type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2014. (II. 3.) Korm. rendelete a felszámolási eljárásban az adós vagyontárgyainak elektronikus értékesítéséről.
A Kormány
a 31. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az 1–9. alcím tekintetében a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (3) bekezdésében,
a 29. § tekintetében a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 30. § tekintetében a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (1) bekezdés b) pontjában,
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a következőket rendeli el:
1. A világhálón elérhető elektronikus értékesítési rendszer alkalmazása
1. § Az adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi
XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 49/E–49/G.  §-ában meghatározott szabályok alapján létrehozott,
a világhálón elérhető elektronikus értékesítési rendszert (a továbbiakban: EÉR) 2015. január 1-jétől kell alkalmazni,
mindazon esetekben, amikor a  Cstv. 49.  § (1)  bekezdése értelmében a  nyilvános értékesítés kötelező, kivéve
az értékpapíroknak a felszámolási eljárásban az adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére vonatkozó részletes
szabályokról, továbbá a  felszámolás számviteli feladatairól szóló 225/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 237/2009. (X. 20.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ért. Korm. r.) 4.  § (6)  bekezdése szerinti módon történő
értékesítését.
2. Az EÉR létrehozása, működtetése 2. § (1) Az EÉR létrehozására, működtetésére és üzemeltetésére a Kormány a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalt jelöli ki
(a továbbiakban: működtető).
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti fejlesztés megvalósításával és a  működtetéssel összefüggésben kiírt közbeszerzési
eljárásokban a  bíráló bizottságba be kell vonni a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet és az  elektronikus ügyintézési
felügyelet képviselőjét is.
3. § (1) Az  EÉR-t a  sikeres tesztüzem befejezését követően a  működtetőnek auditáltatnia kell annak igazolására, hogy
az  megfelel a  jogszabályban és a  működtetéssel összefüggésben hozott szabályzatokban meghatározott
feltételeknek, továbbá a  rendszer megbízhatóan, ellenőrizhetően működik, és a  díjszabások nem tartalmaznak
indokolatlan költségelemeket.
(2) Az  EÉR a  sikeres auditálást követően helyezhető üzembe. Az  EÉR internetes honlapjának elérhetőségéről
a  működtető közleményt tesz közzé a  Cégközlönyben és a  honlapján. Az  EÉR internetes honlapjának
elérhetőségéről az igazságügyért felelős miniszter honlapján is tájékoztatást kell közzétenni.
(3) Az auditálást legalább kétévenként újra el kell végeztetni, és ezen időtartamon belül abban az esetben is, ha olyan
körülmény jut a  működtető tudomására, amely alapján fennáll a  veszélye annak, hogy az  (1)  bekezdés és a  4.  §
szerinti követelmények nem teljesülnek a működtetés során.
(4) Az  auditáló szervezetet a  működtető választja ki, és viseli az  auditálással összefüggő költségeket. Az  auditáló
szervezet kiválasztásánál ki kell kérni az állami adóhatóság és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet véleményét is.
3. Az EÉR üzemeltetésére vonatkozó követelmények 4. § (1) Az üzemeltetés során biztosítani kell az EÉR adatainak megőrzését és biztonságos kezelését, a nem nyilvános adatok
védelmét, a  titokvédelemmel összefüggő kötelezettségek teljesítését. Biztonságcentrikus rendszerüzemeltetési
feltételeket kell kialakítani és folyamatosan biztosítani, a  biztonsági kockázatot jelentő üzemeltetési hibákat
haladéktalanul ki kell javítani, az üzemeltetési hibából adódó károkat fel kell mérni, és gondoskodni kell a jogszerű
állapot helyreállításáról.
(2) A  fizikai és adminisztratív biztonsági rendszer kiépítését, a  rendszerüzemeltetés főbb biztonsági feltételeit és
követelményeit, az  adatállományok vészhelyzetben történő mentését szabályzatba kell foglalni, amelyről ki
kell kérni a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet és az  igazságügyért felelős miniszter véleményét is. Az  üzemeltetési
szabályzat kötelező tartalmi elemeit és az üzemeltető által készítendő egyéb belső szabályzatok körét az 1. melléklet
tartalmazza.
(3) Az üzemeltetés során a rendszergazdai feladatokat ellátó (annak helyettese) és az informatikai biztonságért felelős
nem lehet ugyanaz a  személy, és nem lehetnek egymásnak a  Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozói.
Ezeknek a személyeknek a kinevezése előtt ki kell kérni a Nemzeti Biztonsági Felügyelet véleményét.
4. Az EÉR felhasználóira vonatkozó szabályok 5. § (1) Az EÉR felhasználói
a) a  felszámolási eljárásokban értékesítési feladatokat ellátó felszámoló szervezetek (a  továbbiakban:
értékesítő),
b) a  nyilvános értékesítési eljárásban (árverés vagy értékesítési pályázat) részt vevő licitálók vagy pályázók
(a továbbiakban együtt: licitáló),
c) azok a  személyek vagy szervezetek, amelyek az  értékesítési rendszer működésének és az  ajánlatoknak
a  megismerése érdekében az  EÉR honlapjára belépnek, de nem regisztráltatták magukat licitálóként
(a továbbiakban: betekintő),
d) az értékesítési pályázat felbontásában közreműködő közjegyzők,
e) azok a  szervezetek, amelyek az  EÉR-ben rögzített adatok és dokumentumok hatósági és bírósági
ellenőrzésére jogosultak (a továbbiakban: ellenőrzésre jogosult szervezetek).
 (2) Az értékesítőként történő belépés lehetőségét a működtetőnek biztosítania kell
a) minden, a felszámolók névjegyzékébe bejegyzett,
b) a felszámolók névjegyzékéről szóló 114/2006. (V. 12.) Korm. rendelet 1. §-a szerinti, valamint
c) a Cstv. 27/A. § (6) bekezdése alapján a folyamatban lévő felszámolási eljárásokban még közreműködő
felszámoló szervezet számára.
(3) Amennyiben az  értékesítő az  EÉR értékesítők jegyzékéből törlésre kerül, a  működtető erről haladéktalanul
elektronikus értesítést küld a felszámoló szervezet hatósági nyilvántartását ellátó szervnek.
6. § (1) Az  EÉR létrehozásához, fenntartásához, továbbfejlesztéséhez, auditálásához és állami ellenőrzéséhez szükséges
kiadások fedezetének megteremtése érdekében
a) az értékesítők havonta
aa) rendszerhasználati felhasználói alapdíjat és
ab) tárhelyhasználat-arányos használati díjat,
b) a nyertes licitálók a nettó vételár 1%-át mint jutalékot
kötelesek fizetni a működtető részére.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti díjakba beépülő költségelemeket és a  díjak összegét a  működtető
az  igazságügyért felelős miniszter és az  államháztartásért felelős miniszter véleményének figyelembe vételével
állapítja meg, és közzéteszi a  Felhasználói Szabályzat értékesítői fejezetében. A  díjak emelésére a  költségek
emelkedése esetén kerülhet sor, az  említett miniszterek egyetértésével. A  díjak változását azok bevezetése előtt
legalább 30 nappal közzé kell tenni.
(3) A licitáló a licitálók nyilvántartásába történő első felvétele alkalmával 7000 Ft regisztrációs díjat fizet.
 (4) Az (1) és (3) bekezdésben említett díjakat az EÉR honlapján közzé kell tenni. Ezeket a bevételeket kizárólag az EÉR
fejlesztésére és a  működtetésével összefüggő kiadásokra (ideértve az  auditálást, a  rendszer továbbfejlesztését,
az  archiválást, a  működtetés ellenőrzését, a  felhasználók oktatását, valamint az  üzemeltetés személyi és dologi
kiadásait is) lehet fordítani.
7. § (1) Az EÉR működtetője Felhasználói Szabályzatot alkot, amelyet az EÉR honlapján közzé kell tenni, legalább 30 nappal
az  EÉR működésének megkezdését megelőzően. A  Felhasználói Szabályzat elkészítésekor és módosításakor ki
kell kérni az  Országos Bírósági Hivatal, az  igazságügyért felelős miniszter, az  államháztartásért felelős miniszter,
a Magyar Országos Közjegyzői Kamara, továbbá a  felszámolók és vagyonfelügyelők országos érdekképviseletének
véleményét. A Felhasználói Szabályzat módosítását legalább 30 nappal az alkalmazása előtt kell közzétenni.
(2) A Felhasználói Szabályzat kötelező tartalmi elemei:
a) tájékoztató az  EÉR által az  értékesítők, továbbá a  licitálók számára nyújtott szolgáltatásokról és az  egyes
szolgáltatások igénybevételének módjáról,
b) a licitálók jegyzékébe történő felvételi eljárása tekintetében
ba) a bejegyzéshez szükséges adatok igazolása,
bb) nyilatkozat az adatok kezeléséhez való hozzájárulásról,
bc) a  6.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti jutalék és 6.  § (3)  bekezdés szerinti regisztrációs díj
megfizetésének módja,
bd) a felhasználói azonosítók képzésének módja (felhasználói név, jelszó, egyedi azonosító),
c) a  licitálók jegyzékéből történő törlés tekintetében a  törlés esetei (kérelemre, vagy a  jogszabályban
meghatározott esetekben enélkül is),
d) a licitálók jegyzékében szereplő adatok megváltoztatása tekintetében
da) a ba) és a bd) alpontban foglaltak,
db) a jelszó elvesztése esetén követendő eljárás,
e) licitálók felhasználói neve képzésének és jelszavuk aktiválásának módja,
f ) tájékoztatás a  licitálók adatainak kezeléséről (adatok köre, kezelésük időtartama, adatok továbbítása,
adatkezelő),
g) a betekintők számára az EÉR által ingyenesen biztosított szolgáltatások köre és igénybe vételének módja,
h) az értékesítők jegyzékébe történő felvételi eljárása tekintetében
ha) a bejegyzéshez szükséges adatok igazolása,
hb) az  értékesítők által belépni jogosult személyek körének meghatározása, meghatalmazásuk
igazolása, aláíró kártyával történő belépésük módja,
hc) nyilatkozat az adatok kezeléséhez való hozzájárulásról,
hd) a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti díjak megfizetésének módja,
he) a felhasználói azonosítók képzésének módja (felhasználói név, jelszó, egyedi azonosító),
i) az  értékesítők jegyzékéből történő törlés tekintetében a  törlés esetei (kérelemre, vagy a  jogszabályban
meghatározott esetekben enélkül is),
j) az értékesítők jegyzékében szereplő adatok megváltoztatása tekintetében
ja) a ha) és a he) alpontban foglaltak,
jb) a jelszó elvesztése esetén követendő eljárás,
k) az értékesítők felhasználói neve képzésének és jelszavuk aktiválásának módja,
l) az értékesítőnek a rendszer használatával összefüggő jogosultságai és kötelezettségei,
m) tájékoztatás az  értékesítők adatainak kezeléséről (adatok köre, kezelésük időtartama, adatok továbbítása,
adatkezelő),
n) az  értékesítők, továbbá a  licitálók rendelkezésére álló technikai segítségnyújtó szolgáltatás (Help Desk)
tartalma, elérési módja,
o) a honlap oldalfrissítés beállításának módja,
p) az EÉR üzemszerű karbantartási idejéről és az erről szóló tájékoztatásról szóló tájékoztatás formája,
q) az  EÉR esetleges üzemzavaráról szóló tájékoztatás formája, amely tájékoztatást haladéktalanul közzé kell
tenni a működtető honlapján is. 8. § (1) A  licitálók és a  betekintők számára az  EÉR Felhasználói Szabályzata legalább a  következő szolgáltatásokat köteles
ingyenesen lehetővé tenni:
a) Felhasználói Szabályzat vevőkre vonatkozó fejezetének megtekintése,
b) általános rendszerüzenetek megtekintése,
c) betekintés az értékesítési hirdetmények nyilvántartásába és az archivált nyilvántartásba,
d) nyilvános licitnaplók megtekintése,
e) technikai segítségnyújtás (Help desk szolgáltatás),
f ) ügyfélszolgálat az értékesítési rendszerrel és annak továbbfejlesztésével összefüggő javaslatok megtételére.
(2) Az értékesítők számára az EÉR Felhasználói Szabályzata legalább a következő szolgáltatásokat köteles ingyenesen
lehetővé tenni:
a) Felhasználói Szabályzat megtekintése,
b) általános rendszerüzenetek megtekintése,
c) betekintés az értékesítési hirdetmények nyilvántartásába és az archivált nyilvántartásba,
d) licitnaplók megtekintése,
e) technikai segítségnyújtás (Help desk szolgáltatás),
f ) ügyfélszolgálat az értékesítési rendszerrel és annak továbbfejlesztésével összefüggő javaslatok megtételére,
g) a rendszergazda szolgáltatások,
h) az  értékesítési hirdetmények, közlemények, azok mellékletei feltöltésével, az  adatok karbantartásával
kapcsolatos szolgáltatások,
i) archiválási szolgáltatások. (3) A  felszámoló szervezetekkel kapcsolatos hatósági és bírósági ellenőrzési jogkörére tekintettel az  EÉR Felhasználói
Szabályzata az  ellenőrzésre jogosult szervezetek számára legalább a  következő szolgáltatást köteles ingyenesen
lehetővé tenni:
a) betekintés az  értékesítési hirdetmények nyilvántartásába, az  archivált nyilvántartásokba, illetve
eseménytárakba,
b) a  teljes licitnaplókhoz, az  értékesítési eljárással kapcsolatos adatokhoz, dokumentumok, értékesítési
tájékoztatókhoz, valamint adásvételi szerződésekre vonatkozó adatokhoz történő hozzáférés,
c) a licitáló által az azonosítása érdekében megadott adatok megismerhetősége.
5. Az értékesítő elektronikus értékesítéssel összefüggő feladatai és eljárása
9. § Az EÉR-en történő értékesítés rendjére a Cstv.-ben, továbbá az Ért. Korm. r.-ben foglaltakat az e rendeletben foglalt
sajátos rendelkezésekkel, eltérésekkel és kiegészítésekkel kell alkalmazni.
10. § (1) Az EÉR-en a következő értékesítési hirdetmények tehetők közzé magyar nyelven, továbbá – az értékesítő döntésétől
függően, szakfordításban – idegen nyelven is:
a) felszámolás alatt lévő adósok vagyona egészének vagy telephelyük eszközei összességének értékesítése,
b) üzletrészek értékesítése,
c) ingatlanok értékesítése,
d) ingóságok (termelőeszközök, járművek, berendezések, nagyobb értékű készletek, állatállomány) értékesítése,
e) követelések értékesítése,
f ) kis értékű (1 millió forint alatti becsértékű) készletek, termény, állatállomány és egyéb ingóságok értékesítése.
(2) Az  (1)  bekezdés d) és f )  pont szerinti ingóságok értékesítése akkor is lebonyolítható az  EÉR-en keresztül, ha azok
gyorsan romló, vagy különleges kezelést igénylő jellegére, illetőleg azok csekély értékére tekintettel a  Cstv. nem
teszi kötelezővé a nyilvános árverést vagy pályázatot.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti vagyoni körre az  EÉR-en közzétett értékesítési hirdetményben az  értékesítő – a  12.  §
(1)  bekezdésben foglaltak szerint – rövidebb határidőt határozhat meg a  vételi, illetve pályázati ajánlatok
megtételére, az adásvételi szerződés megkötésére, a vételár megfizetésére, és a megvásárolt ingóságok vevő általi
átvételére és elszállítására.
(4) A betekintőket és a  licitálókat – az  (1) bekezdés szerinti vagyoncsoportokban és azokon belül – tartalmi ismérvek
alapján történő szűréseket végző segédprogram segíti, így különösen a  vagyontárgyak elnevezésére, típusára,
az  ingatlanok földrajzi elhelyezkedésére, jellemzőire, továbbá a  meghirdetési árra vonatkozó keresés támogatása
érdekében.
(5) Az  EÉR-ben a  Cégközlönyben – a  Cstv. 49/A.  § (1)  bekezdés szerinti módon közzétett – értékesítési hirdetmény
szövege kerül közzétételre, legkésőbb a  Cégközlönyben történő közzétételt követő munkanap 24 óráig.
A hirdetmény szövegét a Cégközlöny kiadója juttatja el a működtetőhez.
(6) Az értékesítéssel kapcsolatban minden más információt is az EÉR-en kell közzétenni.
11. § (1) Az értékesítőnek a rendszerbe való belépésekor az elektronikus azonosító kártyáját kell használnia.
 (2) Az  értékesítő nem jogosult a  számítógépes rendszerben a  más értékesítő eljárásaival kapcsolatos adatokhoz,
dokumentumokhoz való hozzáférésre. 12. § (1) Az  értékesítési hirdetményben a  licitálásra, illetve az  értékesítési pályázat benyújtására olyan határidőt kell
az  értékesítőnek meghatároznia, ami az  értékesítésre kerülő vagyontárgyak tekintetében elegendő időt biztosít
a  hirdetmény és annak mellékletei megismerésére, a  (4)  bekezdés szerinti részletes értékesítési tájékoztató és
a vagyontárgy (vagyontárgyak, üzleti létesítmény) megtekintésének biztosítására. A határidő 15 napnál csak a 10. §
(2) bekezdés szerint vagyontárgyak esetén lehet rövidebb, de ekkor sem lehet kevesebb 5 munkanapnál.
(2) A  hirdetményben a  részletes értékesítési feltételek között tájékoztatást kell adni az  esetleges részletfizetési
feltételekről és a vételár megfizetésére nyitva álló határidőről is.
(3) Az értékesítési hirdetményhez csatolva – a betekintők és a licitálók számára – az értékesítő az értékesítendő vagyoni
elemekről, azok jellemzőiről egy összefoglaló jellegű értékesítési tájékoztatót (tender füzetet) is közzétesz, és ehhez
képeket társíthat, továbbá tájékoztatást ad az  értékesítendő vagyon megtekintésének módjáról. Az  értékesítési
tájékoztatót a  felszámoló – a  könnyebb áttekinthetőség érdekében – egységesített formában, formanyomtatvány
alkalmazásával is elkészítheti.
(4) A  nagy értékű, sok vagyonelemet tartalmazó cégvagyon értékesítése esetén az  értékesítési hirdetményben
közzétett ismertetés és a  (3)  bekezdésben említett értékesítési tájékoztatóban felsoroltakat tovább részletező,
részletes értékesítési tájékoztató (részletes tenderfüzet) is feltöltésre kerülhet az EÉR-ben, amelynek megtekintését
és letöltését költségtérítéshez kötheti a felszámoló. A licitálói részvételt azonban nem lehet a részletes tenderfüzet
igényléséhez kötni, a pályázat vagy licit a részletes tenderfüzet megrendelése vagy igénylése nélkül is érvényesen
benyújtható.
(5) Ha az értékesítési forma pályázat, meg kell határozni a részletes pályázati feltételeket is, így különösen:
a) hogy a licitálónak a vételárfizetésen kívül milyen kötelezettségek átvállalására vagy teljesítésére kell ajánlatot
tennie, és ezt milyen részszempontokkal teheti,
b) annak meghatározását, hogy a vételár összegét, megfizetésének ütemezését és az egyéb részszempontokat
az értékesítő milyen súlyozással értékeli,
c) annak meghatározását, hogy az  értékesítő az  érvényes pályázatok közül milyen módszerrel választja ki
az összességében legkedvezőbb ajánlatot tartalmazó nyertes pályázatot. 13. § (1) Az  értékesítő köteles elvégezni az  EÉR-be bejelentkező licitáló által az  azonosítása érdekében megadott adatok
formai ellenőrzését annak érdekében, hogy ne vegyen részt a licitálásban az értékesítésből jogszabály alapján kizárt
személy vagy szervezet [ideértve azt is, akinek kizárására a  korábbi értékesítési eljárás során történt mulasztása
miatt került sor a  Cstv. 49/B.  § (5)  bekezdése alapján, továbbá az  sem, akiről megállapításra került, hogy valótlan
adatok vagy hamisított, illetve érvénytelen dokumentumok megadásával vagy más módon az eljárás eredményét
csalárd módon próbálta befolyásolni, vagy a Cstv. 49/G. § (3) bekezdése alapján nem vehet részt az értékesítésben].
(2) Ha az  (1)  bekezdés alapján a  licitáló részvételének nincs akadálya, az  értékesítő a  részvétele engedélyezésére
vonatkozó elektronikus üzenetet küld.
(3) A  Cstv. és az  Ért. Korm. r. szerinti árverési előleg, illetőleg a  pályázati biztosíték befizetését az  értékesítő ellenőrzi.
A  befizetések és a  szabályzatokban előírt feltételek szabályszerű teljesülésének megtörténte esetén az  értékesítő
az árverésen vagy pályázaton való részvétel végleges engedélyezésére vonatkozóan elektronikus üzenetet küld.
(4) A  nem engedélyezett licitáló részére az  értékesítő haladéktalanul visszautalja az  általa befizetett árverési előleget
vagy pályázati biztosítékot.
14. § (1) Az  értékesítő az  árverés, illetve a  pályázat ajánlattételi határidejének lejártakor megtekinti és ellenőrzi a  teljes
licitnaplót annak megállapítása céljából, hogy szabályszerű volt-e az elektronikus értékesítés, és hogy melyek voltak
az érvényes vételi ajánlatok, melyik lett a nyertes ajánlat, illetve kell-e második értékesítési fordulót tartani.
(2) Az  értékesítő az  elektronikus értékesítés érvényességének és eredményességének megállapításáról vagy pedig
érvénytelenné, illetőleg eredménytelenné nyilvánításáról közleményt tesz közzé az  EÉR internetes felületén.
Az  értékesítés érvénytelenné vagy eredménytelenné nyilvánítása esetén meg kell jelölni ennek indokát is.
Az  érvényes és eredményes elektronikus értékesítés esetén a  közlemény tartalmazza a  nyertes ajánlat összegét,
a nyertes ajánlattevő azonosító számát, a szerződéskötés dátumát, továbbá azt a tényt, hogy a szerződés a nyertes
ajánlattevővel kerül megkötésre, vagy elővásárlási jog jogosultjának megkeresése szükséges. Az eredménytelenné
nyilvánított értékesítés esetén a  közlemény tájékoztatást adhat arról, hogy sor kerülhet-e – a  Cstv. 49/A.  §
(5) bekezdése vagy 49/B. § (7) bekezdése alapján – a zálogjogosult hitelező részére történő értékesítésre.
(3) Az érvényes, de a Cstv. 49/A. § (4) bekezdése értelmében ártárgyalást igénylő esetekben az elektronikus értékesítési
rendszerben egy második értékesítési fordulót kell meghirdetni. Az erről szóló közleményben az értékesítő utal arra
is, hogy az előző értékesítési hirdetmény során megtett érvényes ajánlatok érvényben maradnak, és a második és
minden további értékesítési fordulóra a megelőző értékesítési hirdetmény ügyszámán kerül sor. A Cstv. 49/A. §-át
és az Ért. Korm. r. 4. § (4) bekezdésének szabályait az elektronikus értékesítésben azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy közjegyző igénybevételére nem kerül sor.
(4) Az Ért. Korm. r. 4. § (1) bekezdése szerinti, az önálló termelő egységként vagy az adós vagyontárgyai összességének
értékesítésére irányuló eljárás esetén, ha nem érkezett a  pályázati feltételeknek megfelelő, érvényes ajánlat,
az  értékesítés eredménytelenné nyilvánításáról szóló közleményben utalni kell arra is, hogy az  egyes vagyoni
elemekre, vagyontárgyakra vonatkozóan egy külön értékesítési hirdetménynél lehet majd ajánlatot tenni.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti közleményt az értékesítőnek legalább 90 napig elérhetőként kell tartania az internetes
felületen, ezt követően a közleményt az értékesítő az adott eljárás archivált eseménytárába helyezi át.
(6) Az archivált eseménytár-állomány felszámolási eljárásonként külön-külön tartalmazza az értékesítési eseményeket
és a  kapcsolódó dokumentumokat. Az  értékesítőnek az  eredményesen és eredménytelenül lezárt, a  visszavont
és az  érvénytelen értékesítési eljárások archivált eseménytárba helyezett adatállományát az  EÉR működtetővel
archiváltatnia kell. Ezt az  archivált állományt a  működtető még 5 évig megőrzi visszatölthető formában, továbbá
ezt követően is, ha értesítést kap arról, hogy az  értékesítési eljárással összefüggő hatósági vagy bírósági eljárás
van folyamatban. Ez  utóbbi esetben az  archivált állományt ezeknek az  eljárásoknak a  jogerős befejezéséig kell
megőriznie. A működtető az archivált állományból – az archivált állományba helyezéstől számított 10 évig – köteles
megőrizni az értékesítési hirdetményt, az értékesítést lezáró hirdetményt és a törlésre vonatkozó utasítást.
15. § (1) Az elektronikus értékesítést az értékesítő akkor nyilvánítja érvénytelenné, ha
a) az értékesítés nem felelt meg a jogszabályi feltételeknek (ide értve azt is, ha az EÉR üzemeltetési folyamatok
nem feleltek meg az  e  rendelet szerinti eljárásrendnek, vagy nem biztosították a  titkosítást, illetve ha
a titkosítás sérült),
b) az értékesítéssel összefüggésben illetéktelenek információkat szereztek, és ezzel az értékesítés eredményét
befolyásolhatták,
c) jogosulatlan hozzáférés vagy adatmódosítás történt, és ez az értékesítés eredményét befolyásolhatta,
d) vevőként kizárt személy vagy szervezet szerezne tulajdont.
(2) Az érvénytelenné vagy eredménytelenné nyilvánítás esetén az értékesítő megteszi az intézkedéseket a megismételt
értékesítésre, az  újabb értékesítési hirdetményt az  előző hirdetmény ügyszámán teszi közzé. Nem kell újabb
értékesítési hirdetményt közzétenni a  Cstv. 49/A.  § (5)  bekezdése és 49/B.  § (7)  bekezdése szerinti esetekben, ha
a zálogjogosult részére, becsértéken történik az értékesítés.
(3) Az  EÉR honlapján a  már lezárt értékesítésre vonatkozó nyilvános adatok, az  eljárást rögzítő dokumentumok
és az  elektronikus üzenetek nyilvános elérhetőségét a  működtető – a  lezárt értékesítések listájában – még 90
napig biztosítja, és a  honlapról az  értékesítés lezárását követő 91. napon helyezi át az  archiválási szabályzatnak
megfelelően az archivált eseménytárba.
6. A licitálók jogai és kötelezettségei az elektronikus értékesítés során
16. § (1) A  licitáló az  értékesítésben személyesen, vagy törvényes képviselője, illetőleg a  polgári perrendtartásról szóló
törvény szerinti meghatalmazottja útján vehet részt. A meghatalmazást az értékesítőnél minden önálló értékesítési
eljárásban igazolni kell.
(2) A licitálóként történő részvétel feltétele a regisztráció során a Felhasználói Szabályzat elfogadása és az értékesítéssel,
valamint az  elektronikus árveréssel összefüggő jogszabályi feltételek tudomásul vétele. A  licitálónak az  első
bejelentkezésekor meg kell adnia az értékesítő számára az azonosítására szolgáló, következő adatokat:
a) magánszemély licitáló esetében: név, állampolgárság, lakóhely, anyja neve, személyazonosító okmányának
neve és száma, levelezési címe, adóazonosító jele, esetleges általános forgalmi adó alanyiság, elektronikus
elérhetősége (jelszóval védett, kizárólag a  vevő által használt e-mail cím), – képviselő, illetve állandó
meghatalmazott esetén – az  említett személy (szervezet) neve, lakóhelye (székhelye), anyja neve,
személyazonosító okmányának neve és száma, levelezési címe, elektronikus elérhetősége,
b) szervezeti formában résztvevő licitáló esetében: név, a  szervezet bírósági (hatósági, köztestületi)
bejegyzésének száma, adószám, általános forgalmi adó alanyiság ténye, székhely, levelezési cím,
képviselőjének neve, a képviselő személyazonosító okmányának neve és száma, levelezési címe, elektronikus
elérhetősége (jelszóval védett, kizárólag a vevő által használt e-mail cím).
(3) A  licitáló az  első bejelentkezésekor az  értékesítő számára kitölti az  elektronikus űrlapot az  adatairól. A  licitálónak
a (2) bekezdésben meghatározott adatok valódiságáról is nyilatkoznia kell, vállalnia kell továbbá, hogy az adataiban
bekövetkező változást haladéktalanul bejelenti. Ha az  adatváltozást jogi személy legfőbb szervének döntése
keletkezteti, akkor az  EÉR számára is ekkor keletkezik az  értesítési kötelezettség. A  (2)  bekezdés adatai alapján
a  licitálót az értékesítő felveszi a  licitálók elektronikus nyilvántartásába. Az adatváltozást és a nyilvántartásból való
törlést bármelyik értékesítőnél kezdeményezni lehet.
(4) A  licitálónak az  értékesítési rendszer számára – az  adott értékesítési eljáráson való részvétel céljából – jelszót is
meg kell adnia, ezzel léphet be a  rendszerbe és végezhet eljárási cselekményeket. A  jelszó megváltoztatható egy
értékesítési eljáráson belül is, de akkor a  vevőnek az  azonossága ismételt megállapítását biztosító adatokat ismét
meg kell adnia. A  licitálónak a  regisztrációs célú első bejelentkezésekor nyilatkoznia kell arról, hogy a  rendszer
a  regisztrációját a  későbbi licitálásokon való részvétel céljából megőrizze-e, vagy a  bejelentkezése csak az  adott
értékesítési eljáráson való részvétel céljából történt.
(5) A  licitáló a regisztrálásáról és az árverésben vagy az értékesítési pályázaton való részvételéről szóló engedélyezést
tartalmazó elektronikus értesítést követően vehet részt az  elektronikus értékesítésben. Ha később derül ki, hogy
részvételének jogi akadálya van, az  értékesítőtől elektronikus levélben kap értesítést arról, hogy kizárásra került,
megjelölve ennek okát is.
(6) A  licitáló az  értékesítési eljárás lezárását követően – érvényes és eredményes értékesítés esetén – elektronikus
értesítést kap arról, hogy nyertes lett-e vagy nem, illetve hogy sor kerül-e a  legjobb ajánlatot tevők között egy
második értékesítési fordulóra, illetve ártárgyalásra, és ha igen, az  ezzel kapcsolatos tudnivalókat. Amennyiben
a  licitáló nyertes lett, de van elővásárlásra jogosult, akkor ennek tényét is tartalmazza az elektronikus értesítés. Ha
az elővásárlási joggal rendelkezők egyike sem él ezzel a  jogával, a  felszámoló elektronikus értesítés mellett postai
úton is értesíti a nyertes licitálót a szerződéskötéssel és a vagyontárgy átvételével kapcsolatos tennivalóiról, a vételár
még hátralévő részének megfizetéséről, valamint a vevő esetleges mulasztásainak jogkövetkezményeiről.
7. A rendszerüzemeltetés feltételei, feladatai 17. § (1) Az EÉR üzemeltetését biztosító eszközparknak a működtető székhelyén vagy telephelyén (fióktelepén) kell lennie.
A rendszerkarbantartásra vonatkozó tájékoztatást legalább 30 nappal korábban az EÉR honlapján közzé kell tenni.
(2) A  működtető díjmentesen biztosítja az  értékesítők számára az  EÉR használatával összefüggő oktatást legkésőbb
a  tesztüzem előtt 30 nappal és a  tesztüzem alatt is, továbbá az  EÉR továbbfejlesztésekor, illetve az  új értékesítő
nyilvántartásba vételét megelőzően.
(3) A  működtető folyamatosan együttműködik az  értékesítőkkel és az  értékesítők szakmai szervezeteivel,
a  rendszergazdai feladatokat ellátó személyzet ügyfélszolgálatot tart fenn az  EÉR működésével kapcsolatos
problémák megszüntetésére, a hibák kijavítására, továbbá az EÉR működésével, fejlesztésével összefüggő javaslatok
fogadására.
(4) A  működtető együttműködik az  auditáló, illetve az  állami ellenőrző szervezetekkel, az  említett szervezetek
ellenőrzési tevékenységét tűrni köteles.
18. § (1) Az  EÉR fejlesztésével és az  informatikai alkalmazás üzemeltetésével megbízottak az  e  tevékenységük végzése
során tudomásukra jutott, az  informatikai alkalmazással és az  értékesítésekkel kapcsolatos adatok tekintetében
titoktartásra kötelesek. A titoktartási kötelezettség nem érinti az ellenőrzésre jogosított, az auditáló szervezetekkel
és a  bíróságokkal, hatóságokkal szemben fennálló együttműködési és tájékoztatási kötelezettséget. A  titoktartási
kötelezettség az  említett tevékenységgel összefüggő jogviszony megszűnését követően is fennmarad.
Az üzemeltetési feladatot ellátó személyeknek az adatvédelemre vonatkozó jogszabályok figyelembe vételével kell
az elektronikus értékesítési rendszerben nyilvántartott adatokat kezelniük.
(2) Az informatikai alkalmazás üzemszerű karbantartási idejéről, valamint az esetleges üzemzavarról az EÉR üzemeltető
az  EÉR honlapján előzetesen és a  karbantartás ideje alatt tájékoztatást ad. Ezekről az  eseményekről elektronikus
eseménynaplót vezet, amely tartalmazza az  esemény leírását, időpontját, időtartamát és megtett intézkedéseket.
Az eseménynaplót az auditáló szervezetnek és az állami ellenőrző szervezeteknek is be kell mutatni.
(3) Az  informatikai alkalmazásnak lehetővé kell tennie az  adatkeresési eredmények találati listájának, valamint
a rendszerüzeneteknek a megtekintését és kinyomtatását, valamint az eljárási cselekmények naplózását.
(4) A  működtetőnek biztosítania kell a  mentési és archiválási szabályzatban meghatározott eljárások elvégzését,
a mentett, archivált adatok helyreállítható módon történő tárolását, a 14. § (6) bekezdésben foglaltak szerint.
19. § A működtetőnek az  egyes felszámolási eljárásokkal kapcsolatban külön-külön kell az  értékesítő részére
a rendszerhasználati alapdíjat és a tárhely-használati díjakat kiszámítani, és arról a számlát kiállítani.
8. Az elektronikus licitálás és pályáztatás menete, az érvényes licitálás, illetve pályázat
20. § (1) Az  EÉR számítógépes programnak a  betekintők számára tájékoztatást kell adnia az  értékesítéssel, valamint
az elektronikus licitálással összefüggő jogszabályi feltételekről, és utalnia kell a betekintői felületről is elérhető, vevői
Felhasználói Szabályzat megismerésének és elfogadásának szükségességére.
(2) Az EÉR számítógépes program a bejelentkezett és nyilvántartásba vett licitáló számára egyedi azonosítót generál, és
erről elektronikus üzenettel tájékoztatja a licitálót és az értékesítőt. A licitálónak az egyedi azonosítót és a jelszavát
titkosan kell kezelnie. Az  egyedi azonosítót a  rendszer minden értékesítési eljárás során újra képezi. A  program
ezeket az adatokat a későbbi ellenőrizhetőség érdekében, az ahhoz szükséges ideig archiválja. A program lehetővé
teszi a  licitálóknak a  nekik is szóló rendszerüzenetek megtekintését, a  licitnapló megtekintését, kinyomtatását,
a többi licitáló adatainak megismerhetősége nélkül.
(3) A működtető az értékesítő részére nem teszi megismerhetővé a licitálók jelszavát. Az értékesítő a vevővel a licitálás
lezárásáig kizárólag az  értékesítési rendszeren keresztül érintkezik, ezeket a  levelezéseket a  rendszer rögzíti
(naplózza) és archiválja. A licitáló az árajánlatát (pályázatának tartalmát) az EÉR-en kívül, közvetlenül az értékesítővel
nem közölheti.
(4) Az  EÉR számítógépes program biztosítja, hogy az  értékesítő által közzétett értékesítési hirdetményt ne lehessen
módosítani, a  hirdetmény az  értékesítő által meghatározott nyilvánosságra hozatali időpont előtt ne legyen
a nyilvánosság számára megismerhető.
(5) A  számítógépes program lehetővé teszi az  értékesítő által engedélyezett licitálók számára a  licitálást, értékesítési
pályázat esetén pedig a  pályázatuk elektronikus úton történő benyújtását, fogadását, tárolását. Az  információk,
dokumentumok továbbítása során biztosítani kell az  adatvesztés nélküli, megváltoztathatatlan formában
történő továbbítást. A  nem nyilvános vagy titkos információk a  megismerésükre nem jogosítottak számára nem
lehetnek hozzáférhetőek. A  rendszernek el kell végeznie a  pályázatok, árverési licitek beérkeztetését, a  beérkezés
időpontjának rögzítését, az eljárási cselekmények megtörténtének naplózását.
21. § (1) Árveréses értékesítési forma esetén a  számítógépes program egy több szintű jogosultsághoz kötött licitnaplót
rögzít, amelynek legszűkebb adattartalmú változata a  nyilvános licitnapló és a  legrészletesebb adattartalmú
változata a  teljes licitnapló. A  nyilvános licitnapló tartalmazza a  licit megnyitásának és lezárásának időpontját,
az  összes regisztrált ajánlatot (ezen belül külön gyűjtve a  megtett érvényes ajánlatokat), az  ajánlattételek
beérkezésének időpontját, az  ajánlattevők egyedi azonosítójával (az ajánlattételek sorrendje szerint). A  nyilvános
licitnapló kinyomtatható.
(2) A  teljes licitnapló csak az  auditálásra, ellenőrzésre jogosult szervezet számára ismerhető meg, a  licitálás
határidejének leteltét követően. Az értékesítő jogosultságának megfelelő licitnapló az (1) bekezdésben foglaltakon
kívül az összes értékesítési eljárásban részt vevő licitáló azonosítását lehetővé tevő adatot tartalmazza, az értékesítő
számára megismerhető és kinyomtatható.
22. § (1) Az  elektronikus értékesítést működtető programnak úgy kell működnie, hogy biztosítsa az  árverezők
esélyegyenlőségét és annak megakadályozását, hogy a  benyújtott ajánlatok nem nyilvános tartalma
megismerhetővé váljon.
(2) A  licitálási határidő lejártát követően érkezett vagy az  értékesítő által megadott minimálárat (kikiáltási árat) el
nem érő ajánlatokat nem kell regisztrálni, a  regisztrálás visszautasításáról és ennek okáról licitálót a  rendszer egy
automatikus üzenettel értesíti, külön elektronikus levél küldésére ez okból nem kerül sor. Az üzenet tájékoztatást ad
arról, hogy az árajánlat nem minősül érvényes ajánlatnak, és megjelöli ennek okát.
(3) A  licitálásnál ötezer forintra kerekítve kell az  ajánlatokat megtenni. Az  aktuális legmagasabb ajánlatnál csak
magasabb összegű ajánlatot lehet tenni, a (4) bekezdésben meghatározott licitlépcső szabályai szerint.
(4) A  licitálható vételárösszeget a  számítógépes program – az  értékesítő által az  adott értékesítésre megszabott
licitlépcső szerint – automatikusan emeli. A  licitlépcső legkisebb és legnagyobb értéke a  legmagasabb érvényes
ajánlathoz képest
a) 1 millió forintig minimum 5 ezer, de maximum 30 ezer forint,
b) 1 000 000 forint és 5 millió forint között minimum 30 ezer, de maximum 50 ezer forint,
c) 5 000 000 forint és 20 millió forint között minimum 50 ezer, de maximum 200 ezer forint,
d) 20 000 000 forint és 200 millió forint között minimum 200 ezer, de maximum 500 ezer forint,
e) 200 000 000 forint és afelett minimum 500 ezer, de maximum 2 millió forint.
(5) Az adott értékesítésre vonatkozó licitlépcsőt – a (4) bekezdésben meghatározott keretek között – az értékesítő állítja
be a rendszer számára.
(6) A  licitáló a  megtett ajánlatát nem vonhatja vissza. A  rendszer nem teszi lehetővé, hogy a  licitálók egymással
kapcsolatba léphessenek vagy egymást azonosíthassák.
23. § (1) A  licitálók tevékenységének megkönnyítésére és kényelmessé tételére az EÉR a (2) bekezdés szerinti, automatikus,
levédett ajánlattal összefüggő informatikai támogatást is felajánlja, amit a  licitálónak nem kötelező elfogadnia, de
ha már elfogadta, akkor egy értékesítési eljáráson belül nem változtathatja meg.
(2) Az  automatikus, levédett ajánlat egy olyan licitálási módszer, amely informatikailag támogatja a  licitálót egy adott
elektronikus értékesítési eljárás során. Ehhez a  licitálónak a  rendszerüzemeltető számára – levédett ajánlatként –
meg kell adnia azt a  maximum összeget, amelyet hajlandó fizetni az  adott cégvagyonért vagy vagyontárgyért.
A  számítógépes rendszer a  licitáló nevében vételi ajánlatot generál, amely összeg megegyezik a  minimálárral,
illetőleg a licitlépcső értékével megnövelt aktuális árral. Ha ezt követően az érintett árverező ajánlatát felüllicitálják,
akkor a  rendszer automatikusan a  licitlépcső összegével növelt árajánlatot ad az  árverező nevében, de csak azon
összegig, amíg a megajánlandó összeg nem lenne nagyobb, mint az árverező által levédett ajánlatként megadott
összeg.
24. § (1) A  Cstv. 49/A.  § szerinti értékesítési pályázat esetén a  számítógépes rendszer formai vizsgálatot végez arra nézve,
hogy a pályázat határidőben érkezett-e, és az előírt mellékleteket csatolták-e. A mellékleteket szkennelt formában
kell csatolni.
(2) Az  elektronikus pályáztatáskor biztosítani kell a  pályázók esélyegyenlőségét, és annak megakadályozását,
hogy a  benyújtott pályázat nem nyilvános tartalma megismerhetővé váljon. A  pályázat tartalmát az  értékesítő
a pályázatbontásig nem ismerheti meg.
(3) A pályázati határidő lejártát követően érkezett vagy az értékesítő által megadott formai feltételeket nem teljesítő,
illetve az  előírt mellékleteket nem tartalmazó pályázati ajánlatok regisztrálását a  rendszer visszautasítja, erről és
ennek okáról a pályázót automatikus elektronikus üzenettel értesíti, külön elektronikus levél küldésére ez okból nem
kerül sor. Az üzenet tájékoztatást ad arról, hogy formai okokból a pályázat nem érvényes.
(4) A pályázati hirdetményben meghatározott pályázatbontásra közjegyző jelenlétében kerül sor. Az EÉR-t működtető
számítógépes programot úgy kell kialakítani, hogy a  pályázóként azonosított felhasználó által feltöltött pályázati
anyagok a  közjegyzőként azonosított felhasználó részére hozzáférhetőek legyenek. A  közjegyző a  rendszer
használatához a  hivatali minősített elektronikus aláírás készítésére rendszeresített tanúsítványát veszi igénybe.
A  pályázat értékeléséről a  közjegyző által készített jegyzőkönyvet az  értékesítő tölti fel az  adott értékesítés
dokumentumai közé az  EÉR-be. A  felszámoló az  általa kinyomtatott jegyzőkönyvet küldi meg a  hitelezői
választmánynak, illetve a hitelezők képviselőjének.
25. § (1) Ha az értékesítés árverés útján történik, és a licitálás lezárásának időpontját megelőző 10 percben érkezik érvényes
ajánlat, a  lezárást meg kell hosszabbítani mindaddig, amíg el nem telik 15 perc anélkül, hogy érvényes ajánlat
érkezne.
(2) Meghosszabbodik a  licitálásra rendelkezésre álló idő az  üzemzavar, illetve rendszerkarbantartás időtartamával is,
oly módon, hogy ha annak időtartama több mint 1 óra, vagy az üzemzavar a  licit lezárását megelőző 1 órán belül
keletkezik, akkor minimum 12 óra a  meghosszabbítás időtartama. Az  üzemzavarra és a  rendszerkarbantartásra
vonatkozó adatokat az  üzemeltetőnek meg kell őriznie, és arról az  értékesítőket is tájékoztatnia kell annak
érdekében, hogy minden értékesítő hitelt érdemlő módon meg tudja állapítani, hogy mikor zárult le a licitálás.
(3) Az  árverést az  nyeri, aki a  licit lezárása előtt a  legmagasabb összegű érvényes árajánlatot teszi. Az  értékesítőnek
az árverési hirdetményben kell közzétennie, hogy lehetővé teszi-e a vételár részletekben történő megfizetését, és ha
igen, milyen ütemezéssel.
26. § (1) Ha a  Cstv. 49/A.  § (4)  bekezdés szerinti pályázati ártárgyalás feltételei fennállnak, akkor a  pályázat nyertesének
azonnali megállapítása helyett az EÉR-nek az elektronikus ártárgyalás lebonyolítását is biztosítania kell oly módon,
hogy az EÉR a legmagasabb árajánlatot adó pályázót és az ettől legfeljebb 10%-al alacsonyabbat ajánló pályázókat
a  licitzárást követően értesíti az  elektronikus online ártárgyalási fordulóról, annak kezdő és záró időpontjáról, és
arról, hogy az eddigi legmagasabb érvényes árajánlatuk automatikusan részt vesz, és módjuk van az ártárgyalásra
megadott határidőn belül az  árajánlatukat emelni. A  licitlépcsőt az  elektronikus ártárgyalás során a  program
automatikusan a  felére csökkenti. A  licitáló az  árajánlatát (pályázatának tartalmát) közvetlenül az  értékesítővel
a  pályázati ártárgyalás esetén sem közölheti. Az  online ártárgyalás időtartalma az  5 órát nem haladhatja meg,
a megtett ajánlatokat a rendszer rögzíti (naplózza) és archiválja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  25.  § (1)  bekezdésben meghatározott licitálási szabályokat azzal az  eltéréssel
kell alkalmazni, hogy ha a  lezárás időpontját megelőző 5 percben érkezik érvényes ajánlat, a  lezárást meg kell
hosszabbítani mindaddig, amíg el nem telik 10 perc anélkül, hogy érvényes ajánlat érkezne. Üzemzavar esetén
az értékesítő elektronikus levél útján értesíti a résztvevőket, és új időpontot jelöl ki az elektronikus ártárgyalásra.
9. Szerződéskötés az EÉR szerinti értékesítés eredményeképpen 27. § (1) A nyertes licitálóval a felszámoló a szerződést akkor kötheti meg, ha az igazolja a 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
jutalék működtető részére történő megfizetését.
(2) Ha a  nyertes licitálónak felróható okból nem történik meg a  szerződéskötés, akkor a  felszámoló a  sorrendben
következő másodikkal köti meg a szerződést, amennyiben csak egyetlen sorrendben következő második licitáló van,
az ajánlata érvényes, és összege nem alacsonyabb, mint a korábbi nyertes ajánlat alatti licitlépcső szerinti összeg.
Árverés esetében csak akkor kerül azonosításra a második sorrendben licitáló az értékesítő számára, ha az első helyi
licitálóval való szerződéskötés meghiúsulása indoklással együtt rögzítésre kerül a rendszerben.
(3) A vevő – a Cstv. 49. § (4) bekezdése értelmében és az ott meghatározott kivételtől eltekintve – az adóssal szemben
beszámítási igényt nem érvényesíthet az elektronikus értékesítés során sem.
(4) A  felszámoló az  elektronikus értékesítés érvényességének és eredményességének megállapítását követően
a  nyertes ajánlatot bemutatja az  elővásárlási joggal rendelkezőknek, az  őket megillető sorrendben, annak
érdekében, hogy nyilatkozzanak: kívánnak-e élni elővásárlási jogukkal. A nyilatkozat tételére legalább 10 napot kell
biztosítani nekik, kivéve az 10. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti kis értékű vagyontárgyakra vonatkozó egyszerűsített
elektronikus értékesítési eljárást, amely esetekben legalább 5 napot kell biztosítani e  nyilatkozat megtételére
az elővásárlási jog jogosultjainak.
(5) Az  értékesítő az  árverés, vagy pályázat alapján a  licitálóval megkötött adásvételi szerződés szkennelt változatát
– az EÉR-ben való rögzítés céljából – a szerződés megkötésétől számított 10 napon belül elektronikus úton megküldi
a működtetőnek. Az adás-vételi szerződés a teljes licitnapló mellékleteként kerül rögzítésre az EÉR-ben.
10. Záró rendelkezések 28. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit a  2015. január 1-jét követően a  Cégközlönyben közzétett értékesítési hirdetmények
alapján lefolytatott elektronikus értékesítésekre kell alkalmazni. 29. § A felszámolók névjegyzékéről szóló 114/2006. (V. 12.) Korm. rendelet 5.  § (3)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(3) A névjegyzékből való törlésről, illetve a névjegyzékbe történő felvételről szóló jogerős határozatot a nyilvántartó
szerv elektronikus úton, haladéktalanul megküldi az Országos Bírósági Hivatalnak, továbbá eljuttatja a felszámolási
eljárásban az adós vagyontárgyainak elektronikus értékesítéséről szóló kormányrendeletben az értékesítési rendszer
működtetőjének. Az (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben azt is fel kell tüntetni, hogy az új névjegyzékbe vételre
a jogszabályi feltételek teljesítésének hiánya miatt vagy a keretszám miatt nem került sor.”
30. § (1) Az Ért. Korm. r. 4. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha az  adós törvényben meghatározott működési engedélyhez kötött tevékenységet folytat, a  pályázati
felhívás, árverési hirdetmény és a  pályázati dokumentáció szövegének tervezetét a  felszámoló előzetesen,
véleményezésre megküldi az engedélyező hatóság részére.”
(2) Az Ért. Korm. r.
a) 3.  § (3)  bekezdésében a  „vagyontárgyak megtekintésére szolgáló időpontokat” szövegrész helyébe
a  „vagyontárgyak megtekintésére szolgáló időpontokat vagy a  megtekintési idő felszámolóval történő
egyeztetésére vonatkozó figyelemfelhívást”,
b) 4. § (6) bekezdésében az „Az átruházható értékpapírt” szövegrész helyébe a „Ha az átruházható értékpapírt”
szöveg lép.
31. § A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet a következő 5/A. §-sal egészül ki:
„5/A.  § A  Hivatal – kormányrendeletben foglalt kijelölés alapján – ellátja a  felszámolási eljárásban az  adós
szervezetek vagyontárgyai elektronikus értékesítési rendszerének létrehozásával és működtetésével összefüggő
feladatokat.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
127/2019. (III. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Lencse Gábor Sándort 2019. március 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. február 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
62/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Beer Sándor Györgyöt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország abujai
nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarországnak a Benini Köztársaságban, a Kameruni Köztársaságban,
a Közép-afrikai Köztársaságban és a Gaboni Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2018. április 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1014/2016. (I. 20.) Korm. határozata a Mongólia részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a  segélynyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 25 millió USD keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával
Mongólia részére a Songino-i Biokombinát rekonstrukciójának finanszírozásához;
2. felhatalmazza a  külgazdasági ügyekért felelős minisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról Mongólia
Kormányát értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a  mongol féllel arról, hogy
a Magyarország Kormánya és a Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról
szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2011. (IV. 7.) KE határozata altábornagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés m) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter
előterjesztésére dr. Kovács Árpád altábornagy szolgálati viszonyát 2011. március 31-én megszüntetem és őt 2011.
április 1-jei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. március 25.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1196/2016. (IV. 13.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
298,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1.  Célelőirányzatok
alcím, 7. MK felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2017. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1383/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2016. előirányzatáról történő átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére 2500,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási
ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont
szakellátás jogcím előirányzatának javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2012. (III. 20.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 40. § (2) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára – Horváth József
dandártábornokot 2012. március 15-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem. Budapest, 2012. február 23.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1464/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a 2017. honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtásához szükséges költségvetési források átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  védelmi felkészítés 2017.  évi feladatainak végrehajtásához a  Magyarország 2017.  évi központi
költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen
bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés
előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcímen rendelkezésre álló
497,0 millió forint 1. melléklet szerinti felhasználásával;
2. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában, továbbá
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 41. §
(3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport,
1.  Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcím terhére az  ezen jogcímen rendelkezésre
álló 497,0 millió forintból a Kvtv. 1. melléklet
aa) I. Országgyűlés fejezet, 10. Közszolgálati médiaszolgáltatás támogatása cím, 1. Közszolgálati
hozzájárulás alcím javára 25,0 millió forint,
ab) VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 2,0 millió forint,
ac) XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára 3,0 millió forint, 12. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára 240,0 millió forint, 14. Nemzeti Közszolgálati
Egyetem cím javára 3,0 millió forint,
ad) XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 1. Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím javára
3,0 millió forint,
ae) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 1. Honvédelmi Minisztérium
igazgatása alcím javára 67,0 millió forint,
af ) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára 25,0 millió forint,
4.  Terrorelhárítási Központ cím javára 9,0 millió forint, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára
3,0 millió forint, 7. Rendőrség cím javára 20,0 millió forint, 8. Alkotmányvédelmi Hivatal cím javára
5,0  millió forint, 9. Nemzetbiztonsági Szakszolgálat cím javára 5,0 millió forint, 12. BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára 35,0 millió forint,
ag) XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Belgazdasági
feladatok alcím, 4. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján
jogcímcsoport javára 35,0 millió forint,
ah) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím
javára 9,0 millió forint,
ai) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím
javára 8,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
miniszterek
Határidő: azonnal b) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport,
2. Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása jogcím terhére az  ezen
jogcímen rendelkezésre álló 1200,0 millió forintból a Kvtv. 1. melléklet
ba) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 975,0 millió forint, bb) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. K-600 hírrendszer
működtetésére alcím javára 225,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a 3. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva helyettes államtitkár e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi
CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel az  Igazságügyi
Minisztériumban
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
dr. Borókainé dr. Vajdovits Évát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2014. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1202/2013. (IV. 11.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0001 azonosító számú („M44 autóút építése Kecskemét–Békéscsaba-nyugat csomópontok között” című) előkészítési projekt Közlekedés Operatív Programban történő akciótervi nevesítéséről és támogatási összeg növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. az 1. melléklet szerint a) elfogadja a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0001 azonosító számú, „M44 autóút építése Kecskemét–Békéscsabanyugat csomópontok között” című előkészítési projekt kiemelt projektként történő akciótervi nevesítését, és
b) jóváhagyja az a) alpont szerinti kiemelt projekt támogatási összegének megnövelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti kiemelt projekt támogatási szerződés módosításának – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Közlekedési Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök