type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
109/2003. (XII. 29.) GKM rendelete az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzathoz kapcsolódó feladatok szabályozásáról.
A Magyar Köztársaság 1999. évi költségvetéséről szóló
1998. évi XC. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 67. §-ának
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 49. §-ának o) pontjában, valamint
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Kr.) foglaltakra — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzat (a továbbiakban: célelőirányzat) a közúti közlekedésről szóló 1988.
évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 32. §-ának (4) bekezdésére tekintettel az autópályák, autóutak és azok műtárgyai
kivételével a kizárólagos állami tulajdonban lévő országos
közutak (a továbbiakban e rendelet alkalmazásában: országos közutak) üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését szolgálja. A célelőirányzatból az autópályák, autóutak és azok
műtárgyai építésének előkészítésével kapcsolatos tanulmányok készítése, továbbá — az e rendeletben meghatározott
feltételekkel az önkormányzati törzsvagyonhoz tartozó helyi
közutak fejlesztése is támogatható.
(2) A célelőirányzat feletti döntési hatáskört a gazdasági
és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
A célelőirányzat forrásai 2. § A célelőirányzat forrásai
a) a központi költségvetésben e célra nyújtott állami
támogatás,
b) a célelőirányzat rendeltetésének megfelelő felhasz nálásra átvett pénzeszköz, adomány, segély és más önkéntes
befizetés, pályázati, nevezési eljárási díj, késedelmi kamat,
c) a célelőirányzat fejlesztési céljaira a helyi önkormányzatok — vagy ezek társulásai által — és gazdálkodó
szervezetek, magánszemélyek a velük kötött szerződés
alapján átadott hozzájárulás és támogatás.
3. § (1) A 2. § b)—c) pontjaiban meghatározott, a célelőirányzat kiadásainak fedezetéül szolgáló pénzeszközöket a
Magyar Államkincstárnál vezetett ,,GKM Útüzemeltetési,
-fenntartási és -fejlesztési célelőirányzat’’ megnevezésű és
10032000-01220139-59000002 számú számla javára kell
befizetni. (2) A célelőirányzat kiadásainak fedezetére szolgáló
— a 2. § b)—c) pontjaiban meghatározott — pénzösszegek — jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában —
nem vonhatók el.
(3) A célelőirányzat maradványa — ideszámítva a szerződésszegések esetén az állam nevében eljáró megrendelő
részéről visszatartott összegeket is — a következő évben a
4. §-ban megjelölt célokra — az Áht. 49. §-ának g) pontjában foglalt előírásoknak megfelelően — a miniszter rendelkezése szerint használható fel.
A célelőirányzat kiadásai 4. § A célelőirányzat
a) az országos közutak — ideértve azok műtárgyait
(pl. hidak) és tartozékait — fejlesztésére, ezen belül különösen a területbiztosítást, a tervezést, az előkészítést, környezeti kármentesítést és a minőségvizsgálatot is magába
foglaló új út-, hídépítéseire és kapacitásbővítő út-, hídrekonstrukciós munkáira,
b) az országos közutak fenntartására, ezen belül különösen a területbiztosítást, a tervezést, előkészítést és a
minőségvizsgálatot is magába foglaló:
1. karbantartásra,
2. út-, hídfelújítási munkákra,
3. kapacitásbővítésre, út-, hídrekonstrukciós munkákra,
c) az a)—b) pontokban meghatározott munkáknál a
szükséges közműveknek az átépítésére, kiépítésére,
d) az országos közutak üzemeltetésére, amely magában
foglalja az Állami Közúti Műszaki és Információs Közhasznú Társaság (továbbiakban: ÁKMI Kht.) által végzett
adatbanki-, útvonalengedélyezési-, útvizsgálati-, hídvizsgálati-, ÚTINFORM és határkirendeltség működtetési központi üzemeltetési tevékenységeket is,
e) a megyei állami közútkezelő közhasznú társaságok
és az ÁKMI Kht. alapítói kötelezettségeinek biztosítására,
ezen belül különösen: e közhasznú társaságok veszteségeinek fedezeteként eszközölt pótbefizetésekre, törzstőkéjének vagy tőketartalékának — az állami alapfeladatok
ellátásához szükséges beruházások költségeinek fedezetkiegészítését szolgáló — emelésére és törzstőkeemelésének
részeként elhatározott pótbefizetésekre,
f) a célelőirányzat működtetésével összefüggő központi
szakmai, pénzügyi-számviteli és jogi feladatokkal, így:
1. a célelőirányzat tervezése és előkészítése, a szerződéskötés és teljesítés ellenőrzése teljeskörű állami
megrendelői jogkörrel,
2. a kötelezettség nyilvántartással és a célelőirányzat,
illetve felhasználási jogcímeinek — felügyeleti szervi
engedélyhez kötött — aktualizáló módosításaival,
3. a szerződések teljesítése igazolásának érvényesítésével, ellenjegyzésével, utalványozással, a kincstári
kapcsolatok és a pénzügyi teljesítések biztosításával,
4. a könyvvezetéssel, a költségvetési információszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásával, a célelőirányzattal összefüggő egyéb szakmai és pénzügyi
adatszolgáltatással,
5. az e § i) pontjában említett pályázatok előkészítésével, meghirdetésével és lebonyolításával, a támogatásfelhasználás ellenőrzésével,
6. továbbá a fentieket megvalósító költségvetési szerv
működési-igazgatási, felújítási és tárgyieszköz-beszerzési/beruházási feladataival,
7. a célelőirányzat könyvvizsgálatával,
8. az országos közúthálózat fejlesztésével, fenntartásá
val és üzemeltetésével összefüggő közérdekű tájékoztatások biztosításával kapcsolatos költségek fedezetére,
g) a kizárólagos állami tulajdont képező országos köz
utak, műtárgyaik és tartozékaik, a hozzá tartozó földrészletek — az autópályák és autóutak kivételével — vagyonkezelésével, ezen belül különösen: a kezelt vagyon naturális jellemzői és értéke, továbbá ezek változásai meghatározásával és folyamatos nyilvántartásával,
h) a megyei állami közútkezelő közhasznú társaságok és
az ÁKMI Kht. vagyonkezelésében lévő egyéb állami tulajdonban álló ingatlanok hasznosításával és értékesítésével
összefüggő kiadásokra,
i) a célelőirányzat költségvetési támogatási és saját bevételi előirányzatai összegének legfeljebb 2%-a a
kerékpárutak építésének támogatására, továbbá a célelőirányzat állami támogatásának legfeljebb 4%-a a helyi közutak országos közutakhoz csatlakozó, azt tehermentesítő
része — ideértve a révhez vezető utakat, révlejárókat is —,
járdák, továbbá a települési önkormányzatok kezdeményezése és részvétele mellett a településeket összekötő vagy
bekötőutak építésének és fejlesztésének támogatására a
külön jogszabályban meghatározott pályázati rendszer
működtetésére vonatkozó eljárási rend szerint,
j) az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatások igénybevételének és az útügyi kutatási, műszaki fejlesztési és egyéb
állami feladatok ellátásának finanszírozására ezen belül
különösen: műszaki szabályozási feladatok, környezetvédelmi tevékenység, útügyi nemzetközi kötelezettségekkel
összefüggő tevékenység, útügyi szakgyűjtemény működtetése, szakmai oktatási feladatok, szakmai kiadványok készítése, mérés-vizsgálat, kísérleti építés és szakértői tevékenység ellátásának finanszírozására
használható fel. A célelőirányzat kezelésének tervezésének
és működtetésének, valamint felhasználásának módja
és eljárási rendje 5. § (1) A célelőirányzat működtetésével összefüggő, a 4. §
a)—i) pontjában megjelölt feladatokat az Útgazdálkodási
és Koordinációs Igazgatóság (a továbbiakban: UKIG) látja
el, amely a célelőirányzat tervezésére, a pénzügyi kötele
zettségvállalásra, a szerződéskötésre, a kifizetés előtti ellenőrzésre, az érvényesítésre, ellenjegyzésre, utalványozásra, beszámoló készítési és műszaki-gazdasági értékelési
feladatokra (a továbbiakban együtt: gazdálkodás) terjed ki.
(2) Az UKIG, mint központi vagyonkezelő működteti
az országos közúthálózat — autópályák, autóutak nélküli
— vagyoni nyilvántartását az illetékes megyei állami közútkezelő közhasznú társaság, valamint az ÁKMI Kht. közreműködésével.
6. § (1) Az UKIG a célelőirányzat működtetésével összefüggő feladatait az illetékes megyei állami közútkezelő közhasznú társaság, valamint az ÁKMI Kht. közreműködésével látja el.
(2) A fejlesztések tekintetében az egyes beruházások
megvalósítását a miniszter engedélyezi, és ezt követően az
állami megrendelői (építtetői) feladatokat, valamint a
szerződéskötéseket, a szerződések teljesítésének ellenőrzését az UKIG végzi, vagy az illetékes megyei állami közútkezelő közhasznú társaságokkal végezteti el.
(3) A fenntartási feladatok tekintetében
a) a fenntartási munkák végeztetésére vonatkozó meg
bízási szerződéseket az illetékes megyei állami közútkezelő
közhasznú társaságokkal az UKIG köti meg,
b) a fenntartási munkák megvalósítására irányuló vállalkozási szerződéseket — az UKIG-gal kötött megbízási
szerződések alapján — a külső kivitelezőkkel az illetékes
megyei állami közútkezelő közhasznú társaságok kötik
meg.
(4) Az üzemeltetési és karbantartási feladatok ellátására
vonatkozó szerződéseket az illetékes megyei állami közútkezelő közhasznú társaságokkal, a központi üzemeltetési
tevékenységre vonatkozó szerződést az ÁKMI Kht.-val az
UKIG köti meg.
(5) A (2) és (3) bekezdésben foglalt feladatokhoz kapcsolódó minőségvizsgálati tevékenységet az UKIG-gal kötött szerződés alapján az ÁKMI Kht. látja el.
7. § (1) A fenntartási, üzemeltetési feladatok ellátására irányuló szerződések előkészítését, megkötését az UKIG végzi.
(2) A 4. § j) pontjában meghatározott feladatok ellátására irányuló vállalkozási és megbízási szerződést az UKIG
köti meg az ÁKMI Kht.-val, és ezt követően az állami
megrendelői feladatokat, valamint a szerződéskötéseket, a
szerződések teljesítésének ellenőrzését az ÁKMI Kht. végzi,
(3) A beruházások megvalósításáról — a fenntartási
munkák megvalósítására kötött szerződések teljesítéséről
és a teljesítésigazolásokon alapuló utalványozásokról —
az UKIG havonta tájékoztatást ad a miniszter számára.
(4) Az UKIG meghatalmazottja — helyszíni ellenőrzés
és egyeztetés céljából — a megyei állami közútkezelő közhasznú társaságok külön jogszabályban meghatározottak
szerint vezetett nyilvántartásába, szerződésállományába,
továbbá a célelőirányzat tervezését, felhasználását és a
feladatok végrehajtását érintő valamennyi okiratba betekinthet, abból térítésmentesen adatokat, tájékoztatást kérhet, vagy másolatot készíthet.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2004. január 1. napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzathoz kapcsolódó feladatok szabályozásáról
szóló 12/1999. (III. 11.) KHVM rendelet, valamint a módosításáról szóló 30/2001. (IX. 12.) KöViM rendelet.
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi


text:
72/2013. (I. 29.) KE határozata szolgálati viszony megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 59. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – megállapítom,
hogy dr. Hatala József rendőr altábornagy hivatásos szolgálati viszonya 2013. február 3-ai hatállyal, a törvény erejénél fogva
megszűnik.
Budapest, 2013. január 23. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1858/2017. (XI. 22.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2016. évi kötelezettségvállalással terhelt, de
meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból
az  I.  Országgyűlés fejezet, 24. Nemzeti Választási Iroda címen keletkezett 12 705 683 forint, a  X. Igazságügyi
Minisztérium fejezetnél keletkezett 302 401 345 forint, a XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 4 750 156 forint,
a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetnél keletkezett 872 334 052 forint, valamint a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetnél keletkezett 2 299 025 forint felhasználását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1037/2003. (IV. 24.) Korm. határozata a Neumann-év Emlékbizottság létrehozásáról és a Neumann-év megrendezésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány 1. felhatalmazza az informatikai és hírközlési minisztert, hogy létrehozza a Neumann-év Emlékbizottságot,
amelynek feladata Neumann János munkásságának mélta
tása, az információs társadalom eredményeinek és lehetőségeinek bemutatása, népszerűsítése;
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Határidő: azonnal 2. megbízza az informatikai és hírközlési minisztert a
Neumann-év keretében megrendezendő programok lebonyolításával, a megemlékezés népszerűsítésével, valamint az ezzel kapcsolatos kommunikációs és koordinációs
feladatok ellátásával. A Neumann-év keretében megrendezendő programok megvalósításának pénzügyi fedezetét
az érintett tárcák és intézmények saját költségvetésükből
biztosítják. A Neumann-év kiemelt rendezvényeit a határozat melléklete tartalmazza.
3. A Neumann-év kiemelt rendezvényeihez folyamatosan lehet csatlakozni oly módon, hogy az új programok
pénzügyi fedezetét a csatlakozó intézmények saját forrásukból biztosítják. Az új programok koordinálására az
Informatikai és Hírközlési Minisztérium a Miniszterelnöki
Hivatallal, a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériumával, az Oktatási Minisztériummal és a Neumann János
Számítógép-tudományi Társasággal együttműködve Koordinációs Munkacsoportot hoz létre.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatos
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
2/2018. (III. 29.) OBH utasítása a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról
szóló 2011. évi CLXI. törvény 76.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a  bírósági peres és
nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló 2017. évi XLIII. törvény rendelkezéseire –
a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásának részletes szabályairól
szóló 17/2017. (XII. 15.) IM rendelet 14. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő normatív utasítást
adom ki:
1. Bevezető rendelkezések 1. § [Az utasítás célja]
Az utasítás (a továbbiakban: Szabályzat) célja a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános
meghatalmazások  közhiteles nyilvántartásáról szóló 2017. évi XLIII. törvényben (a továbbiakban: Ánytv.)
meghatározott  nyilvántartások vezetéséhez, valamint a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános
meghatalmazások közhiteles nyilvántartásának részletes szabályairól szóló 17/2017. (XII. 15.) IM rendeletben
(a továbbiakban: Rendelet) szereplő informatikai rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó feladatok meghatározása.
2. § [Az utasítás hatálya]
A Szabályzat hatálya a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 16. §-ában meghatározott
bíróságokra (a továbbiakban: bíróságok), továbbá az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
3. § [Értelmező rendelkezések]
A Szabályzat alkalmazásában
1. általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartása: az Ánytv. 1–3. §-ában meghatározott nyilvántartás;
2. adattovábbítási nyilvántartás: az Ánytv. 17. §-ában meghatározott adatszolgáltatásokról vezetett nyilvántartás;
3. jogosultak nyilvántartása: az  Ánytv. 18.  §-ában meghatározott, az  általános meghatalmazások közhiteles
nyilvántartásába adatrögzítésre kötelezett, illetve abból közvetlen hozzáférésre, adatok megismerésére és
kezelésére jogosultak nyilvántartása;
4. közvetett hozzáférés: a Rendelet 1. § c) pontjában meghatározott közvetett hozzáférés;
5. közvetlen hozzáférés: a Rendelet 1. § d) pontjában meghatározott közvetlen hozzáférés;
6. ONYÜO: az OBH Elektronikus Eljárások Főosztálya Országos Nyilvántartási és Ügyfélkapcsolati Osztálya, amely
ellátja az  általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásával kapcsolatban az  OBH elnöke számára
meghatározott adatszolgáltatási és adatkezelési feladatokat;
7. szerep alapú csoportosítás: a jogosultak nyilvántartásában szereplő csoportosítás, amely alapján megállapítható,
hogy az adott jogosult milyen hozzáférési jogokkal rendelkezik.
2. Az általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásából történő adatszolgáltatás részletes szabályai
4. § [A közvetlen hozzáférés biztosítása]
 (1) Az  OBH az  Ánytv. 14.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott szervek részére az  ott meghatározott célból történő
adatszolgáltatást az általa működtetett informatikai rendszer útján kizárólag elektronikus úton teljesíti.
 (2) A  közvetlen hozzáférési jogosultság gyakorlása az  egyedi azonosítóval rendelkező, hozzáférésre felhatalmazott
személyek útján történik.
 (3) Az egyedi azonosító iránti kérelmet, valamint az 1. mellékletben feltüntetett táblázatot kitöltve – az OBH elnökéhez
címezve – elektronikus úton vagy papír alapon kell benyújtani.
 (4) Az egyedi azonosító iránti kérelemről – annak ellenőrzését követően – az ONYÜO vezetője dönt. Az ONYÜO vezetője
a  jogszabályi feltételeknek megfelelő kérelem esetén az  egyedi azonosító létrehozását kéri az  OBH Informatikai
Főosztályától (a továbbiakban: IF). Amennyiben az egyedi azonosító iránti kérelem nem felel meg a jogszabályban
rögzített feltételeknek, az ONYÜO erről tájékoztatja a kérelmezőt.
(5) Az IF beállítja a kérelmező közvetlen hozzáférésre jogosult dolgozója részére a jogszabályban meghatározott adatokra
vonatkozó hozzáférést és az erről szóló tájékoztatót, valamint az egyedi azonosítót megküldi az ONYÜO részére.
(6) A  közvetlen hozzáférésre jogosult szervet az  ONYÜO a  kérelem benyújtását követő 8 napon belül tájékoztatja
a dolgozója részére kiállított egyedi azonosítóról és használatához szükséges technikai ismeretekről.
(7) Az  IF az adatrögzítésre, megismerésre és kezelésre, valamint az adatkezelés jogszerűsége ellenőrzésére jogosultak
szerinti szerep alapú csoportosításban vezeti a jogosultak nyilvántartását [3. § 3. pont].
(8) Az  egyedi azonosító módosítása vagy törlése iránti kérelemre, annak elintézésére az  e  §-ban foglaltakat kell
megfelelően alkalmazni.
(9) A  nyilvántartáshoz való hozzáférési jogosultság a  felhatalmazott személyt határozatlan ideig, de legfeljebb
a jogosultság törléséig illeti meg.
(10) A közvetlen hozzáférési jogosultság megszüntetésére e § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
5. § [A bíróság közvetlen hozzáférésének külön szabályai]
 (1) A bíróság a közvetlen hozzáférési jogosultságát az egyedi azonosítóval rendelkező bíró vagy igazságügyi alkalmazott
útján gyakorolja.
 (2) Az egyedi azonosító iránti kérelmet a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök a 4. §-ban meghatározott módon
nyújtja be.
 (3) Az egyedi azonosítóval rendelkező bírákról és igazságügyi alkalmazottakról a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági
elnök nyilvántartást vezet, és gondoskodik a  nyilvántartást érintő változások átvezetéséről. A  munkáltatói jogkört
gyakorló bírósági elnök az egyedi azonosítóval rendelkező bíró vagy igazságügyi alkalmazott közvetlen hozzáférésével
kapcsolatos tény- vagy adatváltozás esetén haladéktalanul intézkedik az OBH-nak az Ánytv. 19. § (3) bekezdésében
meghatározott határidőn belüli értesítéséről.
6. § [A közvetett hozzáférés biztosítása]
 (1) Az  Ánytv. 14.  § (3)–(5)  bekezdésében meghatározott közvetett hozzáférésre jogosultnak – a  papír alapon vagy
elektronikus úton benyújtott – az  általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásából történő adatigénylése
iránti kérelmét az ONYÜO ellenőrzi.
(2) A  papíralapú kérelmet a  2.  melléklet szerinti nyomtatványon, az  elektronikus úton benyújtott kérelmet az  erre
rendszeresített ÁNYK nyomtatványokon kell benyújtani.
(3) Közfeladatot ellátó szerv kérelmét – a (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően – az  erre rendszeresített ÁNYK
nyomtatványon, elektronikus úton nyújthatja be.
(4) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott nyomtatványokat a  bíróságok központi honlapján, az  általános
meghatalmazások közhiteles nyilvántartása adatszolgáltatással kapcsolatos információk menüpont alatt kell
elérhetővé tenni. A 2. melléklet szerinti papíralapú kérelem-nyomtatvány átvételének lehetőségét az OBH Országos
Nyilvántartási Irodájában, a járásbíróságokon, illetve a törvényszékeken ügyfélfogadási időben is biztosítani kell.
(5) A kérelemről az ONYÜO vezetője dönt. A jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő kérelem esetén az ONYÜO a kérelem
beérkezésétől számított 8 munkanapon belül adatot szolgáltat, vagy tájékoztatja a kérelmezőt, hogy az adatszolgáltatás
nem teljesíthető. A 7. §-ban meghatározott esetben az ONYÜO a Rendelet 13. § (4) bekezdésében meghatározott
hiánypótlási felhívást ad ki.
(6) A  papíralapú kérelem személyes benyújtásának, illetve az  (5)  bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás
vagy  tájékoztatás személyes átvételének lehetőségét az  OBH Országos Nyilvántartási Iroda ügyfélszolgálatán
(cím: 1055 Budapest, Szalay u. 16. szám) biztosítani kell.
7. § [Hiánypótlás]
 (1) Ha az ONYÜO az adatszolgáltatás iránti kérelem 6. § (1) bekezdésében foglalt ellenőrzése nyomán a Rendelet 13. §
(4)  bekezdését alkalmazza, a  kérelem benyújtását követő 8 munkanapon belül 15 napos határidő biztosításával
hiánypótlási felhívást ad ki.
(2) Amennyiben a hiányok pótlására határidőn belül nem kerül sor, az adatszolgáltatás nem teljesíthető. Erről az ONYÜO
5 napon belül a Rendelet 4. melléklete szerinti tartalmú tájékoztatást ad ki.
(3) Amennyiben a  hiányt határidőben pótolják, a  hiánypótlás beérkezésétől számított 8 munkanapon belül kell
az adatszolgáltatást teljesíteni.
8. § [Az OBH munkatársainak hozzáférése]
 (1) Az ONYÜO munkatársai jogosultak az OBH által működtetett informatikai rendszer alkalmazásaihoz való hozzáférésre
a nyilvántartáshoz kapcsolódó adatszolgáltatási és adatkezelési feladatok ellátása érdekében.
 (2) Az  IF informatikai rendszer működtetésével megbízott munkatársai a  feladatellátáshoz szükséges mértékben
jogosultak a 3. § 1–3. pontjaiban meghatározott nyilvántartásokhoz való hozzáférésre.
9. § [Az adattovábbítási nyilvántartás]
 (1) Az IF az informatikai rendszer útján vezeti az adattovábbítási nyilvántartást.
 (2) Az adattovábbítási nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az adatkezelő nyilvántartási azonosítóját,
b) az adattovábbítást kérő nevét, lakcímét (nem természetes személy esetén nevét, székhelyét),
c) az adattovábbítás célját,
d) az adattovábbítás jogalapját,
e) a kérelemhez fűződő jogi érdek igazolását,
f ) a kérelmező által az adattovábbításhoz közölt adatokat,
g) az adattovábbítás időpontját,
h) a továbbított személyes adatok körének meghatározását.
(3) Az  adattovábbítást tartalmazó iraton, illetve az  általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartása adatainak
bármilyen célú továbbításánál fel kell tüntetni az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról
szóló 2011. évi CXII. törvény 68. § (6) bekezdése szerinti nyilvántartási számot.
3. Az általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásába történő bejegyzés, törlés, betekintés
10. § [Az eljáró bíróságok feladatai]
 (1) Az új meghatalmazás felvétele menüpontban a bíróság a határozat jogerőre emelkedését követően haladéktalanul,
de legfeljebb 3 munkanapon belül rögzíti az Ánytv. 3. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat, valamint feltölti
az  ügyben keletkezett valamennyi határozatot PDF-formátumban. A  bejegyzés adatainak helytállóságáért
a bejegyzést elrendelő bíróság elnöke felel.
(2) A  meghatalmazás adatainak módosítása menüpont alatt a  nyilvántartási szám beírását követően módosíthatóak
a már berögzített meghatalmazás adatai.
(3) A  meghatalmazás dokumentumainak módosítása menüpont alatt a  nyilvántartási szám beírását követően van
lehetőség újabb dokumentum feltöltésére, illetve a már meglévő dokumentum törlésére.
(4) A meghatalmazás megtekintése menüpontban a nyilvántartási szám beírását követően van lehetőség a felvitt adatok
megtekintésére.
(5) A kivonat menüpontra kattintva a nyilvántartási szám beírását követően a menüpontból kivonat nyomtatható, mely
tartalmazza a nyilvántartásba berögzített adatokat.
4. A nyilvántartásból történő téves bejegyzések törlése 11. § [Téves bejegyzés törlése]
 (1) Az  általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásában található téves bejegyzés törlésére a  bíróság nem
jogosult.
 (2) A  téves vagy kettős bejegyzés törlését a  bíróság elnöke kezdeményezi az  ONYÜO vezetőjénél, a  kérelemnek
a  nyilvantartasok @ obh.bir osag.h u e-mail-címre történő megküldésével. A  törlési kérelmet az  ONYÜO annak
ellenőrzését és jóváhagyását követően továbbítja a törlést végrehajtó IF részére.
5. Záró rendelkezések 12. § [Iratkezelési szabályok]
A szabályzat rendelkezéseivel kapcsolatban az  OBH-hoz beérkezett és ott keletkezett iratok kezelésére az  OBH
iratkezelési szabályzatát kell alkalmazni.
13. § [Hatálybaléptetés]
Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
30/2012. (V. 8.) HM utasítása a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és fokozásának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja, valamint az (5) bekezdés a) pont
aa) alpontja alapján a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és fokozásának rendjéről a következő
utasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya 1. §
(1) Az utasítás hatálya kiterjed a honvédelemért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumra, a miniszter irányítása alatt álló központi hivatalra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, továbbá
közvetlen irányítása alá tartozó, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre (a továbbiakban: katonai szervezet) (a továbbiakban
együtt: Honvédség).
(2) A Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer feladatainak irányítására az utasítást nem kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) alaphelyzet: a tervszerű napi és a váratlanul jelentke
ző békeidőszaki feladatok végrehajtását biztosító készenléti szint, a Honvédség alapállapota,
b) békeidőszak: az Alaptörvényen, a hatályos jogszabályokon alapuló, különleges jogrendnek nem minősülő időszak,
c) feltöltés: a katonai szervezet személyi szükséglete fogadásának, beosztásba helyezésének, technikai szükséglete fogadásának, valamint az utánuk számvetett anyagi
készletek megalakításának folyamata,
d) hadfelszerelés: a katonai szervezet feladatainak végrehajtásához szükséges anyagi készletek és technikai eszközök összessége,
e) hadkiegészítés: a katonai szervezetek hadi szervezeti
erőre való kiegészítése,
f) az MH hadrendje: a katonai szervezetek készenlét fokozása tervezésének alapokmánya, amely tartalmazza alárendeltség szerint a vezető szerveket, katonai szervezeteket, valamint az azonosításukat, besorolásukat, a készenléti kategóriájukat meghatározó adatokat, a készenlét fokozásával kapcsolatos feladataikat és rendeltetésüket.
g) keretátadás: a katonai szervezet feltöltése érdekében
más szervezetnél szolgálatot teljesítő személyek, továbbá
a hadfelszerelések előre egyeztetett rend szerinti átadása,
h) készenlét fenntartásának és fokozásának rendszere: a
Honvédség feladatai végrehajtása érdekében megkövetelt
készenléti szint fenntartását, fokozását és a végrehajtásra való
képesség elérését biztosító szabályozott működési rend,
i) készenlét fokozása: meghatározott feladat végrehajtására való kezdeti vagy teljes műveleti készenlét elérése érdekében a Honvédség egésze, illetve részei készenléti
szintjének növelése, jogszabályban feljogosított személy
intézkedésére bevezetett rendszabályokkal,
j) kezdeti műveleti készenlét: a Honvédség kijelölt szervezetei készenlétének fokozásával elért azon állapota,
amelyben azok képesek az alaprendeltetés szerinti feladat
végrehajtásának megkezdésére,
k) kiegészítés: békeidőszakban a katonai szervezetek
békeszervezeti erőre való feltöltése, a meglévő békehiányok megszüntetése,
l) megalakítás: új katonai szervezet létrehozása hadrendbővítéssel, vagy békeidőszakban nem élő hadrendi
szervezet hadi szervezeti ereje létrehozásának folyamata,
m) megalakítást előkészítő részleg: a hadrendbővítéssel
létrejövő katonai szervezet, vagy békeidőszakban nem élő
hadrendi szervezet megalakításának előkészítése és végrehajtása érdekében létrehozott szervezet,
n) rendszabály: a készenlét fokozásának rendszerében a
tevékenységek végrehajtását vagy működés korlátozását
elrendelő feladatok összessége, amelyek elrendelhetőek
előzetes intézkedés, műveletterv, kiegészítő intézkedés,
vagy TÁROGATÓ parancs kiadásával,
o) teljes műveleti készenlét a Honvédség egészére vonatkozóan: a Honvédség valamennyi szervezetének azon
állapota, amelyben képes a különleges jogrend szerinti feladatok végrehajtásának megkezdésére,
p) teljes műveleti készenlét a kijelölt szervezetre vonatkozóan: a katonai szervezet azon állapota, melyben előre megtervezett rendszabályok bevezetésével a személyi feltöltöttség, a hadfelszerelési eszközökkel való ellátottság és a kiképzettségi mutatók alapján elérte a teljes műveleti képességét és
képes a részére meghatározott feladatok végrehajtására.
3. A készenlét fokozásának szintjei 3. § A készenlét fokozásának szintjei a következők:
a) alaphelyzet,
b) kezdeti műveleti készenlét,
c) teljes műveleti készenlét.
4. A készenlét fenntartásának és fokozásának elvei 4. §
(1) A készenlét fenntartásának és fokozásának rendszere biztosítja:
a) a Honvédség részére az Alaptörvényben, illetve a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvényben meghatározott feladatai végrehajtásához szükséges katonai képességek készenlétének
elérését,
b) az ország fegyveres védelmére – a Honvédség részeivel vagy egészével – az alaphelyzetből a teljes műveleti
készenlét elérését, illetve az alaphelyzetbe történő visszaállítást,
c) a készenléti szolgálatba vezényelt erők fokozatos
rendelkezésre állását, a feladatok végrehajtásának megkezdését,
d) az MH Műveleti Vezetési Rendszere, vagy elemei
aktivizálását,
e) nemzetközi szerződésekben foglalt katonai kötelezettségekből adódó feladatok megkezdését,
f) a Nemzeti Intézkedési Rendszer (a továbbiakban:
NIR) nemzeti és ágazati feladatainak végrehajtását.
(2) A készenlét fenntartásának és fokozásának rendszere megteremti a feltételeket:
a) a Honvédség valamennyi szervezete részére egyidejűleg történő készenlétfokozás elrendeléséhez,
b) a Honvédség kijelölt szervezetei részére a készenlét
fokozásának fokozatos elrendeléséhez.
(3) A készenlét fenntartása biztosítja az alaphelyzetben
meglévő erőkkel a készenlét fokozása megkezdéséhez
szükséges feltételeket.
(4) A készenlét fokozása biztosítja a szükséges szervezet megalakítását, feltöltését, kiegészítését és feladata végrehajtására való képesség elérését.
(5) A készenlét fenntartásának és fokozásának feltételeit békeidőszakban és a készenlét fokozása során szükséges
biztosítani.
(6) A katonai szervezetek a teljes műveleti készenlét eléréséhez szükséges időtartam alapján – a szükséges és
meglévő képességek arányában – készenléti tartományokba, azon belül készenléti kategóriákba kerülnek besorolásra az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban:
NATO) szabályozóinak figyelembevételével.
(7) Az alaphelyzetben lévő katonai szervezet készenlétének fokozása olyan rendszabályok bevezetésével kezdődik, amelyek biztosítják a békeidőszakban hiányzó feltételek megteremtése után a készenlét további fokozását, a
meghatározott készenléti szint elérését.
(8) A Honvédség, illetve az egyes szervezetei készenlétének fokozása, illetve csökkentése a veszélyeztetettséggel arányos mértékben kerül elrendelésre.
(9) A békeidőszakban meglévő szervezet és az általa
megalakítandó szervezet készenléti szintjének fenntartá
sáért, a készenlét fokozásának tervezéséért, szervezéséért,
a feladatok begyakorlásáért és végrehajtásáért a békeidőszakban meglévő szervezet vezetője, a feltételek biztosításáért és a készenlét fokozása vezetéséért a békevezetési
rend szerinti szolgálati elöljáró felelős.
5. A készenlét fenntartásának
és fokozásának irányítása, vezetése
5. § A készenlét fenntartása és fokozása szakirányítási feladatait a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF)
végzi.
6. § (1) A Honvédség készenléte fokozása, illetve a teljes
műveleti készenlét elérése érdekében meghatározott feladatok tervszerű végrehajtásának vezetése érdekében, valamint a tárca szintű szakmai feladatok koordinációjára a
készenlét fokozásának elrendelését követően csoportok
kerülnek megalakításra a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) állományából.
(2) A HM csoportok végzik:
a) a feladat- és hatáskörükbe tartozó feladatok koordi
nációját, illetve az állami vezetői döntések előkészítését,
b) a honvédelmi igazgatási szakfeladatokat, így külö
nösen:
ba) a készenlét fokozásának végrehajtásában érintett minisztériumok védelmi igazgatási szerveivel, a katonai
igazgatási szervekkel, a területi és helyi védelmi igazgatási szervekkel való együttműködést,
bb) a Honvédség különleges jogrendi igényei kielégítésének tárcaközi koordinációját,
bc) a gazdaság mozgósításával, ezen belül a Befogadó
Nemzeti Támogatással kapcsolatos honvédelmi igazgatási
feladatok összehangolását,
c) a NATO Válságreagálási Rendszer intézkedéseivel
összhangban álló nemzeti intézkedések bevezetésével és
azok kezdeményezésével kapcsolatos feladatokat,
d) a katonai szervezetek hadfelszereléssel történő feltöltéséhez, a központi készletek megalakításához, valamint
az előírt készletszint fenntartásához szükséges anyagok,
technikai eszközök és szolgáltatások biztosításának tárca
szintű tervezését és koordinálását,
e) a feladattal összefüggő tájékoztatási feladatokat,
f) a NATO, továbbá az Európai Unió politikai dön
tés-előkészítő és politikai döntéshozó testületekkel és
nemzeti képviseletekkel való kapcsolattartást,
g) a beérkező szövetséges összekötőcsoportokkal történő együttműködést. 7. §
A katonai szervezetek készenléte fokozásának vezetése
az MH Műveleti Vezetési Rendszer elemeinek aktiválásáig az MH ügyeleti szolgálati rendszerében valósul meg.
6. A készenlét fokozásának tervezése 8. § Az MH hadrendjét a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban:
HVK) tervezi és a miniszter jóváhagyását követően a
HVKF adja ki.
9. § (1) Szervezetenként tervet kell készíteni a Honvédség
szervezetei készenlétének fokozására az alaphelyzettől a
teljes műveleti készenlét eléréséig terjedő időszakra.
(2) A katonai szervezetek készenlét fokozásának tervezését a készenléti kategória alapján kell végrehajtani.
7. A Honvédség feltöltése 10. § (1) A Honvédség egészének feltöltése fokozatosan, a
tervezett feladatok figyelembevételével kerül végrehajtásra.
(2) A Honvédség készenléte fokozását, az alaphelyzetben hiányzó feltételeinek megteremtését, feltöltését a
nemzetgazdaság mozgósításával összhangban kell végrehajtani.
(3) A hadkiegészítés biztosítására tervezett, szükségleten felül képzett tartalék a Honvédség hadi rendszeresített
létszámának 60%-a, a nemzetgazdaságból lebiztosításra
tervezett technikai eszközök vonatkozásában a lebiztosított mennyiség 30%-a lehet.
(4) A békeidőszakban nem élő katonai szervezet megalakítást előkészítő részlegének felállítását a megalakításáért felelős szervezet végzi.
(5) Az alaphelyzetben feltöltés nélkül is alkalmazásra
tervezett katonai szervezet részére megalakítási kötelezettség nem rendelhető el.
11. § A hadiszervezeti erőre való feltöltés végrehajtásában
közreműködő honvédelmi igazgatási, valamint a honvédelemben közreműködő szervek honvédelmi felkészítését a
HM Védelmi Hivatal, az illetékes minisztériumokkal
együttműködve, az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság bevonásával szervezi.
8. Személyi biztosítás 12. § (1) Rendkívüli állapot és megelőző védelmi helyzet idején a katonai szervezetek hadi rendszeresített létszámra
történő feltöltése keretátadással, önkéntes tartalékos állomány, illetve – a hadkötelezettség bevezetését követően –
hadkötelesek behívásával is végrehajtható. Rendkívüli állapot idején a katonai szervezetek veszteségpótlása hadkötelesek behívásával kerül végrehajtásra. Az Alaptörvény
szerinti váratlan támadás időszakában az – a köztársasági
elnök által jóváhagyott – fegyveres védelmi terv alapján
kijelölt és felkészített erők a részükre meghatározott létszámmal látják el szolgálatukat.
(2) A felajánlott katonai, vagy ideiglenes katonai szervezetek hadi rendszeresített létszámra való feltöltése rendkívüli állapot, illetve megelőző védelmi helyzet bevezetése nélkül csak a Honvédség béke rendszeresített létszáma
terhére és az önkéntes tartalékos állomány behívásával
hajtható végre.
(3) Személyi keretként tervezhető és igénybe vehető – a
miniszteri rendelkezéssel felmentettek kivételével – a hivatásos és szerződéses állomány.
(4) A HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) a honvéd tisztjelölt állomány beosztásba helyezését, a készenlétfokozás elrendelését követően
– amennyiben az eredeti képzési időből több van hátra –
a 90. naptól hajtja végre.
(5) A HVK SZCSF a honvéd altisztjelölt-állomány beosztásba helyezését, a készenlétfokozás elrendelését követően – amennyiben az eredeti képzési időből több van hátra – a 60. naptól hajtja végre.
(6) A felső vezetői képzésben részt vevő állomány esetében a készenlét fokozása elrendelését követően azonnal
meg kell szüntetni a képzésre történő vezénylést.
(7) A nappali MSc képzésre beiskolázott hivatásoskatona-állomány rövidített idejű képzése teljes egészében az
adott szaknak megfelelő törzsben végzett tevékenység elsajátítására terjed ki. Az állomány képzésre történő vezénylésének megszüntetése a HVK SZCSF tervei alapján
kerül végrehajtásra.
9. Kiképzés, felkészítés 13. § (1) A Honvédség szervezetei kiképzésének megszervezéséért és végrehajtásáért a szervezet vezetője a felelős.
(2) A honvéd tisztjelöltek és honvéd altisztjelöltek képzése a Honvédelmi Tanács, vagy a Kormány által kiadott
rendelet alapján meghatározott rövidített képzés szerint
történik. (3) A honvédtiszti és honvéd altisztjelölti képzésre békeidőszakban beiskolázott állomány gyorsított felkészítését, kibocsátását és beosztásba helyezését az alábbiak figyelembevételével tervezik és hajtják végre:
a) honvédtiszti alapképzésen részt vevő 3., illetve 4. évfolyamos honvéd tisztjelölt állomány rövidített idejű képzése a szakaszparancsnoki ismeretekre, illetve a szakiránynak megfelelő szakmai képzés elsajátítására koncentrál. Az állomány a betöltetlen tiszti beosztások feltöltésére
kerül kinevezésre az alkalmazási prioritások figyelembevételével,
b) honvédtiszti alapképzésen részt vevő 1., illetve 2. évfolyamos honvéd tisztjelölt állomány rövidített idejű képzése a szakaszparancsnoki ismeretekre, illetve a szakiránynak megfelelő szakmai képzés elsajátítására koncentrál. A rövidített idejű képzés a c) pontban leírtaktól a képzés idejében és tartalmában is eltérhet. Az állomány a betöltetlen altiszti beosztások feltöltésére kerül kinevezésre
az alkalmazási prioritások figyelembevételével,
c) honvéd altisztjelölti képzésen részt vevő 2. évfolyamos honvéd altisztjelölt-állomány rövidített idejű képzése
a szakiránynak megfelelő szakmai képzés elsajátítására
koncentrál. Az állomány a betöltetlen altiszti beosztások
feltöltésére kerül kinevezésre az alkalmazási prioritások
figyelembevételével,
d) honvéd altisztjelölti képzésen részt vevő 1. évfolyamos honvéd altisztjelölt-állomány rövidített idejű képzése
a szakiránynak megfelelő szakmai képzés elsajátítására
koncentrál. Az állomány a betöltetlen altiszti beosztások
feltöltésére kerül kinevezésre az alkalmazási prioritások
figyelembevételével.
10. Logisztikai támogatás 14. § (1) Az előírt készenléti szint fenntartásának és fokozásának logisztikai alapját a logisztikai és támogató szervezetek, a Honvédségnél lévő hadrafogható technikai eszközök, hadi használható anyagi készletek, valamint a nemzetgazdaságból felhasználásra tervezett, a gazdaság által
előállított és import beszerzésből biztosított hadfelszerelés, kapacitások és szolgáltatások képezik.
(2) A Honvédségnek az alaphelyzeti feladatai végrehajtásához szükséges hadfelszereléssel folyamatosan rendelkeznie kell.
(3) A Honvédség feladatainak végrehajtására 30 közepes intenzitású műveleti napra számvetett, illetve ennek
folyamatos utánpótlására 15 napos anyagi készletet kell
biztosítani.
(4) A Honvédség teljes hadfelszerelési készlete a különleges jogrend kihirdetését követően kerül megalakításra.
(5) A hadfelszerelés előírt szintre való kiegészítése a
központi államigazgatási szervekkel együttműködve az
alaphelyzetben elkészített és pontosított tervek alapján történik.
(6) A HM személyi állománya felszerelésének kiegészítését és hadinorma szerinti hadfelszereléssel történő ellátását az utaltsági rend szerinti ellátó szervezetek úgy tervezik, hogy a vezetési rendszer aktivált elemei műveleti készenlétének eléréséig végrehajtásra kerüljön.
11. A készenlét fokozásának elrendelése 15. § (1) A készenlét fokozására vonatkozó feladat a végrehajtás feltételével rendelkező szervezet részére rendelhető el.
(2) A Kormány döntése alapján, a miniszter utasítására,
a készenlét fokozása, vagy csökkentése végrehajtását elrendelő parancs kiadására jogosult:
a) a HVKF,
b) a HVKF akadályoztatása esetén a Honvéd Vezérkar
főnökhelyettese. 12. A készenlét fokozása 16. § (1) A Honvédség készenléte fokozásának időszakában:
a) végre kell hajtani a szervezet hiányzó személyi, lo
gisztikai és egyéb feltételeinek kiegészítését,
b) aktivizálni kell a vezetési rendszer kijelölt elemeit,
c) növelni kell az állomány kiképzésének, felkészítésé
nek intenzitását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti időszakban a szervezetek a
készenléti szintjüket az egyes rendszabályokkal elrendelt
feladatok végrehajtásával növelik.
13. Az ellenőrzés, begyakorlás rendje 17. § (1) A készenlét fenntartása és fokozása ellenőrzését a
HVK tervezi.
(2) A készenlét fenntartása és fokozása ellenőrzésének
éves tervét, illetve a jóváhagyott tervben nem szereplő ellenőrzés levezetési tervét a HVKF hagyja jóvá.
(3) A készenlét fenntartásának és fokozásának ellenőrzését, a jóváhagyott (2) bekezdés szerinti tervek alapján elrendelheti:
a) a HVKF,
b) a Honvéd Vezérkar főnökhelyettese,
c) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnöke. (4) A jóváhagyott éves ellenőrzési terv alapján, a Honvédség egyes szervezetei készenléte fenntartása és fokozása ellenőrzését elrendelheti a szolgálati elöljáró, vagy ezen
feladatok tervezéséért, szervezéséért felelős helyettese
– a saját vezető szerve kivételével – a szolgálati alárendeltségébe tartozó szervezet részére.
18. § A Honvédség szervezeteinél évente egyszer szervezet
szintű készenlét fokozása feladatbegyakorlást kell végrehajtani. A begyakorlás elrendelésére a szervezet vezetője,
parancsnoka, illetve a készenlét fokozása feladatainak tervezéséért, szervezéséért felelős helyettese jogosult.
19. § Az ellenőrzések tapasztalatai, valamint az éves jelentések alapján a HVK összefoglaló jelentést készít a Honvédség előírt készenléti szintje fenntartása és készenléte fokozásának helyzetéről. A HVKF az összefoglaló jelentést a
készenlét fenntartásának és fokozásának éves ellenőrzési
tervével, valamint a hadrendre és a készenlét fenntartásának és fokozásának rendszerére vonatkozó szabályzó rendelkezések módosítására vonatkozó okmányokkal együtt
a miniszter részére jóváhagyásra tárgyév március 31-ig
előterjeszti.
14. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez az utasítás 2012. június 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és fo
kozásának rendjéről szóló 001/2009. (HK 10.) HM utasítás,
b) a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és
fokozásának rendjéről szóló 001/2009. (HK 10.) HM utasítás módosításáról szóló 002/2009 (HK 15) HM utasítás,
c) a Miniszteri Tanácsadó Testület és a Miniszteri Döntés-előkészítő Csoport működéséről szóló 01/2010 HM utasítás.
(3) A Honvédség az új készenléti rendszerre történő átállást olyan számvetéssel hajtja végre, hogy az 2012. június 1. 00.00 órától az ezen utasításban meghatározottak
szerint működjön.
(4) Az utasítás alapján a HM közigazgatási államtitkár
(a továbbiakban: HM KÁT) és a HVKF együttes intézkedést ad ki a készenlét fenntartásának és fokozásának részletes követelményeiről, feladatairól.
(5) A HM KÁT és a HVKF együttes intézkedésben szabályozza a készenlét fenntartása és fokozása logisztikai támogatási feladatait.
(6) A HM KÁT és a HVKF együttes intézkedésben szabályozza a készenlét fenntartása és fokozása pénzügyi és
számviteli biztosításának feladatait.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1777/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a Felvidéken megvalósuló programok és támogatások további finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  Felvidéken megvalósuló programok és támogatások II. ütemének finanszírozása
érdekében 153 650 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32.  Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
226/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9898-2/2016. számú előterjesztésére – Csuma Ruszlán (névmódosítás előtti neve:
Csuma Ruszlán Viktorovics; más átírással: Chuma Ruslan; születési hely, idő: Újkemence [Szovjetunió], 1977. június 3.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1762/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a digitális oktatáshoz szükséges iskolai sávszélesség biztosításáról, a belső WiFi-hálózat kiépítéséről és működtetéséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  Digitális Oktatási Stratégiában célkitűzésként megfogalmazott, a  köznevelés és
a szakképzés valamennyi feladatellátási helye számára – beleértve a Nemzetgazdasági Minisztérium fenntartásában
lévő 44 szakképzési centrum 380 tagintézményét és a  Földművelésügyi Minisztérium fenntartásában lévő
47 agrárszakképző intézményt és 63 feladatellátási helyet is –, a  digitális oktatáshoz szükséges sávszélességű
szupergyors interneteléréshez és az  épületen belüli WiFi-hálózat biztosításához szükséges fejlesztések egy
biztonságos, a  jövőbeli fejlesztésekhez megfelelően rugalmas, állami infrastruktúrán működő hálózat kiépítését
célozzák, ezért a fejlesztések megvalósítása érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség
(a továbbiakban: KIFÜ) útján intézkedjen a hálózatfejlesztések megvalósításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. december 31.
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével a sávszélességfejlesztések végrehajtása érdekében gondoskodjon összesen a  legfeljebb 4 370 000 000 forint beruházási
költség finanszírozása céljából arról, hogy
ba) a  2018. évben a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára 3 277 000 000 forint forrás rendelkezésre álljon,
bb) a  2019. évben 1 093 000 000 forint forrás rendelkezésre álljon a  2019. évi központi költségvetés
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. év tekintetében a felmerülés ütemében
 2019. évi központi költségvetés tervezése során
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
arról, hogy a  sávszélesség-fejlesztések eredményeként létrejövő hálózat – KIFÜ által történő – folyamatos
működtetésének, fenntartásának, menedzselésének finanszírozása céljából
ca) 2017. évben a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési
Ügynökség cím javára 607 000 000 forint forrás rendelkezésre álljon,
cb) 2018. évben a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára 3 033 000 000 forint forrás rendelkezésre álljon,
cc) 2019. évtől beépülő jelleggel 4 044 000 000 forint forrás rendelkezésre álljon a 2019. évi központi
költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: ca) és cb) alpontok tekintetében a felmerülés ütemében
 cc) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
d) egyetért a  Digitális Oktatási Stratégiában célkitűzésként megfogalmazott, a  köznevelés és a  szakképzés
valamennyi feladatellátási helye számára – beleértve a  Nemzetgazdasági Minisztérium fenntartásában
lévő 44 szakképzési centrum 380 tagintézményét és a  Földművelésügyi Minisztérium fenntartásában lévő
47 agrárszakképző intézményt és 63 feladatellátási helyet is – épületen belüli WiFi-hálózat biztosításához
szükséges, a  közép-magyarországi régió köznevelés és szakképzés valamennyi feladatellátási helyeit érintő
WiFi-hálózatfejlesztésekkel, így ennek érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a KIFÜ útján
intézkedjen a WiFi-hálózatfejlesztések megvalósításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
e) egyetért a  Digitális Oktatási Stratégiában célkitűzésként megfogalmazott, a  köznevelés és a  szakképzés
valamennyi feladatellátási helye számára – beleértve a  Nemzetgazdasági Minisztérium fenntartásában
lévő 44 szakképzési centrum 380 tagintézményét és a  Földművelésügyi Minisztérium fenntartásában lévő
47 agrárszakképző intézményt és 63 feladatellátási helyet is – épületen belüli WiFi-hálózat biztosításához
szükséges WiFi-hálózatfejlesztésekkel, így ennek érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon a  fejlesztések eredményeként létrejövő
WiFi-hálózat – KIFÜ által történő – folyamatos működtetésének, fenntartásának, menedzselésének
finanszírozása céljából a  2018. évtől beépülő jelleggel 5 182 000 000 forint forrás biztosításáról a  Kvtv.
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség
cím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. év tekintetében a felmerülés ütemében
 a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
f ) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter – a  KIFÜ útján – a  2018. évben legfeljebb
6 310 000 000 forint erejéig intézkedjen a  b)  alpont ba)  alpontjában és a  c)  alpont cb)  alpontjában
meghatározott feladatok ellátása érdekében szükséges kötelezettségvállalások megtételére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
g) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel közreműködve vizsgálja meg,
hogy a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Programból finanszírozható-e a  konvergencia régióban
található szakképző intézmények WiFi-hálózatának fejlesztése,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
h) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a KIFÜ megalapozó számításai alapján, a KIFÜ útján – készítsen
részletes megvalósíthatósági tanulmányt és ütemtervet a digitális oktatáshoz szükséges iskolai sávszélességbővítés és belső WiFi-hálózat kiépítésének ütemezéséről, a különböző forrásokból finanszírozott fejlesztések
összehangolásáról és a kiépült hálózatok működtetéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
i) egyetért azzal, hogy a  b)  alpont alapján biztosított forrás felhasználása során a  Kormány irányítása alá
tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
2. A  Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósításával kapcsolatos aktuális feladatokról, valamint egyes
kapcsolódó kormányhatározatok módosításáról szóló 1486/2015. (VII. 21.) Korm. határozat 1.  pontja a  következő
d) ponttal egészül ki:
(A Kormány meghatározva a  Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósításával kapcsolatos aktuális feladatokat,
a  Digitális Nemzet Fejlesztési Program Digitális Infrastruktúra pillér Szupergyors Internet Program megvalósítása
érdekében)
„d) egyetért azzal, hogy a  köznevelési, a  szakképzési, a  felsőoktatási és a  felnőttképzési rendszer digitális
átalakításáról és Magyarország Digitális Oktatási Stratégiájáról szóló 1536/2016. (X. 13.) Korm. határozat
3.  pontjában biztosított felhatalmazás alapján a  Korm. határozat 1.  pont ab)  alpontjában meghatározott
forrás a  köznevelés és a  szakképzés valamennyi feladatellátási helye számára – beleértve a  Nemzetgazdasági
Minisztérium fenntartásában lévő 44 szakképzési centrum 380 tagintézményét és a Földművelésügyi Minisztérium
fenntartásában lévő 47 agrárszakképző intézményt és 63 feladatellátási helyet is – a digitális oktatáshoz szükséges
sávszélességű szupergyors interneteléréssel, illetve épületen belüli WiFi-hálózattal való rendelkezés érdekében is
felhasználható.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2012. (HK 7.) HVK LCSF s z a k utasítása a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának megtervezésére és végrehajtására.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében és a
Honvéd Vezérkar és a Magyar Honvédség hadrendje szerinti szervezetek katasztrófavédelmi feladatairól szóló
155/2012. (HK. 6.) HVKF intézkedés 2.1.4. b) bekezdésében foglaltak alapján a katasztrófavédelmi feladatok
logisztikai támogatásának megtervezésére és végrehajtására a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A szakutasítás célja a katasztrófavédelmi feladatok
logisztikai támogatásának megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok, valamint a védekezésben
résztvevő állomány részére biztosítandó és a folyamatos
munkavégzés biztosítása érdekében megalakítandó készletek meghatározása. 1. Általános támogatási feladatok
3. A logisztikai támogatás feladatait a jelen szakutasítás, valamint az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) szakmai intézkedése szabályozza.
4. A kapcsolatos logisztikai feladatok végrehajtására a
Katasztrófavédelmi Operatív Csoport (a továbbiakban:
KOCS) Logisztikai Támogatási Tervet készít, melynek
egy példányát megküldi az MH Katasztrófavédelmi Operatív Törzs (a továbbiakban: MH KOT) részére. A Logisztikai Támogatási Terv a feladatok mellett tartalmazza a
feladatok logisztikai támogatásához és a személyi állomány felszereléséhez szükséges – a katonai szervezetnél
és a központi raktárakban meglévő – hadfelszerelést.
5. A tevékenységben résztvevő erők logisztikai támogatása alapvetően a kijelölt bázislaktanyák – kijelölt ellátó
katonai szervezet – ellátási rendszerén alapulva kerül végrehajtásra. A bázislaktanya, vagy bázislaktanyák – a katasztrófa helyének, típusának és kiterjedésének megfelelően – a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer (a továbbiakban: HKR) aktivizálásakor az MH KOT által – az
MH ÖHP és az MH Támogató Dandár (a továbbiakban:
MH TD) KOCS-ok javaslatai alapján – kerülnek kijelölésre. Szükség esetén a bázislaktanya logisztikai támogatási
képessége kiegészíthető, illetve megerősíthető más katonai szervezettől. A kijelölt ellátó katonai szervezet bázisán
Tábori Ellátó Csoport, vagy Csoportok (a továbbiakban:
TECS) kerülnek kijelölésre, melyek a bázislaktanyában,
vagy az érintett körzetben a megyei – fővárosi – védelmi
bizottság által kijelölt objektumban (bázis objektum) települnek. A védekezési területen feladatot végrehajtó állomány ellátását a TECS-ek által kiküldött ellátó erők hajtják végre. A TECS-ek összetételét, feladatát és működési
rendjét a MH ÖHP és az MH TD határozza meg.
6. A védekezés időszakában az MH vagyoni körébe tartozó anyagok és eszközök polgári és rendvédelmi szervezetek részére történő átadása, illetve ellátás biztosítása – a
katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet
XII. fejezetében előírt adatszolgáltatás kivételével – csak
honvédelmi miniszteri jóváhagyással engedélyezett.
7. A felkészítés időszakában, valamint az elvonulást
megelőzően a logisztikai szakállomány és az eszközök felkészítésre kerülnek a kialakult helyzet alapján a védekezési munkálatok jellegének megfelelő feladatok végrehajtására. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatását csak felkészített – a katasztrófa jellegétől függően
szükséges egyéni védőeszközökkel, egészségvédelmi felszereléssel ellátott – erők végezhetik.
8. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatását végző kijelölt katonai szervezetek – csoportok – irányítása a HKR vezetési rendszerében történik – nem kerülnek
sem polgári, sem más szerv alárendeltségébe – feladataikat
a kirendelt katonai erők parancsnoka határozza meg a védekezés helyszínén.
9. A feladatok végzésével kapcsolatos mozgások – menet,
szállítás – logisztikai támogatását a csapatok saját erőikkel és
eszközeikkel – szükséges esetben a Belügyminisztérium
szerveivel együttműködve – hajtják végre, figyelemmel az
autópályák, autóutak és főutak használati díjáról szóló
36/2007. (III. 26.) GKM rendeletben foglaltakra, valamint a
Magyar Honvédség szolgálati feladatokat ellátó gépjárműveinek a díjfizetésre kötelezett autópályák, autóutak használatával összefüggő szabályairól szóló 3/2012. (HK 3.) HM
KÁT–HVKF együttes intézkedésben foglaltakra.
10. A pihentetést és fürdetést – a feladat jellegétől és
helyszínétől függően – alapvetően katonai objektumok
igénybevételével tervezik, indokolt esetben az MH ÖHP
KOCS, illetve az MH TD KOCS felé beérkező igények
alapján az MH KOT jóváhagyásával engedélyezett a megyei (fővárosi) védelmi bizottság által kijelölt polgári objektumok igénybevétele.
11. Az MH központi ellátó szervezetei felkészülnek a
feladatok végrehajtása során felmerülő rendkívüli anyagés eszközigények fogadására és azok minél rövidebb idő
alatti teljesítésére.
12. A feladat megkezdésekor, a védekezésben résztvevő
katonai szervezetek, és a központi ellátó szervezetek külön
nyilvántartásokat fektetnek fel. Az okmányokra, mozgásbizonylatokra piros színnel feltüntetik a MH KOT által
meghatározott, a védekezés jellegének megfelelő megnevezést és az évszámot.
13. A védelmi feladat végrehajtására kirendelt önkéntes tartalékos állomány egyéni felszerelésének kiegészítését és a szükséges védőeszközök biztosítását az állomány illetékes katonai szervezet hajtja végre.
14. A központi készletekből nem biztosítható, felső
szintű intézkedést igénylő hadfelszerelés igényt soron kívül terjesztik fel az MH KOT részére.
15. A katasztrófavédelmi feladatok során, a feladat végrehajtásból adódóan megsemmisült, vagy rendeltetésszerű
használatra alkalmatlanná vált hadfelszerelésekről a védekezési feladatban résztvevő katonai szervezetek, a katasztrófavédelmi feladat befejezését követő 10 munkanapon belül,
alakulat szerinti bontásban jelentést terjesztenek fel a szolgálati út betartásával a HVK Logisztikai csoportfőnöknek.
2. Erők és eszközök átcsoportosítási feladatai 16. A logisztikai feladatok megszervezésének egyik
alapvető eleme a védekezési feladatokba bevont, a helyszínre útba indított erők alkalmazási helyszínen történő
első fogadása, az erők alkalmazási területre történő irányítása, illetve a több szervtől, az ország különböző területeiről, eltérő időpontokba beérkező erők összehangolt felvezetése. Az oszlopok rendőri felvezetésének biztosítását a
beérkezett igények alapján az MH KOT koordinálja.
17. A feladatok megszervezése során, az alkalmazási területhez közel eső, Találkozási Pont vagy Pontok kerülnek
kijelölésre, melyek aktiválása külön kerül végrehajtásra.
Az aktiválás megkezdésekor a területileg illetékes rendőrkapitányság kijelölt logisztikai felelőse végzi a szükséges
pontosításokat. A területileg illetékes rendőrkapitányság
kijelölt logisztikai felelőse a Találkozási Ponton intézkedik a területbiztosítási feladatok, érkezési és elvonulási útvonalak zárási feladatainak megszervezésére, megkezdi a
szolgáltatások lehívását. A feladat elrendelésekor, a bázis
objektumot megalakító – ellátó – szervezet, valamint az
alkalmazási területre átcsoportosításra tervezett katonai
szervezet, összekötő tisztet küld a Találkozási Pontra.
18. A Találkozási Pont mindaddig aktív szolgálati helyként működik, amíg az összes útba indított védekező erő
fogadása, első ellátása és az alkalmazási helyre történő felvezetése, elirányítás meg nem történt.
3. Haditechnikai biztosítás feladatai 19. A HKR-be kijelölt szervezetek feladataik végrehajtását a rendszeresített – saját készletében lévő – eszközeikkel tervezik, szervezik.
20. A felkészülés időszakában a katonai szervezetek
biztosítják a katasztrófavédelmi feladatokra kijelölt erők
technikai eszközei folyamatos alkalmazhatóságát.
21. A HKR-be kirendelt erők – munkacsoportok – a leggyakrabban elforduló meghibásodások elhárítása érdekében a technikai eszközök után fenntartási és javító anyag
készletet állítanak össze. A HKR-be kijelölt eszközök rendelkeznek érvényes műszaki vizsgával, továbbá – a Gépjármű Beszerzési Program keretében az MH rendszerébe
került gépjárművek esetén 3000 km – egyéb technikai eszközök esetében legalább 60% km és/vagy üzemóra tartalékkal, valamint rendszeresített elsősegélycsomaggal.
A repülőeszközök igénybevételre történő felkészítésére,
kiszolgálására az MH ÖHP saját hatáskörben intézkedik.
22. A végrehajtás időszakában a haditechnikai eszközök katasztrófa elhárítási tevékenységben történő igénybevételéhez új menetlevelet, üzemóralapot, műszaki-gép
üzemi lapot állítanak ki. A menetlevél, üzemóralap, műszaki-gép üzemi lap fejrészébe piros színnel feltüntetik a
katasztrófa jellegének megfelelő megnevezést és az évszámot.
23. Az oszlopmenetek technikai biztosítását a küldő katonai szervezet hajtja végre. A kirendelt erők menetének
technikai biztosítását Technikai Záró Részlegekkel (a továbbiakban: TZR) hajtják végre. A TZR-ek felkészülnek a
meghibásodott technikai eszközök menet alatti vontatására, kisjavítására, valamint a védekezés helyszínén előforduló meghibásodások javítására.
24. A védekezés időszakában, a bázislaktanyában – objektumban – javító-vontató csoport vagy csoportok kerülnek megalakításra. A bázislaktanyák felkészülnek a körzetükben feladatot végrehajtó kijelölt HKR erők mentési,
vontatási, valamint helyszíni javítási feladatai végrehajtására. A helyszíni javító kapacitást meghaladó technikai
meghibásodásoknál a meghibásodott haditechnikai eszközök bázislaktanyába történő bevontatásával, csereeszköz
biztosításával terveznek.
25. Az ellátó központok a készenlét, a védekezés, valamint a helyreállítás időszakában folyamatosan biztosítják
a szükséges javítóanyagok soron kívüli vételezésének lehetőségét. Szükség esetén a működő ügyeleti szolgálataik
útján szervezik meg a munkaidőn túli anyagkiadást.
26. A katasztrófavédelmi tevékenység befejezését követően a haditechnikai eszközök, hadinormás felszerelések technikai kiszolgálását, javítását a vonatkozó utasítások előírásai alapján hajtják végre.
27. Katasztrófa elhárítás időszakában, a rendkívüli
helyzetre való tekintettel a zárolt – valamint egyéb készenléti célból tartalékolt – haditechnikai eszközök és készletek igénybevételét, felhasználását és átcsoportosítását a
Honvéd Vezérkar Főnöke engedélyezheti.
28. Nukleáris baleset elhárításra kijelölt alegységek személyi állományát ellátják egyéni vegyivédelmi eszközökkel, sugáradag-mérővel és létszámarányosan biztosítják a
szükséges tartalék eszközöket. A katasztrófában érintett
vagy a feladat végrehajtásában bevont személyi állomány
védelmét az NBVEK védőruha készlettel, TYVEK egyszer használható vegyivédelmi védőruhával, védőoverallal, 93M egyéni vegyivédelmi védőruhával és gázálarccal
biztosítják. A védőruhákat alkalmazhatják a 93M gázálarccal, a 93M szűrőbetéttel és kiegészítőkkel.
29. Katasztrófa helyzetben az egyéni vegyivédelmi védőeszközök méretigény szerinti pontosítás után, személyenként készletezve – névcímkével ellátva – kerülnek tárolásra – különösen a cikkenkénti ellátású eszközök esetén –.
30. A gépjárművekhez norma szerinti csapatmentesítő
eszközt és sugármentesítő anyagot biztosítanak. A vegyivédelmi műszerekhez a hadirendeltetésű elemeiket – akkumulátoraikat – készletezik. Készletteljességük, hadrafoghatóságuk biztosítására kiemelt figyelmet fordítanak,
csakúgy, mint a kezelő állomány szakszerű felkészítésére,
kiképzettségük folyamatos szinten tartására.
31. Előre nem tervezett feladatok vegyivédelmi biztosításához szükséges normán felüli anyagok és eszközök
igénylése az MH ÖHP KOCS-on keresztül MH KOT jóváhagyásával történik.
32. A szükséges munkaeszközök – kéziszerszámok –
biztosítása érdekében a kirendelt szervezetek, a HKR-ben
meghatározott kéziszerszámokat átcsoportosítják a védekezés körzetébe.
33. Az alábbi munkaeszközöket kell a helyszínen biztosítani:
a) lapát és ásólapát, a védekezésben résztvevő állomány
létszámára vetítve 30 %;
b) csákány és ásó, a védekezésben résztvevő állomány
létszámára vetítve 5 %.
34. A jóváhagyott, a feladatokról szóló a rendvédelmi
szervek, a Magyar Honvédség és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal országos bevetés-irányítási terve alapján, a szükséges egyéb munkaeszközöket – kéziszerszámokat – a BM
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság – a továbbiakban: BM OKF – az alkalmazási területen saját készletéből biztosítja.
35. A munkaeszközök a védekezésben résztvevő erők
létszámának arányában meghatározott mennyiségben történő biztosítására, a Katasztrófavédelem központi utánpótlás keretében folyamatosan intézkedik.
4. A hadtápbiztosítás feladatai 36. A személyi állomány étkeztetését alapvetően a befogadó katonai szervezet – bázislaktanya –, illetve az általa
biztosított nyersanyagból, a bázisán létrehozott TECS biztosítja. Laktanyai étkeztetés hiánya esetén az élelmezési
ellátás a tábori körülményekre vonatkozó előírások szerint
kerül megszervezésre.
37. A védekezésre, elhárításra bevont állomány részére,
a katonai szervezetnél eltöltött készenlét időszakában, ha
parancs szerint lakásukra nem távozhatnak el, az I. számú
élelmezési norma alapján biztosítanak ellátást.
38. A védekezésre, elhárításra kivezényelt állomány részére, a kirendelés napjától az állandó körletbe, katonai
szervezethez történő visszaérkezés napjáig, a VI. számú
élelmezési norma kétszeres szorzóval számított értékében
biztosítanak élelmezési ellátást, és védőitalt. A feladatra
kirendelt állomány élelmezési ellátása a kialakult helyzet
és a települési körlet figyelembevételével kerül megszervezésre. A napi étkezési létszámjelentéseket különállóan
kezelik, a létszámigazolást az állományilletékes parancsnok végzi. Az útba indított állomány élelmezési átjelentővel kerül ellátásra. A tevékenységre kijelölt erők a védekezési időszak megkezdésekor élelmezési szakanyagokból
3 napi hideg élelmet szállítanak el magukkal.
39. A kitelepítésre, kirendelésre kerülő katonai szervezetek, mozgókonyháik tüzelőanyagának biztosítását saját
készleteikből, illetve a bázislaktanya által biztosított készletekből végzik.
40. Az alkalmazási területen az alábbi higiéniai feltételeket alapvetően a területileg illetékes megyei – fővárosi –
védelmi bizottság biztosítja, melyek meglétéről a feladat
megkezdése előtt meg kell győződni:
a) mobil WC-ket – lehetőség szerint kézmosóval – kell
biztosítani minden 50 fő után 1-et.
b) az étkezésekhez kapcsolódó kézmosáshoz – tisztálkodáshoz – az alábbi eszközöket kell biztosítani minden
50 fő után
ba) 3 db 20 literes zárható műanyag kanna,
bb) 3 db műanyag mosdótál,
bc) 6 db kézmosó szappan,
bd) 3 doboz kézmosó krém,
be) 100 lap – 1 doboz – kézfertőtlenítő kendő,
bf) 6 tekercs, vagy 300 lap papír kéztörlő,
bg) 2 db 60 literes hulladékgyűjtő zsák,
bh) víznélküli kézfertőtlenítő.
c) a meleg étkezések utáni ételmaradék és étkezési hul
ladék visszagyűjtése az ételt kiszolgáló szállító feladata.
d) a hideg étkezések utáni hulladék összegyűjtésére le
szúrható hulladékgyűjtő zsákok kerülnek biztosításra, elszállításukról, cseréjükről folyamatosan intézkedni kell.
41. Az elvonulás előtt a hőerőgépek hajtóanyag tartálykészletek feltöltésre kerülnek.
42. Anyagmozgás csak az előírt bizonylatok – menetlevél, üzemóra lap, üzemanyag feltöltési- és kiadási kimutatás, ESZKÖZ utalvány – felhasználásával történhet.
43. Feladat elrendelése esetén a hajtóanyag készletre
vonatkozóan 10 napos készletet alakítanak meg. Kenő-,
karbantartó anyagból és hűtőfolyadékból a technikai eszközök darabszámának megfelelően képeznek raktári készletet. A feladatra kirendelt szervezetek üzemanyag biztosítása alapvetően a bázislaktanyában megalakított és kiszállított készletből, a fogyasztási keretek terhére történik.
44. Repülőeszközök vonatkozásában alapvetően bázisrepülőtéri üzemanyag kiszolgálással kell tervezni. A bázisrepülőtéren kívüli üzemanyag kiszolgálás érdekében a
feladatra kirendelt repülőeszközök üzemanyag feltöltésére
2 darab helikopter után 1 darab repülő üzemanyagtöltő
gépkocsi biztosítása szükséges.
45. A kirendelt állomány az évszaknak és az időjárásnak megfelelő hadi- (gyakorló) – szükség esetén a feladattól függően különleges védőfelszerelésben – öltözetben
hajtja végre feladatait.
46. Egyéni védőeszközzel való ellátás, együttműködve a
haditechnikai és az egészségügyi főnökség szakállományával történik, az anyag és eszközbiztosítás során a védekezésben részt vevő végrehajtó erőket az alábbi védőeszközökkel, védőruhával, védőfelszereléssel kell ellátni:
a) védőkesztyű személyenként 1 pár
b) esőruha, esőköpeny személyenként 1 db
c) gumicsizma személyenként 1 pár
d) csizmás védőnadrág a védekezésben részt vevő állo
mány létszámára vetítve 20%
e) védőszemüveg a védekezésben részt vevő állomány
létszámára vetítve 30%
f) védőálarc (porálarc), munkavédelmi sisak a védeke
zésben részt vevő állomány létszámára vetítve 30%
g) mentőmellény, mentőöv, mentődeszka a védekezés
ben részt vevő állomány létszámára vetítve 20%
h) szúnyogriasztó a védekezésben részt vevő állomány
számára 1 db/fő
i) naptej, napkrém, napvédő sapka a védekezésben részt
vevő állomány számára 1-1 db/fő
j) kézkrém a védekezésben részt vevő állomány számá
ra 1 db/fő
A h) – j) pontokban meghatározott anyagok – időjárás
függvényében történő – helyi beszerzésére – az MH állományára kiterjedően is – és az alkalmazási területen az állomány részére történő kiosztására az illetékes megyei
katasztrófavédelemi igazgató intézkedik.
A feladat végrehajtásában részvevő katonai szervezet
az a)–g) pontokban meghatározott anyagokat saját, illetve
központi készletből biztosítja.
47. A védekezésre kirendelt erőik után a katonai szervezetek a ruházati szakanyagok vonatkozásában az alapnormákon felül a következő tartalékkészletekkel számolnak:
a) alsóruházatból 50%;
b) felsőruházatból 20%;
c) lábbeliből 10%;
d) egyéb ruházati szakanyagok esetében 10%.
48. A kijelölt katonai szervezetek a védekezésben részt
vevő állományuk tisztaruha cseréjét hetente kétszer, illetve a szükséglet függvényében tervezik és biztosítják a saját és/vagy bázislaktanyából.
5. Térképészeti és meteorológiai támogatás 49. A védekezési, kárelhárítási feladatok előkészítéséhez, illetve az azok végrehajtásához szükséges térképészeti szakanyagokat „SŰRGŐS” jelzéssel ellátott térképészeti szakanyag forgalmazási lapon kerülnek megigénylésre
az ellátási rendnek megfelelően az MH ÖHP KOCS-on ke
resztül. Az azonnali biztosításra igényelt térképészeti
szakanyagokat az ellátó bázislaktanya (katonai szervezet)
saját készleteiből biztosítja.
50. A védekezési feladatok térképészeti és meteorológiai támogatását az MH Geoinformációs Szolgálat végzi,
melynek keretében:
a) az MH KOT-tal és az MH ÖHP KOCS-csal szoros
együttműködésben végzi a védekezésbe bevont szervezetek, kirendelt erők térképészeti támogatását;
b) naponta meteorológiai helyzetjelentést és előrejelzést
készít a helyzetet befolyásoló meteorológiai helyzetről és
megküldi azt – az adatok összes érintettnek történő megküldését végző – MH KOT és MH ÖHP KOCS részére;
c) folyamatosan nyomon követi a veszélyes meteorológiai helyzetek kialakulását és ezekről veszélyfigyelmeztetést ad ki.
6. Elhelyezési biztosítás 51. A kirendelésre kerülő csoportokat – a tábori körülmények közötti működés érdekében – ellátják a szükséges
időjárásnak és az évszaknak megfelelő tábori elhelyezési
és kiegészítő szakanyagokkal.
7. A közlekedési biztosítás feladatai 52. A katasztrófa elhárítási feladatokra kirendelt állomány és technikai eszközök vasúti szállításához szükséges
gördülő anyag biztosítása az MH Katonai Közlekedési
Központ (a továbbiakban: MH KKK) szervezésében, a részére megküldött igények alapján történik.
53. Az oszlopmenetek, továbbá a túlsúlyos – túlméretes
eszközök közúti menetének végrehajtásához szükséges útvonalengedélyek kiadását az MH KKK soron kívül biztosítja.
54. A katonai szervezetek forgalomszabályozási feladataikat alapvetően önállóan, szükség esetén – az MH KOT
koordinálásával – a területileg illetékes rendőrkapitánysággal együttműködésben hajtják végre. A Budapesten
történő oszlopmenet felvezetését az MH TD – az MH KOT
intézkedésének megfelelően – biztosítja.
55. A lánctalpas eszközök közúti szállítását alapvetően
a katonai szervezeteknél lévő nehézgép szállító szerelvényekkel hajtják végre. Az igénybevétel jellegéhez igazodva szükség esetén a katonai szervezeteknél lévő eszközök
felhasználásával Nehézgép Szállító Részleg kerülhet megalakításra.
56. A bázis laktanyák megnövekedett ellátásához, valamint a bázis objektumok üzemeltetéséhez szükséges, a katonai szervezetek által nem biztosítható központi szállításokat – a szervezetek szolgálati úton felterjesztett igénye
alapján – az MH KKK a meglévő keretszerződések felhasználásával központilag biztosítja.
57. A védekezés helyszínére történő napi személyszállítási feladatok, a bázis laktanya szervezete és a küldő katonai szervezetek eszközeivel kerülnek végrehajtásra. A feladat jellegéből, intenzitásából és a gazdaságos üzemeltetésből adódóan a szervezetek személyszállító eszközeiből
Személyszállító Csoport kerülhet megalakításra.
8. Logisztikai gazdálkodási feladatok 58. A katasztrófavédelemmel kapcsolatos nukleáris balesetelhárítási gazdálkodási feladatok, a katasztrófavédelmi költségvetési előirányzatok tervezéséről, biztosításáról
és felhasználásáról szóló hatályos HM utasítás1 alapján kerülnek végrehajtásra.
59. A katasztrófavédelmi feladat végrehajtása során, a
katonai szervezetek folyamatosan nyilvántartják a felmerült többletköltségeket.
60. A védekezés időszakában a feladat végrehajtásában
résztvevő szervezetek a szolgálati út betartásával, minden
nap az esti jelentés mellékleteként anyagnemenkénti – főkönyvi számlaszámos – bontásban jelentik a felmerült logisztikai, valamint személyi jellegű többletköltségeket az
MH KOT útján a HVK logisztikai csoportfőnöknek.
61. A katonai szervezetek logisztikai költségvetési lehetőségeit meghaladó forrásigényeket, a szolgálati út betartásával felterjesztik az MH KOT útján HVK logisztikai
csoportfőnöknek.
62. A védekezési feladatban résztvevő katonai szervezetek a katasztrófavédelmi feladat befejezését követő
10 munkanapon belül – az 1. melléklet szerinti – összesített logisztikai elszámolást terjesztenek fel szöveges és
táblázatos formátumban a szolgálati út betartásával a HVK
logisztikai csoportfőnöknek.
9. Logisztikai együttműködés a védekezés körzetében
a részt vevő polgári és rendvédelmi szervezetekkel
63. A védekezési feladatokba bevont erők elvárt szintű,
teljes körű ellátásának biztosítása érdekében valamennyi
vezetési szinten biztosítani kell – amennyiben a szervezet
kijelöl ilyen személyt – a védekezésben részt vevő szervek
műveleti összekötői mellett az önálló logisztikai összekötők részvételét.
64. A kijelölt logisztikai összekötők folyamatos koordinációt folytatnak a felmerülő feladatok megoldása, összehangolása érdekében.
65. Az ellátási feladatok hatékony végrehajtása érdekében az egyes műveleti szinteken a kijelölt logisztikai
összekötők részére – a műveleti kapcsolattartóktól független – önálló hírforgalmi összeköttetést, önálló logisztikai
hírhálót kell biztosítani.
1 A szakutasítás kiadásakor hatályos: 61/2010. (V. 20.) HM utasítás.
66. A BM és az MH – az ellátások egységes színvonalának biztosítása, és a szervek közti együttműködés összehangolása érdekében – a logisztikai szolgáltatások igénybevételéről folyamatosan és kölcsönösen tájékoztatja egymást.
10. Záró rendelkezések 67. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba.
68. Hatályát veszti a katasztrófavédelmi feladatok lo
gisztikai támogatásának megtervezéséről és végrehajtásáról szóló 114/2007. MH ÖHP parancsnok intézkedése.
69. A szakutasítás hatályba lépését követő 30 napon belül, a KOCS felállítására kijelölt MH katonai szervezetek
kiadják a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatása megszervezésére és végrehajtására vonatkozó részletes szabályozásukat.
Frigyer László mk. vezérőrnagy s. k.,
HVK logisztikai csoportfőnök


text:
57/2015. (X. 21.) BM rendelete részleges határzár ismételt elrendeléséről szóló 56/2015. (X. 17.) BM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 12.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a részleges határzár ismételt elrendeléséről szóló 56/2015. (X. 17.) BM rendelet.
2. § Ez a rendelet 2015. október 22-én 11.00 órakor lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1356/2019. (VI. 14.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2019. áprilisi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2019. évben történő
megkötéséhez az alábbi a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2010. (III. 15.) KE határozata nyugállományú rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter
elő ter jesz tésére dr. Mátó Ferenc nyugállományú rend őr ezredest 2010. március 15-ei hatállyal nyugállományú rend őr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. március 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1519/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az élelmiszerek minőségének emelését, a vásárlói tudatosság fejlesztését, valamint a hatósági tevékenység hatékonyságának növelését szolgáló intézkedésekről.
A Kormány az  élelmiszerek minőségének emelése, a  vásárlói tudatosság fejlesztése, valamint a  hatósági tevékenység
hatékonyságának növelése céljából felhívja
 1. a földművelésügyi minisztert, hogy az  élelmiszerek minőségének javítása céljából vizsgálja meg a  Magyar
Élelmiszerkönyv irányelvei átemelésének lehetőségét a  Magyar Élelmiszerkönyv kötelező előírásai közé; ezzel egy
időben a  kormányzati deregulációs törekvésekkel összhangban vizsgálja meg az  említett irányelvek jogszabályi
szintre való emelésének indokoltságát;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2020. december 31. 2. a földművelésügyi minisztert, hogy bővítse a  Magyar Élelmiszerkönyv alap- és emelt szintű szabályozása alá eső
termékek körét;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2020. december 31. 3. a földművelésügyi minisztert, hogy dolgozza ki az  élelmiszerek objektív érzékszervi minősítését lehetővé tevő
előírásokat, valamint az  élelmiszeripar megfelelő jogalkalmazási gyakorlatának támogatása céljából folytassa
a Magyar Élelmiszerkönyv kötelező előírásaihoz és irányelveihez kapcsolódó útmutatók kidolgozását;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos 4. a földművelésügyi minisztert, hogy az  élelmiszerek minőségi paramétereinek hatékony ellenőrzése érdekében
tegyen javaslatot az ellenőrző hatóság szakértői és eszköz állományának bővítésére;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31. 5. a földművelésügyi minisztert, hogy a  fagyasztott hús friss tőkehúsként való kiskereskedelmi értékesítésének
visszaszorítása érdekében tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  vásárlók kötelező tájékoztatására vonatkozó
előírások módosítása érdekében;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31. 6. a földművelésügyi minisztert, hogy a  meglévő vásárlói ismeretek bővítése céljából – szükség szerint a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával – bővítse a  meglévő szemléletformáló programokat, és szükség
szerint hozzon létre különálló programot a  vásárlók élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos tudatosságának és
tudásszintjének növelése érdekében az  élelmiszerek jelölése, az  élelmiszerek minőségi paramétereinek, valamint
az  előállítás során alkalmazott technológiák közérthetővé tétele körében, továbbá készítsen ajánlásokat
a hagyományos termékek megismertetésére, különösen a gyermekek és a nyugdíjasok számára;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2019. június 30. 7. a földművelésügyi minisztert, hogy az  élelmiszerláncban bekövetkező, az  élelmiszerlánc-biztonságra
visszavezethető események csökkentése érdekében hozzon létre új programot, amely közérthető formában felhívja
a vásárlók figyelmét az élelmiszerláncban jelen lévő kockázatokra;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. július 30. 8. a földművelésügyi minisztert, hogy dolgozza ki és tegye ingyenesen hozzáférhetővé a játszva tanulás elvén nyugvó,
gyermekeknek szóló élelmiszerlánc-biztonsággal kapcsolatos tananyagot;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. július 30. 9. az emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg és tegyen javaslatot az  emberi erőforrás fejlesztését célzó
kampányok finanszírozási lehetőségeiről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. szeptember 30.
10. a földművelésügyi minisztert, hogy a  hiteles vásárlói tájékoztatás, szemléletformálás érdekében dolgozza ki
– szükség szerint a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával – az  S-QR kód alapú Kiváló Magyar
Élelmiszer védjegyet, a kapcsolódó elektronikus tudástár kialakításával együtt;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. december 31. 11. a földművelésügyi minisztert, hogy hozzon létre – az  emberi erőforrások minisztere és szükség szerint a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával – online „Fórum” felületet a  kórházi és a  3–18 éves korosztályt
ellátó közétkeztetési feladatokat ellátó szervezetek számára, a  menüsorokkal, diétás és normál receptekkel,
technológiákkal kapcsolatos információkhoz való hozzájutásuk érdekében;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
12. a földművelésügyi minisztert, hogy dolgozza ki a közétkeztetők és ételeik minősítésére is kiterjedő „Minőségérzet
növelése a  közétkeztetésben” programot, amely magába foglalja az  Országos Közétkeztetési Szakácsverseny
rendszeres, méltó rangú szervezését;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31. 13. a földművelésügyi minisztert, hogy teremtse meg – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával –
a fogyasztóvédelmi szervezetek számára rendszeres, élelmiszerminőséggel, azon belül elsősorban jelölési kérdésekkel
foglalkozó képzések tartásának lehetőségét, és a  nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával dolgozzon ki közös kampányt a  fogyasztóvédő szervezetekkel a hibás termékek visszavitelére
vonatkozóan;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. december 31.
14. a földművelésügyi minisztert, hogy a vásárlók, az élelmiszerelőállítók és a vendéglátással foglalkozók felelős alapanyag
beszerzéssel és helyes konyhatechnológiai eljárásokkal kapcsolatos ismereteinek mélyítése érdekében – a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával – bővítse ki az „Ételt csak okosan” programot és a Szupermenta programot
a klasszikus hatósági munka bemutatásával, a kockázatoknak leginkább kitett vásárlók számára, továbbá a gyümölcsökzöldségek minőségével kapcsolatos helyes fogyasztói elvárások kialakítása érdekében dolgozza ki a „Tökéletlen is lehet
tökéletes” programot;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. december 31. 15. a földművelésügyi minisztert, hogy – a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával – erősítse a Magyar
Élelmiszerkönyv ismertségét, amely a  közérthető közigazgatás jegyében segíti a  vásárlói tudatosság kialakulását,
egyúttal érthetővé teszi a Magyar Élelmiszerkönyvben leírtakat, így a mindennapokban használható információkhoz
juthatnak a vásárlók;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. június 30. 16. a földművelésügyi minisztert, hogy dolgozza ki – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bevonásával –
az  elektronikus Nemzeti Élelmiszerlánc-minősítési és Eredetvizsgálati Rendszer (a továbbiakban: Minősítési
Rendszer) kialakításának és működtetésének részleteit tartalmazó koncepciót, amely tartalmazza
a) az élelmiszerlánc-termékekre vonatkozó laboratóriumi vizsgálatok és vállalkozói önellenőrzési rendszerek
integrálásának informatikai fejlesztését,
b) átfogó tudástár és tartalomszolgáltató rendszer létrehozását, a  védjegyek, emblémák és hiteles adatok
vásárlókkal történő megismertetését;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31.
17. a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy vizsgálja meg és a  vizsgálat alapján biztosítsa – a  földművelésügyi
miniszter egyetértésével – a Minősítési Rendszer európai uniós fejlesztési forrásból való finanszírozásának lehetőségét;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31.
18. a földművelésügyi minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – készítsen előterjesztést
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal irányítása alá tartozó laboratóriumok vonatkozásában a központosított
laboratóriumi feladatellátást biztosító új laboratóriumi komplexum kialakításának lehetőségéről;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31.
19. a földművelésügyi minisztert, hogy a visszaélések elleni hatékony védekezés érdekében gondoskodjon a Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal jelenlegi létszámának racionális bővítéséről és a  meglévő informatikai rendszer
fejlesztéséről;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31. 20. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  határozatban felsorolt feladatok elvégzéséhez gondoskodjon a  szükséges
források biztosításáról a következő bontásban:
a) a 6. pontban foglaltak megvalósításához
2018-ban 600 millió forintot,
   2019-ben 700 millió forintot,
b) a 8. pontban foglaltak megvalósításához 2017. évben 150 millió forintot,
c) a 10. pontban foglaltak megvalósításához 2018. évben 130 millió forintot,
d) a 12. pontban foglaltak megvalósításához 2018. évben 50 millió forintot,
e) a 14. pontban foglaltak megvalósításához
2018. évben 200 millió forintot,
   2019. évben 20 millió forintot,
f ) a 15. pontban foglaltak megvalósításához 2018. évben 100 millió forintot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
44/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter elő ter jesz tésére
Czigány Ferencnek, az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. munkatársának, nyugalmazott
iskolaigazgatónak,
Egyed Gyulának, a körmendi Rázsó Imre Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium igazgatójának,
Gyene Piroskának, a budapesti (II. ker.) Önkormányzat Értelmi Fogyatékosok Napközi Otthona intézményvezetőjének,
Jónás Juditnak, a Cinka Panna Cigány Színház Alapítvány alapítójának, művészeti vezetőnek,
Kelemen Jánosnak, a Coop Szeged Zrt. vezérigazgatójának,
dr. Kövér István ügyvédnek, nyugalmazott jogtanácsosnak,
dr. Molnár Lászlónak, az orvostudomány kandidátusának, a Pécsi Tudományegyetem Egészségtudományi Kar óraadó
oktatójának,
Pezenhoffer Richárdnak, a Vas Megyei Közgyűlés Ellátó Szervezete nyugalmazott igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat); Aprics László szinkronrendezőnek,
Balogh Tibornak, a Fővárosi Önkormányzat Cigány Ház –Romano Kher kiadványszerkesztőjének,
Bogdán Máriának, a Pécsi Tudományegyetem Romológia Tanszék oktatójának, műsorvezetőnek,
Farkas Zoltánnak, Celldömölk Város önkormányzati képviselőjének,
Hámory Tamásnak, a Víg Kalmár Étterem tulajdonosának,
Herédi Józsefnek, az Érc- és Ásványbányászok Egészségmegőrzéséért Alapítvány Kuratóriuma elnökének,
dr. Kovács Melindának, az Értelmi Fogyatékossággal Élők és Segítőik Országos Érdekvédelmi Szövetsége ügyvezető
igazgatójának,
Szatmári Gyulának, az Országos Polgárőr Szövetség elnökhelyettesének,
Thodory Csabának, a Kós Károly Építőipari Szakközépiskola és Szakiskola nyugalmazott igazgatóhelyettesének,
Utassy Bélának, az ózdi Bolyai Farkas Szakképző Iskola műszaki tanárának,
Végváriné Szűcs Máriának, a Miniszterelnöki Hivatal főtanácsosának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat); Szilvási Barnáné nyugalmazott forgalomirányítónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Péter Lászlót 2013. február 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1031/2013. (I. 30.) Korm. határozata az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a megvalósítás előkészítéséhez szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány 1.1. egyetért azzal, hogy az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes 2014–2020 között a budapesti
Ötvenhatosok terén, a Városligetben valósuljon meg; 1.2. egyetért azzal, hogy az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesben az alábbi intézmények nyerjenek
elhelyezést: a) a Néprajzi Múzeum, a Kúria eredeti bírósági funkciójának mielőbbi helyreállítása érdekében;
b) a Magyar Fotográfiai Múzeum; c) az Új Nemzeti Galéria, a Szépművészeti Múzeum és a Magyar Nemzeti Galéria gyűjteményeinek
újraegyesítése érdekében; d) a Ludwig Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeum, az Új Nemzeti Galéria épületében;
e) a Magyar Zene Háza; f) a Magyar Építészeti Múzeum;
1.3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét az 1.2. pont szerinti intézményeket befogadó épületegyüttesre
vonatkozó nemzetközi építészeti tervpályázat kiírásának előkészítésére; Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30. 1.4. egyetért azzal, hogy az állam tulajdonában álló, volt Szabolcs utcai kórház ingatlan-együttesének a „Nemzeti
Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás egyes kérdéseiről
szóló 1158/2012. (V. 18.) Korm. határozat 11. pontja szerinti egységes elhelyezés érdekében nem szükséges
része hasznosítható és bekapcsolható az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes programjába, kiemelt
figyelemmel az érintett intézmények kiállítási és közönségfogadási tevékenységével közvetlenül össze nem
függő raktározási és restaurálási funkciók ellátását szolgáló terek elhelyezésére, és egyúttal felhívja a nemzeti
fejlesztési minisztert, az emberi erőforrások miniszterét és a belügyminisztert az intézkedés előkészítésére,
a szükséges egyeztetések lefolytatására; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere belügyminiszter Határidő: azonnal 1.5. egyetért azzal, hogy a Szépművészeti Múzeumban elhelyezésre kerülő nemzeti és nemzetközi gyűjteményi
anyag megfelelő bemutatása érdekében, az Új Nemzeti Galéria felépítésével egyidejűleg kerüljön sor
a Szépművészeti Múzeum II. világháborúban súlyosan megsérült, és azóta zárva tartó Román Csarnokának
rekonstrukciójára; 1.6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó
koncepció második ütemeként készítse el a Városliget átfogó, a kulturális, továbbá a terület- és
településrendezési szempontokat egységben kezelő hasznosítási koncepcióját, amely magába foglalja
a Fővárosi Nagycirkusz új, városligeti elhelyezését is; Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. április 30. 1.7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert,
hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és költségvetési időszakának tervezése során legyenek
kiemelt figyelemmel az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes megvalósításának finanszírozási
szükségleteire; vizsgálják és határozzák meg közösen a bevonható források körét, az uniós támogatási források,
a központi költségvetés, továbbá a magántőke bevonásának lehetőségei és feltételei tekintetében egyaránt;
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 1.8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy kezdjék meg az új nemzeti
közgyűjteményi épületegyüttes megvalósításához szükséges ingatlanrészek tulajdonjogi helyzetének rendezéséhez, azok állami tulajdonba kerüléséhez szükséges intézkedések előkészítését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
1.9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a beruházás nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű üggyé nyilvánítása érdekében készítsen előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: az 1.3. pont szerinti tervpályázat kiírását követő 30 napon belül
1.10. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján az 1.3. és 1.6. pontban
meghatározott feladatok teljesítése érdekében szükséges 98,6 millió forint, továbbá a tervpályázat
lebonyolításához szükséges 154,4 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: az átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: az elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. március 31. 2. A Semmelweis Tervben meghatározott egészségügyi struktúra-átalakítással járó feladatokról, a kiemelt feladatok
végrehajtásához szükséges intézkedésekről szóló 1208/2011. (VI. 28.) Korm. határozat (a továbbiakban: H.) 1.8. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: (A Kormány az egészségügyi ellátórendszer működőképességének fenntarthatósága, a lakosság egészségi állapotának
javítása érdekében:) „1.8. egyetért azzal, hogy a főváros és a vonzáskörzete egészségügyi ellátásának tervezett átalakításához szükséges
fedezet biztosítása érdekében a költségvetési lehetőségek függvényében a korábban egészségügyi célt szolgáló,
valamint a tervezett átalakítások során felszabaduló egészségügyi ingatlanok hasznosításából, esetleges
értékesítéséből származó bevétel – az állami vagyongazdálkodásra vonatkozó jogszabályok keretei között –
kizárólagosan egészségügyi beruházási célú forrásként felhasználható legyen, melynek törvényi feltételeit az emberi
erőforrások minisztere, a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter együttes egyetértésével kell
megteremteni, kivéve, ha az ingatlanok hasznosítása egyéb közcélt (pl. oktatási, kulturális, sport stb.) szolgál;
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan” 3. A H. 1.1–1.7. és 1.9–1.13. pontjaiban a „nemzeti erőforrás miniszter” szövegrész helyébe az „emberi erőforrások
minisztere” szöveg, 1.9. pont a) alpontjában az „a Nemzeti Erőforrás Minisztérium” szövegrész helyébe az „az Emberi
Erőforrás Minisztériuma” szöveg lép. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök