text:
73/2015. (XI. 6.) FM rendelete a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadói tevékenységről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének
egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló 2015.  évi XCVII.  törvény 28.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. EGT-szaktanácsadó: olyan nem magyar állampolgárságú, az  Európai Unió tagállamának, illetve az  Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgára, továbbá az  Európai Közösség és
tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött
külön nemzetközi szerződés alapján a szabad mozgás és tartózkodás joga tekintetében az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgáraival azonos jogállású személy, aki az Európai Unió
tagállamában vagy más EGT-államban valamely agrárszakterületen szaktanácsadóként jogosult eljárni, és
Magyarország területén a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól
szóló 2009.  évi LXXVI.  törvény szerinti letelepedést követően szándékozik szaktanácsadói tevékenységet
folytatni;
2. ESzNR: a  szaktanácsadói névjegyzék vezetésére, kezelésére, valamint a  szaktanácsadói engedélyezési
eljárások lefolytatására, a  szaktanácsadói státusz nyomon követésére szolgáló Elektronikus Szaktanácsadói
Névjegyzékkezelő Rendszer;
3. erdőgazdálkodási technikus: az  a  szaktanácsadó, aki erdőgazdálkodás szakterületen szaktanácsadói
engedéllyel rendelkező, a  szaktanácsadói névjegyzékbe felvett szaktanácsadó felügyeletével és
felelősségvállalása mellett, az  erdőgazdálkodók részére nyújtott szaktanácsadói tevékenység végzésében
közreműködői feladatokat ellátó erdésztechnikus;
4. szaktanácsadó: az  e  rendeletben meghatározottak szerinti engedéllyel rendelkező és a  szaktanácsadói
névjegyzékben szereplő természetes személy;
5. szaktanácsadói névjegyzék: a  szaktanácsadók, az  erdőgazdálkodási technikusok, valamint
az EGT-szaktanácsadók Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a továbbiakban: NAK)
által nyilvántartott adatait tartalmazó elektronikus nyilvántartás;
6. szaktanácsadói tevékenység: a  legalább részben az  államháztartás alrendszeréből, európai uniós forrásból
vagy nemzetközi megállapodás alapján egyéb programból finanszírozott, az  1.  mellékletben felsorolt
szakterületeken folytatott tanácsadási szolgáltatás;
7. szakterületen belüli tevékenységi terület: a szaktanácsadó számára engedélyezett egy vagy több szakterületen
belül a 2. melléklet alapján választott támogatható szolgáltatási tevékenység.
2. § (1) A szaktanácsadói tevékenység folytatására az jogosult, aki rendelkezik az e rendelet alapján a NAK által kibocsátott
engedéllyel (a továbbiakban: szaktanácsadói engedély).
(2) A szaktanácsadói engedélyezési eljárás a NAK által kezelt ESzNR-en keresztül kezdeményezhető.
 (3) A  szaktanácsadói névjegyzék tartalmazza a  szaktanácsadói tevékenység folytatására jogosultaknak
a  mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló
2015. évi XCVII. törvény 26. § (2) bekezdésében meghatározott adatait, a szakterületen belüli tevékenységi területét,
továbbá a 3. mellékletben felsorolt egyéb adatokat és dokumentumokat.
(4) Az  EGT-szaktanácsadó az  (1)  bekezdéstől eltérően, a  Magyarországon folytatandó szaktanácsadói tevékenysége
megkezdését megelőzően köteles elektronikus úton bejelenteni ezt a  szándékát a  NAK ügyintéző szervezetének
központi címére. A bejelentéshez mellékelni kell
a) a szaktanácsadói tevékenység folytatására – valamely EGT-állam vonatkozó jogi aktusa alapján – feljogosító
okirat,
b) a szaktanácsadói tevékenység folytatásához – valamely EGT-állam vonatkozó jogi aktusában – meghatározott
szakmai képesítés megszerzését tanúsító okirat hiteles fordításának, valamint
c) a letelepedését igazoló okirat
aláírással és „az eredetivel mindenben megegyezik” szöveggel ellátott másolatát.
(5) Az EGT-szaktanácsadóra a 3–9. §-ban és a 11. §-ban foglaltak nem alkalmazandók.
 (6) Az 1. § 1. pontjában felsoroltakon kívüli államból származó, Magyarországon jogszerűen letelepedett szaktanácsadó
szaktanácsadói tevékenységének megkezdésére és folytatására az e rendeletben foglaltak – az EGT-szaktanácsadóra
vonatkozó rendelkezések kivételével – alkalmazandók.
(7) Jogi személy abban az esetben nyújthat szaktanácsadási szolgáltatást, amennyiben biztosítja, hogy e tevékenységet
kizárólag az  e  rendelet szerint szaktanácsadási tevékenység végzésére jogosult alkalmazottja, tagja vagy más
– munkavégzésre irányuló vagy egyéb megbízási – jogviszonyban álló személy végezze.
(8) A NAK a honlapján – a  törvényben előírt közzétételi kötelezettséggel nem érintett személyes adatai tekintetében
a szaktanácsadó hozzájárulása esetén – közzéteszi a szaktanácsadók alapadatait (név, szaktanácsadói regisztrációs
szám, engedélyezett szakterület, szakterületen belüli tevékenység, elérhetőség) tartalmazó névjegyzéket.
3. § (1) A szaktanácsadói engedély – beleértve az erdőgazdálkodási technikus tevékenységének engedélyezését is – iránti
kérelmet a NAK által a 3. melléklet szerinti adattartalommal rendszeresített, a NAK honlapján közzétett elektronikus
felületen (a továbbiakban: felület) kitöltött, nyomtatott, aláírt formanyomtatvány és a beküldendő dokumentumok
1-1 példányának megküldésével postai úton kell benyújtani a NAK-hoz a felületen közzétett címre.
(2) Szaktanácsadói engedélyt az a természetes személy kaphat, aki
a) mezőgazdasági, élelmiszer-feldolgozási vagy erdőgazdálkodási tevékenységgel összefüggésben használatos
termékeket a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK,
a  165/94/EK, a  2799/98/EK, a  814/2000/EK, az  1290/2005/EK és a  485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
2.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja szerinti mezőgazdasági termelő, valamint az  erdőről, az  erdő védelméről
és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 17.  § (1)  bekezdése szerinti erdőgazdálkodók
számára értékesítő szervezetnek nem tagja, tulajdonosa vagy alkalmazottja, és ezekkel összefüggő ügynöki
tevékenységet vagy tanácsadást nem folytat;
b) közpénzekből nyújtott agrár-, élelmiszer-feldolgozási, erdőgazdálkodási, továbbá vidékfejlesztési
támogatásokhoz kapcsolódó adminisztratív vagy fizikai ellenőrző tevékenységet nem végez;
c) az  élelmiszer-ágazatokhoz vagy termékpályákhoz tartozó termékek előállításához vagy kereskedelméhez
közvetlenül kapcsolódó tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetnek, társulásnak nem tagja, tulajdonosa
vagy alkalmazottja, és ezekkel összefüggő ügynöki tevékenységet vagy tanácsadást nem folytat;
d) a  választott szakterülethez kapcsolódó, a  4.  melléklet szerinti – oklevéllel tanúsított – egyetemi vagy
főiskolai, vagy ezzel egyenértékű mesterképzésben (MSc) vagy alapképzésben (BSc) szerzett végzettséggel
– a (4) bekezdésben meghatározott kivételre figyelemmel – rendelkezik;
e) a  szaktanácsadói engedély erdőgazdálkodási technikus bejegyzéssel történő kérelmezése esetén
erdésztechnikusi végzettséggel rendelkezik;
f ) a  d) és e)  pontban, valamint a  (4)  bekezdésben foglaltak esetén a  kérelem benyújtását megelőzően
a kérelemben megjelölt szakterületen ötéves szakmai gyakorlatot szerzett; valamint
g) büntetlen előéletet tanúsító erkölcsi bizonyítvánnyal rendelkezik.
 (3) A  szaktanácsadói tevékenységgel érintett szakterületek felsorolását az  1.  melléklet tartalmazza. Az  egyes
szakterületekhez kapcsolódóan szaktanácsadói engedély akkor adható ki, ha a kérelmező
a) valamennyi szakterület esetében – az  erdőgazdálkodás szakterületen belül az  erdőgazdálkodási technikus
kivételével – rendelkezik felsőfokú szakirányú végzettséggel;
b) erdőgazdálkodás szakterület választása esetén szerepel az  erdészeti hatáskörben eljáró megyei
kormányhivatal által vezetett jogosult erdészeti szakszemélyzeti névjegyzékben;
c) az állategészségügy szakterületre vonatkozóan állatorvos végzettséggel rendelkezik, továbbá tagja a Magyar
Állatorvosi Kamarának;
d) a  növényvédelem szakterületre vonatkozóan tagja a  Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi
Kamarának; valamint
e) földügyek szakterületre vonatkozóan legalább 5 év földügyi igazgatásban – igazoltan a  megjelölt
szakterületen – töltött gyakorlattal rendelkezik.
 (4) A  4.  mellékletben nem szereplő felsőfokú végzettség elfogadásáról a  képzés szakmai tartalmának, képzési
programjának vizsgálata, a  képzési követelmények szerint megszerzett kompetenciák, tananyagegységek és azok
leírásai alapján a NAK dönt.
4. § (1) A  szaktanácsadói engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a  2.  § (3)  bekezdésében szereplő adatokat és
az  azokat igazoló dokumentumokat. A  kérelemben meg kell jelölni azt az  1.  melléklet szerinti egy vagy több
szakterületet, amelyen a kérelmet benyújtó szaktanácsadóként működni kíván, továbbá a választott szakterületen,
illetve szakterületeken belül a  2.  mellékletben felsorolt tevékenységi területek közül szakterületenként legalább
egyet.
(2) A kérelemhez mellékelni kell a NAK által az 5. melléklet szerinti adattartalommal rendszeresített, a NAK honlapján
közzétett formanyomtatvány szerinti bővített szakmai önéletrajzot, amelyben választott szakterületenként
részletesen ismertetni kell az adott szakterületen végzett szakmai tevékenységet.
(3) A kérelemhez mellékelni kell továbbá
a) a szakirányú végzettséget tanúsító okirat másolatát,
b) három hónapnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítványt,
c) növényvédelem szakterület megjelölése esetén a  Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara,
állategészségügy szakterület megjelölése esetén a Magyar Állatorvosi Kamara által kiadott igazolvány vagy
igazolás másolati példányát, amely tartalmazza a jelentkező regisztrációs számát,
d) földügyi szakterület megjelölése esetén a  3.  § (3)  bekezdés e)  pontjában foglaltak igazolására szolgáló
munkáltatói igazolást,
e) erdőgazdálkodási szakterület megjelölése esetén a  jogosult erdészeti szakszemélyzet részére kiállított
igazolvány másolatát, valamint
f ) nyilatkozatot arról, hogy a  kérelmezővel szemben nem áll fenn a  3.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontjában
meghatározott kizáró körülmény.
5. § (1) A  NAK a  szaktanácsadói engedély iránti kérelemről annak beérkezését követő 21 napon belül a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint dönt, amelyről 30 napon belül
tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter).
(2) A  NAK engedélyezés esetén szaktanácsadói igazolványt állít ki, amelyet a  szaktanácsadói tevékenységet
engedélyező határozattal egyidejűleg postai úton megküld a  szaktanácsadó részére. A  NAK a  szaktanácsadói
igazolvány kiállításával egyidejűleg a szaktanácsadót felveszi a szaktanácsadói névjegyzékbe.
(3) A szaktanácsadói igazolvány tartalmazza a szaktanácsadó nevét, arcképét, születési helyét és idejét, szaktanácsadói
regisztrációs számát, a  szaktanácsadói igazolvány sorszámát, a  szaktanácsadóként vagy erdőgazdálkodási
technikusként folytatott tevékenységre való jogosultság tényét, a  szaktanácsadói igazolvány kiállításának
időpontját, valamint a szakterületeket, amelyeken szaktanácsadóként működhet.
(4) A  szaktanácsadói igazolvány visszavonásig érvényes. A  szaktanácsadói engedély visszavonását követő 15 napon
belül a szaktanácsadó köteles visszaszolgáltatni a szaktanácsadói igazolványát a NAK részére.
(5) A  szaktanácsadó 15 napon belül köteles a  NAK részére írásban – elektronikus úton – bejelenteni, ha a  3.  §-ban
előírt feltételekben vagy a  névjegyzékben nyilvántartott adataiban a  szaktanácsadói tevékenység engedélyezését
követően változás állt be.
6. § (1) A  szaktanácsadónak legkésőbb a  szaktanácsadói tevékenység engedélyezését követő naptári év végéig
szaktanácsadói alapképzésen kell részt vennie és alapvizsgát kell tennie. Az alapképzést a NAK szervezi, amelynek
témakörei:
a) a szaktanácsadás alapjai, módszertana,
b) a támogatott mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadás rendszere, gyakorlata, valamint
c) a kapcsolódó informatikai rendszerek ismerete.
(2) A  felsőoktatásban agrárképzési területen szerzett mezőgazdasági szaktanácsadó szakmérnök bizonyítvánnyal
rendelkező szaktanácsadó, valamint a  11.  § (1)  bekezdése alapján az  a  névjegyzékbe felvett szaktanácsadó, aki
rendelkezik az  alapvizsga vagy annak témaköreire vonatkozó eredményes vizsgát tanúsító igazolással, mentesül
az alapvizsga vagy annak egyes témakörei teljesítésének kötelezettsége alól.
7. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és
az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) alapján
támogatott szaktanácsadói tevékenységet csak az  a  szaktanácsadó végezhet, aki az  1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 15.  cikk (4)  bekezdésében javasolt szaktanácsadói tématerületek közül legalább
három témakörben, erdőgazdálkodás szakterületen pedig az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
15. cikk (5) bekezdésében kötelezően előírt témakörökre eredményes vizsgát tesz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti témakörökben a kötelező képzéseket és vizsgákat a NAK szervezi és bonyolítja le.
 (3) A  szaktanácsadó, aki rendelkezik az  (1)  bekezdés szerinti témakörök valamelyikére vonatkozóan kiállított,
eredményes vizsgát tanúsító igazolással, mentesül a kötelező vizsga teljesítésének kötelezettsége alól.
 (4) Az  (1)  bekezdésben, valamint az  1.  mellékletben szereplő szakterületeken belül a  szaktanácsadói ismeretek
aktualizálására és bővítésére az irányító hatóság (a továbbiakban: IH) vagy a NAK legfeljebb évente két alkalommal
további kötelező továbbképzést szervezhet.
(5) A  szaktanácsadók továbbképzésének részeként évente kötelező a  NAK-hoz bejelentett és elfogadott szakmai
rendezvényeken való részvétel, az erre vonatkozó IH közleményben meghatározottak szerint.
(6) A  szaktanácsadói tevékenység engedélyezésének évében a  szaktanácsadó nem köteles részt venni a  (4) és
(5) bekezdés szerinti továbbképzésen, rendezvényen.
(7) A szaktanácsadók értékelését a NAK évente végzi a (4) és (5) bekezdésekben meghatározott feltételek – megelőző
naptári évben történő – teljesítése alapján, amelynek eredményéről tájékoztatja a minisztert.
8. § (1) Ha a  szaktanácsadó önhibájából nem tesz eleget a  6. és 7.  §-ban foglalt valamely kötelezettségének, a  NAK
a  kötelezettség teljesítéséig, de legfeljebb egyéves időtartamra felfüggeszti a  szaktanácsadói tevékenységét.
Ha a  szaktanácsadói tevékenység felfüggesztésének időtartama alatt a  szaktanácsadó nem pótolja elmulasztott
kötelezettségét, a szaktanácsadói engedélyét a NAK visszavonja, és erről tájékoztatja a minisztert.
(2) Az  alap, a  kötelező, valamint az  éves kötelező vizsgák akkor sikeresek, ha az  egyes vizsgákon elért eredmény
legalább 70%-os.
9. § (1) A szaktanácsadó e rendeletben foglalt kötelezettségeinek betartását a NAK ellenőrzi.
 (2) A NAK visszavonja a szaktanácsadói engedélyt, ha
a) a szaktanácsadó az engedély visszavonását írásban kérelmezi,
b) a  szaktanácsadó a  tevékenysége 8.  § (1)  bekezdése szerinti felfüggesztésének időtartama alatt
kötelezettségeinek nem tett eleget, vagy
c) a  szaktanácsadót szaktanácsadói tevékenységével összefüggésben elkövetett szabálysértés vagy
bűncselekmény miatt jogerős döntéssel elmarasztalták.
 (3) Amennyiben a NAK az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés eredménye alapján megállapítja, hogy – az engedély kiadását
követően bekövetkezett változás miatt – a szaktanácsadói tevékenység a 3. §-ban meghatározott feltételeknek nem
felel meg, úgy arról előzetesen tájékoztatja a minisztert, és visszavonja a szaktanácsadói engedélyt.
(4) Ha a szaktanácsadói engedély visszavonására a (2) bekezdés c) pontjában foglaltak miatt kerül sor, a szaktanácsadó
részére a visszavonást követő három éven belül a szaktanácsadói tevékenység folytatása nem engedélyezhető.
(5) Ha a  szaktanácsadó szaktanácsadói tevékenységét valamely ok miatt nem folytathatja, kérelmére – az  általa
megjelölt időpontig – a  szaktanácsadói engedélyét szüneteltetni kell. A  szüneteltetés időtartama alatt
a szaktanácsadó szaktanácsadói tevékenységet nem folytathat.
(6) A szaktanácsadó köteles a szaktanácsadói engedélyének szüneteltetését kérelmezni, ha a munkavégzésre irányuló
jogviszonyából származó jövedelmének forrása az agrárgazdaság területén térítésmentes tanácsadási tevékenység
folytatásához biztosított közpénzből származik.
(7) Az  (5) és (6)  bekezdés szerinti szüneteltetés három évnél hosszabb ideig tartó fennállása esetén a  szüneteltetés
a szaktanácsadó kérelmére a határidő lejárta előtt legfeljebb egy alkalommal újabb három évre meghosszabbítható.
Amennyiben az  (5) és (6)  bekezdés szerinti szüneteltetés időtartamának lejártáig a  szaktanácsadó nem kéri
a  szüneteltetés megszüntetését, úgy engedélye visszavonásra kerül. A  meghosszabbított szüneteltetés
időtartamának lejártával – amennyiben a szaktanácsadó nem jelenti be a szaktanácsadói tevékenység folytatásának
szándékát – az engedély hivatalból visszavonásra kerül.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
11. § (1) Az  agrár-szaktanácsadói tevékenység engedélyezéséről szóló 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet [a  továbbiakban:
90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet] alapján megszerzett szaktanácsadói engedéllyel rendelkező szaktanácsadók
akkor jogosultak a szaktanácsadói tevékenység folytatására, ha e  rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül
regisztrálnak a  NAK által kezelt ESzNR-be. A  regisztrációhoz szükséges elektronikus felületet a  NAK szolgáltatja.
A NAK a regisztrációs felület megnyitásáról, valamint a regisztráció folyamatáról és határidejéről a szaktanácsadókat
e rendelet hatálybalépését követő 5 munkanapon belül elektronikus úton tájékoztatja.
(2) A regisztráció elmulasztása esetén a 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet alapján megszerzett szaktanácsadói engedéllyel
rendelkező szaktanácsadók az  (1)  bekezdésben meghatározott határidő lejártát követően törlésre kerülnek
a névjegyzékből.
(3) A szaktanácsadók tevékenységének e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő éves értékelésére vonatkozóan
e rendelet előírásait kell alkalmazni.
(4) A  90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet alapján a  korábbiakban a  Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és
Vidékfejlesztési Intézet által kiállított igazolványok a  NAK rendszerébe való regisztrációt követően kiállított új
igazolványok kézhezvételéig érvényesek.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti regisztrációt elmulasztó szaktanácsadók 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet alapján kiállított
igazolványai e rendelet hatálybalépését követő 60. napig érvényesek.
12. § Ez a rendelet
a) a  szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, és
b) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 13. § Hatályát veszti a 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2017. (HK 4.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a
miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven, teljes terjedelemben bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról szóló 8/2009.
(XII. 23.) HM HVKFH közleményben fenntartás nélkül
elfogadott STANAG 7204 (EDITION 1) – NATO
MINIMUM REQUIREMENTS FOR PERSONNEL
PROVIDING AIR TRAFFIC SERVICES (ATS) IN
NATO-LED OPERATIONS / NATO által vezetett műveletekben a légi közlekedést biztosító személyi állománnyal szemben támasztott minimális (NATO) követelmények című NATO egységesítési egyezményt a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
b) témakezelő: az MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
c) a bevezetés időpontja: 2017. április 1.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
54/2008. (V. 14.) OGY határozata a 2008. március 9-i országos ügydöntő népszavazással kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés 1. elfogadja a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény 153. §-ának (3) bekezdése értelmében az önkormányzati és területfejlesztési miniszternek a 2008.
március 9-én megtartott országos ügydöntő népszavazással kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról szóló beszámolóját,
2. megállapítja, hogy a 2008. március 9-én megtartott
országos ügydöntő népszavazás mind az egész országban,
mind a Magyar Köztársaság 91 nagykövetségén és főkonzulátusán törvényes rendben zajlott le,
3. köszönetét fejezi ki a népszavazás megszervezésében és lebonyolításában közreműködő helyi és területi választási szervek tagjainak, az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium illetékes szervezetei tisztségviselőinek odaadó és lelkiismeretes tevékenységükért.
4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1708/2014. (XII. 4.) Korm. határozata a Budapest Bank Zrt. tevékenysége feletti befolyás megszerzése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány megismerve és elfogadva az előterjesztésben foglaltakat
 1. tudomásul veszi a  Magyar Nemzeti Bank által a  BUDAPEST Hitel- és Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő
Részvénytársaságról (cégjegyzékszáma: Cg. 01-10-041037, székhelye: 1138 Budapest, Váci út 193., a továbbiakban:
Budapest Bank Zrt.) készített tájékoztatást;
2. az 1.  pont szerinti tájékoztatás alapján dönt a  Budapest Bank Zrt. tevékenysége feletti befolyás megszerzéséről,
ideértve a  Budapest Bank Zrt. által kibocsátott és a  GE Capital Global Financial Holdings Inc. tulajdonában
lévő összesen 19 345 945 darab részvénynek a  megvásárlását vagy azon hitelintézet valamennyi részvényének
a megvásárlását, amely a Budapest Bank Zrt. teljes üzletmenetét, valamennyi eszközét, forrását, infrastruktúráját és
kötelezettségét átveszi;
3. utasítja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy járjon el annak érdekében, hogy a 2. pont szerinti részesedést
a  Corvinus Nemzetközi Befektetési Zártkörűen Működő Részvénytársaság (cégjegyzékszáma: Cg. 01-10-043547,
székhelye: 1065 Budapest, Nagymező u 46–48. 1. em.) mint vevő megszerezze az 5. pont szerinti Előszerződésben
szabályozott feltételek mentén;
4. megállapítja, hogy a fenti 2. pont szerinti hitelintézetben történő részesedésszerzés az 1. pont szerinti tájékoztatás,
valamint az  abban szereplő értékelés alapján meghatározott értéken a  piaci befektető szempontjait figyelembe
veszi és az az uniós követelményeknek és a magyar érdekeknek is megfelel;
5. utasítja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti részesedésszerzésre
vonatkozó, kötelező erejű „Előszerződés” elnevezésű dokumentum aláírásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  5.  pont szerinti Előszerződésben foglalt
feltételek szerint a 2. pont szerinti végleges részvény adásvételi szerződés megkötéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 16.
7. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a. gondoskodjon arról, hogy az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(cégjegyzékszám: Cg. 01-10-041712, székhelye: 1051 Budapest, Nádor u. 31., a  továbbiakban: MFB Zrt.)
nyújtson hitelt a  vevő részére a  vételárral megegyező összegben a  2.  pont szerinti részesedés ellenértéke
megfizetésének megfinanszírozása céljából;
b. az MFB Zrt. a  2.  pont szerinti végleges részesedésszerzésre vonatkozó adásvételi szerződés megkötéséhez
adjon ki hitelígérvényt a vevő részére;
c. gondoskodjon arról, hogy az MFB Zrt. vállaljon garanciát az eladó javára a vevőnek a 2. pont szerinti végleges
részvény adásvételi szerződés alapján keletkező vételár fizetési kötelezettségéért;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: hitelígérvény kiadására és garanciavállalásra: 2015. január 15.
 hitel folyósítására: végleges részvény adásvételi szerződés zárásáig
8. egyetért azzal, hogy a  7.a.  pont szerinti hitelnyújtás során a  teljes hitelösszegre, valamint a  7.c.  pont szerinti
garanciavállalásra a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5.  § (1)  bekezdés
b)  pontja alapján az  államot terhelő visszavonhatatlan készfizető kezesi felelősség mellett − a  Magyarország
2015.  évi központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott, a  2001. évi XX. törvény 5.  § (3)  bekezdés
b) pontja szerinti keret terhére – kerül sor;
9. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével vizsgálja
meg a 8. pont szerinti állami kezesség után felszámítandó kezességvállalási díj vonatkozásában az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény és a mindenkori költségvetési törvény alapján szükséges intézkedéseket és az azokra
vonatkozó előterjesztést a Kormány részére nyújtsa be;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 10.
10. felkéri a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Bank közreműködésével készítsen
előterjesztést a vételár finanszírozásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 15.
11. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti hitelintézetben történő részesedésszerzésre nemzetgazdasági stratégiai
érdekből kerül sor, ezért felkéri a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy kezdeményezze a  tisztességtelen
piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-a alapján a  részesedés
megszerzésének közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódássá minősítését;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: végleges részvény adásvételi megállapodás zárásáig
12. felkéri és felhatalmazza a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a 2. pont szerinti
részesedésszerzés végrehajtásához szükséges valamennyi nyilatkozat megtételre kerüljön;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: végleges részvény adásvételi megállapodás zárásáig
13. a 2. pont szerinti részesedés megszerzését követően a 2. pont szerinti részesedés vevője felett az MFB Zrt. gyakorolja
az államot megillető tulajdonosi jogokat.
14. Ez a határozat a közzététele napján 15 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
145/2013. (XII. 11.) ME határozata az egészségügyi ellenintézkedések beszerzéséről szóló Közös Közbeszerzési Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek az  egészségügyi ellenintézkedések beszerzéséről szóló Közös Közbeszerzési Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően
a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1924/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport megnevezésű előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 5. melléklet 2. pontja
alapján jóváhagyja a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport
megnevezésű előirányzat legfeljebb 16 851 952 ezer forint összeggel történő túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2009. (XII. 15.) KüM határozata a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, Párizsban 2005. év október 20. napján elfogadott UNESCO egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. VI. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2008. évi VI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008/41. számában kihirdetett, A kulturális kifejezések sokszínűségének
védelméről és előmozdításáról szóló, Párizsban 2005. év október 20. napján elfogadott UNESCO egyezmény a 29. cikk
1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a harmincadik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő
három hónap elteltével lép hatályba, azonban kizárólag azon államok, vagy regionális gazdasági integrációs
szervezetek tekintetében, amelyek a vonatkozó megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratukat ezen
a napon, vagy ezt megelőzően helyezték letétbe. Minden más Fél tekintetében a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó
vagy csatlakozási okiratuk letétbe helyezését követő három hónap elteltével lép hatályba.”
Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2008. május 9.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2008. augusztus 9.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2008. évi VI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy A kulturális
kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, Párizsban 2005. év október 20. napján elfogadott
UNESCO egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. évi VI. törvény 2. és 3. §-ai 2008. 08. 09-én, azaz kettőezer-nyolc
augusztus kilencedikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
1822/2014. (XII. 19.) Korm. határozata egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati tulajdonba kerülése érdekében történő további előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva elrendeli egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati
tulajdonba kerülése érdekében 550,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 22. Egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű
vagyontárgyak önkormányzati tulajdonba kerülésének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. A Kormány megállapítja, hogy egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati
tulajdonba kerülése érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1456/2014. (VIII. 14.) Korm. határozat
(a továbbiakban: 1456/2014. Korm. hat.) 2. pontjában a „2014. augusztus 31-ig” szövegrész helyébe „2014. december
15-ig” szöveg lép.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1456/2014. Korm. hat. szerinti és az 1. pont szerinti támogatást
– az 1456/2014. Korm. hat. 2. pontja szerinti megállapodás megkötését követően, legkésőbb 2015. december 31-ig
történő elszámolási kötelezettséggel – egy összegben folyósítsa Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata
számára.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
374/2010. (XII. 31.) Korm. rendelete a Közpolitikai Kutatások Intézete központi hivatali jogállásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Közpolitikai Kutatások Intézete 1. § (1) A Közpolitikai Kutatások Intézete (a továbbiakban: Intézet) a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi hivatal.
(2) Az Intézet vezetőjét a miniszter határozatlan időre nevezi ki. A miniszter jogosult továbbá az Intézet vezetőjének
felmentésére és a vezető felett a munkáltatói jogok gyakorlására.
2. Záró rendelkezések 2. § (1) E rendelet – a (2)–(3) bekezdésekben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 3. §, a 4. § és a 6. § 2011. február 1-jén lép hatályba.
(3) Az 1. § 2011. február 2-án lép hatályba.
(4) A 3. § és a 4. § 2011. február 2-án hatályát veszti. E bekezdés 2011. február 3-án hatályát veszti.
3. § (1) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 36. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[a miniszter irányítja:] „b) az ECOSTAT Kormányzati Hatásvizsgálati Központot,”
(2) Az R. 36. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
[a miniszter irányítja:] „i) a Közpolitikai Kutatások Intézetét.”
4. § Az egyes költségvetési szervek központi hivatali jogállásáról szóló 259/2010. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. alcíme helyébe
a következő alcím lép: „3. ECOSTAT Kormányzati Hatásvizsgálati Központ
4. § (1) Az ECOSTAT Kormányzati Hatásvizsgálati Központ (a továbbiakban: Központ) a miniszter irányítása alatt álló
központi hivatal. (2) A Központ önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A Központ vezetőjét a miniszter határozatlan időre nevezi ki. A miniszter jogosult továbbá a Központ vezetőjének
felmentésére és a vezető felett a munkáltatói jogok gyakorlására.”
5. § A Közpolitikai Kutatások Intézete alapító okiratát az alapító szerv az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
96. § (1) bekezdésében a közzétételre meghatározott határidőtől eltérően az átalakítás kérelmezett időpontja előtt
legalább 20 nappal teszi közzé. 6. § Az ECOSTAT Gazdaság- és Társadalomkutató Intézet elnevezése ECOSTAT Kormányzati Hatásvizsgálati Központ
elnevezésre változik, a központi hivatal ezzel az elnevezéssel működik tovább.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1422/2014. (VII. 28.) Korm. határozata az EMVA társfinanszírozásában megvalósuló vidékfejlesztési program humánerőforrásának folyamatos biztosítása érdekében a Földművelésügyi Minisztérium fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalban az EMVA társfinanszírozásában megvalósuló vidékfejlesztési
program humánerőforrásának folyamatos biztosítása érdekében 3551,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Új Vidékfejlesztési
Program alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 5. Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal cím javára az  1.  melléklet szerint, azzal, hogy az  átcsoportosított összeg kizárólag
az  előirányzat hazai társfinanszírozási részét terheli, és amely legkésőbb a  2015. évi központi költségvetésből
visszapótlásra kerül.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelete a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári
anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 35/A. §-a (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről a Kormány a következőket
rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
(1) E rendelet hatálya a közfeladatot ellátó szervekre és
– a (2) bekezdésben foglalt korlátozással – azok irattári
anyagára terjed ki. E rendelet határozza meg a közfeladatot ellátó szervekhez beérkező és az ott keletkezett papíralapú és elektronikus köziratok (a továbbiakban: irat) kezelésének egységes követelményeit, és az Ltv. 10. §-a hatálya alá tartozó szervek iratkezelési szabályzata
jóváhagyásának rendjét.
(2) E rendelet rendelkezéseit a minősített iratokra és
azok kezelési rendjére külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. átmeneti irattár: a közfeladatot ellátó szerv által az
iktatóhelyhez kapcsolódóan kialakított olyan irattár, amelyben az irattári anyag meghatározott időtartamú átmeneti, selejtezés vagy központi irattárba adás előtti
őrzése történik;
2. átadás: irat, ügyirat vagy irategyüttes kezelési jogosultságának dokumentált átruházása;
3. beadvány: valamely szervtől vagy személytől érkező
papíralapú vagy elektronikus irat;
4. csatolás: iratok, ügyiratok átmeneti jellegű összekapcsolása; 5. elektronikusan aláírt irat: az elektronikus aláírásról
szóló 2001. évi XXXV. törvényben meghatározott, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott
elektronikus dokumentumba foglalt irat;
6. elektronikus tájékoztatás: olyan kiadmánynak nem
minősülő elektronikus dokumentum, amely az iktatási
számról, az eljárás megindításának napjáról, az ügyintézési határidőről, az ügy ügyintézőjéről és az ügyintéző hivatali elérhetőségéről értesíti az ügyfelet;
7. elektronikus visszaigazolás: olyan kiadmánynak
nem minősülő elektronikus dokumentum, amely az elektronikus úton érkezett irat átvételéről és az érkeztetés sorszámáról értesíti annak küldőjét;
8. előadói ív: az üggyel, a szignálással, a kiadmányozással, az ügyintézéssel és az iratkezeléssel kapcsolatos információkat hordozó, az ügyirat elválaszthatatlan részét
képező, illetve azzal közös adatbázisban kezelt
iratkezelési segédeszköz;
9. expediálás: az irat kézbesítésének előkészítése, a
küldemény címzettjének (címzettjeinek), adathordozójának, fajtájának, a kézbesítés módjának és időpontjának
meghatározása;
10. érkeztetés: az érkezett küldemény küldőjének, érkeztetőjének, belső címzettjének, az érkeztetés dátumának, elektronikus úton érkezett küldemény sorszámának, a
küldemény adathordozójának, fajtájának és érkezési módjának nyilvántartásba vétele az iktatókönyvben vagy külön
érkeztető könyvben;
11. gépi adathordozó: külön jogszabályban meghatározott, az ügyfél-hivatal, illetve a hivatal-ügyfél kommunikációra felhasználható, valamint az elektronikus adat
tárolására alkalmas eszköz;
12. iktatás: az irat nyilvántartásba vétele, iktatószámmal történő ellátása az érkeztetést vagy a keletkezést követően az iktatókönyvben, az iraton és az előadói íven;
13. iktatókönyv: olyan nem selejtezhető, hitelesített iratkezelési segédeszköz, amelyben az iratok iktatása
történik;
14. iktatószám: olyan egyedi azonosító, amellyel a közfeladatot ellátó szerv látja el az iktatandó iratot;
15. iratkölcsönzés: az irat visszahozatali kötelezettség
melletti kiadása az irattárból;
16. irattári tétel: az iratképző szerv vagy személy ügykörének és szervezetének megfelelően kialakított legkisebb – egyéni irattári őrzési idővel rendelkező – irattári
egység, amelybe több egyedi ügy iratai tartozhatnak;
17. irattári tételszám: az iratnak az irattári tervben meghatározott tárgyi csoportba és iratfajtába sorolását, selejtezhetőség szerinti csoportosítását meghatározó kód;
18. irattárba helyezés: az ügyirat irattári tételszámmal
történő ellátása és irattárban történő dokumentált elhelyezése, illetve kezelési jogának átadása az irattárnak az ügyintézés befejezését követő vagy annak felfüggesztése alatti
átmeneti időre;
19. kezelési feljegyzések: az ügyirat vagy az egyes irat
kezelésével kapcsolatos, ügykezelőnek szóló vezetői vagy
ügyintézői utasítások;
20. kézbesítés: a küldeménynek kézbesítő szervezet,
személy, adatátviteli eszköz útján történő eljuttatása a
címzetthez;
21. központi irattár: a közfeladatot ellátó szerv több
szervezeti egysége irattári anyagának selejtezés vagy levéltárba adás előtti őrzésére szolgáló irattár;
22. küldemény: az irat vagy tárgy, amelyet kézbesítés
céljából burkolatán vagy a hozzá tartozó listán címzéssel
láttak el;
23. küldemény bontása: az érkezett küldemény biztonsági ellenőrzése, felnyitása, olvashatóvá tétele;
24. levéltárba adás: a lejárt helyben őrzési idejű, maradandó értékű iratok teljes és lezárt évfolyamainak átadása
az illetékes közlevéltárnak;
25. másodlat: az eredeti irat egyik hiteles példánya,
amelyet az első példánnyal azonos módon hitelesítettek;
26. másolat: az eredeti iratról szöveg-azonos és alakhű
formában, utólag készült egyszerű (nem hitelesített) vagy
hiteles (hitelesítési záradékkal ellátott) irat;
27. megsemmisítés: a kiselejtezett irat végleges, a benne
foglalt információ helyreállításának lehetőségét kizáró
módon történő hozzáférhetetlenné tétele, törlése;
28. mellékelt irat: az iratnak nem szerves része, tartozéka, attól – mint kísérő irattól – elválasztható;
29. melléklet: valamely irat szerves tartozéka, annak kiegészítő része, amely elválaszthatatlan attól;
30. naplózás: az elektronikus iratkezelési rendszerben,
a kezelt adatállományokban bekövetkezett események
meghatározott körének regisztrálása;
31. selejtezés: a lejárt megőrzési határidejű iratok kiemelése az irattári anyagból és megsemmisítésre történő
előkészítése;
32. szerelés: ugyanahhoz az ügyirathoz tartozó ügyiratdarabok (elő- és utóiratok) végleges jellegű összekapcsolása, amelyet az iktatókönyvben és az iratokon egyaránt
jelölni kell;
33. szignálás: az ügyben eljárni illetékes szervezeti egység és/vagy ügyintéző személy kijelölése, az elintézési határidő és a feladat meghatározása;
34. továbbítás: az ügyintézés során az irat eljuttatása az
egyik ügyintézési ponttól a másikhoz, amely elektronikusan tárolt irat esetén megvalósulhat az irathoz való hozzáférés lehetőségének biztosításával is;
35. ügyintéző: az ügy intézésére kijelölt személy, az ügy
előadója, aki az ügyet döntésre előkészíti;
36. ügyirat: egy ügyben keletkezett valamennyi irat;
37. ügykör: a szerv vagy személy feladat- és hatásköré
be tartozó ügyek meghatározott csoportja. Az iratkezelés szabályozása
3. § (1) Az Ltv. 10. §-ának (1)–(3) bekezdésében megjelölt
szerv az Ltv. 9. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
– az e rendeletben foglalt követelmények figyelembevételével – egységes, illetve egyedi iratkezelési szabályzatot és
irattári tervet (a továbbiakban együtt: iratkezelési szabályzat) készít.
(2) Az irattári terv az iratkezelési szabályzat kötelező
mellékletét képezi, melyet évente felül kell vizsgálni, és az
irattári tervet alkalmazó szerv (szervek) feladat- és hatáskörében bekövetkezett változás vagy az őrzési idő
megváltozása esetén módosítani kell.
(3) A szerv vezetője a szerv szervezeti és működési szabályzatában határozza meg az iratkezelés szervezeti rendjét, az iratkezelésre, valamint az azzal összefüggő tevékenységekre vonatkozó feladat- és hatásköröket, továbbá
kijelöli az iratkezelés felügyeletét ellátó vezetőt.
Egyedi iratkezelési szabályzatok hatálybalépése 4. § (1) A közigazgatási szerv egyedi iratkezelési szabályzata a (2) és (3) bekezdés szerinti jóváhagyást követően lép
hatályba.
(2) A központi államigazgatási szerv és az országos hatáskörű államigazgatási szerv egyedi iratkezelési szabályzatát a belügyminiszter hagyja jóvá, a Magyar Országos
Levéltárral, illetve az illetékes szaklevéltárral egyetértésben.
(3) A helyi önkormányzat jegyzője (főjegyzője) által
készített egyedi iratkezelési szabályzatot – az illetékes
közlevéltárral egyetértésben – a területileg illetékes közigazgatási hivatal vezetője hagyja jóvá.
Az iratkezelés felügyelete a szerven belül 5. §
Az iratkezelési szabályzatban foglaltak végrehajtásáért,
a szervezeti, működési és ügyrendi szabályok, az alkalmazott informatikai eszközök és eljárások, valamint az irattári tervek és iratkezelési előírások folyamatos összhangjáért, az iratok szakszerű és biztonságos megőrzésére alkalmas irattár kialakításáért és működtetéséért, továbbá az
iratkezeléshez szükséges egyéb tárgyi, technikai és személyi feltételek biztosításáért, felügyeletéért a közfeladatot
ellátó szerv vezetője felelős.
6. § A közfeladatot ellátó szervek iratkezelését úgy kell
megszervezni, hogy a szervhez érkezett, ott keletkező, illetve onnan továbbított irat:
a) azonosítható, fellelési helye, útja követhető, ellenőrizhető és visszakereshető legyen;
b) tartalma csak az arra jogosult számára legyen megismerhető;
c) kezeléséért fennálló személyi felelősség egyértelműen megállapítható legyen;
d) szakszerű kezeléséhez, nyilvántartásához, kézbesítéséhez, védelméhez megfelelő feltételek biztosítva legyenek;
e) a beérkezett iratok megváltoztathatatlansága biztosítva legyen; f) a rendszeres selejtezés elvégzésével az irattári iratanyag felesleges felhalmozódása megelőzhető, a maradandó értékű iratok megőrzése biztosított legyen;
g) az ügyintézéshez, a döntések előkészítéséhez, a szervezet rendeltetésszerű működéséhez megfelelő támogatást
biztosítson.
7. § Az iratkezelés felügyeletével megbízott vezető gondoskodik:
a) az iratkezelési szabályzat végrehajtásának rendszeres ellenőrzéséről, intézkedik a szabálytalanságok megszüntetéséről, szükség esetén kezdeményezi a szabályzat
módosítását;
b) az iratkezelést végző, vagy azért felelős személyek
szakmai képzéséről és továbbképzéséről;
c) az iratkezelési segédeszközök (iktatókönyv, név- és
tárgymutató, kézbesítőkönyv, iratminták és formanyomtatványok, számítástechnikai programok, adathordozók
stb.) biztosításáról;
d) az elektronikus iratkezelési szoftver hozzáférési jogosultságainak, az egyedi azonosítóknak, a helyettesítési
jogoknak, a külső és a belső név- és címtáraknak naprakészen tartásáról, az üzemeltetési és adatbiztonsági követelményekről, és azok betartásáról;
e) a hivatalos és személyes elektronikus postafiókok
szabályozott működéséről;
f) egyéb jogszabályokban meghatározott iratkezelést
érintő feladatokról. 8. §
(1) A közfeladatot ellátó szerv vezetője, illetőleg tevékenységi körében iratkezelési feladatokat ellátó vezető,
ügyintéző, ügykezelő köteles gondoskodni az iratkezelési
szoftver által kezelt adatok biztonságáról, s megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket, kialakítani
azokat az eljárási szabályokat, amelyek az üzembiztonsági, adatvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek.
(2) Az iratokat és az adatokat védeni kell különösen a
jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés, megsemmisítés, valamint a
megsemmisülés és sérülés ellen. A szerv vezetője köteles
az üzemeltetés és az adatbiztonság olyan szabályozására,
amely alapján a feladatok, hatáskörök pontosan meghatározásra kerülnek és végrehajthatók.
II. Fejezet AZ IRATTÁRI TERV Az irattári terv kiadásra, módosításra történő
előkészítése
9. § (1) A központi államigazgatási szerv
a) saját irattári tervét,
b) a hatáskörébe tartozó területi és helyi államigazgatá
si szervekre, rendvédelmi szervekre, Honvédségre, Határőrségre, valamint az állami és helyi önkormányzati intézmények meghatározott csoportjaira nézve kötelező,
egységes irattári tervet,
c) a helyi önkormányzatok, továbbá az egyedi iratkezelési szabályzat készítésére jogosult állami és helyi önkormányzati intézmények irattári terveinek elkészítését segítő
irattári mintaterveket,
a belügyminiszterrel, a Magyar Országos Levéltárral, valamint az illetékes szaklevéltárral együttműködve készíti
elő kiadásra vagy módosításra.
(2) Az (1) bekezdésben nem említett, egyedi vagy egységes irattári terv kiadására jogosult szerv az irattári tervet
az illetékes közlevéltárral együttműködve készíti elő kiadásra vagy módosításra.
(3) Az irattári mintaterv alapján készült egyedi irattári
tervben az egyes irattári tételek selejtezésére, vagy levéltárba adására vonatkozó, az irattári mintatervben megjelölt
határidőket nem szabad megváltoztatni.
Az irattári tételek kialakítása 10. § (1) Az ügyiratokat és a nem iktatással nyilvántartott
egyéb irategyütteseket – a szerv ügyköreit az azonos tárgyú egyedi ügyekig lemenő részletességgel felsoroló jegyzék segítségével – tárgyi alapon kell tételekbe sorolni. Az
irattári tétel egy vagy több tárgykör (ügykör) irataiból is
kialakítható, annak figyelembevételével, hogy:
a) egy irattári tételbe csak azonos értékű, levéltári megőrzést igénylő vagy meghatározott időtartam eltelte után
selejtezhető iratok sorolhatók be;
b) az egyes irattári tételek megfelelő alapul szolgálnak
az éves ügyiratforgalmi és hatósági statisztikai adatszolgáltatáshoz;
c) a szerv hatékony működtetése egy adott funkciót illetően az ügykörök milyen mélységű áttekintését igényli.
(2) Külön irattári tételeket lehet kialakítani iratfajta
alapján
a) a jogszabályban vagy belső utasításban előírt, különböző célú és adattartalmú nyilvántartásokból;
b) az a) pont szerinti nyilvántartások alapirataiból, ha
azokat külön irattári egységként kell kezelni;
c) a választott testületek, bizottságok, valamint a szerv
működése szempontjából meghatározó jelentőségű, rendszeresen megtartott értekezletek irataiból (ideértve az előterjesztéseket, a jegyzőkönyveket vagy emlékeztetőket és
a határozatokat is), továbbá a belső utasításokból.
11. § (1) Az egyes irattári tételekhez kapcsolódóan meg kell
határozni, hogy melyek azok az irattári tételek, amelyek
iratai nem selejtezhetők, és melyek azok, amelyek iratait
meghatározott idő eltelte után ki lehet selejtezni. A nem
selejtezhető irattári tételek esetében meg kell jelölni azt is,
hogy melyek azok, amelyek iratait meghatározott idő eltelte után levéltárba kell adni, és melyek azok, amelyek megőrzéséről az iratképző – határidő megjelölése nélkül –
helyben köteles gondoskodni. A nem selejtezhető és levéltárba adandó irattári tételek, továbbá a selejtezhető irattári
tételek esetében meg kell jelölni az irattári őrzés időtartamát. A személyes adatot tartalmazó iratok őrzési és selejtezési idejét a célhoz kötött adatkezelés követelményére tekintettel kell meghatározni. A nem selejtezhető iratok
levéltárba adásának határidejét az Ltv. 12. §-ában
foglaltak figyelembevételével kell meghatározni.
(2) Amennyiben jogszabály nem határoz meg őrzési
időtartamot, akkor a 9. § (1) bekezdése szerinti irattári tervek és irattári mintatervek esetében a nem selejtezhető
(maradandó értékű) iratok körét a Magyar Országos Le
véltár, a selejtezhető iratok őrzésének időtartamát pedig, a
belügyminiszter egyetértésével, az irattári terv vagy az
irattári mintaterv kiadására jogosult szerv határozza meg.
Az irattári terv szerkezete és rendszere 12. §
(1) Az irattári terv szerkezetét és rendszerét a címmel ellátott irattári tételek csoportosításával, továbbá a szerv
ügykörei között meglévő tartalmi összefüggések alapján
elvégzett rendszerezéssel kell kialakítani.
(2) Az irattári tervet általános és különös részre kell osztani, és az irattári tételeket ennek megfelelően kell csoportosítani. Az általános részbe a szerv működtetésével kapcsolatos, több szervezeti egységet is érintő irattári tételek,
a különös részbe pedig a szerv alapfeladataihoz
kapcsolódó irattári tételek tartoznak.
(3) A szerv ügykörei között meglévő tartalmi összefüggések alapján elvégzett rendszerezés eredményeként az
irattári tételeket különböző főcsoportokba, azon belül pedig csoportokba és alcsoportokba kell besorolni. Az irattári terv különös részén belül a főcsoportok szervezeti
egységenként is kialakíthatók.
(4) A (2) és a (3) bekezdésben foglaltak szerint csoportosított, címmel ellátott és rendszerezett irattári tételeket
az irattári tervben elfoglalt helyüknek megfelelő azonosítóval (irattári tételszámmal) kell ellátni.
III. Fejezet AZ IRATOK KEZELÉSÉNEK ÁLTALÁNOS
KÖVETELMÉNYEI Az iratok rendszerezése
13. § (1) A közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörébe
tartozó ügyek intézésének áttekinthetősége érdekében az
azonos ügyre – egy adott tárgyra – vonatkozó iratokat egy
irategységként, ügyiratként kell kezelni. A több fázisban
intézett ügyek egyes fázisaiban keletkezett iratok ügyiraton belüli irategységnek, ügyiratdarabnak (ügydarabnak)
minősülnek.
(2) Az ügyiratokat, valamint a közfeladatot ellátó szerv
irattári anyagába tartozó egyéb más iratokat – még irattárba helyezésük előtt – az irattári tervben meghatározott irattári tételekbe, a tárgyi alapon, indokolt esetben iratfajta
alapján kialakított irattári egységekbe kell besorolni.
Az iratok nyilvántartása és az iratforgalom
dokumentálása 14. §
(1) Az iratot a 39. §-ban felsorolt adatok rögzítésével, az
e célra rendszeresített papír alapú vagy elektronikus iktatókönyvben, iktatószámon kell nyilvántartani (iktatni).
(2) Az iktatást olyan módon kell végezni, hogy az iktatókönyvet az ügyintézés hiteles dokumentumaként lehessen használni.
(3) Az iratforgalom keretében az átadást-átvételt minden esetben úgy kell végezni, hogy egyértelműen bizonyítható legyen, ki, mikor, kinek továbbította vagy adta át
az iratot.
(4) Az iratok iktatásával és az iratforgalom dokumentálásával biztosítani kell, hogy az ügyintézés folyamata, és
az iratok szervezeten belüli útja pontosan követhető és ellenőrizhető, az iratok holléte pedig naprakészen
megállapítható legyen.
15. § Az iratkezelési folyamat szereplőit (szervezeti egység,
szignáló, kiadmányozó, ügyintéző, iratkezelő) megszűnés,
átszervezés és személyi változás esetén a kezelésükben
lévő iratokkal, a nyilvántartások alapján tételesen el kell
számoltatni, az elszámoltatásról jegyzőkönyvet kell
felvenni.
Az iratkezelés megszervezése 16. § (1) A közfeladatot ellátó szerv adottságainak és igényeinek megfelelően az iktatást
a) központilag, egyetlen szervezeti egység vagy személy feladataként,
b) osztottan, az ügyeket intéző szervezeti egységnél,
vagy
c) vegyes rendszerben, az a) és b) pontban foglaltak
együttes alkalmazásával
szervezheti meg.
(2) A szerv az elintézett ügyek iratait irattárában helyezi
el.
17. § (1) Az iratkezelési szabályzatban az iratkezelés minden
fázisára meg kell határozni azokat az előírásokat, amelyek
biztosítják a papír alapú és az elektronikus iratot egyaránt
tartalmazó ügyiratok egységének megőrzését, kezelhetőségét és használhatóságát. (2) Az iktatott elektronikus iratnak az irat megnyitása
nélkül is azonosíthatónak kell lennie.
IV. Fejezet AZ IRATKEZELÉS FOLYAMATA A küldemények átvétele
18. § Az Iratkezelési Szabályzatban meg kell határozni az
adott szervhez érkezett küldemény – levél, távirat, fax,
csomag stb. – átvételére való jogosultságot és az átvétellel
kapcsolatos teendőket. Az átvétellel kapcsolatos teendők a
küldemény érkezésének módja – postai vagy hivatali kézbesítés, futárszolgálat, informatikai-telekommunikációs
eszköz, illetve a magánfél személyes benyújtása stb. –
szerinti bontásban is meghatározhatók.
19. § A küldemény átvételére jogosult:
a) a címzett vagy az általa megbízott személy;
b) a szerv vezetője vagy az általa megbízott személy;
c) az iratkezelést felügyelő vezető vagy az általa meg
bízott személy;
d) a postai meghatalmazással rendelkező személy;
e) az ügyfélszolgálati iroda munkatársa;
f) hivatali munkaidőn túl az ügyeleti szolgálatot teljesí
tő személy;
g) az iratkezelési szabályzatban meghatározott elektro
nikus rendszer. 20. § (1) A küldeményt átvevő köteles ellenőrizni:
a) a címzés alapján a küldemény átvételére való jogo
sultságát;
b) a kézbesítő okmányon és a küldeményen lévő azo
nosítási jel megegyezőségét;
c) az iratot tartalmazó zárt boríték, vagy zárt csomago
lás sértetlenségét. (2) Az átvevő köteles gondoskodni az egyéb jogszabályban vagy a szerv belső szabályzatában előírt biztonsági követelmények szerinti feladatok elvégzéséről.
21. § Az átvevő a papír alapú iratok esetében a kézbesítőokmányon olvasható aláírásával és az átvétel dátumának feltüntetésével az átvételt elismeri. Elektronikus úton érkezett küldemények esetében az átvevő a feladónak automatikusan elküldi a küldemény átvételét igazoló és az érkeztetés sorszámát is tartalmazó elektronikus visszaigazolást
(átvételi nyugtát). Az „azonnal” és „sürgős” jelzésű küldemények átvételi idejét óra, perc pontossággal kell megjelölni. Amennyiben iktatásra nem jogosult személy vagy
szervezeti egység veszi át az iratot, úgy azt köteles haladéktalanul, de legkésőbb az érkezést követő első munkanap kezdetén a címzettnek vagy az illetékes iktatóegységnek iktatásra átadni.
22. § (1) Az elektronikus úton érkezett irat átvételének és érkezésének időpontja folyamatos működésű rendszerek
esetén a fogadó szerv elektronikus rendszere által kiállított
elektronikus visszaigazolásban (átvételi nyugtában)
szereplő időpont.
(2) Nem folyamatos működésű rendszerek esetén a határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha annak lejárta az
üzemszünet időszakára esik, ennélfogva az elektronikus
visszaigazolást (átvételi nyugtát) a fogadó szerv az üzemszünetet követő első munkanapon állítja ki.
(3) Egyes elektronikus úton érkezett iratok elektronikus
visszaigazolása esetében külön jogszabály időbélyegző alkalmazását írhatja elő.
23. § Sérült küldemény átvétele esetén a sérülés tényét papír
alapú iratok esetében az átvételi okmányon jelölni kell, és
soron kívül ellenőrizni kell a küldemény tartalmának meglétét. A hiányzó iratokról vagy mellékletekről a küldő
szervet, személyt értesíteni kell.
24. § A gyors elintézést igénylő (,,azonnal”, „sürgős” jelzésű)
küldeményt azonnal továbbítani kell a címzetthez, illetőleg azt a szignálásra jogosultnak soron kívül be kell mutatni, az elektronikus iratot részére továbbítani kell.
25. § (1) Az elektronikusan érkezett irat átvételét meg kell tagadni, ha az biztonsági kockázatot jelent a fogadó szerv
számítástechnikai rendszerére.
(2) A küldemény a fogadó szerv rendszerére biztonsági
kockázatot jelent, ha
a) a hatóság informatikai rendszeréhez vagy azon keresztül más informatikai rendszerhez való jogosulatlan
hozzáférés célját szolgálja, vagy
b) az a) pontban meghatározott informatikai rendszer
üzemelésének vagy más személyek hozzáférésének jogosulatlan akadályozására irányul,
c) az a) pontban meghatározott informatikai rendszerben lévő adatok jogosulatlan megváltoztatására, hozzáférhetetlenné tételére vagy törlésére irányul.
(3) A fogadó szerv a feldolgozás elmaradásának tényéről és annak okáról értesíti a küldőt.
(4) Nem köteles a fogadó szerv a (3) bekezdés szerint
értesíteni a feladót, ha korábban már érkezett azonos jellegű biztonsági kockázatot tartalmazó beadvány az adott
küldőtől. Az ismétlődés értelmezésére vonatkozó szabályokat az Iratkezelési Szabályzat tartalmazza.
26. § Téves címzés vagy helytelen kézbesítés esetén a küldeményt azonnal továbbítani kell a címzetthez, vagy ha ez
nem lehetséges, vissza kell küldeni a feladónak. Amennyiben a feladó nem állapítható meg, a küldeményt, a
25. §-ban jelzett kivétellel, irattárazni és az irattári tervben
meghatározott idő után selejtezni kell.
A küldemény felbontása és érkeztetése 27. § A szervhez érkezett küldeményt – a minősített iratok kivételével
a) a címzett, vagy
b) a központi iratkezelést felügyelő vezető által írásban
felhatalmazott személy, vagy
c) a szervezeti és működési szabályzatban meghatáro
zott szervezeti egység dolgozója, vagy
d) automatikusan az iratkezelési szabályzatban megha
tározott elektronikus rendszer
bonthatja fel. 28. § (1) Felbontás nélkül dokumentáltan a címzettnek kell
továbbítani
a) ,,s. k.,” felbontásra szóló, valamint
b) azon küldeményeket, melyeknél ezt az arra jogosult


text:
31/2017. (VIII. 25.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján András Pált
2017.  augusztus 4. napjától a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a  külképviseleti
választások lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva gondoskodik a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI. törvényben és végrehajtási rendeleteiben
a) a külképviseleti szavazás előkészítésével és lebonyolításával,
b) a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok névjegyzékbe vételével,
c) a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok levélszavazásával, valamint
d) a választópolgárok külképviseleti tájékoztatásával
összefüggő, a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint Magyarország külképviseletei részére meghatározott
feladatok összehangolásáról.
3. § A miniszteri biztos
a) feladatkörében eljárva együttműködik a Nemzeti Választási Irodával és a választási eljárásban közreműködő
egyéb szervekkel,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Közigazgatási Államtitkári Titkárságon működő titkárság segíti.
6. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2017. (I. 20.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
9/2018. (III. 29.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kötelező hatályának elismeréséről és kihirdetéséről szóló 8/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 8/2018. (II. 6.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2018. február 6-ai 14. számában kihirdetett, a  Magyarország
Kormánya és a  Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás 11. cikk c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
a  Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a  Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2018. március 12.
A megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. április 11.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  8/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kötelező hatályának elismeréséről és kihirdetéséről
szóló 8/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2018. április 11-én, azaz kettőezertizennyolc április hó tizenegyedik
napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
7/2018. (V. 9.) önkormányzati rendelete Érpatak Község 2015. költségvetésének végrehajtásáról szóló zárszámadásáról.
Érpatak Község Önkormányzat Képviselő-testülete az  Alaptörvény 32.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói
hatáskörében, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Érpatak Község Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) az önkormányzat 2015. évi
költségvetésének végrehajtását
a) 257 898 ezer Ft bevétellel,
b) 237 065 ezer Ft kiadással,
c) 20 883 ezer Ft többlettel
hagyja jóvá.
2. § A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási,
d) finanszírozási kiadási és
e) tartalékai
előirányzatainak teljesítését az 1. melléklet szerint hagyja jóvá.
3. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését kötelező feladat szerinti bontásban a 2. melléklet szerint, önként vállalt feladat szerinti
bontásban a 3. melléklet szerint hagyja jóvá.
(2) Az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv 2015. évben államigazgatási feladatot nem látott el.
4. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített működési célú
bevételeinek és kiadásainak mérlegét a 4. melléklet szerint állapítja meg.
5. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített felhalmozási célú
bevételek és kiadások mérlegét az 5. melléklet szerint hagyja jóvá.
6. § A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített beruházási (felhalmozási)
kiadások előirányzatának teljesítését beruházásonként a 6. melléklet szerint hagyja jóvá.
7. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített felújítási kiadások
előirányzatának végrehajtását felújításonként a 7. melléklet szerint állapítja meg.
8. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzat
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését és a feladat ellátásához szükséges létszámadatot a 8. melléklet szerint hagyja jóvá.
(2) A Képviselő-testület az önkormányzat
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését kötelező feladat szerinti bontásban a 9. melléklet szerint, önként vállalt feladat szerinti
bontásban a 10. melléklet szerint hagyja jóvá.
9. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzat által irányított költségvetési szerv
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését és a feladat ellátásához szükséges létszámadatot a 11. melléklet szerint hagyja jóvá.
(2) A Képviselő-testület az önkormányzat által irányított költségvetési szerv
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését kötelező feladat szerinti bontásban a 12. melléklet szerint hagyja jóvá.
(3) Az  önkormányzat által irányított költségvetési szerv 2015. évben önként vállalt és államigazgatási feladatot nem
látott el.
10. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat által irányított költségvetési szerv költségvetési maradványából az  irányító
szervet megillető rész számítását a 13. melléklet szerint határozza meg.
11. § A Képviselő-testület az önkormányzat pénzügyi mérlegét a 14. melléklet szerint hagyja jóvá.
12. § Az önkormányzat 2015. évben közvetett támogatást nem nyújtott.
13. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat vagyonáról szóló kimutatást a  15.  melléklet és a  16.  mellékletben
részletezettek szerint fogadja el.
14. § A  Képviselő-testület Érpatak Község Önkormányzata tulajdonában álló gazdálkodó szervezetek működéséből
származó kötelezettségek és részesedések alakulását a 17. melléklet szerint hagyja jóvá.
15. § A Képviselő-testület a pénzeszközök változását a 18. melléklet szerint hagyja jóvá.
16. § Az önkormányzat 2015-ben európai uniós támogatással megvalósuló program 2015. évi előirányzatainak teljesítését
a 19. melléklet szerint hagyja jóvá.
17. § A Képviselő-testület 2015. évben több éves kihatással járó döntést nem hozott.
18. § A Képviselő-testület a 2015. évi költségvetési évre nem tervezett olyan fejlesztési célt, amely alapján Magyarország
gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügylet
megkötése válik vagy válhat szükségessé.
19. § A  Képviselő-testület megállapítja, hogy az  önkormányzat 2015. december 31. napján adósságállománnyal nem
rendelkezik.
20. § A Képviselő-testület 2015. évben hitelt és kölcsönt nem nyújtott.
21. § A Képviselő-testület 2015. évben céljelleggel támogatást nem nyújtott.
22. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet a hatálybalépését követő 5. napon hatályát veszti.
Érpatak Község Önkormányzat Képviselő-testülete
 nevében Román István s. k.,
 kormánymegbízott


text:
1077/2003. (VII. 30.) Korm. határozata a 2003-ban Békésy György Posztdoktori Ösztöndíjban és Széchenyi István Ösztöndíjban részesíthetők számáról.
A Kormány
a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 10/A. §
(4) bekezdésének felhatalmazása alapján 2003-ban a Békésy György Posztdoktori Ösztöndíjban részesíthetők
számát 125 főben, a Széchenyi István Ösztöndíjban részesíthetők számát 210 főben határozza meg.
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: azonnal A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
25/2004. (III. 31.) OGY határozata.  Tállai András országgyűlési képviselő mentelmi ügyében A Magyar Köztársaság Országgyűlése Tállai András országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Tiszaújvárosi Városi Bíróság 4.B.11/2004/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
18/2018. (VII. 24.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Paraguayi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú Gazdasági Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 59/2017. (III. 20.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
Az 59/2017. (III. 20.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. március 20-i 40. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Paraguayi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú Gazdasági Együttműködési Megállapodás 9. cikk
1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Felek írásban értesítik egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
belső jogi követelményeknek.”
A hatálybalépéshez szükséges, belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2018. június 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. július 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban az 59/2017. (III. 20.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy  a  Magyarország Kormánya és a Paraguayi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú Gazdasági
Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 59/2017. (III. 20.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2018. július 26-án,
azaz kettőezertizennyolc július huszonhatodik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
2007. XLVIII. törvény a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26-i 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról.
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz
ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26-i 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását és alkalmazását elősegítse, az alábbi törvényt alkotja:
1. § A Közösség területére belépő, illetve a Közösség
területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26-i 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: Rendelet) végrehajtására a vámhatóság rendelkezik hatáskörrel.
2. § (1) A Rendelet 3. cikkében meghatározott nyilatkozattételi kötelezettséget írásban kell teljesíteni.
(2) A Rendelet 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján a készpénz tulajdonosának teljes nevét és címét,
c) pontja alapján a készpénz tervezett címzettjének teljes
nevét és címét, valamint g) pontja alapján az alkalmazott
szállítóeszköz fajtáját, gépjármű esetén rendszámát kell
megadni.
(3) A Rendelet 3. cikk (1) bekezdése által meghatározott
készpénz euróra való átváltásakor a határátlépés napján a
Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által közzétett hivatalos árfolyamot, az MNB hivatalos árfolyamlapján nem szereplő külföldi pénznemek esetében az ezek
euróra átszámított árfolyamairól szóló, az átlépés napján
érvényes MNB közleményben foglalt árfolyamot kell alkalmazni.
3. § A vámhatóság a készpénzforgalom ellenőrzése érdekében, a Rendelet 3. cikkében meghatározott nyilatkozattételi kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából
vámigazgatási jogkörben jogosult a természetes személyek, poggyászuk és szállítóeszközük ellenőrzésére.
4. § (1) A Rendelet 5. cikk (1) bekezdése alapján a vámhatóság nyilvántartásba veszi és 2 évig, a (2)–(4) bekezdés
szerinti tájékoztatás és adattovábbítás esetén – kizárólag a
tájékoztatás, adattovábbítás jogszerűségének megállapítá
sa céljából – a tájékoztatástól, illetve az adattovábbítástól
számított további 5 évig kezeli a Rendelet 3. cikke szerint
közölt és a 3. § alapján végzett ellenőrzés során szerzett
adatokat.
(2) A Rendelet 5. cikke által meghatározott kötelezettség végrehajtása érdekében a vámhatóság az (1) bekezdés
alapján nyilvántartásba vett adatokról megkeresésre tájékoztatja a pénzmosás megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2003. évi XV. törvény (a továbbiakban: Pmt.)
2. § (1) bekezdés d) pontja által kijelölt hatóságot.
(3) Amennyiben a Rendelet 3. cikke szerint közölt vagy
a 3. § alapján végzett ellenőrzés során szerzett adat pénzmosásra utal, a vámhatóság köteles azt haladéktalanul a
Pmt. 2. § (1) bekezdés d) pontja által kijelölt hatóságnak
továbbítani.
(4) A Rendelet 5. cikk (2) bekezdésének végrehajtása
esetén a vámhatóság a Rendelet 5. cikk (2) bekezdésében
meghatározott adatokat nyilvántartásba veszi, a nyilvántartásba vételtől számított 2 évig kezeli, és a (3) bekezdés
szerint továbbítja.
(5) A vámhatóság az általa vezetett adattovábbítási nyilvántartást az adattovábbítástól számított 5 évig őrzi meg.
Az adattovábbítási nyilvántartás tartalmáról az érintett kérelmére a tájékoztatását a vámhatóság a pénzmosás elleni
küzdelem, valamint a pénzmosás és az azzal összefüggő
bűncselekmények felderítése érdekében megtagadhatja.
5. § A Rendelet 6. és 7. cikkében foglalt esetekben a
vámhatóság a 4. § (1) bekezdése szerinti adatokat megkeresésre vagy hivatalból továbbíthatja más tagállamok és
harmadik országok hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságai részére, illetve továbbítja a Bizottság részére.
6. § (1) E törvény 2007. június 15. napján lép hatályba.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Pmt. 1. § (1) bekezdése m) pontjából a „ ,valamint
a 7. § vonatkozásában az a személy, aki a Magyar Köztársaság határát átlépi” szövegrész, a Pmt. 1. § (3) bekezdése,
7. §-a és a 8. § (3) bekezdése.
(3) E törvény a Közösség területére belépő, illetve a
Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló
2005. október 26-i 1889/2005/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet végrehajtását szolgálja.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1881/2017. (XI. 29.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja az Egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli az Egyezmény szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2013. (IX. 13.) NGM rendelete az államháztartás számvitelének 2014. megváltozásával kapcsolatos feladatokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (3)  bekezdés 1.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Áhsz.) szerinti beszámolási
és könyvvezetési kötelezettségre történő áttéréshez a  2013. évről készített beszámoló mérlegét az  e  rendeletben
foglaltak alapján át kell rendezni és az alapján rendező mérleget készíteni. A  rendező mérleg mérlegfordulónapja
2014. január 1-je, amely megfelel a 2014. évi nyitómérlegnek is. A rendező mérleget forintban kell elkészíteni.
2. A rendező mérleg elkészítését megelőző feladatok 2. § (1) A  rendező mérleg elkészítéséhez 2013. december 31-ei mérlegfordulónappal teljes körűen fel kell leltározni
valamennyi eszközt és forrást, valamint a  kötelezettségvállalásokat. A  mennyiségben és értékben nyilvántartott
eszközöket tényleges mennyiségi felvétellel, az  egyeztetéssel leltározandó eszközöket és forrásokat, valamint
a kötelezettségvállalásokat az azok meglétét igazoló dokumentumokkal egyeztetve és alátámasztva kell leltározni.
(2) A leltárfelvétellel kapcsolatban
a) meg kell vizsgálni a selejtezés lehetőségét azoknál a befejezetlen beruházásként nyilvántartott idejét múlt,
meg nem valósuló beruházási tervdokumentációknak, amelyeket évek óta nyilvántartanak;
b) fel kell tárni a  raktáron lévő elfekvő készleteket és értékesítésükről vagy más egyéb módon történő
hasznosításukról gondoskodni kell;
c) a  követelések, kötelezettségek, kötelezettségvállalások leltárában azokat költségvetési évben esedékes és
költségvetési évet követő években esedékes bontásban kell szerepeltetni.
 (3) A rendező mérleg előkészítéséhez 2013. december 31-éig
a) azonosítani kell az  olyan függő, átfutó kiadásokat vagy bevételeket, amelyek keletkezésük pillanatában
végleges kiadási vagy bevételi jogcímen nem kerülhettek elszámolásra az azonosításhoz szükséges feltételek
hiánya miatt, vagy amelyek jogcíme ismeretlen volt, és ennek alapján – ha az  azonosítás nem lehetséges
dologi kiadásként vagy intézményi működéshez kapcsolódó bevételként – azokat végleges bevételként,
illetve kiadásként el kell számolni;
b) pénzügyileg rendezni kell azokat a  függő, átfutó kiadásokat és bevételeket, amelyek téves pénzügyi
teljesítésből, elszámolásból erednek, ha a  pénzügyi rendezés nem lehetséges, azokat az  a)  pont szerinti
kiadásként vagy bevételként el kell számolni és a követelések vagy kötelezettségek közé felvenni;
c) a  belföldi idegen pénzeszközök és nemzetközi támogatási programok idegen pénzeszközei
számlacsoportokban a  lebonyolítási számlák esetén fokozott gondossággal kell eljárni, hogy azoknak
– a kedvezményezett által beutalt önerő összege kivételével – év végén ne maradjon egyenlegük.
3. Rendező, technikai tételek 3. § (1) A  rendező mérleg elkészítését megelőzően a  2013. évi beszámoló mérlegében szereplő értékadatokat rendező,
technikai tételek elszámolásával módosítani kell. A  rendező, technikai tételeket a  2013. évi főkönyvi (könyvviteli)
számlákon kell elszámolni, azok záró egyenlegéből kiindulva.
(2) A rendező, technikai tételek nem képezik részét sem a 2013. évi, sem a 2014. évi folyó könyvelésnek.
 (3) A rendező, technikai tételek könyvelése során azoknak a 2013. évi főkönyvi (könyvviteli) számláknak az egyenlege
megszűnik, amelyeknek megfeleltetésére az Áhsz. szerint nincs mód.
4. § (1) A  rendező, technikai tételek könyvelése előtt a  beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét a  2013. évben
az  államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet vagy a  kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján teljesítők a  41. és 42. számlacsoport könyvviteli
számláinak egyenlegét átvezetik a  4922. Egyéb mérlegrendezési számlára. Az  5.  § szerinti rendező, technikai
tételeket is e könyvviteli számlával szemben kell könyvelni.
(2) A  beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét a  2013. évben a  Magyar Állam nevében tulajdonosi jogokat
gyakorló szervezetek rábízott állami vagyonnal kapcsolatos éves beszámoló készítési és könyvvezetési
kötelezettségéről szóló 347/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet vagy a Nemzeti Földalapba tartozó rábízott földvagyonnal
kapcsolatos éves beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségről szóló 34/2011. (III. 17.) Korm. rendelet
alapján teljesítők az  5.  § szerinti rendező, technikai tételeket az  azok tartalmának megfelelően a  II. RÁBÍZOTT
VAGYON TŐKEVÁLTOZÁSA vagy a  III. EREDMÉNYTARTALÉK mérlegsorokhoz tartozó, a  számlarendjükben kijelölt
főkönyvi számlákon könyvelik.
5. § (1) A rendező technikai tételek során ki kell vezetni
a) az alapítás-átszervezés aktivált értékét, a kísérleti fejlesztés aktivált értékét,
b) a  tulajdonosnál, tulajdonosi joggyakorlónál azon eszközök bruttó értékét, értékcsökkenését,
értékhelyesbítését, amely eszközre államháztartáson belüli szervezettel vagyonkezelői jogot létesített,
az ezzel kapcsolatos tartalékokat és kötelezettségeket,
c) a 4. § (2) bekezdése szerinti szervezeteknél az üzleti vagy cégértéket,
d) a közvetített szolgáltatások értékét, és
e) a  támogatási program előlegek és az  előfinanszírozás miatti követeléseket, és kötelezettségeket, az  ezekre
a követelésekre elszámolt értékvesztést.
 (2) A  rendező technikai tételek során be kell emelni a  könyvelésbe azokat a  követeléseket és kötelezettségeket,
amelyeket a 2013. évi szabályok alapján nem könyveltek, azonban az Áhsz. szerint a mérlegben szerepeltetni kell.
6. § A rendező, technikai tételek elszámolása során a 4. § (1) bekezdése szerinti szervezeteknél az idegen pénzeszközök
közül át kell vezetni a  költségvetési pénzeszközök könyvviteli számláira azon pénzeszközöket, amelyeknek
2013. december 31-én volt egyenlegük, azonban az  Áhsz. szerint 2014. január 1-jétől idegen pénzeszközként
nem tarthatók nyilván. A  kivezetést a  488. Költségvetésen kívüli függő, átfutó és kiegyenlítő bevételek, letétek
elszámolása számlacsoport megfelelő könyvviteli számlájával – a  355. Lakásépítés és -vásárlás munkáltatói
támogatása számlát a 4922. Egyéb mérlegrendezési számlával – szemben, a költségvetési pénzeszközök megfelelő
könyvviteli számlájának növekedését a  4922. Egyéb mérlegrendezési számla könyvviteli számlával szemben kell
könyvelni.
7. § Az 5. és 6. § szerinti rendező, technikai tételek elszámolását követően a 4. § (1) bekezdése szerinti szervezeteknél
a 4922. Egyéb mérlegrendezési számláról
a) a  rendező mérlegben az  A. NEMZETI VAGYONBA TARTOZÓ BEFEKTETETT ESZKÖZÖK és B. NEMZETI
VAGYONBA TARTOZÓ FORGÓESZKÖZÖK mérlegcsoportba átsorolandó eszközök bruttó, bekerülési értékének
megfelelő összeget át kell könyvelni a 4111. Kezelésbe vett eszközök tartós tőkéje,
b) a 31–33. PÉNZESZKÖZÖK számlacsoportban nyilvántartott eszközök bruttó értékének megfelelő összeget át
kell könyvelni a 4211. Költségvetési tartalék elszámolása,
c) annak fennmaradó egyenlegét át kell vezetni a 4121. Előző évek kezelt tőkeváltozásai
könyvviteli számlára.
4. A rendező mérleg 8. § (1) A rendező, technikai tételek könyvelését követően a rendező tételeket is tartalmazó főkönyvi (könyvviteli) számlák
egyenleg adatai alapján kell megnyitni a rendező mérleg 2013. évre vonatkozó adatait, majd azokat a beszámolási
és könyvvezetési kötelezettségét a 2013. évben
a) az  államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet alapján teljesítőnek az 1. mellékletben,
b) a  kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 240/2003.
(XII. 17.) Korm. rendelet alapján teljesítőnek a 2. mellékletben,
c) a  Magyar Állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek rábízott állami vagyonnal kapcsolatos
éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségéről szóló 347/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet alapján
teljesítőnek a 3. mellékletben,
d) a Nemzeti Földalapba tartozó rábízott földvagyonnal kapcsolatos éves beszámoló-készítési és könyvvezetési
kötelezettségről szóló 34/2011. (III. 17.) Korm. rendelet alapján teljesítőnek a 4. mellékletben
foglaltaknak megfelelően kell átrendeznie a 2014. évi mérlegsorokra.
 (2) A rendező mérleget
a) a beszámolási és könyvvezetési kötelezettségüket a 2013. évben az államháztartás szervezetei beszámolási
és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet alapján teljesítő
szervezeteknek – az elkülönített állami pénzalapok és a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével –
2014. március 31-ig,
b) az  elkülönített állami pénzalapoknak, a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak, és a  beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségét a  2013. évben a  kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján teljesítő Magyar
Államkincstárnak 2014. június 30-ig,
c) a  beszámolási és könyvvezetési kötelezettségüket a  2013. évben a  Magyar Állam nevében tulajdonosi
jogokat gyakorló szervezetek rábízott állami vagyonnal kapcsolatos éves beszámoló készítési és
könyvvezetési kötelezettségéről szóló 347/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet és a  Nemzeti Földalapba tartozó
rábízott földvagyonnal kapcsolatos éves beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségről szóló
34/2011. (III. 17.) Korm. rendelet alapján teljesítő szervezeteknek 2014. augusztus 31-ig
kell elkészíteni.
 (3) A  rendező mérleget – az  éves beszámoló aláírásával megegyezően – a  szerv vezetője és a  rendező mérleg
elkészítéséért felelős személy keltezéssel ellátva köteles aláírni. A  rendező mérlegen fel kell tüntetni a  rendező
mérleg elkészítéséért felelős személy regisztrációs számát, vagy a kamarai tagsági számát.
5. Könyvvezetés a rendező mérleg elkészítéséig 9. § (1) Az  Áhsz. szerinti költségvetési számvitel nyilvántartási számlái közül a  követelések, kötelezettségvállalások, más
fizetési kötelezettségek és teljesítések nyilvántartási számláit, valamint a  01–04. számlacsoport nyilvántartási
számláit legkésőbb 2014. január 31-ig meg kell nyitni a  2.  § szerint felvett leltár alapján, és azokon a  január
1-jét követően bekövetkezett gazdasági eseményeket elszámolni. Az  előirányzatok nyilvántartására szolgáló
nyilvántartási számlák megnyitása az Áhsz. szerint, az elemi költségvetés elfogadását követően történik.
(2) A  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai, a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap, a  Kutatási és Technológiai Innovációs
Alap és a Nemzeti Kulturális Alap kezelő szerve az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 134.  § c)  pontja és 138.  § (5)  bekezdés c)  pontja szerinti
adatszolgáltatással érintett követelések, kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek nyilvántartási
számláinak megnyitása az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  2.  § szerint felvett leltár helyett a  kezelő
szerv rendelkezésére álló adatok alapján történik. A  nyilvántartási számlákon nyilvántartott követelések,
kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek összegét az  állami adóhatóság adatszolgáltatását követően
szükség esetén módosítani kell.
(3) A könyvviteli számlákat a rendező mérleg alapján, az annak elkészítését követő munkanapon kell megnyitni.
 (4) A könyvviteli számlák (3) bekezdés szerinti megnyitásáig a 2014. január 1-jét követően bekövetkezett, a könyvviteli
számlákat érintő gazdasági eseményeket az Áhsz. rendelkezései szerinti időközönként, a könyvviteli számlák száma
szerint vezetett nyilvántartásokban kell elszámolni. A könyvviteli számlák megnyitása után a nyilvántartások szerinti
forgalmat kell a megnyitott könyvviteli számlákon könyvelni.
10. § (1) A  6.  § alapján az  idegen pénzeszközök közül a  költségvetési pénzeszközök közé átvezetett összegekkel azonos
bevételt a 2014. évben, a költségvetési számvitelhez kapcsolódó nyilvántartási számlák megnyitását követően kell
elszámolni.
(2) A rendező mérlegben az aktív és passzív pénzügyi elszámolásokról az előlegek közé átvezetett összegeket a 2013.
december 31-én hatályos szabályok szerinti időpontban kell a 2014. évi folyó könyvelésben a mérlegszámlák közül
kivezetni és a költségvetési számvitelben kiadásként, illetve bevételként elszámolni.
(3) A  2014. évben a  B813. Maradvány igénybevétele rovaton a  9.  § (3)  bekezdése alapján a  31–33. Pénzeszközök
számlacsoportokban megnyitott könyvviteli számlák összevont egyenlegének a  362. és 365–368. könyvviteli
számlák összevont egyenlegével csökkentett összeget kell elszámolni.
6. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
132/2014. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fedor Anettet
2014. április 1. napjától 2017. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1675/2012. (XII. 28.) Korm. határozata a nemzeti park igazgatóságok számára az ún. „zsebszerződések” felszámolásának folytatása és a védettségi szint helyreállítása érdekében szükséges fedezet biztosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a nemzeti park igazgatóságok számára az ún. „zsebszerződések” felszámolásának folytatása és a védett természeti
területek védettségi szintjének helyreállítása érdekében szükséges fedezet biztosítása céljából 450 millió forint
1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIV. Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet, 2. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások cím, 3. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím,
2. Eljárási költségek, -díjak, perköltségek jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Környezetvédelmi célelőirányzatok alcím, 9. Természetvédelmi
kártalanítás jogcímcsoport javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
226/2012. (IX. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar vadgazdálkodási ágazatot irányító jogszabályok előkészítése, valamint a vadvédelem érdekében végzett
munkája elismeréseként dr. Rudolf Gürtler, a Nemzetközi Vadvédelmi és Vadászati Tanács nyugalmazott alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 30.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2019. (V. 28.) MKI KÁT utasítása a Miniszterelnöki Kormányiroda Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak alapján, a kormányzati igazgatásról szóló
2018. évi CXXV. törvény 91.  § (5)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva –  az  1.  melléklet IV. Fejezete
tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 147.  §-ára, a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény 17.  § (1)  bekezdésére, a  kormányzati igazgatási létszámgazdálkodásról, valamint a  kormányzati igazgatási szerveket
és  azok foglalkoztatottjait érintő egyes személyügyi kérdésekről szóló 88/2019. (IV. 23.) Korm. rendelet 19.  §-ára és a  személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. A  Miniszterelnöki Kormányiroda (a továbbiakban: MKI) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban: KSz)
az 1. melléklet tartalmazza.
2. A KSz hatálya a mellékletben meghatározott módon kiterjed
a) az  MKI-val kormányzati szolgálati jogviszonyban álló szakmai felsővezetőre, szakmai vezetőre,
kormánytisztviselőre (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő),
b) a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) kilencedik része alapján
az MKI-val munkaviszonyban álló munkavállalóra,
c) a  Kit. XXX. Fejezete alapján politikai szolgálati jogviszonyban álló kabinetfőnökre, politikai főtanácsadóra
és politikai tanácsadóra [a továbbiakban az a)–c) pont együtt: munkatárs],
d) az  MKI állományába tartozó kormánybiztosra, miniszterelnöki biztosra, miniszterelnöki megbízottra,
miniszteri biztosra,
e) az MKI állományába tartozó politikai felsővezetőre,
f ) az MKI-val kormányzati szolgálati jogviszonyt létesíteni kívánó személyre (ideértve a pályázati eljárásban részt
vevő személyeket is),
g) az MKI-ban kötelező szakmai gyakorlatot teljesítő felsőoktatási hallgatóra,
h) elismerésben vagy juttatásban részesített személyre, valamint szervezeti egységre.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. A  kormányzati igazgatási létszámgazdálkodásról, valamint a  kormányzati igazgatási szerveket és azok
foglalkoztatottjait érintő egyes személyügyi kérdésekről szóló 88/2019. (IV. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Kit.  vhr.) hatálybalépését megelőzően, a  Miniszterelnöki Kormányiroda Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2018.
(IX. 13.) MKI KÁT utasítás [a továbbiakban: 1/2018. (IX. 13.) MKI KÁT utasítás] alapján nyújtható visszatérítendő, illetve
vissza nem térítendő juttatások iránt benyújtott kérelmeket az  1/2018. (IX. 13.) MKI KÁT utasítás a  kérelem
benyújtásának időpontjában hatályos szabályai szerint kell elbírálni.
5. Az MKI visszatérítendő támogatásban vagy illetmény-, illetve munkabérelőlegben részesült munkatársa az eredeti
–  a  folyósítás megkezdésekor hatályos szabályok, illetve a  vonatkozó szerződésben foglalt – feltételek mellett
köteles visszafizetni a támogatást.
6. Azon munkatársaknak, akiknek a  jogviszonya év közben szűnik meg és részükre a  2019. évi helyi utazási bérlet
2018. évben került biztosításra, a bérletszelvényt nem kell leadni.
7. A  gyermeknevelési támogatásra jogosulttá vált munkatárs részére a  Kit. vhr. 65.  § (4) és (5)  bekezdése szerinti
összegnek a  Kit. vhr. hatálybalépésétől vagy – ha a  munkatárs gyermeke ezt követően született – a  gyermek
születésétől év végéig számított időarányos mértékét kell nyújtani, figyelemmel a  Kit. vhr. 65.  § (7)  bekezdésére.
A munkatárs kérelmét a 2019. évre vonatkozóan 2019. július 15. napjától 2019. augusztus 31. napjáig nyújthatja be,
részére a  megállapított támogatás 2019. szeptember 25. napjáig kerül folyósításra. A  Kit. vhr. 65.  § (9)  bekezdése
szerinti pótigény benyújtására a KSz rendelkezései irányadók.
8. Jelen utasítás hatálybalépése nem érinti a  már meghozott munkáltatói intézkedéseket, és a  rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, ha az kedvezőbb elbírálást eredményez.
9. Hatályát veszti a Miniszterelnöki Kormányiroda Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2018. (IX. 13.) MKI KÁT utasítás.
Dr. Biró Marcell s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
28/2003. (III. 27.) OGY határozata a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2002. október 20-i általános választásáról, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek országos önkormányzatának megválasztásáról szóló — az Országos Választási Bizottság által benyújtott — jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés 1. elfogadja a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 34. § (2) bekezdés m) pontja értelmében az Országos
Választási Bizottságnak a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2002. október 20-i általános választásáról, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek országos önkormányzatának megválasztásáról szóló
jelentését,
2. megállapítja, hogy a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2002. október 20-án
megtartott választása, valamint a fővárosi és országos
kisebbségi önkormányzatok 2003. január 3. és március
1. között megtartott választása törvényes rendben zajlott le,
3. köszönetét fejezi ki a választások megszervezésében
és lebonyolításában közreműködő helyi és területi választási szerveknek, az Országos Választási Bizottság tagjainak, a köztisztviselőknek, valamennyi állami és társadalmi
szervnek és intézménynek, akik, illetve amelyek hozzájárultak az önkormányzati választások törvényes lebonyolításához.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke