type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2013. (III. 1.) EMMI utasítása az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerések és egyes állami kitüntetések kezdeményezésének részletes szabályairól.
Az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 49/2012. (XII. 15.) EMMI rendelet 4. § (2) bekezdése,
valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a miniszteri elismerések
adományozásával összefüggő minisztériumi belső döntés-előkészítési eljárás szabályozására a következő normatív utasítást
adom ki: 1. § Az emberi erőforrások minisztere (a továbbiakban: miniszter) által adományozható elismerések és egyes, a miniszter
javaslatára adományozható állami kitüntetésekre vonatkozó kezdeményezések benyújtása, befogadása, összesítése,
szakmai ellenőrzése, előkészítése, valamint a döntéshozatali eljárás és az elismerések, egyes állami kitüntetések
átadásával kapcsolatos rendezvények megszervezése eljárásrendjét az 1. mellékletben foglaltak szerint állapítom
meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1802/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a Gyöngyöshalász külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Gyöngyöshalász község külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0107/5, 0107/6, 0107/7 és 0107/8 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen
földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2010. (II. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az Európai Unió új tagállamainak jogszabályszöveg és hivatalos lapkiadása feltételeinek biztosítása, a magyarországi
hivatalos lapok megjelentetése érdekében végzett támogató tevékenysége elismeréseként
Albrecht Bergernek, az Európai Unió Hivatalos Lapok Kiadójának Főigazgatósága
nyugalmazott főtanácsadójának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. február 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
359/2013. (X. 11.) Korm. rendelete a 2007–2013. programozási időszakban a Délkelet-Európai Transznacionális Együttműködési Program Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből megvalósuló programkomponensének végrehajtásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A  rendelet hatálya kiterjed a  2007–2013. programozási időszakban a  Délkelet-Európai Transznacionális
Együttműködési Program (a  továbbiakban: Program) Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből
(a  továbbiakban: Támogatási Eszköz) megvalósuló programkomponense (a  továbbiakban: Programkomponens)
keretében biztosított közösségi támogatás felhasználásának lebonyolítására és ellenőrzésére.
(2) A  rendelet hatálya kiterjed a  Programkomponens végrehajtásában közreműködő, a  Program alapján közösségi
támogatásban részesülő jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre és a  technikai
segítségnyújtás projektek kedvezményezettjeire.
2. § A Támogatási Eszköz felhasználásának lebonyolítása és ellenőrzése során e rendelet eltérő rendelkezése hiányában
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.)
rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
 1. forrásgazda: a Támogatási Eszköz előirányzata esetében a  tervezési, előirányzat-módosítási és felhasználási,
beszámolási, információszolgáltatási, ellenőrzési kötelezettségek viselője és jogok gyakorlója,
 2. hitelesítés: a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által végzett mindazon folyamatba épített
adminisztratív, pénzügyi, szakmai és helyszíni ellenőrzések összessége, amelyek annak megállapítására
irányulnak, hogy a partner, illetve a hazai partner a támogatási, illetve a hazai társfinanszírozási szerződésben
rögzített kötelezettségeit – a vonatkozó közösségi és hazai jogszabályokkal összhangban – teljesítette,
3. közös technikai titkárság: az  Irányító Hatóság által – a  részt vevő partnerországok egyetértésével –
a Programban meghatározott feladatok ellátása céljából létrehozott szervezet,
4. partner: több jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság által közösen
megvalósítandó projekt esetén adott projektrész megvalósításáért a  partnerségi megállapodás aláírásával
felelősséget vállaló, a Támogatási Eszközből származó közösségi támogatásban részesülő fél,
5. partner szintű hitelesítési nyilatkozat: a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által a  partner részére
kiadott, a hitelesítés tényét igazoló dokumentum,
6. pénzügyi átutalási egység: az  Irányító Hatóság által megbízott azon szervezet, amely a közösségi támogatás
partnerek felé történő kifizetését végzi,
7. programszámla: a  közösségi támogatás fogadása céljából az  Irányító Hatóság által euróban nyitott közös
fizetési számla,
8. rendszerjellegű szabálytalanság: a Program irányítási és ellenőrzési rendszeréből fakadó szabálytalanság,
 9. szabálytalanság: az  Európai Unió joga valamely rendelkezésének megsértése, továbbá a  nemzeti
jogszabályok előírásainak, illetve a  felek által a  finanszírozási szerződésben vállalt kötelezettségeknek
a  megsértése, amely az  Európai Unió általános költségvetését az  általános költségvetésre rótt indokolatlan
költség formájában sérti vagy sértheti, illetve amelyek eredményeképpen Magyarország pénzügyi érdekei
sérülnek, illetve sérülhetnek,
10. technikai segítségnyújtás projekt: azon projektek, melyek célja a Program hatékony, eredményes, szabályszerű
és átlátható megvalósításának biztosítása, valamint a  végrehajtásáért felelős intézményrendszer magas
színvonalú működése,
11. technikai segítségnyújtás projekt kedvezményezettje: technikai segítségnyújtás projekt esetén a  projekt
megvalósításának egészéért felelősséget viselő önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezet.
II. Fejezet
a ForrÁsok tervezése 4. § (1) A Programkomponensre tervezett közösségi támogatást az Ávr. előírásai szerint a forrásgazdának kell megterveznie.
 (2) Az előirányzatok tervezésénél figyelembe kell venni:
a) a  költségvetési tervezés ütemezésével összhangban a  programozási időszak kötelezettségvállalási
keret-előirányzataira vonatkozó adatokat, az  elmúlt év tényleges kifizetéseit, a  várható teljesítéseket és
a Program pénzügyi zárásáig várható kifizetési ütemre vonatkozó kifizetési előrejelzéseket,
b) az Európai Bizottság által elfogadott Programkomponenst. III. Fejezet
a programszIntű végrehajtÁs részletes szabÁlyaI
3. Pályáztatás és szerződéskötés 5. § (1) A  Támogatási Eszközből származó közösségi támogatásra vonatkozó pályáztatás, a  pályázatok elbírálása,
a szerződéskötés, a közösségi támogatás folyósítása, valamint a szerződések teljesítése során az Ávr. rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
(2) Az  európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések
meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében finanszírozott, határokon
átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 2007. augusztus 9-i
951/2007/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 951/2007/EK rendelet) 13.  cikke értelmében a  projektek
kiválasztásának szempontrendszerét a Monitoring Bizottság hagyja jóvá.
(3) A pályáztatásra és a pályázatok elbírálására vonatkozó főbb előírásokat a pályázati kiírásokban kell meghatározni.
 (4) A 951/2007/EK rendelet 13. cikke értelmében a projektek kiválasztása a Monitoring Bizottság feladata.
 (5) A támogatási szerződéseket az Irányító Hatóság nevében a Közös Technikai Titkárság köti meg.
4. A közösségi hozzájárulások fogadására és kifizetésére szolgáló kincstári fizetési számlák
6. § (1) Az Európai Bizottságtól érkező előfinanszírozás, időközi kifizetés és végsőegyenleg kifizetés fogadására az  Irányító
Hatóság programszámlát nyit a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: kincstár).
(2) A megnyitott programszámla felett az Irányító Hatóság rendelkezik.
 (3) A  programszámla vezetésével kapcsolatos költségek elszámolása közvetlenül a  központi költségvetés terhére
történik.
 (4) A  programszámláról indított átutalásokhoz az  átutalási megbízást minden esetben az  IMIR 2007–2013-ban kell
kiállítani. 7. § (1) Az  Irányító Hatóság gondoskodik euró lebonyolítási fizetési számla (a  továbbiakban: lebonyolítási számla)
megnyitásáról a kincstárnál.
(2) A  lebonyolítási számla szolgál az  előleg-, időközi- és végsőegyenleg-fizetési kérelem (a  továbbiakban: fizetési
kérelem) alapján közösségi támogatásra jogosult tevékenységekhez kapcsolódó költségeknek az  Irányító Hatóság
által a  Támogatási Eszközből történő megtérítésére, a  partner által bármilyen jogcímen történő visszafizetésre,
valamint a technikai segítségnyújtás források kifizetésére.
(3) A  lebonyolítási számla felett az  Irányító Hatóság – a  technikai segítségnyújtást kivéve – rendelkezési jogot
biztosíthat a pénzügyi átutalási egységnek.
(4) A  lebonyolítási számla feletti rendelkezési jogosultságot két bejelentett személy együttes aláírásával lehet
gyakorolni.
(5) A  lebonyolítási számla vezetésével kapcsolatos költségek elszámolása közvetlenül a központi költségvetés terhére
történik.
(6) A lebonyolítási számláról indított átutalásokhoz az átutalási megbízást minden esetben az IMIR 2007–2013-ban kell
kiállítani.
(7) A kincstár a  lebonyolítási számla kivonatát két eredeti példányban állítja ki, melyből az egyik példányt a pénzügyi
átutalási egység, a másik példányt az Irányító Hatóság részére küldi meg.
8. § A  kincstár által kiállított fizetési számla kivonatok adatait a  fizetési számla felett rendelkezőknek a  kivonatok
kézhezvételét követő öt munkanapon belül kell rögzíteni és a  rögzítést követő két munkanapon belül kell
jóváhagyni az IMIR 2007–2013-ban.
5. Az Európai Bizottságtól érkező kifizetések, elszámolás 9. § Az  Európai Bizottságtól érkező kifizetésekkel kapcsolatos igényléseket és elszámolásokat az  IMIR 2007–2013-ban
rögzített adatok alapján kell összeállítani.
6. Előleg 10. § A  közösségi hozzájárulás kifizetése a  technikai segítségnyújtás kedvezményezettek, illetve a  partnerek részére
a  támogatásokra az  Irányító Hatóság által a  951/2007/EK rendelet 23.  cikk (1)  bekezdése alapján kötelezően
alkalmazni rendelt szerződéses eljárásokkal összhangban, az  azokban meghatározott ütemezés szerint kerülhet
kifizetésre. Az  előleg mértéke a  támogatási szerződésben az  egyes projektszakaszokra meghatározott támogatási
összeg 80%-a.
7. A közösségi hozzájárulás forráslehívása és kifizetése 11. § (1) A Közös Technikai Titkárság ellenőrzi a partner által benyújtott előlegfizetési kérelmet, a projektrész előrehaladási
jelentést, a partner szintű hitelesítési nyilatkozatot és az összesített számlalistát, valamint a fizetési kérelmet. A Közös
Technikai Titkárság rögzíti a fizetési kérelem adatait az  IMIR 2007–2013-ban és kezdeményezi a pénzügyi átutalási
egységnél a közösségi hozzájárulás kifizetési folyamatának elindítását.
(2) A  Közös Technikai Titkárság kezdeményezése alapján a  pénzügyi átutalási egység összeállítja az  IMIR
2007–2013-ban rögzített, még le nem hívott, közösségi támogatásra jogosult tevékenységekhez kapcsolódó
hitelesített költségek összesítését tartalmazó dokumentációt (a  továbbiakban: forráslehívási dokumentáció), majd
azt elektronikusan és nyomtatott formában megküldi az Irányító Hatóság részére.
(3) Az  Irányító Hatóság a  forráslehívási dokumentáció jóváhagyása esetén gondoskodik a  közösségi támogatás
átutalásáról az  általa kezelt programszámla egyenlegének erejéig a  lebonyolítási számlára. Ha a  programszámla
egyenlege nem elegendő az  utalás teljesítéséhez, az  Irányító Hatóság gondoskodik a  megfelelő összeg Európai
Bizottságtól történő lehívásáról.
(4) A  pénzügyi átutalási egység a  közösségi támogatás lebonyolítási számlán történt jóváírásáról szóló fizetési
számlakivonat kézhezvételét követően indítja a partnerek fizetési számlái javára a közösségi támogatások kifizetésre
jóváhagyott összegét euróban.
(5) A  lebonyolítási számláról csak akkor lehet átutalást kezdeményezni, ha a kifizetési kérelemmel kapcsolatos adatok
az IMIR 2007–2013-ban rögzítésre és jóváhagyásra kerültek.
(6) Az  Irányító Hatóság minden hónap tizedik napjáig gondoskodik a  magyar technikai segítségnyújtás projekt
kedvezményezetteknek juttatott közösségi forrásokról a  lebonyolítási számláról történő kiutalás hónapjában
érvényes, az  Európai Bizottság által meghatározott havi árfolyamon készült – az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 80.  § (2)  bekezdése szerinti szabályzatban meghatározott – kiegészítő szelvény megküldéséről
a kincstár részére.
8. A technikai segítségnyújtás forráslehívása és kifizetése 12. § (1) Az  Európai Bizottság által évente előfinanszírozásként, illetve kiegészítő előfinanszírozásként folyósított közösségi
hozzájárulásnak a technikai segítségnyújtás projektek kedvezményezettjei által megvalósuló projektekre vonatkozó
összegét az Irányító Hatóság a programszámlán történő jóváírást követően továbbutalja a lebonyolítási számlára.
(2) A  technikai segítségnyújtás projekt kedvezményezettje köteles az  általa megvalósított projektek keretében
felhasznált előfinanszírozás vonatkozásában éves elszámolást készíteni és biztosítani az  Irányító Hatóság részére
az  előfinanszírozási kérelem, az  időközi pénzügyi jelentés és a  külső audit jelentés összeállításához szükséges
adatokat.
(3) Az  Irányító Hatóság gondoskodik a  lebonyolítási számlán jóváírt támogatási összeg kifizetéséről a  technikai
segítségnyújtás projektek kedvezményezettjei számlája javára.
(4) Az éves elszámolás benyújtását követően az Irányító Hatóság gondoskodik az előfinanszírozáson, illetve a kiegészítő
előfinanszírozáson felül fennmaradó közösségi hozzájárulás átutalásáról a  technikai segítségnyújtás projektek
kedvezményezettjei számlája javára.
Iv. Fejezet
szabÁlytalansÁgok kezelése 13. § (1) A  nemzeti hatóság feladata a  támogatások rendeltetésszerű és szabályszerű felhasználása érdekében annak
biztosítása, hogy az  Európai Unió, illetve Magyarország pénzügyi érdeke a  támogatások felhasználása során ne
sérüljön, illetve ne sérülhessen.
(2) A szabálytalanságok jelentése érdekében a nemzeti hatóság együttműködik az OLAF Koordinációs Irodával.
 (3) A  nemzeti hatóság vezetője kijelöli a  nemzeti hatóság hatáskörébe tartozó, a  szabálytalansági ügyek
nyilvántartásáért és jelentéséért felelős szervezeti egységet vagy személyt (a továbbiakban: szabálytalanság-felelős).
 (4) A szabálytalanság-felelős gondoskodik
a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról,
b) a szabálytalanságokkal kapcsolatos negyedéves jelentések összeállításáról,
c) az IMIR 2007–2013 szabálytalanságokkal kapcsolatos adatokkal történő feltöltéséről.
14. § (1) A  nemzeti hatóság azon tagja, aki a  támogatási folyamat bármely szakaszában szabálytalanság gyanúját észlelte
vagy akinek ilyen gyanú a  tudomására jutott, köteles azonnal írásban rögzíteni a  gyanút, és a  gyanúbejelentést
haladéktalanul megküldeni a szabálytalanság-felelősnek.
(2) A  szabálytalanság-felelős a  gyanúbejelentés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül megküldi a  nemzeti
hatóság vezetője részére a szabálytalansági gyanúról kapott tájékoztatást, a kapcsolódó dokumentumokat, valamint
a  véleményét, javaslatot téve a  szabálytalansági gyanú kivizsgálására vagy annak mellőzésére. A  nemzeti hatóság
vezetője a kézhezvételtől számított öt munkanapon belül dönt a szabálytalansági eljárás elindításáról vagy az arra
irányuló javaslat elutasításáról, amely döntéséről egyidejűleg értesíti a szabálytalanság-felelőst.
(3) A  nemzeti hatóság vezetője megalapozott szabálytalansági gyanú esetén köteles a  szabálytalansági eljárást
lefolytatni.
(4) A  szabálytalansági eljárás megindításáról szóló döntéssel egyidejűleg – illetve a  szabálytalansági eljárás során
bármikor – a  nemzeti hatóság vezetője rendelkezhet az  érintett projektrésszel kapcsolatos kifizetések teljes vagy
részleges felfüggesztéséről.
(5) A  szabálytalansági eljárás megindításáról szóló döntéssel egyidejűleg ki kell jelölni a  szabálytalansági vizsgálat
vezetőjét, és a vizsgálatba bevonandó szakértőket.
(6) A  szabálytalanság-felelős a  szabálytalansági eljárás elrendelésének vagy elutasításának tényét a  döntés
kézhezvételét követő öt munkanapon belül rögzíti az IMIR 2007–2013-ban. Szabálytalansági eljárás elrendeléséről,
továbbá a kifizetések teljes vagy részleges felfüggesztéséről a szabálytalanság-felelős a döntés kézhezvételét követő
öt munkanapon belül tájékoztatja az eljárásban érintetteket.
15. § A  szabálytalansági eljárás megindítását követően a  szabálytalansági vizsgálat vezetője felhívhatja a  technikai
segítségnyújtás projekt kedvezményezettjét a  vizsgálat lefolytatásához szükséges további iratok becsatolására,
helyszíni vizsgálat lefolytatását kezdeményezheti, illetve megvizsgálhat bármely dokumentumot, körülményt, tényt,
amely a szabálytalanság gyanújával kapcsolatos tényállás tisztázásához szükséges.
16. § (1) A  szabálytalansági vizsgálat eredményéről – a  szabálytalanság hiányának megállapítása esetében is –
a szabálytalansági vizsgálat vezetője szabálytalanság-vizsgálati jelentést készít.
(2) A szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell különösen:
a) az  érintett projekt megnevezését, azonosító számát, a  Programkomponens megnevezését, a  technikai
segítségnyújtás projekt kedvezményezettjének azonosításához szükséges adatokat,
b) a szabálytalansági gyanú bejelentésének módját és idejét,
c) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását,
d) a vizsgálatban részt vevők megnevezését,
e) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását,
f ) ha a  tényállás tisztázásához szükség volt az  érintettek meghallgatására, a  meghallgatott személyek
megnevezését, a meghallgatás, illetve a helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek a vizsgálatot végző
és a meghallgatott, illetve a helyszíni vizsgálat során jelen lévő személyek aláírásával ellátott példányát,
g) a  meghallgatott, illetve a  helyszíni vizsgálat során jelen lévő személynek az  f )  pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot, és
h) a vizsgálat során megállapított következtetéseket.
 (3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell továbbá:
a) a megsértett rendelkezésekre történő pontos hivatkozást,
b) a pontos összeget finanszírozási forrásonként, amely a döntés esetén visszakövetelendő,
c) az alkalmazandó intézkedésre vonatkozó javaslatot, valamint az intézkedési javaslat indokait.
(4) A nemzeti hatóság vezetője a szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján dönt a szabálytalanság vagy annak hiánya
megállapításáról és az eljárás lezárásáról.
(5) A szabálytalansági eljárás lezárulhat
a) annak megállapításával, hogy nem történt szabálytalanság és a  szabálytalansági eljárás intézkedés nélküli
megszüntetésével, vagy
b) a  szabálytalanság megtörténtét megállapító, és – ha szükséges – további, a  szabálytalansággal arányos
intézkedést elrendelő döntéssel, így különösen a  technikai segítségnyújtás projekt kedvezményezettje
részére kifizetett támogatás részleges vagy teljes visszafizetésének elrendelésével.
17. § (1) Közbeszerzési jogsértés gyanúja esetén a  nemzeti hatóság vezetője a  közbeszerzésekről szóló törvény
rendelkezéseivel összhangban kezdeményezi a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását, és ezzel egyidejűleg dönt
a szabálytalansági eljárás 19. § szerinti felfüggesztéséről.
(2) Közbeszerzést érintő szabálytalanság megállapítása esetén a  szabálytalansággal érintett közbeszerzési eljárásban
az  ajánlatkérő nevében eljáró vagy az  eljárásba bevont személyt megillető támogatás kifizetése megtagadható,
visszakövetelhető, és a támogatói döntés meghozataláig az igényelt támogatási összeg csökkenthető.
18. § (1) A  szabálytalanság-felelős a  szabálytalansági döntés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül értesíti
a technikai segítségnyújtás projekt kedvezményezettjét és az elrendelt intézkedések végrehajtásában érintetteket.
A szabálytalanság-felelős a döntés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül rögzíti az  IMIR 2007–2013-ban
a szabálytalansági döntést és az elrendelt intézkedéseket.
(2) A szabálytalansági eljárás lezárásának időpontja a szabálytalansági döntés napja.
 (3) A nemzeti hatóság köteles a szabálytalansági eljárást az elrendelésétől számított negyvenöt napon belül lezárni.
 (4) Szabálytalansági eljárás a Program lezárásról szóló európai bizottsági döntés kiadásáig bármikor megindítható.
19. § Ha a szabálytalanság megállapításához bíróság vagy hatóság előzetes döntése, vagy szakértői vizsgálat szükséges,
a  nemzeti hatóság vezetője a  szabálytalansági eljárást felfüggeszti a  hatáskörrel rendelkező bíróság vagy hatóság
határozatának (döntésének) meghozataláig, illetve a  szakvélemény kézhezvételéig. A  felfüggesztés időtartama
a  18.  § (3)  bekezdése szerinti határidőbe nem számít bele. A  nemzeti hatóság vezetője a  szabálytalansági eljárás
felfüggesztésének elrendelésével egyidejűleg elrendelheti a kifizetések felfüggesztését.
20. § (1) Ha az Európai Bizottság vagy más, ellenőrzést végző szervezet szabálytalansági gyanút jelent be a nemzeti hatóság
részére, a nemzeti hatóság vezetője szabálytalansági eljárást indít.
(2) Ha a  nemzeti hatóság vezetője az  ellenőrzést végző szervezet megállapításait elfogadja, további vizsgálat
lefolytatása nélkül megállapíthatja a szabálytalanságot és az alkalmazandó intézkedéseket.
21. § Rendszerjellegű szabálytalanság megállapítása esetén a  szabálytalanság-felelős köteles a  nemzeti hatóságot
működtető központi költségvetési szerv belső ellenőrzések lefolytatásáért felelős szervezeti egységét öt
munkanapon belül értesíteni.
22. § (1) A  nemzeti hatóság köteles gondoskodni a  már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált támogatási összegeknek
a  technikai segítségnyújtás projekt kedvezményezettjeitől történő behajtásáról. A  behajtott összeg közösségi
hozzájárulási részét a lebonyolítási számlán történő jóváírásról szóló fizetési számlakivonat kézhezvételét követő öt
munkanapon belül a közös programszámlára kell visszautalni.
(2) Ha a  technikai segítségnyújtás projekt kedvezményezettjét érintő visszafizetésre irányuló felszólítás ellenére
a szabálytalanságban érintett összeg behajthatatlan, akkor az Ávr. 97. §-a értelmében a szabálytalanságot elkövető,
illetve annak hiányában a  szabálytalanul felhasznált forrást folyósító fejezet költségvetéséből kell az  érintett
összeget a Program lebonyolítási számlájára visszapótolni.
(3) Ha a  szabálytalanságban érintett összegeket a  Program zárásáig nem sikerült behajtani, akkor a  nemzeti hatóság
köteles a behajtásra tett kísérletek és intézkedések valamennyi dokumentációját legalább a Program zárását követő
hetedik év végéig megőrzi.
23. § (1) A  nemzeti hatóság a  megállapított szabálytalanságokról, a  megtett intézkedésekről és azok eredményéről
–  a  szabálytalanság megállapítását követő tíz munkanapon belül – az  Európai Bizottság által meghatározott
formában és tartalommal jelentést küld az  OLAF Koordinációs Iroda részére. A  nemzeti hatóság a  szabálytalan
összeg teljes behajtásáig minden negyedévet követő hét héten belül nyomon követési jelentést küld az  OLAF
Koordinációs Iroda részére az államigazgatási, bírósági eljárások helyzetéről és azok eredményéről.
(2) A  nemzeti hatóság a  jelentés részeként az  érintett projektek korábbi negyedéves jelentésére hivatkozással
tájékoztatja az  OLAF Koordinációs Irodát az  előzőleg bejelentett szabálytalanságokkal kapcsolatosan megindított
eljárásokról, valamint ezek változásáról. A  nemzeti hatóság a  negyedik negyedéves szabálytalansági jelentésekkel
egyidejűleg kimutatást küld az  OLAF Koordinációs Iroda részére a  visszavont összegekről, továbbá a  behajtott,
illetve adott időpontban behajtásra váró, a behajtási eljárások megindításának éve szerint osztályozott összegekről,
illetve tájékoztatja az OLAF Koordinációs Irodát a behajtott összegek újrafelhasználásának módjáról.
(3) A  jelentést az  OLAF Koordinációs Iroda a  negyedévet követő nyolc héten belül megküldi az  Európai Bizottság
(Európai Csalás Elleni Hivatal) részére.
(4) A  nemzeti hatóság a  szabálytalansági eljárás elrendelésétől, illetve a  szabálytalanságról hozott döntés
kézhezvételétől számított öt munkanapon belül soron kívüli szabálytalansági jelentést küld az OLAF Koordinációs
Iroda részére azokról a  szabálytalansági eljárásokról, amelyeknek Magyarországon kívül is hatásai lehetnek, vagy
amelyek újfajta jogellenes gyakorlat alkalmazására utalnak. A  jelentést az  OLAF Koordinációs Iroda megküldi
az  Európai Bizottság (Európai Csalás Elleni Hivatal), illetve szükség esetén a  szabálytalanságban érintett többi
tagállam részére.
v. Fejezet
ellenőrzés 24. § (1) A  Program keretében aláírt Támogatási Eszköz pénzügyi megállapodásban kijelölt ellenőrző intézmény felelős
a Programkomponenshez kötődő ellenőrzési feladatok végrehajtásáért.
(2) A Programkomponens végrehajtásának második évétől kezdődően a kijelölt ellenőrző intézmény évente ellenőrzési
tervet készít a Programkomponens keretében megvalósuló projektrészekre vonatkozóan.
(3) A projektrészek mintavételes ellenőrzését az ellenőrzési tervnek megfelelően a kijelölt ellenőrző intézménytől eltérő
szerv is végezheti. A kijelölt ellenőrző intézmény köteles gondoskodni az ellenőrzést végző szerv függetlenségéről,
továbbá arról, hogy az  ellenőrzést végző szerv nem vesz részt a  Programkomponens keretében finanszírozott
projektek költségeinek hitelesítésében.
(4) A kijelölt ellenőrző intézmény minden év május 15-ig jelentést készít az előző évi ellenőrzési terv végrehajtásáról.
A jelentést az Irányító Hatóság megküldi az Európai Bizottság részére.
vI. Fejezet
egyéb rendelkezések 9. Az IMIR 2007–2013-ra vonatkozó speciális szabályok
25. § (1) Ha az adott időszakban az IMIR 2007–2013 moduljainak alkalmazása egyes feladatok ellátását nem biztosítja, akkor
a projektek végrehajtásával összefüggően az adott modulban el nem végezhető feladatok, kifizetések rendezésének
részletezett dokumentálását, továbbá az  érintett modul(ok)ban az  adatok – azok rögzíthetővé válását követő –
tizenöt munkanapon belül történő rögzítését biztosítani kell.
(2) Ha az IMIR 2007–2013 finanszírozási modulja nem biztosítja az adott átutalási megbízás rögzítését, akkor az átutalási
megbízás kiállítása az  IMIR 2007–2013-on kívül, papír alapon is rendezhető. Ez  esetben biztosítani kell az  IMIR
2007–2013-on kívüli utalás dokumentumokkal történő alátámasztását.
(3) Az IMIR 2007–2013-ra vonatkozó eljárásrendeket, kézikönyveket az Irányító Hatóság hagyja jóvá.
10. Programkomponens zárójelentése 26. § A  Programkomponens végrehajtásának zárójelentése ugyanazokat az  elemeket tartalmazza, mint az  éves
végrehajtási jelentések, beleértve azok függelékeit is. A  zárójelentést – összhangban az  Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra és a  Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az  1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július 11-i
1083/2006/EK tanácsi rendelet 67.  cikkével – az  Irányító Hatóság készíti el és nyújtja be legkésőbb 2017. március
31-ig az Európai Regionális Fejlesztési Alapra vonatkozó zárójelentés részeként.
vII. Fejezet
zÁró rendelkezések 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
28. § Ez a rendelet
a) az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések
meghatározásáról szóló 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések
meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében finanszírozott,
határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló
2007. augusztus 9-i 951/2007/EK bizottsági rendelet, és
c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az  1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július
11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2004. (III. 2.) OGY határozata országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról ,,Az Orbán-kormány (az 1998—2002-es kormányzati ciklus) alatt a Millenáris Kht. és a Kisrókus 2000 Kft., a Magyar Fejlesztési Bank Rt., a Miniszterelnöki Hivatal és annak Országimázs Központja, valamint az Ifjúsági- és Sportminisztérium, a Sportfolió Kht. működésével és gazdálkodásával, továbbá vezetőik, vezető tisztségviselőik és tisztviselőik döntéseivel, intézkedéseivel kapcsolatban felmerülő — a politikai, erkölcsi és jogi felelősség kérdését is felvető — közéleti tisztaságot sértő cselekmények, ezzel összefüggő esetleges vagyongyarapodások, valamint mindezzel összefüggésben az Orbán-kormány kormányzati és kormánypárti politikusai, vezetői — különösen Orbán Viktor, Stumpf István és Deutsch Tamás — érintettségének és esetleges felelősségének kivizsgálására’’.
Az Országgyűlés azzal a szándékkal, hogy teljes körűen
feltárja az Orbán-kormány alatt történt egyes nagy közfelháborodást kiváltó, jelentős közpénzeket érintő, közérdekű ügyek körülményeit, az alábbi határozatot hozta:
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 1-jei ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 1-jei ülésnapján
fogadta el.
I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-ának (1) bekezdése alapján vizsgálóbizottságot hoz létre az Orbánkormány (az 1998—2002-es kormányzati ciklus) alatt a
Millenáris Kht. és a Kisrókus 2000 Kft., a Magyar Fejlesztési Bank Rt., a Miniszterelnöki Hivatal és annak Országimázs Központja, valamint az Ifjúsági- és Sportminisztérium, a Sportolió Kht., működésével és gazdálkodásával,
továbbá vezetőik, vezető tisztségviselőik és tisztviselőik
döntéseivel, intézkedéseivel kapcsolatban felmerülő — a
politikai, erkölcsi és jogi felelősség kérdését is felvető —
közéleti tisztaságot sértő cselekmények, ezzel összefüggő
esetleges vagyongyarapodások, valamint mindezzel összefüggésben az Orbán-kormány kormányzati és kormánypárti politikusai, vezetői — különösen Orbán Viktor,
Stumpf István és Deutsch Tamás — felelősségének kivizsgálására.
II. A vizsgálóbizottság feladata különösen az alábbi
kérdések megvizsgálása.
A) A Millenáris Kht. és a Kisrókus 2000 Kft., valamint
ezzel összefüggésben a Miniszterelnöki Hivatal tevékenységével kapcsolatban:
1. Milyen a közélet tisztaságát sértő cselekmények merültek fel az 1998—2002-es kormányzati ciklusban a Millenáris Kht. és a Kisrókus 2000 Kft., valamint ezzel összefüggésben a Miniszterelnöki Hivatal (MeH), és vezető
tisztviselői és tisztségviselői — különös tekintettel
dr. Stumpf István Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter — illetve más kormányzati, kormánypárti politikusok
tevékenysége során?
2. Milyen döntés-előkészítés előzte meg, és mely
személyek részéről a minisztérium döntéseit, határozatait?
3. Milyen kormányzati döntések születtek, és hogyan,
milyen eljárás során a kérdéses üggyel kapcsolatban?
4. Kik vettek részt a döntések meghozatalában? 5. Milyen vagyongyarapodás következett be a döntéshozatalban érintettek körében?
6. Mi lett a minisztérium, illetve az állami tulajdonú gazdasági társaság által kifizetett pénzösszegek későbbi sorsa?
7. Milyen esetleges — jogi, politikai, erkölcsi — felelősség állapítható meg dr. Stumpf István Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter, más a kormányzati, kormánypárti politikusok, illetve dr. Orbán Viktor akkori
miniszterelnök tevékenysége kapcsán?
B) A Miniszterelnöki Hivatal Országimázs Központja,
illetve az azzal kapcsolatban álló cégek — különös tekintettel a Happy End Kft. és az Ezüsthajó Kft. — tevékenységével és gazdálkodásával kapcsolatban:
1. Milyen a közélet tisztaságát sértő cselekmények merültek fel az 1998—2002-es kormányzati ciklusban Minisz
terelnöki Hivatal Országimázs Központja, illetve az azzal
kapcsolatban álló cégek — különös tekintettel a Happy
End Kft. és az Ezüsthajó Kft. — tevékenységével és gazdálkodásával kapcsolatban, és vezető tisztviselői és tisztségviselői — különös tekintettel, Tóth István Zoltán az
Országimázs Központ akkori vezetője, dr. Stumpf István
Miniszterelnöki Hivatalt vezető akkori miniszter és
dr. Orbán Viktor akkori miniszterelnök — illetve más a
kormányzati, kormánypárti politikusok tevékenysége során?
2. Milyen személyi és gazdasági kapcsolat állt fenn a
minisztérium, az érintett és a hozzájuk kapcsolódó gazdasági társaságok, valamint mindezek vezetői, illetve tulajdonosai között?
3. Milyen döntés-előkészítés előzte meg, és mely személyek részéről a minisztérium döntéseit, határozatait?
4. Milyen döntések születtek, és mely személyek részéről?
5. Milyen vagyongyarapodás következett be a döntéshozatalban érintettek körében?
6. Mi lett a minisztérium, illetve annak szervezeti egysége által — közvetve vagy közvetlenül — kifizetett pénzösszegek későbbi sorsa?
7. Milyen esetleges — jogi, politikai, erkölcsi — felelősség állapítható meg, dr. Stumpf István Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter, más a kormányzati, kormánypárti politikusok, illetve dr. Orbán Viktor akkori miniszterelnök tevékenysége kapcsán?
C) A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Orbán-kormány alatt
folytatott tevékenysége, működése és gazdálkodása kapcsán:
1. Milyen a közélet tisztaságát sértő, esetleg az állami
vagyont hátrányosan érintő eredményező döntésekre
került sor a Magyar Fejlesztési Bank Rt. működése során,
különös tekintettel az állítólagosan a MOL Rt. részvényeinek felvásárlását szolgáló kötvénykibocsátásra, valamint az Újpest FC felvásárlására?
2. Hogyan ítélhető meg egy informális kormánydöntés,
továbbá a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter 2001
júniusában hozott alapítói döntése, melyben a MOL Rt.
részvényeinek felvásárlására utasította a bankot?
3. Milyen döntések, előterjesztések, hatásvizsgálatok,
intézkedések, illetve mulasztások előzték meg, illetve tették lehetővé a vizsgált események megtörténtét?
4. Milyen döntések születtek, és mely személyek részéről?
5. Milyen vagyongyarapodás következett be a döntéshozatalban érintettek körében?
6. Mely gazdasági és állami vezetők, tiszt- és tisztségviselők, illetve kormányzati vagy kormánypárti politikusok
felelőssége vethető fel az esetleges visszásságok, szabálytalanságok, jogszabálysértések kapcsán?
7. Milyen esetleges felelősség terheli a fentiek kapcsán
az Orbán-kormányt, vezetőjét és tagjait, különös tekintettel dr. Stumpf István Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter, dr. Orbán Viktor akkori miniszterelnök esetleges felelősségére?
8. Mi lett az ügyben — közvetve vagy közvetlenül —
szereplő pénzösszegek későbbi sorsa?
D) Az Ifjúsági- és Sportminisztérium, a Sportfolió Kht.
és a velük közvetlen és közvetett kapcsolatban lévő személyek és gazdasági társaságok működése és gazdálkodása az
Orbán-kormány alatt.
1. Milyen a közélet tisztaságát sértő cselekményekre
került sor az Ifjúsági- és Sportminisztérium, illetve a Sportfolió Kht. működésével és gazdálkodásával kapcsolatban
— különös tekintettel az úgynevezett Stadionbeléptetőrendszer ügyére?
2. Mi lett a sorsa a beszerzett és fel nem szerelt eszközöknek, berendezéseknek?
3. Milyen pénzügyi teljesítésekre került sor a beruházás
kapcsán? Mi lett a — közvetve, vagy közvetlenül — kifizetett pénzösszegek későbbi sorsa?
4. Mekkora az esetleges kár, és ez milyen szervezeti
szinten valósult meg?
5. Milyen döntések, előterjesztések, hatásvizsgálatok,
intézkedések, illetve mulasztások előzték meg, illetve tették lehetővé a vizsgált események megtörténtét?
6. Milyen minisztériumi, illetve kormányzati mechanizmus során születtek meg a beruházásokat megalapozó,
illetve kísérő döntések?
7. Milyen döntések születtek, és mely személyek részéről?
8. Mely gazdasági és állami vezetők tiszt- és tisztségviselők, illetve kormányzati vagy kormánypárti politikusok
felelőssége vethető fel az esetleges visszásságok, szabálytalanságok, jogszabálysértések kapcsán?
9. Milyen vagyongyarapodás következett be a döntéshozatalban érintettek körében?
10. Milyen felelősség terheli a fentiek kapcsán az
Orbán-kormányt, elnökét és tagjait — különös tekintettel
dr. Deutsch Tamás akkori miniszterre és dr. Orbán Viktor
akkori miniszterelnök esetleges — akár jogi, politikai,
erkölcsi — felelősségére?
III. A vizsgálóbizottság maga határozza meg eljárási
rendjét és vizsgálati módszereit.
IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést
készít, melynek tartalmaznia kell:
a) a bizottság feladatát; b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és
vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait;
d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bi
zonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek)
észrevételeit a lefolytatott vizsgálat módszereire és megállapításaira vonatkozóan;
f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre. V. A vizsgálóbizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési
képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak szerint:
MSZP 3
Fidesz—MPSZ 3
SZDSZ 1
MDF 1
VI. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak
megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján a Házbizottság terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság
elnökére a kormánypárti, alelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő javaslatot.
VII. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az
e határozat I. valamint II. pont alpontjait érintő vizsgálatra, és az ennek alapján szükséges intézkedésekre, vonatkozó javaslattételre. A bizottság munkája során feladatával
összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet
be. A kért adatokat mindenki köteles a bizottság rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a bizottság előtt megjelenni. A bizottság jogosult a vizsgálat tárgyát képező
ügyekben esetleg folytatott rendőrségi vagy ügyészségi
nyomozások nyilvános adatait megismerni.
VIII. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket
vehet igénybe. Működésének feltételeit és költségeit az
Országgyűlés biztosítja saját költségvetéséből.
X. A bizottság megbízatása a megalakulásától számított hat hónapig tart.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1337/2016. (VII. 4.) Korm. határozata a „»Kreatív város – fenntartható vidék« – a Nyugat-Pannon régióban új regionális fejlesztési koncepció megvalósításáról” című nemzeti programmal összefüggő feladatokról és azok finanszírozásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  „»Kreatív város – fenntartható vidék« –
a  Nyugat-Pannon régióban új regionális fejlesztési koncepció megvalósításáról” című program (a  továbbiakban:
KRAFT Program) első fázisa keretében megkezdett, az 1.  mellékletben meghatározott beruházások lezárásához
szükséges, az 1.  mellékletben foglalt táblázat C oszlopában meghatározott mértékű forrásoknak a  központi
költségvetés terhére történő biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében folyamatosan
2. a KRAFT Program második fázisát képező, a 2. mellékletben meghatározott fejlesztéseknek a 2. mellékletben foglalt
táblázat E  oszlopában meghatározott összegű uniós társfinanszírozás és F oszlopában meghatározott központi
költségvetési támogatás G oszlopában meghatározott ütemezés szerinti rendelkezésre bocsátása mellett történő
megvalósítása érdekében
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy szükség szerint kezdeményezze a Vas megyei integrált területi
program módosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az integrált területi programok éves felülvizsgálata során
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat 9. sorában
meghatározott fejlesztéssel összefüggő szakmai egyeztetések lefolytatásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy kezdeményezze az  „erdők közjóléti funkciójának
fejlesztése” pályázatos jogcím esetében a  soron következő programmódosítás keretében kiválasztási
szempontként való előnyben részesítés beillesztését,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  mellékletben foglalt táblázat 11. sorában meghatározott
fejlesztésnek az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: IKOP) éves fejlesztési
keretében kiemelt projektként történő nevesítését készítse elő azok projektgazdájának bevonásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
e) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  mellékletben foglalt táblázat 17–19. sorában
meghatározott fejlesztésnek az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: EFOP)
éves fejlesztési keretében kiemelt projektként történő nevesítését készítse elő azok projektgazdájának
bevonásával,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. március 31.
f ) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben meghatározott
uniós társfinanszírozású fejlesztések előkészítésének és megvalósításának menedzsmentjéhez szükséges
humánkapacitás biztosítása érdekében az  ehhez szükséges források biztosításáról a  2.  mellékletben foglalt
táblázat 21. sorában meghatározott módon, a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Program
(a továbbiakban: KÖFOP) keretében,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat F oszlopában
meghatározott források biztosításáról
a) Kőszeg Város Önkormányzata javára a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban:
TOP) 1–5. prioritása megyei keretből nem finanszírozható projektköltségek kiegészítő finanszírozásához
a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben (a  továbbiakban: Kvtv.) meghatározott
Belügyminisztérium fejezetben, valamint
b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) részére
későbbi uniós társfinanszírozás terhére elszámolható költségek megelőlegezéseként a  2.  mellékletben
meghatározott táblázat 13–15. sorában meghatározott fejlesztés teljes körű tervezéséhez és projektelőkészítéséhez a Kvtv.-ben meghatározott Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben
azzal, hogy azok uniós forrásra történő utólagos elszámolásához szükséges valamennyi előírást teljesíteni szükséges,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében folyamatosan
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat 20. sorában
meghatározott projekt megvalósításához szükséges, a  2.  mellékletben foglalt táblázat F:20 mezőjében
meghatározott forrás biztosításáról azzal, hogy azok uniós forrásra történő utólagos elszámolásához szükséges
valamennyi előírást teljesíteni szükséges,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pontban, a  3.  pont a)  alpontjában és a  4.  pontban
meghatározott fejlesztések előkészítésének biztosítása érdekében hozza létre a Kvtv.-ben meghatározott Uniós
fejlesztések fejezet keretében a  „Komplex nemzeti térségfejlesztési programok európai uniós támogatásához
kapcsolódó projektek előkészítése” előirányzatot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 5. pont szerinti előirányzat részére a 2. mellékletben foglalt
táblázat F:22–F:26 mezőjében meghatározott forrásokat biztosítsa,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  melléklet 22–26. sorában rögzített, a  Széchenyi
Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: SZPI) által
ellátandó projekt-előkészítés megvalósítását biztosító jogszabályokat és közjogi szervezetszabályozó eszközöket
készítse elő, valamint kezdeményezze azok megalkotását, illetve módosítását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 8. felhívja a  2.  mellékletben meghatározott programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy ha 2017. június
30-ig a 2. pont szerinti fejlesztések támogatása tárgyában az arra jogosult objektív okból nem vállal kötelezettséget,
akkor gondoskodjanak a  2.  mellékletben meghatározott források e  határozat célrendszerétől független
felhasználásáról az adott program keretein belül, és kezdeményezzék az ehhez szükséges döntések meghozatalát,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy minden év november 30-ig számoljon be a  Kormány
részére a  KRAFT Program végrehajtásáról, és terjessze elő az  1–3.  mellékletben meghatározott fejlesztések
megvalósításának módjára, valamint részletes forrás- és ütemtervére vonatkozó javaslatait,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020-ig minden év november 30-áig
10. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával a  KRAFT Program
harmadik fázisának megvalósításához szükséges forrásokat az  uniós alapok felhasználásával végrehajtott
program előrehaladása és a  rendelkezésre álló uniós források függvényében – szükség esetén hazai források
igénybevételével – 2020-ig biztosítsa a 3. mellékletben foglaltak szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2011. (X. 21.) HM utasítása a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok szervezeti és létszám-racionalizálásának egyes feladatairól.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 11. § (1) bekezdés c), valamint (2) bekezdés a) pontja alapján – a költségvetési forrásokkal történő
takarékosabb gazdálkodás megvalósítása érdekében – a
katonai nemzetbiztonsági szolgálatok szervezeti és létszám-racionalizálásának egyes feladatairól az alábbi
utasítást adom ki. 1. Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya az MK Katonai Felderítő Hivatalra,
az MK Katonai Biztonsági Hivatalra (a továbbiakban
együtt: katonai nemzetbiztonsági szolgálatok), valamint a
Honvédelmi Minisztérium feladat-végrehajtásban érintett
szervezeti egységeire terjed ki.
2. Általános rendelkezések 2. § (1) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál a szervezeti és létszám-racionalizálás eredményeként a költségvetési források takarékosabb felhasználását biztosító szervezeti felépítést kell kialakítani.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani az alaptevékenységet támogató funkciók, az azokat ellátó szervezeti elemek
felülvizsgálatára, a bürokrácia csökkentésére, az alaprendeltetésnek megfelelő struktúra és a szervezetek részére
meghatározott feladatok ellátásához optimálisan szükséges létszám megállapítására.
(3) Törekedni kell a vezetési szintek, a vezető beosztások számának, a katonaállománnyal feltölthető beosztások
arányának csökkentésére és a feladatköri sajátosságok figyelembevételével – amennyiben az adott munkakör ellátásához kifejezetten katonai végzettség nem szükséges és
azt nemzetbiztonsági érdek sem indokolja – a közalkalmazotti munkakörök arányának növelésére.
3. Létszámkeretek 3. § A szervezeti és létszám-racionalizálás végrehajtásának
eredményeként a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok ál
lománytáblájában jóváhagyott, 2011. október 31-i helyzet
szerinti rendszeresített munkakörök száma 2011. november 15-i hatállyal
a) az MK Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban:
MK KFH) esetében 155 munkakörrel,
b) az MK Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban:
MK KBH) esetében 62 munkakörrel
csökken.
4. § (1) A szervezési időszak:
a) kezdete: 2011. október 15.,
b) befejezése: 2012. április 30.
(2) A szervezeti és létszám-racionalizálás következté
ben a szervezetekből kiváló személyi állomány felmentésének a) legkorábbi időpontja 2011. november 15-e,
b) legkésőbbi időpontja a szervezési időszak utolsó napja.
4. A működési alapokmányok előkészítése 5. § (1) A 3. § szerinti létszámkeretek alapján a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói elkészítik a szervezet állománytábláját, illetve állománytáblájának módosítását és azt a munkaköri jegyzékekről és az állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasításban meghatározott eljárási rend szerint a honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra felterjesztik az alábbi határidők figyelembevételével:
a) tervezet kidolgozása, egyeztetése: jelen utasítás hatálybalépését követő napig,
b) az állománytábla, illetve állománytábla-módosítás
jóváhagyása és kiadása: 2011. október 15-ig,
c) az állománytábla, illetve állománytábla-módosítás
hatálybalépésének időpontja 2011. november 15-e.
(2) Az állománytáblák, illetve az állománytábla-módosítások kidolgozása során a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú tagjainak beosztási kategóriába
történő részletes besorolásáról, illetve a beosztásokban
rendszeresített rendfokozatokról szóló 34/2007. (VIII. 17.)
HM rendeletben, továbbá a honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő
egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008. (XII. 31.)
HM rendeletben meghatározott beosztási megnevezéseket
és besorolásokat kell alkalmazni. Ettől eltérő beosztások
rendszeresítésére vonatkozó javaslat csak rendkívül indokolt esetben, a fenti HM rendeletek vonatkozó módosításának egyidejű kezdeményezésével terjeszthető fel.
(3) A szervezeti felépítésben, a rendszeresített létszámban, illetve a szervezet feladatrendszerében bekövetkezett
változások alapján a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok
főigazgatói kidolgozzák és a szükséges egyeztetéseket követően a honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra felterjesztik a szervezet szervezeti és működési szabályzatát,
illetve annak módosítását olyan számvetéssel, hogy az
2011. november 15-én hatályba léphessen.
(4) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói
2011. október 22-ig a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal részére előzetes adatszolgáltatást küldenek a tervezett létszámleépítésről, valamint annak 2011. és 2012. évi
kiadásairól, jogcímenkénti bontásban.
5. Vegyes rendelkezések 6. § (1) Az MK KFH főigazgatója a Honvéd Vezérkar főnökénél (a továbbiakban: HVKF) egyeztetést kezdeményez a
megalakításra kerülő HVK Felderítő Csoportfőnökség
szakállományának feltöltése érdekében.
(2) Az MK KFH főigazgatója a HVKF-nél egyeztetést
kezdeményez a szervezeti és létszám-racionalizálás során
az MK KFH-nál megszűnő egészségügyi képességek pótlásával, az alaprendeltetésből adódó feladatok ellátásához
szükséges – a csapatorvosi ellátás körén kívül eső – egészségügyi szolgáltatásoknak a HVKF szolgálati alárendeltségébe tartozó egészségügyi szervezet által – legkésőbb 2012.
január 1-jétől – történő biztosításával kapcsolatban.
(3) Az egyeztetés során kiemelt figyelmet kell fordítani:
a) az igényelt egészségügyi szolgáltatások körének, va
lamint azok igénylése eljárási, a szükséges anyagi erőforrások biztosítási rendjének meghatározására,
b) az egészségügyi szolgáltatások biztosítása érdekében
módosítani szükséges szabályzók körének felmérésére,
c) az egészségügyi szolgáltatást igénybe vevő állományra vonatkozó – a nemzetbiztonsági szolgálatokról
szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) és
a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) által előírt – adatkezelési szabályok
betartásához szükséges intézkedések meghatározására.
7. § (1) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói
– mint állományilletékes parancsnokok (vezetők) – gondoskodnak az Nbtv., illetve a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény, valamint a Hjt., továbbá
az ezen jogszabályok végrehajtására kiadott rendelkezések előírásainak maradéktalan érvényesüléséről. Kiemelt
figyelmet fordítanak – az Nbtv. 73. § alapján – a tájékoztatási, egyeztetési feladatok végrehajtására, a törvényességi
határidők betartására.
(2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói
ezen utasításban meghatározottakkal összhangban – jelen
utasítás jóváhagyását követő 8 napon belül – saját hatáskörükben részletesen szabályozzák a szervezeti és létszámracionalizálással összefüggő szakfeladatok végrehajtását.
6. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2012. szeptember 30-án hatályát veszti.
(2) Felhatalmazást kapnak a katonai nemzetbiztonsági
szolgálatok főigazgatói, hogy az Nbtv.-ben felsorolt nemzetbiztonsági szolgálatok vezetőivel, továbbá más közszolgálati jogviszony keretében foglalkoztatást végző
munkáltatókkal egyeztetést folytassanak a szervezeti és
létszám-racionalizálás keretében szervezetből kiválni
kényszerülő állomány további foglalkoztatásának elősegítése érdekében.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
30/2012. (III. 24.) VM rendelete a LEADER Helyi Akciócsoportok feladat ellátásához az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatás részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. beszámoló: a LEADER Helyi Akciócsoport (a továbbiakban: LEADER HACS) által a munkaterv alapján, az elszámolási
időszakban elvégzett feladatokat, kötelezettségeket bemutató és igazoló dokumentumok összessége, amelynek
elkészítésére, benyújtására, ellenőrzésére és értékelésére az elektronikus beszámolói felületen kerül sor;
2. elektronikus beszámolói felület: az Irányító Hatóság (a továbbiakban: IH) megbízásából létrehozott és üzemeltetett,
a LEADER HACS munkatervének és beszámolójának elkészítésére, feltöltésére, ellenőrzésére és értékelésére
alkalmas online felület, amely egyben elsődleges kommunikációs csatorna az IH és a LEADER HACS-ok között;
3. elszámolási időszak: a 11. § (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott időszak;
4. helyi termék: a LEADER HACS illetékességi területén honos, vagy ott megtermelt, előállított termék, vagy a LEADER
HACS által – az adott célterületében – helyi termékként meghatározott hagyományos termék;
5. költségfelmerülés időpontja: a költségfelmerülést igazoló számviteli bizonylaton feltüntetett teljesítés időpontja,
annak hiányában a kiállítás időpontja;
6. közeli hozzátartozó: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti meghatározás;
7. közforrás: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint hazai forrásból a LEADER HACS számára
nyújtott működési támogatás;
8. munkaszervezet: a LEADER HACS ügyviteli és adminisztratív szerve, amely a LEADER HACS és az IH között
megkötött együttműködési megállapodás és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatallal (a továbbiakban:
MVH) kötött feladat átruházásról szóló szerződés alapján látja el feladatait a III. és IV. tengely intézkedéseinek
végrehajtása érdekében, azzal, hogy a IV. tengelyt és a III. tengely nem horizontális intézkedéseit érintő
pályázatírási vagy egyéb vállalkozási tevékenységet nem folytat; és amelynek a vezetője nem lehet a LEADER
HACS címmel rendelkező egyesület elnöke;
9. munkaterv: az IH és az MVH által is elkészített, a 11. § (5) bekezdés b) pontja szerinti elszámolási időszakra
vonatkozóan a HACS-ok által ellátandó feladatok összességét tartalmazó tervdokumentum, amelyet az IH a
LEADER HACS-ok számára az elektronikus beszámolói felületen, az MVH pedig papír alapon tesz közzé;
10. reprezentációs ajándék: a LEADER HACS területéről származó helyi termék, a LEADER HACS területén lévő
vállalkozások termékei, illetve a Helyi Vidékfejlesztési Stratégia (a továbbiakban: HVS) megvalósítását elősegítő,
programot népszerűsítő, bemutató termékek, kiadványok;
11. támogatott intézkedések: a III. tengely nem horizontális intézkedései és az IV. tengely HVS-ben szereplő
intézkedései;
12. vezető tisztségviselő: a LEADER HACS önálló jogi személyiségű szervezet vezető testületének tagja, egyesület
esetében az egyesület elnökségének, felügyelő bizottságának tagja;
13. IV. tengely alapján jogosult települések: a 10 000 fő lakosságszámnál kevesebb vagy a 120 fő/km2-nél alacsonyabb
népsűrűséggel rendelkező települések, valamint a külterületükkel támogatásra jogosult települések, a Budapest
agglomerációjához tartozó települések kivételével.
2. Az ellátandó feladatok köre 2. § (1) Támogatás vehető igénybe
a) a HVS megalkotására, felülvizsgálatára, valamint a HVS előrehaladásának és végrehajtásának évközi és időszaki
értékelésére; b) a LEADER HACS illetékességi területén működő irodahelyiség fenntartására, a LEADER HACS HVS-ében foglaltak
megvalósítása érdekében;
c) a LEADER HACS által a HVS megvalósítását támogató, a 4. melléklet szerinti adattartalmú formanyomtatványon
az IH által előzetesen jóváhagyott olyan szakmai tanulmányok, helyzetfeltáró elemzések készítésére, amelyek
a LEADER HACS-ok teljes területét vagy fejlesztési szempontból több stratégiai jelentőségű területét érintik;
d) a HVS végrehajtásában közreműködők felkészítésére, képzésére, továbbképzésére – az IH részére benyújtott
beszámoló alapján ezen feladattervi azonosító alatt szerepeltetve – a támogatott intézkedések vonatkozásában,
valamint a HVS megvalósítása érdekében;
e) a HVS-hez és annak megvalósításához kötődő tájékoztatási és információs tevékenységekre, a potenciális
vidékfejlesztési szereplők, kedvezményezettek, érintett felek, szociális és gazdasági partnerek közötti
együttműködés ösztönzésére, együttműködési hálózatok fejlesztésére és működtetésére, projektek
generálására, továbbá a hátrányos helyzetű csoportok bevonására irányuló tájékoztatási tevékenységek
folytatására;
f) a támogatott intézkedésekhez kapcsolódó projektek előkészítését támogató nyilvános szakmai konzultációkra,
fórumokra;
g) a LEADER HACS-ok területéről az ügyfelek által benyújtandó támogatási kérelmek, pályázatok és kifizetési
kérelmek összeállításának segítésére, valamint ehhez kapcsolódó konzultációk szervezésére, lebonyolítására és
ügyfélszolgálati tevékenység folytatására;
h) a támogatott intézkedések vonatkozásában benyújtandó támogatási kérelmek elektronikus rögzítésére,
az ügyfelek számára infrastruktúra, technikai háttér biztosítására;
i) az IH által közvetlenül a LEADER HACS számára a HVS végrehajtása érdekében a munkatervben meghatározott
feladatok elvégzésére;
j) a támogatott intézkedések keretében benyújtott támogatási kérelmek, pályázatok és kifizetési kérelmek
feldolgozásában, értékelésében, ellenőrzésében való, az MVH-val kötött külön, feladat átruházásról szóló
szerződés alapján történő közreműködésre;
k) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA) társfinanszírozásával megvalósuló
vidékfejlesztési program és a HVS végrehajtása, a HVS népszerűsítése, a LEADER HACS népszerűsítése érdekében
a LEADER HACS által a munkatervben meghatározott kötelező feladatok elvégzésére;
l) az EMVA társfinanszírozásával megvalósuló vidékfejlesztési program és a HVS végrehajtása, a LEADER HACS
népszerűsítése érdekében a LEADER HACS által a munkaterv alapján önként vállalt egyéb feladatok elvégzésére;
m) a LEADER HACS-hoz a LEADER HACS illetékességi területéről – az adott jogcím eljárásrendje alapján
meghatározott feladatokra – a vidéki szereplők által benyújtott kérelmekhez, pályázatokhoz kapcsolódó előzetes
rangsor felállítására;
n) a LEADER HACS-hoz a LEADER HACS illetékességi területéről – az adott jogcím eljárásrendje alapján
meghatározott feladatokra – a vidéki szereplők által benyújtott projektjavaslatokról, kérelmekről, pályázatokról
való döntéshez kapcsolódóan.
(2) Az (1) bekezdés a), e), i), k), m) és n) pontjában meghatározott tevékenységeket a LEADER HACS köteles maga ellátni.
A feladatot kizárólag a munkaszervezettel munkaviszonyban álló munkavállaló vagy a munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy láthatja el. A feladat ellátása érdekében a LEADER HACS alvállalkozót nem vonhat be,
vállalkozói jellegű megbízást nem köthet.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladat akkor minősül teljesítettnek, ha a LEADER HACS önálló
feladatellátás útján alapkövetelményként az alábbiakat teljesíti
a) az illetékességi területén az (1) bekezdés b) pontja szerinti, külön bejárattal rendelkező, legalább 20 m2 összes
alapterületű önálló, telefonnal, faxszal, valamint szélessávú internet kapcsolattal ellátott központi irodát
üzemeltet, amely legalább heti 40 órában, a LEADER HACS honlapján meghirdetett nyitva tartási időben az
ügyfelek rendelkezésére áll;
b) az általa fenntartott központi iroda a IV. tengely vagy a III. tengely nem horizontális intézkedéseire vonatkozó
pályázat, támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem benyújtása érdekében, a jogcímrendelet megjelenésétől
a benyújtási időszak végéig hetente egy, a LEADER HACS honlapján előre meghirdetett napon két órával
meghosszabbított nyitva tartással az ügyfelek rendelkezésére áll;
c) amennyiben az illetékességi területén alirodát működtet, az rendelkezik telefonos elérhetőséggel és internet
kapcsolattal, valamint legalább heti 20 órában az ügyfelek rendelkezésére áll;
d) egy fő főállású, teljes munkaidőben foglalkoztatott, a HVS végrehajtási kérdései kapcsán felelős szakmai vezetőt
alkalmaz;
e) a végső kedvezményezettek tájékoztatása érdekében rendszeresen aktualizált honlapot működtet;
f) a HVS-ben meghatározott intézkedésekhez, prioritásokhoz, jogcímrendeletekhez, az EMVA társfinanszírozásával
megvalósuló vidékfejlesztési program végrehajtásához kapcsolódóan minden, a 11. § (5) bekezdés b) pontja
szerint meghatározott elszámolási időszakban – a munkaterv szabályozása alapján –, de legalább egy alkalommal
tájékoztató fórumot tart az illetékességi területén;
g) a 11. § (5) bekezdés b) pontja szerint meghatározott elszámolási időszakban – a munkaterv szabályozása alapján
–, de legalább egy alkalommal, a vidéki szereplők, pályázók, illetve a LEADER HACS-ok, szakmai szervezetek
közötti szakmai tapasztalatcserét elősegítő, szakmai együttműködést erősítő céllal regionális értekezletet,
találkozót szervez vagy azon részt vesz;
h) az IH által szervezett képzéseken, legalább egy alkalmazásában álló személy részvételét biztosítja.
(4) A (3) bekezdés a) pontjától a LEADER HACS csak az IH előzetes engedélyével térhet el.
(5) A LEADER HACS kizárólag egy fő munkaszervezet vezetőt alkalmazhat, aki nem lehet a LEADER HACS címmel
rendelkező egyesület elnöke.
(6) Az (1) bekezdés j) pontjában meghatározott feladatot a LEADER HACS önálló feladatellátás keretében akkor láthatja el,
ha
a) legalább két fő ügyintézőt alkalmaz, aki a b) pont szerinti, valamint ügykezelői feladatokat is elláthat és akik közül
legalább egy fő főállású, teljes munkaidőben foglalkoztatott;
b) egy fő, főállású, teljes munkaidőben foglalkoztatott szakmai vezetőt alkalmaz, aki lehet a munkaszervezet
vezetője vagy helyettese, és elláthat ügyintézői feladatot is;
c) az általa fenntartott iroda a (3) bekezdés a) pontjában megjelölteken túl megfelel a 8. mellékletben szereplő
delegálási követelmény jegyzéknek;
d) a 2009. október 1-je után felvett alkalmazottak a 8. mellékletben szereplő személyi feltételeknek megfelelnek.
(7) A IV. tengely vonatkozásában nem jogosult településen a (3) bekezdés a)–c) pontja szerinti iroda, aliroda üzemeltetése
az IH előzetes jóváhagyása alapján kezdhető meg.
(8) A LEADER HACS szervezetében, az általa fenntartott vagy működtetett iroda helyét illetően vagy személyi
körülményekben bekövetkezett változásról a LEADER HACS köteles a változás bekövetkezésétől számított 10 napon
belül az elektronikus beszámolói felületen megtalálható formanyomtatvány beküldésével az IH-t elektronikus úton
tájékoztatni. Amennyiben a HACS az IH felé nem tesz maradéktalanul eleget a tájékoztatási kötelezettségének, akkor
tevékenysége szankcionálásra kerül az aktuális elszámolási időszak terhére, a munkaterv szerinti egyéb feladatokra
elszámolható kiadások 1%-os csökkentésével.
3. Feladatellátás bevont szervezettel 3. § (1) A 2. § (1) bekezdés j) pontja szerinti feladatot a LEADER HACS önállóan vagy bevont szervezet útján látja el.
(2) Egy bevont szervezet több LEADER HACS bevont szervezeteként is működhet.
(3) A bevont szervezet köteles a LEADER HACS illetékességi területét érintő megyék valamelyikében akkreditált irodát
működtetni, fenntartani.
(4) A bevont szervezet feladatellátásának alapja a LEADER HACS-csal, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
17. § (2)–(4) bekezdéseire tekintettel kötött szerződés.
(5) Az MVH felé kizárólag a LEADER HACS számolhat el a bevont szervezet és a LEADER HACS közötti vállalkozási szerződés
szerinti feladatellátás során felmerülő költségekkel, pénzügyileg rendezett számviteli bizonylatok alapján.
(6) A bevont szervezet által történő, a 2. § (1) bekezdés j) pontja szerinti feladat ellátása vonatkozásában az MVH által
kiállított teljesítésigazolás alapján a HACS-csal kötött vállalkozási szerződésben megállapított összeg számolható el.
(7) A (6) bekezdés szerinti összeg megállapításának alapját az képezi, hogy átruházott feladatot ellátó személyenként
legfeljebb nettó 2000 forint/munkaóra kiadás számolható el. Az elszámolás alapja a LEADER HACS-onként átruházott
feladatot ellátó személyekre vonatkozó munkaidő-nyilvántartás, amelyben elkülönítetten jelenítik meg az átruházott
feladatokra, valamint a LEADER HACS által ellátandó egyéb feladatokra fordított munkaidőt.
(8) A LEADER HACS a bevont szervezet tevékenységéért ugyanúgy felel, mintha azt ő végezné, a 2. § (1) bekezdés j) pontja
szerinti feladat ellátása során bekövetkező szabálytalanságok esetén a bevont szervezet hibájára, tévedésére, vagy
mulasztására nem hivatkozhat. Az IH, valamint az MVH ellenőrzése során megtekintheti azon dokumentumokat,
amelyek a HACS és a bevont szervezet közötti jogviszonnyal érintettek, továbbá külön engedély nélkül beléphetnek
a bevont szervezet helyiségeibe, és soron kívüli tájékoztatást kérhetnek a bevont szervezettől.
(9) A bevont szervezetnek a 2. § (1) bekezdés j) pontja szerinti feladatok elvégzéséhez meg kell felelni a 8. mellékletben
szereplő delegálási követelmény-jegyzékben foglaltaknak.
(10) A 9. §-ban meghatározott teljesítésigazolás alapját képező, az MVH által meghatározott feladatoknak megfelelő
részletes teljesítési jelentést a bevont szervezet minden teljesítésigazolással érintett elszámolási időszak utolsó napját
követő 8 napon belül megküldi a LEADER HACS részére.
(11) A 9. §-ban meghatározott teljesítésigazolás alapja kizárólag a LEADER HACS elnöke által ellenjegyzett, a bevont
szervezet feladat ellátását tételesen mutató teljesítési jelentés lehet.
(12) Bevont szervezet kizárólag olyan jogi személyiségű szervezet lehet, amelynek a (4) bekezdés szerinti szerződés
aláírásának és hatályba lépésének időpontjában nincs köztartozása, sem az MVH-val szembeni tartozása, továbbá
a szerződés hatályba lépéséig – amennyiben az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében a LEADER helyi
akciócsoportok részére nyújtandó működési előlegről szóló 220/2009. (X. 8.) Korm. rendelet alapján előleget vett
igénybe – az előleggel maradéktalanul elszámolt.
(13) Nem vehet részt a bevont szervezet és a LEADER HACS által kötött szerződésben meghatározott feladatok ellátásában
az a személy, aki a IV. tengelyt és a III. tengely nem horizontális intézkedéseit érintő pályázatírási tevékenységet folytat.
4. A támogatás mértéke 4. § (1) A támogatás igénybevételére a LEADER HACS címmel rendelkező szervezet jogosult kivéve az 5. § (12) bekezdésében
meghatározott esetet. Az igényelhető támogatás összegéről a vonatkozó IH közlemény rendelkezik.
(2) A LEADER HACS, annak munkaszervezete a III. tengely nem horizontális intézkedései és a IV. tengely vonatkozásában
vállalkozási vagy egyéb gazdálkodási tevékenységet nem folytathat.
(3) 2011-től a LEADER HACS által, az IH-val kötött együttműködési megállapodás, valamint az MVH-val kötött feladat
átruházásról szóló szerződés alapján történő működési költség finanszírozás keretében a LEADER HACS által igénybe
vehető összes működési támogatás nem haladhatja meg a vonatkozó IH közleményben meghatározottak szerint
rendelkezésre álló összeget. A LEADER HACS által a tárgyévben felhasználásra nem kerülő összeg a következő
működési évre átvihető. Az éves keretet meghaladó, a következő évekre jutó működési forrás terhére történő forrás
felhasználáshoz az IH előzetes engedélye szükséges.
(4) Az IH a vonatkozó IH közlemény alapján évente ellenőrzi a LEADER HACS-ok által felhasznált működési forrást, amely
során megvizsgálja a működési költség és a LEADER HACS rendelkezésére álló fejlesztési forrás felhasználási arányát és
mértékét. Amennyiben ezen ellenőrzés során kiderül, hogy a működési forrás és a fejlesztési forrás felhasználási aránya
nincs összhangban, akkor az IH az eltérésnek megfelelően jogosult módosítani a rendelkezésre álló működési forrás
felhasználásának ütemét.
(5) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 19. § (11) bekezdésében foglaltaktól
eltérően, a támogatási és kifizetési kérelem tekintetében a támogatás alapja
a) a nettó elszámolható kiadás, és
b) a vissza nem téríthető általános forgalmi adó összege, ha az valóban és végérvényesen a közös hozzáadott érték
adó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 13. cikk (1) bekezdésének első
albekezdésében említett nem adóköteles személyeken kívüli kedvezményezetteket terheli.
(6) A közforrások aránya az elszámolható kiadások 100%-a.
(7) A LEADER HACS és a bevont szervezet, az IH-val kötött együttműködési megállapodásban, valamint az MVH-val kötött
feladat átruházásról szóló szerződésben foglalt feladatai ellátására az e rendeletben foglalt támogatáson felül további
támogatás igénybevételére, illetve díjszedésre nem jogosult.
5. Elszámolható kiadások 5. § (1) A 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatok ellátása érdekében, az adott elszámolási időszakra vonatkozó
feladatok ellátásával összefüggően:
a) az 1. és 2. melléklet szerinti, működéshez kötődő dologi jellegű kiadás legfeljebb 80%-ban,
b) a 3. melléklet szerinti, működéshez kötődő személyi jellegű kiadás legalább 20%-ban
számolható el.
(2) A termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti 692010, 691019, 692021, 692022, 692023, 692024, 692029, 692031, 732011, 732012, 732013, 732014, 732019,
732020, 702230, 773311, 773312 TESZOR számú tevékenységek vonatkozásában a 11. § (5) bekezdés b) pontja szerinti
elszámolási időszakban igényelhető támogatás együttes összege nem haladhatja meg a bruttó 1 000 000 Ft-ot.
(3) A bruttó 250 000 Ft-ot meghaladó számlatétel vagy azonos rendeltetésű termékbeszerzések és szolgáltatások
számlatételeinek együttes összege esetén, ha az ellenérték
a) nem éri el a közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott értékhatárt, a számlatételre vonatkozóan két
árajánlatot és a választás indoklását mellékelni kell a kifizetési kérelemhez;
b) eléri a közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott értékhatárt, a Vhr. 33. §-át kell megfelelően alkalmazni.
(4) A 11. § (5) bekezdés b) pontja szerinti elszámolási időszakban a bruttó 500 000 Ft teljes bekerülési értékű vagy ezen
bekerülési érték feletti nagy értékű tárgyi eszköz beszerzése, szolgáltatás igénybevétele vagy önként vállalt
többletfeladat elvégzése IH előzetes jóváhagyás birtokában kezdhető meg.
(5) A nagy értékű tárgyi eszköz beszerzéséhez az 5. mellékletben, az önként vállalt többletfeladat ellátásához, nagy értékű
szolgáltatás igénybevételéhez a 6. mellékletben szereplő formanyomtatványon kérhető IH jóváhagyás.
(6) Az (5) bekezdés szerinti IH előzetes jóváhagyás kéréséhez csatolni kell és elektronikus, valamint postai úton is meg kell
küldeni az IH részére a vonatkozó 2 árajánlat másolatát és a HACS vezető testületének az eszközbeszerzésről vagy
az önként vállalt feladatellátásról szóló döntését tartalmazó jegyzőkönyvet, továbbá a választás indoklását is.
(7) A (3) bekezdés szerinti tárgyi eszköz értékébe be kell számítani a rendeltetésszerű használatához nélkülözhetetlen,
kiegészítő, önállóan nem használható kellék értékét akkor is, ha az más számlán vagy számlatétel-soron szerepel.
Az IH hozzájárulása után az eszköz beszerzése során az eszköz típusától és műszaki paramétereitől alacsonyabb szintű
műszaki tartalom irányába eltérni nem lehet. A beszerzési összeg a kérelemben feltüntetett összeget legfeljebb
10%-ban haladhatja meg.
(8) A LEADER HACS a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatainak vonatkozásában 2013. december 31-ig
egy adott témában egy, de évente legfeljebb két tanulmány vagy helyzetfeltáró elemzés vonatkozásában jogosult
támogatásra. Egy adott évben egy tanulmány vagy helyzetfeltáró elemzés készítésére elismerhető összes költség nem
haladhatja meg a bruttó 500 000 Ft-ot. A tanulmány vagy helyzetfeltáró elemzés elkészítésére vonatkozó döntést a
HACS közgyűlése vagy taggyűlése hozza meg, valamint az elkészült tanulmány, helyzetfeltáró elemzés hasznosítható
értékeiről döntést kell a LEADER HACS közgyűlésének vagy taggyűlésének hoznia, és a tanulmányt, helyzetfeltáró
elemzést a LEADER HACS a weboldalán mindenki számára elérhető formában köteles közzétenni.
(9) Ha a 2. § (1) bekezdés l) pontjában meghatározott feladatellátás érdekében felmerülő feladatonként számított költség
a 11. § (5) bekezdés b) pontja szerinti elszámolási időszakban meghaladja a bruttó 500 000 Ft-ot, akkor a feladatellátás
az IH előzetes jóváhagyásával végezhető. Az IH jóváhagyását a 6. melléklet szerinti adattartalmú, formanyomtatványon
lehet kérelmezni. Az IH előzetes hozzájárulása nélkül a feladatellátás nem kezdhető meg.
(10) Az IH előzetes hozzájárulásával megvalósuló feladat esetében az elszámolható kiadás mértéke vonatkozásában az IH
előzetes hozzájárulásának időpontja szerint hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(11) A 4., 5., 6. és 7. melléklet szerinti adattartalmú formanyomtatványokon kérvényezett jóváhagyásról a kérelemnek az
IH-hoz postai úton való beérkezését követően 15 napon belül dönt az IH.
(12) Amennyiben a LEADER HACS címe visszavonásra kerül, akkor a LEADER HACS a címvisszavonást követő hónapban
jogosult kifizetési kérelmet benyújtani, amelyben elszámolhatja a címvisszavonást megelőzően felmerült kiadásait.
6. § (1) A LEADER HACS a HVS-ben foglalt célok megvalósulása érdekében a Vhr. 3. mellékletében felsorolt tevékenységek
vonatkozásában az EMVA társfinanszírozásával megvalósuló vidékfejlesztési program horizontális intézkedéseit,
az Új Széchenyi Terv intézkedéseit, vagy egyéb pályázati alapokhoz kapcsolódó projekteket tekintve potenciális
kedvezményezettek részére szolgáltatási vagy egyéb tevékenységeiből eredő bevételeiről, valamint az EMVA
társfinanszírozásával megvalósuló vidékfejlesztési programon kívüli, egyéb pályázati forrásokból származó egyéb
bevételeiről, továbbá a tevékenységekkel összefüggésben felmerülő kiadásairól köteles elkülönített nyilvántartást
vezetni.
(2) A kifizetési kérelemmel nem számolható el a nem a feladat végrehajtása érdekében felmerült kiadás.
(3) Nem számolhatók el a végkielégítéssel, a Munka Törvénykönyvéről szóló törvényben meghatározott minimális
felmondási időt meghaladó felmondási időre járó személyi juttatással, valamint a szabadságmegváltással
kapcsolatban felmerülő személyi jellegű kiadások, és munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony
bármilyen okból történő megszűnése esetén keletkező fizetési kötelezettségek.
(4) A LEADER HACS a honlapján köteles a 11. § (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott időszakok vonatkozásában
közzétenni a rendszeresen aktualizált, munkatervben megjelölt feladatai ellátása érdekében felmerült, elszámolt
kiadások tekintetében kifizetett támogatásra vonatkozó adatokat kiadástípusonként.
(5) A támogatás keretében beszerzésre kerülő eszközök vonatkozásában a Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően,
az üzemeltetési kötelezettség a kifizetési kérelemről szóló támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított öt
évig tart.
(6) A Vhr. 23. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően a támogatás keretében beszerzésre kerülő eszköz az üzemeltetési
kötelezettség időtartama alatt nem idegeníthető el és nem adható bérbe. A jótállás alapján történő csere, lopás,
működésképtelenné, használhatatlanná válás esetén az IH előzetes jóváhagyásával, a kifizetési kérelemben történt
igazolás mellett a támogatás terhére elszámolható.
7. § (1) A LEADER HACS által létrehozott jogi személyiségű szervezet munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló munkatársának havi bruttó munkabére legfeljebb 360 000 Ft lehet.
(2) A LEADER HACS vezető tisztségviselői részére tiszteletdíj állapítható meg. A tiszteletdíj bruttó összegéből
elszámolható kiadás legfeljebb havonta bruttó 50 000 Ft és járulékai.
(3) A Helyi Bíráló Bizottság (a továbbiakban: HBB) tagjai számára a IV. tengely pályázatainak benyújtási időszakát
megelőző két hónap vonatkozásában havonta legfeljebb bruttó 30 000 Ft és járulékai számolható el tiszteletdíjként.
Amennyiben a LEADER HACS bármely vezető tisztségviselője 2011-től HBB feladatot is ellát, tiszteletdíjban csak egy
jogcímen részesülhet.
(4) A LEADER HACS elnöke, ügyvezetője vagy igazgatója és munkaszervezetének dolgozója részére a 3. melléklet
c) pontja szerint költségtérítés számolható el.
(5) A saját gépjármű belföldi hivatali célú használata esetén kiküldetési rendelvény alapján
a) a LEADER HACS elnöke, ügyvezetője vagy igazgatója gépjármű használatának kiadásaira 2012. április1-jétől
legfeljebb bruttó 30 000 Ft/hó összeg;
b) a LEADER HACS munkaszervezetének munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalói gépjármű használatának
kiadásaira 2012. április 1-jétől – összesen legfeljebb bruttó 90 000 Ft/hó összeg
számolható el.
(6) Külföldi hivatali célú kiküldetés költségei a 6. melléklet szerint benyújtott, árajánlatokkal alátámasztott előkalkuláció
alapján az IH előzetes hozzájárulásával számolhatók el.
(7) A folyamatos munkavégzéshez szükséges informatikai és kommunikációs eszközöket – számítógép, laptop,
mobiltelefon – kizárólag a LEADER HACS-csal munkaszerződésben álló főállású munkavállalók kaphatnak használatra.
A 2012. április 1-je előtt a LEADER HACS vezető tisztségviselői részére használatra adott eszközök továbbra is
használhatók és költségeik elszámolhatók.
(8) A helyi és távolsági távbeszélő-szolgáltatás, a mobiltelefon-szolgáltatás, továbbá az Internet-protokollt alkalmazó
beszédcélú adatátvitel szolgáltatás költségének elszámolható mértékére a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény 70. § (1) bekezdés b) pontja alapján az egyes meghatározott juttatások szabályai vonatkoznak.
(9) A bérelt HACS irodát, illetve alirodát albérletbe adni nem lehet. Új iroda, aliroda bérlése csak az IH-nak történő előzetes
bejelentést és IH jóváhagyást követően történhet. A jóváhagyást a 7. melléklet szerinti adattartalmú
formanyomtatvány IH-hoz történő elektronikus és postai úton történő megküldésével kezdeményezheti a LEADER
HACS.
(10) A LEADER HACS elnökének, vezető tisztségviselőjének, munkaszervezet vezetőjének, munkavállalójának
tulajdonában és ezek közeli hozzátartozói tulajdonában álló vállalkozás nem vehet részt a LEADER HACS feladatainak
ellátásában, térítés ellenében szolgáltatást nem nyújthat a LEADER HACS és munkaszervezete számára a kötelezően
ellátandó vagy önként vállalt feladatok vonatkozásában.
(11) A LEADER HACS elnöke, vezető tisztségviselője, munkaszervezet vezetője, munkaszervezet munkavállalója és ezek
közeli hozzátartozói tulajdonában álló ingatlan, valamint a LEADER HACS munkaszervezet vezetője, munkaszervezet
munkavállalója és ezek közeli hozzátartozói tulajdonában álló szervezet tulajdonában álló ingatlan vonatkozásában
bérleti díj nem számolható el.
8. § (1) A LEADER HACS évenkénti könyvvizsgálatra kötelezett, és a közgyűlés által elfogadott éves beszámolót,
könyvvizsgálói jelentést, a könyvvizsgálói jelentés elkészítését követő első kifizetési kérelemmel, de legkésőbb évente
június 30-ig meg kell küldenie az MVH részére. Amennyiben ennek nem tesz eleget, és az MVH által kiküldött
felszólításban megjelölt határidőn belül sem pótolja, vagy a könyvvizsgálói jelentés és az éves beszámoló adattartalma
nem feleltethető meg egymásnak, és az MVH-val történő adategyeztetés sem vezet eredményre, akkor az MVH
tájékoztatja az IH-t és az IH visszavonhatja a LEADER HACS címet.
(2) Szeszes italt és egyéb élelmiszert elszámolni nem lehet a szokásosan alkalmazott reprezentációs ellátás – így
különösen rendezvényhez, fórumhoz kapcsolódó étel, ital ellátás – és a reprezentációs ajándékként nyújtott termék
kivételével. A reprezentációs ajándékhoz kapcsolódó költség együttesen nem haladhatja meg a 11. § (5) bekezdés
b) pontja szerinti elszámolási időszakonként a bruttó 50 000 Ft-ot, 2012. április 1-jétől naptári évenként a bruttó
200 000 Ft-ot. A reprezentációs ellátás és a reprezentációs ajándék elszámolásakor figyelembe kell venni a
(7) bekezdésben meghatározott elszámolható költséghatárokat.
(3) A LEADER HACS által fenntartott iroda és aliroda vonatkozásában javítási és karbantartási költség elszámolható
– amennyiben ezen költségek a bérleti szerződés alapján, igazolhatóan nem a bérbeadót terhelik –, amelynek összege
a LEADER HACS vonatkozásában együttesen nem haladhatja meg az iroda és alirodák vonatkozásában összesen
2012. április 1-jétől naptári évenként a bruttó 200 000 Ft-ot.
(4) A LEADER HACS által fenntartott iroda bérleti díjából legfeljebb bruttó 2 500 Ft/m2/hó összeg számolható el, amely
összeg az iroda rezsi költségét nem tartalmazza. Egy LEADER HACS vonatkozásában iroda bérleti díj címén egy naptári
hónapban legfeljebb bruttó 250 000 Ft számolható el, amelybe beletartoznak az alirodák bérleti díjai is.
(5) A LEADER HACS által az irodabútor beszerzése nem haladhatja meg naptári évenként a bruttó 100 000 Ft-ot.
(6) A LEADER HACS által gépjármű bérlésére legfeljebb egy gépjármű vonatkozásában legfeljebb bruttó 100 000 Ft/hó
összeg számolható el.
(7) A rendezvényeken való részvételi, szervezési, lebonyolítási költség
a) helyi, települési rendezvény, fórum esetén a bruttó 100 000 Ft/fórum, rendezvény;
b) a LEADER HACS területén egynél több települést érintő rendezvények, fórumok vonatkozásában a bruttó
250 000 Ft/rendezvény, fórum;
c) regionális szintű rendezvény, fórum esetén a bruttó 400 000 Ft/rendezvény, fórum;
d) országos rendezvény, fórum esetén a bruttó 1 000 000 Ft/rendezvény, fórum;
e) nemzetközi rendezvény, fórum esetén a bruttó 2 000 000 Ft/rendezvény, fórum
összeget nem haladhatja meg.
(8) A (7) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott rendezvény vagy fórum több LEADER HACS együttműködésével is
megvalósítható, amely esetben a költségek az együttműködés arányában megosztva számolhatók el.
(9) A (7) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott rendezvénnyel vagy fórummal kapcsolatban nem számolható el
költség, amennyiben azt a HACS a nemzetközi vagy térségek közötti együttműködésre igénybe vehető támogatásból
valósítja meg.
6. Teljesítésigazolás 9. § (1) A kifizetés elszámolásának alapja az IH által az elektronikus beszámolói felületen meghatározott és a HACS által
elvégzett feladatok alapján kiállított teljesítésigazolás, amelyet az IH a 11. § (5) bekezdés b) pontja szerinti időszakokra
vonatkozó kifizetési kérelem benyújtási időszak 25. napjáig állít ki és postáz a LEADER HACS részére. Az IH által kiállított
teljesítésigazolás a teljes feladatellátás 60%-át képezi.
(2) A 2. § (1) bekezdés j) pontja szerinti feladatellátáshoz kapcsolódó kifizetés elszámolásának alapját az MVH által 11. §
(5) bekezdés a) és b) pontja szerinti időszakokra meghatározott feladatokra vonatkozóan kiállított, a teljes
feladatellátás 40%-ára vonatkozó teljesítésigazolás képezi.
(3) A 11. § (5) bekezdés a) pont szerinti időszakra vonatkozóan az MVH által kiállított teljesítésigazolás alapja a LEADER
HACS illetékességi területén működő iroda fenntartása és a folyamatos feladatellátás biztosítása. Amennyiben ezen
feltételek nem teljesülnek, az adott időszakra támogatás nem kerül folyósításra. Az MVH által kiállított teljesítési
igazolás képezi a kifizetés elszámolásának alapját. A teljesítési igazolás alapján a LEADER HACS a 11. § (5) bekezdés
a) pontja szerinti kiadások 100%-ának elszámolására jogosult.
(4) Amennyiben a 2. § (1) bekezdés szerinti feladatokat a LEADER HACS nem teljes körűen látta el az adott időszakban,
az MVH és az IH jogosult a teljesítési arányt csökkenteni a LEADER HACS számára a 11. § (5) bekezdés b) pontjában
meghatározott időszakot megelőző három hónapban felmerült összes dologi és személyi kiadásra megállapított
támogatási összeg tekintetében.
(5) Ha az átruházott feladatokról szóló szerződés a lejáratát megelőzően szűnik meg vagy az adott elszámolási időszakban
a 2. § (1) bekezdés j) pontja szerinti feladatellátásra annak ellenére nem került sor, hogy az ellátandó feladatok
meghatározásra kerültek, a LEADER HACS a támogatási összeg legfeljebb 60%-ának lehívására jogosult a
(8) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
(6) Amennyiben a LEADER HACS nem lát el – sem önállóan, sem bevont szervezet útján – átruházott feladatokat, abban
az esetben a feladatellátást igazoló teljesítésigazolást az IH állítja ki.
(7) Az MVH a (2) bekezdésben meghatározott teljesítésigazolásokról szóló összesítő táblázatot minden hónap 20. napjáig
megküldi az IH részére.
(8) Ha a teljesítésigazolás a beszámolóban szereplő feladatok 100%-nál kisebb mértékű teljesítéséről szól, a támogatás
legmagasabb összege a kifizetési kérelem alapján a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési
eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. január 27-i, 65/2011/EU bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 65/2011/EU bizottsági rendelet) 30. cikk (1) bekezdése szerinti szankcióval csökkentett
támogatási összegének és a teljesítés mértékének a szorzata.
(9) A teljesítésigazolás tartalmazza a támogatásra jogosult szervezet megnevezését, a munkatervben szereplő teljesített
feladatok azonosítóját és százalékos teljesítési arányát, szankcionálás esetén a vonatkozó indoklást.
7. A támogatás igénybevételének feltétele 10. § Támogatás igénybevételére az IH által kiadott elismerő határozattal rendelkező LEADER HACS jogosult.
8. A támogatási és a kifizetési kérelem benyújtása
11. § (1) Az új HACS az IH által kiadott elismerő határozat kézhezvételét követően a támogatási kérelmet az (5) bekezdésben
meghatározott időszakokban nyújthatja be az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon. A formanyomtatvány kötelezően tartalmazza
a) az ügyfél-azonosítási adatokat,
b) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
c) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
d) a tervezett szolgáltatásokra vonatkozó adatokat,
e) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről, valamint
f) az ügyfél aláírását.
(2) A támogatási kérelem egyben első kifizetési kérelemnek is minősül.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) az IH által kiállított elismerő határozatot, valamint
b) a támogatásra jogosult szervezet bejegyzéséről szóló jogerős bírósági nyilvántartásba vételt tartalmazó határozat
hitelesített másolatát.
(4) A támogatási kérelemhez a Vhr. 27. § e), f), h) és i) pontjában foglaltaktól eltérően pénzügyi és üzleti tervet nem kell
csatolni.
(5) A LEADER HACS a kifizetési kérelmet az MVH-hoz nyújtja be, a Vhr. 17. § (2) bekezdésében foglalt benyújtástól eltérően
az alábbi időszakokban:
a) – a b) pontban meghatározott időszakok kivételével – havonta a benyújtás hónapját közvetlenül megelőző egy
hónapban a munkaviszony alapján foglalkoztatottak kapcsán felmerült bér és járulékok, valamint iroda bérleti
díjának és rezsi – így különösen a fűtés, világítás, víz, csatorna, internet, távfelügyelet – költségének, továbbá
a bevont szervezet díjának elszámolására;
b) háromhavonta a benyújtás hónapját közvetlenül megelőző három hónapban felmerült, – az a) pont alapján
elszámolt kiadások kivételével – dologi és személyi jellegű kiadásokra
január 1. és 31., április 1. és 30., július 1. és 31., valamint október 1. és 31. között.
(6) Az (5) bekezdés a) pontja szerinti kifizetési kérelem benyújtására kizárólag az a LEADER HACS jogosult, amely az
MVH-val kötött feladat átruházásról szóló szerződésben meghatározott feladatait ellátja.
(7) Amennyiben a LEADER HACS képviseletében bekövetkező változás bírósági bejegyzését megelőzően a képviseletre
jogosult személy hiánya miatt
a) nem került sor kifizetési kérelem benyújtására, vagy
b) a kifizetési kérelem elutasításra került,
a képviseletre jogosult személy bírósági bejegyzését követő kifizetési időszakban benyújtott kifizetési kérelemben
elszámolható a benyújtani elmulasztott vagy elutasított kifizetési kérelmekben elszámolni kívánt kiadás.
(8) A kifizetési kérelemhez csatolni kell:
a) a 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatok ellátásáról szóló teljesítési igazolást a 9. § (1)–(3) bekezdésének
figyelembe vételével;
b) a 7. § (6) bekezdése esetén a két árajánlatot és a választás indoklását;
c) a 2. § (1) bekezdés c) pontja, a 2. § (4) bekezdése, az 5. § (4) és (9) bekezdése, valamint a 7. § (6) bekezdése
értelmében az IH előzetes írásbeli hozzájáruló nyilatkozatát;
d) a külön MVH közleményben megjelölt dokumentumokat; valamint
e) a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott tanulmány, helyzetfeltáró elemzés elszámolásakor az
5. § (8) bekezdés szerinti döntéseket, a 10. melléklet szerinti nyilatkozatot és a 6. melléklet szerinti vonatkozó IH
jóváhagyást.
(9) A (5) bekezdés alól kivételt képez a 80.20.10 TESZOR alatt elszámolható Távfelügyelet, felügyeleti rendszerek költsége
megnevezésű elszámolható kiadás, amelyre vonatkozóan a 2010. július 1. után felmerült, pénzügyileg teljesített,
az MVH által még ki nem fizetett kiadásokat igazoló bizonylatok elszámolhatóak a 2012. április 1. és 30. között
benyújtott kifizetési kérelemben.
(10) A Vhr. 19. § (6) bekezdésétől eltérően a kiadást igazoló bizonylaton az ügyfél nem köteles feltüntetni a tétel
Szolgáltatások Jegyzéke (a továbbiakban: SZJ) vagy a vámtarifa számát (a továbbiakban: VTSZ) vagy a Kombinált
Nomenklatúrakódját (a továbbiakban: KN-kód), ha az általános forgalmi adóról szóló törvény nem írja elő. Az általános
forgalmi adó alapját, mértékét, az 1–3. mellékletben meghatározott, elszámolható tételek lista szerinti beazonosítását
lehetővé tevő, pontos megnevezését a bizonylatnak tartalmaznia kell.
(11) Az MVH a kifizetési kérelem értékelése során a költségek jogosultságának vizsgálata érdekében a 65/2011/EU
bizottsági rendelet 24. cikke alapján adminisztratív ellenőrzést végez. A tanulmányok, helyzetfeltáró elemzések esetén
az MVH a 11. melléklet szerinti formai és tartalmi ellenőrzést végez.
9. Jogkövetkezmények 12. § (1) Ha az IH visszavonja a LEADER HACS címet, a LEADER HACS támogatási jogosultsága megszűnik. Amennyiben
a LEADER HACS cím visszavonására az 54/2011. (VI. 10.) VM rendelet 7. § (1) bekezdésben meghatározott ok miatt kerül
sor, a LEADER HACS a korábban megítélt támogatási összegből beszerzett tárgyi eszköz bruttó beszerzési értékének
a kifizetési határozat közlésétől számított,
a) 1 éven belül a 100%-át,
b) 2. évben a 80%-át,
c) 3. évben a 60%-át,
d) 4. évben a 40%-át,
e) 5. évben a 20%-át,
köteles visszafizetni.
(2) Amennyiben a címvisszavonással érintett LEADER HACS az üzemeltetési kötelezettséggel érintett eszközeit
ingyenesen használatba adja a korábbi illetékességi területén létrejövő új LEADER HACS-nak, akkor az
(1) bekezdésben szereplő szankció alól mentesül.
10. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet 2012. április 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően a Helyi Vidékfejlesztési Közösségek és a LEADER helyi akciócsoportok részére
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK
tanácsi rendelet keretében nyújtott támogatás részletes feltételeiről szóló 141/2008. (X. 30.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 141/2008. (X. 30.) FVM rendelet] alapján benyújtott kifizetési kérelmek alapján folyamatban lévő
eljárásokra a 141/2008. (X. 30.) FVM rendeletet kell alkalmazni.
14. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 63. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
15. § (1) A LEADER Helyi Akciócsoportok működéséről szóló 54/2011. (VI. 10.) VM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1. §-a
10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. LEADER HACS: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megfelelő és az IH által elismert, jogi személyiséggel
rendelkező helyi közösség, amely az elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta a LEADER HACS minősítéshez
kapcsolódó feltételek teljesítését;”
(2) A Rendelet 1. §-a a következő 17. ponttal egészül ki:
„17. bevont szervezet: a LEADER HACS által megbízott jogi személyiségű szervezet, amely közreműködik a támogatott
intézkedések keretében benyújtott támogatási kérelmek, pályázatok és kifizetési kérelmek feldolgozásában,
értékelésében, ellenőrzésében.”
16. § (1) A Rendelet 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E rendelet hatálybalépésekor nonprofit formában működő LEADER HACS címmel rendelkező gazdasági társaság
illetékességi területén az (1) bekezdés szerinti időpontig új HACS-ot szervezhet, amely egyesületi formában az
e rendeletben meghatározott feltételek betartása esetén jogosulttá válik a LEADER HACS címre.”
(2) A Rendelet 2. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A nonprofit formában működő LEADER HACS címmel rendelkező gazdasági társaság illetékességi területén
szerveződő új HACS megalakulása során a 10. § (3)–(5), és (8) bekezdését, valamint a szervezési időszakra vonatkozó
rendelkezés kivételével a 13. § (1)–(2), (4)–(5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.”
17. § A Rendelet a következő 2/A. címmel egészül ki:
„2/A. Szervezet bevonása
4/A. § (1) A delegálási szerződésben meghatározott feladatokat a LEADER HACS saját munkaszervezete vagy bevont
szervezet útján látja el.
(2) A LEADER HACS bevont szervezettel történő feladat ellátásáról szóló döntéshez a teljes tagság többségének
– 50% + 1 fő – támogató szavazata szükséges.
(3) Új HACS szerveződése esetén a LEADER HACS cím odaítélésének feltétele, hogy az új HACS a területen érvényes
HVS megvalósulása érdekében rendelkezzen a delegálási szerződés szerinti feladatok munkaszervezet vagy bevont
szervezet útján történő ellátásáról.
(4) Bevont szervezetként megbízható a korábbi LEADER HACS címmel rendelkező jogi személyiségű szervezet is,
amennyiben a LEADER HACS cím visszavonása nem a 7. § (1) bekezdés g) pontja alapján történt.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter