text:
367/2010. (XII. 30.) Korm. rendelete a Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. CLXXXII. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi CLXXXII. törvény 18. § (1) bekezdés a)–e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. AZ ALAP SZERVEZETE 1. A Bizottság 1. § A Bizottság feladatai:
a) a Magyar Állandó Értekezlet (a továbbiakban: MÁÉRT) elvi iránymutatásai alapján irányítja az Alap működését,
b) a költségvetési törvény elfogadását követő két hónapon belül meghatározza a pályázati keretek között nyújtott
összeget,
c) támogatási döntést hoz a pályázatok után fennmaradt támogatásrész felhasználásáról,
d) döntést hoz a Kollégium döntés-előkészítő javaslatai alapján,
e) kinevezi és felmenti a Kollégium elnökét és tagjait,
f) jóváhagyja a Kollégium ügyrendjét,
g) a tagjai tanácskozási joggal részt vehetnek a Kollégium ülésein.
2. § A Bizottság a döntéseit egyhangúlag hozza.
2. A Kollégium 3. § (1) A Kollégiumot a Bizottság úgy hozza létre, hogy annak összetétele a támogatási célokból eredő szakmai
szempontoknak megfeleljen.
(2) A Kollégium működésének részletes szabályait a kollégiumi tagok több mint felének szavazatával elfogadott és
a Bizottság által jóváhagyott ügyrend határozza meg.
4. § (1) A Kollégium tagjává a Bizottság – a Bethlen Gábor Alapkezelő Nonprofit Zrt. (a továbbiakban: Alapkezelő)
igazgatósága javaslatára – a központi államigazgatási szerveknek az adott támogatási területeken gyakorlattal és
szakértelemmel, továbbá a támogatások odaítélésénél a döntések meghozatalához szükséges ismeretekkel
rendelkező, a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező szakértőit nevezi ki.
(2) Az (1) bekezdés szerint kinevezett tagok feladatai és kötelezettségei, valamint jogai azonosak. A Kollégium minden
tagja egy szavazattal rendelkezik.
(3) A Kollégium elnökét a Kollégium tagjai közül – az Alapkezelő igazgatósága javaslatára – a Bizottság nevezi ki és menti
fel.
(4) Ha a Kollégium elnökének megbízatása megszűnik, az új elnök kinevezéséről a Bizottság tizenöt napon belül dönt.
Amennyiben az új elnök kinevezéséig az elnök hatáskörébe tartozó ügyben halaszthatatlan döntésre van szükség,
és nincs az elnöknek ügyrendben kijelölt helyettese, úgy az elnöki teendőket ideiglenesen az Alapkezelő
igazgatóságának javaslata alapján a Bizottság által a Kollégium tagjai közül megbízott személy látja el.
(5) A Kollégium elnökének és tagjainak járó költségtérítés elszámolásának rendjét a Bizottság határozza meg.
(6) A Kollégium elnöke és tagjai a feladatkörük ellátása során okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint
felelnek. 5. § (1) A Kollégium az üléseit szükség szerint tartja az ügyrendjében meghatározott olyan időközönként, hogy
a támogatások folyamatos elbírálása biztosítható legyen.
(2) Az üléseket az elnök, legalább az ülés előtt tizenöt nappal, a napirend megjelölésével, írásban hívja össze.
A Kollégiumot az elnök akadályoztatása esetén a napirend megjelölésével bármely tag összehívhatja.
(3) A Kollégium elnöke köteles az ülést összehívni, ha azt a Bizottság elrendeli.
(4) A Kollégium bármely tag indítványára, szótöbbséggel zárt ülésről vagy a napirend zárt tárgyalásáról határozhat, ha
a személyiségi jogok védelme, adatvédelmi szempont azt szükségessé teszi, vagy azt a Kollégium indokoltnak tartja.
(5) A Kollégium ülésén tanácskozási joggal részt vehetnek a Bizottság tagjai, az Alapkezelő igazgatóságának tagjai vagy az
általuk kijelölt személyek. A Kollégium az ügyrendjében egyéb tanácskozási joggal rendelkező állandó meghívottakat
is meghatározhat. A Kollégium ülésén bármely tag indítványára, a tagok többségének támogatása mellett szakértő is
részt vehet tanácskozási joggal.
(6) A Kollégium ülésén az ügyrendben megállapított rend szerint helyettesítésnek van helye, de a szavazati jog
a helyettesítő személyre át nem ruházható.
(7) A Kollégium határozatképes, ha az összes tagjának több mint fele jelen van. A Kollégium a döntését a jelenlévő tagok
több mint felének egybehangzó szavazatával hozza.
(8) Ha a Kollégium nem határozatképes, az elnök a következő ülést tizenöt napon belül köteles összehívni.
6. § (1) A Kollégium elnökének és tagjainak kinevezésüket megelőzően írásban kell nyilatkozniuk arról, hogy velük
kapcsolatban nem áll fenn a törvényben meghatározott összeférhetetlenség.
(2) Amennyiben az összeférhetetlenség a kinevezést követően merül fel, úgy az érintett személy köteles azt
a nemzetpolitikáért felelős miniszter irányítása alatt álló helyettes államtitkárnak (a továbbiakban: helyettes
államtitkár) az összeférhetetlenségi ok felmerülését követő 5 napon belül bejelenteni és harminc napon belül az
összeférhetetlenségi okot megszüntetni. A megbízatás megszűnését a Bizottság állapítja meg, és erről – a helyettes
államtitkár útján – a Kollégium elnökét értesíti, aki a megbízatás megszűnésének tényét a soron következő ülésen
bejelenti.
(3) Amíg az összeférhetetlenné vált személy az összeférhetetlenségi okot nem szünteti meg, addig a kollégiumi
döntéshozatalban nem vehet részt.
7. § A Kollégium előkészíti
a) a támogatási elveket figyelembevevő pályázati stratégiával,
b) a pályázatok elbírálásával,
c) a támogatás nyújtásával, valamint
d) az ügyrendjével
kapcsolatos döntéseket.
II. AZ ALAPKEZELŐ 8. § (1) Az Alapkezelő a vonatkozó jogszabályokban és az e rendeletben meghatározottak szerint felelős az Alap tervezési,
kötelezettségvállalási, bevétel-előírási, szerződéskötési, utalványozási, ellenőrzési, államháztartási
információszolgáltatási, beszámolási feladatainak ellátásáért, illetőleg az Alap működtetési és pályázat elbíráló
feladatainak elvégzéséért.
(2) Az Alapkezelő Alappal kapcsolatos feladatellátásához szükséges forrásait az Alap adott költségvetési évben teljesülő
bevételének terhére a 30. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kell biztosítani.
(3) Az Alapkezelő ügyvezető szerve az igazgatóság, melynek tagjait a Bizottság javaslatára a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter határozatlan időre nevezi ki. Az Alapkezelő munkatársai felett a munkáltatói
jogkört az Alapkezelő igazgatósága gyakorolja.
(4) Az Alapkezelő feladata
a) az Alap pénzeszközeinek kezelése,
b) a Kollégium működési feltételeinek biztosítása,
c) a Bizottság döntéseinek előkészítése és végrehajtása,
d) a pályázati rendszer működtetése, ideértve a nem pályázati úton nyújtott támogatások lebonyolítását is,
e) a pályázókkal való szerződéskötés,
f) a támogatások pénzügyi utalása,
g) a támogatott pályázatok pénzügyi elszámolása,
h) a pénzügyi és teljesítmény-ellenőrzések szervezése és lebonyolítása,
i) az Alap beszámolójának és költségvetésének közzététele,
j) a vonatkozó jogszabályokban előírt nyilvánosság biztosítása,
k) az Alap honlapjának működtetése, továbbá
l) mindazoknak a kötelezettségeknek az ellátása, amelyeket jogszabály az Alapkezelő számára előír.
(5) Az Alapkezelőre egyebekben a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
III. A MÁÉRT 9. § (1) A MÁÉRT az Alap legfelsőbb javaslattevő fóruma.
(2) A MÁÉRT elvi iránymutatásait a Bizottság és a Kollégium köteles figyelembe venni.
(3) A MÁÉRT mellett szakbizottságok működnek. A szakbizottságok az egyes szakterületekre vonatkozóan elvi-szakmai
iránymutatást adnak és ajánlásokat fogalmaznak meg a források elosztására.
(4) A MÁÉRT mellett négy szakbizottság működik:
a) a Külügyi és Jogi,
b) az Oktatási és Kulturális,
c) a Gazdaságfejlesztési és Önkormányzati, valamint
d) a Szórvány Szakbizottság.
(5) A Szórvány Szakbizottságon belül két albizottság működik, a Diaszpóra és a Kárpát-medencei Szórvány Albizottság.
10. § A MÁÉRT szakbizottságai évente szeptember 30-ig tesznek előzetes javaslatot az Alapból nyújtható támogatások
céljaira, prioritásaira, valamint a támogatás elveire. A szakbizottságok javaslataikat a helyettes államtitkárnak küldik
meg, aki azokat továbbítja a Bizottságnak és a Kollégiumnak.
IV. AZ ALAP ÁLTAL BIZTOSÍTOTT TÁMOGATÁSOK RENDSZERE 3. Általános feltételek
11. § (1) Az Alapból kizárólag a Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi CLXXXII. törvény (a továbbiakban: Bgatv.) szerint
támogatás igénybevételére jogosult jogalanyok az ott meghatározott célokra kaphatnak támogatást.
(2) Az Alapból támogatás nyújtható
a) nyílt pályázat,
b) egységes elvek alapján meghatározott támogatási döntés vagy
c) egyedi kérelem
alapján.
(3) Az Alap terhére nyújtott támogatás formái:
a) vissza nem térítendő támogatás,
b) részben vagy egészben visszatérítendő támogatás.
(4) A részben vagy egészben visszatérítendő támogatás visszatérítendő részét az Alap előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kamatmentesen kell visszafizetni.
12. § (1) A 14. § szerinti támogatásoknál nem pályázhat, illetve nem részesülhet támogatásban az a magánszemély és egyéni
vállalkozó,
a) aki az adott pályázat megjelentetését megelőzően az Alap vagy a határon túli magyarok támogatását szolgáló
bármely fejezeti kezelésű előirányzat terhére kiírt pályázatokban valótlan vagy megtévesztő adatot szolgáltatott,
valótlan tartalmú, hamis vagy hamisított tartalmú okiratot használt fel, illetve az elnyert pályázat alapján kötött
szerződést – neki felróható okból – maradéktalanul nem teljesítette, vagy aki a céljelleggel nyújtott támogatást
nem a rendeltetésének megfelelően használta fel, és az ebből eredő visszafizetési kötelezettségének nem tett
eleget, valamint aki a pénzügyi támogatás felhasználásával kapcsolatosan előírt elszámolási vagy számadási
kötelezettség teljesítésekor valótlan tartalmú nyilatkozatot tett, illetőleg valótlan tartalmú, hamis vagy hamisított
okiratot használt fel;
b) akinek az Alappal vagy az a) pontban meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatokkal szemben lejárt fizetési
kötelezettsége áll fenn, illetve lejárt határidejű – nem teljesített – elszámolási kötelezettsége áll fenn;
c) akinek lejárt köztartozása van; továbbá
d) aki nem felel meg a rendezett munkaügyi kapcsolatoknak az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben
(a továbbiakban: Áht.) meghatározott követelményének.
(2) Nem pályázhat, illetve nem részesülhet támogatásban a Bgatv.-ben meghatározott támogatásra jogosult szervezet
vagy vállalkozás, amely
a) végelszámolás alatt áll, vagy ellene indított csődeljárás, illetve felszámolási eljárás van folyamatban;
b) amelynél az (1) bekezdésben meghatározott bármelyik eset áll fenn.
(3) A Bgatv.-ben meghatározott, közvetlen politikai tevékenységet folytató szervezetnek minősül az a szervezet,
amelynek tevékenysége elsődlegesen és túlnyomórészt politikai. Kétség esetén a nemzetpolitikáért felelős miniszter,
a Kollégium elnöke vagy az érintett szervezet kérheti, hogy a Bizottság állapítsa meg, hogy a szervezet közvetlen
politikai tevékenységet folytató szervezetnek minősül-e. A Bizottság erről a soron következő ülésén határoz.
4. Az állami támogatásokra vonatkozó speciális szabályok 13. § E pont alkalmazásában
a) állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (továbbiakban: EUMSZ) 107. cikk (1) bekezdése
szerinti támogatás és az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
szerinti csekély összegű támogatás,
b) diszkont kamatláb: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: 85/2004. Korm. rendelet) 1. § 36. pontjában meghatározott fogalom,
c) elszámolható költség: a támogatás alapjának meghatározásakor figyelembe vett, a támogatás tárgyával
összefüggésben közvetlenül felmerült vagy ahhoz közvetett módon hozzárendelhető költségek, ráfordítások és
beszerzett eszközök bekerülési értéke, amelyek finanszírozására a támogatás felhasználható,
d) halászathoz és akvakultúrához kapcsolódó tevékenység: a halászati és akvakultúratermékek piacának közös
szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet szerinti halászati és akvakultúra
tevékenységet szolgáló beruházásokhoz, továbbá halászati termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló
beruházáshoz kapcsolódó tevékenység,
e) közszolgáltatás: az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
f) mezőgazdasági termék: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások
bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló (általános csoportmentességi
rendelet) 800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 2. cikk
22. pontjában meghatározott fogalom,
g) mezőgazdasági termék feldolgozása: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 23. pontjában meghatározott
fogalom,
h) mezőgazdasági termék forgalomba hozatala: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontjában
meghatározott fogalom,
i) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 85/2004. Korm. rendelet 8. mellékletében meghatározott fogalom,
j) saját forrás: a kedvezményezett által a fejlesztési programhoz biztosított forrás, amelybe az államháztartás
alrendszereiből kapott támogatás nem számítható be,
k) szénipar: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi
kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba
sorolt szén kitermelése,
l) támogatási intenzitás: a 85/2004. Korm. rendelet 1. § 24. pontjában meghatározott fogalom,
m) támogatástartalom: a 85/2004. Korm. rendelet 1. § 31. pontjában meghatározott fogalom.
14. § Ha a támogatást gazdasági tevékenységéhez olyan kedvezményezett kapja, amelynek székhelye, telephelye, illetőleg
fióktelepe az Európai Unióban, vagy az Európai Unióval előcsatlakozási szerződést kötött államban van, támogatása az
EUMSZ 107. cikk szerinti állami támogatásnak minősül, amely a 85/2004. Korm. rendelettel, valamint e pont
rendelkezéseivel összhangban a 15–17. §-ban felsorolt támogatási kategóriák szerint nyújtható.
15. § (1) Csekély összegű támogatás nyújtható
a) a Bgatv. 3. § a) pont aa), ab) és ac) alpontjaiban meghatározott jogcímeken egyéni vállalkozó részére;
b) a Bgatv. 3. § b) pont ba) alpontjában felsorolt jogcímen a kutatást, fejlesztést végző intézmény és
háttérintézmény, szociális, felzárkózást és szociális integrációt elősegítő szervezet, kulturális szervezet,
tömegtájékoztatási szervezet, valamint önkormányzat részére;
c) a Bgatv. 3. § c) pont cb) alpontjában meghatározott jogcímeken;
d) a Bgatv. 3. § d) pontjában felsorolt támogatottak részére a Bgatv. 3. § d) pont da), db) és dc) alpontjaiban
meghatározott jogcímeken.
(2) A csekély összegű támogatásokra az 1998/2006/EK bizottsági rendelet, valamint jelen § rendelkezései az irányadóak.
(3) Csekély összegű támogatás esetén bármely három pénzügyi év időszakában bármely kedvezményezett részére
odaítélt csekély összegű támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, a közúti szállítási ágazat
esetében a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három pénzügyi
évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(5) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(6) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján csekély összegű támogatás nyújtható valamennyi ágazat vállalkozásai
számára az alábbi kivételekkel:
a) a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet
végző vállalkozásnak;
b) az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termeléséhez kapcsolódó
tevékenységet végző vállalkozások részére;
c) az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy forgalmazásával kapcsolatos
tevékenységet végző vállalkozások részére, amennyiben:
ca) a támogatás összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján
kerül rögzítésre,
cb) vagy az elsődleges termelőknek való teljes vagy részleges továbbítástól függ;
d) az exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása, nevezetesen az exportált mennyiséggel, az értékesítési
hálózat kialakításával és működtetésével, illetve az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokkal közvetlenül kapcsolatos támogatások, valamint
e) az import áruk helyett hazai áru használatától függő támogatások;
f) a szénipar vállalkozásai részére;
g) teherszállító jármű megvásárlására a közúti áruszállítási ágazat területén működő vállalkozások esetében;
h) nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére.
(7) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét kell figyelembe venni.
(8) A csekély összegű támogatás ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami
támogatással, amennyiben az így halmozott összeg meghaladná a támogatási intenzitás 800/2008/EK bizottsági
rendeletben vagy az Európai Bizottság határozatában meghatározott mértékét.
(9) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban
részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell az 1998/2006/EK rendeletre hivatkozva annak pontos címére és az
Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetésére – valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét
támogatástartalomban kifejezve.
(10) A kedvezményezett és a támogatást nyújtó köteles a csekély összegű támogatáshoz kapcsolódó minden iratot az
odaítélést követő 10 évig megőrizni és a támogatást nyújtó ilyen irányú felhívása esetén azokat bemutatni.
16. § (1) Közszolgáltatások ellentételezése formájában nyújtott támogatás nyújtható:
a) a Bgatv. 3. § a) pont aa) alpontjaiban meghatározott jogcímen egyéni vállalkozó részére;
b) a Bgatv. 3. § b) pont ba) alpontjában meghatározott jogcímen a b) pontban meghatározott kutatást, fejlesztést
végző intézmény és háttérintézmény, szociális felzárkózást és szociális integrációt elősegítő szervezetek,
kulturális, tömegtájékoztatási szervezetek, önkormányzatok, illetve a d) pontban meghatározott
kedvezményezettek részére a 3. § d) pont da), db) és dc) alpontjaiban meghatározott jogcímeken;
c) a Bgatv. 3. § c) pont cb) alpontjában meghatározott jogcímeken.
(2) A közszolgáltatások ellentételezése formájában nyújtható támogatásokra az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének
az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatásért járó
ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i
2005/842/EK bizottsági határozat (a továbbiakban: 2005/842/EK bizottsági határozat), valamint jelen § rendelkezései
az irányadóak.
(3) Közszolgáltatások ellentételezése formájában kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
részére nyújtható támogatás.
(4) A közszolgáltatások ellátásáért nyújtott támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a versenyt, amely
mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(5) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának nettó költségét, azaz a közszolgáltatás
működtetésével kapcsolatban felmerült költségek és az ezzel összefüggésben keletkezett bevételek különbségét,
figyelembe véve egy, a közszolgáltatás ellátásához kapcsolódó sajáttőke-rész alapján várható ésszerű profitot is.
(6) A kedvezményezett a kapott támogatásról külön elszámolást köteles vezetni, amely elszámolás alapján a (4) és
(5) bekezdésben foglaltak teljesülése ellenőrizhető.
17. § Az Európai Unió által is támogatott határmenti program céljára támogatás a 2007-2013. programozási időszakban az
Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi
együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó állami támogatások felhasználásának szabályairól és egyes
támogatási jogcímeiről szóló 5/2009. (III. 18.) NFGM rendeletben, valamint a Magyarország–Szlovákia–Románia–
Ukrajna Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz Határon Átnyúló Együttműködési Programból származó, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó állami támogatások felhasználásának
szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről szóló 19/2009. (VIII. 14.) NFGM rendeletben meghatározott jogcímekhez
tartozó támogatási kategóriák szerint nyújtható, az ott meghatározottak szerint.
18. § (1) A Bgatv. alapján pályázati önrész kiegészítésére nyújtott támogatás és a pályázati forrásból származó támogatási
összeg együttes mértéke nem haladhatja meg a pályázati felhívás által elvárt minimális, minden támogatástól mentes
saját forrás mértékét.
(2) A Bgatv. alapján nem nyújtható támogatás a pályázati önrész kiegészítésére, amennyiben az elnyert EU-támogatásra
kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó előírások azt nem teszik lehetővé.
(3) Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó korábban megítélt támogatások esetében a Bgatv. alapján
a pályázati önrész kiegészítésére nyújtott támogatás és a pályázati forrásból származó támogatási összeg együttesen
nem haladhatja meg a 800/2008/EK bizottsági rendeletben, az 1998/2006/EK bizottsági rendeletben, a 2005/842/EK
bizottsági határozatban, illetve az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb
támogatási intenzitást vagy legmagasabb támogatási összeget.
V. A PÁLYÁZATI RENDSZER 19. § (1) Ha az Alap rendelkezésére álló forrás megváltozik, a Bizottság negyvenöt napon belül módosítja a Kollégium által
kiutalható összegeket.
(2) Az Alapkezelő igazgatósága minden évre a Kollégiummal együttműködve pályázati stratégiát készít, amit a Bizottság
hagy jóvá.
(3) Az Alapkezelő – a Kollégium állásfoglalására figyelemmel – a (2) bekezdésben meghatározott stratégia alapján
kidolgozza az egyes pályázati felhívásokat, és – a helyettes államtitkár jóváhagyását követően – gondoskodik azok
közzétételéről.
(4) A pályázati felhívásban a pályázat tartalmi elemeként meg kell határozni
a) a pályázat célját, tárgyát, időbeli hatályát,
b) a pályázók, illetve kedvezményezettek körét,
c) a támogatás formáját és időtartamát,
d) egy pályázatra vonatkozóan a támogatás maximális mértékét,
e) a saját forrás meglétét, annak mértékét,
f) az elszámolható költségek körét,
g) a pályázat elbírálásához szükséges adatokat, dokumentumokat,
h) a pályázat elbírálásának szempontjait,
i) a pályázat benyújtásának alaki és formai követelményeit,
j) a támogatásnyújtást kizáró feltételek,
k) a pályázat érvénytelenségének eseteit,
l) a támogatási szerződés megszegésének szankcióit,
m) az elállás jogát,
n) a pályázók adatainak kezeléséhez, a pályázók adatainak és a döntés tartalmának az Alap internetes honlapján való
nyilvános közzétételhez, valamint a szomszédos államokban élő magyaroknak nyújtott támogatások központi
nyilvántartásáról szóló 233/2005. (X. 19.) Korm. rendelet alapján létrehozott nyilvántartási rendszer kezelőjének
történő továbbításhoz való hozzájárulást,
o) beszedés esetére a támogatás kedvezményezettje által pénzforgalmi szolgáltatójának adott beszedési megbízás
benyújtására vonatkozó felhatalmazó levelét.
(5) A pályázatok formai vizsgálatát az Alapkezelő végzi. A hiányos pályázatok benyújtóját tizenöt napos határidő
tűzésével hiánypótlásra szólítja fel.
(6) Az Alapkezelő befogadja, és a Kollégium döntés-előkészítése érdekében a pályázatokban megjelölt határidő lejártát
követő negyvenöt napon belül – a helyettes államtitkár folyamatos tájékoztatásával – előkészíti a beérkezett
pályázatokat, összesítőt és döntési javaslatot készít, melyet – a helyettes államtitkár ellenjegyzésével – a Kollégium
ülése elé terjeszt. Az Alapkezelő gondoskodik arról, hogy a Kollégium valamennyi tagja az ülés előtt legalább
nyolc nappal kézhez kapja az összesítőt.
(7) A Kollégium a (6) bekezdésben foglaltak szerint elkészített összesítő alapján – az összesítő megérkezését követő
ülésén – javaslatot tesz a Bizottságnak pályázatok elfogadásáról, a támogatás formájáról és összegéről, amelyhez
az összesítés mellett az Alapkezelőtől magához kérheti a benyújtott pályázatot és annak mellékleteit is.
(8) Az Alapkezelő a pályázatok elbírálásáról jegyzőkönyvet készít, amelynek tartalmaznia kell a (6) bekezdésben
foglaltakat, valamint elutasítás esetén annak indokát.
(9) A pályázat elbírálásában és a döntési javaslat előkészítésében nem vehet részt az, aki
a) a pályázóval munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, vagy az elbírálást megelőző
három éven belül állt,
b) az a) pontban meghatározott személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli hozzátartozója,
c) a pályázó szervezet fenntartójával, tulajdonosával, felügyeleti szervével munkaviszonyban vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban áll,
d) a pályázó gazdálkodó szervezetben, vagy e szervezetben a szavazati jogok többségével rendelkező gazdálkodó
szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy annak vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója, felügyelő
bizottsági tagja.
20. § (1) A Kollégiumnak a pályázatok tárgyában készített döntés-előkészítő javaslatát az Alapkezelő a beérkezéstől számított
tizenöt napon belül felterjeszti a helyettes államtitkárnak, aki azt öt napon belül megküldi a Bizottságnak
jóváhagyásra.
(2) A Bizottság a döntéséről az Alapkezelő útján értesíti a Kollégiumot, továbbá intézkedik a döntések végrehajtásáról.
(3) A Bizottság elutasító döntéséről az Alapkezelő nyolc napon belül írásban értesíti a pályázat benyújtóját.
21. § Az Alapkezelő a Bizottság 20. § (2) bekezdés szerinti döntését követő harminc napon belül értesíti a pályázókat
a pályázatok tárgyában hozott döntésekről, melyhez csatolja a szerződési ajánlatot is.
5. A szerződéskötés, a szerződés kötelező tartalmi elemei
22. § (1) A Bizottság által jóváhagyott támogatási döntéseket követően az Alapkezelő szerződést köt a kedvezményezettekkel.
Az Alapkezelő által a kedvezményezettek részére megküldött szerződéskötési ajánlat határideje a kézhezvételtől
számított legfeljebb hatvan nap. Az ajánlat elfogadását követően kerül sor a szerződés megkötésére.
(2) A támogatási szerződést írásban kell megkötni.
(3) A támogatási szerződésnek tartalmaznia kell
a) a támogatás célját,
b) a támogatás folyósításának feltételeit és ütemezését,
c) a kedvezményezett pénzügyi számlaszámát,
d) a támogatás felhasználásának és elszámolásának módját, határidejét,
e) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a támogatás felhasználása során érvényesíti a vonatkozó számviteli,
adóügyi és társadalombiztosítási jogszabályok előírásait,
f) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a támogatás magyarországi felhasználása során az ott
meghatározott esetben, a közbeszerzésekről szóló törvény rendelkezései szerint jár el,
g) a kedvezményezett nyilatkozatát a támogatás felhasználásával kapcsolatos beszámolási kötelezettség
tudomásulvételéről,
h) a kedvezményezett nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul a támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium és az Alapkezelő által ellenőrzéssel megbízott személyek, szervezetek általi ellenőrzéséhez,
i) a szerződésszegés eseteit és szankcióit,
j) a szerződéstől való elállásra vonatkozó rendelkezéseket,
k) a nyilvános közzétételhez való hozzájáruló nyilatkozatot,
l) a 14. § szerinti támogatások esetében a nyújtott támogatás támogatástartalmát, a támogatás intenzitását és
a támogatásra vonatkozó támogatási kategóriát.
(4) A támogatási szerződéshez csatolni kell
a) a támogatás felhasználására vonatkozó költségvetési tervet,
b) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy nincs hatvan napot meghaladó lejárt köztartozása,
c) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy nincs az Alappal vagy a határon túli magyarok támogatására szolgáló
bármely (cél)előirányzattal szemben hatvan napot meghaladó tartozása,
d) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy nem áll végelszámolás alatt, illetve ellene indított csődeljárás vagy
felszámolási eljárás nincs folyamatban,
e) a támogatás kedvezményezettjének a számlavezető pénzforgalmi szolgáltatója által is ellenjegyzett nyilatkozatát
arról, hogy amennyiben az Alapkezelő él az elállás jogával, vagy a visszafizetési kötelezettség alá tartozó
támogatást a kedvezményezett határidőben nem fizeti vissza, úgy – ha az adott ország jogszabályai azt lehetővé
teszik – az Alapkezelő követelését a támogatás kedvezményezettje által pénzforgalmi szolgáltatójának adott
beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó levél által, a fizetési számláját vezető pénzforgalmi
szolgáltatónál érvényesítheti,
f) a kedvezményezett harminc napnál nem régebbi fizetési számlaszám-igazolását, valamint
g) a kedvezményezett harminc napnál nem régebbi közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányát vagy
ügyvéd által cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban való közreműködés során ellenjegyzett
aláírás-mintáját.
6. A támogatások folyósítása és teljesítése 23. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben meghatározott pénzügyi és időbeli ütemezésben vehető igénybe.
(2) A támogatások folyósítása
a) a benyújtott számlák közvetlen kiegyenlítésével,
b) a finanszírozásba bevont pénzintézet útján,
c) közvetlenül a kedvezményezett számlájára történő átutalással,
d) rendkívül indokolt esetben a kedvezményezett címére fizetési számláról történő készpénz-kifizetés kézbesítése
útján
történhet. 24. § (1) A támogatást megvalósultnak kell tekinteni, amennyiben a támogatási szerződésben meghatározott és támogatott
feladat vagy cél a szerződésben meghatározottak szerint teljesül. Erről a kedvezményezett elszámolási határidőn belül
köteles legkésőbb a záró beszámolójában tényszerűen, bizonylatokkal alátámasztva az Alapkezelőnek – a szerződés
mellékletét képező pénzügyi teljesítési és elszámolási szabályzatnak megfelelően – elszámolni.
(2) Ha a támogatás célja teljesült, annak fel nem használt részét a kedvezményezett köteles az Alap számlájára
haladéktalanul visszautalni.
(3) A céltól, illetve szerződésben rögzítettektől eltérően felhasznált támogatást a kedvezményezett köteles
– felelősségéhez, illetve a szerződésszegés súlyához mérten – részben vagy egészben visszafizetni (értékét
megtéríteni). Az így visszatérített összeg további felhasználásáról – az Alapkezelő igazgatóságának javaslata alapján –
a Bizottság dönt.
(4) A kedvezményezett a céltól, illetve szerződésben rögzítettektől eltérően felhasznált támogatást a szerződés
felbontásának napjától érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének alapulvételével számított kamattal növelve
köteles visszafizetni.
25. § A kedvezményezett, ellenőrzés céljából a támogatás felhasználására vonatkozó, valamint a 14. § szerinti támogatások
dokumentumait 10 évig köteles nyilvántartani és megőrizni, és azokat a 22. § (3) bekezdés h) pontjában
meghatározott ellenőrzési jogosultsággal rendelkező szervezetek, illetőleg megbízottaik részére bármikor bemutatni.
7. A nem pályázati úton elnyerhető támogatások 26. § (1) A nem nyilvános pályázat útján elnyerhető támogatásrész terhére a Bizottság az Alapkezelő igazgatóságának
döntés-előkészítése alapján döntést hoz a jogosult személyek és szervezetek pályázati rendszeren kívüli
támogatásban részesítéséről.
(2) Az Alapkezelő az (1) bekezdés szerinti döntés-előkészítése során meghívhatja véleményezésre az Alap támogatási
céljai vonatkozásában feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztérium képviselőjét.
(3) Az Alapkezelő intézkedik a döntések végrehajtásáról.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott döntés alapján folyósított támogatások esetében a 15–18. §, valamint a 22–25. §
rendelkezéseit kell alkalmazni. 8. A vezetendő nyilvántartások tartalma
27. § (1) Az Alapkezelő az államháztartási információs rendszer működésén kívül a szomszédos államokban élő magyaroknak
nyújtott támogatások központi nyilvántartásáról szóló 233/2005. (X. 19.) Korm. rendelet alapján létrehozott
nyilvántartási rendszernek a támogatásokkal összefüggően a következő adatokat szolgáltatja:
a) a pályázó és egyedi támogatási kérelmet benyújtó (a továbbiakban együtt: pályázó) neve,
b) lakcíme vagy székhelye,
c) a pályázat Bgatv. szerinti jogcíme,
d) a pályázott összeg,
e) a pályázatról szóló döntés,
f) a támogatási összeg,
g) a támogatás formája, kategóriája, intenzitása,
h) a támogatás futamideje,
i) az elszámolás (közbenső elszámolás) határideje,
j) az elszámolás időpontja,
k) a pályázatból kizártak listája.
(2) Az Alapkezelő a Bgatv. 4. § (2) bekezdése, valamint a (4) és (5) bekezdése szerint összesítve is nyilvántartja az Alap éves
bevételeit. A bevételek között külön jogcímen tartja nyilván az Alapnak visszafizetett pénzeszközöket, az Alap javára
behajtott összeget, illetve a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészéből átcsoportosított összegeket is.
9. Az Alap felhasználásának szakmai értékelése 28. § A Bizottság az Alapnak a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti
felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény 4/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti bevétele felhasználásáról az
Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottságát évente tájékoztatja.
29. § A Bizottság a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészéből átcsoportosított rész terhére nyújtott támogatásokról – ezen
belül a támogatás formája, mértéke, célja, támogatottak köre bemutatásával – az államháztartásért felelős miniszter
számára az adott tárgyév vonatkozásában – a tárgyévet követő év március 31-éig – beszámolót nyújt be.
10. Az Alap pénzügyi működése 30. § (1) Az Alapkezelő az Alap pénzeszközeit a Magyar Államkincstárnál a Bethlen Gábor Alap elnevezésű kincstári
előirányzat-felhasználási keretszámlán (a továbbiakban: felhasználási keretszámla) kezeli.
(2) A Kollégium tagjainak járó költségtérítésre, továbbá az Alapkezelőnek az Alap működtetésével és a pályázatkezeléssel
összefüggő feladatainak ellátására évente az Alap adott költségvetési évben teljesülő bevételének – ide nem értve
a részben vagy egészben visszatérítendő támogatásokból és egyéb céltámogatásokból származó bevételt – legfeljebb
tíz százaléka használható fel.
(3) Az Alap a tárgyévben nyújtható támogatásra fordítható összeg tizenöt százalékos mértékéig vállalhat éven túli
kötelezettséget legfeljebb a támogatást követő két évre. A tizenöt százalékos mértékbe be kell számítani az előző
években történt évekre áthúzódó kötelezettségvállalások összegét.
(4) Az Alap éves költségvetési javaslatát, kincstári és elemi költségvetését az államháztartásért felelős miniszter
költségvetés tervezésére vonatkozó előírásainak megfelelően az Alapkezelő készíti el.
(5) Az Alap terhére vállalt kötelezettségekről az Alapkezelő naprakész nyilvántartást vezet. A nyilvántartásból a Bizottság
döntéséhez és a Kollégium döntés-előkészítéséhez az Alapkezelő adatot szolgáltat. A Kollégium tagjainak nyújtott
költségtérítések adatai közérdekből nyilvános adatok.
(6) Az Alap pénzforgalmának bonyolítása az (1) bekezdésben meghatározott felhasználási keretszámlán történik, amely
felett a rendelkezési jogosultságot az Alapkezelő igazgatósága gyakorolja.
31. § Az Alapkezelő – a nemzetpolitikáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a) az Alap eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévente mérlegjelentést,
b) negyedéves előirányzat-felhasználási tervet,
c) az Alap felhasználásának féléves és éves költségvetési beszámolójára vonatkozó javaslatot, valamint
d) havi pénzforgalmi jelentést
készít.
32. § Az Alapkezelő elvégzi az Áht.-ban és az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendeletben, a számviteli jogszabályokban, továbbá a más jogszabályokban az Alap kezelésére vonatkozóan előírt
feladatokat.
VI. VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 11. Vegyes rendelkezések
33. § (1) A Kollégiumot a jelen rendelet hatálybalépést követő 90 napon belül kell megalakítani.
(2) A Bethlen Gábor Alap javára a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészéből a határon túli magyarok szakképzése,
felsőoktatása és felnőttképzése támogatására szolgáló forrás átcsoportosítását a Bizottság, valamint
a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter és az oktatásért felelős miniszter között évenként megkötésre kerülő külön
megállapodás alapján kell végrehajtani.
12. Záró rendelkezések 34. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatályba lépést megelőzően indult eljárásokban is
alkalmazni kell.
(2) A rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti a Szülőföld Alapról szóló 2005. évi II. törvény végrehajtásáról
szóló 355/2006. (XII. 27.) Korm. rendelet.
35. § A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg – a Bgatv. 17. § alapján – a Szülőföld Alap elnevezésű, 10032000-0028844400000000 számú kincstári előirányzat-felhasználási keretszámla pénzeszközei a Bethlen Gábor Alap elnevezésű
kincstári előirányzat-felhasználási keretszámlára, a Szülőföld Alap Iroda elnevezésű 10032000-00290081-00000000
számú kincstári előirányzat-felhasználási keretszámla pénzeszközei a Bethlen Gábor Alapkezelő Nonprofit Zrt.
elnevezésű kincstári előirányzat-felhasználási keretszámlára kerülnek át.
36. § E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű (de minimis) támogatások tekintetében 2013. december 31-ig
lehet hozni.
37. § E rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet, az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű
szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatásért járó ellentételezés formájában
megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat,
valamint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak
a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló (általános csoportmentességi rendelet) 800/2008/EK
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
112/2012. (V. 2.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–lengyel önkormányzati kapcsolatok ápolása és a két ország közös történelmi emlékeinek megörökítése
terén végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Jacek Kaznowski, Varsó Bia³o³êka kerületének polgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata, az 1956-os magyar menekültek életének megmentése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Jan Wiercioch és Krystyna Papie¿ részére, egy 1956-os magyar menekült szabadságharcos életének megmentése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Stanislaw Kolodziejski nyugalmazott jogászprofesszor részére a MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata,
a magyar–lengyel kapcsolatok ápolása és továbbfejlesztése terén végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Latala-Ziêba Lucyna, a Piwnicznai Lengyel–Magyar Társaság elnöke részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 29.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1585/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Békéscsaba, Hódmezővásárhely, Szeged és Szabadka térsége elővárosi közlekedése fejlesztésének támogatásáról.
1. A Kormány
a) egyetért a  Békéscsaba, Hódmezővásárhely, Szeged és Szabadka térsége elővárosi közlekedésének
fejlesztéséhez kapcsolódó projektek megvalósításával,
b) hozzájárul az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek tekintetében kötelezettség vállalásához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  melléklet szerinti projektek megvalósítása, valamint
a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak finanszírozása érdekében
gondoskodjon
ca) a 2017. évben szükséges 7136,9 millió forint,
cb) a 2018. évben szükséges 24 290,7 millió forint,
cc) a 2019. évben szükséges 15 968,7 millió forint, valamint
cd) a 2020. évben szükséges 3454,0 millió forint
összegű forrásnak a  2017–2020. évi központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára
történő biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a ca) alpont tekintetében azonnal
a cb) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
a cc) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
a cd) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
d) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  2.  melléklet szerinti projektek megvalósítása
érdekében, a c) alpont szerint biztosítandó forrás terhére a 2017–2020. évek tekintetében összesen legfeljebb
50 673,0 millió forint összegben éven túl kötelezettséget vállaljon, valamint a c) alpont szerint biztosítandó
forrás terhére vállalható kötelezettségek felső korlátját a 2017–2020. évekre akként állapítja meg, hogy az
da) a 2017. évre 7112,0 millió forint,
db) a 2018. évre 24 206,0 millió forint,
legyen,
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  mellékletben felsorolt projektek megvalósítására
a támogatási szerződéseket kösse meg a 2. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a c) alpont szerint a 2017. évben biztosítandó forrás rendelkezésre állását követően azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1247/2016.
(V. 18.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat
a) B:80 mezőjében a  „vasútvonal városi-elővárosi tram-train rendszer megvalósítása” szövegrész helyébe
a „tram-train rendszerhez szükséges járműtelep építése” szöveg,
b) D:80 mezőjében a „32,50” szövegrész helyébe a „4,00” szöveg,
c) E:80 mezőjében a „Tervfelülvizsgálat, kiviteli tervek és nagyprojekt támogatási kérelem elkészítése, Szeged–
Hódmezővásárhely közötti városi-elővárosi tram-train rendszer kiépítése, szűk keresztmetszet kiváltás,
Hódmezővásárhelyen villamos vonal kialakítása.” szövegrész helyébe a  „Járműtelep építése Szegeden,
kapcsolódó szolgáltatások nyújtása és a  vasútvillamos (tram-train) rendszerhez szükséges előkészítő
tervezési feladatok.” szöveg,
d) D:81 mezőjében a „16,00” szövegrész helyébe a „17,62” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2012. (XI. 30.) NFM utasítása a Nemzeti Közlekedési Hatóság és a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal részére a fejezetet irányító szerv által előírt befizetési kötelezettségekről.
A 2012. évi költségvetési egyenleg tartását biztosító intézkedésekről szóló 1428/2012. (X. 8.) Korm. határozat 1. és 3. pontja,
1. melléklete, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 47. § (1) bekezdése, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóság (ÁHT: 275378) (a továbbiakban: NKH) részére a következő befizetési kötelezettséget
írom elő: 2012. november 30-áig 300 000 ezer forintot.
(2) Az NKH a részére megállapított befizetést a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) 10032000
00290737-60000006 számú bankszámlaszámára (kiadási KTK 132, bevételi KTK 650) köteles befizetni.
(3) Az NKH a befizetésről a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által részére megküldött visszaigazolás másolatát
a visszaigazolás kézhezvételét követő 5 napon belül köteles megküldeni az NFM Intézményfelügyeleti és Számviteli
Főosztálya (a továbbiakban NFM ISZFO) részére. Az NKH az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a következők
szerint köteles feltüntetni a teljesített befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM előírása szerint”.
2. § (1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (ÁHT: 038764) (a továbbiakban: MBFH) részére a következő befizetési
kötelezettséget írom elő: 2012. november 30-ig 350 000 ezer forintot.
(2) Az MBFH a részére megállapított befizetést az NFM 10032000-00290737-60000006 számú bankszámlaszámára
(kiadási KTK 132, bevételi KTK 650) köteles befizetni.
(3) Az MBFH a befizetésről a MÁK által részére megküldött visszaigazolás másolatát a visszaigazolás kézhezvételét követő
5 napon belül köteles megküldeni az NFM ISZFO részére. Az MBFH az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a
következők szerint köteles feltüntetni a teljesített befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM előírása
szerint”. 3. § Ez az utasítás a közzététele napján 18 órakor lép hatályba, és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
39/2014. (II. 24.) Korm. rendelete a központi költségvetési szervek szociális hozzájárulási adóból érvényesített, kiadási megtakarítást jelentő adó kedvezményeinek befizetési rendjéről.
A Kormány a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 76. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A költségvetési szerv a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 10. § (8) bekezdése szerinti – a 25 év alatti és az 55 év feletti, a képzettséget nem igénylő
munkakörben foglalkoztatott munkavállalók, valamint a  gyesről visszatérő és tartós munkanélküliség után
elhelyezkedő munkavállalók foglalkoztatásához kapcsolódóan a szociális hozzájárulási adóból érvényesített, kiadási
megtakarítást jelentő adókedvezményt terhelő – befizetési kötelezettséget havi szinten, ezer forintra kerekítve
a  kincstár „Munkahelyvédelmi akciótervvel összefüggő befizetések központi költségvetési szervek” megnevezésű,
10032000-01034224-00000000 számú számlájára teljesíti.
2. § Nem jelent kiadási megtakarítást, ha a  központi költségvetési szervet az  általa foglalkoztatott személy után
fizetendő közterhek megfizetését követően a  megfizetett összeg tekintetében más költségvetési szerv felé
elszámolási kötelezettség terheli.
3. § Ha a  központi költségvetési szerv befizetési kötelezettségét tévesen állapította meg, azt a  következő hónap vagy
hónapok befizetése során önrevízióval korrigálja.
4. § (1) A  központi költségvetési szerv az  érvényesített adókedvezményből eredő kiadási megtakarítások befizetéséről
az 1. mellékletben meghatározott tartalmú adatlapot a 2013. december 1-jétől 2014. június 30-áig terjedő időszak
utáni befizetések esetében 2014. július 15-éig, míg a 2014. július 1-jétől 2014. november 30-áig terjedő időszak utáni
befizetések esetében 2014. december 15-éig küldi meg a fejezetet irányító szervnek.
(2) A  fejezetet irányító szerv az  általa irányított költségvetési fejezetbe sorolt központi költségvetési szervek által
benyújtott adatszolgáltatást – az (1) bekezdésben meghatározott határidőt követő 8. munkanapig – a 2. melléklet
szerinti adatlapon összesítve megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a Kvtv. hatályvesztésével egyidejűleg hatályát veszti.
6. § Hatályát veszti a központi költségvetési szervek szociális hozzájárulási adó kedvezmények igénybevételéből eredő
kiadási megtakarításai befizetésének rendjéről szóló 48/2013. (II. 21.) Korm. rendelet.
Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2019. (II. 21.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/825/3/2018. számú előterjesztésére – Ilies Erica
Antigona, született: Radi Erica Antigona (születési hely, idő: Resicabánya [Románia], 1970. augusztus 7.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2017. (III. 17.) Korm. rendelethez A Beruházások megvalósításával összefüggő, nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított közigazgatási hatósági ügyek 1. építésügyi hatósági engedélyezési és tudomásulvételi eljárások, 2. örökségvédelmi hatósági engedélyezési és tudomásulvételi eljárások, 3. építményeken kívüli és belüli felvonó, mozgólépcső, emelők, gépi működtetési közlekedési berendezések engedélyezésére irányuló hatósági eljárások, 4. a műszaki biztonsági hatóság hatáskörébe tartozó sajátos építményfajtákra vonatkozó építésügyi hatósági engedélyezési eljárások, 5. műszaki biztonsági hatósági engedélyezési eljárások, 6. tűzvédelmi hatósági eljárások, 7. vízügyi és vízvédelmi hatósági engedélyezési eljárások, 8. hírközlési hatósági eljárások, 9. környezetvédelmi hatósági eljárások, 10. természetvédelmi hatósági eljárások, 11. útügyi hatósági eljárások, 12. ingatlan-nyilvántartással összefüggő hatósági eljárások, 13. telekalakításra irányuló hatósági eljárások, 14. földmérési hatósági eljárások, 15. termőföld védelmével összefüggő hatósági engedélyezési eljárások, 16. talajvédelmi engedélyezésre irányuló hatósági eljárások, 17. bányahatósági engedélyezési eljárások, 18. élelmiszerlánc-felügyeleti eljárás, 19. közegészségügyi hatósági eljárások, 20. azok az 1–19. pontban nem szereplő hatósági engedélyezési eljárások, amelyek a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek, 21. az 1–20. pontban felsorolt ügyfajtákban kiadott hatósági döntések módosítására irányuló hatósági eljárások. V. A Kormány tagjainak rendeletei A Miniszterelnökséget vezető miniszter 9/2017. (III. 17.) MvM rendelete az Információs Hivatal által nyújtott rendvédelmi egészségkárosodási ellátásról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya az  Információs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) hivatásos állományának tagja (a továbbiakban:
hivatásos állomány tagja) részére megállapítható egészségkárosodási ellátásra terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. álláshely: szolgálati beosztás vagy nem hivatásos munkakör,
2. állományilletékes parancsnok: az  egészségkárosodási ellátásra jogosult egészségi alkalmassága
megállapításakor betöltött szolgálati beosztás szerinti állományilletékes parancsnok,
3. egészségkárosodási ellátás: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 82/A. § (1) bekezdés szerinti rendvédelmi
egészségkárosodási keresetkiegészítés és rendvédelmi egészségkárosodási járadék,
4. FÜV Bizottság: az  egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a  szolgálat-,
illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az  egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.)
IRM–ÖM–PTNM együttes rendelet (a továbbiakban: ER.) szerinti, az  egészségi alkalmasság felülvizsgálatára
irányuló eljárást végző bizottság,
5. FÜV határozat: az  ER.-ben foglaltak szerint az  állományilletékes parancsnoknak kézbesített, a  FÜV
Bizottságnak az  egészségi alkalmatlanság kérdésében hozott, „Jelenlegi beosztására alkalmatlan” vagy
„Hivatásos szolgálatra alkalmatlan” megállapítást tartalmazó végrehajtható határozata,
6. miniszter: a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter,
7. személyügyi szerv: a Hivatal személyügyi feladatait ellátó szervezeti eleme.
2. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítása 3. § (1) A  FÜV határozat alapján az  állományilletékes parancsnok haladéktalanul intézkedik, hogy a  személyügyi szerv
a Hszt. 82/B. § (1) bekezdése szerinti eljárást megkezdje.
(2) Az  eljárás megindításával egyidejűleg a  személyügyi szerv írásban tájékoztatja a  hivatásos állomány tagját
az  egészségkárosodási ellátás megállapításának menetéről. A  tájékoztatásnak ki kell térnie az  egészségkárosodási
ellátásra jogosultság szabályaira, a  felajánlott álláshely elfogadásáról történő nyilatkozat határidejére, a  felajánlott
álláshely el nem fogadásának és a nyilatkozattétel elmulasztásának jogkövetkezményeire, valamint a Hszt. 82/A. §
(6)  bekezdése szerinti, a  felmentésre irányuló kérelem lehetőségére is. E  tájékoztatásban részletesen ki kell térni
az egészségkárosodási ellátás megállapításával történő szolgálati viszony megszűnésének és a felmentéssel történő
szolgálati viszony megszüntetésének jogkövetkezményeire.
(3) A  Hszt. 82/C.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételek fennállása esetén a  személyügyi szerv a  (2)  bekezdésben
foglaltakon túl tájékoztatást nyújt a  továbbfoglalkoztatási kötelezettség alóli mentesítésre irányuló kérelem
benyújtásának lehetőségéről.
(4) Ha a FÜV határozat végrehajthatóvá válásakor a baleset vagy betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről
vagy össze nem függéséről szóló döntés nem áll rendelkezésre, az  állományilletékes parancsnok soron kívül, de
legfeljebb 15 napon belül dönt a minősítésről.
(5) Az  állományilletékes parancsnok a  FÜV határozat végrehajthatóvá válásától számított 10 munkanapon belül
köteles megvizsgálni, hogy az irányítása alatt álló szervezeti egységnél van-e a hivatásos állomány tagja egészségi
állapotának megfelelő betöltetlen álláshely. Ha a szervezeti egységnél nincs a  feltételeknek megfelelő betöltetlen
álláshely, az  állományilletékes parancsnok soron kívül kezdeményezi a  személyügyi szervnél a  betöltetlen
álláshelyek hivatali szintű vizsgálatát.
(6) A  személyügyi szerv az  állományilletékes parancsnok (5)  bekezdés szerinti kezdeményezésétől számított
10 munkanapon belül megvizsgálja, hogy a Hivatal valamely szervezeti egységénél van-e a hivatásos állomány tagja
egészségi állapotának megfelelő betöltetlen álláshely.
4. § (1) Ha a  3.  § szerinti eljárás nem vezet eredményre, a  személyügyi szerv köteles intézkedni az  állománytáblázatban
a  szolgálati beosztás nem hivatásos munkakörré történő átminősítése vagy szükség szerint az  új álláshely
létrehozása érdekében.
(2) Az  átminősítési eljárást vagy az  új szolgálati beosztás létrehozására irányuló eljárást az  Információs Hivatal
állománytáblázatának elkészítésére vonatkozó részletes szabályokról szóló 31/2015. (VI. 30.) MvM rendelet 7. §-ában
és 9. §-ában foglaltak megfelelő alkalmazásával 20 napon belül le kell folytatni.
5. § (1) A  3–4.  §-ban meghatározott eljárás eredményeként felajánlható álláshelyről a  személyügyi szerv soron kívül
személyzeti megbeszélést tart. A  személyzeti megbeszélés a  hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára
figyelemmel a  Hivatal hivatali helyiségétől eltérő helyszínen és módon is megtartható. A  személyügyi szerv
a megbeszélés időpontjáról legalább 3 munkanappal korábban írásban értesíti a hivatásos állomány tagját.
(2) A  személyzeti megbeszélésen a  hivatásos állomány tagja, az  állományilletékes parancsnok vagy az  általa
felhatalmazott szolgálati elöljáró, valamint a  személyügyi szerv képviselője köteles részt venni. A  megbeszélésről
jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3) Ha a  hivatásos állomány tagja részére a  rendvédelmi szerv más szervezeti egységénél betölthető álláshely
felajánlására kerül sor, a  személyzeti megbeszélésen a  felajánlott álláshely szerinti szervezeti egység
állományilletékes parancsnoka vagy az általa felhatalmazott szolgálati elöljáró is köteles részt venni.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja részére több, az egészségi állapotának megfelelő betöltetlen álláshely is azonosításra
került, a  személyzeti megbeszélésen több – legfeljebb azonban három – álláshelyet kell felajánlani, amelyek
bármelyikének elfogadása a  felajánlott álláshely elfogadásának minősül. Több felajánlott álláshely esetén
a hivatásos állomány tagjának egyértelműen meg kell jelölnie, hogy melyik álláshelyet kívánja betölteni. Az írásbeli
nyilatkozattétel határidejére, továbbá a kiválasztott álláshely megjelölésének kötelezettségére a hivatásos állomány
tagjának figyelmét a személyzeti megbeszélésen külön fel kell hívni.
(5) A  felajánlott álláshely elfogadásáról szóló írásbeli nyilatkozatot a  hivatásos állomány tagja az  állományilletékes
parancsnokhoz címzetten a személyügyi szervhez nyújtja be.
6. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 82/C.  § (1)  bekezdése szerinti kérelmét az  állományilletékes parancsnoknak
címzetten a személyügyi szervhez nyújtja be.
(2) A személyügyi szerv a kérelmet – az állományilletékes parancsnok egyidejű tájékoztatása mellett – haladéktalanul
felterjeszti a Hivatal főigazgatójának (a továbbiakban: főigazgató).
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti kezdeményezés esetén a  hivatásos állomány tagja számára felajánlható betöltetlen
álláshelyek vizsgálatát a  kérelem miniszter általi elbírálásáig folytatni kell. A  hivatásos állomány tagját a  miniszter
elutasító döntése esetében, annak kézhezvételét követő 5 munkanapon belül lehet nyilatkoztatni a  felajánlott
álláshely elfogadásáról.
(4) Az  egészségi állapota miatt az  ügyei vitelében tartósan akadályozott és ebből kifolyólag nyilatkozattételre nem
képes személy esetében a Hszt. 82/C. § (1) bekezdése szerinti kérelmet helyette és nevében törvényes képviselője is
előterjesztheti.
7. § (1) A  hivatásos állomány tagjának elsősorban az  egészségi állapotának és képzettségének megfelelő, alacsonyabb
megterheléssel járó álláshely ajánlható fel. Ezen túl – az  egyedi körülmények vizsgálata alapján – az  egészségi
állapotnak megfelelő bármely más álláshely felajánlható. A  személyügyi szerv a  felajánlható álláshelyek és
a továbbfoglalkoztatás során a hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel indokolt különleges
körülményeket is fokozottan köteles figyelembe venni.
(2) A  személyügyi szerv a  rendelkezésre álló iratok alapján, a  FÜV Bizottság munkájában részt vevő orvos vagy
az ER.-ben meghatározott alapellátó orvos közreműködésével
a) vizsgálja a felajánlható álláshelyek keresésekor az álláshely egészségi állapotnak való megfelelőségét,
b) alakítja ki – a  továbbfoglalkoztatott bevonásával – a  foglalkoztatás feltételeit, így különösen
a  szolgálatteljesítési idő vagy munkaidő rendjét, az  elhelyezés körülményeit, a  rugalmas foglalkoztatás
lehetőségét, a gyógykezeléseken történő részvétel biztosíthatóságát.
(3) Ha az  új álláshely betöltésekor a  hivatásos állomány tagja számára a  Hivatal valamely képzés elvégzését írja elő,
annak költségeit a Hivatal biztosítja.
8. § (1) Ha a Hszt. 82/B. § (4) bekezdése szerinti 45 napos határidő alatt megállapításra kerül, hogy
a) a  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározottakkal ellentétben a  hivatásos állomány tagja saját
jogú nyugellátásra vagy szolgálati járandóságra jogosult,
b) a  Hszt. 82/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltétel hiánya a  jogerős minősítő határozat alapján
megállapítható, és a  személyügyi nyilvántartás adatai, valamint a  FÜV határozatban foglaltak alapján
a Hszt. 82/A. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek sem állnak fenn, vagy
c) a Hszt. 82/A. § (5) vagy (6) bekezdését kell alkalmazni,
akkor a 3. §-ban meghatározott eljárást a személyügyi szerv befejezi.
(2) A  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott feltétel fennállását, a  Hszt. 82/A.  § (5)  bekezdésében
meghatározott kizáró ok hiányát, valamint a  Hszt. 82/A.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetben a  tényleges
szolgálati idő tartamát a személyügyi szerv a személyügyi nyilvántartásban ellenőrzi.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  állományilletékes parancsnok soron kívül írásban tájékoztatja a  hivatásos
állomány tagját arról, hogy objektív feltétel hiányában – annak megjelölésével és részletes indokolással együtt –
nem tesz előterjesztést a főigazgatónak egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítására.
(4) A hivatásos állomány tagja – ha az abban foglaltakat vitatja – a tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon belül
írásban kérheti az  iratok főigazgatóhoz történő felterjesztését. A  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatásban a  hivatásos
állomány tagjának figyelmét e kérelem benyújtásának lehetőségére fel kell hívni.
(5) A  hivatásos állomány tagjának ilyen irányú kérelme esetén az  állományilletékes parancsnok 5 munkanapon belül
felterjeszti az iratokat a főigazgatónak, aki azokat megvizsgálja, és 8 napon belül döntést hoz az egészségkárosodási
ellátásra jogosultság megállapítását kizáró objektív okok fennállásáról vagy fenn nem állásáról. Ha nem állapítható
meg az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítását kizáró objektív okok fennállása, a  főigazgató
döntését követően az állományilletékes parancsnok az eljárást folytatja.
9. § Ha a  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 82/A.  § (6)  bekezdése szerint az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
megállapítása helyett a szolgálati viszonyának felmentéssel történő megszüntetését kéri, a kérelmet a munkáltatói
jogkör gyakorlójának címezve a személyügyi szervhez kell benyújtani.
10. § (1) A Hszt. 82/D. § (1) bekezdése alapján az állományilletékes parancsnok az egészségkárosodási ellátás megállapítására
irányuló eljárás lefolytatásához szükséges alábbi iratokat terjeszti fel a főigazgatónak:
a) a  rehabilitációs hatóság által kiállított komplex minősítési bizottsági vélemény vagy az  annak eredményét
tartalmazó hatósági döntés,
b) a FÜV határozat,
c) a szolgálati kötelmekkel összefüggés tárgyában hozott minősítő határozat,
d) a tényleges szolgálati idő igazolásához szükséges iratok,
e) a  felajánlott álláshely elfogadására vagy visszautasítására vonatkozó nyilatkozat, valamint a  személyzeti
megbeszélésről készült jegyzőkönyv vagy a miniszteri mentesítéssel kapcsolatos iratok,
f ) a hivatásos állomány tagját az egészségi alkalmatlanság megállapítását közvetlenül megelőző egy hónapra
a szolgálati beosztása alapján megillető távolléti díj összegére vonatkozó adatok,
g) az álláshely elfogadása esetén az új illetményre vonatkozó adatok,
h) a  hivatásos állomány tagjának baleseti járadékra vagy baleseti táppénzre (a továbbiakban együtt: baleseti
ellátás), rokkantsági ellátásra vagy rehabilitációs ellátásra való jogosultságáról, továbbá az  ezen ellátás
összegéről szóló tájékoztatás,
i) a döntéshozatalhoz szükséges egyéb személyügyi adatok és
j) a szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancs vagy határozat tervezete.
(2) Az iratokat a személyügyi szerv szerzi be és küldi meg az állományilletékes parancsnoknak legkésőbb a Hszt. 82/B. §
(4) bekezdésében foglalt határidő lejártát követő első munkanapon.
11. § A főigazgató a Hszt. 82/D. § (3) bekezdése szerinti határozatát a 10. § (1) bekezdésében meghatározott iratok alapján
hozza meg.
12. § (1) A főigazgató a Hszt. 82/D. § (3) bekezdése szerinti határozatban rendelkezik
a) az egészségkárosodási ellátásra jogosultságról vagy annak hiányáról,
b) az egészségkárosodási ellátás típusáról,
c) az egészségkárosodási ellátás mértékéről,
d) az egészségkárosodási ellátásra jogosultság kezdőnapjáról,
e) az egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamáról.
(2) A határozat rendelkező része tartalmazza a Hszt. 267–269. §-a szerinti szolgálati panasz benyújtásának lehetőségére
történő tájékoztatást, továbbá a  Hszt. 82/I.  § (1)  bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségre
vonatkozó figyelemfelhívást.
(3) A főigazgató az egészségkárosodási ellátásra való jogosultságot elutasító döntését indokolni köteles.
13. § A személyügyi szerv, ha a feltételek fennállnak, haladéktalanul intézkedik a Hszt. 82. § (1) bekezdés e) vagy f ) pontja
alapján a szolgálati viszony megszűnésének megállapítása érdekében.
3. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság felülvizsgálata és meghosszabbítása
14. § Az egészségkárosodási ellátásra jogosultságot megállapító határozat közlését követően a  személyügyi szerv
gondoskodik a  határidők nyilvántartásáról és figyelemmel kíséréséről annak érdekében, hogy a  Hszt. 82/E.  §
(1)–(3) bekezdése szerint az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság meghosszabbítása időben végrehajtható
legyen.
15. § (1) Ha a  rehabilitációs hatóság a  baleseti ellátással, a  rokkantsági ellátással vagy a  rehabilitációs ellátással
összefüggésben az  egészségkárosodás felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettséget írt elő az  egészségkárosodási
ellátásra jogosult részére, az egészségkárosodási ellátásra jogosult a Hszt. 82/I. § (1) bekezdésében meghatározott
határidőn belül köteles a személyügyi szervet a  rehabilitációs hatóság által megállapított felülvizsgálat időpontját
követően annak eredményéről és az újabb felülvizsgálat időpontjáról tájékoztatni.
(2) A  tájékoztatást a  rehabilitációs hatóság által kiállított komplex minősítési bizottsági vélemény vagy az  annak
eredményét tartalmazó hatósági döntés eredeti példányának bemutatásával és másolatának csatolásával vagy
az eredeti irat hiteles másolatának rendelkezésre bocsátásával kell megtenni.
16. § (1) A  személyügyi szerv az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság lejártát megelőző 120 nappal megküldi
a  FÜV Bizottságnak az  egészségkárosodási ellátásra jogosult egészségkárosodási ellátásának megállapításával
kapcsolatos iratokat, és a FÜV Bizottság intézkedik a hivatásos szolgálatra alkalmasság vizsgálatára. A FÜV Bizottság
a rendelkezésére álló iratok alapján ad állásfoglalást, vagy további, az egészségi állapotra vonatkozó iratokat kérhet
be az egészségkárosodási ellátásra jogosulttól, valamint személyes meghallgatásra is behívhatja őt.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt iratbekérési lehetőség alapján a FÜV Bizottság az egészségkárosodási ellátásra jogosultat
felhívhatja arra, hogy nyújtsa be a  rehabilitációs hatóság által kiállított komplex minősítési bizottsági véleményt
vagy az annak eredményét tartalmazó hatósági döntést. A felhívásnak nincs helye akkor, ha az egészségkárosodási
ellátásra jogosult a  15.  § alapján köteles az  ott megjelölt iratok csatolására. A  felhívást a  FÜV Bizottság az  iratok
kézhezvételétől számított 8 napon belül adhatja ki az  egészségkárosodási ellátásra jogosult részére történő
60 napos határidő tűzésével.
(3) A  FÜV Bizottság az  (1)  bekezdés szerinti állásfoglalását és az  iratokat legkésőbb az  egészségkárosodási ellátásra
jogosultság lejártát megelőző 30 nappal megküldi a személyügyi szerv részére.
(4) Ha a FÜV Bizottság állásfoglalása alapján az egészségi alkalmasság ismételten megállapítható, a személyügyi szerv
megvizsgálja, hogy van-e a  Hszt. 82/J.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti, az  egészségkárosodási ellátásra jogosult
képzettségének és végzettségének felajánlható szolgálati beosztás. Felajánlható szolgálati beosztás esetén
a személyügyi szerv – a felajánlható szolgálati beosztás helye szerinti állományilletékes parancsnok bevonásával –
intézkedik a szolgálati beosztás felajánlása érdekében.
(5) Az  egészségkárosodási ellátásra jogosult nyilatkozatától függően – a  Hszt. 36.  §-ában foglalt feltételek
fennállása esetén – a  hivatásos állományba visszavételre kerül sor, vagy a  személyügyi szerv gondoskodik
az egészségkárosodási ellátás megszüntetése érdekében.
17. § Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamát meghosszabbító határozat meghozatalához szükséges
adatokat a személyügyi szerv hivatalból bocsátja a FÜV Bizottság rendelkezésére.
18. § A főigazgató az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamát meghosszabbító határozatában rendelkezik
annak időtartamáról és az  egészségkárosodási ellátás összegéről, továbbá tájékoztatást ad a  Hszt. 267–269.  §-a
szerinti szolgálati panasz benyújtásának lehetőségéről.
4. Az egészségkárosodási ellátás folyósítása és mértékének számítása
19. § Az egészségkárosodási ellátást átutalással kell folyósítani az  egészségkárosodási ellátásra jogosult által megjelölt
pénzfizetési számlára utólag, a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig.
20. § (1) Ha az egészségkárosodási ellátás mértékét a Hszt. 82/G. § (4) bekezdése vagy a 82/H. § (4) és (5) bekezdése alapján
módosítani kell, a főigazgató határozatot hoz az egészségkárosodási ellátás új mértékéről.
(2) A  határozatot a  foglalkoztatás szerinti illetmény megváltozását vagy a  rendvédelmi illetményalap megváltozását
követő 15 munkanapon belül hivatalból, a  baleseti ellátás, rehabilitációs ellátás vagy rokkantsági ellátás
megváltozása esetén az egészségkárosodási ellátásra jogosult Hszt. 82/I. § (1) bekezdése szerinti bejelentését vagy
– ha ez az időpont korábbi – a hivatalos tudomásszerzést követő 15 munkanapon belül kell meghozni.
(3) Ha a  rendelkezésre álló iratok alapján hiánypótlás szükséges, akkor a  személyügyi szerv az  egészségkárosodási
ellátásra jogosultat haladéktalanul, de legkésőbb a  bejelentést követő 10 munkanapon belül felhívja az  iratok
csatolására, kiegészítésére. Ebben az esetben a határozat meghozatalára vonatkozó, (2) bekezdés szerinti határidő
a hiánypótlás teljesítésétől kezdődik.
(4) A személyügyi szerv köteles figyelemmel kísérni az állomány rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésre
jogosult tagja illetményének esetleges változását. Változás esetén az  ügy elbírálásához szükséges iratok
felterjesztésével 3 munkanapon belül tájékoztatja a  főigazgatót, aki dönt a  rendvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítés módosításáról.
5. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megszűnése 21. § (1) A személyügyi szerv évente legalább egyszer ellenőrzi, hogy a Hszt. 82/J. § (1) bekezdése szerinti megszűnési okok
fennállnak-e.
(2) Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megszűnéséről a főigazgató határozatot hoz.
22. § Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megszűnése esetén a  személyügyi szerv intézkedik az  egészségkárosodási ellátás folyósításának megszüntetésére.
23. § Az egészségkárosodási ellátásra jogosult a  Hszt. 82/J.  § (3)  bekezdése szerinti lemondó nyilatkozatot
a főigazgatónak címezetten írásban, a személyügyi szervnél nyújthatja be.
6. Eljárás a Hszt. hatálya alá tartozó vezényelt állomány vonatkozásában
24. § (1) A Hszt. 82/D. § (4) bekezdése szerinti esetben a 3. § (5) és (6) bekezdésétől eltérően a Hszt. 82/B. § (2) bekezdése
szerinti eljárást a személyügyi szerv és a fogadó rendvédelmi szerv személyügyi feladatokat ellátó szervezeti eleme
végzi.
(2) A  21.  § (1)  bekezdésében szabályozott eljárásában a  fogadó rendvédelmi szerv személyügyi feladatokat ellátó
szervezeti eleme együttműködik a személyügyi szervvel.
7. Záró rendelkezések 25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
26. § 2017. január 1-je és e  rendelet hatálybalépése közötti időszakban a  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdésében foglaltak
alapján a hivatásos állomány egészségkárosodási ellátásra jogosultságot szerzett tagja folyamatban lévő ügyében
e  rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépés napjától alkalmazni kell azzal, hogy a  Hszt. alapján elvégzett eljárási
cselekményeket nem kell megismételni. E  rendelkezés alkalmazásakor folyamatban lévő ügynek kell tekinteni
az  eljárást, ha az  egészségkárosodási ellátásra való jogosultság elbírálásáról e  rendelet hatálybalépéséig érdemi
határozat nem született.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
20/2018. (VIII. 14.) KKM közleménye az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. III. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2016. évi III. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. március 10-i 34. számában kihirdetett, az egyrészről az Európai Unió
és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) 116. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E megállapodás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a letéteményes kézhez veszi a Felek
utolsó értesítéseit az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó diplomáciai jegyzék letéteményes általi kézhezvételének napja:
2018. július 20.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. augusztus 1.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság
közötti partnerségi és együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi III. törvény 2. és 3. §-a 2018.
augusztus 1-jén, azaz kettőezertizennyolc augusztus elsején lépett hatályba.
Menczer Tamás s. k.,
 tájékoztatásért és Magyarország nemzetközi megjelenítéséért
 felelős államtitkár


text:
7/2007. (MK 156.) EüM utasítása az Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Az Egészségügyi Minisztérium szervezeti felépítéséről,
a szervezeti egységek közötti feladatmegosztásról és a minisztérium működési-irányítási rendjének alapvető szabályairól – a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő
utasítást adom ki:
1. § Az Egészségügyi Minisztérium szervezeti és működési
szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) ezen utasítás melléklete tartalmazza.
2. § Ez az utasítás kihirdetése napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium jogszabály-előkészítési szabályzatáról
szóló 8/2003. (EüK 20.) ESzCsM utasítás és az Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 5/2006. (MK 94.) EüM utasítás.
Dr. Horváth Ágnes s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
86/2008. (HK 12.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a NATO irányítású balkáni katonai békefenntartó műveletekben részt vevő nemzetközi erőkben történő magyar katonai részvételről szóló
Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat),
valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar
Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.)
HM utasítás 4. §-ában foglaltakra – ideiglenes katonai
szervezet létrehozása érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. A Korm. határozatban foglaltakra figyelemmel 2008.
július 1-jei hatállyal az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részjogkörű költségvetési egységeként működő ideiglenes katonai szervezetet
hozok létre.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség KFOR Megelőző Egészségügyi Laboratórium
Rövidített megnevezése: MH KFOR MEL 3. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7400 Kaposvár, Füredi u.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH KFOR MEL
Alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföl
dön a KFOR NATO műveleti terület, elsődleges alkalmazási körzet: Koszovó
4. A katonai szervezet jogi személyiséggel nem rendelkező, önálló század jogállású, Állománytáblával, Felszerelési Jegyzékkel megalapított ideiglenes katonai szervezet. Állományát a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell
feltölteni.
5. A katonai szervezet a béketámogató műveletek kategóriába sorolásáról, valamint a devizaellátmány-kiegészítés mértékének meghatározásáról szóló 112/2007.
(HK 19.) HM utasítás 2. § c) pont ce) alpontja alapján a
3. kategóriába tartozik.
6. A katonai szervezet alaptevékenysége:
A KFOR Főparancsnokság szervezeti elemeként a
KFOR erők közegészségügyi és járványügyi biztosításában való részvétel, ezen belül bakteorológiai, szerológiai,
parazitológiai, klinikai laboratóriumi, víz-, élelmezés- és
élelmiszer-higiéniai, környezet-egészségügyi vizsgálatok,
valamint állategészségügyi szaktanácsadás, járványügyi
ellenőrzés végzése.
7. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM). A megalakításra kijelölt katonai szervezet az MH Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Központtal (a továbbiakban:
MH HEK) együttműködve az MH ÖHP.
8. A katonai szervezet az MH ÖHP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. Állományilletékes parancsnoka az MH ÖHP parancsnoka, szakmai elöljárója az
MH HEK parancsnoka (MH egészségügyi főnök). A külföldi alkalmazási körzetben tevékenységét a KFOR főparancsnoka, illetve a KFOR egészségügyi szolgálat főnöke
utasításai szerint látja el.
9. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) A katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: vezető főorvos.
b) A parancsnokot beosztásba az MH ÖHP parancsnoka
vezényli.
c) A parancsnok az ideiglenes katonai szervezet élén
álló egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed
a katonai szervezet működésének minden területére. A
jogszabályokban és az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint a szolgálati elöljáró által meghatározottak szerint gyakorolja az alárendelt személyi állománnyal
kapcsolatos jogokat, teljesíti a kötelezettségeket.
d) A parancsnok felelős az ideiglenes katonai szervezet
alaptevékenységéből adódó feladatok és kötelességek ellátásáért, a jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi
eszközeiben előírtaknak megfelelő törvényes működéséért. Teljes és oszthatatlan felelősséggel tartozik az ideiglenes katonai szervezet hadrafoghatóságáért, a személyi állomány felkészítéséért, a működés minden oldalú biztosításáért és az állomány magas fokú fegyelméért. Felelős a
gazdálkodás törvényességéért, a számviteli rend betartásáért.
10. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tar
tozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot. 11. Gazdálkodási jogkör:
A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság
szempontjából részjogkörű költségvetési egységként működő ideiglenes katonai szervezet. Ellátása részben a
KFOR Főparancsnokság ellátási rendszerében, részben
pedig nemzeti logisztikai támogatással valósul meg. A
szolgálatteljesítés nemzeti felelősség alá tartozó feltételeinek műveleti területen történő közvetlen biztosítását, mely
a logisztikai és pénzügyi ellátást foglalja magában, az MH
Őr- és Biztosító Zászlóalj, majd megalakítását követően az
MH KFOR Zászlóalj végzi.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal és
belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
Ellátási és gazdálkodási feladatait az MH 64. Boconádi
Szabó József Logisztikai Ezred, pénzügyi és számviteli
feladatait a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet az első
bekezdésben közvetlen biztosításra kijelölt katonai szervezeteken keresztül végzi.
Elhelyezési biztosításáért a HM Infrastrukturális Ügynökség felelős. Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a HM, a HM központi ellenőrzési szervezete, valamint
az MH ÖHP ellenőrzési feladatait ellátó szervei látják el.
12. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet nem
folytat.
13. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési
rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a megalakításért
felelős parancsnok az MH HEK-kel együttműködve 2008.
június 15-ig elkészíti és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM
Honvéd Vezérkar főnökéhez.
14. Az ideiglenes katonai szervezet megszűnéséről külön miniszteri határozat rendelkezik, melyben a katonai
szervezetet megillető jogokról, illetve terhelő kötelezettségekről is rendelkezni kell.
15. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
57/2007. (VI. 8.) GKM rendelete a villamos energia átállási költség megállapításáról.
A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény
(a továbbiakban: VET) 5. §-ának e) pontjában és
113. §-ának b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában foglalt feladatkörömben – figyelemmel a VET
99. §-ában és az átállási költségek meghatározásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 183/2002. (VIII. 23.)
Korm. rendelet 13. §-ának (1) bekezdésében foglaltakra – a
pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az e rendeletben használt fogalmak meghatározását
a VET 3. §-a, valamint a VET egyes rendelkezéseinek vég
rehajtásáról szóló 180/2002. (VIII. 23.) Korm. rendelet tartalmazza.
2. § (1) A közüzemi nagykereskedő részére megállapított
átállási költség 2006. évi mértéke 35 225 729 ezer Ft.
(2) A 2006. évben folyósított átállási költségelőleg
31 600 000 ezer Ft.
(3) A közüzemi nagykereskedő részére kifizetendő átállási költségkülönbözet 3 625 729 ezer Ft.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba,
egyidejűleg a villamos energia átállási költség megállapításáról szóló 24/2006. (IV. 28.) GKM rendelet hatályát veszti.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
463/2012. (HK 1/2013.) MH ÖHP intézkedése „Repülőeszközök vészhelyzeti mentési információi a tűzoltó szolgálatok számára (segédlet)” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a „Repülőeszközök vészhelyzeti mentési információi a tűzoltó
szolgálatok számára (segédlet)”című főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. A „Repülőeszközök vészhelyzeti mentési információi a tűzoltó szolgálatok számára (segédlet)” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadvány tartalmazza a NATO által alkalmazott
főbb repülőgép típusok vészhelyzetei során alkalmazandó
oltási és mentési sajátosságokat és eljárásokat.
4. Jelen intézkedésemmel bevezetem a HVK Vezérkar
főnök helyettesének 7/2010. (X. 15.) HM HVKFH közleménye XXI. pontja alapján fenntartás nélkül elfogadott és
hatályba léptetett „STANAG 3896 CFR (EDITION 5) –
AEROSPACE EMERGENCY RESCUE AND MISHAP
RESPONSE INFORMATION (EMERGENCY SERVICES)” címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
5. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza. A kiadványt a Légi kutató-mentő készenléti szolgálat részére biztosítják.
6. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
7. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
88/2003. (IX. 11.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között, a katonai együttműködésről szóló, Budapesten, 2003. április 7-én aláírt Megállapodás megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság Kormánya és
Románia Kormánya között, a katonai együttműködésről
szóló, Budapesten, 2003. április 7-én aláírt Megállapodást;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy a Megállapodás megerősítéséről diplomáciai úton tájékoztassa a román felet.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
331/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K.
magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2010. március 25-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki: az Országos Választási Bizottság döntéseit csak nyilvános
ülésen hozhatja meg és nem rendelhet el zárt ülést?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság a jelenleg hatályos szabályozás szerint is nyilvános ülésen hozza meg döntéseit.
Ehhez képest egyetlen speciális jogkörben hozott döntés során lehetséges zárt ülés tartása. Az országgyűlési
képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény (a továbbiakban: Jogállási tv.) 7. § (2) bekezdése szerint
a képviselőválasztáson jelöltként igazolt személy mentelmi jogának felfüggesztéséről az Országos Választási Bizottság
határoz. Kizárólag ezen döntés meghozatala során lehet zárt ülést tartani. A választópolgár számára azonban
megtévesztő a kezdeményezés tekintettel arra, hogy azt a téves benyomást kelti a választópolgárban, mintha
a hivatkozott speciális szabályon kívül egyéb esetekben is lehetőség lenne zárt ülés elrendelésére.
A választópolgártól azonban nem várható el a joganyagok olyan mélyreható ismerete, hogy pontosan ismerjék
az Országos Választási Bizottság eljárására vonatkozó részletes előírásokat.
Fentiekre tekintettel az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a választópolgárok számára nem lenne
egyértelmű, hogy pontosan milyen népszavazási kezdeményezést – és eredményes népszavazás esetén milyen
tartalmú jogalkotási kötelezettséget – támogatnának aláírásukkal, illetve szavazatukkal.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben előírt követelményeknek.
II. A határozat a Jogállási tv. 7. § (2) bekezdésén, a Ve. 6. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1948/2015. (XII. 16.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0015 azonosító számú („Szeged–Hódmezővásárhely között a tram-train közlekedés bevezetéséhez szükséges előkészítő munkák elvégzése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről, valamint a kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0015 azonosító számú, „Szeged–Hódmezővásárhely között a  tram-train
közlekedés bevezetéséhez szükséges előkészítő munkák elvégzése” című projekt (a  továbbiakban: projekt)
vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015.
(I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 30.
2. elfogadja projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének megkötéséhez az  1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9.  pontja
alapján,
Felelős nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 30.
4. jóváhagyja a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 5. prioritása
keretének 10 018 660 forint összeggel történő átmeneti növelését a projekt végrehajtása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. december 30.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) 5. prioritása keretében finanszírozott azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról, amelyekkel
összefüggésben forrás szabadul fel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  4.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha
a  KÖZOP 5. prioritása keretének a  befejezett projektek finanszírozására fel nem használt maradványösszege eléri
a 4. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Programból (a  továbbiakban: IKOP) történő finanszírozásáról, és az  IKOP 2016.  évi
éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a KÖZOP
a) finanszírozó alaponkénti forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot,
b) 5. prioritása esetén a forrásfelhasználás várható mértéke meghaladná a 110%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1864/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
300,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1568/2018. (XI. 10.) Korm. határozata a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai és a XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások
alcím, 25. Átmeneti hulladék-közszolgáltatással kapcsolatos kiadások jogcímcsoport terhére 1  500  000  000  forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 24. A  hulladékgazdálkodási ideiglenes
közszolgáltatás indokolt többletköltségei és kapcsolódó kártalanítása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2004. (IV. 22.) PM rendelete az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegéből történő kifizetések utólagos ellenőrzéséről.
A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 82. §-a (3) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegének finanszírozási rendszerébe
tartozó ügyleteknek a tagállamok részéről végzett vizsgálatáról és a 77/435/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 4045/89/EGK Tanácsi rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) előírásait a Vám- és Pénzügyőrség Központi
Ellenőrzési Parancsnokságán működő Különleges Szolgálat és a felügyelete alatt álló, a regionális parancsnokságokon működő vizsgálati csoportok látják el a Vtv., a közösségi vámjog végrehajtásának részletes szabályairól szóló
15/2004. (IV.5.) PM rendelet alapján, az e rendeletben
foglaltak figyelembevételével.
(2) A Különleges Szolgálat felelős a Rendeletben foglalt
feladatok végrehajtásáért, különösen az éves ellenőrzési
tervek összeállításáért, az ellenőrzést végzők tevékenységének koordinációjáért, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatallal (a továbbiakban: MVH), mint kifizető ügynökséggel történő együttműködésért, az ellenőrzések
alapján a jelentések összeállításáért és az Európai Bizottság részére történő megküldéséért, valamint az ellenőrzést
végzők szakmai képzéséért.
2. § (1) A Különleges Szolgálat a Magyar Köztársaság területén végzi a Rendeletben meghatározott utólagos ellenőrzést, a felülellenőrzés lefolytatását, illetve a helyszíni szemle megtartását.
(2) A Különleges Szolgálat szakmai felügyelete és irányítása alatt a regionális parancsnokságokon működő vizsgálati csoportok a regionális parancsnokságok illetékességi területén végzik az utólagos ellenőrzést és a helyszíni szemle megtartását.
A helyszíni szemle 3. § (1) Az utólagos ellenőrzést végző szerv a gazdálkodónál
az ellenőrzés megkezdése előtt, valamint az ellenőrzés ideje alatt bármikor helyszíni szemlét tarthat. A szemle szükség esetén megismételhető.
(2) A szemle esetében az ellenőr — az ellenőrzött szervezet működési rendjét figyelembe véve — üzleti, üzemi
vagy egyéb helyiségekbe beléphet, iratokat bevonhat, felvilágosítást kérhet, tárgyakat, munkafolyamatokat vizsgálhat meg.
(3) A gazdálkodó köteles a helyszíni szemle során a
vámhatósággal együttműködni.
(4) A helyszíni szemle megkezdésekor a pénzügyőr szolgálati igazolvánnyal igazolja magát.
Felülellenőrzés 4. § A Különleges Szolgálat felülellenőrzést az Európai
Bizottság vagy az Európai Számvevőszék kérésére is lefolytathat.
Az eljárás lefolytatása 5. § (1) A Különleges Szolgálat, valamint a vizsgálati csoport
az iratokat 90 napon túl csak a Különleges Szolgálat vezetőjének engedélyével és az ellenőrzött személy egyidejű
értesítése mellett az ellenőrzés lezárásáig tarthatja magánál. Amennyiben az ellenőrzöttnek a bevont iratok eredeti
példányára szüksége van, úgy azokról a saját költségén
hiteles másolatot készíthet, amelyeket a vámhatóság által
meghatározott időpontra köteles az ellenőrző szervnek
átadni.
(2) A Különleges Szolgálat, valamint a vizsgálati csoport
az utólagos ellenőrzések során a vizsgálati időszakban az
ellenőrzöttel jogi vagy gazdasági kapcsolatban álló harmadik személyektől — amennyiben az a vizsgálathoz kapcsolódik, figyelemmel az (1) bekezdés előírásaira is — adatokat szerezhet be.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak érdekében az ellenőrzést lefolytató jogosult a harmadik személy működési területére — az ellenőrzött szervezet működési rendjét figyelembe véve — belépni, információt, dokumentumot kérni,
személyeket meghallgatni, iratokat bevonni. A harmadik
személy köteles szóban vagy írásban tájékoztatást adni és
a dokumentációs anyagokba a betekintést lehetővé tenni.
6. § Az ellenőrzésen részt vehet az Európai Bizottság, illetve
az Európai Unió valamely tagállamának illetékes képviselője is, akit a megbízólevélen szakértőként feltüntetnek. A
szakértőket a helyiségbe való bejutás és az iratokhoz való
hozzáférés tekintetében megilletik mindazok a jogok,
amelyek a vámhatóság hivatásos állományú tagját.
7. § A Különleges Szolgálat a lezárt jegyzőkönyvet 30 napon
belül az MVH-nak megküldi.
A vámhatóság jogai és kötelezettségei 8. § (1) A vámhatóság az utólagos ellenőrzést a bizonyítékok
beszerzéséig határozattal — a közösségi jogszabályokban
felhatalmazott szervezet megkeresésére lefolytatott ellenőrzés kivételével- legfeljebb 90 napra felfüggesztheti, ha az
ellenőrzött szervezet, illetve személy javára vagy terhére
történő megállapítások alapjául szolgáló bizonyíték beszerzése előreláthatólag a vizsgálatra rendelkezésre álló
időn belül nem lehetséges és annak hiányában az ügy nem
bírálható el. A közösségi jogszabályokban felhatalmazott
szervezet megkeresésére lefolytatott ellenőrzés esetében
felfüggesztés időtartama legfeljebb 1 év lehet.
(2) A Különleges Szolgálatnak értesítenie kell az
MVH-t, amennyiben az ellenőrzött a jogszabályban foglalt
kötelezettségének nem tesz eleget.
Hatályba léptető rendelkezések 9. § E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
pénzügyminiszter


text:
476/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Kertész Pált kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2014. december 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1241/2012. (VII. 17.) Korm. határozata a „Kastélysziget Kulturális – Turisztikai Központ Edelény – A Cserehát és a Galyaság turisztikai fejlesztése az edelényi L’Huillier-Coburg-kastély vonzerejének fejlesztése révén” c. kiemelt projekt támogatásának növeléséről az Észak-Magyarországi Operatív Program keretét érintően.
A Kormány úgy dönt, hogy 1. elfogadja az 1. mellékletben szereplő kiemelt projekt elszámolható költségének 113 830 644 Ft-tal történő
megemelését, 2. jóváhagyja az 1. pont szerinti elszámolható költség megemelésének 96 189 649 Ft összegben támogatásból és
17 640 995 Ft összegben a Kedvezményezett által biztosítandó önerő formájában történő finanszírozását az
Észak-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évi akciótervének 2. Turisztikai potenciál erősítése prioritáson
belül a 2.1.1. Versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztés kiemelt konstrukció terhére,
3. hozzájárul, hogy a) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a Kedvezményezett által biztosítandó 2. pont szerinti önerő összegét az
Észak-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évi akciótervének terhére biztosítsa, és
b) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága nevében eljáró
Észak-Magyarországi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nonprofit Kft., mint Közreműködő Szervezet a támogatási
szerződést az e határozatban foglaltak szerint módosítsa. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök