text:
7/2010. (I. 19.) NFGM rendelete a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egyes fejezeti kezelésű előirányzatai kezeléséről és támogatásainak lebonyolításáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében, valamint a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük
támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 21. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás működési
rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont j) alpontjában és a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladatés hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A rendelet hatálya a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továb biak ban: Minisztérium) fejezetéhez tartozó
a) Kis- és középvállalkozói célelőirányzatra (a továb biak ban: KKC),
b) Nemzeti beruházás-ösztönzési vállalkozási célelőirányzatra (a továb biak ban: NBC), valamint
c) Védelmi és biztonsági ipar versenyképessége előirányzatra (a továb biak ban: VBI) terjed ki.
(2) A VBI-vel kapcsolatban kizárólag a 3. § (3) bekezdését, az 5. §-t, a 7. §-t, a 10–57. §-t, a 62. §-t, a 64–86. §-t, valamint
a 90–91. §-t kell alkalmazni. A VBI esetében a közreműködő szervezetekre vonatkozó feladatokat a Minisztérium végzi.
(3) A rendelet hatálya nem terjed ki a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről szóló 1999. évi CXXV. törvény 58. §-a,
a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 61. §-a, valamint a Magyar
Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény 57. § (3) és (4) bekezdése alapján az ország
gazdaságilag legkedvezőtlenebb helyzetben lévő megyéinek – Bács-Kiskun, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén,
Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád, Somogy, Szabolcs-Szatmár-Bereg felzárkóztatására szolgáló keretek felhasználására.
2. § (1) A 7–9. §, az 57–61. §, a 63. §, a 87–88. §, valamint a 91. § hatálya az előirányzat terhére tett valamennyi
kötelezettségvállalásra kiterjed.
(2) A 10–35. §, a 45–56. §, a 62. §, a 64–86. §, valamint a 90. § hatálya kizárólag a 7. § (3) bekezdésében meghatározott
támogatási célú kötelezettségvállalásra terjed ki.
(3) A 36–44. §, valamint a 62. § hatálya kizárólag a 7. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott pályázati úton nyújtott
támogatásra terjed ki.
3. § (1) A KKC a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továb biak ban:
KKV törvény) 7. § (2) bekezdése szerinti támogatási célokra használható fel.
(2) Az NBC a 4. § (2) bekezdés a)–c), e), g)–h), j)–l), n)–o) és q)–u) pontjai szerinti támogatási célokra használható fel.
(3) A VBI a 4. § (2) bekezdés a)–b) és j) pontjai szerinti támogatási célokra használható fel.
(4) A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatok az (1)–(3) bekezdésekben foglalt támogatási célokon túl felhasználhatóak
az előirányzatok működési költségeinek, valamint jogszabályban vagy a Kormány határozatában meghatározott célok
finanszírozására is.
(5) A KKC és az NBC esetében a Magyar Államkincstárnak (a továb biak ban: Kincstár) fizetendő számlavezetési és
rendelkezésre tartási díj az adott előirányzatot terheli.
(6) A Kormány által meghatározott gazdaságstratégiai célok meg valósításához az NBC tárgyévi kiadási előirányzatának
legfeljebb 3%-át el kell különíteni, amelynek felhasználásáról és odaítéléséről a nemzeti fejlesztési és gazdasági
miniszter (a továb biak ban: miniszter) dönt.
(7) A KKC és az NBC terhére a 7. § (3) bekezdésében meghatározott támogatási célú kötelezettségvállalás keretében
kizárólag visszafizetési kötelezettséggel nem járó – vissza nem térítendő – támogatás nyújtható.
4. § (1) A KKC felhasználható
a) a KKV törvény 7. § (2) bekezdésében,
b) a (2) bekezdés a) pontjában,
c) a (2) bekezdés p) pontjában és
d) a (2) bekezdés q) pontjában
meghatározott támogatási célokra.
(2) Az NBC és a VBI felhasználhatóak a következő támogatási célokra:
a) vállalkozások versenyképességének javítása,
b) vállalati beruházások támogatása, kiemelten technológiai korszerűsítés ösztönzése,
c) környezetvédelmi szempontú technológiaváltás, a hazai környezetvédelmi ipar termelésének és szolgáltatásának
növelése,
d) induló vállalkozások támogatása,
e) vállalkozói inkubátorházak létesítésének és fejlesztésének elősegítése, szolgáltatásaik igénybevételének
támogatása,
f) vállalkozói ismeretek elsajátítása, vállalkozói kultúra fejlesztése és a vállalkozói szellem erősítése,
g) vállalkozások vezetési színvonalának, gazdasági tevékenységének javulását szolgáló módszerek elsajátítása
és elterjesztése, a tanácsadási szolgáltatások igénybevételének támogatása,
h) korszerű vállalatirányítási, minőségi, környezeti és egyéb hazai és közösségi szabványok, tanúsítványok
bevezetésének támogatása,
i) vállalati humánerőforrás-fejlesztés és -képzés,
j) piaci információhoz való hozzáférés elősegítése, piacra jutás elősegítése,
k) az országos és helyi piaci zavarok megelőzése, mérséklése és megszüntetése, piaci megfigyelési rendszer
működtetése,
l) a vállalkozások közötti együttműködés ösztönzése,
m) a kis- és középvállalkozások (a továb biak ban: KKV-k) innovációs képességének fejlesztése, kutatás-fejlesztési
és innovációs tevékenységének ösztönzése,
n) a szellemi tulajdon védelmének támogatása,
o) logisztikai központok és szolgáltatások fejlesztése,
p) vállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésének megkönnyítése,
q) tőzsdei bevezetés megkönnyítése,
r) működőtőke-befektetések ösztönzése,
s) az Európai Közösség és egyéb nemzetközi szervezetek programjaiban való részvétel és tagdíj társfinanszírozása,
t) befektetés-ösztönzés elősegítése az országimázs-kép bemutatását szolgáló sajtó- és kommunikációs
tevékenység útján,
u) gazdaságstratégiai feladatok megalapozását szolgáló kutatási- és szakmai tevékenység támogatása.
5. § A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatok terhére – a 4. §-ban megjelölt támogatási célok alapján – a következő
támogatás-kategóriák nyújthatók:
a) regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás – amelyre az Európai Közösséget létrehozó szerződés
(a továb biak ban: Szerződés) 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló 800/2008/EK bizottsági
rendelet (HL L 214/3. 2008. 08. 09.) (a továb biak ban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 13. cikkében, illetve
e rendelet 17. és 19. §-aiban foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a), e)–f), h), j)–k) és
r) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–e), h)–i), l)–m) és o) pontjában
megjelölt támogatási célok alapján,
b) újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet
14. cikkében, illetve e rendelet 20. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a), c),
e)–f), h), j)–k) és r)–s) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–b), d)–e), g)–h),
j) és l)–n) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
c) a vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok
hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás – amelyre
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17–18. cikkeiben, illetve e rendelet 18. és 21. §-aiban foglaltak az irányadók –
nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés e)–f) és r) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. §
(2) bekezdés a)–c) és o) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
d) a közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéséhez nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK
bizottsági rendelet 17. és 19. cikkeiben, illetve e rendelet 18. és 22. §-aiban foglaltak az irányadók – nyújtható
a KKV törvény 7. § (2) bekezdés e)–f) és r) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés
a)–c) és o) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
e) a KKV-k jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott támogatás – amelyre
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. és 20. cikkeiben, illetve e rendelet 18. és 23. §-aiban foglaltak
az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés e)–f) és r) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában,
valamint a 4. § (2) bekezdés a)–c) és o) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
f) a megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási
támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. és 23. cikkeiben, illetve e rendelet 18. és 24. §-aiban
foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés e) és r) pontjában, a 4. § (1) bekezdés
b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–c) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
g) a KKV-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet 26. cikkében,
 illetve e rendelet 25. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a)–d), h)–j), l), n),
p)–q) és s)–t) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a), d)–h), j), l)–q) és
t)–u) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
h) a KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet
27. cikkében, illetve e rendelet 26. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés i)–j) és
t) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés j), l)–m) és t)–u) pontjában megjelölt
támogatási célok alapján,
i) kockázati tőke formájában nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28–29. cikkeiben,
 illetve e rendelet 27. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a) és h) pontjában,
a 4. § (1) bekezdés b)–c) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a), d), m) és p) pontjában megjelölt támogatási
célok alapján,
j) kutatási és fejlesztési projekthez nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet
30–31. cikkeiben, illetve e rendelet 28. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés e),
h) és j)–k) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–b), l)–m) és u) pontjában
megjelölt támogatási célok alapján,
k) a műszaki meg valósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet
30. és 32. cikkeiben, illetve e rendelet 29. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés
d)–e) és j)–h) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–b) és m) pontjában
megjelölt támogatási célok alapján,
l) a KKV-k részére ipari tulajdonjoggal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatás – amelyre
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. és 33. cikkeiben, illetve e rendelet 30. §-ában foglaltak az irányadók –
nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a), h) és s) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. §
(2) bekezdés a), d) és m)–n) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
m) kezdő innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. és
35. cikkeiben, illetve e rendelet 31. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a), e),
h), j)–k) és t) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–b), d)–e), j) és
l)–m) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
n) az innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
– amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. és 36. cikkeiben, illetve e rendelet 32. §-ában foglaltak
az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a), h), j) és t) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában,
valamint a 4. § (2) bekezdés a), d)–e), j), l)–m) és t)–u) pontjában megjelölt támogatási célok alapján,
o) a magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet
30. és 37. cikkeiben, illetve e rendelet 33. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés
a), h) és j) pontjában, a 4. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a), d) és l)–m) pontjában
megjelölt támogatási célok alapján,
p) képzési támogatás – amelyre a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38–39. cikkeiben, illetve e rendelet 34. §-ában
foglaltak az irányadók – nyújtható a KKV törvény 7. § (2) bekezdés a)–c), e), h), j) és r)–s) pontjában, a 4. §
(1) bekezdés b) pontjában, valamint a 4. § (2) bekezdés a)–d), f)–i), l)–o) és t) pontjában megjelölt támogatási célok
alapján,
q) csekély összegű támogatás – amelyre a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásra való
alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379/5. 2006. 12. 28.) – (a továb biak ban:
1998/2006/EK bizottsági rendelet), illetve e rendelet 35. §-ában foglaltak az irányadók – nyújtható a 4. §-ban
meghatározott valamennyi támogatási cél alapján.
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 6. § E rendelet alkalmazásában:
1. alapkutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 2. pontjában meghatározott tevékenység;
2. állami támogatás: a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése és az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikke szerinti
támogatás;
3. behajtással járó költség: a követeléskezelés során felmerült valamennyi költség, különösen a felszámolási eljárásban
a hitelezői igény bejelentésének a díja, az illetékek és az ügyvédi munkadíj;
4. beruházási projekt által közvetlenül létrehozott munkahelyek: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 14. pontjában
meghatározott munkahelyek;
5. beruházási támogatás: az 5. § a) pontja szerinti regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás, valamint
a környezetvédelmi támogatás;
6. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott költség;
7. bírálati lap: azon dokumentum, amely összefoglalóan tartalmazza a pályázat fő adatait és a bírálati szempontrendszer
alapján végzett értékelés eredményét;
8. bírálati szempontrendszer: azon kiválasztási szempontok összessége, amelyek alapján a pályázatok értékelése történik;
9. biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvény: a támogatási szerződés teljesítését biztosító olyan
mellékkötelezettség, amelynek keretében a biztosító kötelezettséget vállal arra, hogy ha a támogatási szerződés
kedvezményezettje bármely, a támogatási szerződésből eredő fizetési kötelezettségének nem tesz eleget,
meghatározott határidőn belül a megállapított összeghatárig a jogosultnak fizetést fog teljesíteni;
10. célvállalkozás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 8. pontjában meghatározott vállalkozás;
11. csoportos kötelezettségvállalás: a több pályázat vagy támogatási igény támogatására vonatkozó, egyetlen
dokumentumban történő kötelezettségvállalás;
12. diszkont kamatláb: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
[a továb biak ban: 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet] 1. § 36. pontjában meghatározott kamatláb;
13. előirányzat: az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Ámr.) 3. §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározott és az e rendelet 1. §-ában hivatkozott egyes előirányzatok;
14. EU–25: az Európai Unióhoz (a továb biak ban: EU) 2004. május 1. napjával bezárólag csatlakozott államok összessége;
15. felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök megvásárlása, ha a létesítmény bezárásra
került vagy – ha nem vásárolják föl – bezárásra került volna, és az eszközöket független beruházó veszi meg;
16. garanciaszervezet: az a szervezet, amely a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
3. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott tevékenység végzésére jogosult;
17. garanciaszervezet által nyújtott készfizető kezességvállalás: a támogatási szerződés teljesítését biztosító olyan
mellékkötelezettség, amelynek keretében a garanciaszervezet kötelezettséget vállal arra, hogy ha a támogatási
szerződés kedvezményezettje bármely, a támogatási szerződésből eredő fizetési kötelezettségének nem tesz eleget,
meghatározott határidőn belül a megállapított összeghatárig a jogosultnak fizetést fog teljesíteni;
18. halászathoz és akvakultúrához kapcsolódó tevékenység: a halászati és akvakultúratermékek piacának közös
szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet szerinti halászati és akvakultúra tevékenységet
szolgáló beruházásokhoz, továbbá halászati termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházáshoz
kapcsolódó tevékenység;
19. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontjában meghatározott javak összessége;
20. ipari kutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 3. pontjában meghatározott tevékenység;
21. járulék: a szankciós kamat, a késedelmi kamat és a behajtással járó költségek összessége;
22. kedvezményezett: a támogatásban részesült személy (szervezet), akivel (amellyel) a Minisztérium vagy a nevében eljáró
közreműködő szervezet támogatási szerződést köt;
23. keretgazda: a Minisztériumnak az előirányzat felhasználási célok szerinti felosztásában az adott feladat végrehajtásáért
felelős szervezeti egysége, ennek hiányában a kezelő;
24. késedelmi kamat: a Polgári Törvénykönyvben (a továb biak ban: Ptk.) meghatározott mértékű kamat;
25. kezelő: a Minisztériumnak az előirányzat jogszabályokban és egyéb belső szabályzatokban előírt céllal és módon
történő kezelésére külön utasításban kijelölt szervezeti egysége;
26. kísérleti fejlesztés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 4. pontjában meghatározott tevékenység;
27. kisvállalkozás: a KKV típuson belül kisvállalkozásnak minősül az a vállalkozás, amely a 800/2008/EK bizottsági rendelet
I. számú mellékletében foglaltaknak meg fele lően kisvállalkozásnak minősül;
28. KKV: KKV-nak minősül az a mikro-, kis- vagy középvállalkozás, amely a támogatási kérelem benyújtásának
időpontjában megfelel a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. számú mellékletében meghatározott feltételeknek;
29. kockázati tőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 27. pontjában meghatározott finanszírozás;
30. konzorcium: a részes felek (tagok) polgári jogi szerződésben szabályozott munkamegosztásán alapuló
együttműködése meghatározott tevékenység közös folytatása és pályázaton való részvétel céljából;
31. környezetvédelmi támogatás: az 5. § c) pontja szerint a vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok
túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő
beruházási támogatás, az 5. § d) pontja szerint a közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok
hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéséhez nyújtott
támogatás, az 5. § e) pontja szerint a KKV-k jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz
nyújtott támogatás, valamint az 5. § f) pontja szerint a megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására
irányuló környezetvédelmi beruházási támogatás;
32. követelés: a Minisztériumot a támogatási szerződés megszegésének címén a kedvezményezettel szemben megillető
igény, ideértve különösen a támogatási összeg egészének vagy egy részének visszafizetését, a jogszabályban, illetve
a támogatási szerződésben előírt kamatot, valamint a követelés behajtásával járó költségeket;
33. középvállalkozás: a KKV típuson belül középvállalkozásnak minősül az a vállalkozás, amely a támogatási kérelem
benyújtásának időpontjában a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. számú mellékletében foglaltaknak meg fele lően nem
minősül mikro-, vagy kisvállalkozásnak;
34. közösségi szabvány:
a) olyan kötelező közösségi szabvány, amely környezeti mutatókra ír elő a vállalkozások által elérendő szinteket,
vagy
b) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 19-i 2008/1/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvben rögzített, az elérhető legjobb technikák használatára vonatkozó kötelezettség,
amelyet a Bizottság ezen irányelv 17. cikk (2) bekezdésének meg fele lően a legújabb erre vonatkozó
tájékoztatásában tett közzé;
35. közreműködő szervezet: a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egyes előirányzatai felhasználásában,
kezelésében részfeladatokat ellátó közreműködő szervezetekről szóló 28/2008. (XII. 31.) NFGM rendeletben kijelölt
szervezet, amely az előirányzat terhére kiírt egyes pályázati konstrukciók vonatkozásában külön jogszabály, valamint
külön megállapodás alapján a Minisztérium nevében pályázatok érkeztetésével, befogadásával, értékelésével,
döntésre való előkészítésével, támogatási szerződés megkötésével, módosításával, teljesítés igazolásával, pénzügyi
elszámolással, monitoring adatszolgáltatással, ellenőrzéssel, lezárással, követelések kezelésével, valamint
könyvvezetéssel és nyilvántartással kapcsolatos feladatokat lát el;
36. kutatási szervezet: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 1. pontjában meghatározott szervezet;
37. magasan képzett munkaerő: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 5. pontjában meghatározott munkaerő;
38. mezőgazdasági termék: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 22. pontjában meghatározott termékek;
39. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 23. pontjában meghatározott
tevékenység;
40. mezőgazdasági termék forgalomba hozatala: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontjában meghatározott
tevékenység;
41. monitoring: a projekt előrehaladásának, valamint a támogatás felhasználásának nyomon követése;
42. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 12. pontjában beruházás;
43. nagyvállalat: az a vállalkozás, amely a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában a 800/2008/EK bizottsági
rendelet I. számú mellékletében foglaltaknak meg fele lően nem minősül KKV-nak;
44. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 8. számú mellékletében meghatározott
vállalkozás;
45. ösztönző hatású támogatás: egy támogatás abban az esetben minősül ösztönző hatású támogatásnak, ha
a kedvezményezett a támogatás iránti kérelmét a projekt megkezdése előtt benyújtotta;
46. pályázó: a támogatás elnyerése érdekében pályázatot benyújtó személy, szervezet;
47. pályázat: a pályázó által a pályázati dokumentációnak meg fele lően papír alapon vagy elektronikus adathordozón
benyújtott dokumentumok összessége (kitöltött pályázati formanyomtatvány és mellékletei), amely alapját képezi
a pályázó, illetve az általa a pályázati konstrukció szerint a támogatás terhére meg valósítani kívánt projekt bírálatának;
48. pályázati dokumentáció: a Minisztérium által közzétett pályázati felhívás, pályázati útmutató és pályázati
formanyomtatvány;
49. pályázati életpálya lap: olyan elektronikus nyilvántartás, amelyben a közreműködő szervezet a beérkezett pályázat
kezelésével kapcsolatos valamennyi eseményt rögzít; a közreműködő szervezet a pályázati életpálya lapot
az elektronikus nyilvántartás mellett papír alapon is vezetheti;
50. pályázati felhívás: a pályázati konstrukció legfontosabb elemeit meghatározó dokumentum;
51. pályázati formanyomtatvány: a Minisztérium által közzétett űrlap, amely a pályázó és a pályázat bírálat szempontjából
lényeges adatait tartalmazza;
52. pályázati konstrukció: valamely gazdaságpolitikai cél elérése érdekében és a Minisztérium által meghatározott
feltételek szerint ajánlattétel támogatási szerződés megkötésére, amely esetben a támogatási szerződés
kedvezményezettjei versenyeztetés útján, az e rendeletben foglalt eljárási rendben kerülnek kiválasztásra;
53. pályázati útmutató: a pályázati konstrukció részletes feltételeit, a pályázati eljárás rendjét, a pályázati
formanyomtatvány kitöltési útmutatóját, a támogatási szerződés mintáját, valamint az egyéb segédleteket tartalmazó
dokumentum;
54. pontozásos értékelő rendszer: a pályázat objektív értékeléséhez használt bírálati szempontrendszer, amely alapján
kapott pontszámok végösszege határozza meg a pályázat támogathatóságát;
55. projekt: a pályázó azon tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási
ütemezéssel rendelkező beruházása, fejlesztése vagy tevékenysége, amely meg valósításához a pályázó a pályázat
benyújtásával támogatást igényel;
56. referencia alapkamatláb: a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. § 20. pontjában meghatározott kamatláb;
57. saját tőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 1. pontjában meghatározott tulajdoni részesedés;
58. szankciós kamat: a támogatási szerződésben, illetve az Ámr. 127. § (1) bekezdésében meghatározott kamat;
59. szénipar: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi
kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba sorolt
szén kitermelése;
60. támogatási célú kötelezettségvállalás: az állami támogatásnak minősülő és az állami támogatásnak nem minősülő
kötelezettségvállalások összessége;
61. támogatási előleg: az Ámr. 124. § (8) bekezdése szerinti támogatási előleg;
62. támogatási intenzitás: a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. § 24. pontjában meghatározott mutatószám;
63. támogatási program: olyan program, amely meghatározott feltételrendszer mellett, normatív jelleggel,
a rendelkezésre álló forrás erejéig biztosít támogatást;
64. támogatási szerződés: a pályázati úton, a támogatási program keretében, valamint az egyedi támogatás keretében
nyújtott támogatások feltételeit magában foglaló szerződés. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉS KÖVETELÉS ELŐÍRÁSA
Kötelezettségvállalás és követelés-elő írás az előirányzat terhére 7. § (1) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok ellátásához
szükséges előfeltételek biztosítása érdekében a jóváhagyott éves támogatási, bevételi előirányzat terhére fizetési,
 illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár.
(2) Az előirányzat terhére tett kötelezettségvállalás lehet
a) állami támogatásnak minősülő támogatási célú kötelezettségvállalás,
b) állami támogatásnak nem minősülő támogatási célú kötelezettségvállalás, vagy
c) nem támogatási célú kötelezettségvállalás.
(3) A (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti támogatási célú kötelezettségvállalás lehet
a) pályázati úton nyújtott támogatás,
b) támogatási program keretében nyújtott támogatás,
c) egyedi támogatás.
(4) Nem támogatási célú kötelezettségvállalásnak minősül különösen
a) az előirányzat terhére kötött megbízási vagy vállalkozási szerződés,
b) az előirányzat terhére visszaigazolt megrendelés,
c) az előirányzat terhére átcsoportosítást előíró kormányhatározat,
d) a Kincstár által forintszámla vezetéséhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felszámított díjak, jutalékok,
e) a csőd-, felszámolási és végelszámolási eljáráshoz kapcsolódó regisztrációs díj.
(5) Követelés-elő írásnak minősül minden olyan dokumentum, amely az előirányzat számára bevételt vagy támogatást
állapít meg.
(6) Kötelezettségvállalásra – az Ámr. 72. § (11) bekezdésében meghatározott kivétellel – csak írásban és költségvetési
ellenjegyzést köve tően kerülhet sor.
(7) A kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentumban a következőket kell rögzíteni:
a) a kötelezettségvállalás mely évi előirányzatot, milyen összegben terhel,
b) a kötelezettségvállalás tárgyát,
c) a kötelezettségvállaló és az ellenjegyző nevét.
(8) Az előirányzat forrásának terhére az Ámr. 72. § (11) bekezdésében meghatározott kötelezettségvállalásra
a közreműködő szervezet jogosult.
(9) Csoportos kötelezettségvállalás esetében az egyedi kötelezettségvállalások összegét kell figye lembe venni.
(10) A több évet érintő kötelezettségvállalás esetében az egyes évek kötelezettségvállalásainak együttes összegét kell
figye lembe venni. A kötelezettségvállalás alapdokumentuma 8. § (1) A 7. § (3) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a pályázati úton nyújtott támogatásról
 szóló döntést tartalmazó dokumentum.
(2) A 7. § (3) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a szerződés és az ellenjegyzett csoportos
kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentum.
(3) A Széchenyi Kártya konstrukcióhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás alapdokumentuma az Ámr. 153. § (2) bekezdése
szerinti kártya-igénylőlap, írásbeli nyilatkozat, továbbá a hitelintézettel kötött hitelszerződés, kiegészítve
az ellenjegyzett csoportos kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentummal.
(4) A 7. § (3) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a támogatási szerződés.
(5) A 7. § (4) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a szerződés.
(6) A 7. § (4) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a visszaigazolt megrendelés.
(7) A 7. § (4) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a kormányhatározat alapján
átcsoportosított előirányzat felhasználása tárgyában – a kormányhatározat közzétételétől számított 60 napon
belül – történt intézkedés dokumentuma.
(8) A 7. § (4) bekezdés d) és e) pontja szerinti kötelezettségvállalás alapdokumentuma a kincstári díj, jutalék, és
a regisztrációs díj kifizetést igazoló bizonylat.
(9) Az (1)–(3) bekezdésben szabályozott alapdokumentum kivételével a kötelezettségvállalás alapdokumentumának
legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a kötelezettségvállalás azonosítója,
b) a fejezeti kezelésű előirányzat megnevezését, azonosító számát,
c) a részfeladat kódokat – ügyletkódot – és azok megnevezését,
d) a forrásévet,
e) a szakmai teljesítés határidejét,
f) a szakmai teljesítés igazolására jogosult személy megjelölését,
g) a pénzügyi teljesítés határidejét,
h) a kifizetendő összeget és a kifizetésének a határidejét részfeladat szerinti bontásban, a következő év(ek)
előirányzata terhére vállalt kötelezettségek esetében évenkénti ütemezésben.
(10) A 7. § (5) bekezdésben foglalt követelés alapdokumentuma az előirányzat javára előírt bevételek teljesítése érdekében
a követelés jogalapját megteremtő dokumentum.
(11) Az elő ze tes kötelezettségvállalás alapdokumentumai az Ámr. 72. § (2) bekezdésében meghatározott dokumentumok.
A kötelezettségvállalás és a követelés-elő írás nyilvántartása 9. § (1) A kezelő a kötelezettségvállalás alapdokumentumát továbbítja a közreműködő szervezethez.
(2) A közreműködő szervezet köteles gondoskodni a kötelezettségvállalások nyilvántartásának az Ámr. 75. §
(1) bekezdésében meghatározott módon történő vezetéséről úgy, hogy azokból az előirányzat vonatkozásában
évenkénti bontásban, a keretekre felosztott jogcímenként megállapítható legyen a kötelezettségvállalások összege.
(3) Az Ámr. 72. § (11) bekezdése szerinti kötelezettségvállalást a kifizetést igazoló bizonylat alapján kell nyilvántartásba
venni.
(4) A közreműködő szervezet felelős a kötelezettségvállalásoknak, illetve azok változásával összefüggő adatoknak
a Kincstár részére történő megküldéséért.
(5) A Széchenyi Kártya konstrukció esetében a Széchenyi Kártya konstrukció lebonyolításával kapcsolatos közreműködő
feladatokat ellátó szervezet havonta elektronikus formában a kötelezettségvállalás nyilvántartása céljából megküldi
a támogatottakkal megkötött szerződésekről szóló kimutatást a KKC pénzügyi és számviteli feladatait ellátó
közreműködő szervezetnek.
(6) A kötelezettségvállalás nyilvántartását módosítani kell,
a) ha a kötelezettségvállalás alapdokumentuma érvényét veszti, vagy a kötelezettségvállalása az összege
tekintetében módosul, ideértve különösen
aa) a szerződés összegét érintő módosítás esetét,
ab) a szerződés megszűnését vagy megszüntetését,
ac) a pályázati úton nyújtott támogatásnál azt az esetet, ha a szerződéskötésre jogszabályban meghatározott
határidőn belül a támogatási szerződés a pályázó mulasztása miatt nem jön létre, és e miatt a támogatási
döntés érvényét vesztette,
b) ha a támogatási keretösszeg részben vagy egészben nem kerül felhasználásra,
c) ha a projekt pénzügyi lezárását köve tően a támogatási szerződésben előirányzotthoz képest maradt fenn
igénybe nem vett támogatás. (7) A követelés-elő írás nyilvántartását módosítani kell
a) a szerződés összegét érintő módosítás esetén,
b) a szerződés megszűnése vagy megszüntetése esetén, továbbá
c) minden más, a követelés összegét befolyásoló körülmény bekövetkezése esetén.
ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK MINŐSÜLŐ TÁMOGATÁSI CÉLÚ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOKRA VONATKOZÓ
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
10. § Nem nyújtható támogatás
a) az exporttal kapcsolatos tevékenységekhez, különösen az exportált áru mennyiségekhez, az értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez, vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz,
b) ha a támogatás nyújtása az importáru helyett belföldi áru használatától függ,
c) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 104/2000/EK tanácsi rendelet hatálya alá
tartozó tevékenységekhez, kivéve az e tevékenységekhez kapcsolódó képzési támogatást, a kutatási és fejlesztési
és innovációs támogatást,
d) a mezőgazdasági termékek elsődleges termeléséhez, kivéve az e tevékenységhez kapcsolódó képzési
támogatást, kockázati tőke formájában nyújtott támogatást, kutatási és fejlesztési támogatást, valamint
a környezetvédelmi támogatást, amennyiben ezek a támogatás-kategóriák nem esnek az 1857/2006/EK
bizottsági rendelet hatálya alá,
e) mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához, amennyiben
ea) a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott
ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
eb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbadásától függ,
f) a széniparban folytatott tevékenységhez, kivéve az e tevékenységhez kapcsolódó képzési támogatást, kutatási
és fejlesztési támogatást, valamint a környezetvédelmi támogatást,
g) a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak,
h) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely a pályázat benyújtását megelőző három naptári éven belül
az államháztartás alrendszereiből, az Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a strukturális alapokból
juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét nem
teljesítette, kivéve a vis maior esetét,
i) azon gazdálkodó szervezet részére, amelynek a számviteli jogszabályok szerint számított saját tőkéje a jegyzett
tőke jogszabályban előírt legkisebb mértéke alá csökkent,
j) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely a beruházást vagy a fejlesztést olyan ingatlanon kívánja
meg valósítani, amely a pályázat benyújtásának időpontjában nem per- és igénymentes, kivéve, ha a pályázó vagy
ipari parkban működő pályázó esetén az ipari park az igény jogosultja, valamint bérelt ingatlan esetén a bérleti
szerződés kizárólagos joggal biztosítja a támogatással meg valósuló létesítmény üzemeltetésének lehetőségét
legalább a 17. § (6) bekezdésében meghatározott fenntartási kötelezettség időtartamára,
k) azon szervezetek részére, amelyek nem felelnek meg a rendezett munkaügyi kapcsolatok államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 15. §-ában meghatározott feltételeinek, és ezen feltételek
fennállását nem, vagy nem a külön jogszabályban meghatározott módon igazolják.
11. § A rendelet 5. § a)–p) pontjaiban meghatározott támogatás-kategóriák alapján nem nyújtható támogatás
a) azon szervezet részére, amellyel szemben az Európai Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező
határozata van érvényben,
b) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontjában meghatározott acélipari tevékenységhez,
c) a hajógyártási tevékenységhez,
d) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontjában meghatározott szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
valamint
e) közúti szállítás és a légiközlekedés területén működő vállalkozások esetén szállítási eszközök és felszerelések
beszerzéséhez. 12. § (1) A rendelet 5. § a)–p) pontjaiban meghatározott támogatás-kategóriák alapján kizárólag ösztönző hatású támogatás
nyújtható.
(2) Nagyvállalat részére történő egyedi támogatás megítélése esetén a támogatás ösztönző hatása abban az esetben
bizonyított, ha az alábbiak közül egy vagy több feltétel teljesül:
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik a projekt mérete,
b) kiszélesedik a tevékenység köre,
c) növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
d) lényegesen felgyorsult a projekt végrehajtási üteme, vagy
e) regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetén a projekt a támogatás hiányában nem az érintett
támogatott régióban valósult volna meg. 13. § A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatás – a konstrukció tartalmától függően – a Magyarországon
székhellyel rendelkező jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók,
a Magyarországon lakó- vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személyek, továbbá a külföldi székhelyű
vállalkozások magyarországi fióktelepei részére nyújtható.
14. § (1) Az 5. §-ban meghatározott támogatás-kategóriák szerint nyújtott támogatások halmozhatók egymással, amennyiben
az adott támogatási intézkedések különböző elszámolható költségekre vonatkoznak.
(2) A részben vagy teljes mértékben ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában az 5. §-ban meghatározott
támogatás-kategóriák szerint nyújtott támogatások nem halmozhatók egymással, továbbá állami támogatásnak
minősülő más európai uniós vagy hazai finanszírozással, amennyiben a halmozódás az e rendelet vagy a Bizottság által
elfogadott határozat alapján az adott támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás vagy
támogatási összeg túllépéséhez vezetne.
(3) Az e rendelet alapján több részletben kifizetendő támogatásokat a támogatás odaítélése időpontjában érvényes
jelenértékre kell diszkontálni. A diszkontálás céljára a diszkont kamatlábat kell alkalmazni, melyet a támogatás
odaítélésekor érvényes referencia alapkamatláb segítségével kell kiszámolni.
(4) E rendelet alapján euróban meghatározott összegek forintra való átszámolásakor a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
31. § (3) bekezdésében foglaltak az irányadóak.
15. § (1) Az elszámolható költségek körét a pályázati felhívásban vagy útmutatóban a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
(a továb biak ban: Sztv.) elő írásainak meg fele lően kell meghatározni.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
16. § A 7. § (3) bekezdésben meghatározott támogatási célú kötelezettségvállalás esetén a pénzügyi teljesítés határidejét
úgy kell megállapítani, hogy az ne legyen későbbi, mint a tárgyévet követő 5. év december 31. napja.
ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK MINŐSÜLŐ TÁMOGATÁSI CÉLÚ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOKRA VONATKOZÓ
KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
17. § (1) E rendelet alapján beruházási támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a beruházás költségei az alábbi
költségekből tevődnek össze:
a) olyan tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy
egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik,
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, amennyiben a létesítmény
bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel és az eszközöket független beruházó
veszi meg.
(2) A támogatást a tárgyi vagy immateriális beruházási költségek, illetve létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás
költségei alapján kell kiszámítani.
(3) Elszámolható költségek:
a) a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek az Sztv. szerinti bekerülési értéke,
ab) tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor,
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke
(a továb biak ban: támogatható immateriális javak) vagy
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott
munkavállalók Sztv. 79. §-a szerint elszámolható személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a munkakör
létrehozásának napjától számítva.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában megfogalmazott független beruházóra vonatkozó korlátozást a kisvállalkozások
esetében nem kell alkalmazni, ha a kisvállalkozás az eredeti tulajdonos(ok) családja vagy korábbi munkavállalók általi
jogutódlással szűnik meg.
(5) Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül beruházásnak.
(6) A tárgyi eszközök akkor minősülnek elszámolható költségnek, ha az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik:
a) kizárólag a támogatásban részesülő vállalkozásban használhatók fel; a regionális beruházási és foglalkoztatási
támogatás esetén kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel,
b) értékcsökkenési leírás alá eső eszközöknek kell őket tekinteni,
c) piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni, anélkül hogy a vevő a vállalkozások közötti
összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet
(HL L 024, 2004. 01. 29.) 3. cikke szerinti értelemben irányítást gyakorolhatna az eladó fölött vagy fordítva,
d) a KKV-k részére nyújtott beruházási támogatás esetén legalább három évig a vállalat eszközei között kell
szerepelniük; regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetén a vállalat eszközei közé kell sorolni őket,
és legalább öt évig, a KKV-k esetében pedig három évig a támogatásban részesülő létesítményben kell
maradniuk.
(7) A beruházási projekt által közvetlenül létrehozott munkahelyek akkor minősülnek elszámolható költségnek, ha
az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik:
a) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül létre kell hozni,
b) a beruházási projekt az érintett létesítményben foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
az előző tizenkét hónap számtani átlagához képest,
c) a létrehozott munkahelyet annak létrehozásától kezdve nagyvállalatok esetében legalább öt évig, KKV-k
esetében legalább három évig fenn kell tartani. 18. § (1) A környezetvédelmi támogatások esetén az elszámolható költségek meghatározásához a 17. §-ban és az e §-ban
meghatározott módszert kell alkalmazni.
(2) A beruházás környezetvédelemhez közvetlenül kapcsolódó költségeit az alternatív helyzetből kiindulva kell
meghatározni.
(3) Amennyiben beruházás összköltségén belül a környezetvédelmi beruházás költsége egyszerűen meghatározható,
a környezetvédelemhez szorosan kapcsolódó e költség az elszámolható költség.
(4) A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a beruházás többletköltségeit úgy kell megállapítani, hogy a beruházást össze
kell hasonlítani az állami támogatás nélküli alternatív helyzettel.
(5) Az alternatív helyzet egy műszaki szempontból hasonló, alacsonyabb környezetvédelmi szintet képviselő beruházás,
amely megfelel – ha vannak ilyenek – a kötelező közösségi szabványoknak, és amely hitelt érdemlően meg valósítható
lenne támogatás nélkül is (a továb biak ban: referencia-beruházás).
(6) A műszaki szempontból hasonló beruházás olyan beruházást jelent, amelynek termelőkapacitása és minden egyéb
műszaki jellemzője azonos a beruházáséval (kivéve azon jellemzőket, amelyek közvetlenül a környezetvédelmi
többletberuházáshoz kapcsolódnak).
(7) A (6) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő referencia-beruházásnak üzletileg hiteles alternatívát kell
jelentenie az értékelés tárgyát képező beruházáshoz képest.
(8) A támogatható beruházást tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás formájában kell
meg valósítani.
Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásra vonatkozó szabályok 19. § (1) E rendelet alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás a 17. §-ban és az e §-ban meghatározott
feltételek szerint nyújtható.
(2) Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. § (1) bekezdésében
meghatározott régiókban nyújtható.
(3) Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetén támogatási intenzitást a tárgyi eszközökbe és immateriális
javakba történő beruházás elszámolható költségeinek hányadaként, illetve – közvetlenül a beruházási projekttel
létrehozott munkahelyek esetén – az új munkavállaló kétéves becsült bérköltségének hányadaként, vagy e fenti
két módszer együttes alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve, hogy a támogatás nem lépi túl a kétfajta számítás
alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket.
(4) Az egyes projektekhez nyújtható – a (3) bekezdés szerinti módon meghatározott – támogatás intenzitása
– a (11) bekezdésben foglalt kivételekkel – nem haladhatja meg a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. §
(1) bekezdésében meghatározott mértéket.
(5) Nagyberuházás esetében a támogatási intenzitás a (3) bekezdés szerinti módon meghatározott támogatási intenzitás
a) 100%-a, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegig,
b) 50%-a, jelenértéken 50 és 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg közötti részre,
c) 34%-a, a jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg feletti részre.
(6) A (4) bekezdésében meghatározott támogatási intenzitás – a nagyberuházások javára, illetve a szállítási ágazatban
nyújtott támogatás kivételével –
a) kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 10 százalékponttal növelhető.
(7) A kedvezményezettnek saját forrás vagy minden állami támogatástól mentes külső finanszírozás útján
az elszámolható költségek legalább 25%-át elérő mértékben pénzügyi hozzájárulást kell biztosítania, amennyiben
a támogatást – tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás költségei, illetve felvásárlás esetén –
a beszerzési költségek alapján számítják.
(8) A felvásárlások és KKV-k részére nyújtott támogatás kivételével a támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek
újnak kell lennie.
(9) Felvásárlás esetén nem lehet figye lembe venni azokat az eszközöket, amelyek beszerzéséhez a vásárlást megelőzően
már nyújtottak támogatást. A KKV-k esetében figye lembe lehet venni az immateriális javakba történő beruházások
teljes költségét is. Nagyvállalat esetében az ilyen költségek a projekt teljes elszámolható beruházási költségének
legfeljebb 50%-áig vehetők figye lembe.
(10) A földterülettől és épülettől eltérő eszközök lízingjével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figye lembe venni,
ha az pénzügyi lízing formájában valósul meg, és a szerződés tartalmazza az eszköznek a futamidő lejárta utáni
megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási projekt befejezésének
várható időpontját köve tően a bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt évig, KKV esetében legalább három
évig kell folytatódnia.
(11) A mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására vonatkozó beruházások esetén a maximális támogatási
intenzitás a (4) bekezdéstől eltérően az alábbi mértékekben határozható meg:
a) amennyiben a kedvezményezett KKV, a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján jogosult régiókban
a maximális támogatási intenzitás az elszámolható költségek 50%-a, a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. §
(1) bekezdésében meghatározott régiókban pedig az elszámolható költségek 40%-a,
b) amennyiben a kedvezményezett által a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. számú mellékletének meg fele lően
számított foglalkoztatottak száma kevesebb, mint 750 fő és árbevétele kevesebb, mint 200 millió euró,
a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján jogosult régiókban a maximális támogatási intenzitás
az elszámolható költségek 25%-a, a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. § (1) bekezdésében meghatározott más
régiókban pedig az elszámolható költségek 20%-a.
(12) Amennyiben a támogatás kiszámítása a bérköltségek alapján történik, a munkahelyeket közvetlenül a beruházási
projektnek kell létrehoznia.
(13) Nagyberuházás meghatározásakor több beruházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha
a beruházást ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások valósítják meg egy hároméves időszakon belül, és a beruházás
gazdaságilag oszthatatlan módon összekapcsolódó tárgyi eszközökből áll.
(14) A 11. § e) pontjában meghatározott rendelkezésen túlmenően e támogatási kategória nem nyújtható a szállítási
ágazat egyéb területein működő vállalkozás esetén sem, szállítási eszközök és felszerelések beszerzéséhez.
Újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
20. § (1) E rendelet alapján újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott
feltételek szerint nyújtható.
(2) E támogatási kedvezményezettje csak kisvállalkozás lehet.
(3) A támogatási összeg nem haladhatja meg:
a) a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a gazdasági tevékenységüket a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
a) pontja szerinti mentességre jogosult régióban végző kisvállalkozások esetében,
b) az 1 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a gazdasági tevékenységüket a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
c) pontja szerinti mentességre jogosult régióban végző kisvállalkozások esetében.
(4) A támogatás éves összege vállalkozásonként nem lépheti túl a (3) bekezdésben meghatározott összegek 33%-át.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) az elszámolható költségek 35%-át a vállalkozás megalakulását követő első három évben, illetve 25%-át az ezt
követő két évben; a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozó régiókban,
b) az elszámolható költségek 25%-át a vállalkozás megalakulását követő első három évben, illetve 15%-át az ezt
követő két évben a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó régiókban.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitások 5%-kal növelhetők a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
a) pontjának hatálya alá eső azon régiókban, amelyben az egy főre jutó bruttó hazai össztermék kevesebb, mint
az EU–25 átlagának 60%-a, valamint azon régiókban, ahol a népsűrűség alacsonyabb, mint 12,5 lakos
négyzetkilométerenként, az 5 000 főnél kevesebb lakosú kis szigetek és más ilyen méretű, hasonlóan elszigetelt
közösségek esetében.
(7) A kisvállalkozások létrehozásához közvetlenül kapcsolódó elszámolható költségek a jogi, tanácsadói, konzultációs és
adminisztratív költségek, valamint az alábbi költségek, ha azok a vállalkozás létrehozását követő első öt évben
merülnek fel:
a) a külső finanszírozás kamata és a saját tőkére jutó osztalék, amennyiben az a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. §
20. pontja szerinti referencia-kamatlábbal számolt osztalékot nem haladja meg,
b) a termelési létesítmény vagy felszerelés bérleti díja,
c) energia-, víz- és fűtési díj, valamint (a hozzáadottérték-adótól és a gazdasági tevékenységből származó
bevételekre kivetett társasági adótól különböző) adók és adminisztratív díjak,
d) az értékcsökkenés, a termelési létesítmény vagy felszerelés lízingdíja, valamint a bérköltségek, amennyiben
az alapul szolgáló beruházás vagy a munkahelyteremtési és a munkaerő-felvételi intézkedések nem részesültek
egyéb támogatásban.
(8) Nem részesülhetnek e § szerint támogatásban azok a kisvállalkozások, amelyeket a támogatási döntést megelőző
12 hónapban bezárt vállalkozások tulajdonosai irányítanak, ha az érintett vállalkozások tevékenységüket vagy
tevékenységük egy részét az érintett piacon vagy egymással szomszédos piacokon folytatják.
A vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését,
illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő
beruházási támogatására vonatkozó szabályok
21. § (1) E rendelet alapján a vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás a 18. §-ban és
az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A támogatott beruházásnak az alábbi feltételek egyikének meg kell felelnie:
a) a beruházás a közösségi szabványok túlteljesítése révén lehetővé teszi a kedvezményezett számára
a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az alkalmazandó közösségi
szabványoknál szigorúbb kötelező nemzeti szabványok meglététől,
b) a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint
emelését a közösségi szabványok hiányában.
(3) Nem nyújtható támogatás
a) más vállalkozás hulladékának gazdálkodásával kapcsolatos beruházáshoz, vagy
b) olyan tervezett fejlesztés biztosítására, amely arra irányul, hogy a társaság megfeleljen a már elfogadott, de még
hatályba nem lépett közösségi szabványoknak.
(4) A támogatási intenzitás – az (5) bekezdésben meghatározott kivételekkel – nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 35%-át.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás
a) kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 10 százalékponttal növelhető.
(6) Elszámolható költségnek minősül a vonatkozó közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű
környezetvédelem eléréséhez szükséges többletköltség, amely meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni
a működési előnyöket és a működési költségeket.
A közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában
a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéshez nyújtott
támogatásra vonatkozó szabályok
22. § (1) E rendelet alapján a közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem
szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéséhez nyújtott támogatás a 18. §-ban és az e §-ban
meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A támogatott beruházásnak meg kell felelnie a 21. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek egyikének.
(3) A támogatási intenzitás – a (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 35%-át.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás
a) kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 10 százalékponttal növelhető.
(5) Elszámolható költségnek minősül a közösségi szabványok által előírt környezetvédelmi szint meghaladását lehetővé
tevő beruházási többletköltség, amely meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni a működési előnyöket és
a működési költségeket.
A KKV-k jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott
támogatásra vonatkozó szabályok
23. § (1) E rendelet alapján a KKV-k jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott támogatás
a 18. §-ban és az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak KKV lehet.
(3) A közösségi szabványnak való megfeleléshez szükséges beruházást a közösségi szabványok hatálybalépését legalább
egy évvel megelőzően kell meg valósítani.
(4) A támogatási intenzitás – amennyiben a beruházás befejezése több mint három évvel a szabvány hatálybalépése előtt
történik – nem haladhatja meg
a) kisvállalkozások esetében az elszámolható költségek 15%-át,
b) középvállalkozások esetében pedig az elszámolható költségek 10%-át.
(5) A támogatási intenzitás kisvállalkozások esetében sem haladhatja meg az elszámolható költségek 10%-át, ha
a beruházás befejezése egy-három évvel a szabvány hatálybalépése előtt történik.
(6) Elszámolható költségnek minősül a közösségi szabvány hatálybalépése előtti környezetvédelmi szinthez viszonyítva,
a közösségi szabvány által előírt környezetvédelmi szint meg valósításához szükséges beruházási többletköltség,
amely meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni a működési előnyöket és a működési költségeket.
A megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló
környezetvédelmi beruházási támogatásra vonatkozó szabályok
24. § (1) E rendelet alapján megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi
beruházási támogatás a 18. §-ban és az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A támogatási intenzitás – a (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 45%-át.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás
a) kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 10 százalékponttal növelhető.
(4) Elszámolható költségnek minősül az a többletköltség, amely a kedvezményezettet terheli egy hagyományos,
a tényleges energiatermelés szempontjából ugyanolyan kapacitású erőműhöz vagy fűtőrendszerhez képest, amely
meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni a működési előnyöket és a működési költségeket.
(5) E támogatási kategória bioüzemanyag előállításához csak abban az esetben nyújtható, amennyiben a támogatott
beruházás kizárólag fenntartható bioüzemanyagok előállítását szolgálja.
A KKV-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
25. § (1) E rendelet alapján KKV-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint
nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak KKV lehet.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(4) Elszámolható költségnek minősül a külső tanácsadó által nyújtott szolgáltatás tanácsadói költsége.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem
kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, nem kapcsolódhat különösen folyamatos
adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
A KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
26. § (1) E rendelet alapján KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint
nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak KKV lehet.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(4) Elszámolható költségnek minősül a vállalkozás valamely kiállításon vagy vásáron való első részvétele esetén
a kiállító-helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség.
Kockázati tőke formájában nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok 27. § (1) E rendelet alapján kockázati tőke formájában nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint
nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak KKV lehet.
(3) A kockázati tőke-támogatás üzleti alapon kezelt nyereségorientált magántőke-befektetési alapban történő részvétel
formájában valósul meg.
(4) A befektetési alap által nyújtandó befektetési részösszegek bármely tizenkét hónap alatt célvállalkozásonként nem
haladhatják meg az 1,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
(5) A kockázati tőke-intézkedésnek a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 4. pontjában meghatározott magvető tőke,
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 5. pontjában meghatározott indulótőke vagy a 800/2008/EK bizottsági
rendelet 28. cikk 6. pontjában meghatározott növekedési tőke nyújtására kell korlátozódnia.
(6) A befektetési alap a célvállalkozásokba fektetett teljes költségvetésének legalább 70%-át sajáttőke- és a 800/2008/EK
bizottsági rendelet 28. cikk 2. pontjában meghatározott kvázi sajáttőke formájában nyújtja.
(7) A befektetési alapok finanszírozását legalább 30%-ban magánbefektetők által kell biztosítani.
(8) A kockázati tőke-befektetés nyereségorientált jellegének biztosítása érdekében az alábbi feltételeknek kell teljesülnie:
a) valamennyi befektetésre vonatkozóan üzleti tervet kell készíteni, amely részletes információkat tartalmaz
a termékről, az értékesítésről, valamint a jövedelmezőség alakulásáról, és megállapítja a projekt elő ze tes
életképességét, valamint
b) világos és reális, a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 7. pontjában meghatározott kilépési stratégia létezik
minden egyes befektetésre vonatkozóan.
(9) A befektetési alapok üzleti alapon történő irányításának biztosítása érdekében az alábbi feltételeknek kell teljesülnie:
a) a szakmai alapkezelő és az alapban részt vevők megállapodást kötnek, amely előírja, hogy a vezetők
javadalmazása teljesítményhez kötött és meghatározza az alap célkitűzéseit és a befektetések javasolt időzítéseit,
és
b) a magánbefektetők képviseltetik magukat a döntéshozatalban, különösen befektetői vagy tanácsadói bizottság
révén, valamint
c) az alapkezelés prudenciális felügyelet mellett zajlik. Kutatási és fejlesztési projektekhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
28. § (1) E rendelet alapján kutatási és fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint
nyújtható.
(2) A kutatási és fejlesztési projekt támogatott részének teljes egészében a következő kutatásfajták egyikébe kell
tartoznia:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés.
(3) Abban az esetben, ha egy projekt több feladatot foglal magában, az egyes feladatokat minősíteni kell aszerint,
hogy a (2) bekezdésben meghatározott kutatásfajták valamelyikébe tartoznak-e.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át.
(5) Amennyiben olyan kutatási és fejlesztési projekt részesül támogatásban, amely kutatási szervezetek és vállalkozások
együttműködésében valósul meg, az adott projekthez nyújtott közvetlen kormányzati hozzájárulás és – amennyiben
támogatásnak minősül – a kutatási szervezetek projekthez nyújtott hozzájárulása nem haladhatja meg az egyes
kedvezményezettre alkalmazandó – a (4) bekezdés meghatározott – támogatási intenzitást.
(6) Az ipari kutatás és a kísérleti fejlesztés esetén az (5) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás
a) kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatások esetén 10 százalékponttal növelhető.
(7) Az (5)–(6) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás további 15 százalékponttal – de legfeljebb
az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő összeg eléréséig – növelhető, ha
a) a projekt legalább két, egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg, és
a következő feltételek teljesülnek:
aa) egyik vállalkozás sem viseli az együttműködésen alapuló projekt elszámolható költségeinek több mint
70%-át, és
ab) a projekt legalább egy KKV-val folytatott együttműködésben valósul meg, vagy legalább két különböző
tagállamban végzik; vagy
b) a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő
feltételek teljesülnek:
ba) a kutatási szervezet az elszámolható költségek legalább 10%-át viseli, és
bb) a kutatási szervezet jogosult a kutatási projektek eredményeinek közzétételére, amennyiben azok
a szervezet által végzett kutatásból származnak; vagy
c) ipari kutatás esetén a projekt eredményeit széles körben technikai és tudományos konferenciák keretében,
tudományos és műszaki folyóiratokban, szabadon hozzáférhető adattárakban (adatbankok, amelyekben bárki
hozzáférhet a kutatási nyersadatokhoz) vagy nyílt és szabad forráskódú szoftvereken keresztül terjesztik.
(8) A (7) bekezdés a)–b) pontjainak alkalmazása tekintetében az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges
együttműködésnek.
(9) Elszámolható költségnek minősül
a) a személyi jellegű ráfordítás,
b) az eszközök és felszerelések költsége, a kutatási projektben való használatuk mértékéig és idejére,
c) az épület és a földterület használatának költsége a projektben való használatuk mértékének és idejének
meg fele lően, d) a szerződéses kutatás, műszaki tudás és a külső forrásokból piaci áron megvásárolt vagy licensz alapján
felhasználható szabadalmak, amennyiben az ügyletre a piaci feltételeknek meg fele lően került sor, és nem történt
összejátszás, valamint a tanácsadás és ezzel egyenértékű szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a kutatási
tevékenységhez veszik igénybe,
e) közvetlenül a kutatási projekt eredményeként felmerülő költség, továbbá
f) egyéb működési költség, beleértve ebbe az anyagköltséget, és közvetlenül a kutatási tevékenység
eredményeként felmerülő a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit.
(10) Az elszámolható költségnek a (2) bekezdésben meghatározott kutatásfajtákhoz kell kapcsolódnia.
A műszaki meg valósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
29. § (1) E rendelet alapján műszaki meg valósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott
feltételek szerint nyújtható.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) KKV-k esetében az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányokhoz kapcsolódóan az elszámolható
költségek 75%-át és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányokhoz kapcsolódóan
az elszámolható költségek 50%-át,
b) nagyvállalatok esetében az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányokhoz kapcsolódóan
az elszámolható költségek 65%-át, és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányokhoz
kapcsolódóan az elszámolható költségek 40%-át.
(3) Elszámolható költségnek minősül a tanulmány költsége. A KKV-k részére ipari tulajdonjogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatásra
vonatkozó szabályok
30. § (1) E rendelet alapján KKV-k részére ipari tulajdonjogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatás
az e §-ban meghatározott feltételek alapján nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak KKV lehet.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a kutatási és fejlesztési támogatás 28. § (4)–(8) bekezdése szerinti
intenzitását, amely az érintett ipari tulajdonjogot keletkeztető kutatási tevékenységekre vonatkozna.
(4) Elszámolható költségnek minősül
a) az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által történő megítélését megelőzően felmerülő valamennyi
költség, beleértve a bejelentés előkészítéséhez, benyújtásához és a vizsgálatához kapcsolódó költségeket,
valamint az oltalom megadása előtti bejelentés megújítása során felmerülő díjakat,
b) fordítási és egyéb költség, amely egy másik iparjogvédelmi hatóság előtt az oltalom megszerzésével vagy
érvényesítésével kapcsolatban merült fel,
c) a bejelentéssel kapcsolatos hivatalos eljárásban az oltalom érvényességének védelme során és az esetleges
felszólalási eljárás során felmerülő költség, abban az esetben is, ha ez a költség az oltalom megadását köve tően
merül fel.
Kezdő innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
31. § (1) E rendelet alapján kezdő innovatív vállalkozások részére támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint
nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak olyan kisvállalkozás lehet, amely a támogatás odaítélésének
időpontját megelőző hat éven belül alakult.
(3) A kedvezményezett kutatási és fejlesztési költségének a támogatás odaítélését megelőző három év legalább
egyikében meg kell haladnia az összes működési költség 15%-át.
(4) Lezárt üzleti évvel nem rendelkező induló vállalkozás esetében a (3) bekezdésben meghatározott arányt a folyó
pénzügyi időszak független könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásban kell kimutatni.
(5) A támogatási összeg – a (6) bekezdésben foglaltak kivételével – nem haladhatja meg az 1 millió eurónak megfelelő
forintösszeget.
(6) A támogatási összeg nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a gazdasági tevékenységüket a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
a) pontja szerinti mentességre jogosult régióban végző kisvállalkozások esetében,
b) az 1,25 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a gazdasági tevékenységüket a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
c) pontja szerinti mentességre jogosult régióban végző kisvállalkozások esetében.
(7) Azon időszak alatt, amikor a kedvezményezett kezdő innovatív vállalkozásnak minősül csak egy alkalommal
részesülhet támogatásban. Az innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott
támogatásra vonatkozó szabályok
32. § (1) E rendelet alapján innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott
támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) E támogatási kategória kedvezményezettje csak KKV lehet.
(3) A támogatási összeg bármely hároméves időszakot figye lembe véve nem haladhatja meg a 200.000 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az
a) elszámolható költségek 100%-át, amennyiben a kedvezményezett nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal
rendelkezik,
b) elszámolható költségek 75%-át, amennyiben a kedvezményezett nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal nem
rendelkezik.
(5) A kedvezményezettnek a támogatást a szolgáltatások piaci áron történő igénybevételére kell felhasználnia, ha pedig
a kedvezményezett nonprofit szervezet, akkor olyan áron kell felhasználnia, amely tartalmazza a teljes költséget,
valamint a méltányos árrést is.
(6) Elszámolható költségnek minősül
a) innovációs tanácsadási szolgáltatások esetén a menedzsment tanácsadás, a technológiai segítségnyújtás,
a technológiatranszfer-szolgáltatások, a képzés, a beszerzési tanácsadás, a szellemi tulajdonjogok
megszerzéséhez, védelméhez, kereskedelméhez és licenciaszerződésekhez, valamint a szabványhasználatra
vonatkozó tanácsadás költsége,
b) innovációs támogató szolgáltatások esetén az irodahelyiség, az adatbankok, a műszaki könyvtárak, a piackutatás,
a laboratóriumhasználat, a minőségtanúsítás, a tesztelés és a tanúsítás költsége.
A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
33. § (1) E rendelet alapján magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás az e §-ban meghatározott
feltételek szerint nyújtható.
(2) A kirendelt munkavállaló a kedvezményezett vállalkozásnál nem helyettesíthet más munkavállalót, hanem új
munkahelyet kell betöltenie. A kirendelt munkavállalónak a kirendelő kutatási szervezetnél vagy nagyvállalatnál
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 6. pontjában meghatározott kirendelést megelőzően kétéves
munkajogviszonnyal kell rendelkeznie és kutatási, fejlesztési vagy innovációs tevékenységet kell folytatnia
a támogatásban részesülő KKV-nál.
(3) A támogatási intenzitás egy legfeljebb 3 éves időszakban, kölcsönzött személyként nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 50%-át.
(4) Elszámolható költségnek minősül a magasan képzett munkaerő kölcsönzésének és foglalkoztatásának költsége,
beleértve ebbe a közvetítő ügynökség igénybevételének és a kirendelt munkavállaló munkába járásának költségét is.
(5) E támogatási kategória nem alkalmazható a 25. §-ban meghatározott tanácsadási költségekre.
Képzési támogatásra vonatkozó szabályok 34. § (1) E rendelet alapján képzési támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 2. pontjában meghatározott szakképzés esetén az elszámolható
költségek 25%-át,
b) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 1. pontjában meghatározott általános képzés esetén az elszámolható
költségek 60%-át.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás – legfeljebb az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő
összeg erejéig –
a) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontjában meghatározott hátrányos helyzetű munkavállalóknak
vagy a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontjában meghatározott fogyatékkal élő munkavállalóknak
nyújtott képzés esetén 10 százalékponttal,
b) kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal, középvállalkozásnak nyújtott támogatások
esetén 10 százalékponttal növelhető.
(4) A tengeri szállítási ágazatban nyújtható támogatás esetén – akár általános, akár szakosított képzésre vonatkozik is
a támogatási projekt – a támogatási intenzitás elérheti az elszámolható költségek 100%-át, amennyiben
a) a képzésben részt vevő nem tagja a legénységnek, de létszám fölötti személyként a fedélzeten tartózkodik, és
b) a képzés a közösségi lajstromban szereplő hajók fedélzetén folyik.
(5) Ha valamely támogatási projektben mind általános, mind szakosított képzési összetevők szerepelnek, amelyek
a képzés támogatási intenzitásának a kiszámítása szempontjából nem választhatók el egymástól, vagy ha a támogatási
projektben szereplő képzés általános, illetve szakosított képzési jellege nem állapítható meg, a szakosított képzésre
vonatkozó támogatási intenzitásokat kell alkalmazni.
(6) Elszámolható költségnek minősül
a) az oktatók személyi jellegű költsége,
b) az oktatók és képzésben részt vevők utazási költsége, beleértve ebbe a szállási költségeket is,
c) az egyéb folyó költségek, úgymint a projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, fogyóeszközök,
d) az eszközök és felszerelések értékcsökkenése, olyan mértékben, amennyiben azokat kizárólag a képzési projekt
céljaira használják,
e) a képzési projekttel kapcsolatos eligazítás és tanácsadási szolgáltatások költsége,
f) a képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordításai és elszámolható általános közvetett költségek
(adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek) az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek
összértékéig.
(7) A (6) bekezdés f) pontjában meghatározott személyi jellegű ráfordítások meghatározásakor csak a tényleges
képzésben eltöltött idő vehető figye lembe, a termelésben töltött idő nem.
A csekély összegű (de minimis) támogatásra vonatkozó szabályok
35. § (1) E rendelet alapján csekély összegű (de minimis) támogatás az e §-ban meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A csekély összegű (de minimis) támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző
három pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű (de minimis) támogatások támogatástartalmáról.
(3) Az odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 200.000 eurónak megfelelő
forintösszeget. A közúti szállítás terén működő vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás
összege nem haladhatja meg a 100.000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) E támogatási kategória nem nyújtható a kereskedelmi fuvarozás területén működő vállalkozások számára teherszállító
járművek megvásárlásához.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott összegek a csekély összegű (de minimis) támogatás formájától és a kitűzött céltól
függetlenül alkalmazandók, tekintet nélkül arra, hogy a tagállam által biztosított támogatást teljesen vagy részben
közösségi eredetű forrásokból finanszírozzák. Az időszakot az érintett tagállamban a vállalkozás által alkalmazott üzleti
évekre hivatkozva kell meghatározni.
(6) Amennyiben egy támogatási program keretében nyújtott támogatás teljes összege túllépi a (3) bekezdésben
meghatározott összeget, a támogatás összege nem mentesíthető az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján, még
a (3) bekezdésben meghatározott összeget meg nem haladó rész tekintetében sem. Ebben az esetben nem
igényelhető mentesítés az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján sem a támogatás odaítélésekor, sem pedig
későbbi időpontban.
(7) A (3) bekezdésben meghatározott összeget készpénzben odaítélt támogatásként kell kifejezni. Az összes használt
számadatot bruttó számnak kell tekinteni.
(8) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékére kell diszkontálni.
(9) A kötelezettségvállalásra jogosult személy (a továb biak ban: támogató) a pályázati dokumentációban és a támogatási
szerződésben köteles tájékoztatni a kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű (de minimis) támogatásban
részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell az 1998/2006/EK bizottsági rendelet, hivatkozva annak pontos
címére és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia a támogatás
pontos összegét a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt
támogatástartalomban kifejezve.
PÁLYÁZATI ÚTON NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK MEGHIRDETÉSE ÉS BÍRÁLATA Pályázati dokumentáció elkészítése
36. § (1) A pályázati dokumentációt a keretgazda készíti el a közreműködő szervezet bevonásával.
(2) A pályázati dokumentáció legalább a következőket tartalmazza:
a) a pályázati konstrukció címét,
b) a pályázati konstrukció kiírójának pontos megnevezését,
c) a lehetséges pályázók körét (ideértve a támogatásra jogosító és a támogatásból kizáró feltételek
meghatározását),
d) a támogatás célját és a támogatás alapjául szolgáló, az e rendelet szerinti támogatási célt,
e) a támogatandó tevékenységeket,
f) az elszámolható költségek körét,
g) a támogatás formáját és mértékét,
h) a támogatás keretösszegét,
i) a pályázat benyújtásával kapcsolatos gyakorlati útmutatót, a pályázat tartalmi és formai követelményeit,
a benyújtandó dokumentumok, nyilatkozatok és formanyomtatványok körét, példányszámát, formáját,
az esetleges pályázati díj mértékét és megfizetésének módját,
j) a pályázat benyújtásának helyét és módját; ha a pályázati konstrukció kiírója a pályázóktól a pályázat elektronikus
formában történő benyújtását is megköveteli, akkor a pályázati dokumentációban meg kell határozni
az adattárolás lehetséges formátumait és az adattömörítés módját is,
k) a pályázat benyújtására rendelkezésre álló időtartam első és utolsó napját,
l) a saját forrás mértékét, a megkövetelt saját forrás formáját és igazolásának módját,
m) a bírálati szempontrendszert, a támogatás elnyerésének feltételeit,
n) tájékoztatást arról, hogy a pályázati konstrukció kiírója a támogatási jogviszony törvény ben meghatározott
adatait a honlapján közzéteszi,
o) a támogatási szerződés megkötésének feltételeit, ideértve a támogatás nyújtásának feltételeként előírt
biztosítékok körét,
p) tájékoztatást a helyszíni ellenőrzés rendjéről,
q) a monitoring céljából igényelt adatszolgáltatás módját, gyakoriságát és tartalmát,
r) a közreműködő szervezet által működtetett ügyfélszolgálat elérhetőségi adatait (cím, telefon, telefax, e-mail,
ügyfélfogadási idő),
s) a hiánypótlásra vonatkozó információkat, külön megjelölve a pályázat azon részét, amely tekintetében
hiánypótlásra nincs lehetőség,
t) a projekt megkezdésének határidejét, ha a pályázati konstrukció kiírója a 41. § (3) bekezdésében
meghatározottaktól eltérően rendelkezik.
(3) A pályázati dokumentációt a keretgazda elő ter jesz tése és a kezelő egyetértése alapján a miniszter hagyja jóvá.
(4) A pályázati dokumentáció jóváhagyását megelőzően a keretgazda egyezteti a pályázati felhívást
a Pénzügyminisztérium Támogatásokat Vizsgáló Irodájával, valamint az Ámr. 8. számú mellékletét is tartalmazó
pályázati dokumentációt a Kincstárral.
A pályáztatás általános szabályai 37. § (1) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, egy pályázó egy adott pályázati konstrukcióban több
pályázatot is benyújthat, de az adott pályázati konstrukcióban csak egy pályázata nyerhet támogatást.
(2) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, pályázni kizárólag önállóan lehet. Ha a pályázati
dokumentáció lehetővé teszi, hogy több pályázó együttesen – konzorciumként – pályázzon, a pályázatban meg kell
jelölni a képviseletre és a támogatás igénybevételére jogosult konzorciumi tagot, valamint a pályázók – a konzorcium
tagjai – együttműködésének feltételeit a pályázat tekintetében.
(3) Ha a pályázati dokumentáció a pályázat benyújtásának feltételeként pályázati díjfizetési kötelezettséget ír elő,
a pályázati díjat a pályázati dokumentációban meghatározott módon kell teljesíteni a Minisztérium Kincstár által
vezetett – pályázati dokumentációban megjelölt – számlájának javára. A pályázati díj befizetését igazoló okiratot
a pályázónak a pályázat eredeti példányához csatolnia kell. A pályázat forráshiány miatti elutasítása esetén a pályázati
díjat az elbírálástól számított 60 napon belül a közreműködő szervezet visszautalja a pályázónak.
(4) Ha a pályázó egy olyan gazdaságilag oszthatatlannak minősülő fejlesztéshez igényel támogatást, amely egy nagyobb,
összetett fejlesztési program műszakilag elkülöníthető része, akkor a pályázatában meg kell jelölnie az összetett
fejlesztési program azon kisebb egységét, amelynek meg valósításához a támogatást igényli.
(5) Ha a pályázó a projektet többségében állami, önkormányzati vagy európai uniós forrásból kapott támogatásból
kívánja meg valósítani, és a közbeszerzési eljárás lefolytatásának feltételei egyébként fennállnak, a beruházás
a támogatási döntés kézhezvételéig nem kezdhető meg, kivéve, ha a pályázati dokumentáció lehetővé teszi, hogy
a pályázó a közbeszerzési eljárást a támogatási döntés kézhezvételét megelőzően önként lefolytathassa.
A pályázati konstrukció meghirdetése 38. § (1) A pályázati konstrukció meghirdetése a jóváhagyott pályázati dokumentáció közzétételével történik.
(2) A pályázati felhívást hivatalos lapban, a teljes pályázati dokumentációt pedig a Minisztérium hivatalos honlapján kell
közzétenni.
(3) A közreműködő szervezet ügyfélszolgálatot működtet a pályázók kérdéseinek fogadására és megválaszolására.
(4) Ha a beérkezett és az elbírálás során támogatásra javasolt pályázatok száma indokolja, a miniszter a pályázati
dokumentációban meghatározott támogatási keretösszeget megváltoztathatja.
(5) A pályázatok benyújtására nyitva álló határidő meghosszabbításáról a pályázatok benyújtására nyitva álló határidő
lejártát megelőzően – a keretgazda indokolással ellátott elő ter jesz tése alapján – a miniszter dönt. A pályázatok
benyújtására nyitva álló határidő meghosszabbítását a jóváhagyást köve tően a Minisztérium hivatalos honlapján
haladéktalanul közzé kell tenni.
(6) Ha a beérkezett pályázatok forrásigénye indokolja, a keretgazda kezdeményezheti a kezelőnél a – még be nem
nyújtott – pályázatok befogadásának leállítását. A pályázati konstrukció leállításáról a kezelő elő ter jesz tése alapján
a miniszter dönt. A pályázati konstrukció leállítását a Minisztérium hivatalos honlapján, valamint hivatalos lapban is
közzé kell tenni. A pályázati konstrukció leállításának legkorábbi időpontja a leállításról hozott döntés közzétételét
követő nap.
A pályázat érkeztetése 39. § (1) A pályázatot a pályázati dokumentációban megjelölt címzetthez a dokumentációban megjelölt módon, egy eredeti és
a dokumentációban meghatározott számú másolati példányban kell benyújtani. A pályázatok regisztrálásáról,
iktatásáról és adatainak tárolásáról a közreműködő szervezet gondoskodik. A pályázat benyújtásának napja a postai
feladóvevény szerinti postára adás napja. Ha ez nem állapítható meg egyértelműen, akkor a benyújtás napja
a pályázati dokumentációban megjelölt címzett általi kézhez vétel napját megelőző harmadik munkanap, mely
vélelemmel szemben a pályázónak lehetősége van az ellenbizonyításra.
(2) A közreműködő szervezet a beérkezett pályázatot iktatószámmal látja el, és megkezdi a pályázati életpálya lap
vezetését. A pályázati életpálya lapon a közreműködő szervezet rögzíti a pályázattal kapcsolatosan elvégzett
valamennyi tevékenységet.
(3) Ha a pályázó a pályázatában több előirányzat együttes támogatását igényli, és a pályázatot az Ámr. 138. §
(8) bekezdése alapján a Minisztériumhoz nyújtotta be, akkor a közreműködő szervezet köteles a pályázatot az abban
megjelölt támogatási források kezelői részére haladéktalanul megküldeni.
A pályázat formai vizsgálata, hiánypótlás elrendelése 40. § (1) A közreműködő szervezet a pályázat formai vizsgálata során a pályázat érkeztetésétől számított 15 napon belül
megvizsgálja, hogy a pályázat megfelel-e a pályázati dokumentációban előírt formai és jogosultsági
követelményeknek, így különösen, hogy
a) a pályázó a pályázatát határidőben nyújtotta-e be,
b) a pályázat megfelelő példányszámban került-e benyújtásra,
c) a pályázat elektronikus formában történő kötelező benyújtása esetén a kitöltött elektronikus pályázati
formanyomtatvány rendelkezésre áll-e,
d) a pályázati dokumentációban szereplő formanyomtatványok, adatlapok megfelelő formátumban kerültek-e
benyújtásra,
e) a pályázó az adott pályázati konstrukcióban rendelkezik-e pályázati jogosultsággal,
f) a pályázatban megjelölt tevékenységgel szemben nem áll-e fenn a pályázati dokumentációban meghatározott
kizáró ok,
g) a pályázati dokumentációban szereplő formanyomtatvány, adatlap valamennyi pontja kitöltésre került-e, illetve
a pályázó a kitöltés mellőzésének indokait a ki nem töltött pontoknál feltüntette-e,
h) a pályázó hozzájárulását adta-e a pályázat benyújtását követő ellenőrzéshez,
i) a pályázó a pályázati dokumentációban szereplő formanyomtatványokat a pályázati dokumentációban foglaltak
szerint ellátta-e (cégszerű) aláírásával és
j) a pályázó a pályázatához csatolta-e a szükséges és hiánypótlás keretében nem pótolható, a pályázati
dokumentációban meghatározott követelményeknek mindenben megfelelő mellékleteket, valamint külön
jogszabály által a pályázat befogadása feltételeként meghatározott nyilatkozatokat.
(2) Ha a közreműködő szervezet a pályázat formai vizsgálata során megállapítja, hogy a pályázati dokumentációban előírt
formai és jogosultsági követelmények valamelyike nem teljesül, akkor a pályázatot az elbírálásból kizárja, és erről
a pályázót a formai vizsgálatot követő 2 munkanapon belül – a kizárás indokának megjelölésével – postai úton írásban
értesíti.
(3) A pótolható melléklet vagy a tartalmi elbíráláshoz feltétlenül szükséges szakmai információ hiánya esetén a formai
vizsgálatot követő 2 munkanapon belül a közreműködő szervezet a pályázót megfelelő határidő
biztosításával – tértivevényes ajánlott levélben – egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlási felhívásban
a pályázót figyelmeztetni kell, hogy a hiánypótlás hiányossága vagy a hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása
a pályázat elbírálásból való kizárását eredményezi. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(4) A hiánypótlást határidőben benyújtottnak kell tekinteni, ha azt a hiánypótlásra rendelkezésre álló határidő utolsó
napján postára adták. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, akkor az azt követő első munkanapon
postára adott küldeményt határidőben benyújtottnak kell tekinteni.
(5) Ha a pályázó a hiánypótlást nem határidőben nyújtotta be vagy a pályázat a hiánypótlást köve tően sem teljes, akkor
a közreműködő szervezet a pályázatot az elbírálásból kizárja. A közreműködő szervezet a pályázót a kizárásról
a hiánypótlási határidő lejártát, illetve a hiánypótlás beérkezését követő 15 napon belül – a kizárás indokának
megjelölésével – postai úton írásban értesíti.
A pályázatok befogadása 41. § (1) Ha a pályázat formai vizsgálata során a pályázat elbírálásból való kizárására a 40. § (2) vagy (5) bekezdése alapján nem
kerül sor, a közreműködő szervezet a pályázat beérkezését – hiánypótlás esetén a hiánytalan pályázat
kézhezvételét – követő 15 napon belül postai úton írásban értesíti a pályázót a pályázat befogadásáról.
(2) A befogadásról szóló értesítőnek tartalmaznia kell a pályázat befogadásának napját. A pályázó a pályázat
befogadásának napjaként megjelölt időpontot köve tően válik jogosulttá a projekt meg valósításának megkezdésére.
(3) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, a projekt megkezdésének időpontja a következő:
a) építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja (építési
naplóval igazolva), illetve az olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési napló vezetése nem kötelező, ott
a kivitelezői szerződés alapján a kivitelező nyilatkozatában a munkálatok megkezdésére vonatkozóan megjelölt
nap;
b) gép, berendezés, anyag, termék, eszköz, immateriális javak beszerzését tartalmazó projekt esetén, ha
a szerződéskötést megelőzően megrendelésre kerül sor, akkor az első beszerzett gép, berendezés, anyag, termék,
eszköz, immateriális javak megrendelésének napja, elő ze tes megrendelés hiányában pedig
ba) a gép, berendezés, anyag, termék, eszköz, immateriális javak beszerzésére kötött első szerződés
megkötésének napja,
bb) az első beszerzett gép, berendezés, anyag, termék, eszköz, immateriális javak szállítását igazoló okmányon
feltüntetett és az átvevő által aláírással igazolt átvételi nap, vagy
bc) a beszerzett gép, berendezés, anyag, termék, eszköz, immateriális javak értékesítéséről kiállított első számla
kiállításának napja
közül a legkorábbi időpont; c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó projekt esetén ha a szerződéskötést megelőzően megrendelésre kerül sor,
akkor a szolgáltatás megrendelésének napja, elő ze tes megrendelés hiányában pedig
ca) a szolgáltatás nyújtására kötött első szerződés megkötésének napja,
cb) a szolgáltatásnyújtás megkezdésének a szerződésben rögzített napja, vagy
cc) a szolgáltatás nyújtásáról kiállított első számla kiállításának napja
közül a legkorábbi időpont;
d) fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az első pénzátadás napja;
e) ingatlanvásárlás, földterület vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötésének dátuma;
f) közműfejlesztési hozzájárulás fizetése esetén annak, a szolgáltató részére történő átutalása (a szolgáltatói
szerződéssel, az átutalás tényét igazoló bank által cégszerűen aláírt, banki bankszámla kivonattal igazolva);
g) a kedvezményezett által végzett tevékenység esetén az első, nem projekt előkészítésnek minősülő tevékenység
felmerülésének időpontja;
h) ha a projekt több célterületre is kiterjed, az egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek kezdési időpontjai
közül a legkorábbi időpont.
(4) A projekt-előkészítési tevékenységek nem jelentik a projekt megkezdését.
(5) A pályázat befogadását köve tően a közreműködő szervezet a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról
szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továb biak ban: 2007. évi CLXXXI. törvény) 5. § (1) bekezdésében foglaltak szerint
köteles eljárni.
(6) A pályázat befogadásáról a közreműködő szervezet az Ámr. 9. számú melléklet I. része szerinti adatokat elektronikus
formában köteles a pályázat befogadását követő 3 munkanapon belül megküldeni a Kincstár részére, ahonnan
az adatok megküldését követő 10 munkanapon belül kap visszajelzést a pályázóknak a Kincstár által működtetett
monitoring rendszerben regisztrált adatairól. Ha a Kincstár 10 munkanapon belül nem küld visszajelzést, akkor azt úgy
kell tekinteni, hogy a pályázattal kapcsolatosan kifogás nem merült fel. A Kincstár rendelkezésére álló 10 munkanap
alatt a támogatási döntés meghozatalára nem kerülhet sor.
(7) Nem minősül a projekt megkezdése időpontjának a projektre vonatkozó elő ze tes meg valósíthatósági tanulmányok
megrendelésének, illetve elkészítésének időpontja.
A pályázatok értékelése 42. § (1) A pályázatok értékelését a közreműködő szervezet a pályázatok befogadása ütemének meg fele lően folyamatosan
végzi.
(2) A pályázatok értékeléséről bírálati lapot kell vezetni, amely adatlapból és értékelő részből áll.
(3) Amennyiben a Minisztérium vagy a bíráló bizottság másként nem rendelkezik, a bírálati lap adatlapja legalább
a következőket tartalmazza:
a) a pályázat azonosító számát, a pályázó nevét és értesítési címét,
b) a pályázat értékelését végző személy nevét, beosztását és aláírását,
c) a projekt rövid leírását, meg valósításának helyét, időtartamát,
d) az igényelt támogatás formáját és összegét, a támogatásnak a projekt összköltségére vetített arányát,
e) a projekt költség- és forrásösszetételét,
f) a pályázat befogadásának napját és
g) a pályázó rövid bemutatását – természetes személyeket és települési önkormányzatokat kivéve.
(4) A bírálati lap tartalmát a Minisztérium vagy a pályázati bíráló bizottság az adott pályázati konstrukció sajátosságaira
figyelemmel kiegészítheti.
(5) A pályázatokat a bírálati lap értékelő részének kitöltése útján – a Minisztérium által jóváhagyott értékelő rendszer
alapján – a közreműködő szervezet értékeli.
(6) Az értékelés során a közreműködő szervezet vagy megbízottja javaslatot tesz az egyes értékelési szempontok szerinti
értékelésre, valamint minősíti a pályázó üzleti tervét, gazdaságossági és megtérülési számításait, továbbá
a rendelkezésre álló dokumentumok alapján a projekt tükrében meghatározza a pályázóra a vonatkozó kockázatokat,
valamint a meg valósítás kockázatait. Az értékelés alapján a közreműködő szervezet elő ter jesz tést készít a döntési
javaslat kialakításáért felelős pályázati bíráló bizottság részére.
(7) Ha az értékelés során elő ze tes helyszíni ellenőrzés lefolytatására kerül sor, a (6) bekezdés szerinti elő ter jesz téshez
a helyszíni ellenőrzés jegyzőkönyvének másolatát, a helyszíni ellenőrzés során készült fényképeket, valamint
az ellenőrzési lapot is mellékelni kell.
(8) Ha a közreműködő szervezet a pályázat szakmai, műszaki és pénzügyi tartalmának vizsgálata során megállapítja, hogy
a pályázat egyes elemei nem felelnek meg a pályázati dokumentációban foglaltaknak, és erre figyelemmel
a támogatás vetítési alapjául megállapítható költségek szerint megítélhető támogatás összege az igényelt támogatási
összeghez képest változik, akkor a közreműködő szervezet indokolással alátámasztott javaslatot tehet a pályázat
csökkentett összegű támogatására.
(9) Ha a pályázati dokumentáció nem zárja ki, és a pályázatban szereplő információk a pályázat szakmai, műszaki és
pénzügyi tartalmának érdemi elbírálásához szükséges részletességgel nem állnak rendelkezésre, a közreműködő
szervezet a pályázót egy alkalommal a pályázata tartalmi kiegészítésére hívhatja fel. A pályázó figyelmét fel kell hívni
arra, hogy ha a tartalmi kiegészítés keretében kért adatokat nem határidőben vagy nem a közreműködő szervezet
felhívásának meg fele lően küldi meg, akkor a pályázata a rendelkezésre álló dokumentumok alapján kerül értékelésre,
 illetve elbírálásra. A pályázat tartalmi kiegészítésére egyebekben a hiánypótlásra vonatkozó rendelkezések
az irányadók.
A döntési javaslat előkészítése 43. § (1) Amennyiben a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik a döntési javaslatot pályázati bíráló bizottság
alakítja ki és terjeszti a közreműködő szervezet útján a támogató elé. A pályázati bíráló bizottság legalább 3, legfeljebb
9 szavazati joggal rendelkező tagból, valamint tanácskozási joggal rendelkező tagokból áll. A pályázati bíráló bizottság
összetételéről – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a keretgazda javaslata alapján a miniszter dönt.
A bizottság egy, szavazati joggal rendelkező tagját a pénzügyminiszter jelöli ki.
(2) A pályázati bíráló bizottság tagjai e minőségükben nem utasíthatók. A pályázati bíráló bizottság tagjait
e tevékenységük ellátásáért külön díjazás nem illeti meg.
(3) A pályázati bíráló bizottság titkársági feladatait a közreműködő szervezet látja el. A pályázati bíráló bizottság
a munkáját ügyrend alapján végzi. A pályázati bíráló bizottság a keretgazda által meghatározott szempontok
figye lembe véte lével az ügyrendjét maga állapítja meg.
(4) A közreműködő szervezet a pályázati bíráló bizottság ülését megelőző 5 munkanappal a pályázati bíráló bizottság
ügyrendjében meghatározott formában a tagok rendelkezésére bocsátja az ülés napirendjén szereplő pályázatok
bírálati lapjait. A közreműködő szervezet a pályázati bíráló bizottság ülésén biztosítja, hogy a pályázati eljárás során
irányadó jogszabályok és egyéb szabályok, így különösen a pályázati bíráló bizottság ügyrendje, valamint az ülés
napirendjén szereplő pályázatok és e pályázatokkal kapcsolatban rendelkezésre álló valamennyi
dokumentum – ideértve például a hiánypótlást és a tartalmi kiegészítést –, a pályázati dokumentáció, valamint
a Kincstár által az érintett pályázókkal kapcsolatban szolgáltatott adatok betekintés céljából a pályázati bíráló
bizottsági tagok rendelkezésére álljanak.
(5) A pályázat értékeléséből és a döntési javaslat előkészítéséből ki van zárva
a) a pályázó;
b) az a személy, aki a pályázóval tagsági, tulajdonosi, foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll, vagy a pályázó
felügyeletével, irányításával kapcsolatos feladatokat lát el;
c) az a) vagy a b) pont alá eső személynek a Ptk.-ban meghatározott közeli hozzátartozója.
(6) A pályázati bíráló bizottság tagjainak titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kell tenniük. A pályázati bíráló
bizottság tagja a pályázati bíráló bizottság ülésén köteles haladéktalanul bejelenteni, ha valamely pályázat
vonatkozásában vele szemben összeférhetetlenség áll fenn.
(7) A pályázati bíráló bizottság a támogatás igényelt összegéhez képest csökkentett összegű támogatásra is javaslatot
tehet. A javaslatot a pályázati bíráló bizottság köteles írásban megindokolni. A támogatás igényelt összegéhez képest
csökkentett összegű támogatásra vonatkozó javaslatot megfogalmazó döntés a projekt tartalmának módosítása,
szűkítése mellett kizárólag abban az esetben hozható, ha a projekt egyes részei egyértelműen elkülöníthetők. Ebben
az esetben a pályázati bíráló bizottság döntési javaslatának tartalmaznia kell, hogy a projekt mely részét javasolja
támogatásra.
(8) A pályázati bíráló bizottság ülésén elhangzottakat a közreműködő szervezet hangfelvétel útján rögzíti, és annak
alapján az ülést követő 5 munkanapon belül emlékeztetőt köteles készíteni. A pályázati bíráló bizottság üléséről
készült emlékeztetőnek tartalmaznia kell:
a) a pályázati bíráló bizottság ülésének helyét és időpontját;
b) a határozatképesség és a jelenlevő személyek megállapításához szükséges adatokat;
c) a napirenden szereplő és a pályázati bíráló bizottság által megtárgyalt pályázatok adatait, így a pályázat azonosító
jelét, a pályázó és a projekt megnevezését, az igényelt támogatás összegét;
d) pontozásos értékelés esetén a megállapított összpontszámot;
e) pályázatonként a pályázati bíráló bizottság határozatát (a döntési javaslatot), azon belül a támogatás javasolt
összegét, a támogatási igény elutasítására vagy a támogatás igényelt összegéhez képest csökkentett támogatási
összegre vonatkozó döntési javaslat esetén az elutasítás, illetve a csökkentés indokát, valamint – ha
az rendelkezésre áll – az egyes pályázati bíráló bizottsági tagok döntési javaslathoz fűzött különvéleményét;
f) pályázati bíráló bizottsági tag összeférhetetlensége esetén az érintett pályázat mellett az összeférhetetlenségre
vonatkozó adatokat;
g) az emlékeztető keltét és az emlékeztetőt készítő személy, a pályázati bíráló bizottság elnöke, a titkársági
feladatokat ellátó közreműködő szervezet képviselője, illetve az emlékeztetőt hitelesítő, az ülésen jelenlévő egy
bizottsági tag aláírását és
h) az ülésen részt vevő pályázati bíráló bizottsági tagok és egyéb résztvevők által aláírt jelenléti ívet.
(9) A pályázó az emlékeztetőnek kizárólag a saját pályázatára vonatkozó részébe tekinthet be.
(10) A pályázati bíráló bizottság üléséről készült hangfelvételt a közreműködő szervezet köteles a pályázati bíráló
bizottsági ülést követő fél évig megőrizni. A hangfelvétel ülésen részt nem vevő, ille tő leg nem képviselt szervezet
nevében fellépő személy általi megismerésének engedélyezésére a keretgazda, akadályoztatása esetén az érintett
pályázati bíráló bizottság elnöke jogosult.
(11) A közreműködő szervezet az emlékeztető elkészítésével egyidejűleg az elbírált pályázatok azonosító jelét, a pályázók
és a projektek megnevezését, valamint az egyes döntési javaslatokat, azon belül a támogatás javasolt összegét
tartalmazó listát állít össze két eredeti példányban, valamint előkészíti a döntésről szóló, pályázóknak címzett levelek
tervezeteit.
(12) A közreműködő szervezet a hitelesített emlékeztetőt, a döntési listát és a levéltervezeteket a pályázati bíráló bizottság
ülését követő 15 napon belül a támogató elé terjeszti.
Döntés 44. § (1) A támogatás tárgyában a pályázati bíráló bizottság döntési javaslatának ismeretében – annak a közreműködő
szervezet általi elő ter jesz tésétől számított 5 munkanapon belül – a támogató dönt.
(2) Ha a pályázati dokumentáció másként nem rendelkezik, a támogatásról szóló döntést a pályázatok benyújtási
határidejét – folyamatosan benyújtható pályázati konstrukció esetén a pályázat beérkezését – követő 90 napon belül
meg kell hozni. A pályázattal kapcsolatos esetleges hiánypótlás, tartalmi kiegészítés határidejét úgy kell meghatározni,
a pályázati bírálati bizottság ülésével kapcsolatos feladatokat pedig úgy kell szervezni és ellátni, hogy a pályázatok
bírálatával kapcsolatos valamennyi feladat teljesíthető legyen az előzőekben meghatározott határidőn belül.
(3) A döntésről szóló értesítő levelet a közreműködő szervezet készíti el, és a döntés kézhezvételét követő 15 napon belül
megküldi a pályázónak. A támogató döntésekről az értesítő levelek a döntéshozó nevében és aláírásával kerülnek
megküldésre a pályázó részére. Az elutasító döntésekről az értesítő levelet a közreműködő szervezet a saját nevében
és aláírásával küldi meg a pályázó részére, az elutasítás indokolásával.
(4) Ha a támogató a támogatás igényelt összegéhez képest csökkentett összegű támogatásról dönt, azt a pályázó
a támogatási szerződés aláírásával fogadja el.
(5) A pályázó a pályázat elutasítása, csökkentett összegű támogatásról szóló döntés esetén a döntésről szóló értesítés
kézhezvételétől számított 15 napon belül a döntés felülvizsgálatát kérheti. A pályázó felülvizsgálati kérelmét
a közreműködő szervezet a beérkezését követő 5 munkanapon belül döntési javaslatával együtt előterjeszti
a támogató részére, aki döntéséről az elő ter jesz téstől számított 15 napon belül értesíti a közreműködő szervezetet.
A felülvizsgálati döntésről a közreműködő szervezet a döntés kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül értesíti
a pályázót.
(6) A támogatásról szóló döntés meghozatalát köve tően a közreműködő szervezet a 2007. évi CLXXXI. törvény 5. § (2) és
(6) bekezdésében foglaltak szerint köteles eljárni.
TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSE ÉS MÓDOSÍTÁSA A támogatási szerződések megkötése
45. § (1) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatás folyósítása szerződés
alapján történik. A támogatási szerződést a Minisztérium nevében a közreműködő szervezet köti meg. Egyedi
támogatás esetén a szerződést a támogató köti meg.
(2) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződéshez
a pályázati dokumentációban, az üzletszabályzatban és a termékleírásban meghatározott dokumentumokat
mellékletként csatolni kell.
(3) Nem köthető támogatási szerződés az Ámr. 114. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben.
(4) A 37. § (5) bekezdésében meghatározott esetben a támogatási szerződés megkötésének feltétele a közbeszerzési
eljárás dokumentumainak csatolása.
(5) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogató döntésről szóló
értesítés 44. § (3) bekezdése szerinti megküldését követő 30 napon belül a közreműködő szervezet a támogatást
elnyert pályázónak megküldi a támogatási szerződés tervezetét, a hozzá tartozó dokumentációt és a szerződéskötés
feltételeit tartalmazó értesítést. A támogatási szerződés kedvezményezett általi aláírására megfelelő határidőt kell
megállapítani, amely határidő a támogatásiszerződés-tervezet kézhezvételétől számított legfeljebb 30 nap lehet.
Az értesítésben megállapított határidőig a támogatási döntésre az ajánlati kötöttség szabályai az irányadók.
(6) Az (5) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell a támogatási szerződés mellékletét képező dokumentumok
felsorolását, amely dokumentumokat a kedvezményezettnek a részéről aláírt támogatási szerződéssel együtt kell
megküldenie a közreműködő szervezet részére.
(7) Az (5) bekezdés szerinti értesítésben a kedvezményezett figyelmét külön is fel kell hívni arra, hogy ha a támogatási
szerződés aláírására az értesítésben megállapított határidő utolsó napjától számított 30 napon belül
a kedvezményezettnek felróható okból nem kerül sor, a támogatási döntés érvényét veszti. Ebben az esetben
a közreműködő szervezet köteles a határidő lejártát követő 15 napon belül e tényről a pályázót értesíteni, az értesítés
megtörténtét a rendelkezésre álló informatikai rendszerben rögzíteni, és erről a keretgazdát tájékoztatni.
A kedvezményezettnek fel nem róható oknak tekintendő az olyan körülmény, amely rajta kívüli okból áll elő.
A kedvezményezettnek fel nem róható ok különösen valamely hatóság vagy intézmény támogatási szerződés
létrejötte körében releváns késedelmes intézkedése. Az ilyen körülmény fennállását a kedvezményezettnek hitelt
érdemlően igazolnia kell.
(8) A kedvezményezett az (5) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni
a közreműködő szervezet részére, ha a támogatási szerződés–tervezetben meghatározott adataiban változás történt.
Ebben az esetben a közreműködő szervezet a kedvezményezett bejelentése tartalmának meg fele lően módosított,
az (5) bekezdésben meghatározott dokumentumokat ismételten megküldi a kedvezményezett részére
az (5) bekezdésben meghatározott módon.
(9) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – ha a pályázati dokumentáció,
az üzletszabályzat vagy a termékleírás eltérően nem rendelkezik – a projekt meg valósítását legkésőbb a támogatási
szerződés létrejöttét követő 180 napon belül meg kell kezdeni.
(10) Ha a pályázó a projekt meg valósítását a támogatási szerződés megkötése előtt megkezdi, a támogatási szerződésben
rögzíteni kell a projekt megkezdésének időpontját.
(11) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a kedvezményezett a projekt
meg valósítását a támogatási szerződés megkötése előtt még nem kezdte meg, akkor a projekt megkezdésétől
számított 30 napon belül a kedvezményezett köteles a közreműködő szervezet számára bejelenteni a projekt
megkezdésének időpontját a támogatási szerződés mellékletét képező bejelentési űrlapon.
(12) Ha a kedvezményezett a (11) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget
a támogatási szerződés létrejöttétől számított 210 napon belül, akkor a közreműködő szervezet a határidő lejártát
követő 15 napon belül, 15 napos határidő kitűzésével írásban felszólítja a kedvezményezettet a megkezdés
időpontjának bejelentésére.
(13) Ha a kedvezményezett a projekt meg valósítását a (9) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kezdte meg,
vagy a közreműködő szervezet (12) bekezdés szerinti felszólítására határidőben nem nyilatkozik, akkor a közreműködő
szervezet vagy a Minisztérium a 71–74. §-ban meghatározottak szerint a támogatási szerződéstől elállhat.
A támogatási szerződés módosítása 46. § (1) A támogatási szerződés módosítását írásban kell kezdeményezni. A kedvezményezettnek a támogatási szerződés
módosítására irányuló kérelmét pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén
a közreműködő szervezethez, egyedi támogatás esetén a támogatási szerződésben megjelöltek szerint kell
benyújtania. Ha a módosítás a támogatás folyósítását érinti, a módosítás hatálybalépéséig a támogatás folyósítását fel
kell függeszteni.
(2) A támogatási szerződés módosítása tárgyában egyedi támogatás esetén a Minisztérium, pályázati úton, valamint
támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a közreműködő
szervezet dönt azzal, hogy a Minisztérium bármely ügyben a szerződésmódosítás jogát magának fenntarthatja.
(3) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatásiszerződés-módosítás
tárgyában a Minisztérium dönt, ha
a) a közreműködő szervezet döntését a kedvezményezett vitatja, vagy
b) azt a közreműködő szervezet kifejezetten kéri.
(4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a támogatási szerződés
módosítása tárgyában a közreműködő szervezet dönt, akkor a közreműködő szervezet a kérelem – hiánypótlás
esetében a hiánypótlás keretében bekért információk – kézhezvételétől számított 60 napon belül határoz, és
döntéséről haladéktalanul értesíti a kedvezményezettet, valamint szükség esetén egyidejűleg részére megküldi
a szerződésmódosítás tervezetét.
(5) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén, ha a támogatási szerződés
módosítása tárgyában a Minisztérium dönt, akkor a közreműködő szervezet az üggyel kapcsolatos valamennyi iratot
indokolással és döntési javaslattal együtt a kedvezményezett kérelmének – hiánypótlás esetében a hiánypótlás
keretében bekért információk – kézhezvételtől számított 30 napon belül köteles megküldeni a Minisztériumnak.
A Minisztérium a módosítási kérelem és a vonatkozó dokumentáció kézhezvételétől számított 30 napon belül
döntéséről értesíti a közreműködő szervezetet. A közreműködő szervezet a döntés kézhezvételét követő 15 napon
belül értesíti a kedvezményezettet, valamint szükség esetén egyidejűleg megküldi a szerződésmódosítás tervezetét.
(6) Ha pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén formai vagy tartalmi okokból
szükséges a módosítási kérelem hiánypótlása, akkor a közreműködő szervezet a kérelem kézhezvételtől számított
30 napon belül, megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja fel a kedvezményezettet.
(7) Nincs helye a támogatási szerződés módosításának, ha a módosítás jogszabályba, illetve – pályázati úton, valamint
támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – a pályázati dokumentáció, az üzletszabályzat vagy
a termékleírás valamely rendelkezésébe ütközik, továbbá a pályázat támogatásának alapjául szolgáló értékelés során
pályázatok összehasonlítására és rangsorolására került sor, és a módosítás következtében e sorrend megváltozna,
valamint a sorrend megváltozása a pályázat elutasítását eredményezné. Nincs helye továbbá a támogatási szerződés
módosításának a támogatás támogatási szerződésben meghatározott összegének növelése tekintetében.
BIZTOSÍTÉKOK Biztosítékokra vonatkozó általános szabályok 47. § (1) A támogatás folyósításának feltétele, hogy a kedvezményezett a 48. §-ban meghatározott típusú és a 49. §-ban
meghatározott mértékű biztosítékot nyújtson.
(2) Valamennyi támogatási célú kötelezettségvállalás – pályázati úton vagy támogatási program keretében nyújtott,
 illetve egyedi támogatás – esetén a kedvezményezett által felajánlott biztosíték vizsgálata, elfogadása, a biztosítékra
vonatkozó szerződés megkötése és módosítása, illetve a biztosíték nyilvántartása a közreműködő szervezet feladata.
(3) A biztosíték nyújtásával felmerülő költségeket a kedvezményezett viseli.
(4) A Minisztérium a támogatási konstrukció sajátosságaira figyelemmel a pályázati dokumentációban korlátozhatja
az egyes biztosítéktípusok elfogadhatóságát. (5) A biztosíték rendelkezésre állását és tartását hitelt érdemlően tanúsító dokumentum (bank által érkeztetett
felhatalmazó levél, bankgarancia-nyilatkozat, készfizető kezesi nyilatkozat, biztosítási szerződés alapján kiállított
kezesi kötelezvény, jelzálogjog szerződés) a támogatási szerződés elválaszthatatlan mellékletét képezi.
(6) Ha a támogatási szerződés módosítása indokolja, a biztosíték tárgyában létrejött megállapodást vagy tett
jognyilatkozatot is meg fele lően módosítani kell.
(7) A támogatási szerződésekhez kapcsolódó biztosíték megújítása vagy cseréje vonatkozásában a támogatási szerződés
megkötésekor nyújtott biztosíték mértékével megegyező mértékű biztosítékot kell rendelkezésre bocsátania
a kedvezményezettnek.
48. § (1) A támogatási szerződéshez kapcsolódóan – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kedvezményezettnek
a szerződéskötéskor valamennyi belföldön vezetett pénzforgalmi bankszámlájára vonatkozóan a pénzforgalom
lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendelet (a továb biak ban: MNB rendelet) 29. §-a szerinti felhatalmazó
levélen alapuló azonnali beszedési megbízásra (a továb biak ban: azonnali beszedési megbízás) való felhatalmazást kell
adnia, amelyet a támogatási szerződés megszűnéséig kell fenntartania. Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés
megszűnéséig új belföldön vezetett bankszámlát nyit, akkor ennek tényét a kedvezményezett köteles
a bankszámlanyitást követő 15 napon belül a közreműködő szervezetnek bejelenteni, egyidejűleg benyújtva
a pénzintézet által érkeztetett, az új bankszámlára vonatkozó azonnali beszedési megbízásra való felhatalmazást.
(2) A természetes személy kedvezményezett mentesül az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségek alól.
(3) Beruházási költségelemekhez nyújtott 10 millió forintot meghaladó összegű támogatás esetén, vagy ha – a támogatás
céljától függetlenül – a támogatási szerződés támogatási előleg igénybevételéről rendelkezik,
a kedvezményezettnek – az (1) bekezdésben foglaltakon túl és a (4)–(8) bekezdésben foglaltakra
figyelemmel – a támogatási szerződéshez kapcsolódóan az alábbi biztosítékok valamelyikének rendelkezésre állását
is biztosítania kell a 49. §-ban meghatározott mértékben:
a) bankgarancia,
b) garanciaszervezet által vállalt készfizető kezesség,
c) biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvény,
d) ingatlan jelzálogjog,
e) ingó jelzálogjog.
(4) Az NBC terhére kötött támogatási szerződéshez kapcsolódóan a kedvezményezettnek biztosítékként a támogatás
összegétől függetlenül a (3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott biztosítékok valamelyikét kell rendelkezésre
bocsátania.
(5) Mentesül a (3) bekezdésben foglalt kötelezettség alól az Áht. 87. § (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, a kisebbségi önkormányzat, valamint az ezek részvételével alapított és
többségi tulajdonában lévő közhasznú társaság, nonprofit gazdasági társaság, az egyház, a közalapítvány, a társasház,
a lakásszövetkezet és az a pályázó, aki vagy amely kizárólag állami tulajdonban lévő ingatlan vagy ingó vagyontárgy
fejlesztéséhez igényli a támogatást.
(6) A támogatási előleg folyósításának feltételeként a kedvezményezett akkor is köteles – a támogatott projekt jellegétől
és a támogatás összegétől függetlenül – a (3) bekezdésben foglalt valamely biztosíték adására, ha egyébként
az (5) bekezdésben foglaltak alapján biztosíték adására nem lenne köteles.
(7) A kedvezményezett számára a biztosítékcserét lehetővé kell tenni, ha az új biztosíték végrehajthatósága és az új
biztosíték által fedezett érték megfelel az e rendeletben meghatározott feltételeknek. Az előző biztosítékot feloldani
kizárólag az új biztosíték rendelkezésre állásának hitelt érdemlő igazolását köve tően lehet.
(8) A (3) bekezdés d)–e) pontjában meghatározott biztosítékról szóló szerződést közjegyzői okiratba kell foglalni.
49. § (1) A támogatási összeg folyósításától a projekt pénzügyi lezárásig terjedően a kedvezményezett által adott biztosíték
értékének el kell érnie legalább a támogatás támogatási szerződésben meghatározott összegét.
(2) Ha a támogatási összeg folyósítására a támogatási szerződés szerint több részletben kerül sor, a kedvezményezettnek
az (1) bekezdésben meghatározott mértékű biztosítékot legkésőbb a folyósítás ütemének meg fele lően kell feltöltenie.
(3) Beruházási költségelemekhez nyújtott 50 millió forintot meghaladó támogatás esetében a projekt pénzügyi
lezárásától a támogatási szerződés megszűnéséig a kedvezményezett által adott biztosíték értékének el kell érnie
legalább a támogatás összegének 50%-át.
(4) Beruházási költségelemekhez nyújtott 50 millió forintot meg nem haladó támogatás esetében a projekt pénzügyi
lezárását köve tően a kedvezményezettnek nem kell a biztosítékot fenntartania.
(5) Ha nem beruházási költségelemekhez nyújtott támogatás esetében előleg igénylése miatt került sor a biztosíték
adására, akkor a projekt pénzügyi lezárását köve tően a kedvezményezettnek nem kell a biztosítékot fenntartania.
(6) A kedvezményezett a biztosítékot legkevesebb egy év időtartamra köteles rendelkezésre bocsátani azzal, hogy
legalább 30 nappal a biztosíték lejártát megelőzően hitelt érdemlően igazolnia kell a biztosíték meghosszabbítását
vagy a biztosíték cseréjét. Ha a kedvezményezett e kötelezettségének nem tesz eleget, a közreműködő szervezet
a támogatás folyósítását felfüggesztheti, illetve elállhat a támogatási szerződéstől.
(7) Az NBC terhére kötött támogatási szerződések esetén a (3)–(5) bekezdésben foglalt rendelkezések nem
alkalmazhatók. E rendelkezések helyett a biztosíték mértékére és időtartamára a pályázati dokumentáció
rendelkezéseit kell alkalmazni.
A bankgaranciára, a garanciaszervezet által nyújtott készfizető kezességvállalásra és a biztosítási
szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényre vonatkozó különös rendelkezések
50. § A bankgarancia nyilatkozat eredeti példányát a közreműködő szervezet akkor fogadhatja el biztosítékként, ha
a) megfelel az MNB rendelet elő írásainak,
b) feltétel nélküli és visszavonhatatlan, és
c) tartalmazza a támogatási szerződés azonosítóját, valamint a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében eljárni
jogosult, a kezesség érvényesítésére feljogosított közreműködő szervezet azonosító adatait (név, székhely,
adószám, bankszámlaszám).
51. § A garanciaszervezet készfizető kezesi nyilatkozatát a közreműködő szervezet akkor fogadhatja el biztosítékként,
ha a nyilatkozat tartalmazza
a) a kedvezményezett azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám, bankszámlaszám);
b) a garanciaszervezet mint kezes azonosító adatait (cégnév, székhely, fiók, adószám);
c) a kezességvállalás alapjául szolgáló kezességi szerződés számát, létrejöttének időpontját, hatályát (lejáratának
időtartamát) és a garanciaszervezet aláírását;
d) a támogatási szerződés azonosítóját;
e) a Minisztérium mint jogosult hivatalos megnevezését, székhelyét és kincstári számlaszámát;
f) a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében eljárni jogosult, a kezesség érvényesítésére feljogosított
közreműködő szervezet azonosító adatait (név, székhely, adószám, bankszámlaszám);
g) a kezességvállalás mértékét;
h) a garanciaszervezet arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy ha a kezesség érvényesítésére feljogosított közreműködő
szervezet bejelenti, hogy a kedvezményezett a támogatási előleget a támogatási szerződésben meghatározott
céltól eltérő célra használta fel, vagy a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit nem vagy nem
szerződésszerűen teljesítette, valamint a folyósított támogatás (támogatási előleg) összegét és járulékait nem
fizette vissza, akkor a kedvezményezett helyett a kezesi szerződésben meghatározott összeg erejéig a készfizető
kezesség szabályai szerint felel.
52. § A biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényt a közreműködő szervezet akkor fogadja el biztosítékként,
ha a dokumentum tartalmazza
a) a támogatási szerződés kedvezményezettje mint biztosított azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám,
bankszámlaszám);
b) a biztosító azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám);
c) a kötelezvény alapjául szolgáló biztosítási szerződés számát, létrejöttének időpontját, hatályát (lejáratának
időtartamát) és a biztosító cégszerű – a cégbíróságon bejelentettel megegyező – aláírását;
d) a támogatási szerződés azonosítóját;
e) a Minisztérium mint a kezesi kötelezvény kedvezményezettje hivatalos megnevezését, székhelyét és kincstári
számlaszámát;
f) a Minisztérium mint a kezesi kötelezvény kedvezményezettje helyett és nevében eljárni jogosult, a kezesség
érvényesítésére feljogosított közreműködő szervezet azonosító adatait (cégnév, székhely, adószám,
bankszámlaszám);
g) a kezesi kötelezettségvállalás mértékét; h) a biztosító arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy ha a kezesség érvényesítésére feljogosított közreműködő szervezet
bejelenti, hogy a biztosított a támogatási előleget a támogatási szerződésben meghatározott céltól eltérő célra
használta fel, vagy a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit nem vagy nem szerződésszerűen
teljesítette (biztosítási esemény), valamint folyósított támogatás (támogatási előleg) összegét és járulékait nem
fizette vissza, akkor a biztosított helyett a kezesi szerződésben meghatározott összeg erejéig a készfizető kezesség
szabályai szerint felel.
Az ingó és az ingatlan jelzálogjogra vonatkozó különös rendelkezések
53. § (1) Ha az ingó dolgon vagy az ingatlanon más személynek már bejegyzett jelzálogjoga van, minden esetben egyedi
mérlegelést igényel annak eldöntése, hogy az ingó dolog vagy az ingatlan elfogadható-e a támogatási szerződés
biztosítékaként. A döntést megelőzően meg kell vizsgálni a Magyar Közjegyző Kamara által vezetett hiteles
nyilvántartásban vagy a tulajdoni lapon szereplő bejegyzett zálogjog által biztosított összeget, valamint a támogatási
összeg nagyságát. A bejegyzett zálogjog értéke, valamint a támogatási összeg együttesen nem haladhatja meg
a könyv szerinti vagy az értékbecslésben feltüntetett összeg 50%-át. Ha a bejegyzett zálogjoggal biztosított követelés
értéke, valamint a támogatás támogatási szerződésben meghatározott összege együttesen meghaladja a könyv
szerinti vagy az értékbecslésben feltüntetett összeg 50%-át, akkor az ingó dolog vagy az ingatlan biztosítékként csak
abban az esetben fogadható el, ha a Minisztériumot a rangsorban megelőző zálogjogosult hozzájárul
a ranghelycseréhez, és a ranghelycserét köve tően a Minisztérium javára bejegyzett zálogjoggal biztosított követelés
és a Minisztériumot a rangsorban megelőző zálogjogosult követelései együttesen nem haladják meg az ingó dolog
vagy az ingatlan könyv szerinti vagy az értékbecslésben feltüntetett értékének 50%-át.
(2) Ha ugyanazon követelés biztosítására egyidejűleg több zálogtárgy kerül felajánlásra, akkor az összes jelzálogjogot egy
ingó, illetve ingatlan jelzálogszerződésbe kell foglalni, és a szerződésben rögzíteni kell, hogy a jelzálogjog
egyetemleges. Ha ugyanazon követelés biztosítására nem egyidejűleg kerül felajánlásra több zálogtárgy, és
a követelés biztosítására több jelzálogjog szerződés jön létre, akkor minden zálogszerződésben – ille tő leg a már
megkötött zálogszerződés módosításában – utalni kell a jelzálogjog egyetemlegességére, illetve azokban meg kell
jelölni, hogy a biztosított követelés biztosítására milyen más további, a szerződésben nem szereplő zálogtárgyra
vonatkozóan került bejegyzésre jelzálogjog.
(3) Biztosítékként olyan ingó dolog és ingatlan fogadható el, amely teljes körűen biztosított, és a biztosítási szerződés
kedvezményezettje a Minisztérium.
54. § (1) Az ingó jelzálog tárgya csak forgalomképes dolog lehet, amely harmadik személy jóváhagyása nélkül végrehajtás
alá vonható.
(2) Biztosítékként ingó jelzálogjog nem fogadható el, ha a jelzálogjog tárgyaként felajánlott vagyontárgy
az amortizációjára figyelemmel a támogatási szerződésből eredő igények érvényesítése esetére nem biztosítja
a támogatásként megítélt összeg visszafizetését.
(3) A (2) bekezdésre figyelemmel ingó jelzálogtárgyként nem fogadható el különösen:
a) számítástechnikai berendezés,
b) híradástechnikai berendezés,
c) személyes használati tárgy,
d) készlet.
(4) Az ingó dolog értékének megállapítása során a legutolsó – könyvvizsgáló által hitelesített – könyv szerinti értéket kell
alapul venni. Ha a könyv szerinti érték nulla, vagy lényegesen kevesebb, mint az ingó dolog valós piaci értéke, az érték
megállapításának alapját képezheti igazságügyi műszaki szakértő által készített értékbecslés. Az igazságügyi műszaki
szakértő által megállapított értéket a kedvezményezettnek a könyvelésében át kell vezettetnie, és azt
könyvvizsgálóval hitelesíttetnie szükséges. Ha az ingó vagyontárgy még nem szerepel a kedvezményezett
nyilvántartásában, az érték megállapításának alapja a könyvvizsgálói nyilatkozat és a kedvezményezett által mellékelt
számla másolata.
55. § (1) Ingatlan jelzálogjog tárgya a Magyar Köztársaság területén fekvő forgalomképes ingatlan lehet, amely
az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként került bejegyzésre, értékkel bír (nettó forgalmi érték) és a törvény ben
előírt adatait az ingatlan-nyilvántartás tartalmazza.
(2) Biztosítékként ingatlan jelzálog nem alapítható olyan ingatlanon, amelynek tulajdoni lapján az alábbi
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok vagy feljegyezhető tények szerepelnek:
a) visszavásárlási vagy vételi jog, kivéve, ha e jogok jogosultja a jelzálog bejegyzéséhez jogosultságának
érvényesítése esetére hozzájárul,
b) jelzálogjog (önálló zálogjog), ha a bejegyzett joggal biztosított követelés és a támogatás együttes értéke
meghaladja a fedezetként felajánlott ingatlan értékbecslésben feltüntetett értékének 50%-át,
c) végrehajtási jog,
d) a tulajdonossal szemben megindított felszámolási eljárás, végelszámolás,
e) kisajátítási eljárás megindítása,
f) jogerős hatósági vagy bírósági határozattal megállapított tartós környezeti károsodás ténye,
g) bírósági vagy hatósági határozaton alapuló telekalakítási és építési tilalom, ha az ingatlan egyben
az ingatlanfejlesztésre irányuló projekt tárgyát is képezi,
h) elidegenítési és terhelési tilalom,
i) árverés, nyilvános pályázat kitűzése,
j) zárlat, zár alá vétel, zár alá vételt megelőző biztosítási intézkedés,
k) tulajdonjog-fenntartással történt eladás, kivéve, ha a vevő a jelzálogjog bejegyzéséhez hozzájárul,
l) perfeljegyzés.
(3) Ha az adott ingatlan tulajdoni lapján el nem bírált bejegyzési kérelem szerepel széljegyként, a kedvezményezettet
fel kell hívni arra, hogy a bejegyzés alapjául szolgáló, a földhivatal érkeztető pecsétjével ellátott okiratokat
a szerződéskötéskor csatolja. A közreműködő szervezet a bejegyzési kérelmek tartalma alapján mérlegeli, hogy
az elintézetlen bejegyzési kérelem akadályát képezheti-e az ingatlan jelzálogjog biztosítékként történő
elfogadásának.
(4) Lakóingatlanon alapított jelzálogjog biztosítékként abban az esetben fogadható el, ha a jelzálogjog tárgyát képező
ingatlan valamennyi lakója közjegyző előtt nyilatkozik arról, hogy a zálogjog érvényesítése esetén nem igényel
elhelyezést, és a biztosíték érvényesítése esetén az elhelyezése megoldott.
(5) Ha az ingatlan tulajdonosa gazdálkodó szervezet, akkor a gazdálkodó szervezet cégkivonatát és aláírási címpéldányát
a felajánlott biztosítékra vonatkozó dokumentáció részeként a kedvezményezettnek a közreműködő szervezet részére
be kell nyújtania.
(6) A fejlesztés tárgyát képező ingatlant terhelő jelzálogjog biztosítékként abban az esetben fogadható el, ha az ingatlan
értéke már a jelzálogszerződés megkötését, illetve a fejlesztés megkezdését (meg valósítását) megelőzően
– a 49. §-ban foglaltak szerint – fedezetet nyújt.
56. § (1) A közreműködő szervezet bekéri és megvizsgálja a kedvezményezett által felajánlott ingatlan 3 munkanapnál nem
régebbi hiteles tulajdoni lapját, valamint a 30 napnál nem régebbi igazságügyi értékbecslését vagy az önkormányzat
által kiállított adó- és értékbizonyítványt.
(2) A közreműködő szervezet a kedvezményezett kérelmére az ingatlan fekvése szerinti értékbecslők névsorát
a kedvezményezett rendelkezésére bocsátja. Értékbecslés csak az ingatlan fekvése szerint ille té kes értékbecslők
névsorában szereplő értékbecslőtől fogadható el. Igazságügyi értékbecslés helyett az ingatlan értéke
az önkormányzat által kiállított adó- és értékbizonyítvány alapján is megállapítható.
(3) A közreműködő szervezetnek minden esetben vizsgálnia kell, hogy az ingatlan alkalmas-e jelzálogjog bejegyzésére.
Ennek során meg kell vizsgálni
a) a tulajdoni lap kiállításának keltét (amely a kedvezményezett általi postára adás dátumát megelőző
3 munkanapnál korábbi nem lehet),
b) az átpántoló címke, a vízjeles biztonsági papír és a biztonsági pecsétcímke meglétét,
c) azt, hogy az adott ingatlan tulajdoni lapján olyan bejegyzés szerepel-e, amely miatt az ingatlan a támogatási
szerződést biztosító jelzálogjog tárgyaként nem fogadható el.
(4) Ha a kedvezményezett olyan ingatlant ajánl fel, amelynek nem a kizárólagos tulajdonosa, vagy amelynek
haszonélvezeti jogosultja van, akkor olyan jelzálogszerződést kell kötni, amelyben zálogkötelezettként
– a kedvezményezetten túl – valamennyi tulajdonostárs és haszonélvezeti jogosult is fel van tüntetve.
(5) Ha a kedvezményezett olyan ingatlant ajánl fel, amelynek nem a tulajdonosa, akkor olyan jelzálogszerződést kell kötni,
amelyben zálogkötelezettként az ingatlan valamennyi tulajdonosa – ha van, akkor valamennyi haszonélvezeti
jogosultja is – fel van tüntetve.
(6) A jelzálogjog bejegyzése iránti kérelmet a jelzálogszerződés megkötését köve tően a közreműködő szervezetnek
soron kívül be kell nyújtania az ille té kes földhivatalhoz.
PÉNZÜGYI ELSZÁMOLÁS Teljesítésigazolás, érvényesítés, utalványlap ellenjegyzése, utalványozás 57. § (1) Az előirányzatot érintő pénzforgalmat csak szakmai teljesítésigazolás alapján lehet érvényesíteni.
(2) A szakmai teljesítésigazolás magában foglalja
a) a meg valósítási vizsgálatot, azaz annak vizsgálatát, hogy a kötelezettségvállalással érintett beszerzés
(árubeszerzés, szolgáltatás-megrendelés, beruházás), a működés finanszírozása vagy a támogatási szerződésben
foglaltak szerződésszerűen (mennyiségben, minőségben, határidőben) és a hatósági engedélyekben
foglaltaknak meg fele lően teljesültek-e, valamint
b) a pénzügyi vizsgálatot, amely alapján megállapításra kerül a kifizethető összeg.
(3) A szakmai teljesítést minden esetben írásban kell igazolni.
(4) A szakmai teljesítésigazolásnak tartalmaznia kell a teljesítésigazoló nevét, beosztását és aláírását,
a kötelezettségvállalás és az igazolás keltét, az előirányzat megnevezését, valamint a kifizethető összeget.
(5) A pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatásoknál, a Kincstár által felszámított
számlavezetéshez kapcsolódó díjak megfizetésénél, a felszámolási és a végrehajtási eljárásokhoz kapcsolódó
követelések bejelentésénél, továbbá a peres eljárásoknál felmerülő szakértői díjak megfizetésénél a szakmai
teljesítésigazolást a közreműködő szervezet végzi.
(6) Az (5) bekezdéssel nem szabályozott esetekben a meg valósítási vizsgálatot a keretgazda vezetője, a pénzügyi
vizsgálatot a közreműködő szervezet végzi. Ezekben az esetekben a szakmai teljesítésigazolást a pénzügyi vizsgálatot
végző személy állítja ki, és annak feltételeként ellenőrzi a meg valósítási vizsgálat megtörténtét is.
58. § (1) A teljesítésigazolást köve tően, a pénzügyi teljesítés előtt a számlát érvényesíteni, ellenjegyezni (ellenőrizni) és
utalványozni kell.
(2) Az érvényesítés, az utalványlap ellenjegyzés és az utalványozás rendjét – a (3) bekezdés kivételével – belső szabályzat
rögzíti.
(3) Amennyiben az érvényesítés, az utalványlap ellenjegyzése és az utalványozás – jogszabály vagy a Minisztérium és
a közreműködő szervezet között létrejött szerződés alapján – közreműködő szervezet feladata, úgy az érvényesítést,
az utalványlap ellenjegyzését és az utalványozást a közreműködő szervezet vezetője által írásban felhatalmazott
személyek végzik.
59. § (1) Az érvényesítő a teljesítésigazolás alapján ellenőrzi a kifizetendő összeget, a fedezet meglétét és az előírt formai
követelmények betartását.
(2) Az érvényesítés utalványlapon történik.
(3) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell a kifizetésre megállapított összeget, a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi
számlaszámot és a kötelezettségvállalás azonosítóját. 60. § (1) Az utalványlap ellenjegyzője köteles ellenőrizni az érvényesítés szabályszerűségét, továbbá azt, hogy
a kötelezettségvállaló az arra jogosult személy-e. Ha az érvényesítéssel kapcsolatosan hiányosságot tapasztal, köteles
a dokumentumokat visszaküldeni az érvényesítőnek.
(2) Az utalványlap ellenjegyzése az utalványlapon történik.
(3) Az utalványlap ellenjegyzője köteles ellenőrizni az érvényesítés szabályszerűségét, továbbá azt, hogy
a kötelezettségvállaló az arra jogosult személy-e. Ha az érvényesítéssel kapcsolatosan hiányosságot tapasztal, köteles
a dokumentumokat visszaküldeni az érvényesítőnek.
(4) Az utalványlap ellenjegyzője köteles vizsgálni a kifizetés alapjául szolgáló kötelezettségvállalás dokumentumait,
különösen a szerződés érvényességét, hatályosságát, jogi biztosítékait, valamint a rendelkezésre álló forrás meglétét.
61. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolását, az érvényesítést és az utalványlap ellenjegyzését (ellenőrzését) köve tően kerülhet sor.
(2) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az utalványlap tartalmazza-e a kötelezettségvállalás azonosítóját
és a főkönyvi számla számát.
(3) Az utalványozó biztosítja, hogy csak olyan kifizetések és bevételek kerüljenek utalványozásra és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag és számszakilag megfelelnek az elő írásoknak és a szerződésben
meghatározott költség-összetételnek.
A támogatási célú kötelezettségvállalások folyósítására vonatkozó különös rendelkezések
62. § (1) A támogatás folyósítására kizárólag a támogatási szerződés megkötését – keretszerződéses támogatási forma esetén
a támogatási szerződés Minisztérium által történő jóváhagyását – és a szükséges biztosítékok rendelkezésre
bocsátását köve tően kerülhet sor.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik – a vissza nem térítendő kamattámogatás, a természetbeni telephelyjuttatás,
 illetve a vissza nem térítendő támogatásból épített vagy vásárolt telephely kivételével – a támogatás igénybevétele
utólag, meg valósítás-arányosan és forrásarányosan történhet.
(3) Ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a kedvezményezettnek legkésőbb a projekt meg valósítására
a támogatási szerződésben előírt határidőt követő 60 napon belül kezdeményeznie kell a támogatás folyósítását. Ha
a kedvezményezett a projekt meg valósítására előírt határidőt követő 60 napon belül nem kezdeményezi a támogatási
szerződésben meghatározott támogatás egészének folyósítását, a támogatás részleges visszavonására vagy
a támogatási szerződéstől való elállásra kerül sor.
(4) A támogatás folyósítása a teljesítés igazolása mellett, a támogatási döntés kedvezményezettjének nevére szóló
és általa benyújtott számlákon, számlát helyettesítő dokumentumokon, valamint a tényleges kifizetést igazoló
dokumentumokon alapuló elszámolás formai, számszaki ellenőrzését köve tően történik. A támogatási döntés
kedvezményezettjének a számlákhoz kapcsolódó megrendeléseket, szerződéseket, valamint építési beruházás esetén
az építési napló másolatát is be kell nyújtania a 41. § (3) bekezdés szerinti kezdési időpont vizsgálatához. A teljesítés
igazolásakor biztosítani kell a kifizetés alapjául szolgáló teljesítést igazoló dokumentumok, így különösen a számlák,
számlát helyettesítő dokumentumok meglétét, valamint ezek összhangját a támogatás alapjául szolgáló projekt
költségvetésével. A hiányzó, nem meg fele lően benyújtott dokumentumok pótlására a kedvezményezettnek
a közreműködő szervezet által kiküldött hiánypótlásra történő felszólítás kézhezvételétől számított 15 nap áll
rendelkezésére. A hiánypótlásra elszámolásonként egy alkalommal van lehetőség, annak elmulasztása esetén
a közreműködő szervezet a rendelkezésére álló dokumentumok alapján állapítja meg a kifizethető támogatás
összegét.
(5) Az Ámr. 141. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatásoknál, ha a beruházási projekt meg valósulása az öt
költségvetési évet meghaladja, a támogatás a támogatási szerződésben meghatározott pénzügyi és időbeli ütemezés
szerint öt költségvetési évet meghaladóan is folyósítható, legfeljebb a beruházás tervezett befejezését követő egy
évig.
(6) Az esedékes támogatásnak az Áht. 13/A. § (6) bekezdése szerinti visszatartására, a támogatás folyósításának
a felfüggesztésére
a) lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozás esetén a köztartozás fennállásáig,
b) az Ámr. 124. § (9) bekezdésében meghatározott esetben,
c) felszámolási vagy végelszámolási eljárás megindulása esetén,
d) csődeljárás esetén a csődegyezség megszületéséig, vagy
e) az Ámr. 126. § (1) bekezdésében meghatározott esetben, amíg a kedvezményezett a kötelezettségének nem tesz
eleget,
f) az Ámr. 114. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott engedélyek hiányában
kerülhet sor.
(7) Támogatási előleg folyósítására az Ámr. 124. § (8) bekezdése, az Ámr. 150. § (2), (7), (8), valamint (14) bekezdése
és a pályázati dokumentáció rendelkezései szerint kerülhet sor.
(8) Ha a pályázati dokumentáció lehetővé teszi, a belföldi természetes személy, a mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak
minősülő pályázó az odaítélt támogatási összeg 25%-ának erejéig, de legfeljebb 300 millió forint összeghatárig
a pályázatában támogatási előleg folyósítását igényelheti egy alkalommal. Az előleget a támogatási szerződés
hatálybalépésének napjától számított 90 napon belül a projekt elindításához – az első kifizetési kérelem benyújtását
megelőzően – lehet igényelni. Az előleg folyósítása csak akkor engedélyezhető, ha a megkövetelt biztosítékok
rendelkezésre állnak. A kedvezményezett köteles visszafizetni az előleg szankciós kamattal növelt összegét, ha nem
nyújt be kérelmet időközi fizetésre a közreműködő szervezethez az előleg kifizetésétől számított hat hónapon belül,
vagy a benyújtott fizetési kérelem a támogatás nem rendeltetésének megfelelő használatát bizonyítja.
(9) Támogatási előleg igénybevétele esetén a támogatás fennmaradó része – meg valósítás-arányosan és
forrásarányosan – csak azt köve tően folyósítható, hogy a támogatási döntés kedvezményezettje az előleggel
a támogatási szerződés szerint elszámolt.
Kincstári adatszolgáltatás 63. § Az előirányzatra vonatkozó kincstári adatszolgáltatást a közreműködő szervezet bevonásával a kezelő végzi el.
A TÁMOGATÁS FELHASZNÁLÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE ÉS ELLENŐRZÉSE A támogatással kapcsolatos monitoring feladatok
64. § (1) A kedvezményezett köteles a projekt meg valósításának előrehaladásáról és a projekt eredményességéről
– a támogatási szerződés tartalmától függően a fenntartásáról – adatokat szolgáltatni.
(2) Az adatszolgáltatás módját, gyakoriságát és tartalmát a Minisztérium határozza meg, és azt a támogatási
szerződésben rögzíteni kell.
(3) A kedvezményezett az adatszolgáltatást a támogatási szerződés szerint, külön felszólítás nélkül köteles teljesíteni.
A kedvezményezett köteles a számviteli és statisztikai nyilvántartását olyan módon megszervezni, hogy
az adatszolgáltatását ellenőrizhető módon teljesíteni tudja.
(4) Ha a kedvezményezett az adatszolgáltatást nem teljesíti határidőre, akkor a közreműködő szervezet – egyedi
támogatás esetén a Minisztérium – a kedvezményezettet felszólítja a 15 napon belül történő teljesítésre, egyben
figyelmezteti, hogy az adatszolgáltatás elmulasztása a támogatási szerződéstől való elállást vonhatja maga után.
Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a kedvezményezett
a felszólításban meghatározott határidőn belül az adatszolgáltatást nem teljesíti, akkor a közreműködő szervezet
értesíti a Minisztériumot az adatszolgáltatás elmulasztásáról.
(5) Az adatszolgáltatás elmulasztását a Minisztérium szerződésszegésnek minősítheti és dönthet a támogatási
szerződéstől való elállásról. A Minisztérium döntése alapján a közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetében
a támogató – áll el a támogatási szerződéstől.
(6) A közreműködő szervezet évente, a tárgyévet követő év március 31-ig beszámolót készít a Minisztérium részére,
amelyben pályázati konstrukciónként és támogatási programonként bemutatja a monitoring adatok feldolgozását,
valamint értékeli a feldolgozás eredményét.
A támogatás felhasználásának ellenőrzése 65. § (1) A Minisztérium, az általa kijelölt közreműködő szervezetek és a külön jogszabályban erre feljogosított egyéb szervek
jogosultak a támogatásra való jogosultság feltételeinek, a pályázatban szereplő információk valóságtartalmának,
valamint a támogatási szerződés szerződésszerű teljesítésének ellenőrzésére.
(2) A közreműködő szervezetek által végzett ellenőrzés lefolytatására különösen a támogatási döntés meghozatalát,
a támogatási szerződés megkötését megelőzően, a pénzügyi elszámolás során folyamatba épített módon, a projekt
pénzügyi lezárása, illetve a projekt jogi lezárása során kerülhet sor.
(3) Pályázati úton nyújtott támogatás esetén a döntés előkészítésének részeként a pályázó elő ze tes, a pályázatban
megadott hozzájárulásával végzett helyszíni ellenőrzés célja a pályázatban rögzített információk helytállóságának
ellenőrzése, a projekt meg valósíthatóságának és kockázatainak felmérése. Ennek meg fele lően – a pályázati
konstrukció sajátosságainak meg fele lően – vizsgálandó különösen
a) a pályázatban rögzített információk helytállósága és dokumentáltsága,
b) az üzleti terv, a pénzügyi és gazdaságossági számítások és a vállalt teljesítmények megalapozottsága,
c) a pályázó és a pályázat támogatásra való jogosultsága,
d) a projekt megkezdésének időpontja,
e) a hatósági és egyéb engedélyek, a szükséges tervdokumentációk, az egyéb okiratok megléte,
f) a projekt pályázat szerinti meg valósításának feltételrendszere és pénzügyi háttere,
g) a pályázó és a teljesítésbe bevonni kívánt más személyek szakmai felkészültsége, az ezt alátámasztó
dokumentumok, illetve hatósági engedély birtokában folytatható tevékenység esetén az előírt szakmai
követelményeknek megfelelő szakember megléte,
h) a felajánlott biztosíték megfelelősége.
(4) A szerződéskötést megelőzően – a (3) bekezdés szerinti feltételek dokumentáltságáról való meggyőződés
mellett – meg kell vizsgálni, hogy a szerződéskötés feltételeként megkövetelt dokumentumok és biztosítékok az előírt
tartalommal rendelkezésre állnak-e, valamint a támogatási szerződés a pályázati dokumentáció és a jogszabályok
elő írásainak megfelel-e.
(5) A pénzügyi elszámolás és a finanszírozás folyamatában végzett ellenőrzés célja a támogatás igénybevétele
szabályszerűségének vizsgálata. Ennek keretében vizsgálandó különösen
a) a projekt meg valósításának kezdési időpontja,
b) a felajánlott biztosíték megléte, megfelelősége,
c) a projekt támogatási szerződésben foglaltak szerint történő meg valósulása,
d) a tervezett ütemezés és a tényleges meg valósítás viszonya,
e) a projekt meg valósításának és a támogatás folyósításának összhangja,
f) ha annak törvényi feltételei fennállnak, a közbeszerzési eljárás lefolytatására irányuló kötelezettség teljesítése,
g) a támogatási szerződésben előírt tájékoztatási, adatszolgáltatási és az elkülönített számviteli nyilvántartási
kötelezettség teljesítése,
h) ha helyszíni ellenőrzésre sor került, a helyszíni ellenőrzés dokumentumainak megléte, az esetlegesen feltárt
hiányosságok megszüntetése,
i) a támogatási szerződés módosítására irányuló kezdeményezés esetén annak okai, indokoltsága,
j) a kedvezményezett gazdálkodási státuszában, tulajdonosi struktúrájában a támogatási szerződés teljesítésére is
kiható változások,
k) a számlák, egyéb bizonylatok formai, tartalmi, számszaki és a támogatási szerződésben meghatározott
ütemtervnek való megfelelősége,
l) szakmai tartalom,
m) hatósági engedélyek megléte.
(6) A projekt pénzügyi lezárását megelőző ellenőrzés célja a projekt szerződésszerű és hatósági engedélyekben
foglaltaknak megfelelő meg valósulásának ellenőrzése, a pénzügyi beszámoló megalapozottságának vizsgálata.
Ennek keretében vizsgálandó különösen
a) a meg valósult projekt műszaki tartalmának teljessége és megfelelősége,
b) a projekt határidőre történő meg valósítása,
c) a projekt költségszerkezetének és forrásösszetételének alakulása,
d) a számlák, egyéb bizonylatok formai, tartalmi és számszaki megfelelősége,
e) a bizonylatokon feltüntetett gazdasági eseményeket alátámasztó dokumentumok,
f) a tájékoztatási, adatszolgáltatási és az elkülönített számviteli nyilvántartási kötelezettség teljesítése,
g) a támogatási szerződés megszűnéséig terjedő időszakra vonatkozó biztosíték megléte és megfelelősége,
h) a projekt keretében meg valósult eszközök tulajdonviszonyainak alakulása,
i) hatósági engedélyek (használatbavételi engedély) megléte.
(7) Pályázati úton nyújtott támogatás esetén, ha a pályázati dokumentáció a pénzügyi beszámoló kötelező auditálását
követeli meg, akkor ezt a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény 40–44. §-ában meghatározott
könyvvizsgáló végezheti el.
(8) A projekt jogi lezárását megelőző ellenőrzés célja a támogatási szerződésben vállalt valamennyi
kötelezettség – ideértve a tájékoztatási és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését is – meg valósulásának
ellenőrzése.
(9) Az 50 millió forintot meghaladó támogatások esetén az értékelés részeként elő ze tes helyszíni ellenőrzést is le kell
folytatni.
(10) Az ellenőrzés történhet a projekt meg valósításának helyszínén vagy az ellenőrzésre jogosult rendelkezésére álló
dokumentumok alapján.
(11) Az ellenőrzést a pályázó (kedvezményezett) köteles tűrni, köteles továbbá az ellenőrzést lefolytatók adatszolgáltatási
kérését teljesíteni, az igényelt dokumentumokat átadni. Az ellenőrökkel való együttműködés vagy az adatszolgáltatás
megtagadása a pályázat elutasítását vagy a támogatási szerződéstől való elállást vonhatja maga után.
(12) A helyszíni ellenőrzést az ellenőrzésre jogosult szervezet vezetője által kiadott megbízólevél alapján, az elő ze tesen
írásban jelzett időpontban kell lefolytatni. Az ellenőrzés megállapításait jegyzőkönyvben kell dokumentálni, abban
a pályázó (kedvezményezett) észrevételeit, megjegyzéseit és kifogásait is rögzíteni kell. A jegyzőkönyvet az ellenőrzést
lefolytató személy, a pályázó (kedvezményezett) vagy a képviselője a helyszínen aláírja. A jegyzőkönyv egy példányát
az aláírást köve tően át kell adni a pályázó (kedvezményezett) vagy a képviselője részére.
(13) Ha a közreműködő szervezet által végzett helyszíni ellenőrzés nem rendeltetésszerű vagy szerződéstől eltérő
felhasználást állapít meg, akkor a közreműködő szervezet a jegyzőkönyvhöz csatolja a szükséges intézkedések
megtételére vonatkozó javaslatát.
A TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS MEGSZŰNÉSE 66. § A támogatási szerződés megszűnik
a) a projekt jogi lezárása,
b) a támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontása, vagy
c) a támogatási szerződéstől való elállás
esetén.
A projekt jogi lezárása 67. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, a támogatási szerződés a projekt jogi lezárásával szűnik meg.
(2) A projekt jogi lezárására akkor kerülhet sor, ha a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség – hatósági
engedélyhez kötött tevékenység esetén a hatósági engedélyekben foglaltaknak meg fele lően – teljesült.
(3) A projekt jogi lezárása a Minisztérium által meghatározott módon a közreműködő szervezet – egyedi támogatás
esetén a Minisztérium – feladata.
(4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a projekt jogi lezárását
a közreműködő szervezet a kedvezményezett által a támogatási szerződésben vállalat valamennyi
kötelezettség – beleértve a fenntartási kötelezettséget is – teljesítésére előírt határidő leteltével, a Minisztérium által
meghatározott ütemterv szerint végzi.
(5) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén ha a támogatási szerződés nem
határozza meg a jogi lezárás módját, akkor a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség – beleértve
a fenntartási kötelezettséget is – teljesítését köve tően a kedvezményezett kérése esetén a közreműködő szervezet
a kedvezményezett kérelmének beérkezését követő 30 napon belül intézkedik a projekt jogi lezárásáról.
(6) A támogatási szerződés megszűnését követő 15 napon belül a közreműködő szervezet – szükség esetén – intézkedik
az azonnali beszedési megbízáshoz kapcsolódó felhatalmazó levél visszavonásáról, a jelzálogjog törlési engedély
kiállításáról, továbbá lemondó nyilatkozatban visszavonhatatlanul és feltétel nélkül mentesíti a bankot,
a garanciaszervezetet vagy a biztosítót a bankgarancia nyilatkozatban, a készfizető kezességvállalást tartalmazó
nyilatkozatban vagy a kezesi kötelezvényben vállalt kötelezettségek alól.
68. § (1) A közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén a Minisztérium – a projekt jogi lezárása során megvizsgálja azt,
hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeket maradéktalanul teljesítette-e.
E tevékenysége során a közreműködő szervezet azt is vizsgálja, hogy a kedvezményezett nemteljesítése vagy nem
szerződésszerű teljesítése esetén milyen jogkövetkezmények érvényesíthetők, alkalmazhatók vele szemben.
(2) Ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítésének
vizsgálata során az alábbi szempontok figye lembe véte lével kell eljárni:
a) a projekt meg valósulása keretében azt kell vizsgálni, hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalt
valamennyi kötelezettségnek külön-külön eleget tett-e;
b) számszerűen megállapított kötelezettség esetén egyedileg meg kell vizsgálni a teljesítés mértékét.
(3) Ha a kedvezményezett több számszerűen megállapított kötelezettsége esetén is 100% alatt teljesített, akkor vele
szemben jogkövetkezmények csak a számszerűleg legalacsonyabb hibás teljesítés alapján érvényesíthetők.
(4) A támogatással létrehozott vagyon elő ze tes engedély nélküli elidegenítése vagy bérbeadása esetén
a kedvezményezett nem mentesül a fenntartási kötelezettség alól.
(5) A kedvezményezettel szemben a támogatási szerződés alapján szerződésszegés címén jogkövetkezmény nem
érvényesíthető, ha a kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettségét teljesítette,
de nem használta fel a megítélt támogatás teljes összegét.
69. § (1) Ha megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem teljesítette maradéktalanul a támogatási szerződésben vállalt
kötelezettségeit, és a 71. §-ban foglaltak alapján az elállási jog gyakorlása nem kötelező, akkor a támogatási szerződés
hatályban marad, valamint a kifizetett támogatás részleges visszavonására kerül sor.
(2) A projekt azt köve tően zárható le, miután a kedvezményezett a visszavont támogatási összeget és járulékait
visszafizette.
(3) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatás részleges
visszavonásáról és a szerződésszegés esetén alkalmazandó igényérvényesítés érdekében teendő intézkedésekről
a Minisztérium útmutatása alapján a közreműködő szervezet dönt.
(4) A közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén a Minisztérium – a kifizetett támogatás részleges visszavonását
tartalmazó nyilatkozatot a döntéshozataltól számított 5 munkanapon belül kézbesíti a kedvezményezettnek.
(5) A kifizetett támogatás részleges visszavonásáról szóló döntést tartalmazó nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a támogatási szerződés azonosító adatait,
b) a támogatás részleges visszavonásának indokát,
c) a kedvezményezett részére kifizetett támogatás és a szankciós kamat visszafizetésének kötelezettségét,
d) a kedvezményezett által visszafizetendő támogatás és a szankciós kamat összegét,
e) a kifizetett támogatás és a szankciós kamat visszafizetésére előírt teljesítési határidőt,
f) a késedelmes teljesítés jogkövetkezményét,
g) a támogatási szerződésben foglaltaknak meg fele lően a kamatfizetésre irányadó szabályokat,
h) azt a bankszámlaszámot, amelyre a visszafizetés teljesítendő.
(6) A támogatás részleges visszavonása esetén – ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik –
a kedvezményezettet a szankcióskamat-fizetési kötelezettség a jogosulatlanul igénybe vett támogatás folyósításától
a támogatás részleges visszavonásról szóló döntés meghozataláig terheli. A kedvezményezettet továbbá késedelmes
fizetés esetén a visszavont támogatás és a szankciós kamat után késedelmikamat-fizetési kötelezettség terheli
a késedelembe esés időpontjától a visszafizetésig terjedő időszakra.
(7) A kifizetett támogatás részleges visszavonását tartalmazó nyilatkozatban a kifizetett támogatás és a szankciós kamat
visszafizetésére előírt teljesítési határidő – ha a támogatási szerződés másképp nem rendelkezik – 15 nap.
A támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontása 70. § (1) A támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontásáról a közreműködő szervezet – egyedi támogatás
esetén a Minisztérium – dönt a kedvezményezett támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontására
irányuló kérelmének kézhezvételét követő 30 napon belül.
(2) A szerződés közös megegyezéssel történő felbontására akkor kerülhet sor, ha a projekt meg valósítása
a kedvezményezettnek fel nem róható okból hiúsult meg vagy ütközik tartós akadályba.
(3) A támogatási szerződés közös megegyezéssel történő felbontása esetén a támogatási szerződés a megkötésének
időpontjára visszamenőleges hatállyal szűnik meg.
(4) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződés közös
megegyezéssel történő felbontására irányuló megállapodást – a támogatási szerződés felbontására vonatkozó
egyetértése esetén – a közreműködő szervezet készíti elő és küldi meg a kedvezményezettnek aláírásra.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott megállapodás tartalmazza
a) a támogatási szerződés azonosító adatait,
b) a feleknek a szerződés közös megegyezéssel történő felbontására irányuló kifejezett nyilatkozatát,
c) mindazokat az adatokat és körülményeket, amelyek alapján a (2) bekezdés szerinti feltételek fennállása
megállapítható.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott megállapodás akkor lép hatályba, ha
a) a kedvezményezett részére támogatás folyósítása nem történt, vagy a kedvezményezett a folyósított támogatás
jegybanki alapkamattal növelt teljes összegét visszafizette, valamint
b) a kedvezményezett az igénybe nem vett támogatásról lemondott.
A támogatási szerződéstől való elállás 71. § A támogatási szerződéstől el kell állni, ha a kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározott valamely
kötelezettségének felróható módon nem tesz eleget, és e szerződésszegés esetére jogszabály vagy a támogatási
szerződés az elállás jogát biztosítja.
72. § (1) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződéstől való
elállás tárgyában – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Minisztérium helyett és nevében eljáró közreműködő
szervezet dönt.
(2) A támogatási szerződéstől való elállás tárgyában a Minisztérium dönt, ha
a) a közreműködő szervezet elállás tárgyában hozott döntését a kedvezményezett az elállás közlését köve tően
vitatja, b) a döntést a közreműködő szervezet kifejezetten kéri, vagy
c) az elállás jogának gyakorlását magának fenntartja.
(3) A (2) bekezdésben foglalt esetekben a közreműködő szervezet az üggyel kapcsolatos valamennyi iratot indokolással
és döntési javaslattal együtt a kedvezményezett észrevételének kézhezvételétől vagy az elállásra okot adó körülmény
bekövetkezésének tudomásra jutásától számított 30 napon belül a Minisztériumnak megküldi.
(4) A közreműködő szervezet és a Minisztérium a támogatási szerződéstől való elállás jogát a kedvezményezetthez
intézett írásbeli nyilatkozattal gyakorolja.
73. § A közreműködő szervezet az elállást tartalmazó nyilatkozatot a 72. § (1) bekezdésében meghatározott esetben
a döntéshozataltól, a 72. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott esetekben a támogatási szerződéstől való elállásról
 szóló döntés kézhezvételétől számított 15 napon belül postai szolgáltató útján tértivevénnyel kézbesíti
a kedvezményezettnek.
74. § (1) A támogatási szerződéstől való elállásról szóló nyilatkozatnak tartalmaznia kell a támogatási szerződés azonosító
adatait, az elállási jog gyakorlását tartalmazó kifejezett nyilatkozatot, valamint a támogatási szerződés megfelelő
rendelkezésére és a releváns jogszabályhelyre történő egyértelmű hivatkozással alátámasztott indokolást.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a támogatási szerződéstől való elállást közlő nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a kedvezményezett részére megítélt és kifizetett támogatás, továbbá a járulékai visszafizetésének
kötelezettségét,
b) a kedvezményezett részére kifizetett támogatás és a szankciós kamat visszafizetendő összegét,
c) a kifizetett támogatás és járulékai visszafizetésére előírt teljesítési határidőt,
d) a késedelmes teljesítés jogkövetkezményét,
e) a támogatási szerződésben foglaltaknak meg fele lően a kamatfizetésre irányadó szabályokat,
f) azt a bankszámlaszámot, amelyre a visszafizetés teljesítendő.
(3) A támogatási szerződéstől való elállás esetén – ha a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik –
a kedvezményezettet a szankcióskamat-fizetési kötelezettség a folyósítástól a támogatási szerződéstől való elállásról
 szóló döntés meghozataláig, az esetleges késedelmikamat-fizetési kötelezettség a késedelembe esés időpontjától
a visszafizetésig terjedő időszakra terheli.
(4) A támogatási szerződéstől való elállást tartalmazó nyilatkozatban a kifizetett támogatás és a járulékai visszafizetésére
előírt teljesítési határidő – ha a támogatási szerződés másképp nem rendelkezik – 15 nap.
A fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítése 75. § (1) Ha a támogatás részleges visszavonása vagy a támogatási szerződéstől való elállás esetén a kedvezményezettnek
fizetési kötelezettsége keletkezik, akkor a fizetési kötelezettségét megállapító döntés kézhezvételétől számított
15 napon belül az Ámr. 127. § (7) bekezdése alapján a közreműködő szervezettől – egyedi támogatás esetén
a Minisztériumtól – kérheti a fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítését.
(2) A fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítésének engedélyezéséről a közreműködő szervezet – egyedi
támogatás esetén a Minisztérium – a kérelem beérkezését követő 15 napon belül dönt, és a tárgyban külön
megállapodást köt a kedvezményezettel.
(3) A részletekben történő fizetés időtartama nem haladhatja meg a fizetési kötelezettséget megállapító döntésről szóló
értesítésben meghatározott fizetési határidőtől számított 36 hónapot.
(4) A fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítését lehetővé tevő megállapodás megkötésének feltétele, hogy
a kedvezményezett legalább a fennálló tartozás összege erejéig a 48. § (3)–(4) bekezdésében meghatározott
biztosítékok valamelyikének rendelkezésre állását biztosítja.
(5) Amennyiben a kedvezményezett bankgaranciát, a garanciaszervezet által nyújtott készfizető kezességvállalást vagy
a biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényt bocsát rendelkezésre, azt a megállapodás megkötésétől
az utolsó részlet esedékességét követő 30. napig köteles rendelkezésre tartani.
KÖVETELÉSKEZELÉS A követeléskezelés általános szabályai 76. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatás részleges visszavonását vagy a támogatási szerződéstől való elállást tartalmazó
nyilatkozatban, illetve a fizetési kötelezettség részletekben történő teljesítéséről szóló megállapodásban
meghatározott határidőre nem teljesíti a fizetési kötelezettségét, akkor a közreműködő szervezet – szükség esetén
a Minisztérium – a 77–86. §-ban foglaltak szerint haladéktalanul intézkedik a követelés érvényesítése érdekében
szükséges lépések megtétele iránt.
(2) Ha a 77. §-ban foglalt felhatalmazáson alapuló azonnali beszedési megbízás, a 78–81. §-ban foglalt biztosítékok
érvényesítése vagy a 82–86. §-ban foglalt eljárások során a fennálló követelésnél nagyobb összeg beszedésére kerül sor,
akkor a beszedett többletet a közreműködő szervezet a kedvezményezett támogatási szerződésben meghatározott
bankszámlájára a túlteljesítésről történt tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül visszautalja, és a visszautalás
megtörténtéről – az elszámolás egyidejű rendelkezésre bocsátásával – a kedvezményezettet írásban értesíti.
Felhatalmazáson alapuló azonnali beszedési megbízás érvényesítése 77. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó
felhatalmazó levelet adott, akkor a közreműködő szervezet a fennálló követelést a Minisztérium mint jogosult helyett
és nevében érvényesíti.
(2) Ha a közreműködő szervezet az azonnali beszedési megbízás teljesítésének várható időtartamát is figye lembe véve
 valószínűsíti, hogy a támogatás biztosítéka érvényesítésének lehetősége időközben megszűnik, az azonnali beszedési
megbízás mellett a biztosítékon fennálló jog érvényesítését kezdeményezi.
(3) A közreműködő szervezet a fennálló követelés azonnali beszedési megbízás útján való érvényesítését a 78–81. §-ban
meghatározott biztosítékok érvényesítése mellett bármikor megkísérelheti.
Bankgarancia érvényesítése 78. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául bankgaranciát ajánlott fel, akkor a fennálló követelés
érvényesítése érdekében a közreműködő szervezet, külön meghatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult
helyett és nevében közvetlenül a bankgaranciát nyújtó hitelintézettel szemben lép fel.
(2) A közreműködő szervezet által a hitelintézethez eljuttatott fizetési felszólításnak a bankgarancia szerződésben
a teljesítés feltételeként előírt alakszerű elemeket kell tartalmaznia.
Garanciaszervezet által nyújtott készfizető kezességvállalás érvényesítése 79. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául garanciaszervezet által nyújtott készfizető
kezességvállalást ajánlott fel, akkor a fennálló követelés érvényesítése érdekében a közreműködő szervezet, külön
meghatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében közvetlenül a kezességvállalást nyújtó
garanciaszervezettel szemben lép fel.
(2) A közreműködő szervezet által a garanciaszervezethez eljuttatott fizetési felszólításnak a kezességvállalás alapjául
szolgáló kezességi szerződésben a teljesítés feltételeként előírt alakszerű elemeket kell tartalmaznia.
Biztosítási szerződés alapján kiállított készfizető kezességvállalást tartalmazó kötelezvény
érvényesítése
80. § (1) Ha a kedvezményezett biztosítótársaság által biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényt tartott
rendelkezésre a támogatási összeg biztosítékaként, akkor a fennálló követelés érvényesítése érdekében
a közreműködő szervezet, külön meghatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében közvetlenül
a kezesi kötelezvényt kibocsátó biztosítóval szemben lép fel.
(2) A biztosíték érvényesítésének tényét közlő értesítéssel egyidejűleg a közreműködő szervezet a kezes címére benyújtja
a kezesi kötelezvényben meghatározott – az elállás tényét alátámasztó – dokumentumokat.
Követelés kielégítése ingó és ingatlan jelzálog szerződés alapján
81. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés biztosítékául ingó vagy ingatlan zálogtárgyat ajánlott fel, és az azonnali
beszedési megbízás vagy más biztosíték érvényesítése nem vagy csak részben vezetett eredményre, akkor
a közreműködő szervezet a fennálló követelés érvényesítése érdekében, külön rendeletben foglaltak alapján,
a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében haladéktalanul köteles az ingó vagy ingatlan zálogtárgyból
kielégítést keresni.
(2) Az ingó és ingatlan vagyontárgyon alapított jelzálogjogból való kielégítés során a Ptk., valamint az ingó és ingatlan
jelzálogszerződés rendelkezéseinek megfelelő módon kell eljárni.
Fizetési meghagyásos eljárás 82. § (1) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződéshez kapcsolódóan
a) nem adott azonnali beszedési megbízás érvényesítéséhez szükséges felhatalmazó levelet vagy egyéb
biztosítékot, akkor a felszólító levélben meghatározott teljesítési határidő leteltét követő 8 munkanapon belül,
b) az azonnali beszedési megbízás érvényesítéséhez szükséges felhatalmazó levélen túl egyéb biztosítékot nem
adott, akkor az azonnali beszedési megbízás részben vagy egészben sikertelen megkísérléséről szóló hitelintézeti
értesítés kézhezvételét követő 8 munkanapon belül,
c) adott biztosítékból a követelés kielégítése részben vagy egészben sikertelen, akkor az ennek megállapítását
követő 8 munkanapon belül
a fizetési meghagyásos eljárást, külön rendeletben foglaltak alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében
eljáró közreműködő szervezet megindítja.
(2) Ha a fizetési meghagyásos eljárás a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény rendelkezései szerint polgári
peres eljárássá alakul, akkor a közreműködő szervezet a rendelkezésre álló iratokat haladéktalanul megküldi
a Minisztérium részére.
Végrehajtási eljárás kezdeményezése 83. § (1) A polgári peres és nem peres eljárás lezárását köve tően a követelés érvényesítésére a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény rendelkezései alapján kerül sor.
(2) A végrehajtási kérelmet, külön rendeletben foglaltak alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében
a közreműködő szervezet terjeszti elő.
Felszámolási eljárás kezdeményezése 84. § Külön rendeletben foglaltak alapján a közreműködő szervezet a Minisztérium mint hitelező helyett és nevében
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény rendelkezései alapján a kedvezményezettel
mint adóssal szemben felszámolási eljárást kezdeményezhet.
A kedvezményezettel szembeni csődeljárás, végelszámolási eljárás, valamint harmadik fél által indított
felszámolási eljárás
85. § (1) A közreműködő szervezet a kedvezményezettek jogi státuszában bekövetkező változásokat folyamatosan nyomon
követi.
(2) Ha a közreműködő szervezet azt észleli, hogy a kedvezményezettel szemben csődeljárás, felszámolási vagy
végelszámolási eljárás indult, akkor külön rendeletben foglaltak alapján a Minisztérium mint hitelező helyett és
nevében a közreműködő szervezet köteles a hitelezői igényt haladéktalanul bejelenteni.
(3) A közreműködő szervezet a már folyamatban lévő csődeljárásban, felszámolási, illetve végelszámolási eljárásban
a hitelezői igény bejelentését a Minisztérium egyetértésével mellőzheti, ha a csődeljárás, a felszámolási, illetve
a végelszámolási eljárás kezdeményezését közvetlenül megelőzően lefolytatott eredménytelen végrehajtási eljárás
megállapításai szerint valószínűsíthető, hogy a hitelezői igénynek a nyilvántartásba vételéért fizetendő összeget elérő
megtérülés sem várható.
Követelés vagyonrendezési eljárásban való érvényesítése 86. § Ha annak lehetősége fennáll és a követelés behajtásához szükséges, a közreműködő szervezet, külön rendeletben
adott felhatalmazás alapján, a Minisztérium mint jogosult helyett és nevében köteles vagyonrendezési eljárást
megindítani, illetve ilyen eljárásban köteles részt venni.
SZÁMVITELI FELADATOK 87. § (1) A számviteli feladatokat a közreműködő szervezet végzi.
(2) A közreműködő szervezet készíti el az előirányzat számviteli politikáját, továbbá minden olyan egyéb számviteli vagy
pénzügyi szabályzatát, amelynek összeállítását jogszabály kötelezővé teszi. Az előirányzat számviteli politikájának és
kötelező mellékleteinek elkészítésénél alkalmazni kell a Minisztérium által elkészített egységes számviteli politika
elő írásait.
(3) A számviteli politikát a Minisztérium hagyja jóvá.
(4) A közreműködő szervezetnek a szerződés felbontásáról, megszűnéséről a vonatkozó adatokat tartalmazó
dokumentumok csatolásával, ille tő leg elektronikus úton – az Ámr. 9. számú mellékletében meghatározott
adatlapon – 5 munkanapon belül értesítenie kell a Kincstárt.
(5) A behajthatatlan kisösszegű követelések hitelezési veszteségként történő leírását, továbbá az értékhelyesbítéseket,
értékvesztéseket és ezek visszaírását a kezelő szervezet vezetője engedélyezi.
(6) A kezelő felelős az éves és féléves beszámolóhoz, továbbá a zárszámadáshoz szükséges szöveges beszámoló
elkészítéséért. A keretgazda és a közreműködő szervezet részt vesz a beszámolók elkészítésében.
(7) Az előirányzat könyvvizsgálatáról a Minisztérium gondoskodik.
(8) A közreműködő szervezet együttműködik az előirányzat könyvvizsgálójával, biztosítja a könyvvizsgálathoz szükséges
adatok teljességét, valódiságát.
(9) Az előirányzat éves költségvetési beszámolóját, a féléves beszámolót és a negyedéves mérlegjelentéseket
a közreműködő szervezet készíti el, és a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár hagyja jóvá.
88. § A közreműködő szervezet az 57–61. §-ban szereplő pénzügyi feladatok, valamint a 87. § szerinti számviteli feladatok
ellátásának módjáról belső szabályzatot készít, amelyet a Minisztérium hagy jóvá. Ennek keretében rendelkezik
a) a kötelezettségvállalás állományát bemutató, kezelő részére teljesítendő adatszolgáltatás módjáról;
b) a követelések nyilvántartásáról;
c) a Minisztérium által előírt könyvelési feladás módjáról.
EGYÉB RENDELKEZÉSEK A Széchenyi Kártya konstrukcióra vonatkozó különös rendelkezések
89. § (1) A Széchenyi Kártya konstrukció keretében biztosított hitelek kamatterheinek és garanciadíjainak támogatása
tekintetében az e rendelet szabályait – az Ámr. 153. §-ában foglaltakkal összhangban – a (2)–(8) bekezdés szerinti
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A Széchenyi Kártya igénylésének rendjét és további feltételeit, valamint az igényléshez szükséges
formanyomtatványokat a Minisztérium hivatalos lapban, felhívás formájában teszi közzé.
(3) A likviditási hitelek kamatterheinek és garanciadíjainak támogatása iránti igény pályázat benyújtása nélkül, igénylőlap
kitöltésével és az Ámr. 153. § (2) bekezdésében előírt, illetve a hitelbírálathoz szükséges egyéb nyilatkozatok, okiratok
és igazolások csatolásával kezdeményezhető.
(4) Az igénylőlapot a (2) bekezdés szerinti felhívásban meghatározott igénylést regisztráló szervezetekhez kell
benyújtani. A regisztráló szervezetek az igényeket továbbítják a közreműködő szervezetnek, amely a támogatási
igényeket döntésre készíti elő.
(5) A Minisztérium és a kedvezményezett között a támogatási jogviszony az Ámr. 113. § (2) bekezdés b)–e), g) és
j)–k) pontjában meghatározott és az igénylőlaphoz csatolt nyilatkozatok alapján, az Ámr. 120. § (1) bekezdés b), e) és
f) pontjában, az Ámr. 127. §-ában és az e rendeletben meghatározott egyéb feltételekkel a Minisztérium csoportos
kötelezettségvállalása útján jön létre.
(6) A hitelszerződést a (2) bekezdés szerinti felhívásban meghatározott hitelintézetek közül a kedvezményezett választása
szerinti hitelintézet köti meg.
(7) A hitelszerződés bármely okból történő megszűnése esetén a kamat- és a garanciadíj-támogatás is automatikusan
megszüntetésre kerül. Ez – az Ámr. 120. § (1) bekezdésében meghatározott esetek kivételével – a már kifizetett
támogatásokat nem érinti.
(8) A Széchenyi Kártya konstrukcióra nem kell alkalmazni a 45. § (6)–(13) bekezdés, a 47–56. §, a 62. §, valamint a 66–75. §
rendelkezéseit.
Panaszkezelés 90. § (1) Ha a pályázótól, kedvezményezettől panasz érkezik a döntés előkészítéssel, a szerződéskötéssel,
a szerződésmódosítással, a támogatás folyósításával, az ellenőrzéssel, a projekt jogi lezárásával – ideértve a kifizetett
támogatás részleges visszavonására vonatkozó döntést is –, továbbá a fizetési kötelezettség részletekben történő
teljesítésével kapcsolatban, akkor a közreműködő szervezet – egyedi támogatás esetén a Minisztérium – a panaszt
megvizsgálja és döntéséről a panasz beérkezésétől számított 15 napon belül értesíti a kedvezményezettet.
(2) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén, ha a kedvezményezett továbbra is
fenntartja panaszát, az ismételt megkeresés beérkezését követő 5 munkanapon belül a közreműködő szervezet
a megkeresést az iratok megküldésével és javaslatával együtt előterjeszti a Minisztérium részére, amely
a megkeresésről az elő ter jesz téstől számított 15 napon belül dönt. A Minisztérium a döntéséről értesíti
a kedvezményezettet és a közreműködő szervezetet.
Irattározás 91. § (1) A közreműködő szervezet kötelezettségvállalással és követeléskezeléssel kapcsolatos, hozzá beérkezett és nem
továbbított valamennyi dokumentumot – pályázati úton nyújtott támogatás esetén a pályázati azonosító
feltüntetésével, tételes iratjegyzékkel ellátva – a jogi lezárás évét követő 5. év végéig megőrzi.
(2) A közreműködő szervezet gondoskodik a számviteli dokumentumoknak az Sztv. 169. §-ában meghatározott
megőrzéséről.
Átmeneti és záró rendelkezések 92. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendeletet a már benyújtott pályázatok, kötelezettségvállalások tekintetében az e rendelet hatálybalépését
köve tően elvégzendő eljárási cselekményekre kell alkalmazni. 93. § (1) A közreműködő szervezet a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 5. §
(1), (2) és (6) bekezdésében, illetve a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi
CLXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 67/2008. (III. 29.) Korm. rendeletben a befogadó szerv részére előírt
adatszolgáltatási, közzétételi feladatokat a közreműködő szervezet látja el.
(2) Az NBC jogelődje terhére a 2000. évet megelőzően pályázati úton nyújtott támogatáshoz kapcsolódó támogatási
szerződések módosítását – a minőségbiztosítási pályázatok kivételével – a Minisztérium készíti el és köti meg.
(3) A 64–86. §-ban meghatározott rendelkezéseket a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi
CLIII. törvény ben – és az azt megelőző évek költségvetéséről szóló törvényekben – meghatározott Hadiipari
technológia-korszerűsítő beruházások támogatása előirányzatra is alkalmazni kell.
(4) A 45–88. §-ban és a 90–91. §-ban meghatározott rendelkezéseket a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
 szóló 2007. évi CLXIX. törvény ben – és az azt megelőző évek költségvetéséről szóló törvényekben – meghatározott
Magyar vállalkozások tőzsdei bevezetésének támogatása előirányzatra is alkalmazni kell.
94. § Hatályát veszti a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.)
GM rendelet 1. § (1) bekezdésének „Nemzeti beruházás-ösztönzési célelőirányzat,” és 6. § (4) bekezdésének „a Nemzeti
beruházás-ösztönzési célelőirányzat és” szövegrésze.
95. § (1) Hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes fejezeti kezelésű előirányzataiból finanszírozott, állami
támogatásnak minősülő felhasználások általános szabályairól szóló 6/2008. (III. 7.) GKM rendelet [a továb biak ban:
6/2008. (III. 7.) GKM rendelet] 1. § (1) bekezdés b)–d) pontja.
(2) A 6/2008. (III. 7.) GKM rendelet 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában szereplő előirányzat felhasználásánál a Gazdasági Minisztérium vállalkozási
célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet és a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes
támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet elő írásait is figye lembe kell
venni.”
96. § Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egyes fejezeti kezelésű előirányzatai kezeléséről
és támogatásainak lebonyolításáról szóló 19/2008. (X. 8.) NFGM rendelet.
97. § (1) A 94–96. §-ok e rendelet hatálybalépését követő napon hatályukat vesztik.
(2) E § a rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 98. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak
a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló 800/2008/EK
bizottsági rendelet (HL L 214/3. 2008. 08. 09.),
b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági
rendelet (HL L 379/5. 2006. 12. 28.).
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter