text:
89/2004. (V. 15.) FVM rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozatalának és felhasználásának engedélyezéséről, valamint a növényvédő szerek csomagolásáról, jelöléséről, tárolásáról és szállításáról.
A növényvédelemről szóló 2000. évi XXXV. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 65. §-a (2) bekezdésének c) pontjában és (3) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján — a (3) bekezdés a) pontja vonatkozásában az
egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel, valamint
a környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet a növényvédő szerek forgalomba hozatalának és felhasználásának engedélyezésére, valamint a
növényvédő szerek csomagolására, jelölésére, tárolására és
szállítására kell alkalmazni.
(2) Az engedélyezéssel kapcsolatban
a) a Magyarországon növényvédő szerekben engedé
lyezhető hatóanyagok jegyzékét az 1. számú melléklet,
b) a hatóanyagok engedélyezéséhez benyújtandó rész
letes és összefoglaló adatok követelményeit a 2. számú
melléklet,
c) a növényvédő szerek engedélyezéséhez benyújtandó
részletes és összefoglaló adatok követelményeit a 3. számú
melléklet,
d) a növényvédő szerek emberi vagy környezeti veszélyeire vonatkozó különleges R-mondatokat a 4. számú
melléklet,
e) a növényvédő szerek biztonsági óvó rendszabályaira
vonatkozó különleges S-mondatokat az 5. számú melléklet,
f) a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez szükséges egységes elveket a 6. számú melléklet,
g) a növényi kiskultúrák felsorolását és csoportosítását
a 7. számú melléklet,
h) a növényvédő szerek engedély iránti kérelméhez
szükséges egyszerűsített adatkövetelményt a 8. számú melléklet,
i) a közismert anyagok, növényi kivonatok, növényvédő
szernek nem minősülő növényvédelmi hatású termékek,
növényvédelmi célú eszközök és anyagok, makro szervezetek engedélyezéséhez benyújtandó adatokat a 9. számú
melléklet,
A rendelet mellékleteit a Magyar Közlöny 2004. évi 66. számának
II. kötete tartalmazza, melyet az előfizetők kérésre megkapnak (telefon:
266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62,
Pf. 357).
j) a Magyarországon engedélyezett növényvédő szernek nem minősülő növényvédelmi hatású termékek, növényvédelmi célú anyagok és makro szervezetek aktív
összetevőinek jegyzékét a 10. számú melléklet,
k) a növények, növényi termékek csoportosítását a
11. számú melléklet,
l) a Magyarországon betiltott növényvédő szer hatóanyagok jegyzékét a 12. számú melléklet,
m) az engedélyokiratra vonatkozó követelményeket a
13. számú melléklet,
n) a párhuzamos behozatal engedély iránti kérelméhez
benyújtandó adatokat a 14. számú melléklet,
o) a kiegészítő R- és S-mondatokra vonatkozó határidőket a 15. számú melléklet
tartalmazza. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Monográfia: a növényvédő szer hatóanyag, illetve a
növényvédő szer engedélyezési eljáráshoz benyújtott részletes és összefoglaló adatok (a továbbiakban: részletes és
összefoglaló adatok) kiértékelésével elkészített jelentés.
2. Kiskultúrában, illetve kis területen való növényvédő
szer felhasználás: a 7. számú mellékletében szereplő kultúrákban, illetve adott kultúrában kis területen történő növényvédő szer felhasználás.
3. Kis egységű kiszerelés: olyan kiszerelés, illetve egyedi
csomagolás, mely nem képez kereskedelmi értékesítési
egységet (például ampulla, tabletta, levél, pellet), és forgalomba az azonos termékek egységbe fogása útján készített
fogyasztói csomagolásban (egységcsomagolás) hozható.
4. Kombi csomag: kettő vagy több, különböző rendeltetésű engedélyezett növényvédő szert, egy csomagolási egységen belül, elkülönült kiszerelésben tartalmazó, ebben a
formában általában kiskerti felhasználásra forgalomba hozott, fogyasztói csomagolási egység.
5. Ikercsomag: általában azonos rendeltetésű, két vagy
több engedélyezett növényvédő szert, adalékanyagot
együttes kijuttatáshoz történő felhasználásra, egyetlen fogyasztói csomagolási egységben tartalmazó növényvédő
szer kiszerelés.
6. Gyűjtőcsomag: azonos vagy különböző rendeltetésű
termékek csomagolási egysége (például kartondoboz),
amelyben az egyedi kiszerelések az engedélyokiratuk alapján önálló értékesítési egységként is forgalomba hozhatók
és felhasználhatók.
7. Párhuzamos behozatal (paralel import): növényvédő
szernek az Európai Gazdasági Térségről szóló Szerződéshez Szerződő Államból (a továbbiakban: Szerződő Állam)
Magyarországra történő behozatala, mely meghatározott
feltételek alapján azonos egy Magyarországon már engedélyezett növényvédő szerrel (referencia növényvédő szer).
8. Anyag: kémiai elemek és azok vegyületei, természetes előfordulási formájukban vagy mesterséges előállítás
eredményeként, beleértve az előállítási eljárás során elkerülhetetlenül keletkező szennyezéseket.
9. Készítmény: két vagy több anyagból álló keverék vagy
oldat, amelynek legalább egyik összetevője hatóanyag, és
amelyet rendeltetésszerűen növényvédő szerként alkalmaznak.
10. Állat: olyan haszonállatok egyedei, amelyeket szokásosan emberek takarmányoznak, tartanak vagy fogyasztanak.
11. Forgalomba hozatal: minden, térítés ellenében vagy
térítésmentesen történő forgalmazás, kivéve, ha az a Magyarország területéről való kiszállítást megelőző tárolás
céljából történik. Növényvédő szernek Magyarország területére történő behozatala forgalomba hozatalnak tekintendő.
12. Növényvédő szer engedélyezés: államigazgatási eljárás, melynek során a 3. § szerinti hatóság a kérelmező által
benyújtott kérelemre, az ország területére vagy annak egy
részére vonatkozóan engedélyezi egy növényvédő szer forgalomba hozatalát és felhasználását.
13. Makro szervezetek: fonálférgek, élősködő, ragadozó
és beporzást elősegítő ízeltlábúak különböző fejlődési
alakjai.
Az eljárásban részt vevő hatóságok 3. § (1) A növényvédő szer hatóanyagok (a továbbiakban:
hatóanyag) közösségi engedélyezésével, valamint a növényvédő szerek, növényvédelmi hatású termékek, növényvédelmi célú eszközök és anyagok, makro szervezetek engedélyezésével kapcsolatos feladatokat a Növény- és Talajvédelmi Központi Szolgálat (a továbbiakban: engedélyező
hatóság) látja el.
(2) A növényvédő szerek engedélyezési eljárásában az
Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH) és
a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: KvVM) szakhatóságként jár el.
(3) A szakhatósági állásfoglalásnak a következőkre kell
kiterjednie:
a) az OTH-nak — a Fodor József Országos Közegészségügyi Központ Országos Kémiai Biztonsági Intézetének,
az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézetének és az Országos Munka- és Foglalkozás-egészségügyi
Intézetének szakvéleménye alapján elkészített — szakhatósági állásfoglalása tartalmazza a növényvédő szer és a
növényvédő szer hatóanyag környezet-, munka- és élelmezés-egészségügyi megítélését, különösen az embert veszélyeztető tulajdonságok szerinti osztályozást, az élelmezésés munka-egészségügyi várakozási időt, a növényben, növényi termékekben megengedhető növényvédőszer-maradék határértékek megállapítását, a növényvédő szerrel te
vékenységet folytatók számára szükséges védőeszközöket
és az elsősegély-nyújtási eljárást,
b) a KvVM szakhatósági állásfoglalása tartalmazza a
növényvédő szer környezeti sorsát és viselkedését, ökotoxikológiai sajátosságát, a környezet és a természet védelmét érintő hatását, a felhasználás környezet- és természetvédelmi feltételeit, a növényvédő szer környezeti veszélyességi osztályba sorolását,
c) mindkét szakhatóság javaslatot tesz a növényvédő
szer forgalmi kategóriába sorolására.
(4) A szakhatóságok az állásfoglalásukat a növényvédő
szerre az engedélyhez benyújtott részletes és összefoglaló
adatok, valamint az engedélyező hatóság által elkészített
monográfia figyelembevételével adják meg.
Növényvédő szer Engedélyezési Egyeztető Tanács 4. § (1) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) 9 tagú Növényvédő szer Engedélyezési Egyeztető Tanácsot (a továbbiakban: NEET)
hoz létre az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
és a környezetvédelmi és vízügyi miniszter egyetértésével.
(2) A NEET tagjai a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium), az
Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
(a továbbiakban: ESZCSM), a KvVM, a Magyar Vegyipari
Szövetség, a Magyar Élelmiszerbiztonsági Hivatal, a növényvédő szer gyártók érdekképviseleti szervezete, a Növényvédelmi Kutató Intézet, a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara egy-egy kijelölt képviselője,
továbbá a környezetvédelmi társadalmi szervezetek által
együttesen választott egy tag.
(3) A NEET
a) megtárgyalja a növényvédő szer felhasználás során
felmerülő szakmai kérdéseket,
b) a növényvédő szerek és hatóanyagaik engedélyezésé
vel összefüggő szakmai irányelv tervezeteket véleményezi,
c) a növényvédő szerek és hatóanyagok engedélyezésé
vel kapcsolatos kérdésekben felkérésre javaslatot tesz, állást foglal.
(4) Az adatvédelmi kérdéseket érintő ügyek tárgyalásán
csak az engedélyezési eljárásban közreműködő hatóságok
vehetnek részt.
(5) A NEET elnöke a minisztérium képviselője, titkára
az engedélyező hatóság vezetője.
(6) A NEET saját ügyrendje, munkaterve, illetve szükség szerint ülésezik.
(7) Szervezeti és működési szabályzatát a NEET dolgozza ki.
5. § (1) Az engedélyező hatóság a növényvédő szer hatóanyagok, növényvédő szerek kockázatának értékeléléséhez szakértői munkacsoportokat működtethet, külső szakértőket vonhat be.
(2) A NEET-tel, valamint a szakértői munkacsoportokkal és a külső szakértőkkel való együttműködés során a Tv.
22. § szerinti adatvédelemre, titoktartásra, adatkezelésre
vonatkozó előírásokat kell betartani.
Hatóanyagok engedélyezése 6. § (1) Az engedélyező hatóság a hatóanyagoknak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Irányelv) szerinti közösségi
engedélyezésében e §-ban foglaltak szerint vesz részt.
(2) A hatóanyag akkor engedélyezhető, ha a hatóanyag
felhasználásával készített növényvédő szer a helyes növényvédelmi gyakorlatnak megfelelő alkalmazáskor a növényvédő szer és szermaradék nem káros az ember, az
állatok egészségére, a környezetre.
(3) A hatóanyag értékelésénél figyelembe kell venni:
a) az emberi szervezet számára még megengedhető na
pi bevitel szintjét (ADI: acceptable daily intake),
b) a még megengedhető anyag expozíciós szintjét,
amely a szerrel foglalkozót érheti (AOEL: acceptable operator exposure level),
c) a hatóanyag sorsára, környezetben való viselkedésére, nem célszervezetekre gyakorolt hatására vonatkozó
kockázatot.
(4) Az engedély magadását meghatározhatja:
a) a hatóanyag tisztasága, szennyezések jellege és maxi
mális mennyisége,
b) az engedélyezéshez benyújtott adatok értékeléséből
eredő korlátozások, figyelembe véve a szóban forgó mezőgazdasági, növény-egészségügyi és környezeti (beleértve
éghajlati) feltételeket,
c) a növényvédő szer típusa,
d) a növényvédő szer alkalmazásának módja.
(5) A hatóanyag engedélyezése, az engedély módosítása,
visszavonása az Irányelv 6. cikkében meghatározott közösségi eljárás szerint történik.
(6) A hatóanyag engedélyezéséhez a 2. számú melléklet
követelményeinek megfelelő, valamint legalább egy, az
adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerre a 3. számú melléklet és a Növényvédelmi Módszertani Gyűjtemény (a továbbiakban: Gyűjtemény) vonatkozó fejezete
szerinti részletes és összefoglaló adatokat kell benyújtania
angol nyelven — az engedélyező hatóság kérésére magyar
nyelven is — az engedélyező hatósághoz, nyomtatott és
elektronikus formában. A kérelmezőnek a részletes és
összefoglaló adatokat egyidejűleg az Európai Unió tagállamainak illetékes hatóságaihoz és az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) is meg kell küldenie.
(7) Az 1. számú melléklet A. része tartalmazza a közösségi jegyzékre felvett növényvédő szer hatóanyagokat és az
azokra vonatkozó különleges feltételeket. Az 1. számú
melléklet B. része tartalmazza a közösségi rendeletek szerinti felülvizsgálat alatt álló, Magyarországon növényvédő
szerként engedélyezhető hatóanyagokat.
(8) A hatóanyag legfeljebb 10 évre engedélyezhető,
amely kérelemre legfeljebb 10 éves időtartamra többször
is meghosszabbítható, amennyiben a hatóanyag az engedélyezési követelményeknek megfelel. Amennyiben a mellékletben előírt feltételek nem teljesülnek, az engedély
visszavonható.
(9) Amennyiben a hatóanyagot nem engedélyezik, az
engedélyező hatóság megteszi a szükséges intézkedést a
hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer engedélyének
visszavonására, és rendelkezik a meglevő készletek további
forgalomba hozatali és felhasználási feltételeiről.
(10) Az engedélyhez benyújtott adatok védelmére a
Tv. 22. §-ának előírásait kell alkalmazni.
Növényvédő szerek engedélyezése 7. § (1) Növényvédő szer Magyarországon akkor engedélyezhető, ha
a) a hatóanyag szerepel az 1. számú mellékletben, vagy
b) a kérelmező a Tv 15. §-ának (2) bekezdése szerinti
eljárást kezdeményez. (2) Az engedély iránti kérelemhez — a (10) bekezdés,
illetve a 10. § (1)—(3) bekezdéseinek figyelembevételével — a 2. és 3. számú melléklet szerinti adatokat, valamint
a Gyűjtemény vonatkozó fejezete szerinti részletes és
összefoglaló adatokat magyar vagy angol nyelven kell az
engedélyező hatósághoz benyújtani. Amennyiben a kérelem benyújtása angol nyelven történt, az összefoglaló adatokat — az engedélyező hatóság külön kérésére — magyar
nyelven is be kell nyújtani.
(3) A kérelmezőnek az engedélyező hatósághoz a következő vizsgálati mintákat kell benyújtania:
a) analitikailag tiszta, minőségi bizonyítvánnyal ellátott hatóanyag minta, illetve indokolt esetben analitikailag
tiszta bomlástermék, inaktív izomér és humán-toxikológiai
vagy környezeti szempontból jelentős szennyezőanyag
minta,
b) technikai hatóanyag minta, mely megfelel a beadott
specifikációnak,
c) növényvédő szer minta. (4) A minták mennyiségét úgy kell meghatározni, hogy
az általánosan használatos analitikai módszerek alkalmazásával legalább tíz ismétlésre és öt párhuzamos mérésre
elegendő anyagmennyiség álljon rendelkezésre, az a) pont
esetében legalább 1-1 g, a b) pont esetében legalább 200 g,
a c) pont esetében legalább 500 g.
(5) Az engedélyezéshez benyújtott adatok teljességét az
engedélyező hatóság 60 napon belül felülvizsgálja és arról
a kérelmezőt tájékoztatja.
(6) A kérelmet az engedélyező hatóság nyilvántartásba
veszi, amely tartalmazza legalább a kérelem egy példányát,
a kérelemmel, az adatokkal és a 2. és 3. számú melléklettel
kapcsolatos szakhatósági állásfoglalás és hatósági döntésekről készített határozatok egy-egy példányát, illetve a
dokumentációról készített összefoglalót. Az engedélyező
hatóság a részletes és összefoglaló adatokat együttesen
tárolja, és hozzáférhetővé teszi a többi Szerződő Állam és
a Bizottság számára. Kérésükre az engedélyező hatóság a
kérelemmel kapcsolatos szükséges információkat megadja.
(7) A kérelmező a hatóanyagokra vonatkozóan a kémiai
biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kbtv.) 7. §-ában előírt bejelentési kötelezettségének
az engedély iránti kérelem jogszabályi előírásoknak megfelelő benyújtásával eleget tesz.
(8) Amennyiben a hatóanyag szerepel az 1. számú mellékletben, az engedélyező hatóságnak felül kell vizsgálnia
a forgalomban levő, az adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyét annak eldöntésére, hogy megfelelnek-e az 1. számú melléklet A. részében szereplő követelményeknek. Ennek során
a) az engedélyesnek az előírt határidőn belül nyilatkoznia kell, hogy rendelkezik a 2. számú melléklet szerinti
adatokkal, vagy az azokhoz való hozzáféréssel,
b) igazolni kell, hogy a hatóanyag tisztasági fokát és
szennyezéseinek jellegét illetően nem tér el az eredeti
kérelemhez csatolt részletes és összefoglaló adatokban
megadottaktól,
c) amennyiben a kérelem megfelel az a) és b) pontokban foglalt követelményeknek, a kérelmezőnek az előírt
határidőn belül kell a 3. számú melléklet szerinti részletes
és összefoglaló adatokat benyújtania,
d) amennyiben a b) pontban meghatározott feltételek
nem teljesülnek, a (2) bekezdésben foglaltak alapján kell
eljárni.
(9) Az engedélyező hatóság megküldi a határozatot és a
határozat meghozatalánál figyelembe vett adatokat a
Bizottságnak.
(10) Amennyiben olyan hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer engedélyezési eljárását kezdeményezik,
amelynek hatóanyaga már szerepel az 1. számú mellékletben, akkor
a) a kérelmezőnek, a gerincesekre előírt vizsgálatok
megkezdése előtt, tájékoztatást kell kérnie az engedélyező
hatóságtól, hogy a növényvédő szer, amelyre nézve kérelmet kíván benyújtani, azonos-e valamely már engedélyezett növényvédő szerrel, illetve megkérheti az engedélyes
nevét és címét, egyidejűleg igazolnia kell, hogy az engedélyezéshez szükséges egyéb adatok rendelkezésére állnak,
b) az engedélyező hatóság a kért tájékoztatást megadja,
egyidejűleg tájékoztatja az érdekelt engedélyest a megadott információkról,
c) az érdekelteknek a gerinces állatokon végzett vizsgálatok ismétlésének elkerülése, illetve korlátozása érdekében egyeztetni kell az adatok megosztásáról, amelyben az
engedélyező hatóság is közreműködhet.
(11) Az engedélyezési eljárásban a fizikai, kémiai, toxikológiai, ökotoxikológiai, környezeti viselkedési és növényvédőszer-maradék vizsgálatokra vonatkozó valamennyi adatnak, vagy az engedélyező hatóság által meghatározott adatoknak — a (12) bekezdésben foglalt kivétellel — a külön jogszabály szerint az adott vizsgálatra
helyes laboratóriumi gyakorlatot követő, illetve elfogadott
minőségügyi rendszerben működő vizsgálati helyről
(a továbbiakban: akkreditált vizsgáló hely) kell származnia.
(12) A rendelet hatálybalépése előtt elvégzett, nem akkreditált vizsgáló helyről származó adat engedélyezési eljárásban történő elfogadásáról a 2. és 3. számú mellékletekben foglaltak figyelembevételével az engedélyező hatóság
dönt.
(13) A növényvédő szer adalékanyagra és segédanyagra
vonatkozóan meg kell adni:
a) az anyag kémiai nevét,
b) a Kémai Nyilvántartó Szolgálat (Chemical Abstracts
Service) által megadott nyilvántartási számot (a továbbiakban: CAS-szám),
c) az anyag főbb szennyezőit. (14) Ha az adalékanyag vagy segédanyag, illetve ezek
szennyező anyagai a külön jogszabályban meghatározottak
szerint veszélyes anyagnak minősülnek, meg kell adni a
veszélyes anyag magyarországi jegyzékben felvett számát,
biztonsági adatlapját, veszélyességi osztályát, veszély jelét
és a külön jogszabályban meghatározott R- és S-mondatokat.
8. § A 7. §-ban foglaltaktól eltérően az 1. számú melléklet
B. részében felsorolt hatóanyago(ka)t tartalmazó növényvédő szerek a kiadott engedélyek, illetve engedélymódosítások szerint forgalmazhatók és használhatók fel. Engedélyük a hatóanyag(ok) 1. számú melléklet A. részében történő szerepeltetéséig, illetve az erre vonatkozó előírások
figyelembevételével hosszabbítható meg.
9. § (1) A kombi és ikercsomagolású, illetve gyűjtőcsomagban forgalomba kerülő növényvédő szer kiszerelések engedély iránti kérelméhez a következő adatokat kell benyújtani:
a) a csomagolásban levő készítmények engedélyesének
a kiszereléshez történő hozzájáruló nyilatkozatát,
b) a kiszerelések és a gyűjtő csomagolás címketervezetét,
c) a kérelmező és a kiszerelést végző adatait.
(2) Az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelmet az
engedélyező hatóság 60 napon belül bírálja el.
10. § (1) Az 1. számú melléklet A. részében még nem szereplő, régi hatóanyagot tartalmazó, Magyarországon adatvédelem alatt nem álló és Magyarországon legalább tíz éve
engedélyezett növényvédő szerek engedély iránti kérelméhez a 8. számú mellékletben foglalt egyszerűsített követelményeknek megfelelő adatokat kell benyújtani.
(2) Az 1. számú melléklet A. részében még nem szereplő, közismert anyagokat (például rézszulfát, elemi kén,
természetes ásványok, növényi kivonatok) tartalmazó növényvédő szerek esetén — a 9. számú melléklet A. része
szerinti adatokat kell benyújtani.
(3) Az 1. számú melléklet A. részében még nem szereplő, a Magyar Gyógyszerkönyvben szereplő hatóanyagokat
tartalmazó növények vízzel vagy alkohollal készített oldatainak engedély iránti kérelméhez a 9. számú melléklet
A. részében megjelölt adatokat kell csatolni, a toxikológiai
adatok kivételével, amelyeket nem szükséges benyújtani.
(4) Növényvédő szer légi úton való kijuttatásának engedélyezéséhez a kérelmezőnek be kell nyújtania a kijuttatás
előnyeire, indokoltságára, esetleges környezeti és egészségi kockázatára vonatkozó adatokat.
11. § A növényvédő szernek nem minősülő növényvédelmi
hatású termékek, növényvédelmi célú eszközök és anyagok, makro szervezetek engedély iránti kérelméhez a
9. számú melléklet szerinti adatokat kell benyújtani. Ezen
termékek (eszközök kivételével) engedély szerinti aktív
összetevőit a 10. számú melléklet tartalmazza.
12. § Az engedély iránti kérelem benyújtásánál, illetve a vizsgálatok elvégzésénél az 11. számú melléklet szerinti kultúracsoportosítást kell figyelembe venni.
A kérelem elbírálása 13. § (1) A hatóanyag közösségi engedélyezésére benyújtott
kérelem esetén az engedélyező hatóság a kérelemhez be
nyújtott adatok értékelését a 6. § alapján végzi el, és erről
a Bizottság részére monográfiát készít.
(2) A növényvédő szerek engedélyezésére benyújtott
részletes és összefoglaló adatok értékelését és a döntéselőkészítést a hatóanyagra vonatkozó közösségi előírások,
illetve az egyes készítményekre a 3., 8. és 9. számú mellékletek szerinti adatok figyelembevételével, a 6. számú mellékletben, valamint a Gyűjteményben foglaltak szerint kell
elvégezni.
(3) A Gyűjteményt az engedélyező hatóság a szakhatóságok bevonásával készíti el, és a minisztérium hagyja jóvá.
(4) A Gyűjtemény irányadó fejezetei különösen:
a) engedélyezési útmutató
1. mintavételi és minta előkészítési módszerek,
2. a növényvédőszer-maradék vizsgálati módszerek,
3. a növényvédő szer minőségvizsgálati módszerek,
4. a növényvédő szer biológiai hatékonysági vizsgálati
módszerek,
5. növényvédő szer engedélyezési adatok benyújtásá nak tartalmi és formai követelményei,
6. monográfia tartalmi és formai követelményei;
b) címkézési útmutató;
c) a növényvédő szerek forgalmi kategóriába sorolásá
nak feltételei;
d) útmutató biológiai hatékonysági vizsgálatok végre
hajtására;
e) útmutató a maximálisan megengedhető növényvédő szer-maradék értékek megállapításához szükséges szer kísérletek végrehajtására.
(5) A Gyűjteménynek a (4) bekezdés a) pontjának 5. és
6. alpontjaiban, továbbá a b)—e) pontjaiban felsorolt fejezeteit az engedélyező hatóság a minisztérium honlapján
közzéteszi, a Gyűjtemény többi fejezete az engedélyező
hatóságnál hozzáférhető.
(6) A Tv. 15. § (2) bekezdése szerint a növényvédő szer
akkor engedélyezhető, ha a felülvizsgálat alapján megfelel
a 16. § (1) bekezdésének b)—k) pontjai szerinti követelményeknek. Amennyiben a 3 éves időszak után a hatóanyagnak az 1. számú melléklet A. részében történő szerepeltetéséről nem született döntés, az engedély meghoszszabbítható.
(7) Az engedélyező hatóság visszavonja a (6) bekezdés
szerinti engedélyt, ha
a) a növényvédőszer-maradék ártalmas hatással van az
emberek vagy az állatok egészségére, vagy a talajvízre, vagy
elfogadhatatlan hatása van a környezetre, és a toxikológiai
vagy környezeti szempontból jelentős maradékok általánosan használt módszerekkel nem mérhetők,
b) a helyes növényvédelmi gyakorlatnak megfelelő
használat ellenére ártalmas az emberek vagy állatok egészségére, a környezetre, különös tekintettel az ivó- és talajvizekre.
(8) A 12. számú mellékletben foglalt jegyzékben felsorolt hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer engedély
iránti kérelmét az engedélyező hatóság elutasítja, illetve az
ilyen hatóanyagot tartalmazó valamennyi növényvédő szer
engedélyokiratát visszavonja. A betiltott hatóanyagokról
az engedélyező hatóság tájékoztatja a Szerződő Államokat
és a Bizottságot.
Kölcsönös elismerés, adatok kölcsönös elfogadása 14. § (1) Az adatok kölcsönös elfogadásán alapuló engedély
iránti kérelem esetén a kérelmezőnek hiteles bizonyítékkal
kell igazolnia a magyarországi felhasználásra vonatkozó
összehasonlíthatóságot. Ebben az esetben el kell tekinteni
olyan kísérletek és vizsgálatok megismétlésétől, amelyeket
a növényvédő szernek a másik Szerződő Államban történt
engedélyezésével kapcsolatban már elvégeztek, amennyiben az érintett régiókban a szer alkalmazása szempontjából fontos mezőgazdasági, növényegészségügyi és környezeti (beleértve éghajlati) feltételek (a továbbiakban együtt:
összehasonlíthatósági feltételek) hasonlóak.
(2) A kérelmező hozzájárulásával az eredeti engedély
szerinti alkalmazási feltételek módosíthatóak, figyelembe
véve az összehasonlíthatóság szakmailag indokolt feltételeit.
(3) A fogyasztók védelme érdekében, az étrendi szokások figyelembevételével az engedély további alkalmazási
korlátozásokat szabhat meg.
(4) Az engedélyező hatóság tájékoztatja a Bizottságot,
amennyiben a kísérletek ismételt elvégzése indokolt, vagy
egy másik Szerződő Államban már engedélyezett növényvédő szer engedélyezése elutasításra került, attól függetlenül, hogy a kérelmező nyilatkozott arról, hogy a szer alkalmazása szempontjából fontos összehasonlíthatósági feltételek hasonlóak Magyarország, és azon Szerződő Állam
területén, ahol a kísérletet elvégezték, vagy ahol az engedélyt kiadták. A Bizottságot tájékoztatni kell a kísérlet
megismétlésének, illetve a növényvédő szer engedélyezése
elutasításának okairól.
(5) Növényvédő szer engedély kölcsönös elfogadására a
Szerződő Állammal kötött megállapodás alapján az
(1)—(4) bekezdésben foglaltakon túlmenően csak akkor
kerülhet sor, ha a Szerződő Államban az engedélyezés az
egységes elvek szerint történt, illetve a növényvédő szer
hatóanyaga szerepel az 1. számú melléklet A. részében.
(6) Amennyiben az engedélyező hatóság megtagadja egy
növényvédő szer egyenértékűségének elismerését, illetve a
kísérletek és vizsgálatok elfogadását, vagy egy növényvédő
szer engedélyezését az ország területének adott régióiban,
akkor a kérelmező a Bizottsághoz fordulhat annak eldöntésére, hogy a hasonlóság fennáll-e vagy sem.
(7) Ha az engedélyező hatóság úgy ítéli meg, hogy a
kölcsönös elismerés alapján engedélyezett növényvédő
szer az emberek és az állatok egészségére vagy a környezetre nézve veszélyt jelent, akkor az ország területén a szer
forgalmazását vagy felhasználását korlátozhatja, vagy megtilthatja, erről a Bizottságot és a többi Szerződő Államot
— a döntés okainak közlésével — haladéktalanul tájékoztatja.
Határozathozatal 15. § (1) Az engedélyező hatóság a szakhatósági állásfoglalások, illetve a döntéshozatalra vonatkozó módszertani szabályok figyelembevételével előzetes döntést hoz a növényvédő szer forgalomba hozatalának és felhasználásának engedélyezéséről, és az okirattervezet megküldésével felhívja
a kérelmezőt a végleges, magyar nyelvű címketerv benyújtására.
(2) A címketervet az engedélyező hatóság az engedélyokirat kiadása előtt hagyja jóvá.
(3) A határozatnak figyelembe kell vennie a helyes növényvédelmi gyakorlatot, valamint az integrált védekezés
elveinek lehetséges alkalmazását.
16. § (1) Az engedélyező hatóság a növényvédő szer forgalomba hozatalát és felhasználását akkor engedélyezi ha
a) a növényvédő szer hatóanyaga szerepel az 1. számú
mellékletben,
b) az értékelés a 6. számú melléklet szerint történt,
c) a növényvédő szernek nincs elfogadhatatlan hatása a
növényekre és növényi termékekre,
d) nem ártalmas közvetlenül vagy közvetetten (pl. ivó
vízen, élelmiszeren vagy takarmányon keresztül) az emberek vagy állatok egészségére vagy a talajvízre,
e) nem befolyásolja elfogadhatatlan módon a környezetet, különös tekintettel a növényvédő szer környezetben
való sorsára és viselkedésére (beleértve az ivó- és talajvizet) és a nem célzott fajokat,
f) a hatóanyag, és amennyiben szükséges, minden toxikológiai vagy ökotoxikológiai szempontból jelentős
szennyező és egyéb összetevő anyagának jellege és menynyisége az arra alkalmas módszerekkel meghatározható,
g) az engedélyezett használatából eredő és toxikológiai
vagy környezeti szempontból jelentős növényvédőszermaradékok az arra alkalmas módszerekkel meghatározhatók,
h) a növényvédő szer fizikai és kémiai tulajdonságai
meghatározásra kerültek, és a növényvédő szer megfelel a
megjelölt használatra, valamint tárolásra alkalmas,
i) az engedélyező hatóság az engedélyben megjelölt növényekben, növényi termékekben a növényvédőszer-mara
dék határértéket megállapította, és erről a Bizottságot
tájékoztatta,
j) az engedélyben a növényvédelmi technológiai utasítások oly módon kerültek meghatározásra, hogy az ideiglenesen megállapított legmagasabb határérték túllépésére
ne kerüljön sor, valamint
k) ha a Tv. 14. §-ában foglaltaknak eleget tesz.
(2) A növényvédő szer felhasználásra vonatkozó előírásokat úgy kell meghatározni, hogy az (1) bekezdés
k) pontjában foglalt feltételeknek megfeleljen.
(3) Az (1) bekezdés szerinti követelményekre vonatkozó kísérleteket és vizsgálatokat olyan elfogadott módszerekkel kell végrehajtani, amelyek a növényvédő szer tervezett alkalmazásának helyére jellemző mezőgazdasági, növényegészségügyi és környezeti feltételeknek megfelelnek.
17. § (1) Az engedélyt az engedélyező hatóság a 13. számú
melléklet szerinti engedélyokiratban adja ki.
(2) Az engedélyokirat két eredeti példányban készül. Az
egyik példányt a kérelmező kapja meg, a másik példány az
engedélyező hatóságnál kerül elhelyezésre.
Az engedély módosítása, visszavonása 18. § (1) Az engedély módosítását a Tv. 16. §-ának (1) bekezdése alapján az engedélyesen kívül kérheti a felhasználásban érdekelt természetes személy, gazdálkodó szervezet,
társadalmi szervezet, köztestület, költségvetési szerv. Az
engedélyes hozzájáruló nyilatkozatát az engedély módosítására vonatkozóan az engedélyező hatóság szükség szerint
beszerzi. Amennyiben a felhasználásra vonatkozó engedélymódosítást nem az engedélyes kéri, az engedély akkor
módosítható, ha
a) a kérelmező benyújtotta a módosítást alátámasztó
dokumentációt és adatokat, továbbá
b) a növényvédő szer:
1. nem okoz szükségtelen szenvedést és fájdalmat azok
nak a gerinceseknek, melyek ellen a védekezés irányul,
2. nem ártalmas közvetlenül vagy közvetetten (például
ivóvízen, élelmiszeren vagy takarmányon keresztül)
az emberek vagy állatok egészségére vagy a talajvízre,
3. nem befolyásolja elfogadhatatlan módon a környezetet, különös tekintettel a növényvédő szer sorsára és
viselkedésére a környezetben, a vízszennyezésre (beleértve az ivóvizet és a talajvizet) gyakorolt hatására,
valamint a nem célzott fajokra való hatására.
(2) A felhasználókat a címke kiegészítésével kell tájékoztatni a növényvédő szer alkalmazásának módjáról.
(3) Az engedély módosítására az engedélyezési eljárás
szabályait kell alkalmazni. A már rendelkezésre bocsátott
adatokat nem kell ismételten benyújtani.
(4) Nem kell engedélymódosítást kérni, ha a részletes és
összefoglaló adatok a korábban elbíráltakhoz képest csak
olyan mértékben változnak meg, amelyek nem módosítják
a növényvédő szerrel és annak hatásával járó kockázat
mértékét. A változást az engedélyesnek írásban be kell
jelentenie az engedélyező hatóságnak.
(5) A növényvédő szer engedélye visszavonásra kerül,
amennyiben:
a) nem tesz eleget a 7. § (8) bekezdésében előírt követelményeknek,
b) a kérelmező az értékeléshez felhasznált hamis adatokat nyújtott be,
c) a gyártó ismétlődően az engedélyokirattól eltérő
összetételű terméket hoz forgalomba.
(6) A visszavont engedélyű növényvédő szerek raktárkészleteinek felhasználását legalább hat hónap vegetációs
időre kiterjedően engedélyezni kell, kivéve, ha a további
felhasználást az engedélyező hatóság megtiltotta. Az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglaltakat a
címkén fel kell tüntetni.
(7) Az engedély visszavonásáról az engedélyező hatóság
az engedélyest egyidejűleg tájékoztatja.
Címkétől eltérő felhasználás 19. § (1) A Tv. 20. § (1) bekezdésének figyelembevételével, a
felhasználó felelősségére az engedélyező hatóság külön
határozatban engedélyezheti kiskultúrákban, illetve kis területű felhasználásra valamely már engedélyezett növényvédő szer felhasználását az engedélyben nem jelölt kultúrákban, legfeljebb az engedély érvényességi idejéig,
amennyiben az megfelel a Tv. 14. § (1) bekezdése c) pontjának 3. és 4. alpontjaiban foglaltaknak, amelyről a gyártót
és a szakhatóságokat értesíti. A határozatban szereplő felhasználás a növényvédő szer engedélyokiratában, illetve a
jóváhagyott címkéjén nem kerül feltüntetésre. A kiadott
határozat alapján a növényvédő szert meghatározott termelői kör használhatja.
(2) A címkétől eltérő felhasználásra vonatkozó engedélyt a felhasználásban érdekelt természetes személy, gazdálkodó szervezet, társadalmi szervezet, köztestület, költségvetési szerv kérheti. A kérelmet a felhasználás helye
szerint illetékes megyei növény- és talajvédelmi szolgálaton (a továbbiakban: Szolgálat) keresztül kell az engedélyező hatósághoz beterjeszteni.
(3) A kérelemhez a következő adatokat kell mellékelni:
a) a kérelem indokolása,
b) növényvédőszer-maradék vizsgálati adatok (extrapolálás, kölcsönös elismerés figyelembevételével),
c) a biztonságos felhasználásra vonatkozó információk. (4) A címkétől eltérő felhasználásra vonatkozó engedély
a Tv. 16. § alapján módosítható vagy visszavonható, az
eredeti engedélyes indokolt kérelmére is.
(5) Az (1) bekezdés szerinti címkétől eltérő felhasználásra vonatkozó engedély alapján történő növényvédő szer
felhasználás nem reklámozható, nem sértheti az eredeti
engedély alapján megszerzett jogokat.
(6) Az engedélyező hatóság az (1) bekezdés szerinti határozatot, illetve a határozat módosítását, a határozat
visszavonását a minisztérium hivatalos lapjában és az engedélyező hatóság honlapján közzéteszi.
Párhuzamos behozatal 20. § (1) Növényvédő szerek párhuzamos behozatalát annak
kell kérelmeznie, aki az adott növényvédő szert Magyarországon ilyen formában forgalomba hozza.
(2) A párhuzamos behozatalra vonatkozó kérelemhez a
14. számú melléklet szerinti adatokat kell az engedélyező
hatósághoz benyújtani.
(3) Az engedélyező hatóság ellenőrzi a referencia és az
importálandó növényvédő szer (4) bekezdés szerinti azonosságát és közös eredetét.
(4) A behozandó és a referencia növényvédő szer akkor
tekinthető azonosnak és közös eredetűnek, ha
a) a hatóanyag és a készítmény gyártója azonos, illetve
a hatóanyagot és a készítményt a gyártó engedélyével, azonos szabadalmi engedély alapján állították elő,
b) a referencia és az importálandó termék szerformája
azonos,
c) a hatóanyagnak a specifikációja és eredete ugyanaz,
mint a már Magyarországon engedélyezettnek.
(5) A gyártási folyamat során várható eltérések elfogadhatóságánál a 6. számú mellékletben foglaltakat kell figyelembe venni.
(6) Az importálandó termék címkéje az osztályozásra és
besorolásra, a kockázatra, veszélyekre utaló jelzésekre, és
a felhasználásra vonatkozóan a referencia termék címkéjétől csak jogszabályi rendelkezések figyelembevételével térhet el. Az osztályozásra és besorolásra vonatkozó esetleges
különbségek az azonosság megállapítását nem korlátozzák.
(7) Az engedélyező hatóság a növényvédő szer gyártójától, illetve annak meghatalmazott képviselőjétől, vagy a
referencia termék engedélyének birtokosától, illetve a
származási ország engedélyező hatóságától az egyenértékűség elbírálásához szükséges információkat kérhet.
(8) Az engedélyező hatóság a kérelmet a szükséges
adatok beérkezésétől számított legfeljebb hat hónap alatt
bírálja el.
(9) A párhuzamos behozatalra az engedély legfeljebb a
referencia növényvédő szer engedélyének érvényességi idejéig adható meg.
Kísérleti célú felhasználás 21. § (1) A (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével
Magyarországon olyan kísérlet vagy kutatási, illetve fejlesztési célú vizsgálat, amely adott technológiában nem
engedélyezett növényvédő szer környezetbe való kijutásával jár, csak az engedélyező hatóság által kísérleti célra
kiadott engedély (a továbbiakban: kísérleti engedély) birtokában, ellenőrzött feltételek mellett, korlátozott
mennyiségekkel és korlátozott területen végezhető.
(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik a gyártók azon
előzetes, tájékozódó kutatási célú vizsgálataira és vizsgálati helyeire, amelyre növényvédő szer kísérletek és vizsgálatok lefolytatására a szükséges engedélyeket beszerezték.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti kísérletek és
vizsgálatok feltételezhetően káros hatással lennének az
emberek vagy állatok egészségére, vagy elfogadhatatlanul
ártalmas módon befolyásolnák a környezetet, az engedélyező hatóság megtilthatja, vagy olyan feltételekhez kötheti azokat, amelyeket a káros következmények elkerülése
érdekében szükségesnek tart.
(4) Olyan termékkel, amely Magyarországon nem honos
életképes szervezetet tartalmaz — a (2) bekezdésben előírtaktól függetlenül — csak az engedélyező hatóságnak, az
OTH, a KvVM és a minisztérium véleményének figyelembevételével kiadott engedélye alapján lehet kísérletet
folytatni. Az engedély nem mentesít a természetvédelmi
jogszabályok által előírt behozatali engedély megszerzése
alól.
(5) Az (1) és a (4) bekezdés szerinti engedélyben az
engedélyező hatóság jóváhagyja vagy meghatározza a kísérlet helyét, továbbá az elvégzéséhez szükséges különleges körülményeket (izoláció, megsemmisítés, egyéb biztonsági intézkedések).
22. § (1) Engedélyezési céllal vizsgálatokat hatósági, vagy hivatalosan elismert (minősített) vizsgálóhely végezhet.
(2) A vizsgáló helyeket az engedélyező hatóság minősíti
és rendszeresen ellenőrzi. A minősítés szabályait a Gyűjtemény tartalmazza.
(3) Az engedélyezési célú biológiai hatékonysági vizsgálatot végző intézmény nem lehet érdekeltségi/tulajdonosi
kapcsolatban a vizsgált készítmény gyártójával, forgalmazójával.
Eseti felhasználási engedély 23. § (1) Az engedélyező hatóság engedélyezheti valamely,
Magyarországon már engedélyezett növényvédő szer felhasználását, az engedélyben előírt felhasználástól eltérő
területen vagy módon, ha
a) az alkalmazást közérdek vagy növényvédelmi helyzet
indokolja, és
b) olyan ismeretekkel rendelkeznek, amelyek biztosítják, hogy a növényvédő szer a kérelmezett alkalmazási
területeken hatásos.
(2) Az eseti engedély az engedélyben meghatározott
területen és legfeljebb egy vegetációs időszakra korlátozott
időtartamra érvényes. A kérelmet a felhasználás helye szerint illetékes Szolgálaton keresztül kell az engedélyező
hatósághoz beterjeszteni.
(3) Az eseti engedélynek a friss fogyasztásra szánt, és az
élelmiszer-, valamint a takarmány-előállítás céljára szolgáló növényekre vonatkozóan tartalmaznia kell:
a) az engedélyezett kezelésre vonatkozó szakhatóság
által megadott élelmezés-egészségügyi várakozási időt, és
b) a növényvédőszer-maradék előírást,
c) a kezelt területről származó termés ideiglenes forgal
mazására, korlátozására vonatkozó előírást. (4) Az eseti engedély alapján kezelt területről származó
termény növényvédő szer szennyezettségét a forgalomba
hozatal előtt az arra kijelölt laboratóriumban ellenőriztetni kell.
(5) Amennyiben a növény, növényi termék a megengedettnél nagyobb mennyiségű növényvédőszer-maradékot
tartalmaz, annak további felhasználhatóságáról a külön
jogszabály szerint kell dönteni.
24. § (1) A 7. § (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően az engedélyező hatóság engedélyezheti valamely Magyarországon engedéllyel nem rendelkező növényvédő szer felhasználását legfeljebb 120 napra, ha
a) a 23. § (1) bekezdése szerinti feltételek fennállnak,
illetve
b) a rendeltetésszerű felhasználás mellett a Tv. 14. §-a
(1) bekezdésének c) pontjában foglalt követelmények teljesülnek, illetve
c) a b) pontban foglaltak egyidejű teljesülésével a kezelt növény, növényi termék bértermesztés alapján kivitelre kerül.
(2) Az (1) bekezdés szerinti engedélynek a friss fogyasztásra szánt, és az élelmiszer-, valamint a takarmány-előállítás céljára szolgáló növényekre vonatkozóan tartalmaznia kell a 23. § (3) bekezdése szerinti előírásokat.
(3) Az (1) bekezdés szerinti engedély megadásáról az
engedélyező hatóság a Szerződő Államokat és a Bizottságot értesíti.
(4) Az (1) bekezdés szerinti engedély meghosszabbításának feltételeiről vagy visszavonásáról a Bizottság dönt.
Az engedélyezéshez benyújtott iratok kezelése 25. § (1) Az engedélyezéshez nyomtatott formában, illetve
elektronikus adathordozón benyújtott részletes és összefoglaló adatok biztonságos kezeléséről és tárolásáról az
engedélyező hatóság, illetve a szakhatóságok gondoskodnak.
(2) A kérelem elbírálása után a teljes eredeti iratanyag
egy példányának megőrzése az engedélyező hatóság feladata. A többi példányt a kérelmező saját költségén köteles
elszállítani. Amennyiben erre az értesítést követő 6 hónapon belül nem kerül sor, a kérelmező költségére a dokumentációt az érintett hatóság megsemmisítheti.
A csávázott vetőmag, növényvédő szer szennyezést
tartalmazó termesztő közeg behozatala
26. § (1) A Tv. 12. §-ának (3) bekezdése szerinti vetőmagvak,
növényi anyagok (a továbbiakban együtt: szaporítóanyagok), termesztő közeg behozatalánál a külön jogszabályok,
valamint a (2) és (3) bekezdés, illetve a 27. § (1)—(3) bekezdésének előírásai szerint kell eljárni.
(2) Az engedélyező hatóság külön engedélye nélkül behozhatók azok a szaporítóanyagok, amelyeket olyan növényvédő szerrel kezeltek, amelynek hatóanyaga(i) az
1. számú mellékletben szerepelnek.
(3) Olyan növényvédő szerrel kezelt szaporítóanyag,
amelynek hatóanyaga nem szerepel az 1. számú mellékletben, az engedélyező hatóság engedélyével hozhatók be. Az
engedély iránti kérelemhez a következő adatokat kell benyújtani:
a) a kezelt szaporítóanyag mennyisége,
b) a felhasznált növényvédő szer biztonsági adatlapja,
c) országok felsorolása, ahol a növényvédő szer enge
délyezve van,
d) a hazai forgalmazó vagy felhasználó neve és címe.
27. § (1) A termesztő közegek forgalomba hozatalának és
felhasználásának engedélyezéséről külön jogszabályok
rendelkeznek.
(2) A növényvédő szerrel szennyezett termesztő közeg
behozatalához nem kell az engedélyező hatóság külön engedélye, ha olyan növényvédőszer-hatóanyag maradékát
tartalmazza, amely szerepel az 1. számú mellékletben és
mennyisége nem haladja meg a külön jogszabályban földtani közegre megengedett határértéket, ennek hiányában
az 1 mg/kg értéket.
(3) Amennyiben a termesztő közeg az 1. számú mellékletben nem szereplő, vagy a (2) bekezdésben meghatározottnál magasabb növényvédőszer-hatóanyag maradékot
tartalmaz, behozatalához az engedélyező hatóság engedélye is szükséges. Az engedélyhez a következő adatokat kell
benyújtani:
a) a behozatalra tervezett termesztő közeg mennyiségét, b) a növényvédő szer biztonsági adatlapját,
c) akkreditált laboratóriumban elvégzett vizsgálatok
eredményét,
d) a forgalmazó/felhasználó nevét, címét. Minőség-ellenőrzés 28. §
(1) A minőség ellenőrzése nélkül nem szabad olyan
növényvédő szert forgalomba hozni, amelynek szavatossági ideje lejárt.
(2) A minőség-ellenőrző vizsgálat elvégeztetése — saját
költségén — a forgalmazó, illetőleg a növényvédő szer
tulajdonos kötelezettsége.
(3) Ha a minőség-ellenőrzés alapján a növényvédő szer
adott tétele eltér az engedélyokiratban meghatározottaktól, vagy felhasználásra alkalmatlanná, illetve veszélyessé
vált, annak további sorsáról az illetékes Szolgálat dönt a
jogszabályoknak megfelelően.
Növényvédő szerek osztályozása 29. § (1) A növényvédő szereket a 6. számú melléklet szerinti
értékelés során az embert és a környezetet veszélyeztető
tulajdonságaik alapján, a veszélyes anyagok és veszélyes
készítmények osztályozásáról szóló külön jogszabályban
foglaltak szerint kell besorolni, továbbá a 4. és 5. számú
melléklet szerinti kiegészítő R- és S-mondatokkal kell jellemezni a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
Indokolt esetben az ember és az állat egészségének,
továbbá a környezet védelme érdekében a címkén további
mondatok feltüntetése írható elő, amelyről a Szerződő
Államokat és a Bizottságot tájékoztatni kell, a megfelelő
indokolás megadásával. Az esetleges felülvizsgálatra a
Bizottság döntése alapján kerülhet sor.
(2) Az (1) bekezdést azokra a Magyarországon engedélyezett növényvédő szerekre kell alkalmazni, amelyek hatóanyagai szerepelnek az 1. számú melléklet A. részében.
A kiegészítő R- és S-mondatokat a 15. számú mellékletben
megjelölt határidők alapján kell feltüntetni. Amennyiben
a növényvédő szer több hatóanyagot tartalmaz, akkor a
legkésőbbi határidőt kell figyelembe venni.
(3) A növényvédő szerek:
a) méhekre gyakorolt mérgező hatásuk alapján méhek
re mérgező (R57) besorolásúak lehetnek; amennyiben
kockázatbecslési számítás nem áll rendelkezésre, a szükséges óvintézkedések megtételére méhekre kifejezetten veszélyes és méhekre mérsékelten veszélyes jelölést is alkalmazni kell az 5. számú melléklet szerint,
b) vízi szervezetekre (R50, R51, R52, R53, R50/53,
R51/53, R52/53), növény- (R54) és állatvilágra (R55), talaj
szervezetekre (R56), környezetre (R58) és ózon rétegre
(R59) való veszélyességi, illetve a 5. számú melléklet, valamint külön jogszabály szerinti besorolásúak lehetnek.
(4) A vízi szervezetekre való veszélyességi kategóriába
sorolás alapján vizek, vízfolyások, illetve az ásványi nyersanyag külszíni kitermelése során létrejött tavak környezetében — a külön jogszabályokban előírt korlátozásokon
túl — növényvédő szerekkel az alábbi biztonsági távolságon belül bármely növényvédelmi tevékenység folytatása
tilos:
a) vízi szervezetekre kifejezetten veszélyes (halakra,
vagy a legérzékenyebb fajra LC50/EC50 < 1 mg/l) növényvédő szereknél: 200 m, amennyiben kockázatbecslési számítás nem áll rendelkezésre,
b) vízi szervezetekre közepesen veszélyes (halakra vagy
a legérzékenyebb fajra LC50/EC50 1—10 mg/l) növényvédő
szereknél 50 m, amennyiben kockázatbecslési számítás
nem áll rendelkezésre,
c) vízi szervezetekre mérsékelten veszélyes (halakra
vagy a legérzékenyebb fajra LC50/EC 50 10—100 mg/l) növényvédő szereknél 20 m, amennyiben kockázatbecslési
számítás nem áll rendelkezésre,
d) a kockázatbecslési számítások alapján 5, 20, 50 méteres biztonsági távolság állapítható meg.
(5) Növényvédő szerek — az élővizekben való felhasználásra engedélyezettek kivételével — nem használhatóak
a vizek, vízfolyások, illetve az ásványi nyersanyag külszíni
kitermelése során létrejött tavak környezetében mért
5 m-es biztonsági távolságon belül.
(6) A forgalmi kategóriába sorolás feltételeit a Gyűjtemény tartalmazza.
Növényvédő szerek csomagolása, jelölése (címkézése) 30. § (1) A növényvédő szer csomagolóeszköz (a továbbiakban: csomagolóeszköz) külső megjelenésének olyannak
kell lennie, hogy más anyaggal (gyógyszer, élelmiszer, háztartási vegyi anyag) a növényvédő szert ne lehessen összetéveszteni. A csomagolóeszköz címkéjén fel kell tüntetni
,,Gyermekek elől el kell zárni’’ feliratot, amennyiben az
engedélyokirat erre vonatkozó S-mondatot nem tartalmaz,
illetve ,,Az ember és a környezet veszélyeztetésének elkerülése érdekében tartsa be a használati utasítást’’ mondatot.
(2) A csomagolóeszközök formáját, térfogatát, illetve
bizonyos anyagok növényvédő szer csomagolóeszköz gyártásra történő felhasználását a növényvédő szer engedélyező hatóság korlátozhatja, illetve megtilthatja.
(3) A címkén a jóváhagyott címketervben szereplő adatokat, de — a 13. számú melléklet 4., 18. és 20. pontja
kivételével — legalább az engedélyokiratban szereplő előírásokat, a csomag nettó tartalmát, valamint a gyártás idejét, illetve a használati utasításra vonatkozó utalást kell
feltüntetni. A hatóanyag(ok) és egyéb összetevők azon
elnevezését kell feltüntetni, amelyek az 1. számú mellékletben szerepelnek, vagy ha ott nem találhatóak, akkor az
ISO közhasználatú nevet. Ha ez utóbbi nem áll rendelkezésre, akkor az IUPAC (International Union of Pure and
Applied Chemistry) szabályok szerinti kémiai megnevezést kell alkalmazni. Kombi csomag esetén vagy valamennyi, a csomagolásban lévő növényvédő szer gyártási
idejét, vagy a legrégebbi gyártási időt kell feltüntetni a
külső csomagolási egységen. A címkefelirat elkészítésénél
a Gyűjtemény címkézésről szóló fejezete szerinti követelményeknek kell eleget tenni.
(4) A kis egységbe kiszerelten forgalomba kerülő növényvédő szerek csomagolóeszközén fel kell tüntetni a
készítmény nevét, hatóanyagát, előállítóját, a növényvédő
szer rendeltetését, veszély feliratot vagy a veszély jelképét,
a gyártási időt. A (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő
tartalmú címkét a gyűjtőcsomagoláson kell megjelentetni,
illetve valamennyi kiszerelési egységhez ezzel azonos tartalmú külön használati utasítást kell mellékelni. Ebben az
esetben a címkén a következő feliratot kell feltüntetni:
,,Használat előtt olvassa el a mellékelt tájékoztatót!’’ A
használati utasítást a címke részének kell tekinteni, és
ennek biztosításáról a kiszerelő és a forgalmazó köteles
gondoskodni.
(5) Folyékony növényvédő szer külső csomagoló eszközén nyíllal meg kell jelölni a szállítás és a raktározás
módját.
(6) A lakossági felhasználásra kerülő, illetve arra felkínált nagyon mérgező, mérgező és maró anyagnak (toxikus
anyag) besorolt növényvédő szer csomagolóeszközét a
Kbtv. szerinti gyermekbiztos zárással kell ellátni.
31. § (1) A csomagolásra előírtakat kell alkalmazni az eredeti
csomagolóeszköz megsérülése és a termék átcsomagolása
esetén. Átcsomagolásra kizárólag az eredetivel megegyező
biztonságot nyújtó csomagolóeszköz használható fel.
(2) Növényvédő szert más célra szolgáló csomagolóeszközbe (például élelmiszer, gyógyszer, kozmetikum, takarmány) tölteni és csomagolni tilos.
(3) Az átcsomagolt növényvédő szer csomagolóeszközén fel kell tüntetni a növényvédő szer nevét, engedélyokiratának számát, hatóanyagát, veszélyességi osztályba sorolását, forgalmi kategóriáját, az átcsomagolás időpontját, a
felhasználhatósági időt, az átcsomagolást végző nevét. Az
átcsomagolt növényvédő szer forgalmazása esetén a
30. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Az átcsomagolt, valamint a kis egységbe kiszerelt
növényvédő szer felhasználhatósági ideje az átcsomagolás,
illetve a kiszerelés következtében nem térhet el a növényvédő szer eredeti felhasználhatósági idejétől.
(5) Amennyiben a csomagolóeszközön lévő címkén kevés hely áll rendelkezésre, akkor az előírt adatokat részletes használati utasításban kell minden kiszerelési egységhez mellékelni.
(6) A címkén az előírtakon kívül csak olyan további
adatok, információk tüntethetők fel, amelyek nem ellentétesek az engedélyokirat előírásaival.
(7) A címkén nem tüntethető fel ,,nem veszélyes’’, ,,nem
toxikus’’, illetve ezekhez hasonló besorolások, vagy amely
az érintett növényvédő szer veszélyeinek alulértékelését
eredményezheti. A címkén feltüntethető arra való utalás,
hogy a növényvédő szer használható méhek vagy más nem
célzott élő szervezetek tevékenysége idején, vagy a kultúrnövények, illetve gyomnövények virágzásának idején,
amennyiben az engedély kifejezetten a méhek vagy más
meghatározott élő szervezetek tevékeny időszakára szól, és
azok számára a lehető legkisebb veszélyforrást jelenti.
(8) A növényvédő szerek csomagolására és jelölésére
(címkézésére) a Tv.-ben és e rendeletben nem szabályozott
kérdésekben a Kbtv., illetve a végrehajtása tárgyában kiadott rendeletek az irányadók.
(9) Amennyiben az engedélyező hatóság az ember egészségének, a környezet védelmének érdekében további mondatok címkén való feltüntetését tartja indokoltnak, arról a
Szerződő Államokat tájékoztatni kell, illetve a Bizottság
állásfoglalását kell kérnie.
(10) A címkézésre vonatkozó gyakorlati előírásokat a
címkézési útmutató tartalmazza.
Gyártás, formálás, kiszerelés 32. § (1) Belföldi kereskedelmi és felhasználási célra — a 21. §
szerinti készítmények kivételével — kizárólag a hazai engedélyezési eljárásban engedélyezett növényvédő szer
gyártható, formálható és szerelhető ki.
(2) Belföldön növényvédelmi célra azok a növényvédő
szer hatóanyagok hozhatók forgalomba, amelyek az 1. számú mellékletben szerepelnek, illetve eleget tesznek a címkézésre vonatkozó külön jogszabályi előírásoknak.
(3) A Tv. 11. § (5) bekezdése szerinti növényvédő szereket e rendeletben, illetve a külön jogszabályokban foglaltak szerint a Szolgálat ellenőrzi.
33. § (1) Az engedélyes, illetve írásbeli hozzájárulásával a
növényvédő szert hatóanyagából előállító bérformázó, és a
növényvédő szer csomagolását végző bérkiszerelő köteles
a hazai bérformázást, illetve bérkiszerelést a tevékenység
megkezdése előtt legalább 15 nappal az engedélyező hatóságnak bejelenteni. A bejelentésről az engedélyező hatóság nyilvántartást vezet.
(2) A bérformázásért és bérkiszerelésért az engedélyes
felel.
Növényvédő szerek tárolása a felhasználóknál 34. § (1) A növényvédő szer tárolási tevékenységnek és a
tárolást szolgáló létesítménynek meg kell felelnie a külön
jogszabályban foglalt, a felszíni és felszín alatti vizek és a
földtani közeg védelmére vonatkozó előírásoknak.
(2) Növényvédő szert emberek és állatok tartózkodásra,
valamint élelmiszer és takarmány tárolására szolgáló helyiségtől elkülönített raktárban, vagy illetéktelen személyek
által hozzá nem férhető helyen és módon elhelyezett szekrényben, tűz- és robbanásveszélyt kizáró, egészséget és
környezetet nem veszélyeztető módon szabad tárolni úgy,
hogy szennyeződés esetén a környezet maradéktalan tisztítása biztosítható legyen.
(3) Növényvédő szer raktár — az egyéni növényvédő szer
felhasználók 50 kg-ot meg nem haladó készletét kivéve —
nem létesíthető vízművek védőterületén, valamint ár- és
belvízveszélyes területen.
35. § (1) Növényvédő szer raktár ajtajára jól látható helyen és
módon a ,,Méregraktár’’, ,,Növényvédő szer raktár’’ vagy
,,Növényvédő szer’’ feliratot kell elhelyezni.
(2) A növényvédő szer raktár és a tárolószekrény ajtaját
biztonsági zárral kell felszerelni, amelynek kulcsát kizárólag az arra jogosult személy kezelheti.
(3) Munkaterületen az egynapi felhasználásra előkészített növényvédő szer biztonságosan zárható, alkalmi raktárban is tárolható. Az alkalmi raktár más célra kizárólag
az esetleges növényvédő szer szennyeződés eltávolítása
után használható.
(4) Növényvédő szer raktárban kizárólag a raktározással
és a felhasználáshoz szükséges növényvédő szer kimérésével összefüggő munka végezhető.
(5) A külön jogszabály szerint működési engedélyhez
kötött raktárnak meg kell felelnie a növényvédő szerek kisés nagykereskedelmi forgalmazásának részletes szabályairól szóló jogszabályban foglalt feltételeknek.
36. § (1) Növényvédő szer eredeti zárt csomagolásban, vagy a
használat után ismét visszazárt eredeti csomagolásban
tárolható.
(2) Mikro és makro szervezeteket tartalmazó növényvédő szer tárolására, szállítására és felhasználására a növényvédő szerekre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni,
ha az engedélyokirat másként nem rendelkezik.
(3) A növényvédő szer raktárban a növényvédő szerektől
elkülönítetten kell tárolni:
a) a kiürült, de növényvédő szer átcsomagolására felhasználható, kívül, belül szabályszerűen megtisztított és
lezárható növényvédő szer csomagolóeszközt,
b) a sérült csomagolású, azonosíthatatlan, szennyezett
és lejárt szavatosságú szereket, illetve ártalmatlanításra
váró göngyölegeket.
Szállítás 37. § (1) Növényvédő szert a követelményeknek megfelelő
csomagolóeszközben, megfelelően rögzítve kell szállítani.
Ezzel a tevékenységgel megfelelő ismeretekkel rendelkező
személy bízható meg.
(2) Jármű rakfelületén növényvédő szerrel együtt embert, állatot, takarmányt, élelmiszert vagy gyógyszert szállítani tilos. Egyéb árut kizárólag oly módon lehet szállítani,
hogy a növényvédő szerrel ne érintkezhessen. A növényvédő szert úgy kell elhelyezni, hogy az a szállító járművet
és a környezetet ne szennyezze.
(3) A jármű esetleges szennyeződése esetén a tisztítást
az egészségügyi, környezetvédelmi és természetvédelmi
előírások betartásával haladéktalanul el kell végezni.
A szennyezett jármű tisztítása során keletkező szennyvizet, hulladékot a vonatkozó környezetvédelmi előírásoknak megfelelően kell kezelni és ártalmatlanítani.
(4) Többféle növényvédő szer szállításánál a munkavédelmi szempontból legveszélyesebb készítménynek megfelelő védőeszközt kell biztosítani.
Az engedélyezési, engedély fenntartási díj 38. § A növényvédő szer hatóanyagok értékeléséért, a növényvédő szerek engedélyezési eljárásának lefolytatásáért,
az engedély módosításáért, párhuzamos behozatal engedélyezéséért, az eseti engedélyekért, a címkétől eltérő felhasználás engedélyezésért, vizsgáló helyek minősítéséért
és ellenőrzéséért, a kísérletek engedélyezéséért, illetve az
engedély fenntartásáért külön jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni.
Jelentési kötelezettség 39. § Az engedélyező hatóságnak a Bizottság és a tagállamok
felé jelentési kötelezettséget kell tennie:
a) negyedévenként a kiadott és visszavont növényvédő
szer engedélyekről, feltüntetve a következő adatokat:
1. az engedély birtokosának nevét vagy cégnevét,
2. a növényvédő szer kereskedelmi nevét,
3. a készítmény típusát,
4. a növényvédő szerben lévő minden egyes hatóanyag
nevét és mennyiségét,
5. a rendeltetésszerű alkalmazást vagy alkalmazásokat,
6. az ideiglenesen megengedett legmagasabb növény
védőszer-maradék értéket, ha azt a közösségi szabályok még véglegesen nem állapították meg, az 1. számú melléklet A. részében szereplő hatóanyagokra,
7. ahol indokolt, az engedély visszavonásának okait,
8. az ideiglenesen megengedett legmagasabb növény
védőszer-maradék értékek megállapításához szükséges adatokat, b) évente az engedélyezett növényvédő szerek jegyzékéről,
c) az 1. számú melléklet A. részében szereplő azon hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek jegyzékéről,
amelyek hatóanyagát más gyártó állítja elő, mint a mellékletben szereplőét, a hatóanyag azonosságára és szennyezéseire vonatkozó információk megadásával,
d) a növényvédő szerre és a hatóanyag veszélyességére
vonatkozó, az engedélyes által benyújtott új adatokról.
Záró rendelkezések 40. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a növényvédő szerek forgalomba hozatalának és fel
használásának engedélyezéséről, valamint a növényvédő
szerek csomagolásáról, tárolásáról és szállításáról szóló
6/2001. (I. 16.) FVM rendelet, valamint
b) a növényvédelmi tevékenységről szóló 5/2001.
(I. 16.) FVM rendelet 10. §-a és 5. számú melléklete,
továbbá az azt módosító 81/2003. (VII. 9.) FVM rendelet
7. §-a és 4. számú melléklete
hatályát veszti. 41. § A forgalomban levő növényvédő szer engedélyének érvényességét a közösségi rendeletek által szabályozott felülvizsgálatig az engedélyező hatóság meghosszabbíthatja.
42. § (1) A növényvédő szereknek a veszélyes anyagokkal és
veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes eljárások, illetve tevékenységek részletes szabályairól szóló külön jogszabály szerinti osztályozásra, besorolásra vonatkozó javaslatot az engedélyesnek 2005. július 30-ig kell az engedélyező hatósághoz jóváhagyásra benyújtania.
(2) A rendelet hatálybalépése előtt a hatályos jogszabályok alapján készített címkék az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelmek elbírálásáig, illetve a vonatkozó engedélyokirat előírásai szerint használhatóak fel. Ezt követően az e rendeletben foglaltak, illetve az érvényes engedélyokiratok alapján elkészített és jóváhagyott címketerv
szerinti címkék használhatók fel.
43. § (1) E rendelet hatálybalépése előtt engedélyezett növényvédő szerek esetén az engedély érvényességi idejének
lejártáig vagy az átsorolásig használható a veszélyességi
osztályba, illetve a halakra való veszélyességi kategóriába
sorolás.
(2) A ,,halakra nem veszélyes’’ (LC50/EC50> 100 mg/l) besorolású növényvédő szereket halakra/vízi szervezetekre
való veszélyesség szerint be nem soroltnak kell tekinteni,
és a felszíni vizektől legalább 5 m-es biztonsági távolságot
kell betartani.
44. § A minisztérium az e rendeletben megjelölt engedélyezéssel összefüggő befejezett és folyamatban levő ügyek
iratait az engedélyező hatóság részére e rendelet hatályba
lépését követően átadja. Az iratok átadását legkésőbb
2004. október 31-ig be kell fejezni.
45. § Ez a rendelet a következő irányelveknek való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a
növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint az
ennek módosításáról szóló, a Tanács 1997/57/EK és a Bizottság 1993/71/EGK, 1994/37/EK, 1994/79/EK,
1995/35/EK, 1995/36/EK, 1996/12/EK, 1996/46/EK,
1996/68/EK, 1997/73/EK, 1998/47/EK, 1999/1/EK,
1999/73/EK, 1999/80/EK, 2000/10/EK, 2000/49/EK,
2000/50/EK, 2000/66/EK, 2000/67/EK, 2000/68/EK,
2000/80/EK, 2001/21/EK, 2001/28/EK, 2001/36/EK,
2001/47/EK, 2001/49/EK, 2001/87/EK, 2001/99/EK,
2001/103/EK, 2002/18/EK, 2002/37/EK, 2002/48/EK,
2002/64/EK, 2002/81/EK, 2003/5/EK, 2003/23/EK,
2003/31/EK, 2003/39/EK, 2003/68/EK, 2003/70/EK,
2003/79/EK, 2003/81/EK, 2003/82/EK, 2003/84/EK,
2003/112/EK, 2003/119/EK, 2004/20/EK, 2004/30/EK
irányelvei;
b) a Tanács 1978. december 21-i 79/117/EGK irányelve
a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő
szerek forgalomba hozatalának és használatának betiltásáról, valamint az ennek módosításáról szóló, a Tanács
1986/214/EGK, 1986/355/EGK, 1987/181/EGK,
1989/365/EGK, 1990/533/EGK és a Bizottság
1983/131/EGK, 1985/298/EGK, 1987/477/EGK,
1990/335/EGK, 1991/188/EGK irányelve;
c) a Bizottság 2002. július 11-i 2002/63/EK irányelve a
növényi és állati eredetű termékekben és azok felületén
található növényvédőszer-maradékok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.
Dr. Szanyi Tibor s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztériumi


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1455/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a „Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója I. ütem” című nagyprojekt támogatásának növeléséről.
A Kormány 1. jóváhagyja a „Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója I. ütem” című nagyprojekt – a 2010 decemberében
megkötött támogatási szerződésben meghatározott – 59 313 199 962 Ft támogatási összegének emelését legfeljebb
bruttó 11 636 167 001 Ft-tal, összesen legfeljebb 70 949 366 963 Ft-ra azzal, hogy a jóváhagyott támogatás
felhasználására, a támogatási szerződés módosítására az eredményhirdetést követően a nyertes ajánlatban szereplő
árajánlat figyelembevételével, az annak alapján számított tényleges többletigény mértékéig kerülhet sor,
2. elrendeli az 1. pontban foglaltak szerint átdolgozott támogatási kérelem benyújtását az Európai Bizottsághoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök