text:
1261/2016. (VI. 6.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
a) 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím,
1. Nemzetközi tagdíjak és kötelező jellegű, önkéntes hozzájárulások jogcímcsoport javára 56,9 millió forint
forrás,
b) 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára 55,4 millió forint forrás,
c) 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása
jogcímcsoport terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá
tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára 14,0 millió forint forrás
egyszeri átcsoportosítását az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról szóló 1105/2016. (III. 3.) Korm. határozattal átcsoportosított 150,0 millió forintból 14,0 millió forint
a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai
programok támogatása jogcímcsoporton kerül felhasználásra és elszámolásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2014. (II. 7.) SZTNH közleménye a „2013. Kozma Lajos kézműves iparművészeti ösztöndíjasok és a Moholy-Nagy László formatervezési ösztöndíjasok” kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták
oltalmáról szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló
1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2014. február 21. és április 6. között
Budapesten megrendezendő „2013. évi Kozma Lajos kézműves iparművészeti ösztöndíjasok és a Moholy-Nagy
László formatervezési ösztöndíjasok” kiállításán bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és
használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti
meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
67/2010. (VIII. 10.) ME határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének kinevezéséről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 14. § (2) bekezdése alapján
Szalai Annamáriát a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökévé
– 2010. augusztus 11-ei hatállyal, 9 évi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
185/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – káli attilát kinevezem
rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. február 11. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
98/2015. (XI. 18.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest–Belgrád vasútvonal felújításáról szóló nemzetközi szerződés szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a  Kínai Népköztársaság Kormánya között a  Budapest–Belgrád vasútvonal felújításáról szóló nemzetközi szerződés
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás végleges szövegének megállapítását
követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2012. (VII. 13.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben, a nemzetgazdasági
miniszter javaslatára Gerendás Jánost, dr. Kandrács Csabát és
Turóczy Lászlót a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2012. július 15-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
148/2009. (X. 30.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
Az oktatási és kulturális miniszter elő ter jesz tésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése
alapján hozzájárulok, hogy a Semmelweis Egyetem rektora dr. Antal Miklós ösztöndíjas PHD hallgatót Promotio
sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2009. október 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2013. (II. 19.) NGM rendelete a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott államkötvény kibocsátásának részletes szabályairól.
A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 111. § (9) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban:
Harmtv.) 28. § (4) bekezdés a) pont aa) alpontjában meghatározott célra az állam által kibocsátásra kerülő,
az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) által zártkörűen
forgalomba hozott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír (a továbbiakban: államkötvény) névértéke 250 000 euró.
Az államkötvényből egy naptári évben egy sorozat kerül forgalomba hozatalra.
2. § (1) Az államkötvény sorozatai névérték alatt kerülnek forgalomba hozatalra, a forgalomba hozatali árfolyam
kiszámításához alkalmazott kamatlábat az ÁKK Zrt. az adott sorozat forgalomba hozatalának megkezdése alkalmával
állapítja meg. (2) Az (1) bekezdés szerinti kamatláb meghatározásának időpontja az adott sorozat forgalomba hozatalának
megkezdését megelőző 8. munkanapon londoni idő szerint 11 óra. A munkanap alatt olyan napot kell érteni, amikor
Londonban a bankok a szokásos üzletkötés céljából nyitva tartanak.
(3) A Harmtv. 28. § (4) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti másodpiaci hozamnak a Bloomberg Finance L.P. által
működtetett információs rendszer „Bloomberg Generic Price”-ot megjelenítő oldalán megjelenítésre kerülő eladási
hozamok (2) bekezdés szerinti munkanapot megelőző 15 kereskedési napos időszakra vonatkozó számtani átlaga
tekintendő. (4) Az államkötvény adott sorozatának a futamideje a forgalomba hozatal megkezdése évének december 20. napjától
számított ötödik év december 20. napjáig terjed. 3. § (1) Az államkötvény forgalomba hozatala a Harmtv. 28. § (4) bekezdése szerinti vállalkozások (a továbbiakban:
vállalkozások) számára történik. Az államkötvény az adott naptári év utolsó munkanapjáig terjedő forgalomba hozatali
időszakon belül kerül forgalomba hozatalra, azzal, hogy a vállalkozások egy adott naptári hónapon belül legfeljebb
kettő, az ÁKK Zrt. által előzetesen meghatározott forgalomba hozatali napra vonatkozóan jogosultak vételi
nyilatkozatot tenni. (2) Az ÁKK az államkötvény forgalomba hozatalához nem vesz igénybe befektetési szolgáltatót.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
13/2015. (VI. 30.) FM utasítása a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal szervezetét és működésének rendjét meghatározó Szervezeti és Működési
Szabályzatot jelen utasítás 1. mellékleteként adom ki.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
11/2013. (VI. 12.) VM utasítás. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
258/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bőke Katalin
Erzsébetet a 2016. szeptember 1. napjától 2019. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2014. (VI. 5.) GVH utasítása a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés f ) pontja alapján,
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az alábbiak
szerint rendelkezem:
1. Általános rendelkezések 1. § A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) vagyonkezelésében lévő, valamint – a  Hivatal feladatainak
ellátása érdekében – a munkatárs által üzemben tartott gépjármű igénybevétele és használata tekintetében ezen
utasítás rendelkezései szerint kell eljárni.
2. § A Hivatal feladatainak ellátása érdekében – üzemeltetési módjukat tekintve – a  következő gépjárművek vehetők
igénybe:
a) az  elnök, az  elnökhelyettesek számára az  államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított
juttatásokról és azok feltételéről szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet, valamint a  főtitkár számára a  4.  §
alapján rendelkezésére álló személyes használatú gépkocsi,
b) a  Hivatal vagyonkezelésében lévő hivatalos használatú gépkocsi [a) és b) a  továbbiakban együtt: hivatali
gépkocsi],
c) a munkatárs által üzemben tartott gépkocsi (a továbbiakban: saját tulajdonú gépkocsi).
2. A hivatali gépkocsik üzemeltetése 3. § (1) A  hivatali gépkocsi üzemeltetésével összefüggő feladatokat a  gépkocsivezetők végzik, és a  gépkocsivezetők
gondoskodnak a  hivatali gépkocsi üzem- és forgalombiztonsági, valamint környezetvédelmi követelményeknek
megfelelő műszaki állapotának megőrzéséről, az  ennek érdekében szükséges javítási, karbantartási, hatósági
ellenőrzéssel összefüggő feladatok ellátásáról.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak nem érintik a  személyes használatú gépkocsi használójának a  gépkocsi műszaki
állapotának megőrzésével összefüggő felelősségét.
(3) A garázsból, parkolóból való elindulás előtt a hivatali gépkocsi műszaki állapotát, okmányait, tartozékait, felszereléseit
ellenőrizni kell.
(4) Műszaki hibára utaló jelenség esetén a gépkocsi állagának megóvása és a közlekedés biztonsága érdekében – ha
a hibát a gépkocsivezető elhárítani nem tudja – a gépkocsit szervizbe kell vinni, illetve vitetni.
(5) A gépkocsi rendkívüli és rendszeres karbantartása után a gépkocsivezető a gépkocsi átvételekor köteles meggyőződni
a munkalapon feltüntetett munkák elvégzéséről. Az ellenőrzés megtörténtét a gépkocsivezető a  teljesítésigazolás
aláírásával a számlán rögzíti.
(6) A hivatali gépkocsi használata során bekövetkező anyagi kárral járó eseményről a főtitkárt feljegyzésben tájékoztatni
kell. A gépkocsi feltörését, külső rongálást, egyéb, nem közlekedési eseményből adódó károkozást először az illetékes
rendőrhatóságnak, majd a főtitkárnak kell bejelenteni.
(7) A  hivatali gépkocsihoz az  üzemanyag-vásárlás a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság által biztosított
üzemanyagkártyával történik. Kivételes esetben – a  kártya megrongálódása vagy külföldi kiküldetés esetén –
üzemanyag vásárlása a Hivatal nevére és címére a számviteli törvény előírásainak megfelelően kiállított bizonylattal
igazoltan, készpénzért is történhet.
(8) A Költségvetési Iroda pénzügyi munkatársa havonként – az üzemanyag-vásárlások gépkocsivezetők, illetve a hivatali
gépkocsit használó egyéb személyek által átadott bizonylatai ellenőrzését követően – feljegyzésben tájékoztatja
a főtitkárt a hivatali gépkocsik havi fogyasztási adatairól.
3. A személyes használatú gépkocsik használatának rendje 4. § (1) A főtitkárt egyéb juttatásként személyes gépkocsihasználat illeti meg.
 (2) Személyes gépkocsihasználat címén a főtitkárt egy, legfeljebb az országosan kiemelt termékekre vonatkozó állami
normatívákról szóló 14/2012. (VI. 8.) NFM utasítás szerinti felső középkategóriájú (7. kategória) személygépkocsi
használata illeti meg.
(3) A személyes gépkocsihasználat keretében a főtitkárnak biztosított személygépkocsi hivatalos és magáncélú utazásra
egyaránt igénybe vehető.
(4) A  személyes használat keretében a  főtitkárnak biztosított személygépkocsi menetlevél vezetése nélkül, érvényes
forgalmi engedéllyel vehet részt a közúti forgalomban.
(5) A  személyes használat keretében a  főtitkárnak biztosított személygépkocsi esetében a  havi térítésmentes
futásteljesítmény 1500 km.
(6) A főtitkár a gépkocsi kilométer-számlálójának állását minden naptári hónap utolsó napján köteles az erre szolgáló
nyomtatványon rögzíteni. A nyilvántartás szerinti havi futásteljesítmény azon része után, amely az (5) bekezdésben
foglalt mértéket meghaladja, a  főtitkár köteles a  Hivatal részére az  üzemanyag-költséget a  fizetési kötelezettség
tudomására jutásától számított harminc napon belül megtéríteni.
(7) Nem vonatkozik a megtérítési kötelezettség a térítésmentes futásteljesítmény elérését követően a tárgyhónap során
megtett azon utakra, amelyek hivatalos jellegét a főtitkár tételes menetlevéllel igazolja.
(8) Ha a főtitkár érvényes vezetői engedéllyel nem rendelkezik, vagy egészségi állapota folytán vagy más okból (például
járművezetési képesség vagy gyakorlat hiánya) járművezetésre nem képes, számára állandó jelleggel gépkocsivezetőt
kell biztosítani.
5. § A személyes használatú gépkocsi hivatali időn túli biztonságos tárolásáról a használója köteles gondoskodni.
4. A hivatalos használatú gépkocsik használatának rendje 6. § (1) Hivatalos használatú gépkocsi az alábbi célokra vehető igénybe:
a) sürgős iratok kézbesítése,
b) pénzszállítás,
c) eseti posta szállítása,
d) külföldi vendégek programjának bonyolításával összefüggő szállítás,
e) Budapest közigazgatási határain belül ellátandó hivatali feladatok, külső munkavégzés,
f ) a munkatársak belföldi vagy ideiglenes külföldi kiküldetése, valamint
g) a Felderítő Iroda feladatai ellátásához kapcsolódó igénybevétel.
(2) Az  (1)  bekezdés e)–g)  pontja szerinti esetben hivatalos használatú gépkocsi akkor igényelhető, ha az  utazás
tömegközlekedéssel nem gazdaságos vagy az  elvégzendő feladat másként nem oldható meg. A  gépkocsi
igénybevételét a főtitkár engedélyezi.
(3) A  gépkocsi-igénylést az  igénylő iroda vezetője által aláírt, az  1.  melléklet szerinti nyomtatványon legalább két
munkanappal a tervezett használat előtt kell a főtitkárnak megküldeni.
(4) Hivatalos használatú gépkocsi
a) főszabályként gépkocsivezetővel (taxirendszerben),
b) kivételesen gépkocsivezető nélkül (kulcsos rendszerben)
vehető igénybe.
(5) Kulcsos rendszerben a  hivatalos használatú gépkocsit a  Hivatal azon munkatársa vezetheti, aki legalább két éve
érvényes „B” kategóriájú vezetői engedéllyel rendelkezik.
(6) A hivatalos használatú gépkocsi (5) bekezdés szerinti használatra történő átadása, illetve használatot követő átvétele
a  Hivatal gépkocsivezetőinek feladata. Az  átadás-átvétel a  2.  melléklet szerinti nyomtatvány kitöltésével történik.
Hiányosan felszerelt gépkocsi nem adható ki.
(7) Hivatalos használatú gépkocsi esetében a  gépkocsivezető vagy az  igénybevevő munkatárs köteles naponta
az adóhatóság által hitelesített, szigorú számadású menetlevél-formanyomtatványt vezetni.
(8) A  menetlevél vezetését, valamint annak adatait a  Főtitkárság titkársági asszisztense havonta szúrópróbaszerűen
ellenőrzi. Az ellenőrzés megtörténtét a menetlevélen fel kell tüntetni.
(9) A  gépkocsit a  Hivatal épületében lévő garázsban vagy őrzött parkolóban kell tárolni. A  gépkocsivezető
munkavégzésének ideje alatt az  egyes feladatok között a  gépkocsi a  Gazdasági Versenyhivatal által használható
kijelölt várakozóhelyek használatának rendjéről szóló utasítás szerinti vendégparkolók valamelyikén is várakozhat, ha
a vendégparkolót más használatra jogosult nem veszi igénybe.
5. Saját tulajdonú gépkocsi hivatali célra történő igénybevétele
7. § (1) Ha a hivatali feladat ellátása a 6. § (1) bekezdés e)–g) pontja szerinti célból gépkocsi használatát teszi szükségessé,
és hivatali gépkocsi nem áll rendelkezésre, a főtitkár munkavégzés céljából engedélyezheti saját tulajdonú gépkocsi
igénybevételét.
(2) Saját tulajdonú gépkocsi hivatali célú használatát a főtitkár a 3. mellékletben foglalt nyomtatványon előterjesztett
kérelem alapján engedélyezi. A  kérelmet legkésőbb a  tervezett igénybevételt két munkanappal megelőzően kell
a főtitkárnak benyújtani.
(3) Saját tulajdonú gépkocsi hivatali célú használatának előfeltétele a CASCO biztosítás megléte.
 (4) A munkatárs a saját tulajdonú gépkocsi hivatali célú használata során a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) szerint útnyilvántartást köteles vezetni.
 (5) A saját tulajdonú gépkocsi hivatali célú használatáért a munkatársat – üzemanyag-költségtérítésből és fenntartási
költségtérítésből álló – költségtérítés illeti meg.
 (6) Az üzemanyag-költségtérítés megállapításánál az adóhatóság által közzétett üzemanyagárat, valamint üzemanyag
fogyasztási normaként a közúti gépjárművek, az egyes mezőgazdasági, erdészeti és halászati erőgépek üzemanyagés kenőanyag-fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendeletben
meghatározott alapnorma-átalányt kell figyelembe venni. A fenntartási költségtérítést az Szja. tv. 3. sz. mellékletének
II/6.  pontja szerint kell megállapítani. Az  elszámolás alapját képező út hosszát távolsági térkép vagy a  helyközi
autóbusz-menetrend alapján kell meghatározni.
(7) A költségtérítés összegét a Költségvetési Iroda az elszámolást követően haladéktalanul átutalja a munkatárs részére.
6. Közös rendelkezések 8. § A hivatali gépkocsi használata és a  saját tulajdonú gépkocsi hivatali célú igénybevétele során felmerülő parkolási
költség megtérítésére a Hivatal nevére és címére a számviteli törvény előírásainak megfelelően kiállított bizonylat
ellenében kerül sor.
7. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás 2014. június 9-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről szóló 15/Eln./2010. számú belső utasítás.
10. § (1) A  Gazdasági Versenyhivatal által használható kijelölt várakozóhelyek használatának rendjéről szóló 9/Eln./2012.
[10/2012. (VII. 16.) GVH] utasítás (a továbbiakban: parkolási utasítás) 2.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) Ha az (1) bekezdésben jelzett várakozóhelyeket az ott meghatározott személyek nem a személyes használatukban
lévő hivatali gépkocsit használva veszik igénybe, a Hivatalba érkezésükkor közlik a gépjármű forgalmi rendszámát
a Főtitkárság erre kijelölt munkatársával (a továbbiakban: Titkárság).”
(2) A parkolási utasítás 4. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vendégparkolókat – abban az  időszakban, amelyben azok 3.  § szerinti használatára nem kerül sor – erre irányuló
kérelem alapján várakozás céljára használhatják)
„a) a  gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről szóló utasítás szerint saját tulajdonú gépkocsit
hivatali célra használó munkatársak a hivatali célú használat napján,”
(3) A parkolási utasítás 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelmet legkésőbb a  tervezett igénybevételt két munkanappal megelőzően kell
a  főtitkárnak benyújtani. A  kérelemben meg kell jelölni annak a  gépjárműnek a  forgalmi rendszámát, amellyel
a jogosult a várakozóhelyet használni kívánja, valamint az igénybevétel tervezett idejét.”
(4) A parkolási utasítás 7. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A parkolókártyákról és azok használatáról a Titkárság nyilvántartást vezet, amely tartalmazza)
„c) a  2.  § szerinti használati jogosultság igazolására szolgáló parkolókártya esetén a  parkolókártya birtokosának
személyét, a jogosult által használt hivatali gépkocsi forgalmi rendszámát és – ha a korábban bejelentettől eltérően
ideiglenesen más forgalmi rendszámú gépjárművel kerül sor a várakozóhely használatára – a várakozóhely-használat
napját, valamint”
(5) Hatályát veszti a parkolási utasítás 2. § (3) bekezdése.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
138/2018. (XI. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2016. (IX. 14.) FM rendelete a közösségi agrármarketing támogatások felhasználásának részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet] 2. § 1. pontja szerinti támogatás;
2. elsődleges mezőgazdasági termelés: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz)
I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi
tulajdonságát megváltoztató tevékenységet;
3. elszámolható költség: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 6. pontja szerinti költség;
 4. kis- és középvállalkozás: a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak
a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági rendelet) I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás;
5. közösségi agrármarketing tevékenység: marketing eszközökkel végzett, az  élelmiszereknek és
szolgáltatásoknak az  alapanyag-termelőtől a  végső fogyasztóig történő eljuttatására irányuló nonprofit-
tevékenység, amelyet a  mezőgazdasági és élelmiszeripari gazdasági ágazat szereplői az  általuk előállított
termékek promóciója érdekében, együttműködve végeznek;
6. lebonyolító szerv: Agrármarketing Centrum Nonprofit Kft.;
 7. mezőgazdasági ágazat: a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és
forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;
 8. mezőgazdasági termék: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 10c. pontja szerinti termék;
 9. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 10e. pontja szerinti tevékenység;
10. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 10f. pontja szerinti tevékenység;
11. minőségrendszerek: az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai
uniós iránymutatások, 2014–2020 (2014/C 204/01) (a  továbbiakban: agrár- és erdészeti iránymutatás)
(282) bekezdésében hivatkozott minőségrendszerek;
12. nagyvállalkozás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklete szerinti feltételeknek meg nem felelő
vállalkozás;
13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti vállalkozás;
14. támogatási intenzitás: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 15. pontja szerinti intenzitás.
II. FEJEZET
AZ EGYES TÁMOGATÁSI CÉLTERÜLETEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
1. A támogatási célterületek meghatározása 2. § E rendelet alapján a lebonyolító szerv – az általa végzett közösségi agrármarketing tevékenység során – támogatott
szolgáltatás formájában, a  mezőgazdasági termékek előállítását, feldolgozását, illetve forgalmazását végző
természetes személynek, jogi személynek vagy jogi személyiség nélküli szervezetnek minősülő vállalkozás
(a továbbiakban együtt: kedvezményezett) pedig pályázat útján az alábbi célterületekre vehet igénybe vissza nem
térítendő támogatást:
a) mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtás:
aa) tudástranszfer és tájékoztatási tevékenység,
ab) tanácsadási szolgáltatás;
b) mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedés. 2. A pályázati felhívás
3. § (1) A  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény V. fejezetében foglaltaknak megfelelően az egyes
célterületekhez kapcsolódó pályázati felhívásokat a lebonyolító szerv a honlapján teszi közzé.
(2) A  pályázatokat a  lebonyolító szervhez kell benyújtani az  egyes célterületekhez kapcsolódó pályázati felhívásban
megadott határidőben. A pályázat benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő.
(3) A  benyújtott pályázatnak tartalmaznia kell a  támogatni kívánt célterület – 2.  § szerinti – megnevezését,
a megvalósítás módjának leírását, a részletes költségkalkulációt, valamint az igényelt támogatás összegét.
(4) A  támogatáshalmozódás ellenőrzése érdekében a  kedvezményezettnek nyilatkoznia kell arról, hogy a  megjelölt
cél megvalósítására a  tárgyévben milyen egyéb jogcímen és mekkora összegben részesült közösségi, központi
költségvetési, illetve önkormányzati támogatásban.
(5) A nagyvállalkozásnak minősülő kedvezményezettnek a pályázathoz mellékelnie kell a támogatás igénybevételével
előálló és a  támogatás igénybevétele nélkül várható helyzetére vonatkozó elemzést is. Az  elemzésben foglaltak
valóságtartalmát a lebonyolító szerv ellenőrzi.
3. A pályázat elbírálása, döntés 4. § (1) A  pályázatok értékelésére és rangsor felállítására a  pályázati felhívásban meghatározott szempontok szerint kerül
sor. Az  értékelést és a  rangsor felállítását az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: a  miniszter) által
felkért, véleményezési jogosultsággal rendelkező, háromtagú szakértői testület (a továbbiakban: szakértői testület)
végzi, amelynek működését a lebonyolító szerv biztosítja. A szakértői testület az ügyrendjét maga határozza meg.
(2) A pályázatokat a szakértői testület a benyújtási határidő utolsó napját követő tizenöt napon belül véleményezi és
rangsorolja.
(3) A  támogatással kapcsolatos döntést a  szakértői testület által felállított rangsor alapján a  lebonyolító szerv hozza
meg.
(4) A  támogatásra rendelkezésre álló forrás kimerülése esetén a  támogatási döntés az  igényeltnél kisebb összegű
támogatás megítélésére is vonatkozhat.
(5) A  támogatási döntésről – annak meghozatalát követő tizenöt napon belül – a  lebonyolító szerv írásban értesíti
a kedvezményezettet.
(6) E rendelet alapján támogatási döntés 2020. december 31-ig hozható.
5. § (1) A  12.  § (4)  bekezdés b), c) és d)  pontjában foglaltak kivételével a  támogatás igénybevételére nem jogosult
az  a  kedvezményezett, aki vagy amely a  pályázatát – a  kedvezményezett nevére és a  vállalkozás méretére,
a  szolgáltatás vagy tevékenység leírására (beleértve annak helyszínét, kezdési és befejezési dátumát),
a megvalósításhoz szükséges támogatási összegre és az elszámolható költségekre vonatkozó információval együtt –
a  támogatott tevékenység, illetve szolgáltatás megkezdése előtt elmulasztotta írásban benyújtani a  lebonyolító
szervhez.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl nem ítélhető meg támogatás
a) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülő kedvezményezett részére,
b) azon kedvezményezett részére, amely az Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
c) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
e) olyan tevékenység vonatkozásában, amelyet az import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé.
 (3) Nem minősül exporttámogatásnak az  olyan támogatás, amellyel a  kereskedelmi vásárokon való részvétel
költségeihez, illetve olyan tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeihez járulnak hozzá, amelyek
valamely új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükségesek.
(4) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(5) A támogatást nyújtó
a) az  elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében a  60 000 eurónak
megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról,
b) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó,
az  erdészeti ágazatban működő vagy az  EUMSz 42.  cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató
kedvezményezettek esetében az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról
az agrár- és erdészeti iránymutatás 3.7. pontja szerinti közzététel céljából adatot szolgáltat a Támogatásokat Vizsgáló
Iroda, mint az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást a  támogatást nyújtó a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 18/A–18/D.  §-a
szerint teljesíti.
(7) Az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a támogatást nyújtó a támogatás odaítélését követő három hónapon belül
teljesíti, amely tartalmazza
a) a kedvezményezett nevét, székhelyét, adószámát,
b) a  kedvezményezett az  agrár- és erdészeti iránymutatás 2.4.  pont (35)  bekezdés 13. és 14.  alpont szerinti
típusát (kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalat),
c) a  kedvezményezett főtevékenységét a  mindenkor hatályos TEÁOR nomenklatúra szerint, egyéni vállalkozó
esetén ÖVTJ-kódok szerint,
d) a támogatás összegét,
e) a támogatástartalmat,
f ) a támogatás formáját,
g) a támogatás célját és
h) a támogatást nyújtó hatóság megnevezését.
(8) A  támogatástartalom forintról euróra történő átszámításánál a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 35.  §-a
alkalmazandó.
4. Támogatási szerződés 6. § (1) A  kedvezményezettel a  lebonyolító szerv – a  támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő harminc
napon belül – támogatási szerződést köt, amelyben meghatározza a  támogatás igénybevételének részletes
feltételeit.
(2) A  pályázati felhívásban foglaltakat vagy annak a  támogatási döntés alapján elfogadott részét a  támogatási
szerződésben foglaltak szerinti megvalósítási határidőn belül kell a kedvezményezettnek teljesíteni.
5. A támogatás forrása 7. § (1) Az  e  rendeletben foglalt támogatás forrása a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi
C. törvény 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetének 20/3/36 „Agrármarketing célelőirányzat” című
előirányzata.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzaton rendelkezésre álló tárgyévi forrás
a) a 10–12. § szerinti támogatás finanszírozására,
b) a lebonyolító szerv által ellátott közösségi agrármarketing tevékenységre, valamint
c) a lebonyolító szerv működésére
használható fel.
(3) Pénzügyi kötelezettségvállalás csak a tárgyévben rendelkezésre álló támogatási keret mértékéig történhet.
6. A támogatási intenzitás 8. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) Az  általános forgalmi adó (a  továbbiakban: áfa) nem támogatható, kivéve, ha az  áfára vonatkozó nemzeti
jogszabályok értelmében az előzetesen felszámított áfa összegét a kedvezményezett nem helyezheti levonásba.
(3) Azonos vagy részben azonos, azonosítható elszámolható költségek esetén az e rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(4) A  támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi, regionális,
államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(5) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása helyi, regionális,
államháztartási vagy uniós forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(6) A mezőgazdasági ágazat részére nyújtott állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem
halmozhatók az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 81.  cikk
(2)  bekezdésében és 82.  cikkében említett kifizetésekkel, ha az  ilyen halmozódás eredményeként a  támogatási
intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná az agrár- és erdészeti iránymutatásban megállapított támogatási
intenzitást vagy támogatási összeget.
(7) Az azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező, 8–10. alcím szerinti támogatás az ugyanazon elszámolható
költségek vonatkozásában nyújtott csekély összegű támogatással az  ezen alcímekre vonatkozó támogatási
intenzitásig halmozható.
III. FEJEZET
AZ EGYES TÁMOGATÁSI CÉLTERÜLETEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
7. A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatások
igénybevételének közös szabályai
9. § (1) A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtásra vonatkozó támogatás
a) tudástranszfer és tájékoztatási tevékenység végzésére, illetve
b) tanácsadási szolgáltatás nyújtására
vehető igénybe.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatást a  mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő valamennyi kedvezményezett
igénybe veheti.
(3) A  technikai segítségnyújtást az  agrár- és erdészeti iránymutatás 2.4. pont (35)  bekezdés 22.  alpontja szerinti
csoport vagy szervezet (a  továbbiakban: szervezet) is végezheti, amelynek során a  szervezeti tagság nem lehet
feltétele a  szolgáltatáshoz való hozzáférésnek. A  tagsággal nem rendelkező személy által az  érintett szervezet
adminisztrációs költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás kizárólag a  szolgáltatásnyújtás költségeire
terjedhet ki.
8. A tudástranszfer és a tájékoztatási tevékenység végzésének támogatása
10. § (1) A tudástranszfer és a tájékoztatási tevékenység végzésének támogatása keretében
a) a  szakképzésre és szakmai készségek elsajátítására, valamint demonstrációs és tájékoztatási célú
tevékenységek megszervezésére vonatkozó költség,
b) az a) pont szerinti képzéseken, rendezvényeken résztvevők utazási és szállásköltsége, napidíja és
c) az  a)  pont szerinti képzéseken, rendezvényeken résztvevők távolléte idejére felmerült helyettesítéssel
kapcsolatos költség
számolható el. (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
 (3) Az  (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti, elszámolni kívánt költség vonatkozásában közvetlen kifizetést
a tudástranszfert vagy a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató részére kell teljesíteni.
9. A tanácsadási szolgáltatás nyújtásának támogatása 11. § (1) A tanácsadási szolgáltatáshoz nyújtott támogatás alapján a kedvezményezettek tanácsadási szolgáltatást vehetnek
igénybe beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint annak éghajlatkímélőbbé és
az éghajlatváltozással szemben ellenállóbbá tétele érdekében.
(2) A tanácsadásnak az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerinti prioritások közül legalább
egyhez kapcsolódnia kell, továbbá ki kell terjednie
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 91–95. cikkében meghatározott, jogszabályban foglalt
gazdálkodási követelményekből vagy az  ugyanott szereplő, a  jó mezőgazdasági és környezeti állapotra
vonatkozó előírásokból következő kötelezettségekre,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja szerinti mezőgazdasági terület, valamint
a  43–47.  cikkében meghatározott, az  éghajlatra és a  környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági
gyakorlatok fenntartására,
c) a  korszerűsítést, a  versenyképesség fokozását, az  ágazati integrációt, az  innovációt, a  piacorientáltságot,
valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedésekre,
d) a  vízpolitika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és európai unió tanácsi irányelv 11. cikk (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából
a tagállamok által meghatározott követelményekre,
e) a  növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a  79/117/EGK és a  91/414/EGK tanácsi irányelvek
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
55.  cikke végrehajtása céljából a  tagállamok által megállapított követelményeknek és a  peszticidek
fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló,
2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14.  cikke szerinti, az  integrált
növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelésre,
f ) a munkahelyi vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírásnak való megfelelés teljesítésére
vagy
g) az  olyan mezőgazdasági termelő számára történő szaktanácsadásra – ideértve a  gazdasági és környezeti
fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is –, aki vagy amely első alkalommal folytat gazdálkodási
tevékenységet.
(3) A (2) bekezdésen meghatározottakon túlmenően a tanácsadás kiterjedhet
a) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I.  melléklete szerinti, az  éghajlatváltozás
mérséklésével, az  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a  biológiai sokféleséggel és a  vízvédelemmel
vagy
b) a mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, versenyképességi szempontjaival
összefüggő kérdésekre is.
(4) A támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetést a tanácsadási szolgáltató részére kell teljesíteni.
 (5) A támogatás összege tanácsadásonként nem haladhatja meg az 1500 eurónak megfelelő forintösszeget.
10. Mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
12. § (1) A  mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás célja olyan promóciós
tevékenység támogatása, amely a nyilvánosságnak a mezőgazdasági termékek jellemzőiről történő tájékoztatására,
vagy a gazdasági szereplőknek, illetve fogyasztóknak mezőgazdasági termék megvásárlására történő ösztönzésére
irányul. A támogatott promóciós tevékenység a belső piacon és harmadik országban is folytatható.
(2) A  promóciós tevékenység lehet általános jellegű, de egy, a  minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékre is
összpontosíthat – amely esetekben az érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát kell szolgálnia –, továbbá
meg kell felelnie a  fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az  1924/2006/EK és az  1925/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a  87/250/EGK bizottsági irányelv, a  90/496/EGK tanácsi
irányelv, az  1999/10/EK bizottsági irányelv, a  2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a  2002/67/EK és
a  2008/5/EK bizottsági irányelv és a  608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és adott esetben a vonatkozó egyedi
címkézési szabályoknak.
(3) A promóciós tevékenységre vonatkozó támogatás szervezet általi igénybevételének nem feltétele az e szervezetben
való tagság, továbbá a  tagsággal nem rendelkező személynek az  érintett szervezet adminisztrációs költségeihez
történő hozzájárulása kizárólag a promóciós tevékenység végrehajtásának költségeire terjedhet ki.
(4) A támogatás alapján elszámolható költségnek minősül
a) a  kis- és középvállalkozásnak minősülő kedvezményezett vonatkozásban a  verseny, kereskedelmi vásár és
kiállítás szervezésével és az  azon való részvétellel kapcsolatos alábbi költségek, feltéve, hogy a  támogatás
–  objektív módon meghatározott feltételek mellett – elérhető az  érintett területen működő valamennyi
jogosult számára:
aa) részvételi díj,
ab) útiköltség, illetve állat szállításának költsége,
ac) az eseményt hirdető kiadvány és honlap költsége,
ad) helyiség és stand bérleti díja, valamint a stand felállításának és lebontásának költsége,
ae) versenydíjanként és győztesenként legfeljebb 1000 eurónak megfelelő forintösszeg értékű
díj, amely – a  díj kiosztásának igazolását követően – a  promóciós intézkedés végrehajtójának
közvetlenül is kifizethető;
b) az  egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket tényszerű információk
közzététele útján ismertető, a  nyomtatott és az  elektronikus médiában megjelenő kiadvány, illetve honlap,
továbbá az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyag költsége azzal a feltétellel,
hogy a közzétett információnak részrehajlástól mentesnek kell lennie és az ismertető anyagban valamennyi
termelőnek azonos feltételekkel kell szerepelnie;
c) az alábbi területekre vonatkozó, tudományos ismeretterjesztés és tényszerű információ átadás költségei:
ca) más tagállamból és harmadik országból származó mezőgazdasági termék előtt nyitva álló
minőségrendszer,
cb) generikus mezőgazdasági termék (táplálkozástani előny, ajánlott felhasználás);
d) a  médiában vagy kiskereskedelmi egységben szervezett, célzott fogyasztói promóciós kampány
lebonyolításának, valamint közvetlenül a fogyasztónak kiosztott promóciós anyag előállításának költsége.
(5) A támogatási intenzitás
a) a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott költségek tekintetében nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 100%-át,
b) az  (4)  bekezdés d)  pontjában említett, általános jellegű promóciós kampányok esetében az  elszámolható
költségek 100%-a,
c) a  minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékekre összpontosító, (4)  bekezdés d)  pontjában említett
promóciós kampányok esetében a kampány elszámolható költségeinek 50%-a – vagy a harmadik országban
folytatott promóció tekintetében azok 80%-a –, de ha az adott mezőgazdasági és élelmiszeripari gazdasági
ágazat szereplői legalább 50%-ban hozzájárulnak a költségekhez, akkor a hozzájárulás formájától függetlenül
az elszámolható költségek 100%-a.
(6) Az  ötmillió euró összegnek megfelelő forintösszeget meghaladó éves költségvetéssel rendelkező promóciós
kampányt az  agrár- és erdészeti iránymutatásnak megfelelően, egyedileg kell bejelenteni az  Európai Bizottság
részére.
(7) A  (4) bekezdés c) pontja szerinti promóciós tevékenység és a  (4) bekezdés d) pontja szerinti promóciós kampány,
különösen az  általános jellegű, az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát szolgáló promóciós
tevékenység során konkrét vállalatnév, márkanév vagy származás nem említhető, továbbá a  (4)  bekezdés
d) pontjában említett promóciós kampány nem irányulhat kizárólag egy vagy több konkrét vállalat termékére.
(8) A  (7)  bekezdésben meghatározott, származásra való hivatkozás korlátozása nem vonatkozik a  (4)  bekezdés c) és
d) pontjában említett azon promóciós tevékenységre és promóciós kampányra, amely a minőségrendszerek hatálya
alá tartozó termékre összpontosít és
a) a  promóciós tevékenység vagy kampány az  Európai Unió által elismert elnevezésre irányul, feltéve, hogy
a hivatkozás pontosan megegyezik az Európai Unió által bejegyzett hivatkozással vagy
b) a  promóciós tevékenység vagy kampány az  Európai Unió által elismert elnevezésen alapuló
minőségrendszertől eltérő minőségrendszer hatálya alá tartozó termékre irányul, feltéve, hogy az  az
üzenetben másodlagos vagy annak fogyasztására ösztönöz.
(9) A  (8)  bekezdés b)  pontja szerinti, származásra való hivatkozás nem lehet diszkriminatív, nem irányulhat
a  mezőgazdasági termék fogyasztásának kizárólag a  termék eredetére való hivatkozással való ösztönzésére,
valamint nem vezethet a  mezőgazdasági termékek szabad mozgásának az  EUMSz 34.  cikkével ellentétes
korlátozásához.
11. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § Ez a  rendelet a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott állami
támogatásokról szóló, 2014–2020 időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatás, 1.1.10.1, 1.1.10.2 és
1.3.2 alfejezeteinek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1539/2014. (IX. 24.) Korm. határozata a büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatokkal kapcsolatos átadás-átvételről.
A Kormány a büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatokkal kapcsolatos átadás-átvétel érdekében
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
igazságügyi szolgálatai által korábban ellátott, a  büntetés-végrehajtási szervezet által történő ellátás érdekében
a  büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatoknak a  büntetés-végrehajtási szervezet részére
történő átadása iránt;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. október 1.
2. felhívja a  belügyminisztert, hogy intézkedjen a  fővárosi és megyei kormányhivatalok igazságügyi szolgálatai által
korábban ellátott, a  büntetés-végrehajtási szervezet által történő ellátás érdekében a  büntetés-végrehajtással
összefüggő pártfogó felügyelői feladatoknak a büntetés-végrehajtási szervezet részére történő átvétele iránt;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2014. október 1. 3. egyetért azzal, hogy a  feladatellátással összefüggésben a  fővárosi és megyei kormányhivatalok létszáma
– az 1. mellékletben meghatározottak szerint – 30 fővel csökkenjen és a büntetés-végrehajtási szervezet létszáma
30 fővel növekedjen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
275/2015. (VI. 12.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9119-1/2015. számú előterjesztésére – Popovics Volodimir (névmódosítás előtti
neve: Popovics Volodimir Volodimirovics; születési hely, idő: Szőllősvégardó [Szovjetunió], 1986. július 22.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2003. (III. 13.) OGY határozata az Országos Rádió és Televízió Testület elnökének megválasztásáról.
Az Országgyűlés a rádiózásról és televíziózásról szóló
1996. évi I. törvény 33. §-a és 38. §-ának (2) bekezdése
alapján
Hajdú Istvánt az Országos Rádió és Televízió Testület megbízatásának hátralévő idejére annak elnökévé
megválasztja. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2013. CLXVI. törvény a közútkezelői feladatok átadásáról.
1. § (1) Az  Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: ÁAK Zrt.) az  országos
közúthálózat – ide nem értve a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett gyorsforgalmi utakat – közútkezelői
(fenntartási, üzemeltetési, karbantartási, rekonstrukciós, fejlesztési és felújítási) feladatait a  közútkezelői
tevékenység ellátásának biztosításához szükséges eszközökkel, vagyonnal, vagyoni értékű jogokkal, szerződésekkel,
továbbá munkavállalókkal együtt – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában – 2013. november 1-jével a  Magyar
Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MK Zrt.) részére ingyenes üzletágátadás
keretében átadja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti közútkezelői tevékenység tekintetében a  feladat- és üzletágátadással összefüggő
szerződésekbe jogutódként a  polgári jogi és a  munkajogi szabályok alkalmazásával – e  törvény erejénél fogva –
2013. november 1-jétől az ÁAK Zrt. helyébe az MK Zrt. lép.
(3) Az ÁAK Zrt. mint átadó és az MK Zrt. mint átvevő a közútkezelői tevékenység ingyenes üzletágátadására egymással
szerződést kötnek a közútkezelői tevékenység átadásának részletes feltételeiről.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott ingyenes üzletágátadás kapcsán, a  (3)  bekezdésben foglalt szerződés alapján
térítés nélkül átadott vagyont az  átvevő MK Zrt. az  átadó ÁAK Zrt. által kimutatott könyv szerinti értéken veszi
át és veszi nyilvántartásba. E  rendelkezés irányadó azon ingatlanvagyonra is, amely az  (1)  bekezdésben foglalt
közútkezelői tevékenység átadása céljából kerül átadásra.
(5) Az  (1)  bekezdésben meghatározott ingyenes üzletágátadás kapcsán az  e  törvény alapján bejegyzésre kerülő
tulajdonjog és vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésre irányuló eljárás, valamint az egyéb
vagyon tulajdonjogának átadásával kapcsolatos hatósági eljárás díjmentes. A közútkezelői tevékenység átadásához
kapcsolódó közbeszerzési szerződések módosításakor felmerülő tájékoztató közzétételével kapcsolatos díj, költség
megfizetése alól az arra kötelezett mentesül.
2. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. október 31-én lép hatályba.
 (2) Az 1. § (3)–(5) bekezdése, a 3. § és a 4. § 2013. november 1-jén lép hatályba.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 14-i ülésnapján fogadta el.
3. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.)
a) 14/A. § (1) és (5) bekezdésében a „közút kezelője” szövegrész helyébe a „közúton a közút kezelője” szöveg,
b) 33/B. § (1) bekezdésében a „díjfizetéssel” szövegrész helyébe a „használati díjfizetéssel” szöveg,
c) 33/B. § (8) bekezdésében a „közútkezelők jogosultak” szövegrész helyébe a „közútkezelő, valamint az ÁAK Zrt.
jogosult” szöveg
lép. (2) Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
(a továbbiakban: Udt.) 9. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az útdíjfizetési és bevallási kötelezettség nem terheli)
„c) az útdíjköteles elemi útszakasz kezelői feladatait ellátó,
ca) koncessziós szerződés alapján működtetett országos közút esetében a  koncessziós társaság vagy az  általa
a  közút-üzemeltetési feladatokkal megbízott gazdasági társaság által a  közútkezelői feladata ellátása érdekében
üzemben tartott gépjárműveket,
cb) a ca) alpont alá nem tartozó országos közút esetében az országos közút kezelésére a közlekedésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által kijelölt közútkezelő által a közútkezelői feladata ellátása érdekében üzemben tartott
gépjárműveket,”
(3) Az  Udt. 9.  § (3)  bekezdésében a „közlekedésért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter)” szövegrész helyébe
a „miniszter” szöveg lép.
4. § (1) Hatályát veszti a Kkt.
a) 20/A. § (1) bekezdésében a „közlekedési hatóság által végzett ellenőrzés során, továbbá a” szövegrész,
b) 29. § (14) bekezdésében a „megtett úttal arányos tarifarendszerű elektronikus útdíjszedési és díjellenőrzési”
szövegrész.
 (2) Hatályát veszti az Udt. 6. § (8) bekezdésében az „a beszedett útdíjnak” és a „hányadával egyező” szövegrész.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1963/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a „Recsk I. – rézérc” és „Recsk II. – nemes- és színesfémérc” védnevű bányatelkek újrahasznosíthatóságának vizsgálatáról.
A Kormány
 1. felhívja az állami vagyon felügyeletéért való felelősségi körében eljáró nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a „Recsk I. – rézérc” és a „Recsk
II. – nemes- és színesfémérc” védnevű bányatelkeket érintően a  bányászati, környezet- és természetvédelmi,
vízgazdálkodási jogszabályi előírásokat, a gazdaságossági, foglalkoztatási, műszaki és egyéb lényeges szempontokat
figyelembe vevő megvalósíthatósági tanulmány készítéséről, valamint az ásványvagyon-értékelés aktualizálásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 30.
2. felhívja az állami vagyon felügyeletéért és a bányászati ügyekért való felelősségi körében eljáró nemzeti fejlesztési
minisztert, a  gazdaságpolitikáért és foglalkoztatáspolitikáért való felelősségi körében eljáró nemzetgazdasági
minisztert, a  környezetvédelemért, természetvédelemért és vízgazdálkodásért való felelősségi körében eljáró
vidékfejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerint elkészült megvalósíthatósági tanulmány figyelembevételével
készítsen előterjesztést a Kormány részére a „Recsk I. – rézérc”, illetve a „Recsk II. – nemes- és színesfémérc” védnevű
bányatelkek újrahasznosításának lehetőségeiről és feltételeiről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont teljesítését követő két hónap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2016. (X. 20.) NFM rendelete az Autóipari Próbapálya Zala Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Autóipari Próbapálya Zala Korlátolt Felelősségű Társaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összessége gyakorlójának 2024. november 30-ig a Nemzetgazdasági Minisztériumot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az MKB Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről szóló 42/2014. (X. 16.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1250/2013. (V. 9.) Korm. határozata a Hajdú-Bét Rt. és a Novofarm Rt. mezőgazdasági alapanyag-beszállító károsultjai helyzetének kezeléséről.
A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg és dolgozza ki a Hajdú-Bét Rt. és a Novofarm Rt.
mezőgazdasági alapanyag-beszállító károsultjai részére adható támogatás részletes feltételrendszerét.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1220/2009. (XII. 28.) Korm. határozata a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységére vonatkozó szabályozás összhangjának biztosítása érdekében szükséges kormányzati feladatokról.
1. A Kormány a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló törvénnyel és a megfelelőségértékelő
szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének részletes szabályairól szóló
kormányrendelettel való tartalmi és terminológiai összhang megteremtése érdekében elrendeli
a) a megfelelőségértékelési eljárással, a termékek megfelelőségi vizsgálatával, ellenőrzésével és tanúsításával
kapcsolatos kormányrendeleti szintű rendelkezések felülvizsgálatát, a szükséges módosítások előkészítését és
a Kormány elé terjesztését;
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: 2010. január 31.
b) a termékre vonatkozó forgalmazási követelményt megállapító, s ehhez kapcsolódóan a megfelelőségértékelési
eljárásra, a termékek megfelelőségi vizsgálatára, ellenőrzésére és tanúsítására vonatkozó miniszteri rendeleti
szintű rendelkezések felülvizsgálatát és a szükséges jogszabály-módosítások elvégzését.
Felelős: egészségügyi miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
önkormányzati miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
Határidő: 2010. március 1.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
112/2008. (HK 1/2009.) HM utasítása a szerződéses legénységi állományú katonák 2008. ruházati illetményének kiegészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján, a Hvt. 97. §-a (1) bekezdésének n) és o) pontjaiban foglalt feladatok végrehajtása érdekében – figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 127. §-ára szerződéses legénységi
állományú katonák 2008. évi ruházati illetményének kiegészítéséről a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, az államtitkár által felügyelt szervezetre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi szervezeteknél 2008. december 1-jén
jogviszonyban álló szerződéses legénységi állományú katonák a ruházati illetménynorma 2008. évi összegeinek
megállapításáról szóló 28/2008. (HK 7.) HM utasításban
meghatározott ruházati illetményen, valamint a 41/2008.
(HK 9.) HM utasítás alapján május hónapban kifizetetteken felül további 20 000 Ft-os ruházati illetmény kiegészítésre jogosultak.
(2) Nem jogosultak ruházati illetmény kiegészítésre
azok, akik 2008. december 1-jén a felmentési idejüket töltik, és mentesítve vannak a szolgálatteljesítési kötelezettség alól, illetőleg akik 30 napot meghaladó illetmény
nélküli szabadságon tartózkodnak.
3. § A 2. § (1) bekezdés szerinti összeget a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség által előállított és a honvédelmi
szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős
szervezeti elemei által ellenőrzött jegyzék alapján 2008.
december 20-ig kell folyósítani.
4. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. december hó 1. napjától kell alkalmazni.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
457/2018. (X. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Simon Zoltánt
2018. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2007. I. törvény a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról (kivonatos közlés).
65. § (1) A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagot légi vagy vízi úton, illetve menetrend
szerint közlekedő járattal közúton a Magyar Köztársaság
területére, illetve területén át más célállamba szállító természetes vagy jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki vagy amely gazdasági célú személyszállítási tevékenység végzésére jogosult (a továbbiakban:
fuvarozó) köteles a szállítást megelőzően megbizonyosodni arról, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag rendelkezik-e a beutazáshoz vagy átutazáshoz érvényes úti okmánnyal.
(2) A harmadik ország állampolgárságával rendelkező
családtagot légi vagy vízi úton, közúton, illetve vasúton
szállító fuvarozó köteles gondoskodni a haladéktalan
visszaszállításról abba az országba, ahonnan utasát hozta,
vagy amely köteles őt befogadni, ha
a) az általa szállított utasnak a Magyar Köztársaság
területére történő beléptetését a törvényben meghatározott
valamely feltétel hiánya miatt tagadták meg,
b) az általa szállított átutazó utast más célállamba történő beléptetésének megtagadása miatt a Magyar Köztársaság területére visszairányították, vagy
c) a más célállamba történő szállítást vállaló fuvarozó
megtagadja az utasnak a járműre történő felvételét.
(3) Ha a visszaszállítás azonnal nem hajtható végre, a
visszaszállításig a harmadik ország állampolgárságával
rendelkező családtag tartózkodásával összefüggésben felmerülő költségeket a fuvarozó viseli.
(4) Ha a fuvarozó vitatja a visszaszállítási, illetve költségviselési kötelezettsége fennállását, az eljáró hatóság a
visszaszállítási kötelezettség teljesítésére és a költségviselésre határozattal kötelezi.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét nem teljesítő fuvarozót – külön jogszabályban meghatározott – közrendvédelmi bírsággal kell sújtani.
A törvényt az Országgyűlés a 2006. december 18-i ülésnapján fogadta el.
(6) A közrendvédelmi bírság megfizetésének kötelezettsége alól a fuvarozó akkor mentesül, ha bizonyítja,
hogy az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzési kötelezettségének a tőle elvárható gondossággal eleget tett.
66. § (1) A légi fuvarozót a határforgalmat ellenőrző
hatóság közrendvédelmi bírsággal sújtja, amennyiben a légi fuvarozó – a külön jogszabályban meghatározottak szerinti kötelezettségét megszegve – nem szolgáltat adatot
azokról az utasokról, akiket nem az Európai Unió valamely tagállamának vagy valamely schengeni államnak a
területéről szállít a Magyar Köztársaság területére.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni akkor is, ha a légi fuvarozó hiányos adatokat
vagy – az elvárható gondosság tanúsítása hiányában – valótlan adatot továbbít.
87. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2007. július 1-jén lép hatályba.
118. § (1) A vízi közlekedésről szóló 2000. évi XLII.
törvény (a továbbiakban: Vktv.) 13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvény lajstromozási szabályainak alkalmazásában magyar, illetve közösségi tulajdon:
a) a magyar állampolgár, az Európai Unió tagállama
vagy Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes más állam állampolgára, illetve az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállású személy tulajdona;
b) olyan jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság tulajdona, amely a Magyar Köztársaságban, az Európai Unió tagállamában, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban, illetve olyan államban rendelkezik székhellyel,
amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi
szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes állam állampolgárával azonos
jogállást élvez (a továbbiakban együtt: EGT-állam).”
(2) A Vktv. 13. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Gazdasági társaságot abban az esetben lehet magyar, illetve közösségi tulajdonúnak tekinteni, ha az
EGT-államban székhellyel, illetve állampolgársággal nem
rendelkező külföldit tagsági jogviszonya alapján megillető
tulajdoni hányad, illetőleg az általa gyakorolt szavazati jog
mértéke nem éri el az 50%-ot.”
119. § Az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi
XXXV. törvény 5. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Külföldi hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott tanúsítványhoz akkor is az e törvényben, illetve a 4. § (7) bekezdése alapján meghatározott jogkövetkezmények fűződnek,
ha]
„a) a külföldi hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott tanúsítványokért felelősséget vállal egy olyan hitelesítésszolgáltató, amely az Európai Unió tagállamában, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más államban, illetve olyan államban rendelkezik székhellyel, illetve lakóhellyel, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam
között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam
állampolgárával azonos jogállást élvez, illetve”
124. § (1) A Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló
2005. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Natv.) 17. §
(1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
[A Testület elnökének – a (3)–(6) bekezdésben foglalt kivétellel – az választható, aki]
„b) magyar állampolgár vagy külön törvény szerint a
szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy
(a továbbiakban: a szabad mozgás és tartózkodás jogával
rendelkező személy) vagy letelepedett, illetve bevándorolt
jogállású személy,”
(2) A Natv. 17. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) A Tanácsban a megválasztott tagszervezetet csak a
képviseletére jogosult személy vagy írásban meghatalmazott helyettese képviselheti. A Tanácsban természetes személy tag csak nagykorú, cselekvőképes magyar állampolgár vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy vagy letelepedett, illetve bevándorolt jogállású
személy lehet.”
(3) A Natv. a következő 29. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
„Az Európai Unió jogának való megfelelés 29. § Ez a törvény az Unió polgárainak és családtagjaiknak
a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a
72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a
90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 24. cikkének való
megfelelést szolgálja.”
2007. évi II.
törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról
és tartózkodásáról
(kivonatos közlés) 69. § (1) Harmadik országbeli állampolgárt légi vagy vízi úton, illetve menetrend szerint közlekedő járattal közúton a Magyar Köztársaság területére, illetve területén át
más célállamba szállító fuvarozónak a szállítást megelőzően meg kell bizonyosodnia arról, hogy a harmadik
országbeli állampolgár rendelkezik-e a beutazáshoz vagy
átutazáshoz érvényes úti okmánnyal.
(2) A harmadik országbeli állampolgárt légi vagy vízi
úton, illetve közúton vagy vasúton szállító fuvarozó köteles gondoskodni a haladéktalan visszaszállításról abba az
országba, ahonnan harmadik országbeli állampolgár utasát
hozta, vagy amely köteles őt befogadni, ha
a) az általa szállított utas Magyar Köztársaság területére történő beléptetését a törvényben meghatározott valamely feltétel hiánya miatt tagadták meg;
b) az általa szállított átutazó utast más célállamba történő beléptetésének megtagadása miatt a Magyar Köztársaság területére visszairányították; vagy
c) a más célállamba történő szállítást vállaló fuvarozó
megtagadja az általa szállított utasnak a járműre történő
felvételét.
(3) Ha a visszaszállítás azonnal nem hajtható végre, a
visszaszállításig a harmadik országbeli állampolgár tartózkodásával összefüggésben felmerülő költségeket a fuvarozó viseli.
(4) Ha a fuvarozó vitatja a visszaszállítási, illetve költségviselési kötelezettsége fennállását, az idegenrendészeti
hatóság a visszaszállítási kötelezettség teljesítésére és a
költségviselésre határozattal kötelezi.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét nem teljesítő fuvarozót – külön jogszabályban meghatározott – közrendvédelmi bírsággal kell sújtani.
(6) A közrendvédelmi bírság megfizetésének kötelezettsége alól a fuvarozó akkor mentesül, ha bizonyítja,
hogy az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzési kötelezettségének a tőle elvárható gondossággal eleget tett.
70. § (1) A légifuvarozót a határforgalmat ellenőrző hatóság – külön jogszabályban meghatározott – közrendvédelmi bírsággal sújtja, amennyiben a légifuvarozó – a külön jogszabályban meghatározott kötelezettségét megszegve – nem szolgáltat adatot azokról az utasokról, akiket
nem az Európai Unió valamely tagállamának vagy valamely schengeni állam területéről szállít a Magyar Köztársaság területére.
A törvényt az Országgyűlés a 2006. december 18-i ülésnapján fogadta el.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni akkor is, ha a légifuvarozó hiányos adatokat
vagy – az elvárható gondosság tanúsítása hiányában – valótlan adatot továbbít.
102. § (1) Az idegenrendészeti hatóság a Magyar Köztársaság területének elhagyására kötelezett, a kijelölt helyen tartózkodásra kötelezett, az idegenrendészeti kiutasítás, bírói kiutasítás, a beutazási és tartózkodási tilalom, valamint idegenrendészeti őrizet hatálya alatt álló harmadik
országbeli állampolgár következő adatait kezeli:
a) a természetes személyazonosító adatok;
b) az arcképmás és az ujjnyomat;
c) az elrendelő szerv megnevezése, az elrendelő hatá
rozat száma;
d) az intézkedés, kötelezés elrendelő határozat szerinti
jogalapja, határideje vagy időtartama;
e) az idegenrendészeti vagy bírói kiutasítás hatálya
alatt álló ujjnyomata. (2) Az idegenrendészeti hatóság a légi úton történő kiutasítás céljából történő átszállítás eseteiben biztosított segítségnyújtás kérése, illetve engedélyezése céljából a harmadik országbeli állampolgár következő adatait kezelheti:
a) a természetes személyazonosító adatok;
b) az úti okmány típusa, száma és érvényessége;
c) a kiutasítás végrehajtásához igénybe vett légijárat
(-járatok) adatai (járatszám, indulási és érkezési hely, az
indulás és érkezés ideje);
d) a hatósági kíséret indokoltsága;
e) az orvosi ellátásra, azonosítható járványos betegség
re vonatkozó adatok;
f) a korábbi sikertelen kiutasítási kísérletekre vonatko
zó adatok. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az idegenrendészeti hatóság a kötelezés vagy a tilalom megszűnését követő öt évig kezeli.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott adatokat az idegenrendészeti hatóság az átszállítás kezdeményezését követő öt évig kezeli.
109. § (1) Ez a törvény – a (2)–(5) bekezdésben foglaltak kivételével – 2007. július 1-jén lép hatályba.
112. § (1) A határőrizetről és a Határőrségről szóló
1997. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Hőr. tv.) 4. §
(1) bekezdése a következő 16. ponttal egészül ki:
„16. légifuvarozó: az, aki a légiközlekedésről szóló törvényben meghatározott gazdasági célú légiközlekedési tevékenység végzésére jogosult.”
(3) A Hőr. tv. 62. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A Határőrség a feladatainak ellátása érdekében az
általa törvény alapján kezelhető adatokat veheti át:
a) a központi idegenrendészeti nyilvántartásból,
b) a menekültügyi nyilvántartásból,
c) az útlevél hatóság központi nyilvántartásából, a külföldre utazásban korlátozottakra vonatkozó nyilvántartásából,
d) a központi személy- és tárgykörözési nyilvántartásból,
e) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyil
vántartásából,
f) a bűnügyi nyilvántartásokból,
g) a Rendőrség az Rtv. 90. § (1) bekezdésében megha
tározott nyilvántartásaiból,
h) a büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartottak nyilvántartásából,
i) az ügyészség büntetőeljárási szakterületének ügyvi
teli nyilvántartásából,
j) a közúti közlekedési nyilvántartásból,
k) a személyszállítást végző légifuvarozónak a légiköz
lekedésről szóló törvény alapján kezelt adatokat tartalmazó adatbázisaiból,
l) a határjelekre vonatkozó nyilvántartásból.” (4) A Hőr. tv. a következő 65/A. §-sal egészül ki:
„65/A. § (1) A Határőrség határforgalom-ellenőrzést
végrehajtó szerve a határforgalom-ellenőrzés során – az
illegális bevándorlás elleni hatósági intézkedések elősegítése céljából – az utasok repülésre történő bejelentkezése
befejezésének időpontjától jogosult a személyszállítást
végző légi fuvarozótól a (2) bekezdésben felsorolt adatokat kérni azokról az utasokról, akiket nem az Európai Unió
valamely tagállamának vagy a schengeni vívmányoknak
az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló
jegyzőkönyv 6. cikke alapján az Európai Unió Tanácsával
kötött, a schengeni vívmányok végrehajtásában, alkalmazásában és fejlesztésében való részvételéről szóló megállapodásban részes állam területéről szállít a személyszállítást végző légi fuvarozó a Magyar Köztársaság területére.
(2) A Határőrség határforgalom-ellenőrzést végrehajtó
szerve az (1) bekezdés alapján a következő adatokat
kezeli:
a) az utas családi és utónevét, születési idejét, állampolgárságát, illetve hontalan státuszát, úti okmányának
számát és típusát, az indulási állomást,
b) a légi járművön szállított utasok létszámát,
c) a repülési tervben feltüntetett hívójelet,
d) a Magyar Köztársaság területére történő beutazási
határátkelőhelyet,
e) a tervezett indulási és – a célállomásra történő – ér
kezési időt.
(3) A Határőrség határforgalom-ellenőrzést végrehajtó szerve a (2) bekezdésben felsorolt adatokat a határforgalom-ellenőrzés végrehajtásának céljából átmeneti állományba menti. Az átmeneti állományt, az utas beléptetését
vagy beléptetésének megtagadását, illetve visszautasítását
követően, de legkésőbb az adatok átvételétől számított
24 órán belül törölni kell, kivéve, ha megállapítást nyer,
hogy arra a Határőrségnek e törvény 22. § (1) bekezdés
c) pontjában meghatározott idegenrendészeti és a 22. §
(2) bekezdésében meghatározott bűnüldözési feladatainak
végrehajtásához szüksége van.”
115. § (1) A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII.
törvény (a továbbiakban: Ltv.) a következő 27/B. §-sal
egészül ki:
„27/B. § (1) A személyszállítást végző légifuvarozó – az
illegális bevándorlás elleni hatósági intézkedések elősegítése céljából – az utas vagy megbízottja, illetve a személyszállítást végző légifuvarozó megbízásából jegyértékesítést végző szolgáltató adatszolgáltatása alapján az Európai
Unió valamely tagállamának vagy a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről
szóló jegyzőkönyv 6. cikke alapján az Európai Unió Tanácsával kötött, a schengeni vívmányok végrehajtásában, alkalmazásában és fejlesztésében való részvételéről szóló
megállapodásban részes állam (a továbbiakban együtt:
schengeni határátlépési állam) területére beutazó utas
alábbi személyes adatait kezeli:
a) a családi és utónevét;
b) az állampolgárságát, illetve hontalan státuszát;
c) az úti okmány számát, típusát, érvényességének ide
jét, a kiállító állam kódját;
d) a születési idejét;
e) a schengeni határátlépési állam területére történő be
utazási határátkelőhelyet;
f) az indulási, a tranzit- és a célállomást.
(2) Az utas az (1) bekezdésben meghatározott szemé
lyes adatokat köteles a légifuvarozó számára hozzáférhetővé tenni.
(3) A személyszállítást végző légifuvarozó az (1) bekezdésben meghatározott esetben az ott felsorolt adatokkal
együtt az alábbi adatokat kezeli:
a) a légijárművön szállított utasok létszámát;
b) a repülési tervben feltüntetett hívójelet;
c) a tervezett indulási és – a célállomásra történő – ér
kezési időt.
(4) A személyszállítást végző légifuvarozó az (1) be
kezdés szerinti adatokat a légijármű indulását megelőző
345. naptól a légijármű utolsó célállomáshelyére történő
beérkezésétől számított 24 óráig kezelheti, továbbíthatja,
ha az adattovábbítás törvényi feltételei az adatot igénylőnél fennállnak, ennek elteltével az adatokat törölni kell.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott adatok – az utas
kezdeményezése alapján – mindaddig megváltoztathatók,
amíg az érintett járatra történő utasfelvételi eljárás be nem
fejeződik.
(6) A személyszállítást végző légifuvarozó az (1) és
(3) bekezdésben meghatározott adatokat egyedi adatigénylés alapján továbbíthatja a határforgalom-ellenőrzésért felelős szervnek, amennyiben a személyszállítást végző légifuvarozó nem valamely schengeni határátlépési állam területéről szállít utasokat a Magyar Köztársaság területére.
(7) Amennyiben a személyszállítást végző légifuvarozó
nem valamely schengeni határátlépési állam területéről
szállít utasokat, az (1) bekezdésben, valamint a (3) bekezdésben meghatározott adatokat – egyedi adatigénylés
alapján – az utasok repülésre történő bejelentkezésének
befejezésétől továbbítja a légijármű célállomása szerinti,
schengeni határátlépési állam határforgalom-ellenőrzésért
felelős szervének. (8) A személyszállítást végző légifuvarozó köteles az
utasokat az adatok felvételével egyidejűleg tájékoztatni az
adatok kezelőjéről és az esetleges adatfeldolgozójáról, a
róla kezelt adatokról való tájékozódás és az adatok helyesbítésének jogáról, valamint arról, hogy adatait mely szervnek és milyen célból továbbíthatja.”
(2) Az Ltv. 74/A. § (2) bekezdése a következő d) ponttal
egészül ki:
[Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:]
„d) a Tanács 2004/82/EK irányelve (2004. április 29.) a
fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére
vonatkozó kötelezettségéről, 3. és 6. cikk.”
117. § A kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény 34. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza:] „g) a harmadik országbeli kutatókat fogadó kutatószervezetek akkreditációját, valamint a kutatási megállapodásra vonatkozó követelményeket.”
A gazdasági és közlekedési miniszter
2/2007. (I. 9.) GKM
rendelete
a belföldi közforgalmú menetrend szerinti vasúti személyszállítás legmagasabb díjairól szóló
28/1996. (XII. 20.) KHVM rendelet módosításáról
A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 3. §-a
(6) bekezdésének h) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII.
törvény 7. §-ában foglalt felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A belföldi közforgalmú menetrend szerinti vasúti személyszállítás legmagasabb díjairól szóló 28/1996.
(XII. 20.) KHVM rendelet (a továbbiakban: R.) 4. §-ának
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 50 km-nél nagyobb távolságú egyszeri utazásra
szóló jegy érvényességi idején belül annak visszaváltását,
az érvényesség időtartamának megváltoztatását, az útvonal, illetőleg a célállomás módosítását – legfeljebb az utazás megkezdéséig – a szolgáltató köteles elvégezni. A módosításért – visszaváltásért – a jegy árának 25%-át, de leg-
alább 100 Ft-ot és legfeljebb 500 Ft-ot számíthat fel a szolgáltató. Az elővételben megváltott 50 km és annál kisebb
távolságú menetjegyet csak az érvényesség kezdete előtt
köteles a szolgáltató visszaváltani.”
2. § Az R. 8. §-ának (1) bekezdése a következő d) ponttal
egészül ki:
„d) a belföldi forgalomban a pót- és helyjegyköteles vonaton érvényes pót- és helyjeggyel nem rendelkezik.”
3. § Az R. 1–3. számú mellékletei helyébe e rendelet
1–3. mellékletei lépnek.
4. § (1) Ez a rendelet 2007. február 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az R. 8. §-a (2) bekezdésének b) pontja, valamint a
belföldi közforgalmú menetrend szerinti vasúti személyszállítás legmagasabb díjairól szóló 28/1996. (XII. 20.)
KHVM rendelet módosításáról rendelkező 59/2006.
(VIII. 22.) GKM rendelet 2. §-a, 3. §-ának (3) és (4) bekezdése, valamint 1–3. melléklete.
(3) A keletbélyegzés nélkül elővételben váltott menetjegyeket 2007. február 1-jétől csak a régi és az új ár közötti
díjkülönbözet megfizetése után érvényesíti a vasút. A felhasználatlan menetjegyeket azonban a szolgáltató kezelési
költség felszámítása nélkül 2007. május 1-jéig visszaváltja.
(4) E rendelet hatálybalépése előtt elővételben meghatározott napra váltott, egy útra szóló menetjegyek az érvényességi idejükön belül, de legkésőbb 2007. április 1-jéig,
menettérti útra szóló menetjegyek az érvényességi idejükön belül, de legkésőbb 2007. május 1-jéig használhatók
fel utazásra.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
70/2009. (XII. 22.) IRM rendelete a közterület-felügyelet, valamint a polgárőrszervezet számára a könnygázszóró palack, illetve a gázspray igénylésének rendjéről, a térítés módjáról, a könnygázszóró palack, illetve a gázspray átvételének, valamint visszavételének szabályairól.
A közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény 29. § bb) alpontjában, valamint a polgárőrségről szóló 2006. évi LII. törvény
7/A. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § k) és n) pontja szerinti feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A közterület-felügyelet a feladatai ellátásához szükséges könnygázszóró palackot térítés ellenében – budapesti
szervezet esetében az Országos Rendőr-főkapitányság Gazdasági Főigazgatóság Gazdasági Ellátó Igazgatóságtól,
vidéki szervezet esetében az illetékes regionális gazdasági ellátó igazgatóságtól (a továbbiakban együtt: rendőri
szerv) – igényelheti. (2) A polgárőrszervezet részére a feladatai ellátásához szükséges gázspray-t térítés ellenében a polgárőrszervezetnek
a működési területe szerint illetékes megyei (fővárosi) szövetsége igényelheti a rendőri szervtől.
2. § Az 1. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott igénylő szerv (a továbbiakban együtt: igénylő szerv) az általa igényelt
könnygázszóró palack, illetve gázspray beszerzési költségeit köteles megtéríteni.
3. § A beszerző rendőri szerv a beszerzési eljárás megindítását megelőzően, írásban felméri az igénylő szerv
könnygázszóró palackra, illetve gázspray-re vonatkozó igényét, és az igénylő szerv fedezetigazolása esetén – utólagos
elszámolás mellett – a saját beszerzésével egy időben az igénylő szerv részére is beszerzi az igényelt mennyiséget.
4. § (1) A könnygázszóró palack, valamint a gázspray kötelező alkalmassági idejének lejártakor, illetve kiürülésekor
a könnygázszóró palack, illetve a gázspray rendőri szerv általi visszavétele esetén – a környezetvédelmi
jogszabályoknak megfelelő – hulladékkezelés költségeit az átadó igénylő szerv köteles megtéríteni.
(2) Ha a könnygázszóró palack, illetve a gázspray visszavételéről az igénylő szerv és a rendőri szerv az (1) bekezdésben
foglalt rendelkezéstől eltérően állapodik meg, a külön megállapodásban rögzíteni kell, hogy a megsemmisítés, illetve
ártalmatlanítás költsége kit terhel. 5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közterület-felügyelői intézkedések végrehajtásának módjáról és eszközeiről szóló 43/1999. (XI. 26.)
BM rendelet 23. § (1) és (2) bekezdése. Ez a bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
18/2016. (VII. 6.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Kandra Ildikót a Lakitelek Népfőiskola épületeinek
rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2016. július 1-jétől 2016. december 31-éig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A  miniszteri biztos feladata a  Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai
és európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a  szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a  miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  Miniszterelnökséget a  feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6)–(7) bekezdései alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős
miniszteri biztos kinevezéséről szóló 33/2015. (XII. 17.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter