text:
9/2010. (I. 22.) HM utasítása a hadfelszerelés rendszeresítéséről és rendszerből történő kivonásának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a Hvt. 87. § (1) és (2) bekezdéseiben foglaltakra – a hadfelszerelés rendszeresítéséről és rendszerből történő
kivonásának rendjéről a következő utasítást adom ki: Általános rendelkezések
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együttesen: honvédelmi szervezetek)
terjed ki. (2) Az utasítás hatálya a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatalra (a továbbiakban: MK KBH) és a Magyar
Köztársaság Katonai Felderítő Hivatalra (a továbbiakban: MK KFH) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény rendelkezéseit figyelembe véve terjed ki. 2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
a) rendszeresítés: az MH állománytábláiban, felszerelési jegyzékeiben, normajegyzékeiben meghatározott
szükségletek kielégítésére beszerzett hadfelszerelés felvétele a honvédség rendszerébe;
b) rendszerből történő kivonás: a rendszeresített hadfelszerelés és a hozzá tartozó anyagok törlése az MH
állománytábláiból, felszerelési jegyzékeiből, normajegyzékeiből; c) hadfelszerelés: a honvédelmi szervezetek tevékenységéhez szükséges valamennyi anyag és technikai eszköz,
amelyet az ipar és a kereskedelem katonai célokra gyárt, illetve szállít, továbbá polgári kereskedelmi forgalomba
nem, vagy csak külön engedéllyel kerülhet és beszerzését külön jogszabály szabályozza;
d) rendszeresítésben érintett szervezetek: a termelői logisztikai szakmai felelős szervezet, a fogyasztói logisztikai
szakmai felelős szervezet, az érintett HM főosztályok, az érintett és külön jogszabályban a hatósági feladatok
ellátására kijelölt szervezetek, különösen a munkavédelmi hatósági feladatok végrehajtására és felügyeletére
kijelölt HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal (a továbbiakban: HM KEHH) és az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) szervezeteiben működő hatóságok;
e) katonai alkalmazhatóság: a hadfelszerelés minősítése, amely a katonai használat, illetve felhasználás
követelményeinek való megfelelőség megállapítására irányul; f) minősítési eljárás: a haditechnikai ellenőrző vizsgálatból és csapatpróbából tevődik össze;
g) haditechnikai ellenőrző vizsgálat: olyan technologizált eljárás, amely során megítélésre kerül a beszerzett
hadfelszerelésnek a szállítási szerződésben rögzített műszaki-technikai követelmények szerinti megfelelősége;
h) csapatpróba: a rendszeresítésre tervezett hadfelszerelés a várható felhasználásának, alkalmazásának megfelelő
vagy azt megközelítő körülmények közötti vizsgálata. Rendszeresítés, rendszerből kivonás
3. § (1) Az MH rendszerébe hadfelszerelés csak rendszeresítési eljárással kerülhet.
(2) A rendszeresítési eljárás során létre kell hozni a hadfelszerelésre előírt rendszerben tarthatósági követelmények
teljesítését biztosító szervezeti, személyi, kiképzési, műszaki, infrastrukturális, munka-, egészségügyi, tűz- és
környezetvédelmi jogszabályi feltételeket és eszközrendszer alapjait. (3) A hadfelszerelés csak kivonási eljárással kerülhet törlésre az MH rendszeréből akkor, ha:
a) a tervezett rendszerben tartási idő eltelt, b) egy adott hadfelszerelés fizikailag elhasználódott, vagy elavult,
c) a pótlás más típussal történik, d) üzemidejének meghosszabbítására intézkedés nem történt,
e) az adott típus rendeltetés szerinti alkalmazása bármely okból megszűnik.
(4) A hadfelszerelés rendszeresítésének és rendszerből való kivonásának meg kell felelnie a Magyar Köztársaság által
megkötött nemzetközi szerződések és megállapodások előírásainak. Katonai alkalmazhatóság
4. § (1) Rendszeresítésre csak olyan hadfelszerelés kerülhet, amely kielégíti a műszaki dokumentáció, illetve a harcászati és
műszaki követelmények előírásait, eleget tesz a katonai alkalmazhatóság és felhasználás követelményeinek, megfelel
a jellegével és használatával összefüggő jogszabályi előírásoknak és rendelkezik a szükséges hatósági engedélyekkel.
(2) A katonai alkalmazhatóság megállapítása a haditechnikai ellenőrző vizsgálatokkal és a csapatpróba eredménye
alapján történik. (3) A jogszabályok, szabványok, gyártói előírások, szabályzatok előírásai figyelembevételével meghatározott
munkabiztonsági, tűzvédelmi és munka-egészségügyi követelmények szerinti megfelelőség megállapításáért, a
szükséges vizsgálatok végrehajtásáért a 2. § d) pontjában megjelölt hatóságok a felelősek.
(4) A nemzeti vagy nemzetközi hatóság által bevizsgált és jóváhagyott rejtjelző eszközök mentesülnek a haditechnikai
ellenőrző vizsgálat alól. (5) A NATO Biztonsági Beruházási Program keretében, illetve a NATO más eljárási szabályai, az amerikai katonai eladások
rendszere, valamint bérleti szerződéssel, külföldi kormányok, minisztériumok, más állami szervek által felajánlott, az
MH kezelésébe kerülő hadfelszerelés katonai alkalmazhatóságának vizsgálatát, az MH rendszeréhez történő
illeszkedését, továbbá az esetlegesen szükséges módosításokat a termelői logisztikai szakmai felelős köteles
kezdeményezni. (6) A minősítési eljárás részét képező haditechnikai ellenőrző vizsgálat és csapatpróba tervezésének rendjét az 1. számú
melléklet tartalmazza. (7) A rendszeresítési eljárást megelőzően a katonai alkalmazhatóságot megállapító, egymástól eltérő célú és tartalmú két
vizsgálat (haditechnikai ellenőrző vizsgálat, csapatpróba) egyes feladatainak egy folyamat keretében való egyidejű
végrehajtása a rendszeresítésért és a haditechnikai ellenőrző vizsgálatokért felelős szervezeti elemek vezetőinek
együttes javaslatára a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgatójának döntése
alapján történhet. Haditechnikai ellenőrző vizsgálat 5. § (1) A haditechnikai ellenőrző vizsgálat célja – a műszaki dokumentációban előírt követelmények ellenőrzésével és a
hadfelszerelés technikai alkalmazhatóságának és kezelhetőségének megállapításával – a katonai célú megfelelőség
megállapítása. Ennek keretében kell végrehajtani a munkabiztonsági, tűzvédelmi és munka-egészségügyi hatósági
ellenőrzéseket. (2) A haditechnikai ellenőrző vizsgálat esetén a műszaki dokumentáció alapján kell meghatározni a vizsgálat konkrét
tartalmát, technológiai mélységét és a végrehajtás módját. (3) A körülmények, lehetőségek és kötelezettségek mérlegelése alapján a haditechnikai ellenőrző vizsgálat lehet
részleges, vagy teljes körű, melyről a termelői logisztikai szakmai felelős dönt.
(4) A haditechnikai ellenőrző vizsgálat során figyelembe kell venni minden hiteles és hivatalos információt, valamint
dokumentumot. (5) A haditechnikai ellenőrző vizsgálat végrehajtásáért a HM FLÜ a felelős, amelyet a vonatkozó technológiai előírások
szerint hajt végre. (6) A haditechnikai ellenőrző vizsgálat a HM FLÜ Technológiai Igazgatóság által készített „Vizsgálati terv” alapján kerül
végrehajtásra. (7) Egyes speciális hadfelszerelések esetében a haditechnikai ellenőrző vizsgálatok végrehajtásához szükséges egyes
feltételeket (pl. kezelőszemélyzet, felszerelés) a fogyasztói logisztikai szakmai felelős, illetve az általa kijelölt katonai
szervezet köteles biztosítani a HM FLÜ által támasztott igény alapján.
Csapatpróba 6. § (1) A csapatpróba célja a tervezett használatnak megfelelő, vagy azt megközelítő környezetben végrehajtott gyakorlati
feladatok keretében annak megállapítása, hogy a hadfelszerelés megfelel-e a vele szemben támasztott
követelményeknek. (2) A csapatpróba megkezdésének előfeltétele a sikeresen befejeződött haditechnikai ellenőrző vizsgálat. A csapatpróbát
minden esetben a hadfelszerelés egészére tekintettel kell végezni. Az ismétlésre javasolt csapatpróba azonban a
körülmények, a lehetőségek és kötelezettségek mérlegelése alapján lehet részleges, melyről a fogyasztói és termelői
logisztikai szakmai felelősök közösen határoznak. (3) A csapatpróba elrendelésével kapcsolatos előkészítő tevékenységért a termelői logisztikai szakmai felelős, a
csapatpróba végrehajtásáért a csapatpróba-intézkedésben végrehajtásra kijelölt katonai szervezet parancsnoka
felelős. (4) A csapatpróba végrehajtásával, értékelésével kapcsolatos feladatok elvégzésére Csapatpróba Bizottságot kell
létrehozni, amelynek működési rendjét és a feladat végrehajtásának határidejét, valamint vezetőjét és tagjait jelen
utasítás 1. sz. mellékletében foglaltak szerint kell meghatározni, illetve kijelölni.
A rendszeresítés és a rendszerből történő kivonás rendje és okmányai
7. § A rendszeresítés rendszeresítési határozattal, vagy alkalmazásba vételi határozattal, a rendszerből történő kivonás
kivonási határozattal történik. Rendszeresítési határozat 8. § (1) Rendszeresítési határozattal kerül az MH rendszerébe:
a) az MH egészére kihatással bíró, korábban még nem rendszeresített, új beszerzésű hadfelszerelés;
b) a rendszeresítési határozattal korábban már rendszeresített hadfelszerelés, amelyen olyan mértékű műszaki
fejlesztés került végrehajtásra, ami alapvetően megváltoztatta a harcászati-technikai paramétereket,
megváltoztatva ezáltal a hadfelszerelés alkalmazhatóságának lehetőségeit; c) a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében a Magyar Köztársaság területére telepített, az MH által
működtetett, vagy használatába kerülő hadfelszerelés (objektum); d) bérleti vagy lízingszerződéssel az MH által használt hadfelszerelés a bérlés vagy a lízing idejére.
(2) A rendszeresítési határozatot a Rendszeresítési Bizottság (a továbbiakban: RB) javaslatára a honvédelmi miniszter
adja ki. (3) A rendszeresítési határozatot – az MK KBH és MK KFH határozatai kivételével – a HM hivatalos lapjában közzé kell tenni.
Alkalmazásba vételi határozat 9. § (1) Alkalmazásba vételi határozattal kerülnek az MH rendszerébe a 8. § (1) bekezdése alá nem tartozó hadfelszerelések,
továbbá a rendvédelmi szervek által rendszeresített eszközök, felszerelések, miután azok katonai alkalmassága
megállapításra került. (2) Az alkalmazásba vételi határozatot az RB javaslata alapján a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF)
adja ki. (3) Az alkalmazásba vételi határozatot – az MK KBH és MK KFH határozatai kivételével – a HM hivatalos lapjában közzé kell
tenni. Kivonási határozat 10. § (1) A kivonási eljárás folyamán meg kell határozni a kivonásra kerülő hadfelszerelés kivonási időszak alatti használatának
szabályait. A szabályozásnak ki kell terjednie az átmeneti időszakra vonatkozóan a kivonás alatt álló hadfelszerelés és a
kiváltására rendszeresített (rendszeresítés alatt álló, rendszeresítésre tervezett) hadfelszerelés együttes használatára,
valamint a kivonásban érintett szervezet(ek) feladataira. (2) A kivonási határozatot az RB javaslata alapján a 8. § (1) bekezdése szerint rendszeresített hadfelszerelésre a
honvédelmi miniszter, a 9. § (1) bekezdése szerint rendszeresített hadfelszerelésre pedig a HM HVKF jogosult kiadni.
Intézkedési terv 11. § (1) A rendszeresítés feladatainak végrehajtására a termelői logisztikai szakmai felelős szervezet vezetője
– együttműködve az illetékes HM főosztályokkal, a fogyasztói logisztikai tagozat érintett szervezeteivel, a szakmai
felelősökkel, valamint a tárca hatósági feladatokat ellátó szervezeteivel – rendszeresítési intézkedési tervet, a kivonás
feladatainak végrehajtására rendszerből való kivonási intézkedési tervet készít.
(2) Az intézkedési terveket jelen utasítás 2. számú mellékletében szereplő szempontok figyelembevételével kell
elkészíteni. (3) Az intézkedési terv minden olyan tevékenységet és feladatot tartalmaz, amely végrehajtása a hadfelszerelés
rendeltetés szerinti alkalmazásához és rendszerben tartásához szükséges. (4) Az intézkedési tervet a hadfelszerelés rendszeresítésében vagy kivonásában érintett szervezetek vezetőinek
aláírásával ellátva a 8. § (2) bekezdése és a 9. § (3) bekezdése szerinti – a határozat kiadására is jogosult – személy
részére jóváhagyásra fel kell terjeszteni. (5) A jóváhagyott intézkedési tervet a készítő az RB-titkár útján az RB-ülés előtt legalább egy hónappal köteles
megküldeni a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT) részére.
A Rendszeresítési Bizottság 12. § (1) A rendszeresítéssel, kivonással kapcsolatos feladatok véleményező, javaslattevő testületeként RB-t kell létrehozni.
(2) Az RB összetétele: a) elnöke: HM VTISZÁT;
b) társelnöke: HM Honvéd Vezérkar főnökhelyettes; c) tagjai:
1. HM Védelmi Tervezési Főosztály főosztályvezető, 2. HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezető,
3. HM Védelemgazdasági Főosztály főosztályvezető, 4. HM Haderőtervezési Főosztály főosztályvezető,
5. HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály főosztályvezető, 6. HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály főosztályvezető,
7. HM FLÜ vezérigazgató, 8. HM Infrastrukturális Ügynökség vezérigazgató,
9. HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgató, 10. MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnok,
11. HM KEHH főigazgató, 12. MH HEK parancsnok,
13. MH Műveleti Központ parancsnok; d) titkára: HM FLÜ technológiai igazgató.
(3) Az RB tagjainak az ülésen való részvétele kötelező, indokolt esetben a tagokat távollétük esetén a szervezetszerű
helyetteseik – a szavazati jog megtartása mellett – helyettesíthetik.
(4) Az RB ülésen – meghívás esetén, szakértői minőségben, szavazati jog nélkül – részt vehetnek a rendszeresítésben
érintett katonai és polgári szervezetek képviselői, illetve szakértői.
A Rendszeresítési Bizottság működése 13. § (1) Az RB-üléseket a HM tárgyévi feladattervében kell tervezni.
(2) A rendszeresítésre, kivonásra tervezett hadfelszerelésre vonatkozó javaslattal kapcsolatban az RB állást foglal, melyről
jegyzőkönyvet kell felvenni. Az ellenvéleményeket indokolással együtt kell rögzíteni.
(3) Az RB-ülésről jegyzőkönyvet kell készíteni, a döntésre vonatkozó határozati javaslatot az RB titkára készíti elő és a
HM FLÜ vezérigazgatója terjeszti fel jóváhagyásra. (4) Az RB-ülések anyagait és a jóváhagyott határozati javaslatokat az RB-titkár őrzi a rendszeresített hadfelszerelés
kivonásáig, a kivonás megtörténte után pedig gondoskodik az iratok központi irattárba helyezéséről.
(5) A rendszeresítésre tervezett hadfelszerelést – amennyiben lehetséges – az RB-ülésen be kell mutatni, ha a
hadfelszerelés másképpen nem bemutatható, kihelyezett ülést kell tartani a rendszeresítésre tervezett hadfelszerelés
bemutatása érdekében. (6) Az RB-üléseit és az eszközök bemutatását az RB titkár készíti elő.
A rendszeresítés és kivonás felügyelete 14. § (1) A rendszeresítés és kivonás előkészítését és végrehajtását a HM VTISZÁT felügyeli.
(2) A rendszeresítésre vagy kivonásra vonatkozó intézkedési tervek végrehajtásának helyzetéről, a tervezett feladatok
végrehajtásában bekövetkezett változásokról és azok indokairól a termelői logisztikai szakmai felelős az éves
beszámolási időszakban értékelő jelentést terjeszt fel a HM HVKF és a HM VTISZÁT részére.
Záró rendelkezések 15. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után indult eljárásoknál kell
alkalmazni. (2) Jelen utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő rendszeresítési eljárásokat az eljárás megindításakor hatályos
rendelkezések szerint kell lefolytatni. (3) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a hadfelszerelési anyagok rendszeresítéséről és rendszerből történő
kivonásáról szóló 17/2006. (HK 6.) HM utasítás hatályát veszti.
Budapest, 2010. január 15. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2018. (VI. 29.) LÜ utasítása a fiatalkorúak büntetőügyeivel kapcsolatos ügyészségi szakfeladatok ellátásáról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. § A fiatalkorúak [a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 105. § (1) bekezdés]
büntetőügyeinek intézésére kijelölt ügyész a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvényben (a továbbiakban: Be.)
meghatározott, az előkészítő eljárással, a nyomozás felügyeletével és irányításával, a vádemeléssel, valamint
a büntetőbíróság előtti tevékenységgel, illetve az ügyészségi nyomozással kapcsolatos feladatait – a hatályos legfőbb
ügyészi büntető szakági alaputasítások szerint – az utasításban foglalt eltérésekkel végzi.
2. § (1) Az ügyészség a fiatalkorúak büntetőügyeinek intézése során – különösen a fiatalkorúra vonatkozó eltérő törvényi
rendelkezések maradéktalan érvényesülésének biztosításával – elősegíti, hogy a büntetőeljárás a fiatalkorú
társadalmi beilleszkedését és az újabb bűncselekmény elkövetésétől visszatartását hatékonyan szolgálja.
(2) Az ügyészség a tizennyolcadik életévét be nem töltött fiatalkorút is érintő büntetőügyben – a nyomozás tartamának
eltérő szabályaira figyelemmel – minden törvényes intézkedést megtesz az eljárás soron kívüli lefolytatása érdekében.
(3) Ha a büntetőeljárás a fiatalkorú személyi szabadságát elvonó bírói engedélyes kényszerintézkedés mellett folyik,
az  ügyészségnek arra kell törekednie, hogy a kényszerintézkedés – a bűncselekmény jellegéhez és a fiatalkorú
személyiségéhez igazodóan – a legrövidebb indokolt ideig tartson.
3. § (1) A fiatalkorúak büntetőügyeivel kapcsolatos ügyészségi szakfeladatokat a Legfőbb Ügyészségen a Fiatalkorúak
Büntetőügyeinek Önálló Osztálya, a fellebbviteli főügyészségen, a főügyészségen, a járási ügyészségen és a járási
szintű ügyészségen – az adott szervezeti egység vezetőjének közvetlenül alárendelten – az ilyen elnevezésű szervezeti
egység ügyésze vagy – önálló szervezeti egység hiánya esetén – az e feladatra kijelölt ügyész látja el.
(2) A Legfőbb Ügyészség Fiatalkorúak Büntetőügyeinek Önálló Osztálya ellátja azokat a feladatokat, amelyeket a legfőbb
ügyész vagy a büntetőjogi legfőbb ügyész helyettes hatáskörébe utal, vagy az önálló osztály vezetője a hatáskörébe
von.
(3) A fellebbviteli főügyészségi és a főügyészségi ügyészt a fiatalkorúak ügyeinek intézésére a Legfőbb Ügyészség
Fiatalkorúak Büntetőügyeinek Önálló Osztálya vezetője jelöli ki.
(4) A járási és a járási szintű ügyészség ügyészének a fiatalkorúak ügyeinek intézésére történő kijelölése előtt a Legfőbb
Ügyészség Fiatalkorúak Büntetőügyeinek Önálló Osztálya vezetőjének hozzájárulását be kell szerezni.
II. Fejezet
Hatáskör és illetékesség 4. § A fiatalkorúak ügyeinek intézésére kijelölt ügyész hatáskörébe tartoznak:
a) a fiatalkorúak által elkövetett bűncselekmények miatt indított büntetőügyek,
b) a fiatalkorúak és a felnőttkorúak összefüggő büntetőügyei (vegyes büntetőügyek) és
c) a gyermekkorúak büntetőügyei, kivéve, ha azok kizárólag felnőttkorú ügyével állnak összefüggésben.
5. § (1) Az előkészítő eljárással, a nyomozás felügyeletével és irányításával, illetve a vádemeléssel kapcsolatos feladatok
ellátása során
a) a fiatalkorú járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében – a Be. 29. § (1) bekezdése alapján – az utasítással kijelölt
ügyészségként a főügyészség székhelye szerinti járási ügyészség, illetve a Fővárosi Főügyészség illetékességi
területén a Budapesti I. és XII. Kerületi Ügyészség fiatalkorúak ügyésze,
b) a fiatalkorú törvényszéki hatáskörbe tartozó ügyében a megyei, illetve fővárosi főügyészség fiatalkorúak
ügyésze
jár el.
 (2) A 4. §-ban meghatározott ügyekben a Be. 26. § (5) bekezdésében írt intézkedést az 5. § szerinti ügyészség teszi meg.
 (3) Az (1) bekezdés a) pontjában felsorolt ügyészségek illetékessége a megye, illetve a főváros területére terjed ki.
 (4) A Be., valamint az utasítás rendelkezéseinek alkalmazásakor
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyészség tekintetében a felettes ügyészségi feladatokat a megyei, illetve
fővárosi főügyészség fiatalkorúak ügyésze látja el,
b) a megyei, illetve fővárosi főügyészség tekintetében a felettes ügyészség a Legfőbb Ügyészség Fiatalkorúak
Büntetőügyeinek Önálló Osztálya.
6. § (1) A büntetőbíróság előtti tevékenységgel kapcsolatos feladatokat
a) a fiatalkorú járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében az elsőfokú bírósági eljárás során a Be. 29. § (1) bekezdése
alapján általános illetékességgel rendelkező járási ügyészség fiatalkorúak ügyésze,
b) a fiatalkorú törvényszéki hatáskörbe tartozó ügyében a megyei, illetve fővárosi főügyészség fiatalkorúak
ügyésze
látja el. (2) A Fővárosi Főügyészség illetékességi területén a Be. 29. § (1) bekezdése alapján az utasítással kijelölt ügyészségként
a Budapesti I. és XII. Kerületi Ügyészség a Pesti Központi Kerületi Bíróság és a Budai Központi Kerületi Bíróság előtt
képviseli a vádat.
(3) A főügyész az 5. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ügyészséget eseti jelleggel a jelentős tárgyi súlyú vagy
bonyolult ténybeli és jogi megítélésű ügyben, illetve egyéb okból a vádképviselet ellátására kijelölheti.
(4) A másodfokú eljárás során a fiatalkorú járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében a megyei, illetve fővárosi főügyészség
fiatalkorúak ügyésze, a törvényszéki hatáskörbe tartozó ügyben a fellebbviteli főügyészség fiatalkorúak ügyésze jár el.
A harmadfokú eljárás során a fiatalkorúak járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében a fellebbviteli főügyészség
fiatalkorúak ügyésze jár el.
(5) A Kúria előtti eljárásokban az ügyészségi feladatokat a Legfőbb Ügyészség Fiatalkorúak Büntetőügyeinek Önálló
Osztálya látja el.
(6) Az egyszerűsített felülvizsgálati eljárásban és a különleges eljárásokban az eljárásra a Be. szerint hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező bíróság mellett működő ügyészség fiatalkorúak ügyésze jár el.
(7) Az ügyész a legfőbb ügyész utasítása alapján az ország egész területén, a főügyész rendelkezése szerint pedig
a főügyészség illetékességi területén működő bármely bíróság előtt eljárhat.
7. § A 6. § (1) bekezdésében meghatározott feladatokat a hatáskörébe tartozó ügyekben a Központi Nyomozó Főügyészség,
illetve az alárendelt nyomozó ügyészség fiatalkorúak ügyésze látja el.
III. Fejezet
A nyomozásra vonatkozó különös rendelkezések

1. Az előkészítő eljárás
8. § A nyomozó hatóság vagy a Be. 339. § (3) bekezdésében meghatározott szerv által folytatott előkészítő eljárás
felügyeletével kapcsolatos feladatokat az 5. §-ban meghatározott ügyészség akkor látja el, ha a bűncselekmény
elkövetőjeként szóba jöhető személy fiatalkorú.
2. A felderítés 9. § A nyomozó hatóság által végzett felderítés felügyeletével kapcsolatos feladatokat az 5. §-ban meghatározott
ügyészség akkor látja el, ha a nyomozást fiatalkorú ellen tett feljelentés alapján rendelték el, vagy a bűncselekmény
elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy fiatalkorú.
3. A vizsgálat 10. § (1) Az ügyészség a nyomozás kereteinek meghatározásakor megjelöli azokat a bizonyítási eszközöket is, amelyeket
a  fiatalkorú egyéni értékelése érdekében szükségesnek tart. Az egyéni értékelés érdekében a Be. 683. §
(1)  bekezdésében felsoroltakon kívül más, a fiatalkorú releváns körülményeinek felderítésére alkalmas bizonyítási
eszköz (gyámhatósági, orvosi iratok, fogvatartottról nevelői jellemzés, előző elítéléssel összefüggő bírósági
határozatok stb.) beszerzése is előírható.
(2) A Be. 687. § (1) bekezdése szerinti esetben a vizsgálat során az iratbemutatási határidőt úgy kell megállapítani, hogy
az ügyészség az ügyet havonta megvizsgálhassa.
(3) Az ügyészség az érdemi döntésének meghozatala érdekében a nyomozó hatóság számára olyan határidőt szab
az ügyiratok megküldésére, hogy azoknak a fiatalkorú, a védő és a törvényes képviselő, illetve ügygondnok számára
való megismerhetővé tétele és a Be. 391. § (1) bekezdésében írt döntések meghozatala a Be. 687. §
(1) és (2) bekezdésében írt határidőn belül biztosítható legyen.
4. A nyomozás ügyiratainak megvizsgálása 11. § A vizsgálat során az ügyészség a nyomozás ügyiratai alapján vizsgálja azt is, hogy
a) a fiatalkorú elleni büntetőeljárás különös szabályait megtartották-e,
b) a fiatalkorú terhelt, a védő és a törvényes képviselő, illetve ügygondnok jogait törvénysértően nem
korlátozták-e,
c) a fiatalkorú védelme érdekében a Be. 679. §-a szerinti kötelezettségnek eleget tettek-e, és
d) a tizennyolcadik életévét be nem töltött fiatalkorú jogai gyakorlásának, kötelezettségei teljesítésének
elősegítése érdekében a különleges bánásmód egyes intézkedéseinek alkalmazása indokolt-e.
5. A bizonyítás sajátos szabályai 12. § A fiatalkorú elleni eljárásban a valósághű tényállás feltárása magában foglalja – a fiatalkorú személyiségére,
életkörülményeire, életútjára és közvetlen környezetére kiterjedően – mindazoknak a tényeknek a feltárását is,
amelyek a Btk. 106. §-ának, valamint a Be. 677. §-ának a helyes alkalmazása szempontjából jelentősek.
13. § (1) Az ügyészség a fiatalkorú törvényes képviselőjének ezt e minőségét, illetve a törvényes képviseleti jogosultságát
hivatalból vizsgálja. Kétség esetén a nyomozó hatóságot utasítja a szülői felügyeleti jog gyakorlására vonatkozó
polgári bírósági határozat, valamint az ideiglenes hatályú elhelyezésről hozott, illetve a gyám kirendeléséről szóló
gyámhatósági határozat beszerzésére.
(2) Az ügyészség – a Be. 73. § (3) bekezdésében írt esetben – az ügygondnok kirendelésével egyidejűleg a törvényes
képviselőt az eljárásból akkor zárja ki, ha az ügygondnok fellépéséig a törvényes képviselő joggyakorlása a fiatalkorú
eljárási érdekeinek érvényesülését vagy az eljárási jogainak gyakorlását veszélyeztetheti vagy akadályozhatja.
14. § (1) A bűncselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét betöltött fiatalkorú érettségére vagy értelmi fejlettségére
vonatkozó szakvélemény beszerzése iránt az ügyészség különösen akkor intézkedik, ha az a fiatalkorú
személyiségszerkezetének, képességnormáinak, pszichés tulajdonságainak és a bűncselekményhez fűződő
viszonyának maradéktalan feltárásához szükséges.
(2) Ha a fiatalkorú pártfogó felügyelet alatt áll, az ügyészség a pártfogó felügyelő tanúvallomásának beszerzését is
elrendelheti. A környezettanulmányban, a pártfogó felügyelői véleményben, illetve az összefoglaló pártfogó
felügyelői véleményben rögzített körülményekre nézve az azt készítő pártfogó felügyelő a Be. 196. § (2) bekezdésében
írtak megfelelő alkalmazásával hallgatható meg.
(3) Az ügyészség a fiatalkorú törvényes képviselőjének a tanúkénti kihallgatását akkor is előírhatja, ha
a büntetőeljárásban ügygondnok jár el. Az a személy, aki a fiatalkorú tényleges gondozását ellátta, tanúként akkor is
kihallgatható, ha annak időpontjában a fiatalkorú a tizennyolcadik életévét már betöltötte.
(4) Ha a fiatalkorú megelőző pártfogás alatt áll, az ügyészség vádemelés előtt és a Be. 202. § (1) bekezdésében írt egyéb
esetekben az összefoglaló pártfogó felügyelői véleményt kötelezően beszerzi.
6. A fiatalkorú védelme 15. § (1) Ha az ügyészség az ügyiratok vizsgálata alapján azt észleli, hogy a fiatalkorúval kapcsolatban a gyermekek védelméről
és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 17. § (2) bekezdése szerinti jelzési
vagy hatósági eljárás kezdeményezési kötelezettség alapjául szolgáló körülmények fennállnak, és az ott írt
kötelezettségnek a nyomozó hatóság nem tett eleget, a nyomozó hatóságot a jelzés vagy a hatósági eljárás
kezdeményezésének haladéktalan megtételére utasítja, és az intézkedés eredményéről tájékoztatást kér.
Az  ügyészség  azt is ellenőrzi, hogy a nyomozó hatóság a fiatalkorú gyanúsítotti kihallgatásáról az illetékes
gyámhatóságot tájékoztatta-e.
(2) Ha a Gyvt. 17. § (2) bekezdésében írt körülmények az ügyészség eljárásában válnak ismertté, az ügyészség a hatósági
eljárás kezdeményezési kötelezettségének a közérdekvédelmi szakterület ügyészének intézkedésre irányuló
megkeresésével tesz eleget azzal, hogy az intézkedés eredményéről tájékoztatást kér.
7. Személyi szabadságot érintő kényszerintézkedések 16. § (1) A fiatalkorú letartóztatását akkor kell indítványozni, ha a személyi szabadságot érintő bírói engedélyes
kényszerintézkedés általános és különös okai [Be. 276. § (1) és (2) bekezdés] mellett a letartóztatás külön feltétele
[Be. 688. § (1) bekezdés] is megállapítható, és a kényszerintézkedéssel elérni kívánt egyéni cél biztosítására – különösen
a Be. 277. § (4) bekezdésében megjelölt körülményekre figyelemmel – enyhébb kényszerintézkedés nem alkalmas.
(2) A bűncselekmény különös tárgyi súlyának megállapítása körében az ügyészség az eljárás tárgyát képező
bűncselekmény jellegét és büntetési tételét, az elkövetés módját, valamint mindazon objektív alanyi és tárgyi
körülményeket mérlegeli, amelyek az eljárás adataiból egyébként kitűnnek.
(3) Az ügyészség a fiatalkorú személyi szabadságát érintő bírói engedélyes kényszerintézkedésének indítványozásakor
gondoskodik a nyomozási bíró ülésére az ülés helyének és időpontjának megjelölésével a fiatalkorú védőjének
idézéséről, a törvényes képviselő, illetve az ügygondnok, valamint – ha nem azonos a törvényes képviselővel –
a fiatalkorú gondozását ellátó nagykorú személy értesítéséről. Az indítványt a fiatalkorú törvényes képviselőjének,
illetve ügygondnokának is meg kell küldeni, valamint a Be. 470. § (1) és (2) bekezdésében írt indítvány esetén számára
az ügyiratok megismerését is biztosítani kell.
17. § (1) A letartóztatás elrendelésére és meghosszabbítására irányuló indítványnak tartalmaznia kell
a) a Be. 688. § (1) bekezdésére utalás mellett azoknak a tényeknek a leírását, amelyek alapján
a bűncselekmény különös tárgyi súlya megállapítható,
b) az egyéni értékelés rendelkezésre álló releváns adatait és
c) a törvényes képviselő, illetve ügygondnok, valamint – ha nem azonos a törvényes képviselővel – a gondozó
személyének megjelölését is. (2) Az ügyészség az indítványban – a fiatalkorú letartóztatás elrendelésekor betöltött életkorára figyelemmel –
a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv.tv.)
a) 413. § (2) bekezdés a) és d) pontjára figyelemmel megjelöli, hogy a letartóztatást hol kell végrehajtani,
b) 413. § (2) bekezdés c) és b) pontjában írt esetekben a letartóztatás végrehajtási helyére indítványt tesz.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az ügy összes körülményei és a rendelkezésre álló adatok
körültekintő mérlegelésével, a fiatalkorú személyiségét és a terhére rótt bűncselekmény jellegét is értékelve kell
döntést hozni arról, hogy indokolt-e a törvény szerinti végrehajtási helytől való kivételes eltérés. Az eltérés okait
az indítványban ki kell fejteni.
(4) Az ügyészség a fiatalkorú letartóztatása mellett folyó eljárásban fokozottan ügyel a letartóztatás tartamának felső
határára vonatkozó törvényi szabályok megtartására.
(5) Az ügyészség a Bv.tv. 413. § (2) bekezdés b) vagy c) pontjában írt esetben akkor tesz indítványt a letartóztatás
végrehajtási helyének megváltoztatására, ha azt a fiatalkorú körülményeiben a letartóztatás tartama alatt
bekövetkezett változás, valamint a megalapozott gyanú tárgyának módosulása indokolja.
(6) A letartóztatott tizennegyedik életévét betöltött fiatalkorú törvényben meghatározottak szerinti ideiglenes
elhelyezésének indítványozására kivételesen, az eljárási cselekmény elvégzéséhez elkerülhetetlenül szükséges ideig
és csak akkor kerülhet sor, ha az eljárási cselekmény a fogva tartó intézetben vagy a fiatalkorúnak az intézetből
– fogdai vagy büntetés-végrehajtási intézeti elhelyezést nem igénylő – kiadásával nem végezhető el.
(7) Az ügyészség a letartóztatott tizennegyedik életévét betöltött fiatalkorú huszonnégy órát meg nem haladó tartamú
elhelyezéséről akkor rendelkezik, ha azt az eljárási cselekmény jellege és elvégzésének módja indokolttá teszi.
(8) A fiatalkorú távoltartásának, illetve bűnügyi felügyeletének elrendelésére irányuló indítványban a kényszerintézkedés
célját biztosító, a törvényben előírt korlátozást és más szükségesnek tartott magatartási szabályt lehetőség szerint
a fiatalkorú iskolai tanulmányaira, rendszeres munkavégzésére, illetve gyógykezelésére figyelemmel kell megjelölni.
8. Megrovás alkalmazása 18. § (1) Az ügyészség a Be. 398. § (2) bekezdés d) pontja alapján hozott határozatot a fiatalkorúnak személyesen kézbesíti,
és a megrovást szóban foganatosítja, amelyről – a jelenlevők jogorvoslati nyilatkozatát is tartalmazó – jegyzőkönyvet
vesz fel.
(2) Az ügyészség a határozat személyes kézbesítése és a megrovás szóban foganatosítása végett megkeresheti azt
az ügyészséget, amelynek illetékességi területén a fiatalkorú lakik vagy tartózkodik.
(3) Az ügyészség a határozat személyes kézbesítésére a fiatalkorút idézi, a védőt és a törvényes képviselőt, illetve
ügygondnokot értesíti.
(4) Ha a határozat személyes kézbesítése nem lehetséges, a megrovás végrehajtása a határozat egyéb módon való
kézbesítésével történik.
9. A feltételes ügyészi felfüggesztés 19. § (1) A Be. 690. § (1) bekezdése alapján a feltételes ügyészi felfüggesztés – a törvényben meghatározott feltételek fennállása
esetén – a tényállás valósághű megállapítását követően általában akkor alkalmazható, ha a fiatalkorú személyi
körülményeire, a bűncselekmény jellegére és az elkövetés módjára tekintettel a büntetőeljárás célja a bírósági eljárás
mellőzésével is elérhető.
(2) Az ügyészség az ügyiratok alapján gondosan vizsgálja, hogy a pártfogó felügyelet céljának elősegítése érdekében
külön magatartási szabály vagy kötelezettség előírása indokolt-e. Ha az ügyészség külön magatartási szabályt vagy
kötelezettséget tervez előírni, vagy annak előírása a Be. 419. § (5) bekezdésére figyelemmel lehet szükséges, a feltételes
ügyészi felfüggesztés előtt pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el. A határozatban felhívja a pártfogó
felügyelőt, véleményében térjen ki arra is, hogy a fiatalkorú az ügyészség által kilátásba helyezett magatartási
szabályok vagy kötelezettségek teljesítését vállalja-e, és képes-e teljesíteni, valamint a sértett hozzájárul-e a részére
adandó jóvátételhez. A megelőző pártfogó felügyelet alatt álló fiatalkorúról ilyen esetben összefoglaló pártfogó
felügyelői véleményt kell beszerezni.
(3) A feltételes ügyészi felfüggesztés előtt nem kell pártfogó felügyelői véleményt beszerezni, ha arra a Be. 417. §-a szerint
büntethetőséget megszüntető egyéb okkal összefüggésben kerül sor.
(4) A feltételes ügyészi felfüggesztésről szóló határozat tartalmazza különösen
a) a felfüggesztés időtartamát,
b) annak megállapítását, hogy a fiatalkorú a feltételes ügyészi felfüggesztés tartama alatt pártfogó felügyelet
alatt áll,
c) a külön magatartási szabály vagy kötelezettség előírását, ha azt az ügyészség a pártfogó felügyelet céljának
elősegítése érdekében szükségesnek tartja,
d) a Be. 419. § (5) bekezdésében írt feltételek fennállása esetén az eljárás során meg nem térült kár, vagyoni
hátrány, adóbevétel-csökkenés, vámbevétel-csökkenés, elkövetési érték megtérítésére vagy az eredeti állapot
helyreállítására kötelezést,
e) a panaszjogról és az arról való tájékoztatást, hogy a pártfogó felügyelet az azt követő napon kezdődik, amikor
az elrendelő ügyészségi határozat ellen a terhelt a panasz jogáról lemondott, vagy a panasz benyújtására
nyitva álló határidő annak benyújtása nélkül eltelt,
f ) ha a feltételes ügyészi felfüggesztés a Be. 690. § (1) bekezdésén alapul, akkor a Be. 420. § (2) bekezdésében
foglalt, illetve ha a Be. 417. §-án alapul, akkor a Be. 420. § (4) bekezdésében foglalt jogkövetkezményekre való
figyelmeztetést.
(5) Az ügyészség a feltételes ügyészi felfüggesztésről hozott határozatot a fiatalkorúval személyes kézbesítés útján
közli, amelyre a fiatalkorút idézi, a védőt és a törvényes képviselőt, illetve ügygondnokot értesíti. A határozat személyes
kézbesítéséről készült jegyzőkönyv a jelenlevők jogorvoslati nyilatkozatát is tartalmazza. Az ügyészség a határozat
személyes kézbesítése végett megkeresheti azt az ügyészséget, amelynek illetékességi területén a terhelt lakik vagy
tartózkodik.
(6) Az ügyészség a feltételes ügyészi felfüggesztésről hozott határozatot a fiatalkorú részére történt személyes
kézbesítéssel egyidejűleg az értesítésre meg nem jelent védővel és törvényes képviselővel, valamint a sértettel,
a feljelentővel és a magánindítvány előterjesztőjével kézbesítés útján közli.
(7) Ha a személyes kézbesítés nem lehetséges, a feltételes ügyészi felfüggesztésről hozott határozat a fiatalkorúval
a törvényben írt egyéb módon is közölhető.
(8) Az ügyészség a fiatalkorú magyarországi lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelői
szolgálattal haladéktalanul közli a feltételes ügyészi felfüggesztésről hozott végrehajtható határozatát, valamint
tájékoztatja az eljárás megszüntetéséről, illetve – a Be. 420. § (2) bekezdés a) pontja kivételével – az eljárás folytatásának
elrendeléséről is.
(9) Az ügyészség a Be. 420. § (2) bekezdés b) pontjában vagy a (4) bekezdés b) pontjában írt törvényi körülmény
meglétéről vagy annak hiányáról a büntetőeljárás alatt állók, továbbá a rendelkezésére álló egyéb nyilvántartásból
beszerzett adatok alapján győződik meg.
10. A vádirat 20. § (1) A vádiratban a vád tárgyává tett cselekményekkel összefüggő, rendelkezésre álló bizonyítási eszközök között
a fiatalkorú egyéni értékelésének körébe tartozó kötelező és egyéb bizonyítási eszközöket is meg kell jelölni.
(2) Az ügyészség a fiatalkorú előkészítő ülésen tett, a vád tárgyává tett tények teljes körű beismerésének esetére
–  ha  az  ilyen indítványt indokoltnak tartja – a büntetés vagy intézkedés mértékére vagy tartamára vonatkozó
vagylagos indítványát úgy teszi meg, hogy a joghátrány neme, valamint mértéke vagy tartama – a Btk. 80. §-ára is
figyelemmel – illeszkedjen a Btk. 106. §-ában írt büntetési célokhoz és büntetéskiszabási elvekhez.
(3) A vádiratban, amennyiben a vádképviseletet nem a vádiratot kiadmányozó ügyészség látja el, a jogszabályhely
felhívásával meg kell jelölni, hogy az elsőfokú bírósági eljárásban melyik ügyészség jár el.
(4) A 17. § (1) bekezdés a) pontjában és (2) bekezdésében írt rendelkezéseket a fiatalkorú letartóztatásának fenntartására
vonatkozó indítvány megtételekor is megfelelően alkalmazni kell.
(5) A vádiratban a tárgyalásra törvényes képviselő, illetve ügygondnok és a pártfogó felügyelő értesítését is indítványozni
kell. A pártfogó felügyelő, a törvényes képviselő vagy a fiatalkorú gondozását ellátó más személy tanúkénti idézését
akkor kell indítványozni, ha e személyek tárgyaláson történő kihallgatása a fiatalkorú egyéni értékelése érdekében
szükséges. Ha a gondozó nem azonos a törvényes képviselővel, és az ügyészség az idézését nem indítványozta,
a vádiratban a gondozó személyét és elérhetőségét közölni kell.
(6) A vádemelésről a fiatalkorút fogva tartó intézetet és a pártfogó felügyelőt értesíteni kell.
(7) A vádiratot szerkesztő ügyész a vádképviselet megkönnyítése érdekében feljegyzést készít, amelyben rögzíti azt is,
hogy
a) amennyiben arra a vádiratban nem került sor, a fiatalkorú előkészítő ülésen tett beismerése esetén – ha
egyébként a Be. 422. § (1) bekezdés d) pontja alapján megtett joghátrány-kiszabási indítványhoz képest
a joghátrány mértékének vagy tartamának, illetve a vádirati indítványtól eltérő nemű joghátrány kiszabásának
indítványozása indokolt lehet – milyen mértékű vagy tartamú, továbbá milyen más nemű és mértékű vagy
tartamú joghátrányra tehető indítvány,
b) ha a fiatalkorú letartóztatás alatt áll, azt az időpontot, amikor a fiatalkorú letartóztatásának felső határa lejár.
21. § Ha az ügyészség a fiatalkorút bíróság elé állítja, a Be. 726. § (4) bekezdése szerinti feljegyzést készítő ügyészség – ha
nem azonos a vádat előterjesztő ügyészséggel – a tárgyalás előkészítésével összefüggő feladatok elvégzéséről
az elsőfokú bíróság előtt eljárni illetékes ügyészséggel előzetesen egyeztet.
22. § Az ügyészség a vádiratban a büntetővégzés meghozatalát akkor indítványozza, ha a bűncselekmény jellegére
és  a  fiatalkorú személyi körülményeire figyelemmel a büntetés Btk. 106. § (1) bekezdésében meghatározott célja
tárgyalás nélkül is elérhető.
23. § Ha a büntetőeljárás fiatalkorú és felnőttkorú összefüggő ügyében a felnőttkorú ellen valóságos anyagi halmazatban
álló köz- és magánvádas bűncselekmények miatt is folyik, az ügyészség a felnőttkorú magánvádas bűncselekménye
miatti eljárást elkülöníti.
24. § (1) Az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyészség a vádiratot, a vádképviseletet megkönnyítő feljegyzést és
az  ügyiratokat a vádképviselet ellátására megküldi az általános illetékességgel rendelkező járási, illetve kerületi
ügyészséghez.
(2) Az (1) bekezdést az 5. § (2) bekezdésében írt esetben is alkalmazni kell, ha a nyomozást az 5. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti ügyészség folytatta le.
11. A tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorú terheltre vonatkozó különös szabályok
25. § (1) Az ügyészség a vizsgálat során ellenőrzi, hogy a tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorú elkövetéskori
büntetőjogi beszámítási és belátási képességének vizsgálata érdekében a jogszabályban meghatározottak szerint
a  szakértők kirendelésére, valamint a szakértői vizsgálathoz a tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorúról
készült környezettanulmány, pedagógiai és iskolai jellemzés, az esetleges gyermekvédelmi intézkedésekre, a korábbi
megbetegedésekre, a fizikai és pszichés állapotra vonatkozó orvosi iratok és dokumentumok beszerzésére sor
került-e. Ha az ügyészség a felsorolt bizonyítási eszközök beszerzése iránti intézkedések elmulasztását észleli,
utasítást ad azok haladéktalan elvégzésére.
(2) A büntetőjogi beszámítási és belátási képesség vizsgálata a tizennegyedik életév betöltése előtt elkövetett
bűncselekmény vonatkozásában akkor is kötelező, ha az eljárásban részben tizennegyedik életév betöltése előtt,
részben tizennegyedik életév betöltése után elkövetett bűncselekmények állnak bűnhalmazatban.
(3) A belátási képesség vizsgálatára az elmeállapotra vonatkozóan elvégzett igazságügyi elmeorvos szakértői vizsgálat
eredményének ismeretében kerülhet sor. Amennyiben a fiatalkorú beszámítási képessége kizárt, a belátási képessége
tekintetében a további vizsgálat szükségtelen. A beszámítási képesség korlátozottsága önmagában a belátási
képességet nem zárja ki, és annak vizsgálatát nem teszi mellőzhetővé.
(4) Az ügyészség a szakértői vélemény és a rendelkezésre álló valamennyi adat együttes körültekintő értékelésével foglal
állást a cselekmény következményei felismeréséhez szükséges belátás meglétéről, és annak alapján – a törvényi
feltételek fennállása esetén – a vádemelésről vagy egyéb ügyészségi intézkedésről, továbbá az eljárásnak
büntethetőséget kizáró okból [Btk. 15. § a) pont, 16. §] történő megszüntetéséről, illetve ilyen okból a nyomozó
hatóságnak az eljárás megszüntetésére utasításáról.
26. § (1) Az ügyészség az ügyiratok megvizsgálása során különös figyelmet fordít arra, hogy a nyomozó hatóság az annak
időpontjában tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorú részvételével zajló eljárási cselekményt a Be. 96. §
(3) bekezdésében írt szabályok megtartásával folytatta-e le.
(2) Az ügyészség a tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorúval szembeni személyi szabadságot érintő bírói
engedélyes kényszerintézkedés elrendelésének indítványozásakor gondoskodik arról, hogy az ügyiratokban
rendelkezésre álljanak mindazok a soron kívül beszerezhető – a belátási képességre nézve orientáló tartalmú –
bizonyítási eszközök, amelyek alapján a bíróság nem támaszthat észszerű kételyeket a belátási képesség megítélésével
kapcsolatban.
(3) A vádiratnak tartalmaznia kell azoknak a tényeknek a rövid leírását is, amelyek igazolják, hogy a tizennegyedik életévét
be nem töltött fiatalkorú az elkövetéskor a bűncselekmény következményeinek felismeréséhez szükséges belátással
rendelkezett.
27. § A főügyész a tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorú gyanúsítottkénti kihallgatásáról, a vádemelésről és
az  egyéb ügyészségi intézkedésről, valamint a jogerős ügydöntő határozatról a kiadmánya másolatának
megküldésével jelentést tesz a Legfőbb Ügyészség Fiatalkorúak Büntetőügyeinek Önálló Osztályához.
12. A bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító gyermekkorú 28. § (1) Gyermekkorú elkövető és fiatalkorú összefüggő ügyében az ügyészség a nyomozás ügyiratai alapján azt is vizsgálja,
hogy a nyomozó hatóság az annak időpontjában tizennegyedik életévét be nem töltött gyermekkorú részvételével
foganatosított eljárási cselekményeket a Be. 88. §-a előírásainak betartásával folytatta-e le.
(2) Ha a nyomozó hatóság a Be. 381. § (2) bekezdése, illetve a Be. 401. § (3) bekezdése alapján megküldött feljelentést
elutasító vagy eljárást megszüntető határozata gyermekkorú elkövetőt érint, az ügyészség a határozat törvényességét
– szükség esetén az ügyiratok alapján – különösen abból a szempontból vizsgálja, hogy a feljelentés elutasítására
vagy az eljárás megszüntetésére a felhívott törvényi oknak megfelelően megalapozottan került-e sor.
(3) Amennyiben a gyermekkorú elkövető ügyében elkobzásnak, vagyonelkobzásnak, elektronikus adat végleges
hozzáférhetetlenné tételének vagy a lefoglalt dolog állami tulajdonba vételének van helye, az ügyészség indítványt
tesz a vagyonelvonásra irányuló külön eljárás lefolytatására.
(4) A bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító gyermekkorú ügyében a gyermekvédelmi intézkedések kapcsán
a 15. §-ban írtak megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
IV. Fejezet
A büntetőbíróság előtti ügyészségi tevékenység különös szabályai
29. § (1) Ha a vádképviseletet ellátó ügyészség nem azonos az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyészséggel, a bírósági
eljárásban részt vevő ügyész az ügyben kialakított korábbi állásponttól akkor térhet el, ha utóbb merülnek fel
a  tényállást, a szükséges bizonyítás körét, a jogi minősítést, valamint az indítványozott joghátrányt lényegesen
befolyásoló kérdések. A korábbi állásponttól, továbbá a tárgyalás megkezdése előtt és a tárgyalás során a vádtól való
eltérésre – amennyiben arra lehetőség van – a vádiratot kiadmányozó ügyész engedélyével kerülhet sor.
A vádképviseletet ellátó ügyész – előzetes engedély hiányában – az eltérésről közvetlen felettesén kívül a vádiratot
kiadmányozó ügyésznek tesz jelentést.
(2) Ha a bírósági eljárásban adat merül fel arra, hogy a fiatalkorú egyéni értékelésének alapjául szolgáló körülmények
jelentős mértékben megváltoztak, vagy ha a fiatalkorú egyéni értékelésére vonatkozó bizonyítási eszköz beszerzésére
két évnél régebben került sort, és a bíróság még nem hozott ügydöntő határozatot, a vádképviseletet ellátó ügyészség
a beszerzendő bizonyítási eszközök megjelölésével indítványt tesz az egyéni értékelés ismételt elvégzésére.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 30. § Ez az utasítás 2018. július hó 1. napján lép hatályba.
31. § (1) Hatályát veszti a gyermek- és fiatalkorúak által elkövetett bűncselekményekkel összefüggő ügyészi szakfeladatok
ellátásáról szóló 21/2013. (X. 31.) LÜ utasítás.
(2) Visszavonom a tizenkettedik életévét betöltött, de a tizennegyedik életévét be nem töltött fiatalkorú terheltek
büntetőjogi belátási képességének a megítéléséről szóló 5/2013. (VII. 31.) LÜ h. körlevelet.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
26/2013. (XII. 7.) MNB rendelete a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási díjtarifáknak és a fedezetlenségi díj egy naptári évre számított tarifájának a Magyar Nemzeti Bank honlapján történő meghirdetésének rendjéről.
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009.  évi LXII.  törvény 69.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  Magyarország területén kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási tevékenységet végző,
a  kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009.  évi LXII.  törvény (a  továbbiakban: Gfbt.) szerint díjtarifát
meghirdető biztosítókra (a továbbiakban: biztosító) és – a fedezetlenségi díj egy naptári évre számított tarifájának
meghirdetése tekintetében – a Kártalanítási Számla kezelőjére (a továbbiakban együtt: meghirdető) terjed ki.
2. § A meghirdető a Gfbt. szerinti díjtarifának, a fedezetlenségi díj egy naptári évre számított tarifájának (a továbbiakban
együtt: díjtarifa) a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) honlapján történő meghirdetésére vonatkozó
– Gfbt. szerinti – kötelezettségét e rendeletben foglaltak szerint teljesíti.
3. § (1) A  meghirdető a  díjtarifa meghirdetési kötelezettségét az  MNB által meghatározott elektronikus formában,
a  közigazgatási felhasználásra vonatkozó követelményeknek megfelelő, legalább fokozott biztonságú vagy
minősített elektronikus aláírással ellátva, az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához”
megnevezésű rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti.
(2) A  meghirdető a  díjtarifát az  ERA rendszer „KGFB díjhirdetés szolgáltatás” megnevezésű menüpontjának
igénybevételével, az  ott rendszeresített elektronikus űrlap alkalmazásával és hordozható, nem felülírható
dokumentum (pdf) formátumban való feltöltésével (a  továbbiakban: díjtarifa-küldemény) küldi meg. Az  ERA
rendszer „KGFB díjhirdetés szolgáltatás” megnevezésű menüpontja a  6.  § szerinti előzetes regisztrációt követően,
a https://era.mnb.hu/oldalra történő bejelentkezéssel érhető el minden nap 0:00 óra és 23:00 óra között.
(3) A  biztosító az  elektronikus űrlapon jelöli meg a  díjtarifa alkalmazásának kezdő napját, amely a  meghirdetés
5. § (1) bekezdés szerinti napjától számított hatvanegyedik napnál korábbi nap nem lehet. Ugyanazon alkalmazási
kezdő nappal kizárólag egy díjtarifa megjelentetésére van mód, amely alkalmazási kezdőnap utólag nem
módosítható.
(4) A  jelen § alkalmazásában elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam
által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott
fogalom.
4. § (1) A  díjtarifa-küldemény feltöltéséről az  MNB az  ERA rendszeren keresztül – érkeztetési számot és „a díjtarifaküldemény beérkezett, annak jogosultsági és technikai jellegű ellenőrzését megkezdtük” tájékoztatást tartalmazó –
automatikus üzenetet (a továbbiakban: első automatikus üzenet) küld a meghirdetőnek.
(2) A  díjtarifa-küldemény beérkezését követően az  ERA rendszer elvégzi annak automatikus ellenőrzését, amelynek
eredménye függvényében újabb, „közzétételre vár” vagy „a díjtarifa-küldemény közzétételre alkalmatlan”
üzenetet küld a  meghirdetőnek. A „díjtarifa-küldemény közzétételre alkalmatlan” üzenet az  alkalmatlanság okát
is tartalmazza. Kizárólag a  „közzétételre vár” üzenet minősül a  díjtarifa-küldemény jogosultsági és technikai
elfogadásáról szóló tájékoztatásnak. A „közzétételre vár” üzenet meghirdető részére történő megküldését követően
az  MNB a  díjtarifát honlapján az  5.  §-ban foglaltak szerint teszi közzé. A  díjtarifa-küldemény jogosultsági és
technikai jellegű ellenőrzése nem jelenti és nem helyettesíti a díjtarifa MNB által történő jogszabályi megfelelőségi
ellenőrzését.
5. § (1) Az  MNB a  díjtarifát – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – minden esetben a  díjtarifa-küldemény beérkezése
időpontjával érintett nap végén, 24:00 órakor jelenteti meg automatikusan a  honlapján. A  díjtarifa-küldemény
beérkezésének időpontja a  díjtarifa-küldemény ERA rendszerbe való beküldésének az  ERA rendszer által rögzített
és az  első automatikus üzenetben visszaigazolt időpontja. Az  MNB a „közzétételre vár” automatikus üzenetben
a technikai megfelelőségen túl a díjtarifa meghirdetésének napjáról is tájékoztatja a meghirdetőt.
(2) Az MNB a fedezetlenségi díj egy naptári évre számított tarifáját a díjtarifa-küldemény 3. § szerinti megküldését és
a 4. § (2) bekezdés szerinti „közzétételre vár” üzenettel való visszaigazolását követően haladéktalanul megjelenteti
a honlapján.
6. § (1) A  díjtarifának az  ERA rendszeren keresztül történő meghirdetéséhez az  ERA rendszerben – az  ERA rendszer KGFB
díjhirdetés szolgáltatásához – történő előzetes, a  közigazgatási felhasználásra vonatkozó követelményeknek
megfelelő, legalább fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláíráshoz kapcsolódó tanúsítvány
(a továbbiakban: tanúsítvány) feltöltését igénylő regisztráció szükséges.
(2) Az  ERA rendszer KGFB díjhirdetés szolgáltatásához való első regisztráció során, a  regisztráció véglegesítéséhez
az  ERA rendszer által generált regisztrációs űrlapot is ki kell nyomtatni és azt a  meghirdető (cégszerű) aláírásával
ellátva, papír alapon el kell juttatni az MNB részére. Ha a tanúsítvány ellenőrzése sikeres volt és a regisztrációs űrlap
az MNB-hez beérkezett, az ERA rendszer elektronikus levélben tájékoztatja a meghirdetőt a regisztráció sikeréről és
megküldi számára a  regisztráció aktiválásához szükséges számkódot. Ha az  ellenőrzés bármely eleme sikertelen,
az ERA rendszer a regisztráció sikertelenségéről ad tájékoztatást, és az adatokat törli.
(3) A  választott felhasználói névnek egyedinek kell lennie, amely kizárólag az  ERA és az  adott felhasználó közötti
kapcsolatban kerül alkalmazásra. Az  ERA rendszer az  egyediséget ellenőrzi. A  felhasználói név az  ERA rendszer
működése folyamán csak az új regisztrációnak megfelelő eljárással változtatható meg.
7. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
25/2017. (VIII. 17.) ORFK utasítása az Európai Rendőrségi Hivatal által működtetett Európai Biztonságos Hálózat alkalmazásainak felhasználásával megvalósuló együttműködés és információcsere rendjéről szóló 23/2016. (IX. 15.) BM–NGM együttes utasítás végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az Európai Rendőrségi Hivatal által működtetett Európai Biztonságos
Hálózat alkalmazásainak felhasználásával megvalósuló együttműködés és információcsere rendjéről szóló 23/2016. (IX. 15.)
BM–NGM együttes utasítás végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Készenléti Rendőrségre;
b) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
c) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központra (a továbbiakban: NEBEK);
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: együttműködő szerv).
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) ESN rendszer: az Európai Rendőrségi Hivatal által működtetett Európai Biztonságos Hálózat alkalmazásainak
felhasználásával megvalósuló együttműködés és információcsere rendjéről szóló 23/2016. (IX. 15.)
BM–NGM együttes utasítás 2. § a) pontja szerinti Európai Biztonságos Hálózat;
b) Europol Információs Rendszer: az Europol központi bűnügyi és bűnüldözési adatbázisa;
c) nem teljes jogú végponti felhasználó: kizárólag olvasási és választervezet-készítési jogosultsággal rendelkező
felhasználó;
d) postafiók: az együttműködő szerv megjelenési formája a SIENA rendszerben;
e) SIENA rendszer: az ESN rendszer biztonságos információcserét elősegítő hálózati alkalmazása.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Az ESN rendszer felhasználásával kapcsolatos személyi követelmények
3. Az együttműködő szerv vezetője az irányítása alá tartozó szerv állományából olyan létszámú végponti felhasználót
köteles kijelölni – szükség esetén pótlásukról gondoskodni –, amellyel biztosítható az együttműködő szerv által
használt postafiók rendszeres ellenőrzése.
4. Az együttműködő szerv vezetője a postafiók rendszeres ellenőrzésének biztosítása érdekében köteles gondoskodni
a végponti felhasználók közötti beosztás elkészítéséről. A végponti felhasználó akadályoztatása vagy távolléte esetén
a helyettesítésre kijelölt végponti felhasználó rendszeresen ellenőrzi az együttműködő szerv postafiókját.
5. A végponti felhasználók munkaköri leírásában rögzíteni kell az ESN rendszer használatára, a postafiók rendszeres
ellenőrzésére, a fordítások elkészítésére vonatkozó kötelezettségét.
4. A NEBEK feladatai 6. A NEBEK igazgatója felelős a végponti felhasználók folyamatos képzéséért és a végponti felhasználók naprakész
nyilvántartásának a vezetéséért.
7. A végponti felhasználók nyilvántartása tartalmazza a végponti felhasználó:
a) nevét;
b) rendfokozatát;
c) szolgálati helyét;
d) telefonszámát;
e) e-mail-címét;
f ) hozzáférési jogosultságának szintjét.
8. A NEBEK-en belül működő Europol Magyar Összekötő Iroda (a továbbiakban: EMÖI) felügyeli a SIENA rendszerben
a postafiókjába (postafióknév: „LBHU”), valamint hivatali munkaidőben a NEBEK postafiókjába (postafióknév: „ENU”)
érkezett üzeneteket, és hivatali munkaidőben intézkedik – szükség esetén a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
szerv bevonásával – a külföldi megkeresés teljesítésére.
9. Az EMÖI hivatali munkaidőben a magyar nem teljes jogú végponti felhasználók által a SIENA rendszeren keresztül
külföldre küldendő megkeresések és válaszok vázlatát ellenőrzi, véglegesíti és továbbítja a címzett(ek)nek, illetve
szükség esetén hiánypótlásra visszaküldi az együttműködő szervnek.
10. A NEBEK felügyeli a SIENA rendszerben a postafiókjába (postafióknév: „ENU”) érkezett üzeneteket, és sürgős esetben
hivatali munkaidőn túl intézkedik – szükség esetén a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szerv bevonásával –
a külföldi megkeresés teljesítésére.
11. A NEBEK sürgős esetben hivatali munkaidőn kívül a magyar nem teljes jogú végponti felhasználók által a SIENA
rendszeren keresztül külföldre küldendő megkeresések és válaszok vázlatát ellenőrzi, véglegesíti és továbbítja
a címzett(ek)nek, illetve szükség esetén azt hiánypótlásra visszaküldi az együttműködő szervnek.
12. A NEBEK a megkeresés véglegesítéséről és továbbításáról értesíti a megkereső együttműködő szervet.
13. Az együttműködő szerv azon hozzáférési jogosultságát, amely alapján hozzáférhet a SIENA rendszeren továbbított
üzenetekhez, a NEBEK igazgatója határozza meg.
5. A hazai megkeresések elintézésével kapcsolatos kötelezettségek 14. Az együttműködő szerv által folytatott eljárás előadója – ha nem kijelölt végponti felhasználó – magyar nyelven
elkészíti a megkeresést, amelyet továbbít az együttműködő szerv kijelölt végponti felhasználójának.
15. A végponti felhasználó az eljárás előadója által készített megkeresés alapján ellenőrzést végez az Europol Információs
Rendszerben, amelynek eredményét belefoglalja az általa elkészítendő üzenetbe. Az ellenőrzés eredményéről
tájékoztatja az eljárás előadóját.
16. A nem teljes jogosultsággal rendelkező végponti felhasználó megkeresés vázlatot készít, ehhez csatolja a magyar
nyelvű megkeresést, amelyeket
a) hivatali munkaidőben az EMÖI postafiókjába továbbít;
b) sürgős esetben hivatali munkaidőn túl a NEBEK postafiókjába továbbít, amelyről telefonon értesíti a NEBEK
ügyeletét. 17. A teljes jogosultsággal rendelkező végponti felhasználó elkészíti a megkeresést és azt közvetlenül továbbítja
a címzett(ek)nek.
18. A végponti felhasználó a megkeresést vagy annak vázlatát angol nyelven készíti el.
6. A végponti felhasználók külföldi megkeresések elintézésével kapcsolatos feladatai
19. Külföldről érkező megkeresés esetén készítendő választervezetet a nem teljes jogosultsággal rendelkező végponti
felhasználó
a) hivatali munkaidőben az EMÖI postafiókjába továbbítja;
b) sürgős esetben hivatali munkaidőn túl a NEBEK postafiókjába továbbítja, amelyről telefonon értesíti a NEBEK
ügyeletét. 20. Külföldről érkező megkeresés esetén a teljes jogosultsággal rendelkező végponti felhasználó elkészíti a megkeresésre
a választ és közvetlenül továbbítja a címzett(ek)nek.
21. A végponti felhasználó a választ vagy a választervezetet elsősorban angol nyelven vagy megfelelő nyelvtudása
esetén a megkeresés nyelvén készíti el.
22. Azon nem magyar nyelvű üzenet esetén, amelynek további felhasználása a hazai eljárásban szükséges, a végponti
felhasználó jelentés formájában elkészíti annak a magyar nyelvű fordítását, amelyhez csatolja az eredeti üzenetet is.
A jelentést a melléklettel együtt az együttműködő szerv iktatja.
23. A SIENA rendszeren kívüli iktatástól el lehet tekinteni, ha az üzenet az alkalmazáson belül megválaszolható, illetve
továbbítható, és az üzenet sem papíralapú, sem más formátumú adathordozón nem jelenik meg.
24. Az Európai Rendőrségi Hivatal által működtetett Európai Biztonságos Hálózat alkalmazásainak felhasználásával
megvalósuló együttműködés és információcsere rendjéről szóló 23/2016. (IX. 15.) BM–NGM együttes utasítás
8. §-ában meghatározott esetben a végponti felhasználónak az Europol megfelelő szervezeti eleme felé jeleznie kell,
hogy az adatot elemzési céllal bocsátja az Europol részére.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1426/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének „18. A helyi önkormányzatok
szociális célú tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása” címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a helyi önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag vásárlásának támogatása érdekében 3000,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  1.  pont b)  alpont szerint átcsoportosított összeg terhére az  5000  fő
lakosságszám alatti települések részére a szociális célú tüzelőanyag vásárlás támogatására pályázati kiírást adjon ki.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
53/2010. (VII. 14.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló 52/2010. (VII. 14.) OGY határozat
(a továbbiakban: Abth.) 4. és 5. pontja alapján az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak
a következőket választja meg:
Elnök: dr. Balsai István (Fidesz)
Alelnök: dr. Schiffer András (LMP)
Tagjai: dr. Bohács Zsolt (Fidesz)
dr. Cser-Palkovics András (Fidesz)
dr. Horváth Zsolt (Veszprém) (Fidesz)
dr. Kerényi János (Fidesz)
dr. Mátrai Márta (Fidesz)
dr. Szakács Imre (Fidesz)
dr. Vitányi István (Fidesz)
dr. Rubovszky György (KDNP)
dr. Salamon László (KDNP)
dr. Ipkovich György (MSZP)
dr. Simon Gábor (MSZP)
dr. Gaudi-Nagy Tamás (Jobbik)
dr. Gyüre Csaba (Jobbik)
2. Ez a határozat az Abth. hatálybalépése napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1832/2015. (XI. 24.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2015. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2015. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú hitel esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
276/2008. (HK 2/2009.) MH BHK PK intézkedése az MH Bakony Harckiképző Központ gyakorló változatú csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH Bakony Harckiképző Központ (a továbbiakban: BHK) gyakorló változatú
csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését a katonai
szervezet hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH BHK PK által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a BHK
személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fürst Tamás ezredes s. k.,
parancsnok


text:
202/2015. (V. 14.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Duan Jielong rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kínai Népköztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök