type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2014. (VIII. 29.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium kommunikációs tevékenységének, valamint a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (6) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) kommunikációs tevékenységének, valamint a közérdekű
adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről szóló szabályzatot az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium kommunikációs tevékenységének, továbbá a közérdekű adatok
megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről, valamint az Ügyfélszolgálati Információs Irodáról szóló
28/2012. (X. 9.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
85/2014. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról
szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárának NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 22/2012. (HK 14.) HM
VGHÁT szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és
hatályba léptetett STANAG 2484. NATO INDIRECT
FIRE SYSTEMS TACTICAL DOCTRINE – AArtyP-5(A)
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A kiadvány a tűztámogatás és hatások alapvető doktrínáját tartalmazza. Kibővíti a tűztámogatás és hatás,
valamint a tábori tüzér parancsnokok szerepét az
AJP-3.2 (STANAG 2288) „Szárazföldi Hadműveletek
Szövetséges Összhaderőnemi Doktrínája”, az ATP 3.2
(STANAG 2241) „Szárazföldi Műveletek” és az ATP
3.2.1 (STANAG 2605) „Szövetséges Szárazföldi Harcászat” kiadványokkal összefüggésben. A kiadvány koncepcionális szerkezetet és „közös nyelvet” biztosít a tüzér parancsnoknak és törzsének a tűztámogatás hadműveleti elgondolása keretei közötti tervezéséhez és végrehajtásához.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
336/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország területén a paksi atomerőmű 100 kilométeres körzetén belül lévő és később
létesülő atomreaktorok együttes összteljesítménye ne haladhassa meg a 2 GW-ot?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind a választópolgár, mind a jogalkotó
számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és az Alkotmánybíróság is
a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a jelen eljárásban tárgyalt aláírásgyűjtő ív mintapéldányán
szereplő kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének. A kezdeményezés alapvetően feltételezi azt, hogy
a választópolgárok az aláírásgyűjtés és a kérdésben tartott népszavazás alkalmakor pontosan tisztában vannak azzal,
hogy jelenleg mennyi a paksi atomerőmű teljesítménye. A Paksi Atomerőmű Zrt. honlapjának adata szerint
az atomerőmű névleges teljesítménye eléri a 2 GW-ot. A testület álláspontja szerint a választópolgároktól nem várható
el a paksi atomerőművel kapcsolatos valamennyi, így többek között a fenti információ pontos és naprakész ismerete
sem. A kezdeményezés a Bizottság álláspontja szerint megtévesztő is, mivel az szinte minden meglévő és létesítendő
atomreaktor bővítését és építését megtiltaná, tekintettel arra, hogy a paksi atomerőmű jelenlegi teljesítménye 2 GW.
Tekintettel arra, hogy a kérdés az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az egyértelműség hiánya miatt nem felel meg
a jogszabályban előírt követelménynek az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya
hitelesítésének megtagadásáról döntött. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1152/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésre irányuló indítvány tárgyában – dr. Balogh Elemér, dr. Bragyova András, dr. Lévay Miklós és dr. Paczolay Péter alkotmánybírák párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény 24/A. § (3) bekezdése második fordulata al
kotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja. I n d o k o l á s
I. Az Alkotmánybírósághoz indítvány érkezett a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban:
Be.) 24. § (8) bekezdés második fordulata alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése érdekében.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott rendelkezés sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezetett
jogbiztonsághoz való jogot, az alapvető jogok garantálására vonatkozó 8. § (1) bekezdését, illetve az 57. § (1) bekezdésében rögzített tisztességes eljáráshoz és az (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot.
Részletes indokolásában kifejtette, hogy a sértett mindazon helyzetekben el van zárva a pártatlan eljárás kikényszerítésének lehetőségétől, amikor az érdemi határozat ellen jogorvoslati joga nincs. Ennek az az oka, hogy a bíró
kizárását megtagadó határozat ellen a törvény nem biztosít
önálló jogorvoslati jogot, az csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben kifogásolható. Amennyiben azonban a
sértettre az eljárást lezáró első fokú döntés nem tartalmaz
rendelkezést – akár azért is, mert a bíróság nem dönt az
előterjesztett polgári jogi igényről (pl. ha a törvény egyéb
útjára utasítja) – a kizárás ellen semmiféle jogorvoslati lehetősége nincs.
II. Az Alkotmánybíróság által vizsgált jogszabályok: 1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sért
hetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. (…)
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a
jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal
arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2.1. A Be. rendelkezése az indítvány benyújtásakor:
„24. § (…)
(8) A kizárást kimondó határozat ellen jogorvoslatnak
nincs helye, a kizárás megtagadását az ügydöntő határozat
elleni jogorvoslatban lehet sérelmezni.”
2.2. A Be. hatályos rendelkezése:
„24/A. § (…)
(3) A kizárást kimondó határozat ellen jogorvoslatnak
nincs helye, a kizárás megtagadását az ügydöntő határozat
elleni jogorvoslatban lehet sérelmezni.”
2.3. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a Be. 24. §
(8) bekezdését a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény módosításáról szóló 2009. évi LXXXIII. törvény 2. §-a 2009. augusztus 13-i hatállyal megváltoztatta,
s ugyanezen törvény 3. §-a egy új 24/A. §-t iktatott be, ennek (3) bekezdésébe szó szerinti szöveggel transzponálva
a 24. § (8) bekezdését. A támadott rendelkezés tehát ma is
változatlan tartalommal a jogszabály része. Így az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint (először:
773/B/1990. AB határozat, ABH 1993, 803, 804.) a határozat meghozatalakor hatályos szabályozás alapján folytatta le a vizsgálatot.
III. Az indítvány nem megalapozott. 1.1. Az Alkotmánybíróság több ízben foglalkozott már
a Be.-nek a bíró kizárására vonatkozó rendelkezéseivel –
részint a jogorvoslathoz való jog kapcsán is – noha konkrétan a most támadott jogszabályi rendelkezést még nem
vizsgálta. A problémakör azonossága folytán azonban a
korábbi határozataiban foglalt megállapításait jelen ügyben is irányadónak tekinti.
1.2. „Az Alkotmánybíróság értelmezésében az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való
jog olyan alkotmányos alapjog, amely mindenkit megillet,
akinek jogát, vagy jogos érdekét a bírói, államigazgatási
vagy más hatósági döntés érinti. A jogorvoslathoz való jog
tárgyát tekintve a bírói, illetőleg a hatósági döntésekre terjed ki. (…) A jogorvoslathoz való jog ’törvényben meghatározottak szerint’ gyakorolható, ezért az egyes eljárásokban eltérő szabályozás lehetséges. A jogorvoslathoz való
jogot kizárólag a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának
érdekében és azzal arányosan korlátozhatja – minősített
többséggel – a törvényhozó.” [összefoglalóan: 3/2007.
(II. 13.) AB határozat, ABH 2007, 107, 111–112.]. „Minden jogorvoslat lényegi, immanens eleme a „jogorvoslás”
lehetősége, vagyis a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát”
[23/1998. (VI. 9.) AB határozat, ABH 1998, 182, 186.].
Az Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint a
jogorvoslathoz való jog „mint alkotmányos alapjog immanens tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más
szervhez vagy (…) ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége.” Ugyanakkor megállapította azt is, hogy a jogorvoslatnak eltérő típusai lehetnek, s az „ilyen felülvizsgálatot nem biztosító jogorvoslat
nem feltétlenül alkotmányellenes a nem érdemi, nem ügydöntő határozatok esetén.” [5/1992. (I. 30.) AB határozat
ABH 1992, 27, 31.] Annak vizsgálatakor azonban, hogy
mely döntés minősül érdeminek, az Alkotmánybíróság
nem a perjogok dogmatikai rendszeréből indul ki; mindig
önállóan vizsgálja a jogorvoslattal támadható és nem támadható döntések tartalmi ismérveit [összefoglalóan:
22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108, 111,
112.]. A testület eddigi határozatai szerint a döntés érdemi
jellege szempontjából a döntés tárgyának, a személyre
gyakorolt hatásának van relevanciája, vagyis annak, hogy
„az, hogy az érintett helyzetét, jogait a döntés lényegesen
befolyásolta-e.” [részletesen pl. 1636/D/1991. AB
határozat, ABH 1992, 515, 516.; 5/1992. (I. 30.) AB
határozat, ABH 1992, 27, 31.; 4/1993. (II. 12.) AB
határozat, ABH 1993, 48, 74.; 46/2003. (X. 16.) AB
határozat, ABH 2003, 488, 502.].
1.3. A bíró kizárása kapcsán hozott döntéseiben az Alkotmánybíróság minden esetben az Alkotmány 57. §
(1) bekezdésében alapjogként biztosított független, pártatlan bírósághoz való jog követelményéből indult ki.
1.3.1. A testület a bíróság pártatlanságával kapcsolatos,
azóta is töretlenül követetett álláspontját első ízben – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Bíróságának ide
vonatkozó gyakorlatát is – a 67/1995. (XII. 7.) AB határozatában fejtette ki részletesen. „A pártatlan bírósághoz való alkotmányos alapjog az eljárás alá vont személy iránti
előítélet-mentesség és elfogulatlanság követelményét támasztja a bírósággal szemben. Ez egyrészt magával a bíróval, a bíró magatartásával, hozzáállásával szembeni elvárás, másrészt az eljárás szabályozásával kapcsolatos objektív követelmény: el kell kerülni minden olyan helyzetet, amely jogos kétséget kelt a bíró pártatlansága tekintetében” (ABH 1995, 346, 347.). Leszögezte továbbá azt is,
hogy a pártatlanság kérdését objektív és szubjektív nézőpontból egyaránt vizsgálni kell. „A pártatlanság [...] egyrészt azt a követelményt támasztja, hogy a bíróság tagjai
személyes előítéletektől mentesek legyenek, másrészt –
objektív nézőpontból vizsgálva – megvan-e a pártatlanság
megfelelő látszata.” [részletesen továbbá: pl. 32/2002.
(VI. 4.) AB határozat, ABH 2002, 153, 161.; 17/2001.
(VI. 1.) AB határozat, ABH 2001, 222, 227–228.]
1.3.2. A büntetőeljárásra vonatkozóan az Alkotmánybíróság a 17/2001. (VI. 1.) AB határozatban (a továbbiakban: Abh.) leszögezte azt is, hogy a bíró kizárására vonatkozó szabályok – az abszolút és relatív kizáró okok egymásra épülő rendszere – a független, pártatlan bírósághoz
való jog gyakorlásának intézményes biztosítékai. A kizáró
okok két csoportja közötti különbségtétel a bűnvádi perrendtartásról szóló 1896. évi XXXIII. tc. óta hagyományosan arra épül, hogy az abszolút kizáró okok a bíró objektív
helyzetéből következő olyan, megdönthetetlen törvényi
vélelmek, amelyek fennállásakor csak a kizáró okként
szolgáló tény valósága vizsgálható; míg a relatív kizáró ok
esetén e mellett a bejelentés alapjául szolgáló körülménynek a bíróra gyakorolt hatása is elemzendő (ABH 2001,
222, 224–227.).
1.3.3. Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban is, majd pedig
a 993/B/2008 AB határozatban hangsúlyozta „a függetlenség és pártatlanság követelménye az eljárás alanyai számára jelent garanciát. Az eljárási biztosítékok – mint például
a kizárás intézménye – azért szükségesek, hogy az igazgatási jellegű beavatkozás határait a szervezeten belül kijelöljék és a szervezeten kívül is láthatóvá, egyértelművé tegyék. (…) Az pedig éppen a törvény előtti egyenlőség érvényesülését szolgálja, hogy az említett jogszabályok mindenki számára olyan bíró közreműködését garantálják,
akitől az ügy tárgyilagos megítélése nyilvánvalóan elvárható.” (ABH 2009, 2352, 2354–2355.)
Az Abh. megállapította az is, hogy a kizárás azon esetei
mindig külső megítélésre szorulnak, amikor az ennek alapjául szolgáló relatív kizáró okot nem a bíróság tagja (hanem az ügyész, a terhelt, a védő, a sértett vagy képviselője,
illetve az ügyben egyéb érdekeltként eljáró személy vagy
képviselője) jelenti be. Ekkor ugyanis nem csupán az ok
valóságtartalma, hanem a bíróra gyakorolt tényleges hatása is vizsgálandó. Különös súlya van ennek a relatív kizáró
ok esetében, mivel ennek megfogalmazása általános, és
minden olyan okot átfog, amelyek nevesítése sokféleségük
folytán nem lehetséges, s ezért hozzájuk megdönthetetlen
vélelem sem fűzhető. Ebből pedig az következik, hogy jellemzően külön vizsgálandó maga az elfogultság alapjául
szolgáló tény valósága és az, hogy ez a körülmény alkalmas-e az elfogultság megalapozására. (…) Következésképp a relatív kizáró ok felől való döntés mérlegelést igényel (ABH 2001, 222, 224–227.).
2. A pártatlan eljárás egyik állandó eljárási garanciájának a bíró kizárásának alkotmányos jelentőségét a Be. számos rendelkezésében kifejezésre juttatja. Egyrészt körültekintően és részletesen meghatározza a kizáró okokat,
másrészt a kizárást megtagadó határozat ellen jogorvoslati
jogot biztosít. A kizárt bíró részvételének az eljárás minden szakaszában hangsúlyos következményei vannak: a
másodfokú, illetve a harmadfokú eljárásban abszolút hatályon kívül helyezési ok [Be. 373. § II. pont, a) b) pont;
399. § (2) bekezdés a) pont], a jogerős határozatot követően pedig rendkívüli perorvoslatot alapoz meg [416. §
(1) bekezdés c) pont], s a felülvizsgálati eljárásban is az eljárás megismétléséről szóló rendelkezést von maga után
[428. § (2) bekezdés]. A büntetőeljárásban főszabályként a
teljes revízió elve érvényesül. Ebben a rendszerben az abszolút hatályon kívül helyezési okokat – így a kizárt bíró
részvételét is – a bíróságnak a fellebbezés (felülvizsgálat)
irányától függetlenül hivatalból észlelnie, az eljárás megismétlésének elrendeléséről hivatalból döntenie kell.
Az indítványban támadott rendelkezés éppen az eljárás
hatékonyságát, időszerűségét (ami szintúgy a tisztességes
eljárás eleme) biztosítja azzal, hogy a bíró kizárását megtagadó határozat ellen jogorvoslati lehetőséget biztosít. Ez
zel elkerülhetővé teszi, hogy a kizárt bíró részvételével hozott érdemi döntés szükségképpen csak az eljárás megismétlését eredményező rendkívüli perorvoslat igénybe vételével legyen orvosolható. Önmagában az sem kifogásolható – s az időszerűséget tekintve, szintúgy garancia –
hogy a jogalkotó törekszik a jogintézménnyel való visszaélés megakadályozására, s így a jogorvoslati jogot a
perjogi értelemben vett érdemi döntéssel egyidejűleg teszi
lehetővé.
Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt az
Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdése vonatkozásában nem
találta megalapozottnak. Megállapította azt is, hogy a támadott rendelkezés és az indítványozó által felhívott további alkotmányi rendelkezések között érdemi összefüggés nincs. Ezért az indítványt elutasította.
Budapest, 2010. október 18. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
460/2013. (XII. 4.) Korm. rendelete a Nemzeti Lovarda fejlesztésével kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 4.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) E  rendelet hatálya a  Budapest VIII. kerület, 38826 és 38829/5 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben
a Budapest VIII. kerület, Kerepesi út 7. szám alatt található ingatlanon megvalósuló Nemzeti Lovarda fejlesztésével
kapcsolatos beruházással (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokra terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez szükségesek.
2. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Beruházás megvalósításával
összefüggő, az 1. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban
eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
3. § A Kormány a  2.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a 2. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
hozzájárulást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő nyolc nap.
(3) A 2. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő tizenöt nap.
 (4) A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(5) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(6) Az eljáró hatóság a 2. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban meghozott döntéseket – az eljárás
során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések, valamint az  ingatlan-nyilvántartással összefüggő döntések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2019. (VII. 16.) Korm. rendelete a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjaival kapcsolatos típusjóváhagyási eljárás egyes kiegészítő szabályairól és az ezen motorokkal kapcsolatos piacfelügyeleti eljárás szabályairól.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 19.  alpontjában, valamint a  termékek
piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E  rendelet hatálya a  nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a  gáz- és szilárd halmazállapotú
szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és
a  167/2013/EU rendelet módosításáról, valamint a  97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1628 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Rendelet)
2. cikk (1) bekezdésében meghatározott motorokra (a továbbiakban: motorok) terjed ki.
2. A típusjóváhagyási eljárás kiegészítő szabályai 2. § A  motorokra vonatkozó EU-típusbizonyítványt a  közlekedési hatóság a  Rendeletben meghatározott szabályok
szerinti EU-típusjóváhagyási eljárás keretében adja ki az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény előírásai
szerint az e rendeletben meghatározott kiegészítő eljárási rendelkezések alkalmazásával.
3. § A Rendelet szerinti EU-típusjóváhagyás iránti kérelem nem terjeszthető elő kormányablaknál.
4. § A Rendelet szerinti EU-típusjóváhagyási eljárásban hozott döntés szóban történő közlésének nincs helye.
5. § (1) A Rendeletben szabályozott hatósági eljárásokért az igazgatási szolgáltatási díjat a nem közúti mozgó gépek belső
égésű motorjaival kapcsolatos típusjóváhagyási eljárással összefüggésben fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról
szóló miniszteri rendelet szerint kell megfizetni.
(2) Elektronikus ügyintézés esetén, az ügyfél kérelmére indult eljárásban a hatóság a kérelem megérkezésétől számított
5 napon belül felhívja az  ügyfelet, hogy 8 napon belül fizesse meg az  eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási
díjat.
3. A piacfelügyeleti ellenőrzés végzése 6. § A  piacfelügyeleti hatóság a  piacfelügyeleti ellenőrzésbe a  termék megfelelőség vizsgálata során bevonhatja
a  típusvizsgáló engedélyezésének részletes eljárási szabályairól és a  típusvizsgálóval kötendő hatósági szerződés
tartalmáról szóló kormányrendelet alapján kijelölt műszaki szolgálatot.
4. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyagkibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az  1024/2012/EU és a  167/2013/EU
rendelet módosításáról, valamint a  97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló,
2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1628 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2013. (VI. 21.) GVH utasítása a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. LVII. törvény 24. §-a szerinti engedélyezése iránti kérelem benyújtásához alkalmazandó űrlapról és az ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról.
1. § A vállalkozások összefonódásának engedélyezése iránti, a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 24. §-a szerinti engedély iránti kérelem benyújtásának
lehetővé tételére – összhangban a Tpvt. 68. §-ának (2) bekezdésével – elrendelem az 1. mellékletben foglalt űrlapnak és
a 2. mellékletben foglalt kapcsolódó kitöltési útmutatónak a Gazdasági Versenyhivatal honlapján történő folyamatos
közzétételét azzal, hogy az űrlapot a 2013. július 31-e után benyújtott kérelmek esetén kell alkalmazni.
2. § Hatályát veszti a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló 1996. évi LVII. törvény 24. §-a szerinti engedélyezése iránti kérelem benyújtásához alkalmazandó űrlapról és
az ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról szóló 12/Eln./2011. [11/2011. (XII. 30.) GVH] utasítás.
3. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – 2013. június 10-én lép hatályba.
 (2) A 2. § 2013. augusztus 1-jén lép hatályba. E bekezdés 2013. augusztus 2-án hatályát veszti.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1518/2012. (XI. 22.) Korm. határozata a 2014–2020-as programozási időszak előkészítéséért felelős uniós főtárgyaló feladatés hatásköréről, valamint személyének kijelöléséről.
1. A Kormány annak érdekében, hogy hazánk a 2014–2020-as programozási időszak tervezése során egységesen lépjen
fel, valamint a tervezésben közreműködő minisztériumok közötti koordinációt biztosítsa, uniós főtárgyalóként
Dr. Matolcsy György nemzetgazdasági minisztert bízza meg, a Közös Stratégiai Keret alá tartozó alapok
vonatkozásában a tervezési dokumentumok előkészítésének, valamint a hivatalos benyújtást követően azok
bilaterális tárgyalás keretében az Európai Bizottsággal történő egyeztetésének elvégzésével, a tárgyalások
vezetésével, a magyar álláspont képviseletével.
2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. ponttal összefüggő szükséges intézkedéseket – ide értve
a kapcsolódó közjogi szervezetszabályozó eszközök módosítását is – tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1205/2013. (IV. 15.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja,
valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok
ingyenesen az ott megjelölt helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek.
2. A Kormány a  Vtv. 36.  § (2)  bekezdés e)  pontja, valamint a  36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy a  2. és
3.  mellékletben felsorolt ingóságok ingyenesen az  Életjel Mentőkutyás Kutatóegység, valamint a  Magyar Máltai
Szeretetszolgálat tulajdonába kerüljenek.
3. Az ingyenes tulajdonba adásról a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: MNV Zrt.) az 1. mellékletben felsorolt önkormányzatokkal – 2013. július 31-ig – a tulajdonosváltozás
ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést (a továbbiakban: szerződés) köt.
4. A szerződés megkötése előtt az  MNV Zrt. a  Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési
és tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni az  önkormányzatokat az  ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a  folyamatban lévő eljárásokról és az  egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni
az ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat. A szerződésekben – a tulajdonátruházási szerződésekre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; d) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében az  önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az önkormányzat vállalja, hogy a  szerződésben előírt kötelezettségek teljesítéséről – a  szerződés hatályba
lépését követő évtől számított – minden év december 31. napjáig írásban tájékoztatja az MNV Zrt.-t; amennyiben
az önkormányzat e kötelezettségének nem tesz eleget, az ingatlanok szerződésben rögzített bruttó forgalmi
értékének 5 százalékát köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon
belül mint késedelmi kötbért megfizetni;
f ) az ingatlant az  önkormányzat a  tulajdonjog megszerzésétől számított 15 évig nem idegenítheti el, és
az  ingatlant a  birtokbavételtől számított 15 évig az  1.  mellékletben és a  szerződésben meghatározott,
az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, valamint állagát megóvni;
ha az  önkormányzat e  kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles az  MNV Zrt.
felszólítására, a felszólításban meghatározott határidőig a jogsértő állapotot megszüntetni; a jogsértő állapot
megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén az  önkormányzat köteles a  szerződésben rögzített
forgalmi értéknek a  kötelezettség megszegésének napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal
növelt összegét nemteljesítési kötbérként az MNV Zrt.-nek megfizetni a felszólítás kézhezvételétől számított
60 napon belül; az  MNV Zrt. a  jogsértő állapot megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén
a nemteljesítési kötbér követelése helyett a szerződéstől elállhat;
g) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve vagy a sportigazgatási szerv az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását
kötötte.
5. A szerződés csak abban az  esetben köthető meg, ha az  önkormányzat a  szerződés általa történő aláírásának
időpontjában az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 178.  § 32.  pontja szerint
köztartozásmentes adózónak minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozással
kapcsolatos kizáró feltétel fennállásának hiányát a  jogosult harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal
igazolja, vagy nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
6. A 2. és 3. mellékletben felsorolt ingóságok ingyenes tulajdonba adásáról az MNV Zrt. – 2013. július 31-ig – szerződést
köt az Életjel Mentőkutyás Kutatóegységgel, valamint a Magyar Máltai Szeretetszolgálattal.
7. A 6. pont szerinti szerződésben – a tulajdon átruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken
túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az Életjel Mentőkutyás Kutatóegység és a Magyar Máltai Szeretetszolgálat részére átadandó ingóságok per-,
teher- és igénymentesek;
b) az Életjel Mentőkutyás Kutatóegység és a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat vállalja, hogy az  ingyenesen
tulajdonukba kerülő ingóságok vonatkozásában a  tulajdonba adással és az  ingóságok műszaki és egyéb
állapotával kapcsolatban az állammal szemben semmilyen követelést nem támasztanak; az átadott ingóságok
rendeltetésszerű használatra való alkalmasságáról a  későbbi felhasználás során az  Életjel Mentőkutyás
Kutatóegység és a Magyar Máltai Szeretetszolgálat gondoskodik.
8. A 6.  pont szerinti szerződés csak abban az  esetben köthető meg, ha az  Életjel Mentőkutyás Kutatóegység és
a Magyar Máltai Szeretetszolgálat a szerződés általa történő aláírásának időpontjában az Art. 178. § 32. pontja szerint
köztartozásmentes adózónak minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozással
kapcsolatos kizáró feltétel fennállásának hiányát a jogosult 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja,
vagy nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a 3–8. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2013. július 31.
9. A Kormány hozzájárul ahhoz, hogy az egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba
adásáról szóló 1253/2012. (VII. 19.) Korm. határozat 1. mellékletében szereplő táblázat 17–19. soraiban meghatározott
ingatlanok hasznosítási célja az alábbiak szerint módosításra kerüljön:
17.
Kecskemét
Megyei Jogú Város
Önkormányzata Kecskemét 21927
1/1
Oktatás biztosítása/Kecskemét Megyei Jogú
Város Önkormányzatának közreműködésével
működtetett oktatási, nevelési intézmények és
az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése
18.
Kecskemét
Megyei Jogú Város
Önkormányzata Kecskemét 21928
1/1
Oktatás biztosítása/Kecskemét Megyei Jogú
Város Önkormányzatának közreműködésével
működtetett oktatási, nevelési intézmények és
az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése
19.
Kecskemét
Megyei Jogú Város
Önkormányzata Kecskemét 21929
1/1
Oktatás biztosítása/Kecskemét Megyei Jogú
Város Önkormányzatának közreműködésével
működtetett oktatási, nevelési intézmények és
az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése
10. A Kormány – Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatának kezdeményezése alapján – felhívja az állami vagyon
felügyeletéért felelős minisztert, hogy az MNV Zrt. útján gondoskodjon a Magyar Állam képviseletében eljáró MNV
Zrt., Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata és a Kecskeméti Főiskola között 2012. november 30-án létrejött
SZT-38301 számú megállapodás 9. pont szerinti módosításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
150/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete a budafoki jégcsarnok beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában,
a 6. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  ingatlan-nyilvántartás szerinti Budapest 224932/18 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanon megvalósuló, a  Budapest 224932/4, 224961 és 224932/11 helyrajzi számú ingatlanokat
is érintő, jégcsarnok és kapcsolódó létesítmények építésére irányuló beruházással (a  továbbiakban: Beruházás)
függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) az útépítési, közmű-fejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal
szomszédos ingatlanokat érintik,
b) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, valamint
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány a Beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti
dokumentációt kell készíteni.
6. § A Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges,
az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. számú
melléklet 8. pontja szerint elhelyezendő személygépkocsik számát azzal az eltéréssel kell meghatározni, hogy egy
személygépkocsi elhelyezését kell biztosítani minden megkezdett 10 férőhely után.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
136/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc támogatásáért, a magyar–amerkai kapcsolatok fejlesztéséért, diplomáciai
életútja elismeréseként
John C. Whitehead-nek, a The Brookings Institution tiszteletbeli elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal (polgári tagozat);
a rendszerváltás érdekében 1986–1990 között végzett tevékenysége, a kétoldalú kapcsolatok fejlesztése és ápolása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Robie Marcus Hooker Palmer-nek, az Amerikai Egyesült Államok volt budapesti nagykövetének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
141/2018. (XI. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
370/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Fekete Máriát 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1353/2016. (VII. 6.) Korm. határozata a Szomor Biogazdasággal való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, vagy az  általa kijelölt személyt, hogy gondoskodjon a  Magyarország
Kormánya, valamint
a) a  KISKUNSÁGI TERMÉSZETVÉDELMI Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság, székhelye: 2345 Apaj,
Géptelep 42. hrsz., cégjegyzékszám: 13-10-041104;
b) a  SZOMOR-APAJ Mezőgazdasági-, Termelő-, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság,
székhelye: 2345 Apaj, Géptelep 42. hrsz., cégjegyzékszám: 13-09-129776;
c) a  Szomor-Bösztör Korlátolt Felelősségű Társaság, székhelye: 2345 Apaj, Főtér 42., cégjegyzékszám:
13-09-177161;
d) a  Miklay Mezőgazdasági Korlátolt Felelősségű Társaság, székhelye: 6090 Kunszentmiklós, Rákóczi Ferenc út
30., cégjegyzékszám: 03-09-126421;
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
e) Szomor Dezső egyéni vállalkozó, székhelye: 2345 Apaj, Géptelep 42. hrsz., nyilvántartási szám: 3379902;
[az a)–e) pontok együttesen: „Szomor Biogazdaság”],
között kötendő stratégiai megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
68/2009. (IV. 2.) Korm. rendelete a meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásának szabályairól.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 207. § (1) bekezdés
i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) meghagyásba bevont szerv: a honvédelmi feladatok
ellátásában közreműködő, az 1. mellékletben, továbbá
a megyei (fővárosi) védelmi bizottság által egyedileg, határozattal kijelölt szerv,
b) munkakör: a honvédelem irányításához, vezetéséhez, a törvényhozás, az igazságszolgáltatás, a közigazgatás, valamint a gazdaság működőképességének biztosításához, a honvédelmi, a rendvédelmi feladatok megvalósulásához, a hadiipari termeléshez, a legfontosabb lakosságellátási feladatokhoz nélkülözhetetlen munkakör,
beosztás,
c) meghagyás: munkakörhöz kapcsolódóan és névre
szólóan végrehajtott eljárás, amely során az 1. mellékletben meghatározott, valamint a meghagyásba bevont szerv
által kijelölt személyek a meghagyási névjegyzékbe kerülnek, és akiket ez alapján a hadkiegészítő parancsnokság
behívásra ideiglenesen nem tervezhető kategóriába sorol,
d) meghagyási jegyzék: a 2. melléklet szerinti, a meghagyásba bevont szerv megnevezését, meghagyási kategóriáját, székhelyét, a meghagyással kapcsolatos feladatok
elvégzéséért felelős személy nevét és elérhetőségét tartalmazó jegyzék,
e) személyazonosító adat: a hadkötelesnek a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 7. § (1) bekezdés A) pont a)–e) alpontja szerinti személyazonosító adatai,
f) meghagyási névjegyzék: a 3. melléklet szerinti,
a meghagyásba bevont szerv megnevezését, meghagyási
kategóriáját, székhelyét, a meghagyással kapcsolatos feladatok elvégzéséért felelős személy nevét és elérhetőségét, továbbá a meghagyással érintett munkakör megnevezését, valamint a munkakört betöltő hadköteles személyazonosító adatait tartalmazó jegyzék.
A meghagyás előkészítésével kapcsolatos szabályok 2. § (1) A megyei (fővárosi) védelmi bizottság meghagyásba bevont szervként a honvédelmi feladat ellátásában
– jogszabály, hatósági határozat vagy szerződés alapján –
közreműködő szervet jelöl ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti meghagyásba bevont szerv
megszűnése, vagy az (1) bekezdés szerinti meghagyásba
bevont szerv honvédelmi feladatainak megszűnése esetén
a megyei (fővárosi) védelmi bizottság – az (1) bekezdésben meghatározott módon – a meghagyásba történő bevonás megszüntetéséről dönt.
(3) A megyei (fővárosi) védelmi bizottság határozata elleni fellebbezést másodfokon a honvédelemért felelős miniszter bírálja el.
(4) A megyei (fővárosi) védelmi bizottság a jogerős határozat egy-egy példányát megküldi a honvédelemért felelős miniszternek, a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szervének (a továbbiakban: adatfeldolgozó
szerv), valamint a meghagyásba bevont szerv székhelye
szerinti település, fővárosi kerület polgármesterének is.
3. § (1) A meghagyásba bevont szervekről a honvédelemért
felelős miniszter nyilvántartást vezet.
(2) A meghagyásba bevont szerv köteles kijelölni
a meghagyás előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős személyt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartáshoz a meghagyásba bevont szerv meghagyási jegyzéket készít.
(4) A meghagyásba bevont szerv a meghagyási jegyzéket háromévente május 31-ig – a meghagyási jegyzékben
szereplő adatok változása esetén a változást követő 8 napon belül – megküldi az adatfeldolgozó szerv részére.
(5) A megyei (fővárosi) védelmi bizottság által meghagyásba bevont szerv a meghagyási jegyzéket megküldi
a megyei (fővárosi) védelmi bizottságnak is.
4. § (1) A meghagyásba bevont szerv köteles kijelölni
a meghagyási névjegyzék előkészítése érdekében a meghagyással érintett munkaköröket.
(2) A meghagyásba bevont szerv csak
a) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetéséhez fű
ződő honvédelmi érdek megvalósulásához nélkülözhetetlen, vagy b) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetése alapján – megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot esetére – meghatározott honvédelmi feladatai ellátásához feltétlenül szükséges
munkakört jelölhet ki a meghagyási névjegyzék előkészítésekor.
(3) A munkakör kijelölését a meghagyásba bevont szerv
a kijelölő iratban indokolni köteles.
A meghagyás előkészítésének ellenőrzése 5. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöke – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – ellenőrzi, hogy a meghagyásba
bevont szerv a meghagyás előkészítésével kapcsolatos feladatait az e rendeletben meghatározott szabályok szerint
látja-e el.
(2) A megyei (fővárosi) védelmi bizottság által kijelölt
meghagyásba bevont szerv (1) bekezdés szerinti ellenőrzését a megyei (fővárosi) védelmi bizottság végzi. A megyei (fővárosi) védelmi bizottság az ellenőrzés során azt is
vizsgálja, hogy a megyei (fővárosi) védelmi bizottság által
meghagyásba bevont szerv meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben meghatározott feltételei fennállnak-e.
(3) A Magyar Honvédségnél, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény szerinti
rendvédelmi szerveknél, továbbá a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés
a 4. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki.
(4) Az ellenőrzést a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) hatósági ellenőrzésre
vonatkozó szabályai szerint kell végrehajtani.
(5) Helyszíni ellenőrzést az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóság által kijelölt személy is végezhet. A
helyszíni ellenőrzésre kijelölt személy ellenőrzési jogosultságát megbízólevéllel köteles igazolni.
(6) Ha az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóság az
ellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy a meghagyásba bevont szerv a meghagyás előkészítésével kapcsolatos feladatait nem vagy nem az e rendeletben meghatározott szabályok szerint teljesítette, akkor a Ket. 94. § (1) bekezdésében meghatározott intézkedéseket teheti, továbbá
rendelkezhet a meghagyásra kijelölt munkakör kijelölésének törléséről.
(7) Ha a megyei (fővárosi) védelmi bizottság az ellenőrzés során megállapítja, hogy az általa meghagyásba bevont
szerv meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben
meghatározott feltételei nem állnak fenn, akkor a meghagyásba történő bevonás megszüntetéséről dönt.
(8) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóságnak
az ellenőrzés során hozott határozata elleni fellebbezés elbírálására a honvédelemért felelős miniszter a jogosult. A
jogerős határozat egy példányát meg kell küldeni az adatfeldolgozó szervnek.
A meghagyás végrehajtásával kapcsolatos feladatok
a hadkötelezettség fennállásának időszakában
6. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a meghagyásba bevont szerv meghagyási névjegyzéket köteles készíteni.
(2) A meghagyásba bevont szerv a meghagyási névjegyzéket a hadkötelezettség bevezetését követő 5 napon
belül – változás esetén a pontosított meghagyási névjegyzéket a változást követő 8 napon belül – megküldi az adatfeldolgozó szervnek.
(3) A meghagyási névjegyzéken a Magyar Honvédségnél, a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény szerinti rendvédelmi szerveknél,
továbbá a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál foglalkoztatott hadkötelesek munkakörét nem kell feltüntetni.
(4) A meghagyási névjegyzéken az a hadköteles tüntethető fel, aki ehhez a 4. melléklet szerinti hozzájáruló
nyilatkozatban hozzájárul. A hozzájáruló nyilatkozatot a
meghagyásba bevont szerv kezeli.
(5) Ha
a) a hadköteles a 4. melléklet szerinti hozzájáruló nyi
latkozatát visszavonja,
b) a munkakörváltozás okán meghagyásra a továbbiak
ban már nem tervezhető, vagy
c) a meghagyási névjegyzéken szereplő hadköteles
nem dolgozik a meghagyásra kijelölt munkakörben, és
a Honvéd Vezérkar főnöke elrendeli a hadköteles törlését
a meghagyási névjegyzékből,
akkor a meghagyásba bevont szerv az érintett meghagyási
névjegyzékben szereplő adatait törli a meghagyási névjegyzékről.
7. § (1) Az adatfeldolgozó szerv a meghagyási névjegyzékben szereplő hadkötelesekről a meghagyási névjegyzék
adatait a katonai nyilvántartásában nyilvántartja.
(2) Az adatfeldolgozó szerv törli a katonai nyilvántartásból a hadköteles meghagyási névjegyzéken szereplő
adatait, ha
a) – a meghagyási névjegyzék változása bejelentését
követően haladéktalanul – a meghagyásba bevont szerv
a hadkötelest törli a meghagyási névjegyzékből,
b) a hadkötelezettség megszűnik. 8. § (1) Ha a meghagyásba bevont szerv a meghagyási névjegyzéket, illetve a meghagyási névjegyzékben történő
változást megküldi az adatfeldolgozó szervnek, az adatfeldolgozó szerv haladéktalanul tájékoztatja a hadkiegészítő
parancsnokságot a meghagyási névjegyzéken szereplő
hadkötelesekről.
(2) A hadkiegészítő parancsnokság a meghagyási névjegyzéken szereplő hadköteleseket a behívásra ideiglenesen nem tervezhető kategóriába sorolja.
(3) Ha az adatfeldolgozó szerv törli a katonai nyilvántartásból a hadköteles meghagyási névjegyzéken szereplő
adatait, erről köteles haladéktalanul tájékoztatni a hadkiegészítő parancsnokságot.
(4) A hadkiegészítő parancsnokság a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján az érintett hadkötelest haladéktalanul a behívásra tervezhető kategóriába sorolja.
9. § (1) Az 1. melléklet I. kategóriájába tartozó valamennyi
hadköteles személy a munkakörében kerül meghagyásra.
(2) A meghagyásba bevont szerv csak
a) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetéséhez fű
ződő honvédelmi érdek megvalósulásához nélkülözhetetlen, vagy b) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetése alapján – megelőző védelmi helyzetre, rendkívüli állapotra –
meghatározott honvédelmi feladatai ellátásához feltétlenül szükséges
munkakört betöltő hadkötelest jelölhet ki a meghagyási
névjegyzéken.
A meghagyás végrehajtásával kapcsolatos feladatok
ellenőrzése a hadkötelezettség fennállásának
időszakában 10. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöke ellenőrzi, hogy a meghagyási névjegyzéken szereplő hadkötelesek meghagyása
e rendeletben meghatározott szabályok szerint történtek-e.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzést a megyei (fővárosi) védelmi bizottság által meghagyásba bevont szervek
esetében a Honvéd Vezérkar főnöke mellett a megyei (fővárosi) védelmi bizottság is elvégezheti.
(3) A Magyar Honvédségnél, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény szerinti
rendvédelmi szerveknél, továbbá a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés
a 4. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki.
(4) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóság az
(1) bekezdés szerinti ellenőrzés során azt is vizsgálja, hogy
a megyei (fővárosi) védelmi bizottság által meghagyásba
bevont szerv meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben meghatározott feltételei fennállnak-e.
(5) Az ellenőrzést a Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint kell végrehajtani.
(6) Helyszíni ellenőrzést az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóság által kijelölt személy is végezhet. A
helyszíni ellenőrzésre kijelölt személy ellenőrzési jogosultságát megbízólevéllel köteles igazolni.
(7) Ha az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóság az
ellenőrzés során megállapítja, hogy a meghagyási névjegyzéken szereplő hadköteles nem dolgozik a meghagyásra kijelölt munkakörben, a Honvéd Vezérkar főnöke
a hadköteles adatainak a meghagyási névjegyzékből való
törlését rendeli el.
(8) Ha az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóság az
ellenőrzés során megállapítja, hogy a megyei (fővárosi)
védelmi bizottság által kijelölt meghagyásba bevont szerv
meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben meghatározott feltételei nem állnak fenn, a megyei (fővárosi)
védelmi bizottság a meghagyásba történő bevonás megszüntetéséről dönt.
(9) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóságnak
az ellenőrzés során hozott határozata elleni fellebbezés elbírálására a honvédelemért felelős miniszter a jogosult. A
jogerős határozat egy példányát meg kell küldeni az adatfeldolgozó szervnek is.
Elektronikus adatszolgáltatás 11. § (1) A meghagyásba bevont szerv a meghagyási jegyzéknek és a meghagyási névjegyzéknek az adatfeldolgozó
szerv részére történő továbbítását a 2. és a 3. mellékletben
meghatározott elektronikus formában, elektronikus úton
a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium elektronikus ügyintézési portálján keresztül, vagy
elektronikus adathordozón megküldve is teljesítheti.
(2) Az adattovábbítás során fel kell tüntetni a meghagyásba bevont szerv megnevezését, képviselőjének aláírását, továbbá az adatszolgáltatás okát és idejét.
Záró rendelkezés 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) A meghagyási jegyzék megküldésére vonatkozó 3. §
(4) bekezdésben előírt kötelezettséget első alkalommal
a) a meghagyás II. kategóriájába bevont szerv e rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül,
b) a meghagyás III. kategóriájába bevont szerv a megyei (fővárosi) védelmi bizottság meghagyásba kijelölő
döntésének jogerőre emelkedését követő 8 napon belül köteles teljesíteni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök