text:
2017. XCI. törvény az országonkénti jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok közötti multilaterális Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  országonkénti jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok
közötti multilaterális Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére
az 1. mellékletben meghatározott államok viszonylatában.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 14-i ülésnapján fogadta el.
„AZ ORSZÁGONKÉNTI JELENTÉSEK CSERÉJÉRŐL SZÓLÓ ILLETÉKES HATÓSÁGOK KÖZÖTTI
MULTILATERÁLIS MEGÁLLAPODÁS
Mivel az  Országonkénti Jelentések Cseréjéről Szóló Illetékes Hatóságok Közötti Multilaterális Megállapodásban
(a „Megállapodás”) aláíró félként részt vevő joghatóságok egyben az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív
segítségnyújtásról szóló Egyezmény vagy az  adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról
szóló Egyezményt módosító Jegyzőkönyv (az „Egyezmény”) részes felei vagy hatálya alá tartozó területek, illetve
aláírták az  Egyezményt vagy kifejezték aláírási szándékukat, és tudomásul veszik, hogy az  Egyezménynek rájuk
nézve érvényesnek és hatályosnak kell lennie, mielőtt az  országonkénti jelentések tekintetében az  automatikus
információcserére sor kerül;
Mivel valamely ország, amely aláírta az  Egyezményt vagy kifejezte aláírási szándékát, csak akkor minősül
az e Megállapodás 1. szakasza szerinti Joghatóságnak, ha Részes Félként csatlakozott az Egyezményhez;
Mivel a  joghatóságok – annak érdekében, hogy felmérjék a  magas szintű transzferár kockázatokat, valamint
az  adóalap-csökkentéssel és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos egyéb kockázatokat, és adott esetben
gazdasági és statisztikai elemzések céljából – fokozni kívánják az adózás nemzetközi átláthatóságát, továbbá az éves
országonkénti jelentések automatikus kicserélésén keresztül javítani kívánják adóhatóságaik azon képességét,
hogy hozzáférjenek a  bevételek globális elosztásával és a  fizetett adókkal kapcsolatos információkhoz, valamint
a gazdasági tevékenység helyére vonatkozó bizonyos mutatókhoz azon adójoghatóságokban, ahol multinacionális
vállalatcsoportok működnek;
Mivel az  érintett Joghatóságok jogszabályai előírják vagy várhatóan előírják a  Multinacionális vállalatcsoport
Adatszolgáltatásra kötelezett szervezete számára, hogy évente nyújtson be országonkénti jelentést;
Mivel az  országonkénti jelentés – a  globális törzsdokumentáció és a  helyi dokumentáció mellett – háromlépcsős
struktúrába illeszkedik, amelyek együttesen alkotják az  egységes transzferárképzési dokumentációt;
e  dokumentáció releváns és megbízható információkat nyújt az  adóhatóságoknak a  hatékony és átfogó,
transzferárazással kapcsolatos kockázatelemzés elvégzéséhez;
Mivel az Egyezmény III. fejezete engedélyezi az adóügyi célú információcserét – az automatikus információcserét is
beleértve – és lehetővé teszi, hogy a Joghatóságok illetékes hatóságai megállapodjanak a szóban forgó automatikus
információcserék alkalmazási köréről és módozatairól;
Mivel az Egyezmény 6. cikke úgy rendelkezik, hogy két vagy több Fél annak ellenére is kölcsönösen megállapodhat
automatikus információcseréről, hogy a tényleges információcserére az Illetékes hatóságok között kétoldalú alapon
kerül sor;
Mivel a  Joghatóságokban addig az  időpontig, amikor az  országonkénti jelentések első cseréjére sor kerül, már
bevezetik a  következőket, illetve várhatóan rendelkeznek majd a  következőkkel: (i) megfelelő biztosítékok arra
nézve, hogy az e Megállapodás értelmében kapott információkat bizalmasan kezelik, és a magas szintű transzferár
kockázatok, továbbá az  adóalap csökkentéssel és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos egyéb kockázatok
értékelésére, valamint adott esetben gazdasági és statisztikai elemzések céljára használják fel e  Megállapodás
5. szakaszának megfelelően, (ii) a  hatékony információcsere-kapcsolathoz szükséges infrastruktúra (beleértve
a  határidőre történő, pontos és bizalmas információcsere, a  hatékony és megbízható kommunikáció biztosítására
megállapított eljárásokat, valamint az  információcserével kapcsolatos kérdések és aggályok, az  információcsere
iránti kérések és az  e  Megállapodás 4. szakaszában foglalt rendelkezések végrehajtásának azonnali megoldására
vonatkozó képességeket), és (iii) az  Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek számára az  országonkénti jelentés
benyújtására vonatkozó kötelezettség előírásához szükséges jogszabályok;
Mivel a  Joghatóságok elkötelezettek aziránt, hogy az  Egyezmény 24.  cikke (2)  bekezdésének, valamint
e Megállapodás 6. szakasza (1) bekezdésének megfelelően megvitassák – az egyes vállalkozások szintjét is beleértve –
a nemkívánatos gazdasági eredmények eseteinek rendezését;
Mivel a  kölcsönös egyeztető eljárások – például az  Illetékes hatóságok joghatóságai között létrejött kettős
adóztatásról szóló egyezmény alapján – továbbra is alkalmazandók olyan esetekben, ahol az országonkénti jelentés
kicserélésére e Megállapodás alapján került sor;
Mivel a joghatóságok Illetékes hatóságai a nemzeti jogalkotási eljárások sérelme nélkül, valamint az Egyezményben
szereplő titoktartási és egyéb védelmi rendelkezésekre – köztük az  e  Megállapodás alapján kicserélt információk
felhasználását korlátozó rendelkezésekre – figyelemmel kívánják megkötni ezt a Megállapodást;
Ezért az Illetékes hatóságok az alábbiakban állapodnak meg:
1. SZAKASZ
Fogalommeghatározások 1. E Megállapodás alkalmazásában az alábbi fogalmak jelentése a következő:
a. „Joghatóság”: azon ország vagy terület, amelynek tekintetében az  Egyezmény – akár a  28.  cikk szerinti
megerősítéssel, elfogadással vagy jóváhagyással, akár a 29. cikk szerinti területi kiterjesztéssel – érvényben és
hatályban van, és amely e Megállapodás aláírója;
b. „Illetékes hatóság”: az  egyes érintett Joghatóságok tekintetében az  Egyezmény B.  mellékletében felsorolt
személyek és hatóságok;
c. „Vállalatcsoport”: a  tulajdonjog vagy az  ellenőrzés révén egymással kapcsolatban álló olyan vállalkozások
együttese, amelyeknek az  alkalmazandó számviteli alapelvek szerint a  pénzügyi beszámolás céljára
összevont pénzügyi kimutatásokat kell készíteniük, vagy ilyen kötelezettségük állna fenn, ha a vállalkozások
bármelyikében való tőkerészesedésekkel nyilvános értékpapírtőzsdén kereskedés folyna;
d. „Multinacionális vállalatcsoport”: olyan Vállalatcsoport, amely (i) két vagy több, különböző joghatóságokban
adóügyi illetőséggel rendelkező vállalkozásból áll, vagy amely olyan vállalkozást foglal magában, amely egy
joghatóságban rendelkezik belföldi adóügyi illetőséggel, és egy másik joghatóságban állandó telephelyen
keresztül végzett üzleti tevékenység tekintetében adóköteles, és (ii) nem Adatszolgáltatási kötelezettség alól
mentes Multinacionális vállalatcsoport;
e. „Adatszolgáltatási kötelezettség alól mentes Multinacionális vállalatcsoport”: olyan Vállalatcsoport, amely
nem köteles országonkénti jelentést benyújtani, mivel az  adatszolgáltatási pénzügyi évet közvetlenül
megelőző pénzügyi év során, az  ezen megelőző pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatások
tükrében, teljes összevont éves bevétele a  2015.  évi jelentés szerint a  Joghatóság belföldi jogszabályaiban
meghatározott küszöbértéknél – amely a 2020. évi tervezett felülvizsgálatot követően módosulhat – kevesebb;
f. „Csoporttag”: (i) egy Multinacionális vállalatcsoport bármely olyan külön üzleti egysége, amely a  pénzügyi
beszámolás céljából az  összevont pénzügyi kimutatásokban szerepel, vagy amely azokban szerepelne,
ha a  Multinacionális vállalatcsoport adott üzleti egységében való tőkerészesedésekkel nyilvános
értékpapírtőzsdén kereskedés folyna; (ii) bármely külön üzleti egység, amely pusztán méret vagy
lényegesség alapján nem szerepel a  Multinacionális vállalatcsoport összevont pénzügyi kimutatásaiban;
és (iii) a  Multinacionális vállalatcsoport i. vagy ii. bekezdés szerinti bármely különálló üzleti egységének
bármely állandó telephelye, amennyiben az üzleti egység az adott állandó telephely tekintetében pénzügyi
beszámolási, szabályozási, adóbevallási vagy belső irányítás-ellenőrzési célokból külön pénzügyi kimutatást
készít;
g. „Adatszolgáltatásra kötelezett szervezet”: az  a  Csoporttag, amely az  adóügyi illetősége szerinti joghatóság
belföldi joga értelmében a Multinacionális vállalatcsoport nevében benyújtja az országonkénti jelentést;
h. „Országonkénti jelentés”: az  Adatszolgáltatásra kötelezett szervezet által az  adóügyi illetősége szerinti
joghatóság jogszabályai szerint évente benyújtandó országonkénti jelentés, amely a  szóban forgó
jogszabályok által adatszolgáltatásra kötelezően előírt információkat tartalmazza a  2015.  évi jelentésben
–  amely a  2020.  évi tervezett felülvizsgálatot követően módosulhat – meghatározott formátumban és
tételekre vonatkozóan;
i. „2015.  évi jelentés”: „Az adóalap-csökkentésre és nyereségátcsoportosításra vonatkozó OECD/G20 akcióterv
13. számú akciójával kapcsolatos „Transzferár-dokumentáció és országonkénti jelentéstétel” című egységes
szerkezetbe foglalt jelentés;
j. „Koordináló Testület”: az  Egyezmény koordináló testülete, amely az  Egyezmény 24.  cikkének (3)  bekezdése
szerint az Egyezmény Részes Felei illetékes hatóságainak képviselőiből áll;
k. A „Koordináló Testület Titkársága”: az OECD Titkársága, amely támogatást nyújt a Koordináló Testületnek;
l. „Hatályos Megállapodás”: bármely két Illetékes hatóság tekintetében azt jelenti, hogy mindkét Illetékes
hatóság jelezte a  másikkal történő automatikus információcserére irányuló szándékát, és a  8. szakasz
2. bekezdésében foglalt egyéb feltételeket is teljesítette. Az  Illetékes hatóságok listáját, amelyek között
e Megállapodás hatályban van, közzéteszik az OECD honlapján.
2. Ha valamely Joghatóság Illetékes hatósága e  Megállapodást bármikor alkalmazza, a  Megállapodás eltérő
meghatározása hiányában, továbbá ha a szövegösszefüggés másként nem kívánja meg vagy az Illetékes hatóságok
nem állapodnak meg közösen egy eltérő (a  hazai jog által megengedett) jelentéstartalomról, egy adott fogalom
jelentése megegyezik az  adott időpontban az  e  Megállapodást alkalmazó Joghatóság jogszabályaiban megadott
jelentéssel; az  adott Joghatóság alkalmazandó adójogszabályai szerinti jelentés elsőbbséget élvez az  ugyanazon
Joghatóság egyéb jogszabályai szerinti jelentéstartalommal szemben.
2. SZAKASZ
Multinacionális vállalatcsoportokra vonatkozó információk cseréje 1. Az Egyezmény 6., 21. és 22.  cikkének rendelkezései értelmében minden Illetékes hatóság évente automatikusan
kicseréli a  saját joghatóságában adóügyi illetőséggel rendelkező Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetektől
kapott országonkénti jelentést minden olyan Joghatóság Illetékes hatóságaival, amely tekintetében e Megállapodás
hatályban van, és amelyben az  országonkénti jelentésben szereplő információk alapján az  Adatszolgáltatásra
kötelezett szervezet Multinacionális vállalatcsoportjának egy vagy több Csoporttagja vagy adóügyi illetékességgel
rendelkezik, vagy állandó telephelyen keresztül végzett üzleti tevékenység tekintetében adóköteles.
2. Az előző bekezdéstől eltérően, azon Joghatóságok Illetékes hatóságai, amelyek jelezték, hogy nem viszonossági
alapú joghatóságként kell őket feltüntetni a listán a 8. szakasz 1. bekezdésének b) pontja szerinti értesítésük alapján,
az 1. bekezdés szerint küldenek országonkénti jelentéseket, de e Megállapodás alapján nem kapnak országonkénti
jelentéseket. Azon Joghatóságok Illetékes hatóságai, amelyek nem szerepelnek nem viszonossági alapú
joghatóságként a  listán, el is küldik és meg is kapják az 1. bekezdésben meghatározott információkat. Az  Illetékes
hatóságok azonban nem küldik el az  említett információkat azon Joghatóságok Illetékes hatóságainak, amelyek
a nem kölcsönösen elfogadott joghatóságok fent említett listáján szerepelnek.
3. SZAKASZ
Az információcsere ideje és módja 1. A 2. szakasz szerinti információcsere vonatkozásában az  országonkénti jelentésben szereplő összegek pénznemét
fel kell tüntetni.
2. A 2. szakasz 1. bekezdése tekintetében az  országonkénti jelentés kicserélésére először a  Multinacionális
vállalatcsoport azon pénzügyi évére vonatkozóan kerül sor, amely az Illetékes hatóság által a 8. szakasz 1. bekezdése
a)  pontja szerinti értesítésben megjelölt napon vagy napot követően kezdődik; az  információcserét a  lehető
legrövidebb időn belül, de legkésőbb 18 hónappal a szóban forgó pénzügyi év utolsó napja után végre kell hajtani.
A  fentiek ellenére az  országonkénti jelentések cseréjét csak akkor kell elvégezni, ha e  Megállapodás mindkét
Illetékes hatóság tekintetében hatályos, és Joghatóságaikban létezik olyan hatályos jogszabály, amely kötelezően
előírja országonkénti jelentés benyújtását azon pénzügyi év tekintetében, amelyre az  országonkénti jelentés
vonatkozik, és amely összhangban áll az információcsere 2. szakasz szerinti alkalmazási körével.
3. A 2. bekezdésre figyelemmel, az  országonkénti jelentés cseréjét a  lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb
a Multinacionális vállalatcsoport azon pénzügyi éve utolsó napját követő 15 hónapon belül el kell végezni, amelyre
az országonkénti jelentés vonatkozik.
4. Az Illetékes hatóságok az  országonkénti jelentéseket közös rendszerben bővíthető jelölőnyelven automatikusan
kicserélik.
5. A lehető legnagyobb egységesség biztosítása, valamint a  bonyolultság és a  költségek minimalizálása céljából
az  illetékes hatóságok kidolgozzák és megállapodnak az  elektronikus adatátvitel egy vagy több módszeréről,
beleértve a titkosítási szabványokat is, és a szabványos átviteli és titkosítási módszerekről tájékoztatják a Koordináló
Testület Titkárságát.
4. SZAKASZ
Együttműködés a megfelelés és végrehajtás terén
Az Illetékes hatóság értesíti a  másik Illetékes hatóságot, amennyiben az  elsőként említett Illetékes hatóság
– a másik Illetékes hatóság joghatóságában adóügyi illetőséggel rendelkező Adatszolgáltatásra kötelezett szervezet
tekintetében – alappal feltételezi, hogy hiba következtében helytelen vagy hiányos információ került bejelentésre,
vagy valamely Adatszolgáltatásra kötelezett szervezet nem teljesíti az országonkénti jelentés benyújtására irányuló
kötelezettségét. Az értesített Illetékes hatóság minden, nemzeti jogában rendelkezésre álló megfelelő intézkedést
megtesz az értesítésben leírt hibák vagy megfelelési problémák kiküszöbölésére.
5. SZAKASZ
Titoktartás, adatvédelmi biztosítékok és megfelelő felhasználás
1. Valamennyi kicserélt információra az  Egyezményben foglalt titoktartási szabályok és egyéb biztosítékok – köztük
a kicserélt információk felhasználását korlátozó rendelkezések – vonatkoznak.
2. Az 1. bekezdésben foglalt korlátozásokon felül az  információk felhasználása az  e  bekezdés szerinti engedélyezett
felhasználási módokra korlátozódik. Az országonkénti jelentés keretében kapott információkat a transzferárazással,
adóalap csökkentéssel és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos magas szintű kockázatok értékelésére, valamint
adott esetben gazdasági és statisztikai elemzésre használják fel. Az  információk nem használhatók fel arra, hogy
teljes körű funkcionális elemzés és teljes összehasonlító elemzés alapján egyes konkrét ügyletek és árak részletes
transzferárazási elemzését helyettesítsék. A  Felek tudomásul veszik, hogy az  országonkénti jelentésben szereplő
információk önmagukban nem tanúsítják teljes bizonyító erővel, hogy a  transzferárak megfelelőek vagy nem
megfelelőek, következésképpen az  országonkénti jelentés nem szolgálhat transzferár-korrekciók alapjául. A  helyi
adóhatóságok általi, e  bekezdéssel ellentétes, nem helyénvaló korrekciókat illetékes hatóság előtti eljárásban
kell elismertetni. A  fentiek ellenére nem tilos az  országonkénti jelentésben szereplő adatokat a  Multinacionális
vállalatcsoport transzferár-megállapodásaival vagy adóellenőrzés során más adóügyi kérdésekkel kapcsolatos
további vizsgálatokhoz felhasználni, és ennek nyomán valamely Csoporttag adóköteles jövedelmének megfelelő
korrekciója is végrehajtható.
3. Az alkalmazandó jogszabályok által megengedett mértékben, e  szakasz 1. és 2. bekezdésének be nem tartása
esetén az  Illetékes hatóság azonnal értesíti a  Koordináló Testület Titkárságát, továbbá közli a  Titkársággal
a  korrekciós intézkedéseket, valamint a  fent említett bekezdések rendelkezéseinek betartása érdekében hozott
intézkedéseket. A  Koordináló Testület Titkársága minden olyan Illetékes hatóságot értesít, amelyre vonatkozóan
e Megállapodás az elsőként említett Illetékes hatósággal összefüggésben hatályban van.
6. SZAKASZ
Egyeztetések 1. Amennyiben valamely Csoporttag adóköteles jövedelmének korrekciója az  országonkénti jelentésben található
adatok alapján folytatott további vizsgálatok következtében – akár egy konkrét vállalkozás tekintetében is –
nemkívánatos gazdasági eredményre vezet, az  érintett Csoporttagok illetősége szerinti Joghatóságok Illetékes
hatóságai egyeztetnek egymással, és megvitatják az ügy rendezésének módját.
2. Ha e  Megállapodás végrehajtása vagy értelmezése során probléma merül fel, az  Illetékes hatóság egyeztetést
kérhet egy vagy több Illetékes hatóságtól annak érdekében, hogy megfelelő intézkedéseket dolgozzanak ki
e  Megállapodás teljesítésének biztosítására. Az  Illetékes hatóság elsősorban azelőtt köteles egyeztetni a  másik
Illetékes hatósággal, hogy az  elsőként említett Illetékes hatóság megállapítaná, hogy az  országonkénti jelentések
másik Illetékes hatósággal való cseréje során rendszerhiba áll fenn. Ha az  elsőként említett Illetékes hatóság
ezt állapítja meg, köteles erről értesíteni a  Koordináló Testület Titkárságát, amely – miután tájékoztatta a  másik
érintett Illetékes hatóságot – valamennyi Illetékes hatóságot értesíti a  hibáról. Az  alkalmazandó jogszabályok
által megengedett mértékben, a  kérdés elfogadható rendezése érdekében az  Illetékes hatóság – ha úgy
kívánja, a  Koordináló Testület Titkársága útján – bevonhat más Illetékes hatóságokat, amelyek tekintetében
ez a Megállapodás hatályban van.
3. Az Illetékes hatóság, amely a  2. bekezdés szerinti egyeztetéseket kérte, adott esetben köteles biztosítani, hogy
a  Koordináló Testület Titkárságát értesítsék minden következtetésről és kidolgozott intézkedésről, illetve ezek
hiányáról, és a Koordináló Testület Titkársága minden Illetékes hatóságot értesít ezekről a következtetésekről vagy
intézkedésekről, még azokat is, amelyek nem vettek részt az  egyeztetéseken. Az  egyes adófizetőkre vonatkozó
információkat – azon információkat is beleértve, amelyek felfednék az érintett adófizető személyazonosságát – nem
lehet átadni.
7. SZAKASZ
Módosítások
E Megállapodás egyhangúlag, valamennyi olyan Illetékes hatóság írásos egyetértésével módosítható, amelyek
tekintetében a  Megállapodás hatályos. Eltérő megállapodás hiányában a  módosítás az  említett írásos egyetértő
nyilatkozatot utolsóként aláíró fél általi aláírás napjától számított egy hónap leteltét követő hónap első napján lép
hatályba.
8. SZAKASZ
A Megállapodás feltétele 1. Az Illetékes hatóságnak e Megállapodás aláírásakor vagy ezt követően a lehető legrövidebb időn belül értesítést kell
küldenie a Koordináló Testület Titkárságának:
a. arról, hogy az adott Illetékes hatóság Joghatóságában megalkották azokat a jogszabályokat, amelyek előírják
az Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek számára az országonkénti jelentés benyújtását, és a Joghatóság
előírja országonkénti jelentések benyújtását az Adatszolgáltatásra kötelezett szervezeteknek az értesítésben
meghatározott napon vagy azt követően kezdődő pénzügyi éveire vonatkozóan;
b. az értesítésben meg kell jelölni, hogy a Joghatóságot a nem viszonossági alapú joghatóságok listájára kell-e
felvenni;
c. meg kell határozni egy vagy több elektronikus adatátviteli módszert, a titkosítást is beleértve;
d. arról, hogy a  Joghatóság rendelkezik az  Egyezmény 22.  cikke és e  Megállapodás 5. szakaszának
1.  bekezdése szerinti titoktartási és adatvédelmi biztosítékokkal, valamint az  országonkénti jelentésekben
szereplő információknak az  e  Megállapodás 5. szakasza 2. bekezdése szerinti megfelelő felhasználásának
biztosításához szükséges jogi kerettel és infrastruktúrával, és kitöltve csatolnia kell az  e  Megállapodás
mellékletében található, a titoktartásra és az adatvédelmi biztosítékokra vonatkozó kérdőívet; és
e. ami tartalmazza (i) azon Illetékes hatóságok Joghatóságainak listáját, amelyek tekintetében e Megállapodást
– (adott esetben) a  hatálybalépésre vonatkozó nemzeti jogalkotási eljárást követően – hatályba kívánja
léptetni, illetve (ii) az  Illetékes hatóság arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy mindazon Illetékes hatóságok
vonatkozásában hatályban kívánja léptetni ezt a  Megállapodást, amelyek a  8. szakasz (1)  bekezdésének
e) pontja szerint értesítést küldenek.
Az Illetékes hatóságoknak azonnal értesíteniük kell a Koordináló Testület Titkárságát, ha a későbbiekben az értesítés
fent említett tartalmában bármilyen változás áll be.
2. Ez a Megállapodás két Illetékes hatóság között az alábbi napok közül a későbbi napon lép hatályba: (i) azon a napon,
amikor a  két Illetékes hatóság közül a  második elküldte az  1. bekezdés szerinti értesítést a  Koordináló Testület
Titkárságának, amely értesítés tartalmazza a másik Illetékes hatóság Joghatóságát az 1. bekezdés e) pontja szerint,
vagy (ii) azon a napon, amikor az Egyezmény mindkét Joghatóság tekintetében hatályba lépett és alkalmazandó.
3. A Koordináló Testület Titkársága listát vezet azokról az  Illetékes hatóságokról, amelyek aláírták a  Megállapodást,
és amelyek között a  Megállapodás hatályban van; a  listát közzéteszik az  OECD honlapján. Ezenfelül a  Koordináló
Testület Titkársága közzéteszi az Illetékes hatóságok által az 1. bekezdés a) és b) pontja szerint átadott információkat
az OECD honlapján.
4. Az 1. bekezdés c)–e)  pontja szerint átadott információkat a  Koordináló Testület Titkárságához benyújtott írásbeli
kérésre más aláíróknak is a rendelkezésére bocsátják.
5. Az Illetékes hatóság ideiglenesen felfüggesztheti az  e  Megállapodás szerinti információcserét, ha írásban értesíti
a  másik Illetékes hatóságot arról, hogy megállapítása szerint a  másodikként említett Illetékes hatóság valamely
jelentős tekintetben nem tartja vagy tartotta be az  e  Megállapodásban foglaltakat. Mielőtt ezt megállapítja,
az  elsőként említett Illetékes hatóság köteles egyeztetni a  másik Illetékes hatósággal. E  bekezdés alkalmazásában
a  Megállapodás jelentős mértékű be nem tartásának minősül a  Megállapodás 5. szakasza 1. és 2. bekezdésének,
valamint 6. szakasza 1. bekezdésének és/vagy az Egyezmény ezeknek megfelelő rendelkezéseinek be nem tartása,
valamint az, ha az  Illetékes hatóság nem adja át kellő időben az  információkat, vagy nem az  e  Megállapodásban
előírtak szerinti megfelelő információkat adja át. A felfüggesztés azonnal hatályos és addig tart, amíg a másodikként
említett Illetékes hatóság mindkét Illetékes hatóság számára elfogadható módon meg nem állapítja, hogy nem
áll fenn jelentős meg nem felelés, vagy a  másodikként említett Illetékes hatóság olyan releváns intézkedéseket
fogadott el, amelyek kiküszöbölik a  jelentős meg nem felelést. Amennyiben az  alkalmazandó jog lehetővé teszi,
a kérdés elfogadható rendezése érdekében az  Illetékes hatóság – ha úgy kívánja, a Koordináló Testület Titkársága
útján – bevonhat más Illetékes hatóságokat, amelyek tekintetében ez a Megállapodás hatályban van.
6. Az Illetékes hatóság felmondhatja a  Megállapodásban való részvételét, vagy felmondhatja a  Megállapodást
valamely adott Illetékes hatóság tekintetében, ha írásos értesítést küld a  felmondásról a  Koordináló Testület
Titkárságának. A  felmondás a  felmondási értesítés keltétől számított 12 hónap leteltét követő hónap első napján
lép hatályba. Felmondás esetén az e Megállapodás keretében korábban kapott valamennyi információ továbbra is
bizalmasan kezelendő, és mindezen információkra az Egyezményben foglaltak továbbra is vonatkoznak.
9. SZAKASZ
A Koordináló Testület Titkársága
A Megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a  Koordináló Testület Titkársága valamennyi Illetékes hatóságot
értesít minden olyan értesítésről, amelyet e Megállapodás keretében kap, továbbá értesítést küld a Megállapodás
valamennyi aláírójának, abban az esetben, ha egy új Illetékes hatóság aláírja a Megállapodást.
Készült angol és francia nyelven; mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.”
4. § A Megállapodás végrehajtása során az  adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási
együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény szabályait kell alkalmazni.
5. § A Megállapodás Magyarország és az  egyes további részes államok közötti hatálybalépésének naptári napját
– annak ismertté válását követően – a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
6. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–5.  § azon időpontban lép hatályba, amikor a  Megállapodás 8. szakasz 2. bekezdésében meghatározott
feltételek elsőként teljesülnek Magyarország és egy – 1.  melléklet szerinti – más állam vonatkozásában, és ezáltal
a Megállapodás hatályba lép.
(3) A Megállapodás és a  2–5.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
209/2012. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
méltán népszerű, a kortárs magyar irodalmat keresztény szellemiségű műveivel gazdagító alkotásaiért, töretlen ívű,
példaértékű írói munkássága, közéleti tevékenysége, életpályája elismeréseként
Jókai Anna Kossuth-díjas író részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE
polgári tagozata; az immunológia, a histaminbiológia, a molekuláris genetika terén végzett több évtizedes, határainkon túl is nagyra
becsült tudományos, kutatói munkásságáért, oktatói, publikációs és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Falus András Széchenyi-díjas immunológus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Semmelweis Egyetem
Genetikai, Sejt- és Immunbiológiai Intézetének egyetemi tanára, igazgatója részére,
a magyar gazdaság fejlesztése, versenyképességének javítása, a modern Magyarország megteremtése érdekében
végzett sokirányú vezetői-irányítói munkája, közéleti tevékenysége, példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Fónagy János volt miniszter, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkára, országgyűlési képviselő részére,
nagy népszerűségnek örvendő, több mint hét évtizedes munkásságáért, karakter- és epizódszerepek kivételes
művészi erővel történő megformálásáért, emlékezetes szinkron-szerepeiért, életpályája elismeréseként
Gera Zoltán színművész, kiváló művész részére,
a magyar gazdaság, ezen belül a turizmus és az egészségipar fellendítése érdekében végzett vezetői,
munkahelyteremtő munkásságáért, sokirányú szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Horváth Tihamér, a Kehida-Termál Kft. és a Horváth-Ép Kft. ügyvezető tulajdonosa részére,
a nemzetközi tudományos és szakmai közéletben is nagyra becsült technikai, járműtervezési és kinetikai kutatásaiért,
azok eredményeinek gyakorlati alkalmazásáért, meghatározó jelentőségű egyetemvezetői, oktatói tevékenysége,
életműve elismeréseként
dr. Michelberger Pál, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Széchenyi-díjas gépészmérnök, a Budapesti
Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem professor emeritusa részére,
több évtizedes áldozatos lelkipásztori munkája, közéleti tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Sípos Ete Álmos nyugalmazott református lelkipásztor részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata; a honvédelem megújítása érdekében végzett, a Magyar Honvédség egészét, a szövetségi tagságból adódó feladatok
végrehajtását átfogó, kiemelkedően eredményes vezetői, irányítói munkája, katonai parancsnoki tevékenysége
elismeréseként
dr. Benkő Tibor vezérezredes, a Honvéd Vezérkar főnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
katonai tagozata; az antik római és a vulgáris latin irodalom, valamint az ókor kutatásáért, továbbá a retorika jelentőségének
felismertetéséért, tanításának újjáélesztéséért az egyetemi és középiskolai oktatásban, tanári munkája elismeréseként
dr. Adamik Tamás, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Karának professor emeritusa részére,
gazdag zeneszerzői munkássága, zenei rendezői és művészetoktatói tevékenysége, példaértékű életútja
elismeréseként
Balassa Sándor Kossuth-díjas zeneszerző, kiváló művész részére,
az egészségvédelem, a betegségmegelőzés, a gyógyítás érdekében végzett sokoldalú vezetői, irányítói, kutatói és
gyógyszerfejlesztői munkássága, valamint közéleti, karitatív, kulturális célokat támogató tevékenysége
elismeréseként
dr. Béres József vegyész, a kémiai tudomány kandidátusa, a Béres Gyógyszergyár Zrt. elnöke részére,
a magyar múzeumügy érdekében végzett több évtizedes sokoldalú tevékenysége, történeti-néprajzi, régészeti,
tudományos munkássága és intézményvezetői munkája elismeréseként
dr. Bodó Sándor, a Budapesti Történeti Múzeum főigazgatója részére,
a világgazdaságtan, különösen az összehasonlító gazdaságtan, valamint a nemzetközi gazdasági kapcsolatok terén
végzett, nemzetközileg is számon tartott tudományos munkássága, oktatói, publikációs és szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Csaba László, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Közép-európai Egyetem tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
a kromoszómakutatásban elért, világszerte elismert eredményeiért, példaértékű tudományos munkásságáért
dr. Hadlaczky Gyula Széchenyi-díjas genetikus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos
Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpont Genetikai Intézetének tudományos tanácsadója, témacsoport-vezető
részére,
az 1848–49. évi forradalom és szabadságharc hadtörténetének kutatásáért, feldolgozásáért, gazdag publikációs
tevékenységéért, a honvédelem érdekében végzett több mint negyedszázados példaértékű munkája elismeréseként
dr. Hermann Róbert, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, történész, a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti
Intézet és Múzeum parancsnokhelyettese részére,
a roma pasztoráció területén végzett széles körű, áldozatos oktatói, liturgikus és lelkiségi témájú publikációs
tevékenysége elismeréseként
Kocsis Fülöp, a Hajdúdorogi Egyházmegye Püspöki Hivatalának megyés püspöke részére,
a társadalmi problémákat feltáró, jobbító szándékú riportjai, több évtizedes, sokoldalú újságírói tevékenysége
elismeréseként
Kondor Katalin újságíró részére,
a magyar és a lengyel kultúra kölcsönös megismertetése, értékeinek megőrzése, a két nép barátságának erősítése
érdekében végzett sokoldalú irodalmi, tudományos és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Kovács István, a történettudomány kandidátusa, író, költő, műfordító, történész részére,
klasszicista fegyelmű, ám modern költészetéért, esszéírói és a Nyugat-iskola legnemesebb hagyományait folytató
műfordítói munkásságáért
Lator László Kossuth-díjas költő, műfordító, irodalomtörténész részére,
több évtizedes, az elméleti kémia, a számítógépes molekulatervezés, a szerkezeti biológia terén végzett nagy
jelentőségű tudományos és kutatói munkásságáért, a magyar tudományosság nemzetközi tekintélyének növeléséhez
való tevőleges hozzájárulásáért, a felsőoktatási rendszer megújításában játszott meghatározó szerepéért, közéleti
tevékenységéért
dr. Náray-Szabó Gábor kémikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Magyar Tudományos Akadémia
Könyvtárának főigazgatója, egyetemi tanár részére,
a szív és érrendszer gyógyszertana, a szív ritmuszavarát előidéző és gátló anyagok hatásmechanizmusa terén végzett
széles körű és sokirányú – nemzetközileg is nagyra becsült – tudományos kutatásaiért, új típusú gyógyszerek
kifejlesztéséhez való tevőleges hozzájárulásáért, több évtizedes oktatói, tudományos-közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Papp Gyula Széchenyi-díjas farmakológus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Szegedi
Tudományegyetem Általános Orvostudományi Karának professor emeritusa, kutatóprofesszor részére,
a magyar politikai gondolkodás sajátosságait, történetét feldolgozó úttörő jelentőségű kutatásaiért, több évtizedes
iskolateremtő oktatói, tudományos munkássága, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Schlett István politológus, a politikatudomány kandidátusa, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és
Jogtudományi Karának professor emeritusa részére,
egyéni hangvételű, igényesen kimunkált nyelvezetű alkotásaiért, a vidéki irodalmi élet fellendítése érdekében végzett
tevékenységéért, irodalomszervezői és szerkesztői munkájáért, példaértékű életútja elismeréseként
Serfőző Simon József Attila-díjas költő, író, szerkesztő részére,
a Magyar Katolikus Rádió működésének megszervezéséért, a Katolikus Karitász elnökeként a rászorulók és az elesettek
támogatásáért végzett áldozatos munkája elismeréseként
Spányi Antal, a Székesfehérvári Egyházmegye megyés püspöke részére,
felejthetetlen alakításaiért, a magyar színházi életben betöltött meghatározó szerepéért, művészi életútja
elismeréseként
Szoboszlai Sándor Jászai Mari-díjas színművész, kiváló művész, a Veszprémi Petőfi Színház örökös tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat létrehozásának előkészítésében és irányításában végzett kiemelkedő,
felelősségteljes tevékenysége elismeréseként
Kovács József altábornagy, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2015. (III. 30.) FM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2015. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában és (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adatváltozás: az egységes kérelem módosítása, pontosítása, visszavonása, a vis maior tényének bejelentése,
a hasznosító személyében bekövetkező változás bejelentése, valamint egyazon területen több növénykultúra
egymás utáni termesztésének bejelentése;
2. bejelentett tábla: az  ügyfél által az  egységes kérelemben bejelentett legkisebb, azonos hasznosítású
összefüggő földterület, amelyet nem metsz kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület;
3. bezárt terület: azon földterület, amelyre
a) a 2013. évben az egységes kérelem keretében bejelentett tábla benyújtására nem került sor, vagy
b) a 2013. évi ellenőrzéseket követően az adott bejelentett terület tekintetében jogosult terület nem
került megállapításra, és
c) a 2014. évi egységes kérelem tekintetében nem került bejelentésre tábla;
4. egybeművelt terület: olyan, több ügyfél által azonos növénykultúra termesztésére használt, azonos
hasznosítású összefüggő földterület, amelyen belül az  egyes mezőgazdasági termelők által hasznosított
területek határai a fizikai ellenőrzés során nem különíthetőek el;
5. egységes kérelem: a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és
a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 1306/2013/EU rendelet) 72. cikk (1) bekezdése alapján, az 1306/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a  kifizetések elutasítására
és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre, a  vidékfejlesztési támogatásokra
és a  kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről
szóló, 2014. március 11-ei 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
640/2014/EU rendelet) 11.  cikke szerint benyújtásra kerülő támogatási kérelem az  elektronikusan és
papíralapon benyújtott kérelemrészekkel együtt;
6. fizikai blokk: a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet
(a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
7. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületen az adott támogatási jogcímre vonatkozó miniszteri rendeletben
előírt növénykultúra, növényfaj, növényfajta, vagy azok keverékének termesztése, vagy a  mezőgazdasági
földterület pihentetése figyelemmel az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési
támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához
szükséges feltételrendszer, valamint az  állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról
szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet (a  továbbiakban: HMKÁ rendelet) 1. számú mellékletében, valamint
az  éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás
igénybevételének szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával
fedett földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló
10/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015. (III. 13.) FM rendelet] 2.  §-ában foglalt
követelményekre;
8. hasznosító: az egységes kérelemben bejelentett terület vonatkozásában hasznosítást végző mezőgazdasági
termelő;
9. kamarai meghatalmazott: a Magyar Agrár-Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a továbbiakban: NAK)
munkavállalója, aki e rendelet szerinti agrárigazgatási feladatai körében technikai közreműködőként jár el;
10. kölcsönös megfeleltetés: a  közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az  egyes vidékfejlesztési
és borpiaci támogatások egységes feltételrendszere, amely a  kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó
ellenőrzések lefolytatásával, valamint a  jogkövetkezmények alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló
81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet [a továbbiakban: 81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet] 1. számú melléklete szerinti
„jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből” és a  HMKÁ rendelet 1. számú melléklete szerinti
„Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” előírásaiból áll;
11. kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület: a  többéves kötelezettségvállalással érintett egyes
támogatások esetén, a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (a  továbbiakban: MePAR) szerinti fizikai
blokkon belül, az ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen lehatárolt összefüggő földterület;
12. Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer: az elektronikus közszolgáltatások nyújtását, illetve igénybevételét
támogató központi informatikai és kommunikációs rendszer;
13. KR dokumentum: az  ügyfél által ügyfélkapun benyújtott, továbbá az  ügyfél részére ügyfélkapun keresztül
továbbított dokumentum tartalmát, valamint az  elektronikus benyújtás vagy továbbítás adatait tartalmazó
elektronikus dokumentum, amelyet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH)
az  ügyfél ügyfélkapuján található értesítési tárhelyre a  Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszeren
(a továbbiakban: KR) keresztül megküld;
14. mezőgazdasági parcella: az  1306/2013/EU rendelet 67.  cikk (4)  bekezdés a)  pontja szerinti földterület,
figyelemmel az adott támogatási jogcím sajátosságaira;
15. mezőgazdasági termelő: az 1307/2013/EU rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti termelő;
16. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
17. nem támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § l) pontja szerinti terület;
18. pontosítás: az  egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó olyan helyesbítés bejelentése,
amely az  egységes kérelemben megadott adatok valóságnak megfelelő kiigazítására, vagy hátrányos
jogkövetkezmény mellőzésére vagy csökkentésére irányul, és ami nem minősül az  egységes kérelem
módosításának, visszavonásának, vis maior tény bejelentésének, valamint a  hasznosító személyében
bekövetkező változás bejelentésének;
19. referenciaterület:
a) egy adott fizikai blokk,
b) egy adott fizikai blokk támogatható területe,
c) egy adott fizikai blokk nem támogatható területe,
d) az egybeművelt terület,
e) egyes, a  MEPAR rendelet 1.  § j)  pontja szerinti tematikus rétegek (a  továbbiakban: tematikus
fedvény) területe;
20. referenciaterület mérete: a) egy adott fizikai blokk mérete,
b) egy adott fizikai blokk támogatható területének mérete,
c) egy adott fizikai blokk nem támogatható területének mérete,
d) az egybeművelt terület fizikai ellenőrzése során mért területe,
e) a tematikus fedvények területe;
21. támogatható terület: az  1307/2013/EU 32.  cikk (2)–(6)  bekezdésében meghatározott, a  támogatás
szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő földterület;
22. termesztő berendezés: az  1307/2013/EU rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott
szántóterületen lévő üvegház, illetve rögzített vagy mobil fedél;
23. terménycsoport: a 640/2014/EU rendelet 17. cikk (1) bekezdése szerint megkülönböztetett területek;
24. vélelmezett örökös: a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási
törvény) 45.  § (9)  bekezdésének megfelelően az  ügyféllel annak halálakor együtt élt azon házastársa vagy
törvényes rend szerinti örököse, aki az  e  rendelet szerinti eljárást megindítja a  hagyatéki eljárás jogerős
lezárását megelőzően.
2. Hatály 2. § (1) E rendelet hatálya a következő támogatásokra terjed ki:
a) a  Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az  Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek
erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.)
FVM rendelet szerinti támogatás,
b) az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint
az  ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2015. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.) FM rendelet szerinti egységes területalapú támogatás,
c) a termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
[a továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] szerinti támogatás,
d) a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatás,
e) a  fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról szóló 11/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban:
11/2015. (III. 13.) FM rendelet] szerinti támogatás,
f ) a mezőgazdasági kistermelői támogatásról szóló miniszteri rendelet szerinti támogatás.
(2) A  9/2015. (III. 13.) FM rendelet alapján igényelhető támogatások vonatkozásában e  rendeletet kizárólag
a 9/2015. (III. 13.) FM rendeletben eltérően nem szabályozott tárgykörökben kell alkalmazni.
(3) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott támogatások tekintetében az egységes kérelemre
vonatkozó szabályokat az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások
2015. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 17/2015. (III. 30.) MvM rendelet
tartalmazza.
(4) A  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi
CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.) alapján az egységes kérelemben
a) kell eleget tennie az  Mkk tv. 6.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági
termelőnek, valamint az  Mkk tv. 16.  § (1)  bekezdése szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződés
díjához a  mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatásról szóló 19/2014. (X. 29.) FM rendelet
[a továbbiakban: 19/2014. (X. 29.) FM rendelet] alapján támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági
termelőnek az Mkk tv. 18. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettségének,
b) tehet nyilatkozatot az Mkk tv. 6. § (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági termelő a kockázatközösségben való
önkéntes részvételi szándékáról.
(5) Az  Mkk tv. szerinti kockázatközösségi tag, illetve mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához támogatást igénylő
mezőgazdasági termelő a  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettsége mellett, a  kárenyhítő
juttatás igénybevételéhez szükséges referenciahozam kiszámításához az egységes kérelemben nyilatkozatot tehet
a  2010–2013. években általa megtermelt termény mennyiségéről, a  kárenyhítő juttatásra, illetve mezőgazdasági
biztosítási díjtámogatásra jogosító termények szerinti bontásban.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti nyilatkozat kizárólag azon év vagy évek vonatkozásában tehető meg, amelyre, vagy
amelyekre vonatkozóan az ügyfél valamely korábbi évben nem szolgáltatott az egységes kérelmében hozamadatot.
Az  ügyfél által a  korábbi egységes kérelemben, illetve a  19/2014. (X. 29.) FM rendelet 3.  § (6)  bekezdése szerint
bejelentett adat vagy adatok módosítására nincs lehetőség, és az  (5)  bekezdés szerinti bejelentés keretében
megadott adat vagy adatok sem módosíthatóak a bejelentés megtételét követően.
(7) Az  (1)  bekezdésben meghatározott támogatásokra vonatkozó igényléseken kívül, az  egységes kérelemben kell
bejelentenie az  összes, a  hasznosításában lévő mezőgazdasági területet a  3.  § (2)  bekezdésben foglaltaknak
megfelelően azon ügyfélnek, aki
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK,
a  234/79/EK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
1308/2013/EU rendelet) 46. cikke szerinti, a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott
támogatást igényli, és rendelkezik mezőgazdasági területtel, valamint
b) az  1308/2013/EU rendelet 46.  cikke szerinti, a  szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához
nyújtott támogatást nyert el, a támogató határozat kiállítását követő három éven keresztül.
3. Az egységes kérelem tartalma 3. § (1) Az  egységes kérelemnek tartalmaznia kell az  ügyfél támogatási, illetve kifizetési igényét a  2.  § (1)  bekezdésben
meghatározott támogatások vonatkozásában. Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie, hogy mely
támogatási jogcímre vonatkozik az igénylése, ki kell töltenie az igényléshez kapcsolódó mezőket és meg kell adnia
a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat.
(2) Az  egységes kérelemben az  1306/2013/EU parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált
igazgatási és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében
történő megállapításról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (a  továbbiakban:
809/2014/EU rendelet) 14.  cikk (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott területadatok megadására vonatkozó
kötelezettségét az ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk alfanumerikus, továbbá a bejelentett tábla numerikus és
grafikus azonosításával, valamint a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával kell teljesíteni.
4. § (1) Az  ügyfél az  egységes kérelemben köteles megjelölni az  általa hasznosított összes támogatható és nem
támogatható mezőgazdasági területet az 1. § 2. pontjában meghatározott területi lehatárolás szerint, a bejelentett
táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával. A bejelentési kötelezettség az egyes támogatási jogcímekre
vonatkozóan meghatározott, minimális támogatható méretet el nem érő mezőgazdasági táblára is vonatkozik.
(2) A  bejelentett táblát a  grafikus azonosításkor – a  MePAR rendelet 4.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti adatokat
felhasználva – úgy kell megadni, hogy
a) az  ne metssze a  fizikai blokk és a  támogatható terület határát, kivéve, ha az  ügyfél a  MePAR rendelet
7.  § (4)  bekezdése szerinti változásvezetési kérelem benyújtását a  grafikus azonosítással egyidejűleg
kezdeményezi, és
b) az a valósághű elhelyezkedést kövesse.
 (3) A MePAR rendelet 7. § (4) bekezdésében foglaltakon túl az ügyfél MePAR változásvezetési eljárást kezdeményezhet
az  egységes kérelemben az  általa ökológiai jelentőségű területként bejelentett, a  HMKÁ rendelet szerinti kis
kiterjedésű tavak, fa- és bokorcsoportok, illetve magányosan álló fák vonatkozásában, amennyiben a MePAR adatai
a tényleges helyszíni állapottal nem egyeznek meg.
(4) Nem indítható MePAR változásvezetési eljárás abban az  esetben, ha a  felülvizsgálni kért bejelentett táblára vagy
védett tájképi elemre az  ügyfél a  tárgyévben nem igényelt kifizetéssel járó, területalapú közvetlen támogatást.
Ha az  adott fizikai blokkban bejelentett táblák összterülete meghaladja az  adott fizikai blokk támogatható
területét, akkor az MVH a MePAR rendelet szerinti, hivatalból indított felülvizsgálatot kezdeményezhet azon táblák
vonatkozásában, amelyre az ügyfél nem igényelt kifizetéssel járó, közvetlen területalapú támogatást.
(5) Ha a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott, az  egyes támogatásokra vonatkozó jogszabályok másként nem
rendelkeznek, az igénybe vehető támogatások alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehetők figyelembe
az alábbi területek:
a) repülőtér,
b) az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2.  § 15.  pontja szerinti
műtárgy, valamint a  vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre
és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet 2.  § 4.  pontja
szerinti árvízvédelmi mű,
c) az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.)
FVM rendelet (a  továbbiakban: Inyvhr.) 50. § (7) bekezdés a) pontja szerinti, a honvédelemért felelős miniszter
által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: HM) vagyonkezelésében lévő „Állami terület 1.” megnevezésű
művelés alól kivett terület, vagy az Inyvhr. 50. § (8) bekezdés szerinti, a „honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított
terület” megnevezésű művelés alól kivett terület, kivéve a földhasználati szerződés alapján hasznosított területek,
amelyeknek mezőgazdasági hasznosítása fizikailag is – a HM nyilvántartása szerint – biztosított.
(6) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a  bejelentett táblákat, amelyeken öntözési
tevékenységet kíván végezni, továbbá azokat, amelyeken termesztő berendezés alatt kíván termeszteni.
5. § (1) Az ügyfélnek a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 14. § (6) bekezdésében foglaltak szerint – a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
14. § (8) bekezdésében foglalt kivétel figyelembe vételével – az egységes kérelméhez kell csatolnia a 9/2015. (III. 13.)
FM rendelet 14. § (5) bekezdése szerinti dokumentumok másolatát.
(2) A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16. §-a szerinti cukorrépa termesztés támogatását igénylő,
a) azon cukorrépa-termelőnek, aki közvetlenül termel cukorrépát, a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16.  §
(1) bekezdés a) pontja szerinti szállítási szerződés másolatát;
b) azon cukorrépa-termelőnek, aki cukorrépa integrátoron keresztül termel cukorrépát,
ba) a cukorrépa integrátorral kötött termeltetési szerződés másolatát, és
bb) amennyiben az  igénylő nem rendelkezik önálló szállítási joggal, a  cukorrépa integrátor által a  tag
nevére szóló, a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltakról kiállított
igazolás másolatát
az egységes kérelméhez kell csatolnia.
 (3) A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 19. §-a szerinti gyümölcstermesztés támogatását igénylő ügyfélnek a 9/2015. (III. 13.)
FM rendelet 19. § (1) bekezdés d) pontja szerinti nyilatkozatot az egységes kérelemben kell megtennie.
 (4) A  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 21.  §-a szerinti, többéves szálas fehérjetakarmány-növények támogatását igénylő
ügyfélnek az egységes kérelemben kell megjelölnie az első vetés évét és az első vetéssel érintett terület nagyságát,
továbbá az esetleges felülvetés évét és a felülvetéssel érintett terület nagyságát a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 21. §
(3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel.
(5) Az  ügyfél az  egységes kérelemben köteles megjelölni, hogy az  adott táblán termesztett növénykultúra
– vagy az  egymás után termesztett növénykultúrák esetében mely növénykultúra – vonatkozásában igényli
a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást.
6. § (1) A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 8. § (4)–(7) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet
szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az egységes kérelemben kell mezőgazdasági parcellánként feltüntetnie
a) a vetőmagkeverékek vetésének tényét,
b) a  két vagy több növénykultúra külön sorokban történő vetésével megvalósuló vegyes növénytermesztés
tényét, valamint
c) a  tanúsító szervezet által tanúsított, a  mezőgazdasági termékek és élelmiszerek ökológiai gazdálkodási
követelmények szerinti tanúsításáról, előállításáról, forgalmazásáról, jelöléséről és ellenőrzésének
eljárásrendjéről szóló 34/2013. (V. 14.) VM rendelet szerinti ökológiai hasznosítás tényét.
(2) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az  egységes kérelem mellékleteként kell
benyújtania a  környezeti szempontból érzékeny gyepterület feltöréséről szóló hatósági engedély másolatát, ha
környezeti szempontból érzékeny gyepterületet feltört vagy a tárgyévben feltörni szándékozik.
(3) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet IV. fejezetében foglaltakra figyelemmel – a  809/2014/EU rendelet 17.  cikk
(5)  bekezdése alapján –, a  10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az  egységes
kérelemben kell feltüntetni az ökológiai jelentőségű terület
a) 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdése szerinti típusát, valamint
b) grafikusan megjelölt elhelyezkedését, illetve kiterjedését a  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 5.  mellékletében
foglalt fizikai kiterjedésre vonatkozó előírásoknak megfelelően.
 (4) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben szereplő bejelentett tábláinak vonatkozásában az  egységes kérelemben
kell megneveznie az  egyazon területen tárgyévben termesztett vagy termeszteni szándékozott valamennyi
növénykultúrát, a  tárgyévben több egymás után termesztett növénykultúrával érintett földterület nagyságát,
azok fizikai elhelyezkedésének térképen történő megjelölésével. Ha a  tárgyévben egyazon területen másodvetés
termesztése is bejelentésre kerül az  egységes kérelem keretében, akkor az  első és minden további növény
tekintetében is be kell jelenteni a  vetés és a  betakarítás megvalósulásának időpontját. Az  egységes kérelem
benyújtása után vetett növénykultúrák megvalósult vetési időpontját a 19. § szerint kell bejelenteni.
7. § (1) Annak az  ügyfélnek, aki a  11/2015. (III. 13.) FM rendeletben meghatározott támogatást jogi személyként igényli
(a továbbiakban: jogi személy igénylő), az egységes kérelemben kell nyilatkoznia a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 1. §
4. pontja szerinti tényleges és hosszú távú ellenőrzést megvalósító fiatal mezőgazdasági termelő személyéről (név,
ügyfél-azonosító), valamint az egységes kérelemhez kell csatolnia a  tényleges és hosszú távú ellenőrzést biztosító
szavazati arányt igazoló dokumentum másolatát, ha az  a  (2)  bekezdés szerint csatolt létesítő okirat alapján nem
állapítható meg.
(2) A jogi személy igénylőnek az egységes kérelemhez csatolnia kell a – személye szerinti társasági formára vonatkozó,
a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben (a  továbbiakban: Ptk.) meghatározott, módosításokkal
egységes szerkezetbe foglalt – létesítő okiratának másolatát.
(3) Ha a (2) bekezdés alapján megállapítható, hogy a tényleges és hosszú távú ellenőrzést a jogi személy igénylő felett
több – köztük legalább egy, a  11/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági
termelőnek minősülő – mezőgazdasági termelő együttesen gyakorolja, a jogi személy igénylőnek nyilatkoznia kell
a) a  jogi személy feletti tényleges és hosszú távú ellenőrzést az  (1)  bekezdés szerint megnevezett fiatal
mezőgazdasági termelővel együttesen gyakorló valamennyi más mezőgazdasági termelő (a  továbbiakban:
más mezőgazdasági termelő) személyéről (név, ügyfél-azonosító),
b) a  más mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzést biztosító szavazati arányáról az  ezt
igazoló dokumentum másolatát csatolva, továbbá egyidejűleg csatolva mindazon, a  (2)  bekezdés szerinti
létesítő okirat és dokumentum másolatát is, amely igazolja, hogy a  más mezőgazdasági termelő tényleges
és hosszú távú ellenőrzést gyakorol olyan jogi személy vagy jogi személyek felett, amely vagy amelyek
a mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról
szóló 8/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 8/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján közvetlen
támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőnek minősül vagy minősülnek, valamint
c) a  más mezőgazdasági termelő – 8/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti – közvetlen támogatásra való
jogosultságának fennállásáról.
(4) Ha a  jogi személy igénylő más jogi személy ellenőrzése alatt áll, az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott
dokumentumok mellett a következő dokumentumot is csatolnia kell az egységes kérelemhez:
a) a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § a) pontja szerinti uralmi szerződés másolatát, vagy
b) a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § b) pontja szerinti ellenőrzés esetén az ellenőrzést gyakorló társaságnak
az  adott társasági formára a  Ptk. által meghatározott, módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő
okirat másolatát.
(5) Abban az esetben, ha a jogi személy igénylő szövetkezet, az igazgatóság elnöke a tagi mezőgazdasági termeléssel
összefüggő személyes közreműködés tényleges megvalósulását az  erre vonatkozó dokumentum másolatának
az egységes kérelemhez történő csatolásával köteles igazolni.
(6) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben kell nyilatkoznia azon jogi személy nevéről és ügyfél-azonosítójáról,
amelyben a  fiatal mezőgazdasági termelő a  mezőgazdasági tevékenységét a  11/2015 (III. 13.) FM rendelet 4.  §
(3) bekezdése szerint megkezdte.
8. § Az állandó sport- és rekreációs területet, ingatlanvállalatot, repülőteret, vasúttársaságot, illetve vízművet üzemeltető
ügyfélnek az  egységes kérelemben kell nyilatkoznia ezen – 8/2015. (III. 13.) FM rendelet 1.  § 1., 11., 12., és
13. pontjában meghatározott – tevékenysége folytatásáról.
4. Az egységes kérelem benyújtásának szabályai 9. § (1) Az  ügyfél az  egységes kérelmét 2015. május 15-éig elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül köteles benyújtani.
Az  egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit, ha az  adott támogatásra
vonatkozó jogszabály vagy e rendelet annak csatolását előírja, elektronikus úton, vagy papír alapú másolatát postai
úton kell benyújtani az MVH-hoz.
(2) Az egységes kérelemben módosításnak nem minősülő változtatások 2015. május 15-éig a 15. § (2) bekezdése szerint
alkalmazandó jogkövetkezmény nélkül tehetők. Változtatás benyújtása esetén az  egységes kérelem benyújtási
dátumának az utolsó változtatás benyújtásának napja minősül.
(3) Az  elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség az  (1)  bekezdésben foglaltakon
kívül kiterjed az adatváltozás bejelentésére is a módosítás, a pontosítás, a visszavonás, adategyeztetés és – az ügyfél
elhalálozására irányuló vis maior bejelentés kivételével – a vis maior kérelem vonatkozásában.
(4) Az eljárási törvény 52. § (6) bekezdése szerinti, az ügyfélre nézve terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre
vonatkozó észrevétel a 2. § (1) bekezdés b)–f ) pontjában meghatározott támogatások és a kölcsönös megfeleltetés
vonatkozásában kizárólag elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül nyújtható be.
(5) A  késedelmesen vagy nem elektronikus úton benyújtott (2)–(4)  bekezdés szerinti bejelentés vagy észrevétel
a döntés meghozatalánál nem vehető figyelembe.
(6) A mellékleteket, a mellékletekre vonatkozó adatváltozásokat és – ha a 2. § (1) bekezdésben meghatározott, az egyes
támogatásokra vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek – a  hasznosító személyében bekövetkezett
változást az ügyfélnek elektronikus úton vagy papír alapon, postai úton kell benyújtania az MVH-hoz.
10. § (1) Ha az  egységes kérelemmel kapcsolatos eljárási cselekmény elvégzésekor az  ügyfél helyett és nevében
meghatalmazottja jár el, akkor a  meghatalmazott saját ügyfélkapuját használja az  eljárási cselekmények
elektronikus elvégzéséhez. Az  eljárási cselekmény meghatalmazott általi elektronikus elvégzését megelőzően
a  meghatalmazottnak kérelmeznie kell a  nyilvántartásba vételét az  MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a  továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer), továbbá a  meghatalmazást
személyesen, postai úton, vagy elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül be kell nyújtania az MVH részére.
(2) A meghatalmazást az MVH által rendszeresített papír alapú vagy elektronikus nyomtatványon kell benyújtani, amely
tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás időbeli hatályára vonatkozó adatokat,
d) azon támogatási jogcímeket és intézkedéseket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed,
e) az ügyfél nyilatkozatát az iratok kézbesítésére vonatkozóan, továbbá
f ) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) Az  MVH kizárólag a  (2)  bekezdés szerinti, hiánytalan adattartalmú meghatalmazást veszi nyilvántartásba, hiányos
meghatalmazás esetén az MVH a meghatalmazott eljárására vonatkozó kérelmet elutasítja.
(4) Ha a  meghatalmazott a  saját ügyfélkapuján keresztül, elektronikus úton nyújtja be a  meghatalmazást, akkor
– a  (9)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  meghatalmazásban szereplő eljárási cselekmény elvégzését
megelőzően legalább öt nappal postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani az MVH-hoz. A meghatalmazást
az MVH a beérkezését követő három napon belül – a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba
veszi, és erről döntést hoz. A  (9)  bekezdésben foglaltak kivételével a  meghatalmazott csak a  postai úton vagy
személyesen benyújtott meghatalmazás MVH általi nyilvántartásba vételét követően végezhet eljárási cselekményt.
(5) A  meghatalmazó által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazás a  (4)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően a meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az MVH-val szemben.
(6) A  meghatalmazás módosítására a  meghatalmazás bejelentésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Több
meghatalmazott esetén az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti, azonban az  egységes kérelem
benyújtására szolgáló, elektronikus űrlapkitöltő felületre egyidejűleg csak egy meghatalmazott léphet be.
(7) A  meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelem az  erre a  célra rendszeresített elektronikus vagy papír alapú
nyomtatványon nyújtható be az MVH-hoz.
(8) A meghatalmazott saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott, a meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelmet
az  elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is el kell juttatni az  MVH-hoz.
A  postai úton vagy személyesen történő benyújtás hiányában a  meghatalmazás megszüntetése az  MVH irányába
nem hatályos.
(9) Ha a  meghatalmazott mellett az  ügyfél is rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel, akkor a  meghatalmazott által,
ügyfélkapun benyújtott meghatalmazást, illetve annak módosítását vagy megszüntetését a  meghatalmazó
elektronikusan jóváhagyhatja. A  meghatalmazó által jóváhagyott elektronikus meghatalmazást, módosítást vagy
megszüntetést papír alapon nem kell eljuttatni az MVH részére, az a meghatalmazó általi jóváhagyás elektronikus
beérkezésének időpontjában hatályossá válik az MVH-val szemben.
(10) Ha az  ügyfélnek több meghatalmazottja van, az  MVH az  iratokat az  ügyfél által kijelölt képviselőnek kézbesíti,
kijelölés hiányában az  irat – az  ügyfél egyidejű értesítésével – az  MVH által kijelölt meghatalmazott részére kerül
kézbesítésre.
11. § (1) Ha az  egységes kérelemmel kapcsolatos valamely eljárási cselekményt kamarai meghatalmazott végzi, a  kamarai
meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának (2)  bekezdés szerinti igazolását követően – e  cselekmények
elvégzésére saját ügyfélkapuját használja.
(2) Az  eljárási cselekmények elektronikus elvégzését megelőzően a  kamarai meghatalmazottnak kérelmeznie
kell az  ügyfél-nyilvántartási rendszerbe történő nyilvántartásba vételét, és az  eljárására vonatkozó kamarai
meghatalmazást az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon, elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül be kell
nyújtania az MVH-hoz.
(3) A  kamarai meghatalmazott a  saját ügyfélkapuján keresztül beadott kamarai meghatalmazást az  elektronikus
benyújtást követő nyolc napon belül papír alapon, postai úton vagy személyesen is köteles benyújtani az MVH-hoz.
Az  ügyfél és a  kamarai meghatalmazott aláírásával ellátott papír alapú kamarai meghatalmazást mindkét fél
köteles megőrizni. Az  elektronikusan benyújtott kamarai meghatalmazás papír alapú benyújtásáig a  kamarai
meghatalmazott az ügyfél helyett és nevében eljárhat, de amennyiben a meghatalmazás a jelen bekezdés szerinti
határidőig nem kerül az  MVH-hoz benyújtásra, a  meghatalmazott által elvégzett eljárási cselekmények semmisek.
A  kamarai meghatalmazott meghatalmazása – a  papír alapú utólagos benyújtás és az  MVH általi nyilvántartásba
vétel feltételével – az elektronikus benyújtás időpontjában lép hatályba.
(4) A kamarai meghatalmazás benyújtására a 10. § (5) bekezdésében foglalt rendelkezés nem alkalmazható.
 (5) A kamarai meghatalmazás benyújtására, a kamarai meghatalmazott eljárására és a  több kamarai meghatalmazott
igénybevételének esetére, valamint a  kamarai meghatalmazás megszüntetésére jelen §-ban foglalt eltérésekkel
a  10.  §-ban foglaltak az  irányadók. A  kamarai meghatalmazás módosítására a  kamarai meghatalmazás
bejelentésének szabályait kell alkalmazni.
(6) A  2015. április 1-je előtt bejelentett és vissza nem vont technikai közreműködést az  MVH 2015. április 1-jével
visszavontnak tekinti, ha az kizárólag az egységes kérelmet érintő, illetve az ügyfél-nyilvántartási ügyek intézésére
vonatkozik.
(7) Amennyiben a  2015. április 1-je előtt bejelentett és vissza nem vont technikai közreműködés nem kizárólag
a  (6)  bekezdésben meghatározott ügyek intézésére vonatkozik, akkor a  technikai közreműködésre vonatkozó
jogosultság nem kerül megszüntetésre, ebben az  esetben kizárólag a  technikai közreműködő egységes kérelmet
érintő ügyek intézésére vonatkozó jogosultságát tekinti az MVH visszavontnak.
(8) A kamarai meghatalmazás megszűnik a kamarai meghatalmazott NAK-nál fennálló munkaviszonya megszűnésének
időpontjában. A kamarai meghatalmazott a tartós távollétéről vagy munkaviszonyának megszűnéséről – a távollét
időtartamának vagy a  megszűnés időpontjának pontos megjelölésével – az  MVH-t és az  ügyfelet egyidejűleg
értesíti. A  kamarai meghatalmazott tartós távolléte esetén – ha az  ügyfél ehhez a  kamarai meghatalmazásban
hozzájárult – a NAK gondoskodik a helyettesítő kamarai meghatalmazott kijelöléséről.
12. § (1) Ha az  elhunyt ügyfél helyett vélelmezett örökös kíván eljárni, a  vélelmezett örökösnek az  eljárási cselekmény
elvégzését megelőzően, személyesen vagy postai úton, az  MVH által rendszeresített nyomtatványon be kell
nyújtania a vélelmezett örökösként való eljárásra irányuló kérelmét az MVH-hoz.
(2) Az  egységes kérelmet, az  adatváltozást, vis maiort, adategyeztetést, illetve ügyféli észrevételt benyújtani kívánó
vélelmezett örökösnek „kérelemre nyilvántartásba vett” besorolású ügyfélként rendelkeznie kell ügyfél-azonosítóval.
Ennek érdekében legkésőbb az  (1)  bekezdés szerinti kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmeznie kell
a nyilvántartásba vételét az ügyfél-nyilvántartási rendszerbe.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell az  elhalálozást, továbbá a  házastársi minőséget igazoló, vagy
a  törvényes öröklési rend szerinti örökösi minőséget megalapozó okiratok (halotti anyakönyvi kivonat, házassági
anyakönyvi kivonat, születési anyakönyvi kivonat) másolatát.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel kell eljárni abban az esetben is, ha az egységes kérelmet még életében
az ügyfél nyújtotta be.
13. § (1) A vis maior bejelentésével egyidejűleg a vis maior eseményt igazoló dokumentumokat elektronikus úton vagy azok
papír alapú másolatát postai úton kell benyújtani az MVH-hoz, kivéve azt az esetet, amikor a megyei kormányhivatal
mezőgazdasági szakigazgatási szerve szakhatósági állásfoglalást ad ki.
(2) Az  egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a  MePAR rendelet 7.  § (4)  bekezdése szerinti változásvezetési
kérelmet, valamint az ügyfél-nyilvántartással kapcsolatos adatok változását is elektronikus úton kell benyújtani.
14. § (1) Az  egységes kérelem benyújtásának feltétele, hogy az  ügyfél az  ügyfél-nyilvántartási rendszerbe vételi
kötelezettségének eleget tegyen.
(2) Az  egységes kérelem, az  adatváltozás, a  vis maior, az  adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli
észrevétel MVH általi elektronikus fogadásának tényét a  KR-ben a  benyújtó ügyfél vagy meghatalmazott
ügyfélkapus tárhelyére történő feltöltés jelenti, beérkezésének időpontját pedig az  ideiglenesen fenntartott
értesítési tárhelyére automatikusan kapott KR dokumentum igazolja. Az MVH elektronikus úton értesíti az ügyfelet
a beérkezett egységes kérelem, az adatváltozás, a vis maior, az adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli
észrevétel adatairól. Az értesítésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
c) az  egységes kérelem, az  adatváltozás, a  vis maior, az  adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli
észrevétel beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc),
d) a beérkezett egységes kérelem, az adatváltozás, a vis maior, az adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve
ügyféli észrevétel érkeztetési számát, valamint e) a beérkezett egységes kérelem, az adatváltozás, a vis maior, az adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve
ügyféli észrevétel mellékleteként elektronikusan csatolt dokumentumok darabszámát.
(3) Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást az MVH az ügyfél írásbeli kérelmére harminc napon belül papír
alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére. A papír alapú igazolás, és annak melléklete az egységes kérelemben
foglaltaknak megfelelően tartalmazza:
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az egységes kérelemben szereplő bejelentett táblák adatait az alábbiak szerint:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a bejelentett tábla sorszámát,
bc) a hasznosítás típusát,
bd) a bejelentett terület nagyságát,
c) a bejelentett támogatási jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját,
f ) a támogatás vonatkozásában kérelmezett állategyed azonosító számát, valamint
g) a támogatás vonatkozásában kérelmezett állatlétszámot.
5. Késedelmes benyújtás 15. § (1) Az  egységes kérelem 2015. május 15-e után – a  (2)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel – 2015. június 9-éig
nyújtható be, amely benyújtási határidő jogvesztő.
(2) A  2015. május 15-e után, de 2015. június 9-éig benyújtott egységes kérelem esetében a  támogatási összeg
munkanaponként egy százalékkal csökkentésre kerül az érintett támogatás vonatkozásában.
6. Adatváltozás bejelentése 16. § (1) Az  egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó adatváltozás – a  9.  § (3)  bekezdésben foglaltaknak
megfelelően – 2015. május 15-e után jelenthető be.
(2) Az  adatváltozások bejelentéséhez a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott, az  egyes támogatásokra vonatkozó
jogszabályokban foglalt jogkövetkezmények kapcsolódnak.
7. Az egységes kérelem módosítása 17. § (1) A 2015. május 15-éig benyújtott egységes kérelem 2015. május 31-éig jogkövetkezmény nélkül módosítható.
 (2) A  módosítás e  határnapot követő benyújtására az  érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására
vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti egy százalékos csökkentése mellett 2015. június 9-éig van
lehetőség.
8. A hasznosító személyében bekövetkezett változás 18. § (1) Ha az  egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az  egységes kérelem benyújtását
követően a  hasznosító személye megváltozik, arról a  terület új hasznosítója a  változást követő tizenöt napon
belül bejelentést köteles tenni az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon, amely
tartalmazza
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatait, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett területek adatait.
(2) Az új hasznosító az (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatának ki kell terjednie arra, hogy a benyújtott egységes
kérelemben megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a  támogatási feltételeket megismerte és azok
betartását vállalja.
(3) A  hasznosító személyében bekövetkezett, teljes üzem átruházással járó változásokra egyebekben
a 809/2014/EU rendelet 8. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Az  egységes kérelemben igényelt támogatás a  hasznosító személyének változásától függetlenül az  egységes
kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(5) A  hasznosító személyében bekövetkezett változásra vonatkozó, e  rendelet szerinti rendelkezéseket abban
az esetben kell alkalmazni, ha a 2. § (1) bekezdésében meghatározott, az adott támogatásra vonatkozó jogszabály
eltérően nem rendelkezik.
9. A másodvetés és az ökológiai jelentőségű másodvetés bejelentése
19. § (1) Másodvetés bejelentése során az  ügyfélnek a  másodvetéssel érintett terület nagyságának, a  másodvetett növény
megnevezésének, valamint a  másodvetés tervezett időpontjának bejelentése mellett a  másodvetés fizikai
elhelyezkedését is jelölnie kell az egységes kérelemben az egységes kérelem benyújtására előírt határidőn belül.
(2) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben bejelentett tábláin történt másodvetésről és ökológiai jelentőségű
másodvetésről annak megtörténtét követő tizenöt napon belül értesítenie kell az  MVH-t az  adatváltozás
bejelentésére szolgáló elektronikus felületen.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén az  egységes kérelemben bejelentett, tervezett másodvetés
nem kerül figyelembevételre az egyes támogatások vonatkozásában.
10. Hiánypótlás 20. § A 3.  § alapján az  egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az  egységes kérelem adatainak
igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás tárgyát nem képezhetik.
11. Adminisztratív és fizikai ellenőrzések 21. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés c)–f )  pontjában meghatározott támogatás a  8/2015. (III. 13.) FM rendelet 3.  § (1)  bekezdése
szerinti, kizárt mezőgazdasági termelő részére nem nyújtható.
(2) Az  ügyfél földhasználati jogosultságát az  MVH az  eljárási törvény 22.  § (2)  bekezdésben szabályozottaknak
megfelelően, az  eljárási törvény 44.  § (7)  bekezdése szerinti dokumentumok alapján vizsgálja. A  jogszerű
földhasználattal nem igazolt területek után az  ügyfél nem jogosult támogatásra, ezen területeket jogosulatlanul
igényelt, a  mindenkor hatályos, európai uniós jogszabályokban meghatározott mértékű támogatás csökkentési
szankció alapját képező területként kell figyelembe venni.
(3) Az eljárási törvény 44. § (7) bekezdésében felsorolt, jogszerű földhasználat igazolásaként elfogadható okiratok közül
– amennyiben a jogszerű földhasználat igazolása földhasználati szerződéssel történik – az MVH kizárólag azt fogadja
el, amely a megkötése időpontjában hatályos jogszabályok alapján érvényes földhasználati jogcímnek minősül.
22. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és fizikai ellenőrzésére
a) a 640/2014/EU rendeletben,
b) a HMKÁ rendeletben,
c) a 809/2014/EU rendelet III. címében, valamint
d) a 2. § (1) bekezdésben meghatározott, az egyes támogatásokra vonatkozó jogszabályokban
foglaltak szerint kerül sor a 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti grafikus azonosítással egyidejűleg kezdeményezett
változásvezetési kérelem feldolgozása során megállapítottak figyelembevételével.
(2) Ha az  adott referenciaterületre benyújtott támogatási kérelmekben szereplő igénylések, illetve az  (1)  bekezdés
alapján végzett ellenőrzések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a  referenciaterület mértéke, akkor
túligénylés kerül megállapításra.
(3) Ha a túligénylés
a) nem haladja meg a referenciaterület méretének a 809/2014/EU rendelet 38. cikk (4) bekezdése szerinti mérési
tűréshatárokkal (a továbbiakban: mérési tűréshatár) számolt területét, akkor az MVH a túligénylés arányában
a  referenciaterület méretéig csökkenti a  referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt
területeket,
b) meghaladja a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet, akkor az  MVH vagy végzés kibocsátásával
értesíti az  érintett ügyfeleket és egyúttal felszólítja őket a  kérelemben megadott adatoknak a  valóságnak
megfelelő helyesbítésére (a  továbbiakban: adategyeztetés) – amely adategyeztetés során tett nyilatkozatot
az  ügyfélnek az  ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton kell benyújtania –, vagy a  (8)  bekezdés b)  pontja
szerint jár el,
c) vizsgálata során megállapításra kerül, hogy az  adott referenciaterületen egyetlen ügyfél érintett, akkor
a  referenciaterületet meghaladó terület jogosulatlan igénylésnek számít, és az  MVH a  támogatási
igénylésekben megjelölt területet csökkenti a referenciaterület mértékéig.
(4) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti végzésben meg kell jelölni az  érintett referenciaterületre egységes kérelmet
benyújtó ügyfelet és a kérelmében foglaltaknak megfelelően a bejelentett táblára vonatkozó adatokat.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti végzésben megjelölt határidőt elmulasztó ügyfél adategyeztetéssel érintett
referencia területre benyújtott támogatási kérelmében szereplő igénylések földhasználati jogszerűségének
kivizsgálása érdekében – tekintettel arra, hogy ezen területek esetében a  földhasználat jogszerűsége az  eljárási
törvény 44.  § (5)  bekezdése alapján kétségesnek tekintendő – az  eljárási törvény 44.  § (6)  bekezdése alapján
az MVH felhívására köteles földhasználata jogszerűségét igazolni.
(6) Ha a  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti végzésben foglalt határidőt a  kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta és
az  (5)  bekezdés szerint lefolytatott jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálat eredménye alapján továbbra is
fennáll a túligénylés, akkor a túligényléssel érintett összes, jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálattal korábban
nem érintett ügyfél az MVH felszólítására köteles földhasználata jogszerűségét igazolni.
(7) Ha a  (3)  bekezdés b)  pontja alapján megállapított túligénylés az  ügyfelek által benyújtott adategyeztetéseket,
valamint az  (5) és (6)  bekezdés szerinti jogszerű földhasználatra irányuló vizsgálatot követően részben vagy
egészben továbbra is fennáll, az MVH
a) a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a  túligénylés
arányában a  referenciaterület méretéig arányosan csökkenti a  referenciaterületen belüli támogatási
igénylésekben megjelölt területeket, vagy
b) a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén adminisztratív ellenőrzést,
illetve fizikai ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(8) Ha az  adott referencia területre végzett helyszíni ellenőrzések által a  mérési tűréshatár figyelembevételével
meghatározott területek összege meghaladja a  referenciaterületet, abban az  esetben az  MVH a  referenciaterület
felett megállapított területet az  egyes táblákra megállapított területek arányában levonja a  referencia területen
belüli támogatási táblák megállapított területeiből.
(9) Ha adott referenciaterületen az ügyfelek által a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerint bejelentett táblák grafikus adatai
egymással teljes átfedést mutatnak, akkor az  MVH végzés kibocsátásával az  érintett területek vonatkozásában
egyeztetésre hívja fel az  ügyfeleket, felszólítva a  megadott grafikus tábla adatok helyesbítésére. A  helyesbítést
az ügyfél ügyfélkapun keresztül elektronikus úton köteles megtenni.
(10) Ha a  (9)  bekezdésben megállapított átfedés az  ügyfelek által benyújtott helyesbítéseket követően továbbra is
fennáll, az MVH adminisztratív ellenőrzést vagy fizikai ellenőrzést folytat le az érintett táblák vonatkozásában.
23. § (1) Ha az MVH több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 22. § (3)–(7) bekezdése szerint
jár el.
(2) Túligénylés vagy többszörös igénylés esetén az MVH azon ügyfél számára állapítja meg a támogatást, amely ügyfél
hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az adott terület vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. Ha a jogszerű
földhasználó ügyfél egyébként jogosult támogatás igénybevételére, részére az MVH a támogatást az adott terület
hasznosításához igazodva, azzal megegyezően állapítja meg.
(3) Ha a (2) bekezdés és a 22. § (3)–(7) bekezdése szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg a túligénylés
vagy a  többszörös igénylés, akkor a  referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem esetében
jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti terület – a  jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása
szempontjából – nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100%-át.
(5) A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására
egyébként illetékes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az  érintett
ügyfelek együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására
eljárás indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat
az MVH a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
(6) Részben vagy egészben bezárt területre történő igénylés esetén az MVH az adott táblákat a jogszerű földhasználat
vizsgálatra vonatkozó kiválasztási eljárásában kockázati tényezőként veszi figyelembe.
24. § Amennyiben az  ügyfél nem tesz eleget az  1306/2013/EU rendelet 72.  cikk (1)  bekezdésében írt valamennyi
mezőgazdasági parcella bejelentésére vonatkozó kötelezettségének, és az  egységes kérelmén bejelentett összes
mezőgazdasági parcella területének, valamint az  általa bejelentett és be nem jelentett mezőgazdasági parcellák
területének összege közötti különbözet
a) meghaladja a  bejelentett területek 3%-át, de nem éri el a  10%-ot, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági
termelőnek fizetendő, az 1306/2013/EU rendelet 67. cikk (4) bekezdés b) pont szerinti területalapú közvetlen
támogatások teljes összege 1%-kal,
b) a  bejelentett területek legalább 10%-a, de nem éri el a  20%-ot, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági
termelőnek fizetendő, a 1306/2013/EU Rendelet 67. cikk 4. bekezdés b) pont szerinti területalapú közvetlen
támogatások teljes összege 2%-kal,
c) a  bejelentett területek legalább 20%-a, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági termelőnek fizetendő,
a  1306/2013/EU Rendelet 67. cikk 4. bekezdés b)  pont szerinti közvetlen területalapú támogatások teljes
összege 3%-kal
kerül csökkentésre. 25. § (1) Az  egységes kérelemben bejelentett tábla tekintetében a  fizikai ellenőrzés során mértnél nagyobb terület
bejelentését ellensúlyozza az ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb tábla esetében a fizikai ellenőrzés során
mértnél kisebb terület bejelentése (a továbbiakban: területkompenzációs mechanizmus).
(2) Az (1) bekezdésben említett fizikai ellenőrzésbe nem értendő bele az a mérés, ahol a bejelentett tábla egybeművelt
tábla részeként kerül megállapításra.
(3) A  területkompenzációs mechanizmusban azon támogatásra bejelentett tábla vehető figyelembe, amely
megállapított területe kizárólag az  (1) és (2)  bekezdés szerinti fizikai ellenőrzés eredményeként kerül
meghatározásra. A  megállapított terület meghatározásánál figyelembe kell venni a  640/2014/EU rendelet
18. cikkében foglaltakat.
(4) A területkompenzációs mechanizmus a 2. § (1) bekezdésben meghatározott támogatások esetében alkalmazandó.
12. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 26. § (1) Az ügyfél az egységes kérelem alapján indult eljárásban – ideértve a bírósági felülvizsgálat és a  felügyeleti eljárás
kivételével a  jogorvoslati eljárást is – az  MVH felé teljesítendő, az  e  rendeletben, valamint az  MVH döntésében
meghatározott kötelezettségét vagy jogosultságát a  (3)  bekezdés szerinti, elektronikus kapcsolattartásra irányuló
nyilatkozata esetén, a  (2)  bekezdés szerinti informatikai rendszeren keresztül – kizárólag elektronikus úton
teljesítheti. Jelen bekezdésben foglalt rendelkezés nem érinti a  meghatalmazás 10.  § (4)  bekezdésében és 11.  §
(3) bekezdésében szabályozott, papír alapon történő benyújtási kötelezettségét.
(2) Az ügyfél az egységes kérelem benyújtására szolgáló, az MVH honlapján keresztül elérhető elektronikus űrlapkitöltő
felületen nyilatkozhat arról, hogy elektronikus kapcsolattartást választ.
(3) Ha az  ügyfél vagy meghatalmazás alkalmazása esetén a  meghatalmazott elektronikus kapcsolattartást választ,
az MVH az értesítéseket, dokumentumokat, valamint a jogorvoslati eljárás során hozott döntését elektronikus úton
közli az ügyféllel vagy annak meghatalmazottjával.
(4) Az  ügyfél az  elektronikus kapcsolattartásra irányuló nyilatkozatát – az  MVH honlapján található elektronikus
űrlapkitöltő szolgáltatáson keresztül vagy papír alapon megküldött nyilatkozatban – visszavonhatja.
(5) Az ügyfél által bejelentett kapcsolattartási forma megváltoztatása esetén az MVH a másik kapcsolattartási formára
történő áttérés ügyfél általi bejelentését követő tíz napon belül készült dokumentumokat a korábbi kapcsolattartási
formában is megküldheti az ügyfél részére.
13. Kifizetés 27. § (1) Ha a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott, az  egyes támogatásra vonatkozó jogszabályok másképp nem
rendelkeznek, akkor a támogatás kifizetése 2015. december 1. és 2016. június 30. között az ügyfélnek az MVH által
vezetett ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott fizetési számlájára történő átutalással történik.
(2) Ha a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott, az  egyes támogatásra vonatkozó jogszabályok másként nem
rendelkeznek, a  támogatás euróban kerül megállapításra és forintban kerül kifizetésre. Az  átváltásra
az 1306/2013/EU rendelet 106. cikk (3) bekezdés első fordulata szerint meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
14. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. Az Európai Unió jogának való megfelelés 29. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK,
a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek,
c) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X.  mellékletének módosításáról szóló, 2014. március 11-i
639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek,
d) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer,
a  kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre,
a  vidékfejlesztési támogatásokra és a  kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók
tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendeletnek,
e) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 16. Módosító rendelkezések
30. § (1) A  cukorrépa-termelők mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 40/2014. (IV. 8.)
VM rendelet [a továbbiakban: 40/2014. (IV. 8.) VM rendelet] 7. § (2) bekezdésében a „több mint 20%-kal” szövegrész
helyébe a „több mint 50%-kal” szöveg lép.
(2) A 40/2014. (IV. 8.) VM rendelet a következő 10. §-sal egészül ki:
„10.  § Az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi költségvetésből finanszírozott egyes
támogatások 2015. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 12/2015. (III. 30.)
FM rendelettel (a  továbbiakban: módosító rendelet) megállapított 7.  § (2)  bekezdést a  módosító rendelet
hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
31. § A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  támogatási kérelemhez mellékelni kell a  hatósági állatorvos vagy a  járási főállatorvos által kiállított,
(2)  bekezdés szerinti igazolás másolatát, és ha a  mezőgazdasági termelő a  (3)  bekezdés c)  pontja szerint
kistermelőként kívánja igénybe venni a  támogatást, akkor a  kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és
-értékesítés feltételeiről szóló 52/2010. (IV. 30.) FVM rendelet 2. melléklete szerinti igazolás másolatát.”
32. § (1) A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 21. § (5)–(7) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(5) A  nitrogénmegkötő növényfajok esetében a  termesztési időszak az  évelő növények esetében május 1-től
szeptember 30-ig, az  egynyári növények esetében április 1-től május 31-ig – a  szója esetében május 15-től július
15-ig – tart. Az  ökológiai jelentőségű területen vetett nitrogénmegkötő növénykultúrának ezen időszakok teljes
tartamában – évelő növények esetében a növénykultúra telepítésének és kiforgatásának évében is – jelen kell lennie
a mezőgazdasági termelő földterületén.
(6) A  nitrogénmegkötő növényekkel bevetett, ökológiai jelentőségű területként figyelembe vett földterületen
– évelő növénykultúra vetése esetén az e rendelet hatálybalépését követően vetett földterületen – a mezőgazdasági
termelőnek a  termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.)
FM rendelet [a továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] 1.  § 10.  pontja szerinti minősített szaporítóanyagot
(a  továbbiakban: minősített szaporító anyag) vagy saját előállítású, minősítési eljáráson átesett és alkalmasnak
minősített szaporítóanyagot kell használni a mezei borsó kivételével.
(7) A  mezei borsóval bevetett földterület ökológiai jelentőségű területként történő figyelembe vétele esetén
a  mezőgazdasági termelőnek a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  mellékletében meghatározott hektáronkénti
minimális vetőmag felhasználásáról és a  felhasznált mennyiségéről szóló nyilatkozatát elektronikus úton tárgyév
július 31-ig meg kell küldenie az MVH részére.”
(2) A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 9. melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
 (3) A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet
a) 5.  § b)  pontjában a „26.  § (1)  bekezdésében” szövegrész helyébe a „mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló
2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: 2007. évi XVII. törvény) 79/B. § (1) bekezdésében” szöveg,
b) 15.  § (1) és (2)  bekezdésében a „26.  § (1)  bekezdése” szövegrész helyébe a „2007. évi XVII. törvény 79/B.  §
(1) bekezdése” szöveg,
c) 26. § (3) bekezdésében a „mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény” szövegrész helyébe
a „2007. évi XVII. törvény” szöveg
lép.
 (4) Hatályát veszti a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 25. alcíme.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1769/2015. (X. 19.) Korm. határozata a KEOP-5.6.0/12-2013-0048 azonosító számú („A Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Debrecen, Diószegi út 30. sz. alatti épületének energetikai fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) jóváhagyja a  KEOP-5.6.0/12-2013-0048 azonosító számú, „A Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Debrecen,
Diószegi út 30. sz. alatti épületének energetikai fejlesztése” című projekt (a továbbiakban: projekt)
támogatásának növelését,
b) hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 20.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek a  Környezet és
Energiahatékonysági Operatív Programból (a továbbiakban: KEHOP) történő finanszírozásáról, és a  KEHOP
2016. évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  Környezet és Energia Operatív
Program finanszírozó alaponkénti forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. A KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) támogatási
konstrukcióban benyújtott projektek megvalósításának jóváhagyásáról és egyes projektek támogatásának
visszavonásáról szóló 1501/2014. (IX. 5.) Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat C:47 mezőjében
a „171 885 083” szövegrész helyébe a „190 606 152” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2008. (II. 23.) Korm. rendelete az egészségbiztosítási szervek és az egészségbiztosítási szolgáltatások hatósági felügyeletével kapcsolatos hatásköri szabályokról.
A Kormány az egészségbiztosítási pénztárakról szóló
2008. évi I. törvény 172. § (1) bekezdésének g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § (1) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) hatálya alá tartozó egészségbiztosítási szervek felett az Egészségbiztosítási Felügyelet gyakorolja az egészségbiztosítás
hatósági felügyeletéről szóló 2006. évi CXVI. törvényben
(a továbbiakban: Ebftv.) 1. § (2) bekezdése a) pontjának
aa) alpontja szerinti egészségbiztosítók vonatkozásában
megállapított egészségbiztosítási hatósági felügyeleti hatásköröket.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt jogkörében az Egészségbiztosítási Felügyelet ellenőrzi az Ebtv. rendelkezéseinek
az egészségbiztosítási szervek általi betartását, e rendelke
zések megsértése esetén az Ebftv.-ben foglalt intézkedéseket alkalmazza.
(3) Az Egészségbiztosítási Felügyelet ellátja az
Ebftv.-ben az egészségbiztosítási szolgáltatások vonatkozásában megállapított egészségbiztosítási hatósági felügyeleti feladatokat az (1) bekezdés szerinti egészségbiztosítási szervek és az Ebftv. szerinti egészségügyi szolgáltatók között kötött szerződés alapján nyújtott szolgáltatások tekintetében.
2. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és
2009. január 1-jén hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök