text:
20/2003. (IV. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének a közbeszerzési eljárás kiírásával és elbírálásával összefüggő egyes
kérdések szabályairól szóló 10/1999. (IV. 12.) sz. rendelete
1. § d) pontja, a 2. § (1) bekezdés a) pontjának ,,az Önkormányzat és’’ szövegrésze, a 2. § (1) bekezdésének c) pontja,
a 2. § (2) bekezdésének ,,A CELER Kft. ügyvezető igazgatója saját hatáskörében gondoskodik a közbeszerzési eljárás szabályszerű, a Kbt. szabályainak megfelelő lefolytatásáról.’’ szövegrésze, a 4. § (1) bekezdésének c) pontja, továbbá a 13. § (4) bekezdésének ,,az Önkormányzat,’’ és a
,,valamint a CELER Kft.’’ szövegrésze alkotmányellenes,
ezért e rendelkezéseket megsemmisíti.
A 2. § (1) bekezdése, a 2. § (2) bekezdése és a 13. §
(4) bekezdése a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel marad hatályban:
,,2. § (1) Az ajánlatkérő jogait és kötelezettségeit — a
4. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározottak kivételével — az ajánlatkérő nevében eljáró személy gyakorolja. Az 1. §-ban meghatározott szerveknek a Kbt. hatálya alá
tartozó beszerzései esetében az ajánlatkérő nevében eljáró
személy:
a) A Polgármesteri Hivatal közbeszerzései esetében a
Polgármester
b) Egyéb költségvetési szerv közbeszerzései esetében: — ha az egyéb költségvetési szerv önálló gazdálkodási
jogkörrel rendelkezik, akkor az egyéb költségvetési szerv
vezetője,
— ha az egyéb költségvetési szerv részben önálló gazdálkodási jogkörrel rendelkezik, akkor a KSZKI vezetője
c)’’
,,2. § (2) Az ajánlatkérő nevében eljáró személyek — az
(1) bek. c) pont kivételével — a közbeszerzési eljárás lebonyolításával kapcsolatos feladataikat a Polgármesteri
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) útján látják el.
A Hivatal belső feladatmegosztását polgármesteri és
jegyzői együttes intézkedés szabályozza, mely e rendelet
függelékét képezi.
A közbeszerzésekkel kapcsolatos teendők koordinálására, valamint az ügyviteli, titkári teendők ellátására a
jegyző egy köztisztviselőt köteles megbízni a Polgármester
egyetértésével.’’
,,13. § (4) Az Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 23/1995.
(XI. 28.) sz. rendelet 13. §-a az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki: »E rendeletben a Polgármesteri Hivatal, a költségvetési intézmények közbeszerzéseinél a közbeszerzésekről
szóló 1995. évi XL. tv., valamint a közbeszerzési eljárás
egyes kérdéseiről szóló önkormányzati rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.«’’
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Budapest Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője az
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének a közbeszerzési eljárás kiírásával és elbírálásával
összefüggő egyes kérdések szabályairól szóló 10/1999.
(IV. 12.) sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) egyes rendelkezései ellen törvényességi észrevételt tett. A képviselőtestület az észrevétellel csak részben értett egyet, ezért a
közigazgatási hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról
szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ö tv.)
99. §-a (2) bekezdésének a) pontja alapján indítvánnyal
fordult az Alkotmánybírósághoz, s eljárást kezdeményezett az Ör. 1. § d) pontja, a 2. § (1) bekezdés a) pontjának
,,az Önkormányzat és’’ szövegrésze, a 2. § (1) bekezdésének c) pontja, a 2. § (2) bekezdésének ,,A CELER Kft.
ügyvezető igazgatója saját hatáskörében gondoskodik a
közbeszerzési eljárás szabályszerű, a Kbt. szabályainak
megfelelő lefolytatásáról.’’ szövegrésze, a 4. § (1) bekezdésének c) pontja és a 13. § (4) bekezdésének ,,az Önkormányzat,’’ és a ,,valamint a CELER Kft.’’ szövegrésze
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére. Az indítványozó szerint a támadott rendelkezések
ellentétesek a közbeszerzésről szóló 1995. évi XL. tör
vénnyel (a továbbiakban: Kbt.), mivel a Kbt. 96. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a helyi önkormányzat rendeletben szabályozhatja az általa alapított
költségvetési szervek vonatkozásában a közbeszerzési eljárás kiírásával és elbírálásával kapcsolatos tevékenységre és
az abban eljáró személyekre vonatkozó, a Kbt.-ben nem
szabályozott rendelkezéseket. A Kbt. taxatíve meghatározza a költségvetési szerveket és a helyi önkormányzat, illetve
a gazdasági társaság nem tartozik ebbe a körbe. Ugyancsak
törvényellenesnek tartja az indítványozó, hogy a közbeszerzési eljárást lezáró határozat meghozatalának jogát
önkormányzati bizottsági hatáskörbe utalja az Ör. 4. §
(1) bekezdése c) pontja, mert álláspontja szerint erre kizárólag az elbíráló bizottság szakvéleménye alapján végső
döntést hozó természetes személyt lehet csak meghatározni. Az indítványozó álláspontja szerint ezért Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testülete törvényi felhatalmazás hiányában alkotta meg az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezéseit, és ez sérti az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
,,44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. A Ö tv. indítvánnyal érintett rendelkezése:
,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem sza
bályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
3. A Kbt. indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,1. § E törvény hatálya alá tartoznak a következő szer
vezeteknek a 2. § (1) bekezdése szerinti beszerzései:
a) az állam, a helyi önkormányzat, a kisebbségi telepü
lési önkormányzat, az országos, illetve a helyi kisebbségi
önkormányzat, a települési önkormányzatok társulása, a
központi, a helyi önkormányzati, az országos, illetve a helyi
kisebbségi önkormányzati költségvetési szerv, a megyei,
illetőleg a regionális fejlesztési tanács, az elkülönített állami pénzalap kezelője, a társadalombiztosítás igazgatási
szerve;
b) a köztestület és a köztestületi költségvetési szerv,
valamint a közalapítvány;
c) az a)—b) pontban meghatározott szervezet által
vagy részvételével a vagyon egyharmadát meghaladó hozzájárulásával létrehozott, illetve a beszerzés megkezdésének időpontjában ilyen feltételekkel működő alapítvány,
társadalmi szervezet, illetőleg az olyan közhasznú társaság,
biztosító egyesület, víziközmű-társulat, ideértve ezek jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti egységét is, amely
felett az a)—b) pontban meghatározott szervezet a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló törvény (a továbbiakban: Tpt.) szerinti irányítási jogokat gyakorol;
d) a támogatásban részesített — az a)—c) pont hatálya
alá nem tartozó — szervezet a támogatásból megvalósított
beszerzés tekintetében, illetőleg a kezességvállalás értékétől függetlenül az a szervezet, melynek fizetési kötelezettségéért a Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) alapján kezességet vállalt és az erről szóló határozatban az így szerzett
pénzforrásból történő beszerzésekre e törvény szabályait
rendelte alkalmazni;
e) a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről
szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
685. §-ának c) pontja szerinti gazdálkodó szervezet vagy a
helyi önkormányzat feladatkörébe tartozó közszolgáltatás
céljából alapított önkormányzati intézmény, ha országos,
regionális vagy helyi közszolgáltató tevékenység gyakorlására jogszabály alapján kizárólagos jogosítvánnyal rendelkezik;
f) a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság, a közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint azok a közműsor-szolgáltatók, amelyek működését többségében közpénzből finanszírozzák;
g) az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság; h) a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság;
i) az a gazdálkodó szervezet, melyben a Magyar Fejlesz
tési Bank Részvénytársaság a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 2. számú melléklet, III. Egyéb meghatározások, 3. pontja szerinti
ellenőrző részesedéssel rendelkezik.’’
,,2. § (1) Az 1. § szerinti szervezet árubeszerzése, építési
beruházása, illetve a szolgáltatás megrendelése során, ha
annak a 4. § (1) bekezdése szerinti értéke a beszerzés megkezdésekor külön meghatározott összeget eléri vagy meghaladja (a továbbiakban: közbeszerzés), köteles e törvény
szabályai szerint eljárni. Az 1. § e) pontja szerinti szervezet
szolgáltatás megrendelése esetén nem köteles a törvény
szabályai szerint eljárni, ha a szolgáltatást olyan vállalkozástól szerzi be, amely felett a Tpt. 23. §-a szerint irányítást
gyakorol, feltéve, hogy a tárgyévet megelőző három év
során az irányított vállalkozás nettó árbevételének nyolcvan százaléka az irányító vállalkozással folytatott gazdasági
tevékenységből keletkezett.’’
,,10. § E törvény alkalmazásában …
b) helyi önkormányzati költségvetési szerv: a (fő)polgár
mesteri hivatal, a megyei önkormányzati hivatal, a körjegyzőség és a közös képviselő-testület hivatala, valamint a
helyi önkormányzat képviselő-testületének felügyelete alá
tartozó egyéb költségvetési szervek, ideértve a hatósági
igazgatási, intézményi és egyéb (nem haszonszerzésre irányuló tevékenységet folytató) igazgatási társulásokat is;’’
,,25. § A közbeszerzési eljárás e törvényben meghatározott szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben
azt e törvény kifejezetten megengedi.’’
,,31. § (3) Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálására legalább háromtagú bizottságot hoz létre, amely szakvélemény készítésével segíti az ajánlatkérő nevében a közbeszerzési eljárást lezáró határozatot meghozó személy döntését.’’
,,96. § (2) Felhatalmazást kapnak a helyi önkormányzatok, hogy — amennyiben ezt a helyi beszerzések száma és
értéke indokolja — rendeletben szabályozzák az általuk
alapított helyi önkormányzati költségvetési szervek vonatkozásában
a) a közbeszerzési eljárás kiírásával és elbírálásával
kapcsolatos tevékenységre és az abban eljáró személyekre
vonatkozó — e törvényben nem szabályozott — rendelkezéseket;
b) a 24. §-sal összhangban a 2. § (3) bekezdése szerinti
értékhatár alatti beszerzésekre vonatkozó részletes szabályokat.’’
4. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a)
b) Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri
Hivatal (a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal),
c) Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat, illetve jog
elődje által alapított költségvetési szervek (a továbbiakban: egyéb költségvetési szervek), továbbá a Kbt. 1. §-ában
felsorolt többi szervek
d) a CELER Kft. a részére nyújtott önkormányzati
költségvetési támogatás terhére megvalósult beszerzések
tekintetében
a Kbt. 2. § (1) bekezdése szerinti közbeszerzéseire.
A közbeszerzésekre a Kbt. 2. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint az éves költségvetési törvényben megállapított értékhatárokat kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés c) és d) pontjaiban meghatározottak kivételével Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatala az ajánlatkérő minden, a Kbt. szerint
a helyi önkormányzat által kezdeményezett közbeszerzési
eljárásban.’’
,,2. § (1) Az ajánlatkérő jogait és kötelezettségeit — a
4. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott kivétellel —
az ajánlatkérő nevében eljáró személy gyakorolja. Az
1. §-ban meghatározott szerveknek a Kbt. hatálya alá tartozó beszerzései esetében az ajánlatkérő nevében eljáró
személy:
a) Az Önkormányzat és a Polgármesteri Hivatal közbeszerzései esetében a Polgármester
b) Egyéb költségvetési szerv közbeszerzései esetében:
— ha az egyéb költségvetési szerv önálló gazdálkodási
jogkörrel rendelkezik, akkor az egyéb költségvetési szerv
vezetője,
— ha az egyéb költségvetési szerv részben önálló gazdálkodási jogkörrel rendelkezik, akkor a KSZKI vezetője
c) A CELER Kft. közbeszerzései esetében a társaság
ügyvezető igazgatója.
(2) Az ajánlatkérő nevében eljáró személyek — az
(1) bek. c) pont kivételével — a közbeszerzési eljárás lebonyolításával kapcsolatos feladataikat a Polgármesteri
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) útján látják el.
A Hivatal belső feladatmegosztását polgármesteri és
jegyzői együttes intézkedés szabályozza, mely e rendelet
függelékét képezi.
A közbeszerzésekkel kapcsolatos teendők koordinálására, valamint az ügyviteli, titkári teendők ellátására a
jegyző egy köztisztviselőt köteles megbízni a Polgármester
egyetértésével.
A CELER Kft. ügyvezető igazgatója saját hatáskörében
gondoskodik a közbeszerzési eljárás szabályszerű, a Kbt.
szabályainak megfelelő lefolytatásáról.’’
,,4. § (1) A Képviselő-testület Pénzügyi és Közbeszerzési
Bizottsága — a CELER Kft. közbeszerzéseinek kivételével — dönt:
a) az önkormányzat éves költségvetésének elfogadása
után a likviditási helyzet és a közbeszerzési tárgyának jellege alapján a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó
beszerzések ütemezéséről,
b) a pénzügyi feltételek fennállásának folyamatos felülvizsgálása alapján — szükség esetén — az ütemterv módosításáról,
c) a szakmai véleményező bizottság írásos kiértékelése
alapján a nyertes ajánlattevő kiválasztásáról.’’
,,13. § (4) Az Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 23/1995.
(XI. 28.) sz. rendelet 13. §-a az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki: »E rendeletben az Önkormányzat, a Polgármesteri
Hivatal, a költségvetési intézmények, valamint a CELER
Kft. közbeszerzéseinél a közbeszerzésekről szóló 1995. évi
XL. tv., valamint a közbeszerzési eljárás egyes kérdéseiről
szóló önkormányzati rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.«’’
III. Az indítvány megalapozott. ,,A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének
korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi önkormányzatokról szóló törvény szabja meg.’’ [63/1991.
(XI. 30.) AB határozat, ABH 1991, 470., 471.] Az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdése szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem
lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az Ö tv.
16. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy a képviselőtestület törvény által nem szabályozott helyi társadalmi
viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása
alapján, annak végrehajtására alkot rendeletet. A Kbt.
96. § (2) bekezdése ad törvényi felhatalmazást az önkormányzat számára, hogy a Kbt. végrehajtására a helyi önkormányzat rendeletben szabályozza az általa alapított helyi
önkormányzati költségvetési szervek vonatkozásában a
közbeszerzési eljárás kiírásával és elbírálásával kapcsolatos tevékenységre és az abban eljáró személyekre vonatkozó — a Kbt.-ben nem szabályozott — rendelkezéseket,
valamint a Kbt. 24. §-ával összhangban a Kbt. 2. § (3) bekezdése szerinti értékhatár alatti beszerzésekre vonatkozó
részletes szabályokat.
Az indítványozó a Kbt. rendelkezéseivel ellentétesnek
tartotta az Ör. azon rendelkezéseit, amelyek szerint az
Ör. hatálya a Óbuda-Békásmegyer Önkormányzatra és a
CELER Kft.-re is kiterjednek, mivel azok nem helyi önkormányzati költségvetési szervek.
A Kbt. 10. § b) pontja taxatíve meghatározza, hogy mely
szervek minősülnek a Kbt. vonatkozásában helyi önkormányzati költségvetési szervnek: a (fő)polgármesteri hivatal, a megyei önkormányzati hivatal, a körjegyzőség és a
közös képviselő-testület hivatala, valamint a helyi önkormányzat képviselő-testületének felügyelete alá tartozó
egyéb költségvetési szervek, ideértve a hatósági igazgatási,
intézményi és egyéb (nem haszonszerzésre irányuló tevékenységet folytató) igazgatási társulásokat is. E körbe nem
tartozik bele sem a helyi önkormányzat, sem a gazdasági
társaságról szóló 1997. évi CXLIV. törvény hatálya alá
tartozó gazdasági társaság, még abban az esetben sem, ha
az az önkormányzat által alapított vagy részben önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaság. A Kbt. rendelkezéseivel ellentétes az olyan önkormányzati rendeleti
szabályozás, amely a Kbt. 96. § (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján alkotott önkormányzati rendelet hatálya alá vonja a helyi önkormányzatot vagy a gazdasági
társaságot. Ezért az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör. 1. § d) pontja, a 2. § (1) bekezdés a) pontjának
,,az Önkormányzat és’’ szövegrésze, a 2. § (1) bekezdésének c) pontja, a 2. § (2) bekezdésének ,,A CELER Kft.
ügyvezető igazgatója saját hatáskörében gondoskodik a
közbeszerzési eljárás szabályszerű, a Kbt. szabályainak
megfelelő lefolytatásáról.’’ szövegrésze és a 13. § (4) bekezdésének ,,az Önkormányzat,’’ és a ,,valamint a CELER
Kft.’’ szövegrésze ellentétes a Kbt. 96. § (2) bekezdésével,
s sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését. A fentiekre
tekintettel az Alkotmánybíróság e rendelkezéseket a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság ugyanakkor rámutat arra, hogy a
Kbt. 1. §-a értelmében e törvény hatálya alá tartoznak
— többek között — a helyi önkormányzatok 2. § (1) bekezdése szerinti beszerzései. Ezért az Ör. 2. § (1) bekezdés
a) pontja ,,az Önkormányzat és’’ szövegrészének és a 13. §
(4) bekezdése ,,az Önkormányzat,’’ szövegrészének megsemmisítése — mint ahogy az Alkotmánybíróság egy korábbi, hasonló ügy kapcsán a 35/2001. (VII. 11.) AB határozatában is megállapította — semmiképpen sem jelenti
azt, hogy a helyi önkormányzatok beszerzéseire vonatkozó
jogi szabályozás megszűnik. Éppen ellenkezőleg, az Ör.
kifogásolt rendelkezéseinek megsemmisítése következtében vált egyértelművé, hogy ,,a helyi önkormányzatok közbeszerzéseire törvényi szintű (Kbt.) szabályok vonatkoznak, és nem a helyi önkormányzat rendelete’’. (ABH 2001,
663., 666—667.)
Az indítványozó ugyancsak a Kbt. rendelkezéseivel ellentétesnek tartotta, hogy az Ör. 4. § (1) bekezdés c) pontja az önkormányzati képviselő-testület Pénzügyi és Közbeszerzési Bizottsága hatáskörébe utalja a közbeszerzési eljárást lezáró határozat meghozatalát.
A Kbt. 31. § (3) bekezdése szerint az ajánlatkérő az
ajánlatok elbírálására legalább háromtagú bizottságot hoz
létre, amely szakvélemény készítésével segíti az ajánlatkérő nevében a közbeszerzési eljárást lezáró határozatot
meghozó személy döntését. A Kbt. 96. § (2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás pedig csak a törvényben nem szabályozott körben teszi lehetővé a helyi önkormányzat részére
a rendeleti szabályozást, illetve a közbeszerzési eljárást
lezáró határozatot meghozó személy esetében a Kbt. — a
25. §-ában foglaltak szerinti — a törvényben meghatározott szabályaitól való eltérést kifejezetten engedélyező rendelkezést nem tartalmaz. Mindezek alapján az Ör. 4. §
(1) bekezdés c) pontja ellentétes a Kbt. hivatkozott rendelkezéseivel, s ezzel sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését. Ezért az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglaltak szerint az Ör. 4. § (1) bekezdés c) pontját megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2010. (XII. 20.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 5,75%. 2. § (1) Ez a rendelet 2010. december 21-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 18/2010. (XI. 29.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
72/2017. (VI. 30.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Pünkösdi Teológiai Főiskolán Paul Gracza főiskolai tanárt
– a 2017. augusztus 1-jétől 2021. július 31-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2009. (II. 27.) ÖM utasítása a működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatokról.
A működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatok szabályozására – figyelemmel a Magyar Köztársaság 2009. évi
költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 6. számú mellékletének
3. pontjában foglaltakra – kiadom az alábbi
utasítást: 1. A működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatása (a továbbiakban: támogatás) azon települési önkormányzatok részére, amelyek működőképessége a költségvetési törvény 6. számú mellékletének 1. pontja alapján
igénybe vehető támogatások mellett nem biztosítható, továbbá megyei önkormányzatoknak működőképességük
megőrzéséhez javasolható.
2. A támogatással kapcsolatos döntés megalapozott előkészítése érdekében valamennyi támogatást igénylő helyi
önkormányzat a költségvetési törvény 6. számú mellékletének 3. pontja szerinti „Útmutató” 1–7. mellékleteként
megjelölt adatlapok kitöltésével, továbbá a gazdálkodását,
likviditást veszélyeztető körülményeket bemutató hivatalos dokumentumok megküldésével mutatja be az önkormányzat pénzügyi helyzetét. A szükséges adatlapok kitöltésének hiányában kérelem miniszteri döntésre nem terjeszthető elő.
3. A támogatás ugyanazon helyi önkormányzat részére
adott költségvetési éven belül csak egyszeri alkalommal
javasolható, kivéve, ha különös méltánylást érdemlő körülmény áll fenn.
4. Nem javasolható támogatás azon helyi önkormányzat
részére, amelynél a működési hiány a gazdaságtalan feladatszervezésből, a működési kiadások elismerhetőnél nagyobb mértékéből adódik.
5. A döntés-előkészítés során kiemelt figyelmet kell fordítani:
a) a működési célra igénybe vett hitel nagyságára;
b) a feladatellátáshoz képest kiugró a létszám és szemé
lyi juttatásra;
c) a képviselő-testület/közgyűlés, illetve az önkormány
zati hivatal személyi és dologi jellegű kiadásainak indokolatlanul magas mértékére;
d) az önként vállalt feladatok és/vagy az ezekhez kapcsolódó átadott pénzeszközök és a támogatásértékű kiadásokra;
e) a felhalmozási bevételek és kiadások egyensúlyára;
f) a racionálisabb feladatellátás érdekében tett önkor
mányzati lépésekre, a közoktatási intézményeinek kihasználtságára; g) a dologi kiadások tervezésére az esetlegesen jelentkező új szakfeladatok függvényében;
h) a fennálló tartozások rendezése érdekében a helyi önkormányzat által elvárható intézkedések megtételére;
6. A helyi önkormányzatokat megillető támogatás
összegéről az önkormányzati miniszter dönt.
7. A támogatást az önkormányzati miniszter célhoz, feladathoz is kötheti.
8. Az utasítás 7. pontja szerinti támogatás esetében a
döntésről tájékoztató levélben az önkormányzati miniszter
– a konkrét eset körülményeinek figyelembevételével –
határozza meg az elszámolás módját és határidejét, visszatérítendő támogatás esetében a visszafizetés határidejét.
Ezek hiányában a támogatás elszámolása a költségvetési
beszámoló készítésével egyidejűleg történik.
9. A támogatási kérelmek benyújtása év közben folyamatos. A beérkezett kérelmekről az önkormányzati miniszter – az előre nem látható, soron kívüli döntést igénylő
esetek kivételével – három ütemben dönt. Ezen ütemekben
történő döntés-előkészítéshez, a támogatásról történő döntéshez a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága
illetékes megyei szervezeti egységei által felülvizsgált kérelmek Önkormányzati Minisztériumba történő beérkezésének utolsó határideje:
I. ütem 2009. május 20.
II. ütem 2009. szeptember 15.
III. ütem 2009. november 27.
Az utolsó ütem határidejét követően beérkezett támoga
tási kérelmek – a különös méltánylást igénylő esetek kivételével – felülvizsgálat nélkül elutasításra kerülnek.
10. Az előirányzat felhasználásáról (a döntésekről és a
még rendelkezésre álló előirányzatról) az Önkormányzati
Minisztérium Önkormányzati Gazdasági Főosztálya naprakész nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a helyi önkormányzat nevét, az igényelt és a megítélt támogatás
összegét.
11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba és
2009. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
31/2013. (VI. 28.) BM rendelete az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (4)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
37.  § e)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A katonai nyomozó hatóságok 1. § (1) Az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományának tagja (a továbbiakban:
hivatásos állomány tagja) ellen indított katonai büntetőeljárásban – ha a  nyomozást nem a  katonai ügyész vagy
a  legfőbb ügyész által a  katonai büntetőeljárásra kijelölt ügyész (a  továbbiakban együtt: katonai ügyész) végzi –
a katonai nyomozó hatóságként eljáró illetékes parancsnok (a továbbiakban: parancsnok):
a) az  Alkotmányvédelmi Hivatal hivatásos állományának tagja tekintetében az  Alkotmányvédelmi Hivatal
főigazgatója,
b) a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományának tagja tekintetében a  Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat főigazgatója.
 (2) A parancsnok a nyomozóhatósági jogkörét személyesen vagy az e feladat ellátásával megbízott nyomozótiszt útján
gyakorolja.
 (3) Ha az eljárást folytató katonai nyomozó hatóságnál nincs nyomozótiszt kijelölve, illetve ha a nyomozótiszt a feladata
ellátásában akadályozott vagy az eljárásból kizárt, a nyomozást a parancsnok személyesen végzi.
2. A parancsnok hatásköre és illetékessége 2. § Nem tartozik a parancsnok hatáskörébe a nyomozás és az eljárás során keletkezett iratokat a katonai ügyésznek kell
megküldeni:
a) a főigazgató vagy helyettese által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás esetén,
b) ha a parancsnok tekintetében kizáró ok áll fenn.
3. § Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy a terhelt bűncselekménye vagy több bűncselekmény esetén azok
valamelyike nem tartozik a  nyomozási hatáskörébe, a  feljelentést, továbbá az  eljárás során keletkezett iratokat
három napon belül megküldi a katonai ügyésznek.
4. § A nyomozást az  a  parancsnok folytatja le, akinek a  büntetőeljárás megindításakor a  terhelt a  szolgálati
alárendeltségébe tartozik.
3. A nyomozótiszt 5. § (1) Nyomozótisztként a parancsnok alárendeltjei közül a hivatásos állomány
a) jogi egyetemi, vagy a  Rendőrtiszti Főiskolán, Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán
szerzett felsőfokú végzettséggel rendelkező, és
b) legalább tiszti rendfokozatú
tagja jelölhető ki.
(2) A  parancsnok a  nyomozótisztet parancsban jelöli ki. A  kijelölésről a  parancsnok a  katonai ügyészt a  parancs egy
példányának megküldésével értesíti.
(3) A  nyomozótiszti kijelölés megszűnik, ha azt a  parancsnok határozattal visszavonta. A  parancsnok erről a  katonai
ügyészt nyolc napon belül értesíti.
6. § (1) A nyomozótiszt rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a parancsnok, valamint az ügyészség gondoskodik.
 (2) Az  (1) bekezdés szerinti képzéshez, továbbá a nyomozói feladat végzéséhez szükséges időbeli, személyi, valamint
dologi feltételeket a parancsnok biztosítja. 7. § Nyomozótisztként – a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 38. §-ában meghatározott
kizáró okokon túl – nem járhat el az, akinek a terhelt szolgálati elöljárója.
8. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnok utasítása szerint jár el, aki irányítja a nyomozást és maga is ellenőrzi
annak törvényességét. A  nyomozótiszt köteles a  parancsnokot a  nyomozás minden lényeges körülményéről
tájékoztatni.
9. § A nyomozótiszt a nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat a nyomozási cselekményeket, amelyek nem
a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe tartoznak. A 10. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok, valamint
előterjesztések tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
4. A parancsnoki nyomozás 10. § (1) A katonai nyomozó hatóság által meghozott döntés esetén a parancsnoki nyomozás során kizárólag a parancsnok
döntési hatáskörébe tartozik:
 1. a nyomozótiszt kizárása,
 2. a nyomozás elrendelése,
 3. a feljelentés-kiegészítés elrendelése,
 4. a feljelentés áttétele,
 5. a feljelentés elutasítása,
 6. a nyomozás felfüggesztése,
 7. a nyomozás megszüntetése,
 8. a védő kirendelése, a védő kirendelésének visszavonása, a védő kirendelés alóli felmentése,
 9. a kirendelt védő díjának és költségtérítésének megállapítása,
10. a szakértő kirendelése, kizárása, felmentése,
11. a szakértő díjának megállapítása,
12. a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának elbírálása,
13. az igazolási kérelem elbírálása,
14. a terhelt őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése,
15. a házkutatás és a motozás elrendelése,
16. a lefoglalás elrendelése és megszüntetése,
17. a számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés elrendelése,
18. a biztosítási intézkedés alkalmazása és feloldása,
19. az elővezetés elrendelése,
20. a  nyomozás befejezése és az  iratok ismertetése után a  gyanúsított vagy a  védő indítványával kapcsolatos,
a Be. 193. § (3) bekezdése szerinti határozat meghozatala,
21. az  iratoknak a  katonai ügyészhez – vádemelési vagy parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási
javaslattal – való megküldése,
22. a panasz benyújtásától számított három napon belül a panasznak történő helyt adás, vagy a panasz elbírálás
végett történő felterjesztése,
23. a Be. 195. § (3) bekezdése alapján a határozat végrehajtásának felfüggesztése.
(2) A Be. 165. § (2) bekezdésében meghatározott, a bíróság vagy az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény
elvégzésének vagy határozat meghozatalának szükségessége esetén a  katonai ügyészt a  parancsnok tájékoztatja,
a döntés meghozatalára irányuló indokolt előterjesztéssel.
11. § A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész szakmai segítségét kérheti.
12. § Ha a  nyomozást a  megindulásától számított két hónapon belül nem fejezik be, a  parancsnok e  határidő lejárta
előtt legalább tíz nappal a  nyomozás határidejének meghosszabbítására a  katonai ügyészhez előterjesztést tesz.
Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
13. § (1) A nyomozótiszt a  jelentősebb tárgyi súlyú vagy bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást igénylő
ügyben a  nyomozás megindulását követően haladéktalanul nyomozási tervet készít és azt jóváhagyás végett
bemutatja a parancsnoknak.
(2) A  nyomozási terv tartalmazza a  nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat és azok tervezett
ütemezését. Az  eljárás során feltárt új adatok és szempontok figyelembevételével a  nyomozási tervet szükség
szerint módosítani kell.
14. § Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani a bűncselekmény
elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére. Az  ennek érdekében megtett
intézkedéséről vagy azzal kapcsolatos javaslatáról, továbbá a  Be. 63/A.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatási
kötelezettsége teljesítéséről a parancsnok a katonai ügyészt értesíti.
15. § Az eljárás során az  egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az  érdekelteknek a  Be.
szabályai szerint kézbesítendő határozatokat a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
16. § (1) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, a katonai ügyészt
erről haladéktalanul értesíti, egyben – az addig keletkezett iratokat mellékelve – arra írásban előterjesztést tesz.
(2) Ha az  őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy indokolt az  előzetes letartóztatás elrendelésének
kezdeményezése, az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy
órán belül meg kell küldeni a katonai ügyésznek.
(3) A  parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a  katonai ügyésznek, ha az  előzetes letartóztatás, az  ideiglenes
kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom megszüntetését látja szükségesnek.
(4) A  parancsnok az  előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát – a  nyomozási iratok egy
példányával együtt – a  letartóztatás határidejének lejárta előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a  katonai
ügyésznek. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még végrehajtásra váró nyomozási cselekmények tervét is.
(5) Ha a  hivatásos állomány tagjával szemben a  bíróság a  Be. 138/A.  §-a alapján távoltartást rendel el, a  parancsnok
megteszi a szükséges intézkedéseket a végrehajtás biztosítására.
17. § A hivatásos állomány tagjának a nyomozás során elrendelt őrizetét rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
18. § (1) Az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére a  parancsnok tesz előterjesztést
a katonai ügyészhez.
(2) Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele indítványozása iránti előterjesztésnek tartalmaznia kell:
a) az eljáró katonai nyomozó hatóság megnevezését, az ügyirat számát,
b) a bűncselekmény Btk. szerinti megjelölését,
c) a bűncselekmény történeti tényállását,
d) a  bűncselekmény gyanúját, illetve az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele feltételeinek
fennállását alátámasztó bizonyítékokat,
e) javaslatot a  Be. 158/B.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti elektronikus adat ideiglenes eltávolításának
indítványozására,
f ) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló adatokat:
fa) IP címet ipv4 vagy ipv6 szabvány szerint és alhálózati maszkot,
fb) domain nevet,
fc) URL címet,
fd) portszámot,
g) az elektronikus adatot tároló tárhelyszolgáltató nevének és címének, illetve elnevezésének és székhelyének,
telephelyének vagy fióktelepének, a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a képviseletre
jogosult nevének és címének a megjelölését.
(3) A  (2)  bekezdés g)  pontja esetében ha a  tárhelyszolgáltató külföldi, a  székhely szerinti államban működő
nyilvántartás adatait szükséges beszerezni.
(4) Ha a  domain név alatt található elektronikus adatok teljes körére fennállnak a  hozzáférhetetlenné tétel
elrendelésének feltételei, az erre való utalást is tartalmazza az előterjesztés.
(5) Ha az  elektronikus hírközlő hálózat útján közzétett elektronikus adat forrásának azonosításra szolgáló adatok
megállapítása különleges szakismeretet igényel, szaktanácsadót kell alkalmazni.
(6) Ha az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének további fenntartása már nem indokolt, vagy
ha a  nyomozást a  parancsnok megszüntette – kivéve, ha a  Be. 569.  § szerinti eljárás lefolytatásának van helye –
haladéktalanul előterjesztést kell tenni a katonai ügyészhez a kényszerintézkedés megszüntetése és az elektronikus
adat visszaállítása iránt. Az  előterjesztés megtételére a  parancsnok jogosult. Az  előterjesztés tartalmára
a (2) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell.
(7) E § alkalmazásában
1. domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
2. elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók, mint az  IP cím és URL cím, domain név és
portszám alapján beazonosítható,
3. IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
4. portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám,
5. URL cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren.
19. § (1) A  nyomozás során hozott határozat elleni panaszt, valamint a  katonai nyomozó hatóság intézkedése vagy
intézkedésének elmulasztása miatt bejelentett panaszt – amennyiben annak három napon belül nem ad helyt –
a parancsnok a nyomozás során keletkezett iratokkal, valamint a panasszal kapcsolatos nyilatkozatával együtt küldi
meg a katonai ügyésznek.
(2) A terheltnek vagy más érdekeltnek a nyomozás során szóban tett panaszát írásba kell foglalni.
20. § (1) A  nyomozás befejezését követően a  parancsnok az  eljárás során keletkezett iratok két példányát a  nyomozás
határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a  nyomozás befejezését követő három napon belül megküldi a  katonai
ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattárazza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell
a) a bűnügyi nyilvántartás terheltre vonatkozó értesítését,
b) a terhelt minősítését, a dicséreteiről és fenyítéseiről szóló okmányok másolatát,
c) az illetmény-számfejtést végző szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását, továbbá
d) a bűnjeljegyzéket és a bűnügyi költségjegyzéket.
(3) A  bűnjelet a  nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Amennyiben a  bűnjel csatolása – annak jellegénél
fogva – nem lehetséges vagy más fontos ok azt indokolja, a  bűnjelnek a  bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi
tulajdonságait rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz csatolni.
21. § Ha a  parancsnok az  általános megelőzés, a  katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak
tartja, hogy a  bíróság a  tárgyalást a  Be. 278.  § (2)  bekezdése alapján ne a  bíróság hivatalos helyiségében, hanem
a rendvédelmi szerv hivatalos helyiségében tartsa meg, ennek indítványozására a katonai ügyésznek javaslatot tesz.
22. § A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a parancsnok adhat tájékoztatást.
5. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
24. § Hatályát veszti a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjai által elkövetett katonai vétségek
parancsnoki nyomozásáról szóló 7/2003. (VI. 27.) MeHVM–IM együttes rendelet 1. § (2) bekezdés b) és c) pontja.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter