a  gépkocsira és az  útra vonatkozó
adatokat megadni. Saját személygépkocsi igénybevételét utólagosan nem lehet engedélyezni.
(6) Saját személygépkocsi hivatalos célra csak abban az  esetben vehető igénybe, ha a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) hivatali gépkocsit nem tud biztosítani. Hivatali gépkocsi
a Főigazgatóság Ellátási Portálon elérhető „Gépjármű üzemeltetés à Kulcsos gépkocsi használat” oldalról letölthető
megfelelő formanyomtatvány kitöltésével igényelhető, melyet a  Főigazgatósághoz e-mailben vagy faxon kell
eljuttatni.
(7) Saját személygépkocsi igénybevételével megvalósult belföldi kiküldetés esetén – az  1.  mellékletben foglalt
formanyomtatványnak a  kiküldött általi kitöltését és aláírását követően – a  GF végzi el az  üzemanyagköltség
kiszámítását. A  költségtérítés folyósítása – a  kiküldetéssel járó egyéb költségekkel együtt – a  kiküldött egyéni
számlájára átutalással történik.
5. A Szakmai Programok költségvetése előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
6. § (1) A Szakmai Programok költségvetése tartalmazza a Szakmai Programok szakmai előirányzatait, a Szakmai Programok
miniszteri keret előirányzatát (a továbbiakban: Miniszteri tartalék keret), a Szakmai Programok évközi tartalékát és
az  esetlegesen felosztásra nem kerülő keretet (a továbbiakban: Fel nem osztott keret). A  Miniszteri tartalék keret
felhasználásáról a miniszter, a Szakmai Programok évközi tartalékának felhasználásáról a 7. § (3)–(4) és (7) bekezdése
szerinti eljárási rendben a miniszter által átruházott hatáskörben a közigazgatási államtitkár dönt.
(2) A 3. § (3) bekezdése szerinti döntéshez a gazdasági helyettes államtitkár bemutatja a Szakmai Programok előirányzatai
terhére megvalósítani tervezett feladatoknak a felügyeletet gyakorló felsővezetők által kijelölt, a forrás felhasználásában
közreműködő szakmai főosztályok (a továbbiakban: szakmai főosztály) által elkészített és a  felügyeletet gyakorló
felsővezetők által jóváhagyott feladattervét.
(3) A feladatterv tartalmazza a feladatok részletes ismertetését, a feladatok megvalósításának forrásigényét.
 (4) A felügyeletet gyakorló felsővezető a részére megállapított Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév október
20-ig átcsoportosítást hajthat végre feladatváltozás esetén, vagy ha az  adott Szakmai Program előirányzatain
megtakarítás keletkezik. Az  átcsoportosítás iránti javaslatot a  gazdasági helyettes államtitkár részére előzetes,
pénzügyi szempontú véleményezésre kell megküldeni. A  felügyeletet gyakorló felsővezető a  gazdasági helyettes
államtitkár egyetértése esetén dönt az  átcsoportosításról, és a  döntésről szóló dokumentáció megküldésével
tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(5) A  Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév október 20-ig történő átcsoportosításra feladatváltozás esetén
kerülhet sor, vagy ha az adott Szakmai Program előirányzatán megtakarítás keletkezik. Az átcsoportosítás az érintett
felügyeletet gyakorló felsővezetők egyetértése alapján történik. Az  átcsoportosítást az  átadó előirányzat szakmai
főosztálya kezdeményezi. Az átcsoportosításra vonatkozó javaslatot a gazdasági helyettes államtitkár részére előzetes,
pénzügyi szempontú véleményezésre meg kell küldeni. A felügyeletet gyakorló felsővezetők a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértése esetén jóváhagyják az átcsoportosításra vonatkozó javaslatot, és erről az átadó a jóváhagyott
dokumentum másolatának megküldésével tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(6) Ha a  (4)–(5) bekezdés alapján kezdeményezett átcsoportosítással a gazdasági helyettes államtitkár nem ért egyet,
akkor az  átcsoportosításról a  gazdasági helyettes államtitkár előterjesztésében – a  miniszter által átruházott
hatáskörben – a közigazgatási államtitkár dönt.
(7) Tárgyév november 15-én a Szakmai Programok kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatait, illetve a november
15-ét követően meghiúsult kötelezettségvállalások előirányzatait (a továbbiakban: szabad előirányzat) – a Miniszteri
tartalék keret, valamint a 9. § (3) bekezdés c) és d) pontja szerinti előirányzat kivételével – a KF átvezeti a Szakmai
Programok évközi tartaléka előirányzat javára. A szabad előirányzat meghatározása során a 10. § szerinti pénzügyi
ellenjegyzéssel rendelkező kötelezettségvállalások állományát nem kell figyelembe venni.
(8) A (4)–(5) és a (7) bekezdés szerinti átcsoportosításokról a KF adatot szolgáltat az Intézményfelügyeleti és Számviteli
Főosztály (a továbbiakban: ISZFO) részére.
(9) Ha a  (4)–(5) és a  (7) bekezdés szerinti átcsoportosítás kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást igényel, akkor
az  átcsoportosítást megelőzően a  fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok
gyakorlásáról szóló miniszteri utasításban előírt eljárásrendben kell végrehajtani a  kiemelt előirányzatok közötti
átcsoportosítást.
7. § (1) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatainak cél szerinti és szabályszerű felhasználásáért, azok kezelésének
jelen utasításban meghatározott feladatai ellátásáért a szakmai főosztály és a felügyeletet gyakorló felsővezető felel.
(2) A Szakmai Programok évközi tartaléka előirányzat felhasználására irányuló forrásigényt (a továbbiakban: forrásigény)
az igénylő főosztály a KF részére küldi meg. A forrásigényt részletesen indokolni és ahhoz a vonatkozó dokumentációt,
valamint a 2. melléklet szerinti igénylőlapot csatolni kell.
(3) A  megküldött forrásigények alapján a  Szakmai Programok évközi tartaléka előirányzat felhasználására irányuló
javaslatot – a  gazdasági helyettes államtitkár az  Ávr. 41.  § (4)  bekezdése szerinti esetben, az  Áht. 37.  §-a szerinti
pénzügyi ellenjegyzést követően – a közigazgatási államtitkár elé terjeszti döntésre.
(4) A (3) bekezdés szerinti javaslatról a közigazgatási államtitkár dönt. A döntését követően a KF értesíti az igénylőt, és
gondoskodik a döntés végrehajtásáról.
(5) A  Miniszteri tartalék keret előirányzatának terhére a  miniszter engedélyezhet átcsoportosítást. Az  átcsoportosítás
iránti igényhez részletes indokolást és a 2. melléklet szerinti igénylőlapot kell csatolni. Az átcsoportosítás miniszteri
döntésre történő előterjesztése és a döntés végrehajtása a (3)–(5) bekezdés szerinti eljárási rendben történik.
(6) A Miniszteri tartalék keret előirányzatának terhére a miniszter, illetve egyedi miniszteri kijelölés alapján a kabinetfőnök,
a  Szakmai Programok évközi tartaléka előirányzatának terhére a  közigazgatási államtitkár közvetlenül is vállalhat
kötelezettséget. A kabinetfőnök kötelezettségvállalóként történő kijelölése a 4. melléklet alkalmazásával történik.
(7) Az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés a)  pontja alapján hozott miniszteri döntés végrehajtására irányuló átcsoportosításra
a gazdasági helyettes államtitkár jogosult.
(8) Az (5)–(6) bekezdés szerinti döntésről és előirányzat-átcsoportosításokról a KF adatot szolgáltat az ISZFO részére.
8. § (1) Az éves költségvetési törvényben az Igazgatás részére megállapított támogatás Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) által rendelkezésre bocsátott összegéből a 3. § (3) bekezdése szerinti miniszteri döntés arányában a Szakmai
Programok költségvetésére jutó támogatás összegét a  jóváírást követő 5 munkanapon belül a GF átutalja az NFM
Szakmai programok előirányzat-felhasználási keretszámlájára (a továbbiakban: Szakmai Programok keretszámla).
(2) A Szakmai Programok költségvetési előirányzatán belül az Elektronikus Értékesítési Rendszert (a továbbiakban: EÉR)
illetően a feladatra fel nem használt forrással és a keletkező többletbevétellel a Fel nem osztott keretet kell megnövelni.
(3) Az irányító hatósági és közreműködő szervezeti feladatok ellátására megelőlegezett kiadások forrásának a visszatérülő
bevételek terhére és a Fel nem osztott keret javára történő visszapótlásról a gazdasági helyettes államtitkár jogosult
dönteni.
6. Kötelezettségvállalás 9. § (1) A  minisztérium nevében kötelezettséget vállalni a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével, kizárólag a  10.  § szerinti
pénzügyi ellenjegyzést követően és írásban lehet.
(2) Előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges az Ávr. 53. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben. Ezeket
a kötelezettségvállalásokat a benyújtott számla, kifizetést elrendelő, igazoló dokumentum alapján kell nyilvántartásba
venni a (9) bekezdés szerint.
(3) Az Igazgatás tekintetében kötelezettségvállalásra jogosult:
a) A Szervezeti és Működési költségvetés vonatkozásában:
aa) a  nettó 20 millió forintot el nem érő érték esetén – a  4.  § figyelembevétele mellett – a  gazdasági
helyettes államtitkár,
ab) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok összegéig – a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár,
ac) a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az általa
irányított szervezeti egységek működésének finanszírozása érdekében megvalósuló
kötelezettségvállalások esetén – a fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért
felelős államtitkár tájékoztatása mellett – a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért
felelős helyettes államtitkár,
ad) a  közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az  általa irányított szervezeti
egységek működésének finanszírozása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások esetén
–  a  közlekedéspolitikáért felelős államtitkár tájékoztatása mellett – a  közlekedési operatív
programokért felelős helyettes államtitkár,
ae) a  felszámolási eljárásban az  adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló elektronikus
értékesítési rendszerhez kapcsolódó, 10 millió forintot el nem érő kötelezettségvállalás esetén
a Cégeljárási Jogi Főosztály vezetője. 10 millió forint vagy azt meghaladó kötelezettségvállaláshoz
a gazdasági helyettes államtitkár egyetértése szükséges.
b) A  Szakmai Programok költségvetése előirányzatai vonatkozásában a  c) és d)  pontok kivételével és a  7.  §
(7) bekezdése figyelembevételével:
ba) nettó 25 millió forint értékhatárig a szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár, kabinetfőnök,
bb) nettó 100 millió forint értékhatárig a felügyeletet gyakorló felsővezető azzal, hogy a nettó 50 millió
forintot meghaladó kötelezettségvállaláshoz a közigazgatási államtitkár egyetértése szükséges,
bc) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok erejéig – a miniszter a közigazgatási
államtitkár véleményének a kikérésével,
bd) a Szakmai feladatok ellátásának támogatása előirányzat terhére a bb) alpont szerinti értékhatárokig
és eljárási rendben a felügyeletet gyakorló felsővezető, értékhatár nélkül a miniszter a felügyeletet
gyakorló felsővezető és a közigazgatási államtitkár véleményének kikérésével.
c) Az irányító hatóság (a továbbiakban: IH) és a közreműködő szervezet (a továbbiakban: KSZ) szakmai feladatok
előirányzatai vonatkozásában:
ca) a  Környezet és Energia Operatív Program (a továbbiakban: KEOP) IH és KSZ szakmai feladatok
ellátásához kapcsolódó tevékenységének finanszírozása érdekében megvalósuló
kötelezettségvállalások esetén – a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár tájékoztatása mellett –
a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár,
cb) a  Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP) IH és KSZ szakmai feladatok ellátásához
kapcsolódó tevékenységének finanszírozása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások esetén
– a szakmai felügyeletet ellátó államtitkár tájékoztatása mellett – a közlekedési operatív programokért
felelős helyettes államtitkár.
d) Az  Elektronikus Értékesítési Rendszer működéséből származó bevételekből finanszírozott
kötelezettségvállalások vonatkozásában értékhatár nélkül a Cégeljárási Jogi Főosztály vezetője a közigazgatási
államtitkár egyetértésével.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában, a  (3)  bekezdés b)  pont ba) és bb)  alpontjaiban rögzített értékhatárhoz
kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra vonatkozik. A kötelezettségvállalás összességében nem haladhatja
meg az éves költségvetésben jóváhagyott előirányzatot.
(5) A  kötelezettségvállaló felel a  közbeszerzésekről szóló törvényben, a  kapcsolódó jogszabályokban, a  minisztérium
beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasításban, valamint a  szerződéskötési utasításban foglaltak betartásáért,
a kötelezettségvállalás tartalmáért, összegéért.
(6) A  kötelezettségvállalás ügyviteli folyamatát, továbbá a  folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat
a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
(7) Tárgyévi fizetési kötelezettség az adott célra, jóváhagyott kiadási előirányzatok összegéig – a saját bevételek teljesülési
ütemére is figyelemmel – vállalható.
(8) Több év vagy a költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalásra az Áht. 36. § (4) bekezdése,
valamint az  Ávr. 46.  § (2)  bekezdése és 48–49.  §-a szerint vállalható kötelezettség. Éven túli kötelezettségvállalást
a  kötelezettségvállalásra jogosult vezető kezdeményezésére – az  Ávr. 48.  § (2)  bekezdésében foglalt kivételek
figyelembevétele mellett – a  szakmai felügyeletet gyakorló vezető, valamint a  gazdasági helyettes államtitkár és
a közigazgatási államtitkár egyetértésével a miniszter engedélyezhet.
(9) A kötelezettségvállalást, illetve a követelés-előírást tartalmazó aláírt érvényes okmányok egy példányát – szerződések
esetében a  szerződésnek a  minisztériumot illető eredeti példányát a  szerződéskötési utasításban foglaltaknak
megfelelően – nyilvántartásba vételre a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF, a Szakmai Programok
költségvetése tekintetében a  KF részére az  aláírástól számított öt munkanapon belül, de legkésőbb a  kifizetés
engedélyezéséig meg kell küldeni.
(10) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF
vezetője integrált gazdálkodási rendszer keretében gondoskodik a kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartásának
naprakész vezetéséről. Az  analitikus kötelezettségvállalási nyilvántartásnak tartalmaznia kell az  államháztartás
számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 14. melléklet 4–6. pontjában előírt adatokon
túl az  egyes részfeladatokra vonatkozóan a  jóváhagyott előirányzatok összegét évenkénti bontásban, a  szabad
keretet, a szakmai főosztály megnevezését, a kötelezettségvállaló nevét, a kötelezettség teljesítésének időpontját.
7. Pénzügyi ellenjegyzés 10. § (1) A  kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére az  Áht. 37.  §-a, valamint az  Ávr. 55.  § (1)  bekezdése alapján
a gazdasági helyettes államtitkár vagy az általa a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF vezetőjének
javaslatára, a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF vezetőjének javaslatára – az Ávr. 55. § (3) bekezdésére,
valamint 60. §-ára figyelemmel – írásban kijelölt személy jogosult.
(2) Írásbeli pénzügyi ellenjegyzés nélkül – az Ávr. 53. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – az Igazgatás költségvetését
terhelő gazdasági kihatású kötelezettség – ideértve az SZF által kötött szerződéseket is – nem vállalható, követelés
nem teljesíthető.
(3) Az éves költségvetési előirányzatok 3. § (3) bekezdésében foglaltak szerinti felosztásának jóváhagyását megelőzően,
a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére a gazdasági helyettes államtitkár egyedi engedélyével kerülhet sor.
8. Szakmai teljesítés igazolása 11. § (1) Kifizetést, valamint az Ávr. 57. § (2) bekezdése alapján bevételt elrendelni csak a szakmai teljesítés igazolása alapján,
az érvényesítést követően lehet. A szakmai teljesítés igazolására jogosult személyt – a szerződéskötési utasításban
foglaltak szerint – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető jelöli ki. A szakmai teljesítést írásban kell igazolni.
(2) A Magyarországi Régiók Brüsszeli Képviseletének működtetésével kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint
teljesítésigazolásra jogosult személyeket egyedi miniszteri kijelölés tartalmazza.
(3) A környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az irányítása alá tartozó
szervezeti egységek, valamint a közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az irányítása alá
tartozó szervezeti egységek, valamint a  felszámolási eljárásban az adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére
szolgáló elektronikus értékesítési rendszer működésével kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint a teljesítés
igazolására történő kijelölést a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt esetek kivételével – szakmai
teljesítésigazolásra a  közigazgatási államtitkár kötelezettségvállalása esetén a  gazdasági helyettes államtitkár,
a gazdasági helyettes államtitkár kötelezettségvállalása esetén pedig a GF vezetője jogosult.
(5) A  teljesítésigazolás folyamatát, részletes eljárási rendjét – tekintettel az  Ávr. 57–58.  §-ában foglalt előírásokra –,
továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
9. Érvényesítés 12. § (1) Az érvényesítésre jogosult személyek kijelölése a 10. § (1) bekezdése szerint történik.
 (2) A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek le kell folytatnia az Ávr. 58. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
 (3) Az  érvényesítés banki átutalás esetében az  integrált gazdálkodási rendszer által előállított ún. „Kiadási
utalványrendelet”-en, pénztár útján teljesített kiadások és bevételek esetében a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton
történik.
(4) Az  Igazgatás pénzforgalmát érintő bevételek, kiadások érvényesítésére a  Szervezeti és Működési költségvetés
tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF vezetője által – a  gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével – írásban meghatalmazott, az  Ávr. 55.  § (3)  bekezdése szerinti végzettséggel vagy
képesítéssel rendelkező személyek jogosultak.
10. Utalványozás 13. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolása és az érvényesítés után kerülhet sor.
(2) Nem kell külön utalványozni az Ávr. 59. § (5) bekezdésében foglalt kiadásokat és bevételeket.
 (3) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az integrált pénzügyi-számviteli rendszer szerinti utalványlap
a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza-e.
 (4) Utalványozásra a gazdasági helyettes államtitkár által írásban meghatalmazott személyek jogosultak.
11. Összeférhetetlenségi és nyilvántartási szabályok 14. § (1) Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél figyelembe kell venni az Ávr. 60. § (1) és (2) bekezdésében
foglalt, összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat.
(2) A  kötelezettségvállalásra, a  pénzügyi ellenjegyzésre, a  szakmai teljesítés igazolására, az  érvényesítésre és
az utalványozásra jogosult, kijelölt személyekről a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF, a Szakmai
Programok költségvetése tekintetében a KF által rendelkezésre bocsátott aláírásminta nyomtatványt kell kitölteni, és
annak 1 kitöltött példányát meg kell őrizni, 1 példányát pedig a nyomtatványt rendelkezésre bocsátó főosztály részére
kell megküldeni.
12. Számviteli feladatok 15. § (1) A bizonylatok nyilvántartásba vétele, a pénzforgalom számbavétele (azaz a könyvelés), majd a könyvelésen alapuló
külső-belső adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, illetve
az Áhsz.-ben előírtak, továbbá a minisztérium mindenkor hatályos számviteli politikája, számlarendje, számlatükre
szerint – ellenőrzött bizonylatok alapján végezhető.
(2) Könyvelés után az okmányok, bizonylatok az iratkezelési rend szerint az ISZFO-n rendezetten – bank, pénztár, vegyes
bizonylatok szerinti csoportosításban – az adott éven belül keletkezésük sorrendjében, külön jogszabályban előírt
megőrzési ideig tárolandók.
(3) Az  Igazgatás költségvetési előirányzatairól, azok felhasználásáról szóló éves beszámolót, valamint a  negyedéves
mérlegjelentéseket – szervezeti részegységenként, ÁHT-azonosítószámonként külön-külön és összesítve is – az ISZFO
készíti el.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott szervezeti egység által elkészített éves költségvetési beszámolóját az  ISZFO
vezetője írja alá. Az ISZFO vezetője aláírásával igazolja az irányítószervi ellenőrzést. Az éves költségvetési beszámolót
az NFM gazdasági vezetője, a gazdasági helyettes államtitkár mint a beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy
aláírását követően, az Ávr. 173. § (1) bekezdése szerint a miniszter által átruházott hatáskörben az NFM vezetőjeként
a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
13. A számviteli feladatokkal kapcsolatos hatáskörök 16. § (1) A számviteli politikát, ennek keretében az eszközök és források értékelési szabályzatát, a leltározási szabályzatot és
a pénzkezelési szabályzatot, valamint a számlarendet és a bizonylati szabályzatot a KF vezetője, a GF vezetője, valamint
az ISZFO vezetője együttes előterjesztése alapján a gazdasági helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(2) A  számviteli politika részét képező értékelési szabályzat szerint behajthatatlan, valamint a  kis összegű (értékhatár
a  mindenkori költségvetési törvényben meghatározott kis összegű követelés összege) követelések hitelezési
veszteségként történő leírását [az Áhsz. 1. § (1) bekezdés és 43. § (2) bekezdés] az ISZFO vezetőjének egyetértésével
– a  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében
a KF vezetőjének javaslatára – a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(3) A  terven felüli értékcsökkenéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását – az  ISZFO vezetőjének egyetértésével –
a  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében
a KF vezetőjének javaslatára a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(4) A fizetési számlák felett rendelkezésre jogosultak körét a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.
 (5) Az  Igazgatás eseti bevételével összefüggő tényleges kiadások, költségek és a  térítés megállapításának rendjét
a számviteli politika tartalmazza. 14. Bevételek 17. § (1) A  Cégeljárási Jogi Főosztály a  felszámolási eljárásban az  adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló
EÉR-hez kapcsolódó számla általános kezelője.
(2) A Cégeljárási Jogi Főosztály vezetője és az általa írásban kijelölt személy a pénzkezelési szabályzatban meghatározott
– az EÉR-hez kapcsolódó, kizárólag erre a célra nyitott – számla felett rendelkezési jogosultsággal bír.
(3) A  Cégeljárási Jogi Főosztály naponta az  NFM Igazgatását érintő bevételeket átutalja az  NFM Kincstárnál vezetett
10032000-00290713-00000000 számú keretszámlájára. Az  átutalással egyidejűleg részletes analitikát bocsát a  GF
rendelkezésére. A  jóváírást követően 5 napon belül a  GF a  Szakmai Programok előirányzatát megillető összeget
átutalja a 10032000-00315012-00000000 számú számlára.
(4) A (3) bekezdésben foglalt analitika adattartalma: a tranzakció azonosítószáma, a fő bevétel tárgya, jogcíme, bruttó
(nettó + illetőség szerinti áfa bontásban) összege.
(5) A Cégeljárási Jogi Főosztály által továbbított adatok az áfabevallás alapját képezik, így az analitikában foglalt adatok
helyességéért a Cégeljárási Jogi Főosztály teljes felelősséggel tartozik.
(6) A Cégeljárási Jogi Főosztály által kiszabott bírságok a központi költségvetés bevételét képezik.
18. § (1) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV.
törvény 10/A. §-ában megjelölt bevételeket az ND Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. az NFM-mel kötött
külön pénzügyi megállapodásban rögzített időszakonként és módon, részletes analitikával az  NFM Kincstárnál
vezetett 10032000-00290713-00000000 számú keretszámlájára utalja.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt bevételek közül – a  koncessziós díj kivételével – valamennyi az  NFM bevételét képezi,
melyet a feladatellátáshoz kapcsolódó tevékenységek indokolt költségeire fordít.
(3) A beszedett koncessziós díjak nettó összege a Kincstár által vezetett fizetési számlára kerül átutalásra. A koncessziós
díjat terhelő áfa az  állami adóhatóságnak kerül átutalásra a  tárgyhónapot követő hónap huszadik napjáig.
Az  áfabevallás alapjául az  (1)  bekezdésben foglalt külön pénzügyi megállapodásban rögzítettek szerinti
adattartalommal rendelkező analitikus nyilvántartás szolgál.
15. Vegyes rendelkezések 19. § (1) Az  Igazgatás költségvetése előirányzatait érintő, az  Áht. 33.  §-ának hatálya alá tartozó előirányzat-módosítások
szabályszerű engedélyeztetéséről és a  végrehajtott előirányzat-módosítások – az  ISZFO egyetértésével a  GF útján
történő – kincstári adatszolgáltatásáról a KF gondoskodik.
(2) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatait érintő, az Ávr. 36. § (1) bekezdése és a 43. § (2) bekezdése szerinti
– fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok gyakorlásáról szóló NFM utasításban
a  GF  vezetője hatáskörébe utalt – saját hatáskörben végrehajtható átcsoportosításokat, valamint előirányzatmódosításokat a KF kezdeményezésére a GF készíti el, és eleget tesz a kincstári adatszolgáltatási kötelezettségnek.
(3) Az előirányzat-módosításokról, valamint az előirányzat-átcsoportosításokról a GF és a KF adatot szolgáltat az ISZFO
részére. Az Áhsz. 14. melléklet 1–2. pontjában előírt tartalommal a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében
a GF, a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF előirányzat-nyilvántartást vezet, melyet havonta egyeztet
az  ISZFO-val. A  KF a  kormányzati és fejezeti hatáskörű előirányzat-módosításokról, -átcsoportosításokról
hatáskörönkénti és egységes rovatrend szerinti bontásban vezeti az előirányzat-módosítások analitikus nyilvántartását,
melyet havonta egyeztet a GF-fel.
(4) Az Igazgatás maradvány elszámolását a GF állítja össze, amelyhez a Szakmai Programok költségvetésére vonatkozó
javaslatot a KF készíti el, és küldi meg a GF részére.
(5) Az  Igazgatás felülvizsgált és jóváhagyott előirányzat-maradvány felhasználásából adódó intézményi hatáskörű
előirányzat-módosításokat a GF vezetője engedélyezi.
(6) A  miniszter a  jelen utasításban átadott hatáskörök gyakorlását bármikor – indokolás nélkül – magához vonhatja,
és közvetlenül gyakorolhatja.
(7) Az Ávr. 5. melléklete szerinti tartozásállományra vonatkozó adatszolgáltatásnak – a Szakmai Programok költségvetése
tekintetében a KF javaslata alapján – a GF tesz eleget.
(8) Az Ávr. 122. § (1) bekezdése szerinti likviditási tervet – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF javaslata
alapján – a GF készíti el, és eleget tesz az adatszolgáltatási kötelezettségnek.
16. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és
a döntési eljárásokról szóló 16/2014. (IV. 14.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1405/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0011 azonosító számú („Vízkészlet gazdálkodási projekt előkészítése a Duna–Tisza közi hátság vízhiányos ökológiai állapotának javítása érdekében”című) előkészítési projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-7.9.0/12-2013-0011 azonosító számú, a „Vízkészlet gazdálkodási projekt
előkészítése a  Duna–Tisza közi hátság vízhiányos ökológiai állapotának javítása érdekében” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű előkészítési projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
171/2011. (IX. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Dr. K. I. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. szeptember 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a bírók teljes körű, az ítéletek tartalmára is kiterjedő ítélkezési tevékenységével összefüggő
személyes felelősségét visszaállítsák, és azt a bírói szervezettől független eljárási és szervezeti keretek között bírálják el?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 50. § (3) bekezdése
kimondja, hogy „A bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak alárendelve”.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés a bíró feladatának ellátásával kapcsolatban
olyan súlyos szankciót helyez kilátásba, mely alapvetően összeegyeztethetetlen az Alkotmányban foglalt bírói
függetlenség elvével.
Az Alkotmánybíróság több határozatában [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] vizsgálta a választópolgárok által benyújtott,
alkotmánymódosításra irányuló népszavazási kezdeményezés alkotmányossági kérdéseit. A hivatkozott
határozatokban az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként arra az álláspontra jutott, hogy az
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében leírtak szerint
történhet, az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a kérdés ebben a megfogalmazásban nem tesz eleget az
egyértelműség fenti követelményének. Sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem derül ki ugyanis, hogy
milyen elvek, követelmények, szabályok és feltételek mellett tennék lehetővé a személyes felelősség visszaállítását.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy mi értendő az „ítéletek tartalmára is kiterjedő” kifejezés alatt.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv.
10. § b) és c) pontjai értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 50. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
99/2011. (V. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Dai Bingguo-nak, a Kínai Népköztársaság elnöke külpolitikai főtanácsadójának, államtanácsosnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. május 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
417/2015. (X. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Szecskó Józsefet 2015. október 13-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. október 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök