type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2006. (MK 94.) FVM utasítása a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. §

 A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) szervezetének, működésének és ügyrendjének általános szabályozása
érdekében a minisztérium új Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. §

 A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter)
feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet által meghatározott ágazati szervek
vezetői ezen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül kötelesek
gondoskodni a szervezeti és működési szabályzatuk, illetve ügyrendjük módosításáról,
és a módosításról szóló irat miniszterhez történő benyújtásáról.
3. §

 Ezen utasítás mellékletét képező Szervezési és Működési Szabályzatot a
miniszterelnök jóváhagyta.
4. §

 Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatának kiadásáról szóló 10/B/2004. utasítás, és az azt módosító 11/B/2005.
utasítás, valamint a minisztérium szervezetének ideiglenes irányítási rendjéről szóló
9/B/2006. utasítás.

 Gráf József s. k.,
 földművelésügyi és vidékfejlesztési
 miniszter


text:
1292/2011. (VIII. 24.) Korm. határozata az egyházi fenntartású közfeladatot ellátó egészségügyi, oktatási, szociális, valamint közgyűjteményi és közművelődési szolgáltatást nyújtó intézményeknél foglalkoztatottak 2011. kompenzációjának finanszírozásáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az
egyházi fenntartású közfeladatot ellátó egészségügyi, oktatási, szociális, valamint közgyűjteményi és közművelődési
szolgáltatást nyújtó intézményeknél foglalkoztatottak 2011. évi kompenzációja költségeinek előzetes hozzájárulása
céljára 600,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el a melléklet szerint a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére. Felelős: a nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételt követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
328/2015. (VIII. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Mocsai Lajost 2015. augusztus 10. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. július 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
199/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Szabó Istvánt 2018. május 22-ei hatállyal a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2011. (HK 11.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  az afganisztáni műveleti területen lévő egyes magyar erőkkel összefüggő elhelyezési szakterületi feladatok
szabályozásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) és (4) bekezdései, valamint a 101. § (4) és (5) bekezdései alapján – figyelemmel
az afganisztáni tartományi újjáépítési csoportban résztvevő katonai szervezet létrehozásának feladatairól, valamint
a személyi állomány kihelyezésének előkészítéséről és
végrehajtásáról szóló 78/2006. (HK 16.) HM utasítás rendelkezéseire – a Magyar Honvédség Tartományi Újjáépítési Csoportban, a Magyar Honvédség Műveleti Tanácsadó és Összekötő Csoport és a Magyar Honvédség Nemzeti Támogató Elem Afganisztán szervezetében résztvevő
katonai szervezetek elhelyezési feltételeinek kialakítása,
az elhelyezési szolgáltatások biztosítása, az elhelyezési
üzemvitel és az elhelyezési anyagellátás feladatai végrehajtásának részletes szabályozása érdekében a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Tartományi Újjáépítési Csoport (a továbbiakban: MH
PRT), az MH Műveleti Tanácsadó és Összekötő Csoport
(a továbbiakban: MH OMLT) és az MH Nemzeti Támogató Elem Afganisztán (a továbbiakban: MH NTE) szervezeteire, az afganisztáni műveleti területen feladatot végrehajtó magyar erőkre, valamint a megalakításban, működésben és a ki vonásban érintett honvédelmi szervezetekre.
2. Az elhelyezési szakterületet érintő beszerzés (szolgáltatás, bérlés, vásárlás) a honvédelmi szervek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás vonatkozó rendelkezései alapján történhet.
3. Az MH PRT, az MH OMLT és az MR NTE elhelyezési ellátásában érintett katonai szervezetek tevékenységük során az alábbiak szerint járnak el:
a) Az elhelyezési szolgáltatások, anyagok és eszközök
igénylésében – a beszerzés időszükségletére figyelemmel
– a biztosításra kért határidőt is fel kell tüntetni. Az anyag-,
eszközbeszerzés időszükségletét a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Infrastrukturális
Igazgatóság (a továbbiakban: HM FHH II) Elhelyezési
Osztály osztályvezetőjével, szolgáltatás beszerzésének
időszükségletét a HM FHH II Ingatlankezelési és Létesítményi Osztály osztályvezetőjével kell egyeztetni.
b) Az MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred
(a továbbiakban: MH 64. log. e.) az érvényben lévő pénz
ügyi és számviteli szabályok alapján megszervezi a tábori
üzemeltetéshez szükséges elhelyezési anyagok nyilvántartási rendjét, az elhelyezési anyagok felhasználásának okmányolását az alábbiakra figyelemmel:
ba) Az MH NTE anyagfelhasználását – anyagelosztó lapon vezetett anyagfelhasználásokat – a szakági analitikus
nyilvántartásban (ESZKÖZ prg.) kiállított eszközutalványon kell a számviteli nyilvántartás on történő átvezetés
érdekében havi rendszerességgel az MH 64. log. e. részére
megküldeni.
bb) Az MH 64. log. e. a hazai felkészítés időszakában az
elhelyezési anyagok, eszközök okmányolási, nyilvántartási feladatairól szakkiképzést tart az MH PRT és az MH
NTE érintett állományának.
c) Amennyiben a HM vagyonkezelésében lévő elhelyezési szakanyag tönkremegy, további használatra alkalmatlanná válik, a selejtezést az MH NTE parancsnoka az alábbiak figyelembe vételévei hajtja végre:
ca) A saját hatáskörű selejtezést megelőzően a selejtezésre tervezett anyagok jegyzékét jóváhagyás céljából a
szolgálati út betartásával a HM FHH II igazgató részére fel
kell terjeszteni.
cb) Az írásos jóváhagyás alapján az MH NTE parancsnoka a selejtezést végrehajtja. A selejtezés számviteli nyilvántartáson történő átvezetése érdekében a selejtezéssel
kapcsolatban keletkezett okmányokat – a jogszabályi határidő betartásával – megküldi az MH 64. log. e. részére.
A keletkezett hulladék anyagokról, azok felszámolásának
módjáról, a selejtezés számviteli nyilvántartáson történt
átvezetéséről az MH NTE parancsnoka – a selejtezés lezárását követő 30 napon belül – tájékoztatást küld a szolgálati út betartásával a HM FHH II igazgató részére.
d) Amennyiben elhelyezési szakanyag megsemmisül,
ennek tényét bizottságilag jegyzőkönyvbe kell foglalni,
amelyben meg kell jelölni az anyag megnevezését,
mennyiségét, értékcsoportját, a megsemmisülés okát.
A káreljárást a vonatkozó szabályok szerint le kell folytatni.
e) A munka-, baleset- és tűzvédelmi oktatás során kiemelt figyelmet kell fordítani az elektromos berendezések
használatára.
f) A helyben előtalált építő- és karbantartó anyagok felhasználása nem megengedett, kivéve a nemzetközi kötelékben feladatot végrehajtó koalíciós féltől minkét fél által
aláírt/igazolt okmányon átvett, megfelelően azonosított,
minősített anyagokat. Ismeretlen eredetű (beazonosíthatatlan) anyag előtalálása esetén annak eltávolítása csak védőfelszerelésben – szükség es etén tűzszerész szakember
bevonásával – történhet.
g) A környezet védelmére kiemelt figyelmet kell fordítani. A tábor területén a Magyarországon érvényes környezetvédelmi követelményeket lehetőség szerint biztosítani
kell. A környezetvédelemért felelős tiszt/megbízott elkészíti a Szervezeti Környezetvédelmi Szabályzatot, a helyi,
a táborra vonatkozó környezetvédelmi előírások figyelembevételével, mely előírásainak betartásával biztosítani kell
az ökológiai lábnyom hagyása nélküli feladatvégzést.
h) A tábor üzemeltetésével kapcsolatos tapasztalatokat
és az esetlegesen felmerült problémákat a heti jelentések
elhelyezési szakterületre vonatkozó kivonatának megküldésével, az ellátást veszélyeztető elhelyezési problémákat
soron kívül szolgálati úton jelenteni kell a HM FHH II-n
keresztül a HM FHH főigazgató részére.
4. Utánpótlás jellegű ellátást, elhelyezési tisztító anyagok esetében – a honvédelmi szervek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás szabályai szerint, a gazdaságossági szempontok figyelembe vételével – elhelyezési
tartós fogyasztási cikkek esetében helyszíni eszköz beszerzéssel, vagy bérlettel kell biztosítani a 2. pont megfelelő alkalmazásával.
5. Magyarországról történő utánszállítással történő elhelyezési anyagbiztosítás csak a helyszínen gazdaságos an
nem beszerezhető anyagok esetében hajtható végre.
6. Elhelyezési fogyó, karbantartó anyagok beszerzése
– tekintettel arra, hogy a táborok üzemeltetése szolgáltatási szerződés és/vagy technikai egyezmény keretein belül
valósul meg – csak a HM FHH főigazgató előzetes írásos
engedélyével történhet.
7. A HM FHH II az MH ÖHP-től beérkezett igényeket,
az utánszállítás menetét minden esetben leegyezteti, a
szükség szerinti pontosítást követően a szakanyagokat
alapvető en a rendelkezésre álló raktári készlet felhasználásával biztosítja.
8. A biztosításra kerülő elhelyezési szakanyagok az MH
64. log. e. részére kerülnek utalványozásra és biztosításra
úgy, hogy az anyagok átadás-átvétele – előre egyeztetett
időpontban, akár munkaidőn túl is – biztosított legyen.
9. Az MH NTE, az MH PRT és az MH OMLT felszámolásával kapcsolatos elhelyezési szakfeladatok végrehajtását külön intézkedés tartalmazza.
10. A végrehajtásban érintett katonai szervezetek ellátásért felelős vezetői ezen intézkedést teljes egészében ismerjék meg, előírásait tartsák be és gondoskodjanak az
alárendeltségükben lévő szervezetek elhelyezési ellátásért
felelős személyi állományának felkészítéséről.
11. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
12. Hatályát veszti az afganisztáni tartományi újjáépítési csoportban résztvevő katonai szervezettel, valamint az
afganisztáni műveleti területen lévő magyar erőkkel
összefüggő egyes elhelyezé si szakterületi feladatok szabályozásáról szóló 122/2006. (HK 22.) HM IKH intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
1/2014. (I. 6.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti gazdasági, üzleti és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 389/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 389/2013. (XI. 12.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2013. november 12-i, 186. számában kihirdetett,
a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti gazdasági, üzleti és műszaki együttműködésről szóló
megállapodás 11. Cikke a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodás az  utolsó értesítést követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, mikor a  Szerződő Felek
diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesítik a másik Szerződő Felet a Megállapodás belső jogszabályok szerinti
jóváhagyásáról.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2013. november 29.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. december 29.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 389/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti gazdasági, üzleti és műszaki együttműködésről szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 389/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2013. december 29-én, azaz kettőezertizenhárom december huszonkilencedikén lépett hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
95/2013. (II. 27.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Klinghammer Istvánt 2013. február 28-ai hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2013. február 22. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
337/2013. (VII. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország iránti elkötelezettségéért, a magyar–német kulturális kapcsolatok erősítéséért, a magyar művelődésés egyháztörténet legújabb kutatási eredményeinek megismertetése érdekében végzett többéves tevékenysége
elismeréseként
dr. Fata Márta, a Tübingeni Egyetem kutatója részére,
a magyar–francia kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Laurence Eugénie haguenauer, a  Francia Köztársaság budapesti nagykövetségének első beosztott diplomatája
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. július 1.
Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1011/2014. (I. 17.) Korm. határozata a „Kreatív város – fenntartható vidék” a Nyugat-Pannon régióban új regionális fejlesztési koncepció megvalósíthatóságával kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. támogatja a „Kreatív város – fenntartható vidék”: új regionális fejlesztési stratégia Kőszeg város példáján koncepció
Nemzeti Programként történő részletes kidolgozását,
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg az 1. pontban megjelölt koncepció megvalósíthatósági
tanulmánya elkészítésének központi költségvetési forrásból való támogathatóságát, és ezzel összefüggésben
nyújtson be a Kormány részére előterjesztést,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – a  2.  pontban
meghatározott megvalósíthatósági tanulmány központi költségvetési forrásból származó támogatási összegének
a  Kormány általi elfogadása esetén – gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott megvalósíthatósági tanulmány
elkészítéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2014. április 30.
 4. a 3. pont alapján elkészített megvalósíthatósági tanulmány alapján vizsgálja meg az 1. pontban megjelölt koncepció
megvalósításának a 2014–2020 között rendelkezésre álló európai uniós forrásokból, illetve amennyiben szükséges
hazai költségvetésből való támogathatóságát, és ezzel összefüggésben nyújtson be a  Kormány részére részletes
előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. április 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2015. (II. 19.) FM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában és (5) bekezdésében,
a 27.  § (2)  bekezdés tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. anyajuh: minden olyan, a juh fajhoz tartozó nőivarú állat, amely már legalább egy ízben ellett, vagy legalább
egy éves;
 2. anyatehén: húshasznú fajtához tartozó vagy húshasznú fajtával való keresztezésből született tehén, amely
hústermelésre szánt borjak nevelésére tartott állományhoz tartozik, vagy nyolc hónapnál idősebb, még
nem ellett, húshasznú fajtához tartozó vagy húshasznú fajtával való keresztezésből született nőivarú
szarvasmarha;
3. átruházás: a  támogatási kérelmen bejelentett állatok összességének a  birtokon tartási időszak alatt egy
átvevőnek történő eladása és a  történelmi bázis jogosultságról szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban:
Bázisrendelet) szerinti átruházás;
4. átruházó: az  a  mezőgazdasági termelő, akinek a  támogatási kérelmében bejelentett állatai átruházásra
kerültek egy másik mezőgazdasági termelő részére és a Bázisrendelet szerinti átadó;
5. átvevő: az a mezőgazdasági termelő, akire a támogatási kérelemben bejelentett összes állatot átruházzák és
a Bázisrendelet szerinti átvevő;
6. birtokon tartás: a kérelmezett állatnak az egyes jogcímeknél meghatározott ideig a kérelmező tenyészetében
történő tartása;
7. egyéni referenciamennyiség: a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
miniszteri rendelet (a továbbiakban: Kvótarendelet) szerinti mennyiség;
8. egyéni támogatási felsőhatár: a  mezőgazdasági termelőt megillető, az  állatlétszámhoz kötött támogatási
jogosultságról szóló miniszteri rendelet és az  állatlétszámhoz kötött támogatási jogosultság országos
tartalékból való igénylésének feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján nyilvántartott támogatási
jogosultságok összege;
9. egységes kérelem: az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi költségvetésből
finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló tárgyévi
miniszteri rendelet (a továbbiakban: Egységes kérelem rendelet) szerinti kérelem;
10. kiegészítő történelmi bázis jogosultság: a  kiegészítő történelmi bázis jogosultság megállapításáról szóló
miniszteri rendelet szerinti jogosultság;
11. mezőgazdasági termelő: az olyan természetes személy, jogi személy, vagy egyéb gazdálkodó szervezet, amely
mezőgazdasági tevékenységét az Európai Unió területén folytatja;
12. nem mezőgazdasági célra ideiglenesen használt terület: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási
rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok
megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és a  73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
1307/2013/EU rendelet) 32. cikk (3) bekezdésében meghatározott terület;
13. tárgyév: a  támogatási időszak azon naptári éve, amelynek vonatkozásában a  mezőgazdasági termelő
a  támogatási feltételeket teljesíti, és a  támogatást kérelmezi, vagy amelyben a  kifizetés alapját képező
történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultság a jogosult rendelkezésére áll;
14. támogatható terület: az  1307/2013/EU rendelet 32.  cikk (2)–(6)  bekezdésében meghatározott, a  támogatás
szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő terület;
15. tenyészet: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendelet szerint nyilvántartásba vett tenyészet;
16. termeléstől elválasztott támogatás: olyan támogatás, amelynek alapja a  mezőgazdasági termelő
rendelkezésére álló történelmi bázis;
17. termeléshez kötött támogatás: olyan támogatás, amelynek feltétele a  támogatható állat tartása
az e rendeletben meghatározottak szerint;
18. történelmi bázis: a  referencia időszakra vonatkozóan meghatározott termelési egység (állatlétszám, terület,
tonna, kg) mértéke, amely a termeléstől elválasztott támogatások alapját képezi;
19. történelmi bázis jogosultság: az ügyfél történelmi bázisa alapján megállapított mezőgazdasági vagyoni értékű jog.
II. FEJEZET
AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS 1. Közös szabályok
2. § (1) Az  egységes területalapú támogatásra vonatkozó kérelem benyújtására, elbírálására az  e  rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az  Egységes kérelem rendelet, valamint a  mezőgazdasági termelők részére nyújtandó
közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) E  rendelet szerint egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló területnek a  támogatható területeket kell
tekinteni.
(3) Az egységes területalapú támogatási kérelem alapján csak akkor fizethető támogatás, ha az egységes területalapú
támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület eléri vagy meghaladja az 1 hektárt. Ha a támogatható
terület több bejelentett táblából áll, az egyes bejelentett táblák támogatható területének el kell érnie a 0,25 hektárt.
(4) Az  egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehető figyelembe
az a  terület, amely az Egységes kérelem rendelet szerint az  igénybe vehető támogatások alapjául szolgáló terület
megállapításánál nem vehető figyelembe.
(5) Ugyanarra a bejelentett táblára csak egy egységes területalapú támogatási kérelem alapján fizethető ki támogatás.
 (6) A  támogathatóság tekintetében a  nem mezőgazdasági célra ideiglenesen használt területnél a  mezőgazdasági
célokon kívül eső hasznosítás időszakát úgy kell megválasztani, hogy ne veszélyeztesse a  mezőgazdasági
főtevékenységet, és időtartama ne haladja meg az  évi hatvan napot. Az  adott terület vonatkozásában
jogszerű földhasználó mezőgazdasági termelőnek a  nem mezőgazdasági tevékenység időtartamát és jellegét
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére a tevékenység megkezdését követően tíz
napon belül, az MVH által rendszeresített elektronikus nyomtatványon kell bejelentenie.
(7) Szántóterületet csak az  egységes kérelemben jelzett, bejelentett kultúrák vegetációs időszakán kívül lehet
– a  (6) bekezdés szerint – ideiglenesen más célra használni. Nem minősül nem mezőgazdasági célra ideiglenesen
használt területnek
a) a sportolási tevékenységre, illetve rekreációs célra használt gyepterület,
b) a honvédelmi gyakorló terület,
c) a szabadidős célra használt terület.
(8) Egységes területalapú támogatást igényelhet az  a  mezőgazdasági termelő is, valamint a  támogatás annak
a  mezőgazdasági termelőnek is kifizetésre kerülhet, amely, vagy aki felszámolási, végelszámolási vagy
adósságrendezési eljárás alatt áll.
3. § Amennyiben az  egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában támogatható területtel kapcsolatban
az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre
való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú melléklet 7. és 8. pontja
vonatkozásában ismételt szándékos meg nem felelések kerültek megállapításra, az  ismételt szándékos meg nem
felelés megállapítását követő naptári év március 1-jéig a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben nem
támogatható területként kerül lehatárolásra. Amennyiben az érintett terület a vonatkozó jogszabályi feltételeknek
ismét megfelel, akkor a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló rendeletben foglaltaknak megfelelően
minősíthető vissza támogatható területté.
4. § Az egységes területalapú támogatás tárgyában hozott határozatnak tartalmaznia kell:
a) az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában igényelt terület nagyságát,
b) az ellenőrzések alapján megállapított terület nagyságát,
c) a támogatható terület nagyságát,
d) a mezőgazdasági termelőt megillető támogatási összeget, és
e) az alkalmazott – uniós jogi aktus szerinti – jogkövetkezményeket.
2. A támogatás mértékére vonatkozó szabályok 5. § (1) A  támogatás mértéke az  e  rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló miniszteri
rendeletben (a továbbiakban: Mérték rendelet) kerül meghatározásra.
(2) Az  1307/2013/EU rendelet 11.  cikk (1)  bekezdésében a  tagállam részére adott felhatalmazás alapján,
a  mezőgazdasági termelőnek egy adott évre nyújtható egységes területalapú támogatás maximális összege
176 000 euró.
(3) Az  1307/2013/EU rendelet 11.  cikk (1)  bekezdésében a  tagállam részére adott felhatalmazás alapján, ha
a  mezőgazdasági termelőnek egy adott évre nyújtandó egységes területalapú támogatás összege meghaladja
a  150 000 eurót, akkor az  egységes területalapú támogatás 150 000 eurót meghaladó része a  150 000 eurót
meghaladó rész 5%-ával csökkentésre kerül.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti támogatási összegeket az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös
megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 809/2014/EU rendelet) 6. cikk (3) bekezdése szerint kell megállapítani.
3. További feltételek kendertermesztés esetén 6. § Kendertermesztés esetén a  kender termelésére használt területeknek kizárólag azon része lehet kifizetés alapja,
amely a támogatható terület részét képezi, és amely megfelel az 1307/2013/EU rendelet 32. cikk (6) bekezdésében
foglaltaknak. Egységes területalapú támogatás csak akkor fizethető, ha a  vetőmagcímkéket a  mezőgazdasági
termelő az egységes kérelemmel együtt, de legkésőbb a tárgyév június 30-áig az MVH részére megküldi, továbbá
az egységes kérelemben a 809/2014/EU rendelet 17. cikk (7) bekezdése szerinti adatokat feltünteti.
III. FEJEZET
AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ ÁTMENETI NEMZETI TÁMOGATÁS
4. Közös szabályok 7. § (1) Az  egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás (a  továbbiakban: átmeneti
nemzeti támogatás) vehető igénybe az alábbi jogcímekre:
a) hízottbikatartás támogatása,
b) tejtámogatás,
c) anyatehéntartás támogatása,
d) extenzifikációs szarvasmarha támogatás,
e) anyajuhtartás támogatása,
f ) kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh-támogatás,
g) Burley-dohány termesztésének támogatása,
h) Virginia-dohány termesztésének támogatása,
(2) Az  (1)  bekezdés a), b), d), f ), g) és h)  pontja szerinti jogcímek alapján termeléstől elválasztott támogatás,
az (1) bekezdés c), e) pontja szerinti jogcímek alapján termeléshez kötött támogatás vehető igénybe.
8. § (1) Átmeneti nemzeti támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki
a) a  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén támogatási kérelmet nyújt be és
a  Tenyészet Információs Rendszerben (a  továbbiakban: TIR) a  támogatási kérelemben szereplő állatok
tenyészetének állattartójaként – a  TIR-ben feltüntetett, a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) szerinti ügyfél-azonosítójával – legkésőbb a kérelem benyújtásának
napjától szerepel,
b) termeléstől elválasztott támogatási jogcím esetén
ba) az  MVH nyilvántartása szerint történelmi bázis, illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultsággal
rendelkezik, vagy
bb) családi gazdaság esetében – amennyiben a  történelmi bázis, illetve kiegészítő történelmi bázis
jogosultság a  családi gazdaság tagjának a  nevén szerepel a  nyilvántartásban – a  támogatásra
a családi gazdálkodó akkor jogosult, ha megfelel a termeléstől elválasztott támogatásra vonatkozó
egyéb feltételeknek, valamint a  tárgyév szeptember 30-ig a  családi gazdaság vezetője igazolja
az MVH részére, hogy a bázis jogosultsággal rendelkező személy a családi gazdaság tagja.
(2) A  7.  § (1)  bekezdés a), b), d) és f )  pontja szerinti támogatási jogcím esetén történelmi bázis jogosultság és a  7.  §
(1)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatási jogcím esetében kiegészítő történelmi bázis jogosultság alapján
a termeléstől elválasztott támogatásra az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki egységes területalapú támogatásra
való jogosultságot szerzett és a  TIR-ben – a  TIR-ben feltüntetett, az  Eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítójával –
állattartóként van nyilvántartva.
(3) A 7. § (1) bekezdés g) és h) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatás a történelmi bázis jogosultság
alapján, az  egységes területalapú támogatás tekintetében a  mezőgazdasági termelő részére megállapított
támogatható terület mértékéig vehető igénybe.
9. § Átmeneti nemzeti támogatás legfeljebb
a) az egységes kérelemben feltüntetett területre,
b) a támogatási kérelemben megjelölt állatlétszámra, figyelembe véve az ügyfél egyéni támogatási felsőhatárát,
valamint
c) az  MVH nyilvántartásában szereplő történelmi bázis jogosultságra és kiegészítő történelmi bázis
jogosultságra
vonatkozóan állapítható meg. 5. Hízottbikatartás támogatása 10. § (1) A  hízottbikatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultság
alapján kerül megállapításra. A  mezőgazdasági termelő a  rendelkezésére álló egyéni történelmi bázisa alapján
a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén hízottbika-tartási kötelezettség
nem terheli.
(3) Ha a  mezőgazdasági termelő termelést folytat, az  (1)  bekezdés szerinti támogatás feltétele, hogy gondoskodjon
az  állattenyésztésről szóló törvény (a  továbbiakban: állattenyésztési törvény) szerinti apaállat-használatról és
a  tenyészetében lévő szarvasmarha-állománynak a  szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről és az  Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Szarvasmarha ENAR rendelet)
szerinti jelöléséről és nyilvántartásáról.
6. Tejtámogatás 11. § (1) A  tejtámogatás termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül megállapításra. A  mezőgazdasági termelő
egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén tejtermelési kötelezettség nem
terheli.
7. Az anyatehéntartás támogatása 12. § (1) Az  anyatehéntartás esetén a  Mérték rendeletben meghatározott mértékű termeléshez kötött támogatás vehető
igénybe.
(2) Az  anyatehéntartás termeléshez kötött támogatás állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági
termelőnként – az egyéni támogatási felsőhatár figyelembevételével – egy alkalommal kerül megállapításra.
13. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására az a mezőgazdasági termelő jogosult, akinek
a) a  Kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a  gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének
összege nem haladja meg a 120 000 kg-ot, vagy
b) a  Kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a  gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének
összege meghaladja a  120 000 kg-ot, valamint aki a  támogatási kérelemben feltüntetett összes állatát
tejtermelést nem folytató tenyészetben tartja és azok a  tárgyévet megelőző év április 1-jétől nem állnak
tejtermelési ellenőrzés alatt, továbbá vállalja, hogy azokat a továbbiakban tejtermelésre nem hasznosítja.
(2) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatás a támogatási kérelem benyújtásának napján a tenyészetben lévő
olyan anyatehén után igényelhető, amely nem tartozik az  1.  mellékletben felsorolt fajtákhoz és a  Szarvasmarha
ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban 99-es kódon „egyéb tejhasznú”, 88-as kódon Brown Swiss, 03-as kódon
Borzderes, vagy 15-ös kódon Kosztromai fajtával bejelentett fajtához.
(3) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatásának feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
a) gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról,
b) gondoskodjon a  tenyészetében lévő állatállományra vonatkozóan a  Szarvasmarha ENAR rendelet szerinti
jelölésről és nyilvántartásról,
c) a  támogatásra bejelentett állatállományában központi lajstromszámmal ellátott, a  (2)  bekezdés alapján
támogatható fajtájú tenyészbikát vagy mélyhűtött szaporítóanyagot használjon, valamint a  tárgyév január
1. és a  birtokon tartási idő lejárata között történt ellésekhez tartozó termékenyítéseket (fedeztetéseket),
a  szabad és háremszerű pároztatásokat és az  embrió-átültetéseket az  erre a  célra a  Termékenyítési
Rendszerben rendszeresített bizonylaton a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalhoz bejelentse és
a bejelentett adatokat a központi adatbázisban regisztrálják,
d) a  támogatásra bejelentett tenyészetében – 50%-ot meghaladó mértékben – hústermelés céljára tartson
borjakat és a  kérelmezett állatok legalább 30%-ának legyen ellése a  tárgyév január 1-jétől december 31-ig
tartó időszak során, és
e) a kérelmezett állattól a birtokon tartási idő alatt született borjakat születésük napjától kezdődően legalább
egy hónapon keresztül az anyjukkal azonos tenyészetben tartsa.
(4) A támogatható minimális állatlétszám három egyed.
 (5) A  támogatás további feltétele az  anyatehén fajtájának az  ENAR nyilvántartásba való bejelentése a  Szarvasmarha
ENAR rendeletben meghatározott útmutató szerinti fajtakóddal legkésőbb a támogatási kérelem benyújtásáig.
14. § (1) A  tenyészetben lévő állomány gümőkór-, brucellózis- és leukózismentességét a  hatósági állatorvos vagy a  járási
főállatorvos igazolja, mely igazolás másolatát a  támogatási kérelemhez mellékelni kell. Az  igazolás másolata
elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül nyújtható be. A  mentességnek már a  támogatási kérelem benyújtásakor
fenn kell állnia. Ha a  kérelem benyújtásakor a  mentesség nem áll fenn, a  mezőgazdasági termelő a  támogatási
kérelem alapján vis maior kérelem benyújtásával együtt sem jogosult támogatásra.
(2) A támogatás alapjául figyelembe vehető állatlétszámban a még nem ellett nőivarú szarvasmarhák aránya a birtokon
tartás teljes ideje alatt legfeljebb 40% lehet.
(3) A  (2)  bekezdésben és a  13.  § (3)  bekezdés d)  pontjában meghatározott százalékos arány esetén a  számítás során
egész számra történő kerekítést kell alkalmazni.
15. § (1) A  mezőgazdasági termelőnek a  támogatásra bejelentett állatokra vonatkozóan hat hónapos birtokon tartási
kötelezettséget kell vállalnia, amely a  támogatási kérelem benyújtásának napját követő naptól kezdődően
folyamatosan áll fenn.
(2) A  tartási kötelezettség teljesítésének kell tekinteni, ha a  mezőgazdasági termelő a  tartási kötelezettség alatt
álló állatnak az  állatorvos által igazoltan kényszervágott vagy elhullott, valamint a  tenyésztési selejtnek minősülő
egyednek az ENAR nyilvántartás alapján igazoltan vágásra történő selejtezését – a kieséstől számított hatvan napon
belül – a  13.  §-ban foglalt feltételeknek a  támogatási kérelem benyújtásának napjától megfelelő egyeddel, saját
költségére pótolja.
(3) A (2) bekezdés szerinti pótlás csak akkor fogadható el, ha
a) a  kieső állatnak a  nyilvántartásból történő kijelentése a  Szarvasmarha ENAR rendeletnek megfelelően
megtörténik,
b) a  mezőgazdasági termelő a  kiesés tényét és a  pótlásként beállított állatot legkésőbb a  pótlásra előírt
határidőt követő tizenöt napon belül, a  kötelező birtokon tartás utolsó hatvan napjában kieső és nem
pótolt állatokat a  kiesést követő tizenöt napon belül, a  kiesés okát igazoló állatorvosi igazolást mellékelve
elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül az MVH felé bejelenti,
c) a  pótlásként beállított állatnak a  nyilvántartásba történő bejelentése a  Szarvasmarha ENAR rendeletnek
megfelelően megtörténik, és
d) a kieső állat tekintetében a mezőgazdasági termelő megfelelt az (1) bekezdésben és a 13. §-ban foglaltaknak.
 (4) A  pótlásként beállított állatra vonatkozó, (1)  bekezdésben foglalt hat hónapos birtokon tartási kötelezettség
számításakor a kieső állat esetében eltelt időt figyelembe kell venni.
16. § (1) A  támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról
és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 1306/2013/EU rendelet) 59.  cikkében valamint a  809/2014/EU rendelet 42.  cikkében
foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer, a  kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre,
a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében
történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet
(a továbbiakban: 640/2014/EU rendelet) 30-31. cikke, valamint a 34. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) Az  állatokra és a  tenyészetre vonatkozó adminisztratív ellenőrzés során kizárólag azon adatok tekinthetőek
a  támogatás szempontjából elfogadottnak, amelyek az  ENAR nyilvántartásba bejelentésre kerültek és
a nyilvántartásban szerepelnek.
17. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására irányuló támogatási kérelmet a tárgyév június 1. és július 31.
között kell benyújtani a 26. § (2) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az  MVH a  támogatásra bejelentett állatokról szóló igazolást legkésőbb a  tárgyév szeptember 15-éig megküldi
a mezőgazdasági termelő részére.
(3) A támogatási összeg kifizetéséről az MVH a tárgyévet követő év június 30-áig döntést hoz.
8. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 18. § (1) Az  extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül
megállapításra. A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott
mértékű támogatásra jogosult.
(2) A  mezőgazdasági termelőt az  (1)  bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén szarvasmarha tartási
kötelezettség nem terheli.
9. Anyajuhtartás támogatása 19. § (1) Az anyajuh után, állategyedenként, termeléshez kötötten, a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatás
vehető igénybe.
(2) A mezőgazdasági termelőt anyajuhtartási kötelezettség terheli.
 (3) A támogatás állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági termelőnként az egyéni támogatási felsőhatár
figyelembevételével, egy alkalommal kerül megállapításra. 20. § (1) Az  anyajuhtartás termeléshez kötött támogatása igénybevételének feltétele, hogy a  mezőgazdasági termelő
gondoskodjon az  állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról és kizárólag törzskönyvi
kivonattal vagy származási igazolással ellátott kost használjon a  nőivarú állomány fedeztetésére, továbbá
gondoskodjon a tenyészetében tartott állatállománynak a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet (a továbbiakban: Juh ENAR rendelet) szerinti tartós
jelöléséről, folyamatos nyilvántartásáról és az adatok bejelentéséről.
(2) A támogatható minimális állatlétszám tíz egyed.
 (3) A  mezőgazdasági termelő, mint tartó tenyészeteiben a  kérelmező által tartott állatok létszámát és
az (1) bekezdésben meghatározott feltételeket a Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség, az igazolás kiállításakor
aktuális adatok szerint, – az  agrárpolitikáért felelős miniszterrel kötött megállapodás alapján – térítésmentesen
igazolja. Az igazolás másolata elektronikusan, ügyfélkapun keresztül nyújtható be.
21. § (1) A  mezőgazdasági termelő a  támogatásra bejelentett állatlétszámnak megfelelő anyajuhállományt köteles száz
egymást követő napon át birtokán tartani. A birtokon tartási kötelezettség a támogatási kérelem jogkövetkezmény
nélküli benyújtására nyitva álló határidőt követő naptól kezdődően száz napon át folyamatosan áll fenn.
(2) Ha a  mezőgazdasági termelő a  birtokon tartási időszak alatt megváltoztatja a  kérelmezett állatállomány tartási
helyét, köteles azt a  változás bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül az  MVH részére bejelenteni.
A bejelentést és a támogatási kérelemre vonatkozó egyéb módosítást elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül kell
benyújtani.
22. § (1) Az  anyajuhtartás termeléshez kötött támogatásra irányuló támogatási kérelmet a  26.  § (2)  bekezdésben foglaltak
szerint kell benyújtani 2015. április 1. és május 15-e között, az azt követő években a  tárgyév január 10. és február
28-a között.
(2) A támogatási kérelmen nyilatkozni kell a juhtej és juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítéséről.
 (3) A támogatási összeg kifizetéséről az MVH a tárgyévet követő év június 30-áig döntést hoz.
23. § (1) A  támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során az  1306/2013/EU rendelet 59.  cikkében, valamint
a 809/2014/EU rendelet 42. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során a 640/2014/EU rendelet 30–31. cikke, valamint 34. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) A  Juh ENAR rendelet 13.  §-ában foglaltak betartásának ellenőrzése a  tárgyévet megelőző év szeptember 1-jétől
a  helyszíni ellenőrzés napjáig az  állomány-nyilvántartásba bejegyzett ki- és beszállítások, a  helyszínen fellelhető
szállítólevelek és a Juh ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban rögzített szállítólevelek összevetésével történik.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti ellenőrzés alapján megállapításra kerül, hogy az állomány-nyilvántartásba bejegyzett kiés beszállítások, valamint a  helyszínen fellelhető szállítólevelek sorszáma, és az  egyes szállítólevelek bejelentése
a  Juh ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban szereplő, bejelentett és feldolgozott szállítások számához képest
a szállítólevelek sorszáma alapján eltér, és az eltérés eléri vagy meghaladja a 20%-ot, akkor a támogatás az eltérés
százalékos arányával megegyező mértékben csökkentésre kerül.
(5) Megfelelő, bejelentett szállítólevélnek kizárólag a Juh ENAR rendelet szerinti szállítólevél nyilvántartásban szereplő
szállítólevelek fogadhatóak el.
10. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
24. § (1) A  kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh kiegészítő támogatás termeléstől elválasztva, történelmi
bázis alapján kerül megállapításra. A  mezőgazdasági termelő az  egyéni történelmi bázisa alapján a  Mérték
rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatás csak az  e  rendeletben
szabályozott termeléshez kötött anyajuhtartás támogatás megállapításához alapul szolgáló jogosult állatlétszámig
vehető igénybe.
11. A dohánytermesztés támogatása 25. § (1) Burley és a  Virginia fajtájú dohány támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül
meghatározásra. A mezőgazdasági termelő egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott
mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén dohánytermelési kötelezettség
nem terheli.
12. Az átmeneti nemzeti támogatásra vonatkozó eljárási szabályok
26. § (1) A 7. § (1) bekezdés a), b), d), f ), g) és h) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatásra való jogosultságot
az  MVH az  általa vezetett nyilvántartás szerint a  mezőgazdasági termelőnek a  tárgyévben rendelkezésére álló
történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultságok alapján állapítja meg.
(2) A  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a  támogatási kérelmet elektronikus úton,
ügyfélkapun keresztül az egységes kérelem felületen lehet benyújtani az MVH-hoz.
(3) A  támogatási kérelem benyújtása, a  módosítás, a  pontosítás, a  visszavonás, az  adatváltozás bejelentése, a  vis
maior bejelentés, a  kérelem késedelmes benyújtása, a  meghatalmazott, a  technikai közreműködő, a  vélelmezett
örökös eljárása, az  elektronikus kapcsolattartás, a  helyszíni ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvre tett ügyfélészrevétel
kötelezően elektronikus úton történő benyújtása kapcsán az  egységes kérelem rendeletben foglaltakat kell
alkalmazni.
(4) A  támogatási kérelem mellékleteit és minden egyéb, az  eljárás során benyújtandó igazolást és mellékletet
elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül kell benyújtani.
(5) A 7. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a támogatási kérelem az egyes jogcímeknél
meghatározott határidőn túl a 640/2014/EU rendelet 13. cikkében foglaltakra figyelemmel nyújtható be.
27. § (1) A  7.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a  támogatási kérelmet elektronikus úton,
ügyfélkapun keresztül lehet visszavonni.
(2) A 7. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti
kérelmet az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár
tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendeletben foglaltaknak megfelelően
kell elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül benyújtani. A  kérelemhez mellékelni kell a  vis maior esemény okát
tartalmazó állatorvosi igazolást.
28. § A támogatásról szóló határozatnak – ideértve a  termeléstől elválasztott támogatások esetén hozott döntést is –
tartalmaznia kell:
a) az  adott támogatási jogcím vonatkozásában igényelt területet, állatlétszámot, történelmi bázist, kiegészítő
történelmi bázist, b) a támogatás alapjául szolgáló terület, állatlétszám, történelmi bázis, kiegészítő történelmi bázis vagy egyéni
támogatási felsőhatár mértékét, és
c) a  támogatás összegét, az  annak kiszámítása során alkalmazott visszaosztás mértékét és a  támogatási
összeget érintő csökkentések okait.
29. § (1) A támogatás kifizetéséről az MVH az esetleges köztartozás levonása mellett intézkedik.
 (2) A 7. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímekhez kapcsolódó átruházás esetén az átruházó által
igényelt támogatás az átvevőnek kerül kifizetésre, ha az átvevő
a) az  átruházást követő tizenöt napon belül elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül bejelenti az  MVH-nak
az átruházás tényét és igényli a támogatást,
b) mellékeli az átruházásról szóló szerződés másolatát, és
c) teljesíti a támogatás igénybevételéhez szükséges összes feltételt.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti átruházás az  átvevő egyéb támogatási kérelmével kapcsolatos feltételek teljesítését
kedvezőtlenül érinti, az átruházott állatokat az adott tárgyévben különálló gazdaságnak kell tekinteni.
30. § (1) A termeléstől elválasztott, történelmi bázis alapú támogatás esetén az adott évi támogatás kifizetése a történelmi
bázis jogosultság megállapítására és annak nyilvántartásában az ügyfél részére történő átvezetés alapjául szolgáló,
jóváhagyott kérelem alapján történik. A  7.  § (1)  bekezdés a)–b), d), f )–h)  pontjában meghatározott támogatás
a történelmi bázissal, illetve kiegészítő történelmi bázissal rendelkező mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre,
figyelembe véve a Bázisrendeletben foglalt ügyleti határidőket.
(2) A támogatást az a mezőgazdasági termelő is igényelheti, valamint a támogatás annak a mezőgazdasági termelőnek
is kifizetésre kerülhet, amely, vagy aki felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve,
hogy az e rendeletben, továbbá az Egységes kérelem rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) Ha e  rendelet másként nem rendelkezik, a  támogatásra jogosultnak járó támogatási összeg kifizetéséről
az MVH a tárgyévet követő év július 31-éig döntést hoz.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 31. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
32. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek,
b) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági rendeletnek,
c) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
d) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer,
a  kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre,
a  vidékfejlesztési támogatásokra és a  kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók
tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU bizottsági felhatalmazáson
alapuló rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1019/2013. (I. 21.) Korm. határozata az Országgyűlés épületében lévő kormányzati irattárak elhelyezésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 2–4. szám alatt lévő
ingatlan alagsorában található, rendezvényszervezési raktárként, illetve készenléti raktárként funkcionáló helyiségek
kiürítéséről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. felhívja a belügyminisztert, hogy biztosítsa a 1051 Budapest, József Attila utca 2–4. szám alatt lévő ingatlanban
található alagsori, egykori trezorhelyiségek használatbavételét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium részére;
Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal 3. felhívja a belügyminisztert, hogy biztosítsa a minősített adatok védelméről szóló jogszabályoknak megfelelően
az 1. pontban megjelölt helyiségek elektronikai jelzőrendszere dokumentációjának átadását a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium részére; Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. február 14.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság útján gondoskodjon
a) a 2. pont szerinti helyiségek műszaki átalakításáról, biztonságtechnikai rendszer kialakításáról, valamint a nyílt
iratoknak az Országgyűlés épületéből a 2. pont szerinti trezorhelyiségekbe történő átszállításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. március 31.
b) a 3. pont szerinti helyiségek műszaki átalakításáról, biztonságtechnikai és légtechnikai rendszer kialakításáról,
valamint a minősített iratoknak a belügyminiszter közreműködésével az Országgyűlés épületéből a 3. pont
szerinti helyiségekbe történő átszállításáról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. március 14. 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1–4. pontban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében
szükséges 37,699 millió forint összegű forrást a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezeten belül biztosítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az 1–4. pontban foglalt ütemezés szerint folyamatos
6. a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.)
Korm. határozat 6. pontjában foglalt beszerzési tilalom alól a kormányzati iratok tárolásával és az Országgyűlés
épületében lévő irattárak elhelyezésével kapcsolatos feladatok vonatkozásában a végrehajtó szervek részére
felmentést ad. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2004. (V. 11.) OGY határozata az Országos Rádió és Televízió Testület 2003. tevékenységéről szóló beszámolóról.
Az Országgyűlés elfogadja az Országos Rádió és Televízió Testület 2003. évi tevékenységéről szóló beszámolót.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
30/2010. (III. 5.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Hadtörténelmi Levéltár és Irattár igazgatói (főig.-h.) beosztásának betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 49. §-ában, továbbá
a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált
személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendeletben foglaltaknak megfelelően,
figyelemmel a költségvetési szerv alapításáról szóló többször módosított 30/1997. (HK. 11.) HM határozatra az alábbi utasítást
adom ki: 1. § A Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Hadtörténelmi Levéltár és Irattár igazgatói (főig.-h.)
beosztásának betöltésére 2010. január 28-án kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi
véleményező bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) jelölöm ki: a) a Bizottság elnöke: dr. Szeredi Péter, a HM kabinetfőnöke, szavazati joggal;
b) a Bizottság tagjai: ba) prof. dr. Gecsényi Lajos, a Magyar Országos Levéltár címzetes főigazgatója, szavazati joggal,
bb) dr. Lakos János, a Magyar Országos Levéltár címzetes főigazgatója, szavazati joggal,
bc) dr. Sepseyné dr. Vígh Annamária, az Oktatási és Kulturális Minisztérium Közgyűjteményi Főosztály
főosztályvezetője, szavazati joggal, bd) Magyar Ferenc ezredes, a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály Humánpolitikai és Tudományszervezési
Osztály osztályvezetője (főov.-h.), szavazati joggal, be) Varsics István, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Koordinációs Osztály osztályvezetője, véleményezési
joggal, bf) Cs. Kottra Györgyi, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Közalkalmazotti Tanácsának képviselője,
véleményezési joggal, bg) dr. Varga József százados, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Jogi és Igazgatási Iroda irodavezetője,
véleményezési joggal; c) a Bizottság titkára: Fagyal Zoltán, HM Személyügyi Osztály;
d) a Bizottság jegyzőkönyvvezetője: Juhász Ferenc alezredes, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Személyügyi
Iroda irodavezetője. 2. § (1) Az igazgatói (főig.-h.) beosztásra beérkezett pályázatok bontására a Bizottság titkárának és a jegyzőkönyvvezetőjének
jelenlétében 2010. március 1-jén kerül sor a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeumban.
(2) A beosztásra beérkezett pályázatok bontását követően a pályamunkák másolatait a HM Hadtörténeti Intézet és
Múzeum véleményezésre megküldi a Bizottság szavazati joggal rendelkező tagjainak.
3. § (1) A pályázatok elbírálására és eredményhirdetésre 2010. március 1-jéig kerül sor. Az elbírálást megelőzően a
véleményező bizottság a jelölteket szükség esetén meghallgathatja. (2) A meghallgatásról, valamint a pályázatok bírálatáról jegyzőkönyv készül.
4. § (1) A véleményező bizottság a pályázatok értékelését követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HM Hadtörténeti
Intézet és Múzeum a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati
úton felterjeszt a honvédelmi miniszter részére. (2) A nyertes pályázó határozott időre történő kinevezésére a pályázatok eredményhirdetését követően 2010. április
1-jével kerülhet sor. 5. § (1) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum a kiírt pályázat eredményéről az eredményhirdetést követő 8 napon belül – a
pályázati anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum főigazgatója gondoskodik.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2010. február 26. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1004/2014. (I. 17.) Korm. határozata a vízkárelhárítás és az öntözés hatékonyságának növelését biztosító intézkedések végrehajtása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a vízkárelhárítás és az öntözés hatékonyságának növelését biztosító intézkedések végrehajtása érdekében
a feladatok részbeni finanszírozásához szükséges
a) 890,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet és
b) 342,2 millió forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli el a 2. melléklet
szerint, elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország
2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 17.  Vízügyi Igazgatóságok cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség
fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2014. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
142/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Mikepércs Község Önkormányzatának Képviselő-testülete által a közterület
használat és igénybevétel szabályozására alkotott 3/2006. (I. 13.) KT rendelet 4. § n). pontjába és 1. számú
mellékletének 14. pontjába foglalt rendelkezések alkotmányellenesek, ezért azokat megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó a Mikepércs Község Önkormányzatának Képviselő-testülete által a közterület használat és
igénybevétel szabályozására alkotott 3/2006. (I. 13.) KT rendelet (a továbbiakban: Ör.) 1. számú mellékletének
14. pontjába foglalt rendelkezés alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte
az Alkotmánybíróságnál. Az Ör. vitatott szabálya – amelynek alapján a közterület-használati díj a politikai párt, vagy
ahhoz kapcsolódó szervezet által szervezett, rendezett vagy tartott rendezvény, műsor, reklám, bemutató és egyéb
tevékenység esetén 250 000 Ft/m2/nap – az indítványban kifejtett álláspont szerint sérti az Alkotmány 62. §
(1) bekezdését, 70/A. § (1) bekezdését, valamint a 71. § (1) és (3) bekezdésével összefüggésben a választási eljárásról
 szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 3. § (1) bekezdés d) pontját. Az indítványozó szerint – mivel a pártok
az Ör.-ben szabályozott kirívóan magas összegű közterület-használati díjat nem tudják megfizetni – az Ör.
gyakorlatilag kizárja, hogy a pártok a gyülekezési szabadsággal élve közterületen gyűlést szervezzenek. A vitatott
szabály hátrányos megkülönböztetést is alkalmaz a pártokkal és a hozzájuk kapcsolódó szervezetekkel szemben, mert
a közterület-használat más eseteiben lényegesen alacsonyabb összegű díjat állapít meg. A közterület-használati díj
magas összege a választási kampányok időszakában is jelentősen korlátozza a pártok tevékenységét, így az sérti a Ve.
3. § (1) bekezdés d) pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvét.
II. Az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg határozatát:
1) Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott szabályai:
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg,
alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„62. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri a békés gyülekezés jogát és biztosítja annak szabad gyakorlását.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
„71. § (1) Az országgyűlési képviselőket, az Európai Parlament képviselőit, a helyi önkormányzati képviselőket,
valamint a polgármestert és a fővárosi főpolgármestert a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján,
közvetlen és titkos szavazással választják.
(...)
(3) Az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament képviselői, továbbá a helyi önkormányzati képviselők és
a polgármesterek választásáról külön törvények rendelkeznek, amelyek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési
képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
2) A Ve.-nek az indítványozó által hivatkozott szabálya:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket:
(...)
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,”
3) Az Ör.-nek az Alkotmánybíróság által felülvizsgált rendelkezései:
„4. § Közterület használati engedélyt kell beszerezni:
(...)
n. Politikai párt, vagy ahhoz kapcsolódó szervezet által szervezett, rendezett, vagy tartott rendezvény, műsor, reklám,
bemutató és egyéb tevékenység esetére.”
„1. számú melléklet: A közterület használat díjairól:
(...)
14. Politikai párt, vagy ahhoz kapcsolódó szervezet által szervezett, rendezett, vagy tartott rendezvény, műsor,
reklám, bemutató és egyéb tevékenység esetére: 250 000 Ft/m2/nap”
III. Az indítvány megalapozott.
Bár az indítványozó kifejezetten nem támadta, azonban, mivel a az Ör. alapján a közterület-használati díj fizetési
kötelezettség az engedélyhez kötött közterület-használathoz kapcsolódik, az Alkotmánybíróság – gyakorlatának
megfelelően – a szoros tárgyi összefüggés okán az alkotmányossági vizsgálatot kiterjesztette az Ör.-nek a politikai
pártok rendezvényeit közterület-használati engedélyhez kötött tevékenységgé nyilvánító 4. § n. pontjára is. [3/1992.
(I. 23.) AB határozat, ABH 1992, 329, 330.; 26/1995. (V. 15.) AB határozat, ABH 1995, 123, 124.; 2/1998. (II. 4.) AB határozat,
ABH 1998, 41, 46.; 16/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 140, 153.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 75, 77.;
67/2006. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2006, 971, 978.; 51/2010. (IV. 28.) AB határozat, ABH 2010, 328, 343.].
Az Alkotmánybíróság az indítvány alapján elsőként azt vizsgálta, hogy az Ör. 4. § n. pontja és 1. számú mellékletének
14. pontja alapján sérelmet szenved-e az Alkotmány 62. § (1) bekezdésében szabályozott alapvető jog.
Az Alkotmány 62. § (1) bekezdése szabadságjogként szabályozza a békés gyülekezéshez való jogot.
Az Alkotmánybíróság gyakorlatában a kommunikációs jogok egyikeként fogja fel a gyülekezéshez való jogot, amely
az egyéneknek azt a jogát védi, hogy a közügyekben másokkal együtt kinyilváníthassák véleményüket. [30/1992.
(V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 167, 171.; 55/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 442, 449.; 4/2007. (II. 13.) AB
határozat, ABH 911, 914.; 75/2008. (V. 29.) AB határozat, ABH 2008, 651, 662–663.)
A pártok által közterületen szervezett rendezvények a közügyek megvitatásának olyan fórumai, amelyek lehetőséget
nyújtanak a részt vevő polgárok számára a párt közügyekben kialakított álláspontjának megismerésére, azzal
kapcsolatos nézeteik kifejtésére, közös vélemény kialakítására, s így a gyülekezéshez való jog gyakorlása körébe
tartoznak. Az Ör. 4. § n. pontja, valamint mellékletének 14. pontja – azzal, hogy közterület-használati engedélyhez és
díjhoz kötik az ilyen rendezvényeket – olyan szabályokat tartalmaznak, amelyek az Alkotmány 62. § (1) bekezdésében
szabályozott gyülekezéshez való jogot érintik, azt korlátozzák.
Az Alkotmány 8. § (2) bekezdése alapján az alapvető jogokra vonatkozó szabályokat törvényben kell megállapítani,
alapvető jog lényeges tartalmát törvény sem korlátozhatja. Az Alkotmány 62. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy
a gyülekezési jogról szóló törvény elfogadásához a jelenlevő képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróságnak abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy
az önkormányzatnak volt-e hatásköre a vizsgált szabályok megalkotására.
A helyi önkormányzat rendeletalkotási jogkörét az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése és a helyi önkormányzatokról
 szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. §-a szabályozza. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése alapján
az önkormányzat képviselő-testülete feladatkörében alkothat rendeletet, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal. Az Ötv. 16. §-a alapján a képviselő-testület törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok
rendezésére, és törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására alkothat rendeletet.
A gyülekezési jog gyakorlásának részletes szabályait a jelenlevő képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott
törvény, a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény (a továbbiakban: Gytv.) tartalmazza, amely meghatározza
a közterületi rendezvények szervezésének, megtartásának feltételeit. Tekintettel arra, hogy az Alkotmány 8. §
(2) bekezdése és 62. § (2) bekezdése alapján a gyülekezési jog szabályozása kizárólagos törvényhozási tárgy, a helyi
önkormányzat a Gytv.-ben meghatározott feltételrendszert nem módosíthatja, nem egészítheti ki.
A törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok körében a közterület-használat szabályozása
az Alkotmány és az Ötv. idézett rendelkezései alapján az önkormányzat jogalkotó hatáskörébe tartozik, azonban ez
a jogköre nem terjed ki arra, hogy a közterület-használat szabályozása során Alkotmányban szabályozott alapvető
jogok gyakorlását érintő, azokat korlátozó szabályokat állapítson meg.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy Mikepércs Község Önkormányzatának
Képviselő-testülete az Ör. 4. § n. pontjába és mellékletének 14. pontjába foglalt rendelkezések megalkotásával túllépte
a hatáskörét. Így az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. e szabályai alkotmányellenesek, ezért azokat
megsemmisítette.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság Ör. 4. § n. pontjába és mellékletének 14. pontjába foglalt rendelkezések
alkotmányellenességét – az képviselő-testület szabályozási jogkörének hiánya miatt – megállapította, e szabályoknak
az indítványban felhívott további alkotmányi rendelkezésekkel fennálló ellentétét – állandó gyakorlatának
megfelelően – már nem vizsgálta. [61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat,
ABH 2000, 425, 429.; 56/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 478, 482.; 35/2002. (VII. 19.) AB határozat, ABH 2002, 199,
213.; 4/2004. (II. 20.) AB határozat, ABH 2004, 66, 72.; 9/2005. (III. 31.) AB határozat, ABH 2005, 627, 636.]
Budapest, 2011. november 29. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1368/2017. (VI. 12.) Korm. határozata egyes beruházások közös érdekű projektté nyilvánításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. a  transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az  1364/2006/EK határozat hatályon
kívül helyezéséről, valamint a  713/2009/EK, a  714/2009/EK és a  715/2009/EK rendelet módosításáról szóló,
2013.  április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 347/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet) alapján támogatja a következő – villamos energiával összefüggő – projektek közös
érdekű projektté nyilvánítását:
a) Bős (Gabčíkovo) (SK) – Gönyű (HU) – Nagygyőröd (Veľký Ďur) (SK) között új 400 kV-os határkeresztező
távvezeték létesítése,
b) Sajóivánka és Rimaszombat (Rimavská Sobota) alállomások között 400 kV-os határkeresztező távvezeték
létesítése, valamint
c) Sajóivánka alállomás bővítése, 2. a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján támogatja a  következő – földgázzal összefüggő  –
projektek közös érdekű projektté nyilvánítását:
a) román–magyar határkeresztező földgázszállító vezeték magyarországi szakaszának kétirányúsítása (1. ütem),
b) Városföld–Ercsi–Győr nyomvonalon új földgázszállító vezeték létesítése,
c) Ercsi és Százhalombatta között új földgázszállító vezeték építése,
d) Városföld településen található kompresszorállomás bővítése,
e) román–magyar határkeresztező földgázszállító vezeték magyarországi szakaszának kétirányúsítása (2. ütem),
f ) magyar–szlovén határkeresztező vezeték fejlesztése,
g) Eastring vezeték magyar szakasza,
h) magyar–ukrán kétirányú földgázszállítás nem megszakítható kapacitással történő fejlesztése,
i) magyar–szlovák határkeresztező vezeték kapacitásbővítése,
j) magyar–szlovák határkeresztező vezeték fizikai szállítási irányváltásának gyorsítása,
k) Vecsés és Városföld között új földgázszállító vezeték építése,
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy juttassa kifejezésre a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet által létrehozott döntéshozó testületek ülésein, hogy az  1. és 2.  pontban meghatározott projekteket
Magyarország támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1666/2013. (IX. 23.) Korm. határozata a szellemi tulajdon védelmére irányuló nemzeti stratégia elfogadásáról és a végrehajtásával összefüggő feladatokról.
1. A Kormány elfogadja a Melléklet szerinti, a szellemi tulajdon védelmére irányuló nemzeti stratégiát (a Jedlik-tervet)
(a  továbbiakban: stratégia), és támogatja az  abban meghatározott célok eléréséhez szükséges intézkedések
összehangolt és hatékony végrehajtását.
2. A Kormány a  stratégiában meghatározott célok megvalósulása érdekében felhívja a  közigazgatási és igazságügyi
minisztert, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának (a továbbiakban: SZTNH) elnöke útján
a) a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a szellemi
tulajdon védelmének nemzeti fejlesztési programjáról;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. szeptember 30.
b) a feladatkörükben érintett miniszterekkel együtt a  szakpolitikai stratégiai dokumentumok kidolgozása és
a jogalkotási tevékenység során vegyék figyelembe a stratégiában meghatározott célokat és feladatokat;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
határidő: folyamatos
c) a külügyminiszterrel együtt fordítsanak kiemelt figyelmet a  stratégia céljainak megvalósítására az  Európai
Unióval, az  Európai Szabadalmi Szervezettel, a  Szellemi Tulajdon Világszervezetével és az  e  szervezetek
tagállamaival kialakított kapcsolatokban és azok fejlesztése során.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 külügyminiszter
határidő: folyamatos
3. A Kormány felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az  SZTNH elnöke útján készítsen közbenső
értékelést a szellemi tulajdon védelmére irányuló nemzeti stratégia időarányos megvalósításáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2015.	március	31.
4. A Kormány felkéri a  civil és szakmai szervezeteket, hogy működjenek közre a  stratégiában foglalt célkitűzések
megvalósításában.
5.	 Ez	a határozat	a közzétételét	követő	napon	lép	hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2017. (V. 17.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 231. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. június 1. napjától dr. Molnár Zoltánt miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 231. §-ával összhangban
a) részt vehet a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar (a továbbiakban: Kar) szerveinek ülésén,
b) tájékoztatást kérhet a Kar szerveitől és azok tisztségviselőitől,
c) megismerheti a Kar és szervei által kezelt valamennyi adatot,
d) megtekintheti a Kar és szervei bármely iratát,
e) beléphet a Kar és szervei által használt bármely helyiségbe,
f ) felügyeli a Kar ügyintézési és ügyviteli tevékenységét,
g) elrendelheti a Kar gazdálkodásának és informatikai rendszereinek vizsgálatát,
h) rendkívüli közgyűlést hívhat össze,
i) elrendelheti a  végrehajtó összeférhetetlenségének ellenőrzését, és a  Kar által lefolytatott ellenőrzés
eredményétől függően az összeférhetetlenség fennállását bejelenti a miniszter felé,
j) elrendelheti a Vht. 226/A. §-ában foglaltak betartásának ellenőrzését,
k) iránymutatás kiadását kezdeményezheti.
3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Közigazgatási Államtitkári Titkárság segíti.
5. § (1) Ez az utasítás 2017. június 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 16/2016. (XI. 30.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1278/2012. (VIII. 6.) Korm. határozata az „Ifjúság.hu a sikeres nemzedékért – Átfogó ifjúsági szolgáltatásfejlesztés a közoktatásban tanuló diákok esélyegyenlőségének növelése érdekében” című kiemelt projektjavaslat előzetes nevesítéséről.
A Kormány 1. egyetért az 1. melléklet szerint az „Ifjúság.hu a sikeres nemzedékért – Átfogó ifjúsági szolgáltatásfejlesztés
a közoktatásban tanuló diákok esélyegyenlőségének növelése érdekében” című projektjavaslatnak a Társadalmi
Megújulás Operatív Program (a továbbiakban: TÁMOP) 2011–2013. évi akciótervében 3.3.12 azonosító számmal
történő kiemelt projektként történő előzetes nevesítésével, 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a pályázati útmutató előkészítéséhez szükséges szakmai tartalmat
küldje meg a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség részére, Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a TÁMOP 2011–13. évi akcióterv 3. prioritása módosításának a Kormány általi elfogadását követő
30 napon belül 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterével együttműködve gondoskodjon
arról, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a vonatkozó felhívást és útmutatót előkészítse és kibocsássa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 21. § (1a) bekezdésében rögzítettek szerint
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a TÁMOP 2011–13. évi akcióterv 3. prioritásának módosítását az 1. pont
szerinti konstrukció kiegészítésével készítse elő és megtárgyalásra terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
elé. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. augusztus 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.
miniszterelnök-helyettes


text:
86/2012. (III. 20.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Rafael Károly nyugállományú rendőr
ezredest 2012. március 15-ei hatállyal nyugállományú rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. március 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1477/2018. (X. 2.) Korm. határozata a közigazgatási bíráskodás rendszerének elkülönített szervezeti keretek között történő működéséhez szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. az Alaptörvény hetedik módosításában foglaltak végrehajtása érdekében, egyetértve a  közigazgatási bírósági
rendszer – rendes bírósági szervezettől elkülönített – önálló szervezeti keretek közötti működésére vonatkozó
célkitűzéssel, felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy terjessze a  Kormány elé a  közigazgatási bíróságokról szóló
törvény tervezetét;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2018. október 31. 2. kiemelt fejlesztési célnak tekinti a  közigazgatási bírósági rendszer elhelyezésére szolgáló ingatlanok kialakítását,
ezért felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy – a  pénzügyminiszter és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca
nélküli miniszter bevonásával – gondoskodjon a  közigazgatási bírósági rendszer elhelyezéséhez és működése
feltételeinek megteremtéséhez szükséges intézkedések megvalósításáról;
Felelős: igazságügyi miniszter
pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – az  Esztergom Város Önkormányzata Képviselő-testületének
635/2018.  (VIII. 30.) határozata alapján a  térítésmentesen felajánlott, az  ingatlan-nyilvántartásban Esztergom
belterület 16236 helyrajzi számon felvett ingatlan tulajdonjogának ingyenes állami tulajdonba kerüléséhez
szükséges intézkedésekről gondoskodjon;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy – a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszterrel
együttműködve – gondoskodjon a 3. pontban rögzített ingatlanon a 2. pont szerinti cél megvalósítása érdekében
szükséges beruházások – ide nem értve az  informatikai beruházásokat –, valamint infrastruktúra-fejlesztés
lebonyolításáról;
Felelős: igazságügyi miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
 5. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon a  3.  pontban rögzített ingatlanon a  2.  pont szerinti cél
megvalósítása érdekében szükséges informatikai célú beruházások lebonyolításáról;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2019. december 31.
6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  3.  pontban rögzített ingatlanon a  2.  pont szerinti cél
megvalósításához szükséges beruházások megkezdése érdekében 100 000 000 forint forrás biztosításáról
a X. Igazságügyi Minisztérium fejezet részére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 3. pont szerinti ingatlan állami tulajdonba kerülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
847/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. LXXXVII. törvény 7. § (1) bekezdése a) pontjának „forintban kifejezett támogatási tétel szorozva az utazási távolság és az 5 km hányadosával” szövegrésze, c) pontjának a „melléklet 5–6. pontjaiban megadott forintban kifejezett támogatási tétel” szövegrésze, d) pontjának a „kilométerenként 50 forint, legfeljebb napi 10 000
forint” szövegrésze, valamint a 7. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az annak megállapítására irányuló indítványt, hogy a fogyasztói árkiegészítésről szóló
2003. évi LXXXVII. törvény ellentétes az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény 8. §-ával, valamint az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény 3. § (2) bekezdésével, visszautasítja.
I. Az Alkotmánybírósághoz két indítvány érkezett a fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Fát.) több rendelkezése alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése tárgyában. Az indítványozók szerint a Fát.-nak az árkiegészítés
mértékéről rendelkező 7. § (1) bekezdése a) pontjának „forintban kifejezett támogatási tétel szorozva az utazási távolság és az 5 km hányadosával” szövegrésze, c) pontjának a „melléklet 5–6. pontjaiban megadott forintban kifejezett támogatási tétel” szövegrésze, d) pontjának a „kilométerenként 50 forint, legfeljebb napi 10 000 forint” szövegrésze, valamint a 7. § (2) bekezdése alkotmányellenes.
Az indítványozók szerint nem valósul meg a Fát. azon
célja, hogy a személyszállítás területén az állam az általa
nyújtott utazási kedvezmények miatti, a közszolgáltatóknál jelentkező bevételkiesést ellentételezze. Kifejtették,
hogy az utazási kedvezmények a teljes árú utazásokhoz viszonyítva %-osan kerültek megállapításra, melyekhez az
árkiegészítés nem %-osan, hanem fix összeg szerint jár.
Így a kedvezményes tarifák és a hozzájuk kapcsolódó árkiegészítés együttes összege nem éri el a teljes árú menetjegy hatósági árát. A támadott rendelkezések – érvelnek az
indítványozók – az Alkotmány 70/E. §-ába ütköznek, mert
a szociális biztonsághoz való jog biztosítását – mint állami
kötelezettséget – a piacgazdaságban nem lehet közvetlenül
a szolgáltatókra hárítani. Az indítványozók szerint továbbá az, hogy a közszolgáltatók saját terhükre közvetlenül
támogatják a szociálisan kedvezményezett utazóközönséget, ellentétes az Alkotmány 70/I. §-ában foglalt közteherviselési kötelezettséggel, valamint az állami kötelezettségnek az ilyen mérvű továbbhárítása ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével is. Emellett az egyik indítványozó szerint a támadott rendelkezések ellentétesek az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról
szóló 2004. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ábm.
tv.) 3. § (2) bekezdésével, melynek értelmében az állam
valamennyi szolgáltatónak ellentételezi az általa nyújtott
utazási kedvezmények miatti bevételkiesést. A másik indítványozó emellett azt is állítja, hogy a támadott rendelkezések az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében biztosított
gazdasági verseny szabadságával is ellentétesek, mivel a
szolgáltatók által nem befolyásolható utas-összetétel is hatással van a bevételkiesésükre és ezáltal a gazdasági helyzetükre.
Mivel az indítványok tárgya egymással összefügg, ezért
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003, 2065.,
a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján a folyamatban levő ügyeket egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter, valamint a pénzügyminiszter
véleményét.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítványokkal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.”
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. A Fát.-nak az indítványokkal támadott rendelkezései: „7. § (1) Az árkiegészítés mértéke
a) a vasúti személyszállítás, a HÉV-közlekedés, az
agglomerációs és a távolsági autóbusz-közlekedés esetén a
melléklet 1–4. pontjaiban meghatározott, a menetjegyen,
illetve a bérleten feltüntetett érvényes utazási távolságnak
megfelelő forintban kifejezett támogatási tétel szorozva az
utazási távolság és az 5 km hányadosával,
b) (hatályon kívül)
c) a helyi tömegközlekedésben használt kedvezményes
bérletek, illetve komp- és révközlekedésben a kedvezményes menetjegyek és bérletek esetén a kedvezményezett
csoportok egy-egy bérlet (illetve menetjegy) vásárlására a
melléklet 5–6. pontjaiban megadott forintban kifejezett támogatási tétel,
d) a hatósági áras különjárati autóbusz-közlekedésben,
az egy autóbusz által megtett utazási távolságnak megfelelően kilométerenként 50 forint, legfeljebb napi 10 000 forint.
(2) A közforgalmú személyszállításban alkalmazott
kedvezményes félhavi, negyedéves, féléves, éves bérletek
esetén az árkiegészítés mértékét az alábbi számítási módszerrel kell meghatározni:
a = b × c/d ahol:
– félhavi bérleteknél c/d < 0,5;
– negyedéves bérleteknél c/d < 3;
– féléves bérleteknél c/d < 6;
– éves bérleteknél c/d < 12.
a = adott időszakra vonatkozó bérletszelvény tá
mogatása az adott támogatási kategóriában,
b = havi bérletszelvény árkiegészítése az adott
támogatási kategóriában,
c = adott időszakra vonatkozó bérletszelvény tel
jes ára,
d = a havi bérletszelvény teljes ára.”
III. Az indítványok nem megalapozottak. 1. A közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kedvezm. R.) alapján utazási kedvezményt a jogosultak életkoruk (0–6 éves, 6–14 éves, 65 év felett), tanulói jogviszonyuk (a 6 éven felüli óvodás, diákigazolvánnyal rendelkező, a sajátos nevelési igényű gyermek,
szociális intézmény bentlakója), munkaviszonyuk (a költségvetési szervek és intézmények dolgozói, az egyházi intézmények, a társadalmi szervezetek, továbbá az alapítványok egyes dolgozói) továbbá egészségi állapotuk (vakok,
hallássérült személyek, azok a személyek, akik vagy akik
után szülője vagy eltartója magasabb összegű családi pótlékban részesül, a fogyatékossági támogatásban részesülő
személyek, a hadirokkantak, és hadiözvegyek, illetve ezek
kísérői), valamint utaslétszám (legalább 10 főből álló óvodás csoport tagja és kísérője, a gyermekotthonban nevelt
gyermekek legalább 3 fős csoportja és kísérője, bizonyos
feltételek esetén a szülők és a velük együtt utazó legalább
3 gyermekük) alapján vehetnek igénybe. Az Alkotmánybíróság – e rendelkezések tartalmával összhangban – az
1482/B/1995. AB határozatában megállapította, hogy a
közforgalmú személyszállítási utazási kedvezmények
többsége a szociális ellátás állami rendszerébe illeszkedik
(ABH 1996, 602, 604.).
1.1. Az 553/B/1994. AB határozatában a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy „az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdéséből csak az következik, hogy az állam – a polgárok megélhetéséhez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében – társadalombiztosítási és szociális intézményi
rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. A
70/E. §-ban foglaltak általános jelleggel nevesítik az államnak a polgárok szociális biztonsága tekintetében fennálló kötelességeit, de nem jelentenek alanyi jogot egy bizonyos meghatározott jövedelem megszerzéséhez, vagy
életszínvonal fenntartásához. (...) Az Alkotmánybíróság
több határozatában is kifejtette: a szociális juttatások, járadékok mértéke alapvetően a nemzetgazdaság teherbíró képességének és számos egyéb tényezőnek a függvénye. (...)
Nyilvánvalóan irányadó ez a megállapítás a mozgáskorlátozottak közlekedési kedvezményei mértékének alkotmányossági vizsgálatakor is.” (ABH 1997, 773, 779–780.)
Az Alkotmánybíróságnak jelen indítványok alapján tehát azt kellett megvizsgálnia, hogy – a támadott jogszabályi rendelkezések által kialakított finanszírozási rendszerrel – a jogalkotó eleget tett-e a szociális intézményi-ellátási rendszer fenntartási és működtetési kötelezettségének.
Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII.
törvény (a továbbiakban: Ámtv.) melléklete szerint a belföldi menetrend szerinti távolsági és a menetrend szerinti
helyi autóbusz-közlekedés díja hatósági árasnak minősül.
Az ármegállapítás joga és kötelezettsége a közlekedésért
felelős minisztert, valamint a települési önkormányzat
– fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – képviselő-testületét illeti meg.
A Kedvezm. r. értelmében – szociálpolitikai és közlekedéspolitikai szempontból – bizonyos társadalmi csoportok
utazási kedvezményre jogosultak. Ennek megfelelően a
jogosultak nem a menetdíj teljes összegét, hanem annak
csak bizonyos – jogszabályban meghatározott – százalékát
fizetik meg a szolgáltató részére, a meg nem térített részt
pedig az állam egyenlíti ki a közszolgáltatónak.
Ennek a refinanszírozásnak a jogszabályi hátterét teremtette meg a Fát., melynek preambuluma értelmében a
törvény megalkotására azért került sor, hogy a személyszállításban az állam által nyújtott utazási kedvezmények
miatti bevételkiesést ellentételezze. Ezzel összhangban
rendelkezik a vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén
a tagállamok tevékenységéről szóló 1191/69/EGK Tanácsi Rendelet (a továbbiakban: Rendelet), mely szerint a
közszolgáltatási kötelezettségek fenntartása miatt a fuvarozási vállalkozásokra háruló pénzügyi terhekért járó ellentételezést a közös eljárásoknak megfelelően kell fizetni. A Rendelet 10. cikke értelmében az ellentételezés
összege működtetési vagy szállítási kötelezettség esetén
megegyezik a vállalkozás pénzügyi terhének csökkenése
és bevételének csökkenése különbözetével, amely akkor
merülne fel, ha eltörölnék a kérdéses kötelezettség egészét
vagy annak érintett részét a megfontolás tárgyát képező
időszakra. A Rendeletet azonban 2009. december 3-ával
hatályon kívül helyezi az Európai Parlament és a Tanács
1370/2007/EK Rendelete. Az új rendelkezések egyik célja, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerült költségek fedezésére nyújtott ellentételezés
ne vezessen túlkompenzációhoz (szubvencióhoz). Az el
lentételezés ezért nem haladhatja meg a közszolgáltatási
kötelezettségek végrehajtása során felmerült nettó költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az
ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget.
A jogalkotó e közösségi jogalkotási tendenciákra is figyelemmel – a Fát. 2006. július 1-jével történő módosításával – oly módon alakította át a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezmények rendszerét, hogy a kedvezményes tarifák mértékét a teljes árú díjhoz képest százalékos arányban, míg a fogyasztói árkiegészítést tételesen, összegszerűen határozta meg. Ezáltal megváltozott az
a rendszer, miszerint a kedvezményes menetdíjakat a fogyasztói árkiegészítés automatikusan a teljes árra egyenlítette ki. Így a fogyasztói árkiegészítéssel nem fedezett különbözet a közszolgáltatási kötelezettségből eredő gazdasági hátrányként jelenik meg a közszolgáltatónál.
Amennyiben a közszolgáltatásokat az utazási kedvezményre jogosultak is igénybe veszik, akkor a fogyasztói
árkiegészítés önmagában már nem elegendő a közszolgáltató bevételkiesésének pótlására.
Az Abm. tv. 10. § (1) bekezdése értelmében azonban a
szolgáltató nem kötelezhető számára gazdasági hátránnyal
járó közszolgáltatás nyújtására, ezért amennyiben azt
a továbbiakban nem kívánja végezni, valós veszteségeinek
bemutatásával az ellátásért felelőstől kérheti a közszolgáltatási feladat alóli felmentését. A 10. § (4) bekezdése szerint a közszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó döntést
megelőzően az ellátásért felelős köteles megvizsgálni a
közszolgáltatási feladat más közlekedési eszközzel, más
szolgáltatóval vagy más üzemeltetési feltételekkel történő
ellátásának lehetőségét, és az összességében legkedvezőbb megoldást választani. A döntésig, de legfeljebb egy
évig a szolgáltatónak a közszolgáltatást változatlan feltételekkel biztosítania kell.
Azonnali felmentés esetén a közszolgáltatás folyamatos
biztosítása kerülne veszélybe, ezért a jogalkotó – az egyes
gazdálkodó szervezetek részére nyújtott 2008. évi egyedi
támogatásokról, ellentételezésekről, valamint az egyéb
vállalati támogatások keretében nyújtott termelési támogatásokról szóló 55/2008. (III. 26.) Korm. rendelettel
(a továbbiakban: Támog. r.) – lehetőséget biztosított a fogyasztói árkiegészítésen felüli pénzügyi forrásokhoz való
hozzáférésre. A Támog. r. 2. § (5) szerint a felmentési kérelmet benyújtó autóbusszal végzett helyközi közszolgáltatást végző társaságokkal kötött közszolgáltatási szerződés záradékában kell rendelkezni a költségtérítésről, melynek összege – a Támog. r.-t módosító 233/2008. (IX. 23.)
Korm. rendelet alapján – a 2008. gazdasági évre összesen
8.000 millió forintról 24 000 millió forintra [Támog r. 1. §
(3) bekezdésének d) pontja] emelkedett.
1.2. Az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezések és
a szociális biztonsághoz való jogra vonatkozó gyakorlat
összevetése alapján megállapítja: az állam a közúti személyszállítás, mint közszolgáltatás terén biztosított utazási
kedvezményeket egyrészt automatikusan a fogyasztói árkiegészítés révén, másrészt kérelemre, egyedi ellentételezés útján finanszírozza. Ez utóbbihoz azonban a veszteség
mértékének igazolása, valamint a közszolgáltatási feladat
alóli felmentési kérelem benyújtása is szükséges. Természetesen – az adott közgazdasági feltételek között – a közszolgáltató maga dönti el, hogy mikor válik veszteségessé
egy bizonyos rész-iparág, vagy keletkezik olyan mértékű
vesztesége az egész vállalkozásnak, ami miatt a közszolgáltatást a továbbiakban nem kívánja biztosítani. Az Alkotmánybíróság e körben utal arra, hogy az utazási kedvezmények miatt a jogosultakat terhelő mérsékelt jegyárak
feltehetően a szolgáltatás gyakoribb igénybevételére ösztönzik az utasokat. Az ebből eredő kereslet (forgalom) növekedése nyilvánvalóan kedvezően befolyásolja a kedvezményes utazásokat igénybe vevők számát és a bevétel
nagyságát is. Ezen túlmenően azonban az Alkotmánybíróság a tevékenység gazdaságosságát, nyereségességét nem
vizsgálhatja.
Az Alkotmánybíróság az állami garanciavállalás csökkentésével kapcsolatban hozott 28/1994. (V. 20.) AB határozatában rámutatott arra, hogy „alkotmányossági probléma abban az esetben keletkezhet, ha az állam beavatkozása, vagy – gyakrabban – az állam mulasztása, az Alkotmányban előírt feladat teljesítését, vagy valamely védett
intézmény, illetőleg jog megvalósulását nyilvánvalóan lehetetlenné teszi, e minimális követelmény felett azonban
nincs alkotmányi ismérv az államcélt vagy szociális jogot
szolgáló jogszabályok alkotmányosságának minősítésére.” (ABH 1994, 134, 140.)
Az állam az utazási kedvezmények ellentételezését több
forrásból is biztosítja, melynek eredményeképpen a közszolgáltatónál hátrány összességében nem keletkezik.
Emellett az állam a közszolgáltatás túlkompenzációját kiküszöbölve eleget tett a közösségi céloknak és kötelezettségeknek is. A jogalkotó a fenti finanszírozási rendszerrel
a jogosultak oldaláról biztosította az utazási kedvezmények – mint szociálpolitikai intézmények – igénybevételének lehetőségét, a közszolgáltatók oldaláról pedig az ebből
eredő, a közszolgáltatóknál jelentkező bevételkiesés ellentételezését is. Emiatt az indítványozó által támadott rendelkezések nem ütköznek az Alkotmány 70/E. § (1) és
(2) bekezdéseibe, azaz nem sértik a szociális biztonsághoz
való jogot, ezért az Alkotmánybíróság az indítványokat e
tekintetben elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogbiztonság követelményének
sérelmével összefüggésben – számos határozatában kifejtette, hogy a jogállam alapvető, nélkülözhetetlen eleme a
jogbiztonság. A 26/1992. (IV. 30.) AB határozatában az
Alkotmánybíróság elvi éllel mutatott rá arra, hogy a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a
normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény
(ABH 1992, 135, 142.).
Az Alkotmány 70/I. §-ával, az arányos közteherviseléssel összefüggésben pedig korábbi határozataiban megállapította: az Alkotmány nem határozza meg a közteher alkotmányi fogalmát, ám kétség kívül ide tartoznak az államháztartásról szóló törvény szerint mindazok az állam
javára előírható befizetések, amelyek az állam gazdasági
tevékenységének, az állami intézmények működtetésének
a fedezésére szolgálnak, vagyis az állam bevételi forrását
jelentik (821/B/1990. AB határozat, ABH 1994, 481,
486.). Ilyen köztehernek, közjogi bevételnek minősül különösen az adó, a vám, az illeték és a jövedék.
Sem a fogyasztói árkiegészítés sem pedig az az indítványozók által hiányként kimutatott összeg, mely szerintük a
menetjegy teljes ára és a fogyasztói árkiegészítéssel nem
fedezett összeg különbségéből áll elő, nem tekinthető köztehernek. Nem tartoznak az állam javára előírt befizetés
körébe, nem minősülnek állami bevételnek, így nem hozható összefüggésbe az Alkotmány 70/I. §-ában foglalt arányos közteherviselési kötelezettséggel, valamint az indítványozók által ezzel összefüggésben megjelölt, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből
levezetett jogbiztonsághoz való jog sérelmével sem. Az
Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány elutasítását eredményezi (698/B/1990. AB határozat, ABH 1991,
716–717.), ezért az Alkotmánybíróság az indítványokat
ebben a tekintetben elutasította.
3. A gazdasági verseny szabadságának alkotmányos
tartalmát az Alkotmánybíróság számos korábbi határozatában értelmezte. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a gazdasági verseny szabadsága nem alapjog, hanem „a piacgazdaság olyan feltétele, amelynek
meglétét és működését biztosítani az Alkotmány 9. §
(2) bekezdése értelmében az államnak is feladata. A versenyszabadság állami »elismerése és támogatása« megköveteli a vállalkozáshoz való jog és a piacgazdasághoz
szükséges többi alapjog objektív, intézményvédelmi oldalának kiépítését. Elsősorban ezeknek az alapjogoknak az
érvényesítése és védelme által valósul meg a szabad verseny, amelynek – a piacgazdasághoz hasonlóan – külön alkotmányossági mércéje nincs. Az Alkotmánybíróság a piacgazdaság, a versenyszabadság és más hasonló államcélok alkotmányellenes megsértését csak szélsőséges esetben állapítja meg, ha az állami beavatkozás »fogalmilag és
nyilvánvalóan« ellentétes az államcéllal.” [21/1994. (IV.
16.) AB határozat, ABH 1994, 120.; 35/1994. (IV. 24.) AB
határozat ABH 1994, 200.] Önmagában azon indok, hogy
az indítványozó által nem befolyásolható utas-összetétel is
hatással van a bevételkiesésre és ezáltal a közszolgáltatók
gazdasági helyzetére, nem alapozza meg a támadott rendelkezések és a gazdasági verseny szabadsága között a
közvetlen és érdemi összefüggést. Az Alkotmánybíróság
2. pontban kifejtett következetes gyakorlata szerint az alkotmányos összefüggés hiánya az indítvány elutasítását
eredményezi, ezért az indítványt ebben a tekintetben is elutasította.
4. Az egyik indítványozó végül arra is hivatkozott,
hogy a támadott törvényi rendelkezések ellentétesek az
Ámtv. 8. §-ával, valamint az Abm. tv. 3. § (2) bekezdésével. Az Alkotmánybíróság a 35/1991. (VI. 20.) AB határozatában rámutatott arra, hogy „a törvényi rendelkezések
ellentmondásának jogértelmezéssel való feloldása, illetőleg a törvény hatályának korlátozása az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §-a és az Alkotmánybíróság hatáskörét megállapító egyéb törvényi rendelkezések alapján nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe”. (ABH 1991, 175, 176.) Mindezekre tekintettel
az Alkotmánybíróság az indítvány ezen részét – hatáskör
hiányában – az Ügyrend 29. § b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2008. december 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke