text:
139/2006. (VI. 29.) Korm. rendelete a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről.
A fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi LXXXVII.
törvény 9. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján a Kormány a következő rendeletet hozza:
1. § (1) A belföldi menetrend szerinti közforgalmú közlekedésben utazót az e rendeletben meghatározott esetben és
mértékben a következő I–V. fejezetekben meghatározott
utazási kedvezmény illeti meg.
(2) A rendeletben meghatározott kedvezmények kizárólag Magyarország területén belül belföldi forgalomban vehetők igénybe. A nemzetközi utazásra, valamint a nemzetközi utazás magyarországi szakaszára a kedvezmények
nem vehetők igénybe.
(3) Az e rendelet szerinti utazási kedvezmények igénybevételére – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel –
kizárólag természetes személyek jogosultak.
(4) A nevelési-oktatási intézmények a saját tanulóik részére az intézmény által kiállított, a fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban:
Fát.) 4. §-ának (3) bekezdésében meghatározott feltételek
meglétét igazoló nyilatkozat alapján vásárolhatnak kedvezményes bérletet.
(5) Az utazási kedvezmény csak egy jogcímen vehető
igénybe.
I. Fejezet Kedvezmények az országos közforgalmú vasutak
vonalain
2. § (1) Díjmentes utazásra jogosult korlátlan számban:
a) a felnőtt kíséretében utazó gyermek 6 éves koráig
bármely, a személyi azonosításra alkalmas okmány felmutatásával a 3. § e) pontja szerinti utazás kivételével;
b) 65. életéve betöltése napjától a magyar állampolgár,
az Európai Unió más tagállamának állampolgára, valamint
nemzetközi szerződés rendelkezése esetén a szerződés hatálya alá tartozó külföldi állampolgár a 2. kocsiosztályon,
személyi igazolványa vagy bármely más személyi azonosításra alkalmas okmány felmutatásával;
c) a magyar jogszabályok alapján a nyugdíjfolyósító
szerv által megállapított nyugellátásban részesülő 65 éven
felüli külföldi állampolgár a 2. kocsiosztályon a nyugdíjfolyósító szerv igazolása és bármely, a személyi azonosításra alkalmas okmány alapján;
d) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Szátv.) 8. §-a
(2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, 65. életévét
betöltött külföldi állampolgár és a 65. életévét betöltött
hozzátartozója a nevére kiállított „Magyar igazolvány”, illetve a „Magyar hozzátartozói igazolvány” felmutatásával
a 2. kocsiosztályon;
e) az Európai Unió parlamenti képviselője képviselői
igazolványa felmutatásával bármely kocsiosztályon;
f) a hadirokkant, hadiözvegy, a hadigondozási igazolványa és személyi igazolványa felmutatásával bármely kocsiosztályon;
g) a hadirokkant kísérője, ha a hadirokkant az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének szakvéleménye alapján kísérőre szorul, és azt a
hadigondozási igazolvány tartalmazza, bármely kocsiosztályon;
h) a menekültkénti elismerését kérő személy a 2. kocsiosztályon a kérelmező külföldi számára rendszeresített tartózkodási engedély bemutatásával.
(2) Díjmentes utazásra jogosult egy alkalommal a menekültkénti elismerését kérő személy a 2. kocsiosztályon,
az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium illetékes szerve által kiállított igazolás alapján.
(3) A díjmentesség a helyjegyre, valamint az InterCity
és InterCity Rapid pótjegyre nem vonatkozik, kivéve a
3 év alatti gyermeket, aki külön ülőhelyet nem foglal, valamint a hadirokkant és a hadiözvegy személyeket.
3. § Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 3. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosult:
a) a szülő (szülők) és a vele (velük) együtt utazó legalább 3 gyermekük a 2. kocsiosztályon, a személyazonosság és a feltételek igazolására alkalmas okmány(ok) felmutatásával,
aa) ha a gyermekek 18 éven aluliak, vagy
ab) ha a gyermekek 26 éven aluliak és a nappali kép
zésben részt vevő tanulók, hallgatók érvényes diákigazolványával rendelkeznek, továbbá,
ac) ha valamely gyermekre tekintettel – életkortól függetlenül –, annak munkaképtelensége folytán, magasabb
összegű családi pótlék jár és ezt a kifizetőhely igazolja.
A díjmentes utazásra jogosultak a 2. §-ban meghatározott kedvezményt vehetik igénybe, ez nem korlátozza a
többi együtt utazó jogosultságát a kedvezményre;
b) az a vak személy, aki
ba) a 6/1971. (XI. 30.) EüM rendeletben meghatározott
vakok személyi járadékában részesül, az erről szóló igazolás alapján, vagy
bb) a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetségének érvényes arcképes igazolványával rendelkezik, vagy
bc) a 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet alapján fogyatékossági támogatásban részesül, az erről szóló hatósági bizonyítvány alapján;
c) a b) pontban meghatározott személlyel együtt történő utazáskor a jogosult személy egy kísérője;
d) az állami gondozott gyermekeket ellátó gyermekközpontban nevelt gyermekek legalább 3 fős csoportja és
az őket kísérő 2 nevelő a 2. kocsiosztályon a gyermekközpont által az utazás napjára kiállított utaslista alapján.
10-nél több gyermek együttes utazása esetén 10 gyermekenként további 2 fő kísérő jogosult a kedvezményre;
e) a legalább 10 főből álló óvodás csoport tagja és
10 gyermekenként 2 fő kísérő az óvoda által az utazás napjára kiállított és igazolt utaslista alapján a 2. kocsiosztályon;
f) az az álláskereső, aki a Munkaerőpiaci Alapból vagy
európai uniós forrásból támogatott képzésben vesz részt, a
megyei (fővárosi) munkaügyi központ kirendeltsége által
kiadott igazolás alapján, a képzésben részt vevő lakóhelye
(tartózkodási helye) és a képzés helye közötti utazásra.
4. § (1) A Fát. mellékletének 3. pontjában meghatározott,
díjszabási övezetektől függő összeggel csökkentett kedvezményes menettérti utazásra jogosító menetjegy igénybevételére jogosult bármely viszonylatban a 2. kocsiosztályon:
a) évente 4 alkalommal a Szátv. 8. §-a (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott 6. és 65. életév közötti
személy,
b) évente egy alkalommal a Szátv. 8. §-a (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott 18 éven aluli személyek
legalább tíz főből álló csoportja és a velük utazó két
18. életévét betöltött kísérője a csoportos utazást szervező
előzetes megrendelése alapján.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
személyek és hozzátartozóik jogosultságukat „Magyar
igazolvány”, illetőleg „Magyar hozzátartozói igazolvány”
felmutatásával igazolják.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott igazolvány mellékletében az utazás megkezdésének helyét és idejét a
jegyváltáskor szükséges bejegyezni.
(4) Egy utazási alkalomnak tekintendő a magyarországi
kiindulási és magyarországi célállomás közötti egyirányú
– közvetlen vagy átszállásos – utazás akkor is, ha az több
közlekedési eszközzel történik.
(5) A kedvezmény kombinált (vasúton és autóbuszon
történő) utazás esetén az utazás megkezdését követő nap
24. órájáig vehető igénybe.
5. § (1) A „Nyugdíjasok utazási utalványa” alapján évente
16 alkalommal – a Fát. mellékletének 1. pontjában meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére jogosult a
65. életévét be nem töltött:
a) saját jogú nyugellátásban [1997. évi LXXX. törvény
4. §-ának f) pontja], munkaképtelenségi járadékban, növelt összegű öregségi járadékban, növelt összegű munkaképtelenségi járadékban részesülő személy (a továbbiakban együtt: saját jogú nyugdíjas), valamint a hozzátartozói
nyugellátásban [1997. évi LXXXI. törvény 6. § (2) bekezdése], özvegyi járadékban, növelt összegű özvegyi járadékban, rendszeres szociális járadékban, átmeneti járadékban, rokkantsági járadékban, nemzeti gondozási díjban,
nemzeti helytállási pótlékban részesülő személy,
b) külföldről hazatelepült magyar állampolgár, aki külföldről részesül nyugellátásban,
c) nyugdíjsegélyben részesülő egyházi személy,
d) gyám és gyámolt személy, valamint gondnok és
gondnokolt személy. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott kedvezményre
jogosult választása szerint a Fát. mellékletének 1. pontja
szerinti két kedvezményes utazási lehetőség összevonásával egy, a Fát. mellékletének 3. pontja szerinti kedvezményt is igénybe vehet. A „Nyugdíjasok utazási utalványa” 16 kedvezményének felhasználását követően az
(1) bekezdésben meghatározott személy jogosult további
két alkalommal a Fát. mellékletének 3. pontja szerinti kedvezménnyel utazni.
(3) Az (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott,
kedvezményre jogosult személy az őt megillető kedvezményt házastársával (élettársával) megoszthatja, ha házastársa (élettársa) az öregségi nyugdíjkorhatárt (1997. évi
LXXXI. törvény II. fejezete) már elérte.
(4) A házastárs (élettárs) az igényjogosulttal együtt történő vagy önálló utazása esetén is igénybe veheti a kedvezményt.
(5) A „GY”, „Gyám”, illetve „GO” megjelölésű utalványokat a gyám és a gyámolt személy – életkortól függetlenül – megosztva használhatja.
(6) A „Nyugdíjasok utazási utalványá”-t a nyugdíjfolyósító szerv állítja ki, és minden év március 31. napjáig
megküldi az (1) bekezdés szerinti azon jogosultaknak,
akik az utalvány kiküldése évének április 1. napját megelőzően még nem töltötték be a 65. életévüket. A külföldről hazatelepült magyar állampolgár utazási utalványát a
hazatelepülés, valamint a nyugellátás tényének hitelt érdemlő igazolása mellett a nyugdíjfolyósító szerv adja ki.
(7) A „Nyugdíjasok utazási utalványá”-ra az utazás
megkezdésének helyét és idejét a jegyváltáskor szükséges
bejegyezni.
(8) Egy utazási alkalomnak tekintendő a kiindulási és a
célállomás közötti egyirányú – közvetlen vagy átszállásos
– utazás akkor is, ha az több közlekedési eszközzel történik. A kedvezmény kombinált (vasúton és autóbuszon tör
ténő) utazás esetén az utazás megkezdését követő nap 24.
órájáig vehető igénybe.
(9) Az utazási utalvány a rajta feltüntetett érvényességi
idő kezdete előtt is felhasználható.
6. § (1) Korlátlan számú utazásra érvényes – a Fát. mellékletének 4. pontjában meghatározott, díjszabási övezetektől
függő összeggel csökkentett – kedvezményes vasúti bérlet
(tanulók havijegye) igénybevételére jogosult:
a) az oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója, hallgatója, ha érvényes állandó vagy ideiglenes
diákigazolvánnyal (a továbbiakban együtt: diákigazolvány) rendelkezik,
b) a 6 éven felüli óvodás a szolgáltató által – az óvoda
igazolása alapján – a részére kiállított igazolvány felmutatásával.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kedvezmény a diák és az
óvodás lakóhelye (tartózkodási helye) és az oktatási intézmény vagy a gyakorlati foglalkozás, illetve az óvoda székhelye közötti utazásra – vasúton és autóbuszon kombináltan is – igénybe vehető. Az utazási viszonylat megállapítására a diákigazolvány, illetve a szolgáltató által kiállított
igazolvány szolgál. A közlekedési társaság az utazási viszonylat bejegyzésére – a diák kérésére, illetve ha ez az
utazási kedvezmény megállapításához szükséges – külön
igazolást ad ki, amelynek érvényességét a diákigazolvány
érvényességének megfelelően tanévre/félévre hosszabbítja meg. Ha a jogosultság viszonylata az oktatás helyének
ideiglenes változása miatt a diákigazolványból nem állapítható meg, azt a tanuló, hallgató az oktatási intézmény
által kiadott, az ideiglenes változás időtartamára érvényes
külön igazolással pótolhatja.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kedvezmény a diákigazolvány érvényességi ideje alatt, de legkésőbb
a) a tanévre, illetve a tanév II. félévére érvényesített
diákigazolványnál az októberi,
b) a tanév I. félévére érvényesített diákigazolványnál a
márciusi
havijegy érvényességi idejének lejártáig vehető igénybe.
7. § (1) Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 2. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosult:
a) a 10 éven aluli gyermekek – legalább 6 gyermekből
álló – csoportja együttes utazása esetén a velük utazó 2 kísérő a csoportos utazást szervező előzetes megrendelése
alapján. 10-nél több gyermek együttes utazása esetén
10 gyermekenként további 2 kísérő;
b) az oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója, hallgatója bármely utazásához, ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik;
c) a Szátv. 10. § (1) bekezdésében meghatározott oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója, hallga
tója, ha a jogosultságát a „Magyar igazolvány”, illetve
„Magyar hozzátartozói igazolvány” e célra rendszeresített
mellékletével igazolja;
d) a sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló a közoktatási szolgáltatást nyújtó közoktatási intézmény, korai fejlesztést, illetve fejlesztő felkészítést nyújtó intézmény
székhelye (telephelye) és a lakóhely (tartózkodási hely)
között a közoktatási szolgáltatást nyújtó közoktatási intézmény, a korai fejlesztést, illetve fejlesztő felkészítést nyújtó intézmény igazolása alapján. A kedvezmény attól függetlenül megilleti a speciális nevelési igényű gyermeket,
tanulót, hogy a közoktatási szolgáltatást bentlakással,
rendszeres vagy alkalmi bejárással, a többségi közoktatási
szolgáltatást nyújtó intézményben vagy a fogyatékosság
típusa szerint létrehozott intézményben veszi igénybe;
e) a nappali ellátást nyújtó intézményben, a bentlakásos intézményben (ápolást, gondozást nyújtó intézmény,
rehabilitációs intézmény, lakóotthon, átmeneti elhelyezést
nyújtó intézmény) bentlakó vagy oda rendszeresen, illetve
esetenként bejáró gondozott – a nappali ellátást nyújtó, illetve a bentlakásos intézmény igazolása alapján – a gondozott lakóhelye (tartózkodási helye) és a nappali ellátását
nyújtó, illetve a bentlakásos intézmény székhelye (telephelye) között;
f) a d)–e) pontokban meghatározott személy legfeljebb
két kísérője (szülő vagy megbízottja) az intézmény székhelye és a gyermek (óvodás, diák, gondozott) lakóhelye
(tartózkodási helye) közötti utazás során, ha az intézmény
igazolása szerint szükség van a kíséretre;
g) az oktatási intézmény levelező tagozatos tanulója,
hallgatója – ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik –
lakóhelyéről (tartózkodási helyéről) oktatási intézménybe
járásra, illetőleg gyakorlati oktatásra való utazásra a lakóhelye (tartózkodási helye) és a képzés helye között. Az
utazási viszonylat megállapítására a diákigazolvány szolgál. A közlekedési társaság az utazási viszonylat bejegyzésére – a tanuló, hallgató kérésére – külön igazolást ad ki,
amelynek érvényességét a diákigazolvány érvényességének megfelelően tanévre/félévre hosszabbítja meg. Ha a
jogosultság viszonylata az oktatás helyének ideiglenes
változása miatt a diákigazolványból nem állapítható meg,
azt a tanuló, hallgató az oktatási intézmény által kiadott, az
ideiglenes változás időtartamára érvényes külön igazolással pótolhatja;
h) a gyermek 6 éves korától 14 éves koráig bármely
személyi azonosításra alkalmas okmány felmutatásával.
(2) Az (1) bekezdés f) pontjában megállapított kedvezmény a bejáró személy (gyermek, diák, óvodás, gondozott) kísérőjét akkor illeti meg, ha az intézmény nem a bejáró személy (gyermek, diák, óvodás, gondozott) lakóhelyén (tartózkodási helyén) és nem a kísérő munkahelyével
azonos helységben van.
(3) Az (1) bekezdés f) pontjában megállapított kedvezmény – az intézmény igazolása alapján – megilleti a testi
vagy szellemi fogyatékosságban szenvedő személyt (gyermek, óvodás, diák, gondozott) meglátogató szülőt vagy
hozzátartozót is az intézmény székhelye és a látogató lakóhelye (tartózkodási helye) között, ha az intézmény nem a
látogató munkahelyével azonos helységben van. Ezt a
kedvezményt esetenként csak egy látogató veheti igénybe.
(4) Az (1) bekezdés d)–g) pontjaiban meghatározott
kedvezmény csak útmegszakítás nélkül, de átszállásos utazás esetén vasúton és autóbuszon kombináltan is igénybe
vehető.
8. § (1) Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 1. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosult:
a) a 75%-os vagy annál nagyobb mértékben rokkant
hadirokkant családtagja;
b) a nappali tagozatos diákok csoportos utazása esetén
10 fő diákonként legfeljebb egy fő kísérő;
c) a költségvetési szervek és intézmények – beleértve
az önkormányzati költségvetésből gazdálkodó szerveket
is – közalkalmazotti vagy közszolgálati jogviszony (ideértve a bírói, az igazságügyi és az ügyészségi szolgálati viszonyt is) keretében foglalkoztatott – valamint a közigazgatási szerveknél 2001. június 30-ig ügykezelőként, illetve fizikai alkalmazottként foglalkoztatott és 2001. július
1-jétől munkaviszony keretében továbbfoglalkoztatott –
dolgozója;
d) az egyházi intézmények, a társadalmi szervezetek,
továbbá az alapítványok azon dolgozója, aki azonos munkakört tölt be a c) pontban meghatározott dolgozókkal kórházakban, szeretetotthonokban, alsó-, közép- és felsőfokú
oktatási és nevelési intézetekben stb.;
e) a Szátv. 12. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
határon túli magyar pedagógus, valamint a szomszédos állam felsőoktatási intézményeiben oktató, ha jogosultságát
„Magyar igazolvány” e célra rendszeresített mellékletével
igazolja;
f) a legalább négyfős csoportban utazó sportolók
(sportegyesületek, szövetségek, szakosztályok versenyzői, valamint a közreműködő sportvezetők, játékvezetők,
versenybírók, edzők, orvos, gyúró, szertáros) és a szervezett természetjárók, ha a versenynaptárban kiírt versenyre,
illetőleg hivatalos túrára utaznak, a részükre kiállított igazolvány, illetőleg utalvány alapján. A játékvezetők, versenybírók egyénenként is jogosultak a kedvezményre. A
sportolók kedvezményét sportáganként legfeljebb 30 fős
csoportok vehetik igénybe, amelyen belül a kísérők száma
nem haladhatja meg az 5 főt;
g) a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségének
érvényes arcképes igazolványával utazó hallássérült személy.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazása szempontjából igényjogosult családtagnak minősül a kedvezményezettel közös háztartásban együtt élő házastárs (élet-
társ) és gyermek. A családtag igényjogosultságát személyi
igazolvánnyal és a jogosultságot megalapozó okmánnyal
kell igazolni. A gyermekek a 3. § a) pontjában meghatározottak szerint jogosultak a kedvezményre.
(3) Az (1) bekezdés c)–d) pontjai szerinti jogosultságot
a munkahely útján igényelhető igazolvány alapján lehet
megszerezni, ha a jogosult legalább egyéves – bármely
munkáltatónál eltöltött – munkaviszonnyal rendelkezik.
Az igényjogosultság alapjául szolgáló munkaviszony számításához a részidőket össze kell adni.
9. § (1) Évente egy alkalommal – a Fát. mellékletének
1. pontjában meghatározott, díjszabási övezetektől függő
összeggel csökkentett – kedvezményes, menettérti utazásra érvényes menetjegy igénybevételére jogosult a legalább
három hónapja munkaviszonyban álló munkavállaló és
családtagja a munkáltató által kiadott, a melléklet szerinti
igazolás alapján. A kedvezményt a munkavállaló jogosult
külön az oda-, illetve a visszaútra is igénybe venni az igazolás kiállítását követő 3 hónapon belül.
(2) Ha a munkavállaló házastársa (élettársa) saját munkaviszonya alapján is jogosult a kedvezményre, azt csak
saját jogán veheti igénybe.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazása szempontjából családtag a munkavállalóval közös háztartásban együtt élő házastárs (élettárs), eltartott nőtlen és hajadon gyermek
18. életéve betöltéséig, amennyiben egyéb jogcímen kedvezmény igénybevételére nem jogosult, továbbá életkorra
tekintet nélkül a munkavállaló gyermeke, ha részére magasabb összegű családi pótlék jár. Ez utóbbi esetben a kifizetőhely igazolását a kedvezmény igénybevételekor fel kell
mutatni.
II. Fejezet Kedvezmények a helyközi (távolsági) menetrend szerinti
autóbusz-közlekedésben
10. § (1) Korlátlan számú díjmentes utazásra jogosultak a 2. §
(1) bekezdésében felsorolt személyek, az ott meghatározott feltételek szerint.
(2) Díjmentes utazásra jogosult egy alkalommal a menekültkénti elismerését kérő személy a helyközi (távolsági) menetrend szerint közlekedő autóbuszon az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium illetékes szerve által kiállított igazolás alapján.
11. § (1) Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 7. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosultak a 3. §-ban felsorolt személyek, az ott meghatározott feltételek szerint.
(2) Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 7. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menettérti utazásra jogosító
menetjegy igénybevételére jogosultak a 4. §-ban felsorolt
személyek az ott meghatározott feltételek szerint.
12. § Korlátlan számú utazásra érvényes – a Fát. mellékletének 8. pontjában meghatározott, díjszabási övezetektől
függő összeggel csökkentett – kedvezményes távolsági
autóbuszbérlet (tanulóbérlet) igénybevételére jogosultak a
6. § (1) bekezdésében felsorolt személyek, a 6. §
(2)–(3) bekezdéseiben meghatározott feltételek szerint.
13. § Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 6. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosultak a 7. § (1) bekezdésében felsorolt személyek a
7. §-ban meghatározott feltételek szerint.
14. § Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 5. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosultak a 8. § (1) bekezdésének a)–b) és g) pontjaiban
felsorolt személyek, az ott, valamint a 8. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerint.
15. § (1) A „Nyugdíjasok utazási utalványa” alapján az 5. §
(1) bekezdésében meghatározott személyek az 5. §
(3)–(9) bekezdéseiben meghatározott feltételek szerint a
Fát. mellékletének 5. pontjában meghatározott, díjszabási
övezetektől függő utazási kedvezményre jogosultak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kedvezményre
jogosult választhat: két, a Fát. mellékletének 5. pontja szerinti kedvezményes utazási lehetőség összevonásával egy,
a Fát. mellékletének 7. pontja szerinti kedvezményt is
igénybe vehet. A „Nyugdíjasok utazási utalványa” 16 kedvezményének felhasználását követően az (1) bekezdésben
meghatározott személy jogosult további két alkalommal a
Fát. mellékletének 7. pontja szerinti kedvezménnyel utazni. A kedvezmény kombinált (vasúton és autóbuszon történő) utazás esetén az utazás megkezdését követő nap
24. órájáig vehető igénybe.
III. Fejezet Kedvezmények az elővárosi vasút
(Budapesti Közlekedési Zrt. – Helyiérdekű Vasút)
vonalain 16. § Korlátlan számú díjmentes utazásra jogosultak:
a) a 2. § (1) bekezdésében felsorolt személyek az ott
meghatározott feltételek szerint,
b) a 3. § b) pontjában megjelölt személy.
17. § Korlátlan számú utazásra érvényes – a Fát. mellékletének 4. pontjában meghatározott, díjszabási övezetektől
függő összeggel csökkentett – kedvezményes tanuló havibérlet igénybevételére jogosult az oktatási intézmények
nappali, esti és levelező tagozatos tanulója, hallgatója, ha
érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik, a 6. § (2)–(3) bekezdéseiben meghatározott feltételekkel.
18. § (1) Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 3. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosult:
a) a 3. § a), d)–e) pontjaiban megjelölt személy,
b) a 3. § f) pontjában megjelölt személy, az ott megha
tározott feltételek szerint. (2) Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 3. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menettérti utazásra jogosító
menetjegy igénybevételére jogosultak a 4. §-ban felsorolt
személyek az ott meghatározott feltételek szerint.
19. § Korlátlan számú – a Fát. mellékletének 1. pontjában
meghatározott, díjszabási övezetektől függő összeggel
csökkentett – kedvezményes menetjegy igénybevételére
jogosult:
a) a gyermek 6 éves kora betöltésétől, illetve iskolai tanulmányai megkezdésétől 14. életéve betöltéséig, bármely
a személyi azonosításra alkalmas igazolvány (igazolás)
felmutatásával; b) az oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója, hallgatója bármely utazásához, ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik;
c) az oktatási intézmények levelező tagozatos tanulója,
hallgatója, ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik, lakóhelyéről (tartózkodási helyéről) oktatási intézménybe
járásra, illetőleg gyakorlati oktatásra való utazásra a lakóhelye (tartózkodási helye) és a képzés helye között. Ha a
jogosultság viszonylata az oktatás helyének ideiglenes
változása miatt a diákigazolványból nem állapítható meg,
azt a tanuló, hallgató az oktatási intézmény által kiadott, az
ideiglenes változás időtartamára érvényes külön igazolással pótolhatja;
d) a Szátv. 10. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója,
hallgatója, ha jogosultságát a „Magyar igazolvány”, illetve
„Magyar hozzátartozói igazolvány” e célra rendszeresített
mellékletével igazolja;
e) a 7. § (1) bekezdésének d)–f) pontjában meghatározott személy (gyermek, óvodás, diák, gondozott és kísérő),
a 7. §-ban meghatározott feltételek szerint;
f) a 8. § (1) bekezdésének a)–d) és g) pontjaiban meghatározott személy a 8. § (2)–(3) bekezdéseiben meghatározott feltételekkel.
IV. Fejezet Kedvezmények a komp- és révközlekedés menetrend
szerinti járatain
20. § Korlátlan számú díjmentes utazásra jogosult:
a) 65. életéve betöltése napjától a magyar állampolgár,
az Európai Unió más tagállamának állampolgára, valamint
nemzetközi szerződés rendelkezése esetén a szerződés hatálya alá tartozó külföldi állampolgár személyi igazolványa vagy bármely más, személyi azonosításra alkalmas
igazolvány (igazolás) felmutatásával;
b) a 2. § (1) bekezdésének a) és d)–g) pontjaiban megjelölt személy.
21. § (1) Korlátlan számú utazásra érvényes – a Fát. melléklete 10. pontjának második sorában – meghatározott összeggel csökkentett kedvezményes tanuló, illetve nyugdíjas
bérlet igénybevételére jogosult:
a) az oktatási intézmények nappali, esti és levelező tagozatos tanulója, hallgatója,
b) a 7. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott
személy,
c) az 5. § (1) bekezdésében meghatározott személy.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kedvezmény a lakóhelyről (tartózkodási helyről) az oktatási intézménybe járásra, illetőleg gyakorlati oktatásra való utazásra, a lakóhely (tartózkodási hely) és a képzés helye között vehető igénybe. Az utazási viszonylat megállapítására
a diákigazolvány szolgál. Ha a jogosultság viszonylata az
oktatás helyének ideiglenes változása miatt a diákigazolványból nem állapítható meg, azt a tanuló, hallgató az oktatási intézmény által kiadott, az ideiglenes változás időtartamára érvényes külön igazolással pótolhatja. A kedvezmény a diákigazolvány érvényességi ideje alatt, de legkésőbb
a) a tanévre, illetve a tanév II. félévére érvényesített
diákigazolványnál az októberi,
b) a tanév I. félévére érvényesített diákigazolványnál a
márciusi
havijegy érvényességi idejének lejártáig vehető igénybe.
22. § A Fát. melléklete 10. pontjának első sorában meghatározott összeggel csökkentett, kedvezményes menetjegy
igénybevételére jogosult korlátlan számban:
a) a gyermek 6 éves kora betöltésétől, illetve iskolai tanulmányai megkezdésétől 14. életéve betöltéséig bármely,
a személyi azonosításra alkalmas igazolvány (igazolás)
felmutatásával;
b) az oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója, hallgatója bármely utazásához, ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik;
c) az oktatási intézmények levelező tagozatos tanulója,
hallgatója, ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik, lakóhelyéről (tartózkodási helyéről) oktatási intézménybe
járásra, illetőleg gyakorlati oktatásra való utazásra a lakóhelye (tartózkodási helye) és a képzés helye között. Az
utazási viszonylat megállapítására a diákigazolvány szolgál. Ha a jogosultság viszonylata az oktatás helyének
ideiglenes változása miatt a diákigazolványból nem állapítható meg, azt a tanuló, hallgató az oktatási intézmény
által kiadott, az ideiglenes változás időtartamára érvényes
külön igazolással pótolhatja;
d) a 3. § a)–c) pontjaiban meghatározott személy;
e) a 8. § (1) bekezdés a)–d) és g) pontjaiban meghatáro
zott személy a 8. § (2)–(3) bekezdéseiben meghatározott
feltételekkel;
f) a 7. § (1) bekezdésének d)–f) pontjában meghatározott személy (gyermek, óvodás, diák, gondozott és kísérő)
a 7. §-ban meghatározott feltételek szerint;
g) a Szátv. 10. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója,
hallgatója, ha jogosultságát „Magyar igazolvány”, illetve
„Magyar hozzátartozói igazolvány” e célra rendszeresített
mellékletével igazolja.
V. Fejezet Kedvezmények a menetrend szerinti helyi közforgalmú
közlekedésben
23. § Az e fejezetbe tartozó kedvezmények valamennyi olyan
település helyi közlekedési hálózatán, utazási viszonylatban és járaton igénybe vehetőek, amelyekre a helyi önkormányzat által a közforgalmú menetrend szerinti helyi személyszállításra megállapított legmagasabb ár kiterjed.
24. § Korlátlan számú díjmentes utazásra jogosult:
a) a gyermek – felnőtt kíséretében – 6 éves koráig, ille
tőleg iskolai tanulmányai megkezdéséig bármely személyi
azonosításra alkalmas igazolvány (igazolás) felmutatásával;
b) a 3. § b) pontjában megjelölt személy;
c) a 2. § (1) bekezdésének c)–g) pontjaiban megjelölt
személy;
d) a 65. életéve betöltése napjától a magyar állampol
gár, a menekült, az Európai Unió más tagállamának állampolgára, valamint nemzetközi szerződés rendelkezése esetén a szerződés hatálya alá tartozó külföldi állampolgár
személyi igazolványa vagy bármely más, személyi azonosításra alkalmas igazolvány (igazolás) felmutatásával.
25. § (1) A helyi tömegközlekedés teljes hálózatán korlátlan
számú utazásra érvényes – a Fát. mellékletének 9. pontjában meghatározott, településkategóriától és közlekedési
eszköztől függő összeggel csökkentett – kedvezményes tanulóbérlet igénybevételére jogosult:
a) az oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója, hallgatója bármely település helyi vonalán, ha érvényes diákigazolvánnyal rendelkezik;
b) a 18. életéve betöltéséig az az álláskereső, aki a
Munkaerőpiaci Alapból vagy európai uniós forrásból támogatott képzésben vesz részt;
c) a Szátv. 10. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
oktatási intézmények nappali és esti tagozatos tanulója,
hallgatója, ha jogosultságát a „Magyar igazolvány”, illetve
a „Magyar hozzátartozói igazolvány” e célra rendszeresített mellékletével igazolja.
(2) A tanulói bérletkedvezmény
a) az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben
a diákigazolvány érvényességi ideje alatt, de legkésőbb
aa) tanévre, illetve a tanév II. félévére érvényesített
diákigazolványnál az októberi,
ab) a tanév I. félévére érvényesített diákigazolványnál
a márciusi
havijegy érvényességi idejének lejártáig, b) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott személy
esetében a képzés helyén, a munkaügyi központ kirendeltsége által kiadott igazolásban feltüntetett időtartam alatt,
c) az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott kedvezmény a Szátv. 10. §-ának (2) bekezdésében meghatározott
igazolvány melléklete szerinti érvényességi időtartam
alatt
vehető igénybe.
(3) Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerint kedvezményre jogosult személy a bérletszelvényre a diákigazolvány,
illetőleg a „Magyar igazolvány” vagy a „Magyar hozzátartozói igazolvány” számát köteles rávezetni.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerint kedvezményre jogosult személy az igazolás bemutatásával a közlekedési
szolgáltatást végző által kiadott arcképes igazolványt vált
ki, amelynek érvényességi ideje megegyezik a munkaügyi
központ kirendeltsége által kiadott igazolásban feltüntetett
időtartammal. Az utazási kedvezmény az arcképes igazolvány felmutatásával vehető igénybe.
26. § (1) A helyi tömegközlekedés teljes hálózatán korlátlan
számú utazásra érvényes – a Fát. mellékletének 9. pontjában meghatározott, településkategóriától és közlekedési
eszköztől függő összeggel csökkentett – kedvezményes
nyugdíjas bérlet igénybevételére jogosult:
a) az 5. § (1) bekezdésében meghatározott személy;
b) az a) pontban megjelölt személynek az öregségi
nyugdíjkorhatárt (1997. évi LXXXI. törvény II. fejezete)
betöltött házastársa (élettársa), ha a jogosultságot a nyugdíjas, illetve rokkantsági járadékos igazolványának, igazolásának és a házastárs (élettárs) személyi igazolványának
felmutatásával igazolja;
c) a helyi önkormányzat által rendszeresen folyósított
szociális segélyben részesülő, ha munkaviszonyban nem
áll, az illetékes jegyző igazolása szerint;
d) a tartósan beteg, testi vagy szellemi fogyatékos
18. életéve betöltéséig, ha utána emelt összegű családi pótlék jár, a kifizetőhely igazolása szerint;
e) a védőmunkahelyen foglalkoztatott értelmi fogyatékos, ha a foglalkoztató székhelye szerint illetékes jegyző
ezt igazolja;
f) a munkaképtelen rokkant, ha ezt a lakóhelye szerint
illetékes jegyző igazolja;
g) a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségének
érvényes arcképes igazolványával rendelkező hallássérült
személy.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt személyek
jogosultságukat a nyugdíjat, illetve a járadékot folyósító
szerv által kiadott igazolvány, igazolás bemutatásával igazolják.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott bérlet a közlekedési szolgáltatást végző által – a jogosultság igazolása
alapján – kiadott érvényes igazolvánnyal használható. Az
igazolvány érvényességét a szolgáltató határozza meg. Az
igazolványok érvényességének lejártakor a meghosszabbításhoz (újabb igazolvány kiadásához) a jogosultságot ismételten igazolni kell.
27. § A Budapesti Közlekedési Zrt. és a Miskolci Városi Közlekedési Zrt. közigazgatási határt átlépő, illetőleg a csak
közigazgatási határon kívül közlekedő autóbuszjáratain is
érvényesek a 24. §-ban meghatározott kedvezmények. Érvényesek továbbá a 25. §-ban meghatározott kedvezmények is, azzal az eltéréssel, hogy a tanulóbérlet alapján a
Fát. mellékletének 8. pontjában meghatározott, díjszabási
övezetektől függő kedvezmény vehető igénybe.
Záró rendelkezés 28. § Ez a rendelet 2006. július 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a közforgalmú személyszállítási utazási
kedvezményekről szóló 287/1997. (XII. 29.) Korm. rendelet, a munkába járással összefüggő terhek csökkentését
célzó támogatásokról, valamint a munkerő-toborzás támogatásáról szóló 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet 8. §-ának
(3)–(7) bekezdései, a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 287/1997. (XII. 29.) Korm.
rendelet, valamint a diákigazolványról szóló 34/1998.
(II. 25.) Korm. rendelet módosításáról szóló 124/1998.
(VI. 18.) Korm. rendelet 1–19. §-a, a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 287/1997.
(XII. 29.) Korm. rendelet módosításáról rendelkező
35/1999. (II. 26.) Korm. rendelet, a 242/2001. (XII. 10.)
Korm. rendelet, a 281/2003. (XII. 29.) Korm. rendelet, valamint a 45/2006. (II. 28.) Korm. rendelet 1–6. §-ai.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
205/2015. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése.  a STANAG 2238 MIL ENGR (EDITION 3) végrehajtásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 63/2014.
(HK 12.) HVKFH szakutasítás 10. pontjában hatályba léptetett STANAG 2238 MIL ENG (EDITION 3) – ALLIED
JOINT DOCTRINE FOR MILITARY ENGINEERING
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A STANAG 2238 (ED 3) bevezetésekor a következő
fenntartást kell figyelembe venni: az MH szervezeti felépítése és feladatrendszere alapján a környezetvédelem és a
katonai objektumok fenntartása nem a katonai műszaki
szakcsapatok feladatkörébe tartozik.
4. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei az
egységesítési egyezményben foglalt, műszaki támogatásra
és biztosításra vonatkozó előírásokat kötelesek alkalmazni.
5. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
17/2008. (VII. 18.) HM rendelete a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §
(1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének f) pontjában
foglalt feladatkörömben – a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek összességére.
(2) E rendelet 1. számú melléklete tartalmazza a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések felsorolását.
(3) E rendelet 2–4. számú melléklete határozza meg a – kizárólag katonai oktatási intézményekben oktatható – katonai
szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit.
(4) E rendelet 5. számú melléklete tartalmazza a külön
jogszabályokban foglalt jogosultságok megfeleltetését az
Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.)
OM rendelettel és az Országos Képzési Jegyzékről és az
Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendelettel kiadott
Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítések
között.
(5) E rendelet 6. számú melléklete tartalmazza a szakmai
ismeretek típusaihoz és szakmai készségek szintjeihez tartozó meghatározásokat.
2. § (1) A rendelet mellékleteiben felsorolt szakképesítések
megszerzése céljából szakmai vizsga szervezésére a katonai szakképző iskola jogosult.
(2) A katonai szakképesítések tekintetében a kamarák
jogkörét a szakmai követelményekben meghatározott katonai szervezetek gyakorolják.
3. § (1) Ez a rendelet 2008. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
képzéseket a megkezdésükkor hatályos jogszabályokban
foglalt szakmai és vizsgakövetelmények alapján kell befejezni. Javító-, pótlóvizsgák letételére a képzéskor hatályos jogszabályi követelmények szerint a képzés befejezését követő
1 évig, de legkésőbb 2010. március 1-ig van lehetőség.
(3) A hatályon kívül helyezett szakmai és vizsgakövetelményekhez tartozó szakképesítések tekintetében a szakmai vizsga megszervezésére elnyert jogosultság, a felnőttképzést folytató intézmény nyilvántartásba vétele, továbbá
az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékben, valamint az Országos szakmai szakértői névjegyzékben szereplés az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendelet 1. számú mellékleteként kiadott Országos Képzési Jegyzék szakképesítései esetében az e rendelet 5. számú mellékletében megjelölteknek megfelelően, a külön jogszabályokban meghatározott határidőig érvényes.
4. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti:
a) a katonai szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 15/2004. (VI. 18.) HM rendelet,
b) a katonai szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 15/2004. (VI. 18.) HM rendelet módosításáról szóló 34/2005. (VIII. 24.) HM rendelet.
(2) Az (1) bekezdés 2008. augusztus 2-án hatályát
veszti. A 4. § 2008. augusztus 3-án hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
208/2008. (HK 16.) MH LEK intézkedése az MH Logisztikai Ellátó Központ csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH Logisztikai Ellátó
Központ (a továbbiakban: MH LEK) csapatkarjelzésének
és csapatjelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett csapatkarjelzést és csapatjelvényt rendszeresítem, viselését az MH LEK hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH LEK PK által rendszeresített csapatkarjelzés
és csapatjelvény szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete
tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott csapatkarjelzés és csapatjelvény rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről,
gyártásáról és az MH LEK személyi állományának csapatkarjelzéssel és csapatjelvénnyel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Barnucz Albert mk. ezredes s. k.,
MH LEK parancsnok


text:
46/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr.  Mohi Csabát
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország algíri nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2013. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
335/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Alkotmányt módosítani és új Alkotmányt elfogadni kizárólag népszavazással lehessen?”
Az Országos Választási Bizottság hivatkozva az Alkotmánybíróság számos határozatában foglaltakra jelen
népszavazási kezdeményezés kapcsán az alábbiakat állapította meg. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) mint alaptörvény, az állami berendezkedés alapját, az állam és
polgárainak viszonyát szabályozza, mely csak az Alkotmány rendszerén belül, az alaptörvény által feljogosított
alkotmányozó hatalom által, az Alkotmányban meghatározott eljárás szerint módosítható. Az Alkotmány
az Országgyűlés hatáskörén belül megkülönböztetetten szabályozza az alkotmányozást. Az Alkotmánybíróság több
határozatában megállapította, hogy az Alkotmány megalkotása és megváltoztatása kizárólag az Országgyűlés
jogkörébe tartozik, és az Országgyűlés e jogkörében alkotmányosan az alkotmánymódosításra irányadó eljárási és
határozathozatali követelmények betartásával, alkotmánymódosításra irányuló közvetlen és kifejezett alkotmányozó
hatalmi rendelkezés alapján járhat el [1260/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 816., 819.; 30/1998. (VI. 25.) AB határozat,
ABH 1998, 220., 234.]. Az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontjának és a 24. § (3) bekezdésének rendelkezései
egyértelműen az Országgyűlés hatáskörébe utalják az Alkotmány elfogadásáról és módosításáról való döntést. Ebből
az következik, hogy az Alkotmány – választópolgári kezdeményezésre – népszavazással nem módosítható.
Mindezeket figyelembe véve megállapítható, hogy az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben nem írható ki
választópolgári kezdeményezésre olyan népszavazás, amely az Országgyűlésre kötelező volta miatt elvonná
az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét. Az Országos Választási Bizottság figyelemmel az Nsztv. 10. § b) pontjában foglalt rendelkezésre – mely szerint
az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani – a hitelesítés megtagadásáról döntött. II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontján és a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1202/2010. (X. 5.) Korm. határozata a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. tőkerendezése céljából történő költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 5,3 milliárd forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. tőkerendezése érdekében a 2010. évi
központi költségvetés általános tartaléka terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
80/2015. (IX. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az  Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét az  igazságügyi miniszterrel
egyetértésben haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1020/2006. (III. 14.) Korm. határozata a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. XXIII. törvény hatálya alá tartozó szervek jegyzékéről szóló 1085/2004. (VIII. 27.) Korm. határozat kiegészítéséről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 73. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő határozatot hozza:
1. A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény hatálya alá tartozó szervek jegyzékéről szóló
1085/2004. (VIII. 27.) Korm. határozat mellékletének
„II. Kormányzati szervek, minisztériumok, nem minisztériumi formában működő központi közigazgatási szervek
és területi, helyi közigazgatási szervek” része a magyar
abc által meghatározott felsorolás rendje szerint kiegészül
a „Felsőoktatási Regisztrációs Központ” szövegrésszel.
2. Ez a határozat 2006. április 1-jén lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1193/2019. (IV. 10.) Korm. határozata az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója (FUEN) programjainak és működésének támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója (FUEN) programjainak és működésének támogatásával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat megvalósítása érdekében
– a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával – gondoskodjon a  2019. évben a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára egyszeri 160 000 000 forint forrás
biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott feladat
megvalósításáról, és tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a kedvezményezett szervezettel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatás egy összegben történő kifizetése
érdekében.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 2. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2017. (XII. 27.) MvM rendelete az elektronikus közbeszerzési rendszer fenntartásával és működtetésével kapcsolatos szabályokról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
Az EKR üzemeltetése 1. § (1) A  Miniszterelnökség az  elektronikus közbeszerzési rendszer (a  továbbiakban: EKR) üzemeltetésének feladatát
jogszabályban kijelölt szervezet (a továbbiakban: az EKR üzemeltetője) útján látja el.
(2) Az  EKR üzemeltetője az  EKR honlapján nyilvánosan közzéteszi az  EKR használatával, a  használt elektronikus
eszközökkel és a  csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt,
az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának feltételeire vonatkozó információkat.
(3) Az  EKR üzemeltetője biztosítja a  rendszerben foglalt adatok rendelkezésre állását a  Kbt. 46.  § (2)  bekezdésében
foglaltak szerint. A Kbt. 46. § (2) bekezdésében foglalt határidő elteltével a rendszerben foglalt adatok archiválásra
kerülnek.
(4) Az EKR rendelkezésre állását folyamatosan szükséges biztosítani.
Üzemszünet, üzemzavar 2. § (1) Az  EKR üzemeltetője minden, az  elektronikus közbeszerzés részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti
üzemszünetet munkanapokon este tizenkilenc óra és hajnali kettő óra közötti időszakra, vagy munkanapokon kívüli
időszakra ütemezi.
(2) Az  EKR üzemeltetője minden olyan előre tervezett technikai tevékenységről köteles az  EKR honlapján és
saját honlapján tájékoztatót közzétenni legalább 1 munkanappal a  tevékenység megkezdése előtt, amely
az EKR szolgáltatásainak szünetelését vagy korlátozott működőképességét eredményezi.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatásban fel kell tüntetni:
a) a technikai tevékenység tervezett kezdő és záró időpontját (nap, óra, perc pontossággal),
b) a  technikai tevékenységgel érintett szolgáltatások meghatározását, funkcionalitásukban bekövetkező
változásokat,
c) – ha a tervezett technikai tevékenység az elektronikus szolgáltatás módosulásával jár – a módosítás pontos
leírását, valamint a felhasználásban bekövetkező változások leírását. 3. § (1) Az  elektronikus közbeszerzés részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti üzemzavar esetén
az EKR üzemeltetője az üzemzavar észlelését és beazonosítását követően haladéktalanul köteles az EKR honlapján
– vagy annak működésképtelensége esetén a saját honlapján – tájékoztatást közzétenni, valamint a tájékoztatásnak
a Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételét is kezdeményezni. A tájékoztatásban fel kell tüntetni:
a) az üzemzavarral érintett szolgáltatások körét és
b) az EKR üzemeltetőjének az üzemzavar ideje alatt folyamatosan működő ügyfélszolgálati elérhetőségét.
(2) Az  EKR üzemeltetője köteles az  üzemzavar észlelésére vonatkozó bejelentések fogadását folyamatosan, az  általa
közzétett elérhetőségeken (legalább elektronikus úton, munkanapokon nyolc és tizennyolc óra között telefonon is)
biztosítani, és azokat kivizsgálni.
4. § Az EKR üzemeltetője a  2.  § (2)  bekezdés szerinti tevékenységekről, illetve a  3.  § szerinti üzemzavarokról köteles
az EKR felületén és saját honlapján is elérhető nyilvántartást hozzáférhetővé tenni. A nyilvántartásnak tartalmaznia
kell a technikai tevékenységek, illetve az üzemzavarok pontos időpontját és időtartamát, illetve az EKR üzemeltetője
által kiadott tájékoztatást.
5. § Az EKR működtetésében közreműködőket nem terheli kártérítési felelősség a  felhasználókkal szemben
az EKR működéséből, működési zavaraiból, az üzemeltetés során felmerülő hibákból eredő károkért.
6. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
105/2010. (VI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 436/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helyben hagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtottak
be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 436/2009. (XI. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 164. számában 2009. november 20-án jelent meg. A kifogást 2009. december 1-jén – a Ve.
130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és módon – terjesztették elő.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés
alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróságnak az indítvány elbírálása tárgyában hozott érdemi határozata
meghozatala előtt a határozattervezetet – legalább 15 napos határidő biztosításával – az indítványozóval közölni kell,
amelyre az indítványozó írásban véleményt terjeszthet elő?”
Az OVB megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének. A népszavazásra
feltenni kívánt kérdés – az OVB álláspontja szerint – nem egyértelmű azért, mert nem állapítható meg pontosan, hogy
a beadványozó mit ért „határozattervezet” alatt, azon mikori, milyen készültségi fokban lévő határozattervezetet kell érteni,
és annak megküldését hány alkalommal javasolná. „A kérdés a fenti egyértelműségi hibákon túl érdemben érinti
az Alkotmánybíróságnak a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben (a továbbiakban: Alkotmány)
szabályozott rendeltetését is. Egyrészről jelentősen befolyásolná az Alkotmánybíróság alapvető funkcióját, másrészről
az Alkotmánybíróság eljárását egyfajta hatósági eljárássá alakítaná át, melyben az indítványozó ügyféli jogokat kapna.
Az Alkotmánybíróság alkotmányos rendeltetése azonban a normakontroll, melyben – a személyes sérelem orvoslására is
szolgáló, de kivételes alkotmányjogi panaszon túl – nincs jelentősége az indítványozó személyének, és nem fűződik
különleges érdek ahhoz, hogy eljárási jogosultságokkal ruházzák fel. Ezekre tekintettel a kérdést burkolt
alkotmánymódosításra irányuló tartalma miatt is el kellett utasítani.”
A kifogás benyújtóinak álláspontja szerint az OVBh. törvénysértő. A hitelesítés elutasítását az Nsztv. 10. § b) és c) pontjára,
13. § (1) bekezdésére és az Alkotmány 24. § (3) bekezdésére nem lehetett volna alapítani. Szerintük a kérdés egyértelmű
„igen”-nel vagy „nem”-mel megválaszolható. Az Országgyűlésre pedig az a jogalkotási kötelezettség hárul a kérdésből:
alkosson olyan törvényt, amely biztosítja, hogy az Alkotmánybíróság csak akkor hozhasson érdemi döntést az ügyben, ha
az utolsó változat esetében is biztosította az indítványozó részére, hogy arra észrevételt tehessen.
Nem tekinthető alkotmánymódosításra irányulónak sem a kérdés, mert az Alkotmány az Alkotmánybíróság eljárásáról
nem rendelkezik.
Ezért az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kérték.
II. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének és összeegyeztethetetlen az Alkotmánybíróság
alkotmányos rendeltetésével. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az Alkotmánybíróság a kifogást
nem találta megalapozottnak, az OVBh.-t az abban foglalt indokok helyességére tekintettel helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
329/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Tromler Miklós Eriket kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország
rabati nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Mauritániai Iszlám Köztársaságban,
az Elefántcsontparti Köztársaságban és a Szenegáli Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
211/2009. (HK 3/2010.) MH 43. hír. és vt. e. pk. intézkedése az MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred Logisztikai Zászlóalj csapatkarjelzéseinek rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (Hvt) 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés
rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasításban
(a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet
rendelkezéseire – az MH 43. Nagysándor József Híradó és
Vezetéstámogató Ezred Logisztikai Zászlóalj (a továbbiakban: logisztikai zászlóalj) csapatkarjelzéseinek rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését a logisztikai
zászlóalj hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. A MH 43. hír. és vt. e. parancsnok által a logisztikai
zászlóalj rendszeresített csapatkarjelzéseinek szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
3. Az utasítás 6.§ (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési
és Logisztikai Ügynökség vezérigazgató gondoskodik a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a logisztikai
zászlóalj személyi állományának csapatkarjelzéssel való
ellátásáról.
Ellátandók: Köznapi: 124 főre
Gyakorló: 210 főre 4. Jelen intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
5. Jelen intézkedés teljes terjedelmét a MH 43. hír. és
vt.e. teljes személyi állománya ismerje meg!
Dr. Révész Gyula mérnök ezredes s. k.,
parancsnok


text:
97/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. F.-né magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a parlamenti és az önkormányzati képviselők munkaviszonyban lássák el képviselői feladatukat,
munkaszerződésüket munkaügyi szakemberek készítsék el, melyben a feladatokat és a javadalmazásokat
a választópolgárokkal egyeztetve határozzák meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltenni
kívánt konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés azonban több szempontból sem felel meg az egyértelműség követelményének.
A kérdés számos olyan részkérdést tartalmaz, amelyek nincsenek egymással logikai összefüggésben, így
a kezdeményezés sem a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményező mit ért a „munkaügyi szakember” fogalom alatt, pontatlan
továbbá a „választópolgárokkal egyeztetve” szóhasználat is, hiszen nem határozza meg annak pontos tartalmát.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, illetve 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
93/2011. (XI. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló
kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban
hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján – dr. Stumpf István, dr. Pokol Béla és dr. Dienes-Oehm Egon
alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 50/2009. (II. 18.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Magánszemély országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e ön azzal, hogy Magyarországon a lakossági ivóvíz szolgáltatás alapdíjának országgyűlés általi
megszüntetésével a szolgáltatás rendelkezésre-állásának költségeit a fogyasztott vízmennyiség arányában kelljen
megfizetni?”. Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni
kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az 50/2009. (II. 18.) OVB határozatával
(a továbbiakban: OVBh.) annak mintapéldányát hitelesítette. A Magyar Víziközmű Szövetség a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 77. §
(1) bekezdése, valamint 130. §-a alapján kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve
megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását. A határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 19. számában, 2009. február 18-án jelent meg. A kifogást 2009. március 5-én,
vagyis törvényes határidőben terjesztették elő az OVB-nél. Az indítványozó álláspontja szerint a kérdés hitelesítése ellentétes az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésével, amely
szerint országos népszavazás tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A vízdíjak meghatározása az
árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Ártv.) 7. § (1) bekezdése értelmében az Ártv.
mellékletében feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat jogosult. Ebből az következik, hogy
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés esetében a lakossági ivóvíz szolgáltatás díjának megállapítása nem az
Országgyűlés, hanem a helyi önkormányzat, vagy a miniszter jogalkotási hatáskörébe tartozik, így e kérdésben
népszavazásra nem kerülhet sor. A kifogást tevő szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a diszkrimináció tilalmába is ütközik, indokolatlanul
különbözteti meg ugyanis az időszakos fogyasztókat (például a nyaralótulajdonosokat) az állandó jelleggel
a településen tartózkodóktól. A rendelkezésre állási díj azon fogyasztók érdekeit sérti elsősorban, akik üdülőterületen
lévő ingatlanukban időszakosan tartózkodnak, és idényjelleggel veszik igénybe a szolgáltatást. Az idényfogyasztókat
szolgáló ivóvíz rendszer fenntartása nemcsak az üdülési szezonban, hanem az azon kívüli időszakban is költséget
eredményez. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés arra irányul, hogy e fogyasztói körnek kizárólag fogyasztása
arányában kelljen díjat fizetnie, amivel a többi fogyasztót terhelné a rendszer fenntartási költségeinek jelentős része.
A kifogást tevő véleménye szerint a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ában megfogalmazott egyértelműség követelményének sem.
Hivatkozik a 26/2007. (IV. 25.) AB határozatra, amely szerint minden népszavazásra feltenni kívánt kérdés, amely
valamely szolgáltatás kötelező ingyenességére irányul, csak akkor felel meg a jogalkotói egyértelműség
követelményének, ha megjelöli, hogy a fogyasztó helyett ki lenne a gazdasági teher viselője. Megjegyzi, hogy a jelen
kérdés a szolgáltatás vonatkozásában nem a teljes ingyenességet kéri, hanem a fogyasztás arányában kívánja
megfizettetni a szolgáltatás rendelkezésre állásával kapcsolatos költségeket. Ez viszont azt eredményezné, hogy egyes
fogyasztók a fenntartási költségek egy részét nem térítenék meg.
A kifogást tevő hivatkozik az Európai Parlament és a Tanács által kibocsátott a vízpolitika terén a közösségi fellépés
kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv (Víz Keretirányelv) 9. cikkére, amely rendelkezés szerint a
tagállamoknak úgy kell meghatározniuk a díjakat, hogy a vízszolgáltató rendszerek fenntartásához elegendő bevétel
képződjön. A fenntartási költség összege nem függ a fogyasztott víz mennyiségétől, a fogyasztókat egyenlő
mértékben terheli, és e tehernek a megállapított díjban egyenlő arányban érvényesülnie kell.
Ezen kívül a kifogást tevő több alkotmánybírósági határozatra hivatkozva kiemeli, hogy az Alkotmánybíróság
a kéttényezős díjképzési formát nem találta alkotmányellenesnek. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, (a továbbiakban: Ve.) és
az Nsztv. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg: Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(…) c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
(…)” „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
A Ve. alkalmazott rendelkezései: „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás az alábbiak szerint megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, amelynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint a
130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az
Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás megfelel a törvényi feltételeknek, ezért azt a Ve. 130. §
(3) bekezdése alapján érdemben bírálta el. 2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az ivóvíz szolgáltatásért fizetendő alapdíj eltörlésére irányuló
népszavazási kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozónak tekintendő-e. Az önkormányzati, valamint az állami tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz díjának meghatározását az Ártv.
7. § (1) bekezdése, valamint ugyanezen törvény Melléklete Hatósági áras termékek címen, I. Legmagasabb ár
pontjának „B) Szolgáltatások” fejezete a települési önkormányzat – a fővárosban a Fővárosi Önkormányzat –
képviselő-testületének, valamint a vízgazdálkodásért felelős miniszternek a hatáskörébe utalja. A díjat
a képviselő-testület, illetve a miniszter rendeletben állapítja meg.
Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban a Kormány és a Kormány tagjainak jogalkotási jogkörével kapcsolatban
megállapította, hogy „az Országgyűlés Alkotmányban biztosított jogalkotói hatásköre teljes, és mind a Kormány, mind
a Kormány tagjai irányába nyitott” [53/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 414, 417.; 46/2006. (X. 5.) AB határozat,
ABH 2006, 567, 571.]. Mindezekre figyelemmel az, hogy az ivóvíz szolgáltatási díjról szóló, népszavazásra bocsátandó kérdés tárgya jelenleg
részben törvényi, részben önkormányzati, illetve miniszteri rendeleti szinten van szabályozva, nem zárja ki – legalábbis
azon az alapon, hogy a feltenni kívánt kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe [Alkotmány 28/B. §
(1) bekezdés] –, hogy a törvényben előírt feltételek teljesülése esetén e tárgyban népszavazásra kerülhessen sor.
3. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta, hogy az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében rögzített diszkrimináció
tilalmába ütközik-e a népszavazásra feltenni kívánt kérdés. Az Alkotmánybíróság 14/2007. (III. 9.) AB határozatban már rámutatott arra, hogy az Alkotmánybíróság kizárólag akkor
mondhatja ki, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés népszavazásra nem bocsátható, ha az alapján a
törvényalkotó valamely alapjogot nyilvánvaló módon súlyosan sértő vagy tömeges egyéni jogsérelmet okozó
jogszabály megalkotására volna köteles (ABH 2007, 251, 255.).
A hátrányos megkülönböztetés tilalma az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogrendszer egészét átható
alkotmányos alapelv. Alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor valósulhat meg, ha a jogszabályok egymással
összehasonlítható, a szabályozás szempontjából azonos csoportba tartozó jogalanyok között tesz különbséget
anélkül, hogy annak alkotmányos indoka lenne. E megkülönböztetés csak akkor alkotmányellenes, ha alapjogsérelmet
okoz, illetve az alanyi jogok tekintetében, az egyenlő méltóság követelményét sérti. Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint „a diszkriminációnak az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében írt tilalma azonban nem jelenti minden
megkülönböztetés tilalmát”. [1441/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 590–591.]
A fentebb vázoltak alapján az ivóvíz szolgáltatás ellátása közüzemi szerződés keretében történik. E szerződés egyik
lényeges sajátossága, hogy a szolgáltatás díját nem a felek határozzák meg.
Az ivóvíz szolgáltatási díj megállapításáról szóló rendeletek megalkotása során a képviselő-testület, valamint a
miniszter csak az Ártv. keretei között élhet jogosultságaival. Az önkormányzat képviselő testülete az Alkotmány 44/A. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott önkormányzati tulajdonosi jogokat is csak a törvény keretei közt
gyakorolhatja. Az Ártv. 8. § (1) és (3) bekezdései alapján – összhangban a Víz Keretirányelv 9. cikkével – „a legmagasabb árat (…) úgy
kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéséhez szükséges nyereségre
fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is (…) a legalacsonyabb árat úgy kell
megállapítani, hogy az legalább a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira fedezetet biztosítson, tekintettel az
elvonásokra és támogatásokra is”. A hatósági ár megállapítása során tekintettel kell lenni arra, hogy a szolgáltató ne tanúsíthasson tisztességtelen piaci
magatartást és gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, ugyanakkor figyelemmel kell lennie a szolgáltatást végző
szervezet gazdaságos működésének biztosítására is. Ezért a diszkrimináció tilalmáról szóló alkotmányi rendelkezés és
a népszavazásra feltett kérdés között nincs alkotmányjogi összefüggés, így ez nem is zárja ki a kérdésről népszavazás
tartását. 4. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban azt vizsgálta, megfelel-e a kérdés az Nsztv. 13. §-a szerint megkívánt
egyértelműségi mércéjének. Az Alkotmánybíróság már több határozatában foglalkozott az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt a népszavazásra
feltenni kívánt kérdésekkel szemben támasztott egyértelműség követelményével [51/2001. (XI. 29.) AB határozat,
ABH, 2001, 392, 396.; 25/ 2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
362.; 26/2007. (IV. 25.) AB határozat, ABH 2007, 332, 342.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata az egyértelműség
követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülése alkotmányos garanciájaként értelmezi. A népszavazásra
bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek egyértelműen
eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak „igen”-nel vagy „nem”-mel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető egyértelműnek.
A választópolgári egyértelműség része, hogy a választópolgárok egyértelműen lássák a népszavazásra bocsátott
kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit. A fogyasztó által fizetendő ivóvíz szolgáltatási díj szolgáltatás ellenértéke, amelynek meghatározása során az Ártv.
értelmében számtalan tényezőt kell figyelembe venni; ezek különböznek is, aszerint, hogy önkormányzati tulajdonú,
vagy állami tulajdonú víziközmű-e a szolgáltató. A fogyasztástól független alapdíj – a kérdés ennek eltörlését kívánja
elérni – csak egyik tényezője a szolgáltatás árának. Megállapítható, hogy a hitelesítésre benyújtott kérdés alapján a
választópolgárok nem állapíthatnák meg egyértelműen, hogy a fogyasztók díjfizetési kötelezettségét az alapdíj
eltörlése hogyan befolyásolná. A kérdés ezért félrevezető, és ebben az értelemben nem elégíti ki az Nsztv. 13. §-a szerinti egyértelműség
követelményét, a kérdésre igennel válaszoló választópolgárok gondolhatnák pusztán a kérdés alapján, hogy az
alapdíj, vagyis a tényleges ivóvízfogyasztástól független díjtétel eltörlésével csökkenne az ivóvíz ára. Ezzel szemben
valójában az érvényes és eredményes népszavazás esetén sem csökkennének az ivóvíz szolgáltatási díjak, hiszen a
karbantartási, előállítási, szállítási, valamint az átadással összefüggésben keletkező költségek (ráfordítások)
ellenértékét valamilyen módon a jövőben is meg kellene fizetniük. A kérdésben népszavazás így csak az árképzés
módjáról szólhatna. Az Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában megállapította, hogy „a jogalkotói
egyértelműséggel szorosan összefüggő választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy
a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Következésképpen az
Alkotmánybíróság álláspontja szerint a választópolgárokat félrevezető, félreérthető kérdések nem felelnek meg az
egyértelműség követelményének” [ABH 2007, 332, 336.]. A választópolgároknak a kérdés alapján úgy kellene
döntésüket meghozni, hogy nem lenne egyértelmű számukra a kezdeményezés sikere esetén kinek és milyen
mértékben kellene megtérítenie az ivóvíz szolgáltatási alapdíjat; döntésük meghozatalakor nem lehetnének tisztában
azzal, miről döntenek. A fent kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt választópolgári egyértelműség követelményének.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az 50/2009. (II. 18.) OVB határozatot – a Ve. 130. § (3) bekezdésében foglalt
jogkörében eljárva – megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
919/2008. (HK 14.) MH HEK intézkedése az egészségügyi szolgálatban használt kifejezések 3 nyelvű kézikönyve című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére, továbbá az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról
szóló 3/2006. (HK 10.) HVKF első helyettesi közleményére – Az egészségügyi szolgálatban használt kifejezések
3 nyelvű kézikönyve című főnökségi kiadvány (STANAG
2131 – az egészségügyi szolgálatban használt kifejezések
többnyelvű kézikönyve – 4. kiadás) kiadásáról az alábbiak
szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire és állományára.
2. Az egészségügyi szolgálatban használt kifejezések
3 nyelvű kézikönyve című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. A kiadvány az egészségügyben használatos legszükségesebb szavak, kifejezések magyar, angol és német
nyelvű kézikönyve, amely használatával elősegíti az
egészségügyi személyzet és a betegek nyelvi kommunikációit.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba. Az
érintettek a dokumentumot külön elosztó alapján kapják
meg.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
1246/2019. (IV. 30.) Korm. határozata a MAVIR Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító Zártkörűen Működő Részvénytársaság által 2019. évben végrehajtandó átviteli hálózat fejlesztés finanszírozásához szükséges forrás fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítással történő biztosításáról.
A Kormány a  MAVIR Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító Zártkörűen Működő Részvénytársaság
tőkeemeléséről szóló 1044/2018. (II. 14.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1044/2018. (II. 14.) Korm. határozat] 1.  pontjában
meghatározott hálózat fejlesztési célok elérése érdekében – az  1044/2018. (II. 14.) Korm. határozatban meghatározottakra
figyelemmel –
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  2019. évben 15 154 700 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 12. Az  NVTNM tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó társaságok tőkeemelése, pótbefizetése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
 2. az 1044/2018. (II. 14.) Korm. határozat 1.  pont b)  pontjától eltérően felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős
tárca nélküli minisztert, hogy az  MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság jegyzett
tőkéjének 15 154 700 000 forinttal történő megemelése útján gondoskodjon a MAVIR Magyar Villamosenergia-ipari
Átviteli Rendszerirányító Zártkörűen Működő Részvénytársaság tulajdonosi kölcsön formájában történő
finanszírozásáról a hálózatfejlesztési célok megvalósítása érdekében;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az 1. pont szerinti forrás átcsoportosítását követően azonnal
3. visszavonja az 1044/2018. (II. 14.) Korm. határozat 5. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
322/2013. (VII. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lele Ágnes Zsófiát
2013. július 1. napjától 2016. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
75/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  társaik épségét vagy biztonságát veszélyeztető gyermekeket elkülönítve, bentlakásos
oktatási intézményben neveljék?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű a  népi kezdeményezés tárgyát képező
kérdés, mert nem állapítható meg pontosan, hogy mely cselekmények, magatartásformák minősülnek a  társak
életét és biztonságát veszélyeztetőnek, kiterjed-e mind a  véletlen bekövetkezett, mind a  szándékosan tanúsított
cselekményekre. Nem állapítható meg tehát, hogy beadványozó milyen terjedelmű és irányú szabályozást kíván,
vagyis kitől elkülönítve kellene a  gyermekeket nevelni vagy pontosan mit jelent a „társ” kifejezés. Az  Országos
Választási Bizottság mindezek alapján megállapítja, hogy a kezdeményezés sem a választópolgár, sem a  jogalkotó
számára nem egyértelmű.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
84/2018. (VI. 22.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Lőrinczi Zoltánt az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2018. június 20-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2013. (X. 16.) OGY határozata a Bethlen Gábor Alap 2012. tevékenységéről és működéséről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Bethlen Gábor Alap 2012. évi tevékenységéről és működéséről szóló jelentést elfogadja.
 2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
15/2013. (V. 24.) BM–KIM együttes utasítása a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek és az ezek által működtetett fegyveres biztonsági őrségek kezelésében lévő fegyverek hatósági nyilvántartásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörünkben eljárva a következő
utasítást adjuk ki:
1. Értelmező rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) belügyi szerv:
1. a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek és az ezek irányítása alá tartozó szervek,
2. a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ,
3. a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kara,
4. a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ, valamint
5. a rendészeti szakközépiskolák;
b) fegyveres biztonsági őrség: a  Belügyminisztérium, illetve a  belügyi szervek által működtetett fegyveres
biztonsági őrség;
c) egyedi azonosító adatok: a rendőrségi eljárás alá vont lőfegyver, a szolgálati fegyver, illetve a belügyi kezelésű
egyéb fegyver betűjele és gyártási száma;
d) lőfegyverek központi nyilvántartása: a  lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 5.  §
(1) bekezdésében meghatározott nyilvántartás;
e) rendőrségi eljárás alá vont lőfegyver: az  Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) és
az irányítása alá tartozó szervek birtokába került, a lőfegyverek központi nyilvántartásában nem szereplő talált,
beszolgáltatott és hatósági tárolásba vett lőfegyver;
f ) szolgálati fegyver: a rendszeresített vagy alkalmazásba vett szolgálati lőfegyverek, gránátvetők, ezek képzési
célú módozatai, valamint a képzési fegyverek;
g) belügyi kezelésű egyéb fegyver:
 1. a  belügyi szerv vagyonkezelésében lévő, a  fegyverek műszaki-technikai történeti fejlődését bemutató,
a hagyománypótlást és a fegyverismereti felkészítést elősegítő hatástalanított szolgálati fegyver,
 2. a belügyi szerv vagyonkezelésében lévő, jogszabály alapján a bűnüldözési és kriminalisztikai oktatáshoz,
kiállításhoz, tudományos feldolgozáshoz felhasználható, illetve a  bűnügyi jellegzetességeire tekintettel
a  Rendőrség-történeti Múzeumban, a  Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetben vagy a  belügyi szervek
múzeumaiban elhelyezésre kerülő – a  lőfegyverek központi nyilvántartásában nem szereplő – lőfegyver,
továbbá
3. a büntetőeljárásban lefoglalt, elkobzott és bűnjelként kezelt fegyver;
h) hatósági fegyvernyilvántartás: a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának
Bűnügyi Nyilvántartó Hatósága (a továbbiakban: Hatóság) által a jelen utasítás hatálya alá tartozó fegyverek
tekintetében vezetett nyilvántartás.
2. A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek és a fegyveres biztonsági őrség kezelésében lévő fegyverek
nyilvántartásának rendje
2. § A hatósági fegyvernyilvántartás tartalmazza
a) az egyedi azonosító adatokat,
b) a rendőrségi eljárás alá vont lőfegyver, a szolgálati fegyver, illetve a belügyi kezelésű egyéb fegyver alkalmazási,
tárolási helyét szervenkénti bontásban,
c) a szolgálati fegyver rendszeresített megnevezését, űrméretét (kaliberét) és cikkszámát, valamint
d) a rendőrségi eljárás alá vont fegyver, illetve a belügyi kezelésű egyéb fegyver kaliberét, típusát és cikkszámát.
3. § (1) A  (2) bekezdésben nem nevesített belügyi szervek szolgálati fegyvereinek és az 1. § g) pont 1–2. alpontja szerinti
fegyvereinek, valamint a fegyveres biztonsági őrség kezelésében lévő fegyverek nyilvántartását a Hatóság szervenként,
illetve őrségenként elkülönítve végzi.
(2) Az  ORFK és a  rendészeti szakközépiskolák szolgálati fegyvereinek, belügyi kezelésű egyéb fegyvereinek, valamint
a rendőrségi eljárás alá vont lőfegyverek nyilvántartása során a Hatóság egymástól elkülönítve végzi
1. az ORFK,
2. a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság,
3. a Budapesti Rendőr-főkapitányság,
4. az egyes megyei rendőr-főkapitányságok,
5. a Készenléti Rendőrség,
6. a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság,
7. a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet,
8. a Rendőrség-történeti Múzeum,
9. a Rendészeti Szervek Kiképző Központja,
10. a Dunakeszi Oktatási Központ,
11. a Csopaki Továbbképző és Módszertani Központ,
12. az Adyligeti Rendészeti Szakközépiskola,
13. a Körmendi Rendészeti Szakközépiskola,
14. a Miskolci Rendészeti Szakközépiskola, valamint
15. a Szegedi Rendészeti Szakközépiskola
fegyvereinek nyilvántartását.
4. § (1) A  jelen utasítás hatálya alá tartozó fegyverekhez a Hatóság az 1. mellékletben meghatározott fegyvernyilvántartó
lapot (a továbbiakban: fegyvernyilvántartó lap) állítja ki, amelynek alapszíne a  szolgálati fegyverek esetében kék,
a szolgálati fegyvernek nem minősülő más fegyverek esetében a kéktől különböző szín.
(2) A rendőrségi eljárás alá vont fegyverek, a belügyi kezelésű egyéb fegyverek, valamint a fegyveres biztonsági őrség
kezelésében lévő lőfegyverek esetében csak akkor kell fegyvernyilvántartó lapot kiállítani, ha a fegyver nem szerepel
a  lőfegyverek központi nyilvántartásában. A  fegyvernek a  lőfegyverek központi nyilvántartásában való esetleges
szereplése megállapítására irányuló egyeztetési feladatokat a fegyveres biztonsági őrség kezelésében lévő lőfegyverek
tekintetében a fegyveres biztonsági őrséget működtető szerv hajtja végre.
(3) Az  1.  § g)  pont 3.  alpontjában meghatározott fegyverek vonatkozásában a  fegyvernyilvántartó lapot a  Hatóság
a lefoglalást vagy elkobzást foganatosító szerv értesítése alapján állítja ki.
(4) A fegyvernyilvántartó lap kiállításakor cikkszámmal, illetve az egyedi azonosító adatokkal nem rendelkező fegyvert
a Hatóság az általa generált egyedi azonosítóval látja el.
(5) A Hatóság jogosult
a) a fegyvernyilvántartó lap kiállítására,
b) a hibás adatokat tartalmazó fegyvernyilvántartó lap cseréjére, valamint
c) a betelt, sérült, elveszett vagy megsemmisült fegyvernyilvántartó lap pótlására.
(6) Az (5) bekezdés b)–c) pontja szerinti csere vagy pótlás esetén a Hatóság
a) a fegyvernyilvántartó lapra rávezeti a „CSERE” vagy „PÓTLÁS” szöveget, valamint
b) rögzíti a csere vagy a pótlás okát.
5. § A Hatóság negyedévenként elektronikus úton cikktörzslistát küld a belügyi szervek részére.
6. § (1) A hatósági fegyvernyilvántartás adatait a Hatóság – saját ütemezése szerint – legalább kétévente egyezteti a belügyi
szervekkel, továbbá a fegyveres biztonsági őrséggel.
(2) A belügyi szervekkel, illetve a fegyveres biztonsági őrséggel végrehajtott egyeztetésről jegyzőkönyvet kell készíteni,
amelyben rögzíteni kell
a) az egyeztetés főbb tapasztalatait, valamint
b) az  egyeztetés során tapasztalt esetleges eltérésekre vonatkozó konkrét megállapításokat és az  eltérések
rendezésének határidejét.
 (3) A  végrehajtott egyeztetésről az  annak befejezését követő hónap utolsó napjáig a  belügyi szervek tájékoztatják
a Belügyminisztérium Műszaki Főosztályát. 3. A belügyi szervek nyilvántartással kapcsolatos feladatai
7. § A hatósági fegyvernyilvántartással kapcsolatos feladatokat
a) a  b)  pontban nem nevesített belügyi szervek fegyverzeti-technikai szakterülete önállóan vagy más belügyi
szervvel kötött együttműködési megállapodás alapján végzi,
b) az ORFK-nak és a rendészeti szakközépiskoláknak – a jelen utasításban foglalt előírásokra figyelemmel – a 3. §
(2) bekezdésében meghatározott szervei és intézményei végzik. 8. § (1) A  fegyvernyilvántartó lapot a  Hatóságtól kell igényelni, amelynek során a  kitöltéséhez szükséges valamennyi
információt – a hiteles bizonylatokat mellékelve – közölni kell a Hatósággal.
(2) A  beszerzések végrehajtását követően – a  fegyverek számviteli nyilvántartásban történő rögzítése után –
a fegyvernyilvántartó lapot a belügyi szervek központi szervei igénylik a Hatóságtól.
(3) A rendőrségi eljárás alá vont lőfegyverek, valamint az 1. § g) pont 3. alpontjában meghatározott fegyverek esetében
a fegyvernyilvántartó lapot az eljáró rendőri szerv fegyverzeti-technikai szakterületének vezetője jogosult igényelni.
(4) A  hatósági fegyvernyilvántartás vezetésével kapcsolatban a  Hatóságnál keletkezett dokumentumok helyben
őrizendők és nem selejtezhetők.
(5) A fegyverkészletekben beállt változásokat az érintett szervek – a (6) bekezdésben meghatározott eset kivételével –
kötelesek írásban közölni a Hatósággal.
(6) Az 1. § g) pont 3. alpontjában meghatározott fegyverek tekintetében beállt változásokat az eljáró rendőri szerv köteles
haladéktalanul írásban közölni a Hatósággal.
9. § (1) A belügyi szerveknél végzett fegyverátcsoportosítás során az átadó szerv köteles a fegyvernyilvántartó lapot átadni.
Az átadás tényét a számviteli okmányon fel kell tüntetni.
(2) Az átadás-átvétel végrehajtása nyomán szükséges bejegyzéseket az átvételt követően az átvevő szerv fegyverzetitechnikai szakterületének vezetője rögzíti a fegyvernyilvántartó lapon.
(3) A  fegyvernyilvántartó lapok nyilvántartását, kezelését és tárolását a  Belügyminisztérium Technikai Szabályzatában
meghatározottak szerint kell végezni.
(4) A  belügyi szerveknél végrehajtott fegyverátadások során a  fegyverek számszerinti változásáról készített
dokumentumot az átadó szerv küldi meg a Hatóság részére.
(5) A fegyverek számszerinti változásáról készített dokumentumon szerepelnie kell
a) az érintett fegyverek megnevezésének és egyedi azonosító adatainak,
b) az átadó, valamint az átvevő szerv megnevezésének, továbbá
c) az átadás-átvételt végrehajtók aláírásának és bélyegzőlenyomatának.
(6) Amennyiben az érintett fegyverek száma
a) nem haladja meg a tíz darabot, a fegyverek számszerinti változásáról készített dokumentumként a számviteli
okmányok is felhasználhatók,
b) meghaladja a  tíz darabot, a  fegyverek számszerinti változásáról készített dokumentumon az  átadó szerv
a fegyvereket tíz darabos csoportosításban, alfabetikus rendben és növekvő számsorrendben rögzíti.
10. § (1) A rendszerből, alkalmazásból, illetve használatból történő kivonás után a fegyverek számszerinti változását a belügyi
szerv központi szerve jelenti be a Hatóságnak a 9. § (5)–(6) bekezdésében meghatározottak szerint.
(2) A megsemmisítést végző szerv a megsemmisítésről készült jegyzőkönyvet megküldi a Hatóságnak.
 (3) Értékesítés céljából történő átadás esetén az  átadó szerv az  átadásról készült jegyzőkönyvet megküldi a  Hatóság
részére. 11. § A 8. § (2) és (5) bekezdésében, valamint a 9–10. §-ban meghatározott gazdasági műveleteket követően az igénylést,
illetve a változás bejelentését három munkanapon belül végre kell hajtani.
12. § A rendszerből, alkalmazásból, illetve használatból történő kivonást követően a  belügyi szerveknél lévő
fegyvernyilvántartó lapokat irattárazni kell és a kivonást követő 20 évig meg kell őrizni.
4. Vegyes rendelkezések 13. § A jelen utasításban előírtak végrehajtása érdekében készített ügyiratokat a Hatóság vezetőjének kell megküldeni.
14. § A hatósági fegyvernyilvántartást érintő, központi beavatkozást igénylő körülményekről a  Hatóság haladéktalanul
tájékoztatja a Belügyminisztérium Műszaki Főosztályát.
5. Záró rendelkezések 15. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
16. § (1) Ez  az  utasítás nem érinti a  hatálybalépését megelőzően kiállított, használatban lévő fegyvernyilvántartó lapok
érvényességét.
(2) A jelen utasításban előírtak végrehajtása érdekében a fegyveres biztonsági őrség, illetve a belügyi szervek kijelölik
a Hatósággal történő kapcsolattartásért felelős személyeket, amely személyekről és elérhetőségükről – a jelen utasítás
hatálybalépését követő hónap tizenötödik napjáig – tájékoztatják a Hatóságot.
(3) Az 5. § szerinti cikktörzslistát első alkalommal legkésőbb a jelen utasítás hatálybalépését követő hónap tizenötödik
napjáig kell megküldeni.
(4) A 6. § (1) bekezdése szerinti egyeztetést első alkalommal legkésőbb 2013. szeptember 30. napjáig kell végrehajtani.
Dr. Pintér Sándor s. k., Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
440/2013. (X. 21.) KE határozata nyugállományú dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi
CXXV.  törvény 11.  § (2)  bekezdés l)  pontja alapján – a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára –
dr.  Dezső Lajos László nyugállományú ezredest 2013. október 23-ai hatállyal nyugállományú dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2013. október 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök