text:
2012. XXX. törvény a magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról.
Magyarország Alaptörvényének P) cikke alapján a magyar nemzet egységétől vezérelve az Országgyűlés megállapítja,
hogy
a) a magyar nemzeti értékek (a továbbiakban: nemzeti értékek), és azokon belül a hungarikumok megőrzendő és
egyedülálló értékek;
b) az összetartozás, az egység és a nemzeti tudat erősítése érdekében nemzetünk értékeit össze kell gyűjteni,
dokumentálni, az értékvédelem alapjául szolgáló dokumentációt a szigorú nyilvántartás és kutathatóság
szabályai szerint meg kell őrizni, az értékeket pedig ápolni, védelmezni és támogatni kell;
c) örökségünket, a magyar kultúra évezredes értékeit, a magyarság szellemi és anyagi alkotásait, ember alkotta és
természet adta értékeit átfogó értéktárban kell összesíteni;
d) a nemzeti értékeink védelme hozzájárul a nemzeti azonosság-tudat kialakulásához és megszilárdításához;
A törvényt az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
e) nemzeti értékeink széles körű hazai és külföldi bemutatása, megismertetése nyelvi, szellemi, kulturális, gazdasági
teljesítményünk, természeti és épített értékeink elismertetése, valamint az országmárka erősítése egyaránt
kiemelkedő jelentőségű.
Az Országgyűlés kinyilvánítja, hogy a nemzeti értékeket az egyetemes értékek részének tekinti, amely értékek
a magyarság múltjának, jelenének és jövőjének dinamikusan fejlődő tárháza, az értékalapú nemzeti összefogás alapja.
A nemzeti értékek tárházát gazdagítják a magyarországi együtt élő népek, a magyar nemzetalkotó nemzetiségek és
a határon túli, valamint szerte a világban élő, magukat magyarnak valló egyének, közösségek értékei.
Az Országgyűlés mindezek érdekében a következő törvényt alkotja:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) Magyar Értéktár: a települési, a tájegységi, a megyei és az ágazati értéktárakat, valamint a külhoni közösségek
értéktárait összesítő gyűjtemény;
b) ágazati értéktár: az egyes ágazatokért felelős miniszterek által azonosított nemzeti értékek adatainak
gyűjteménye;
c) megyei értéktár: a megye területén fellelhető nemzeti értékek adatait tartalmazó gyűjtemény;
d) tájegységi értéktár: több települési önkormányzat területén fellelhető nemzeti értékek adatait tartalmazó
gyűjtemény;
e) települési értéktár: a települési önkormányzat területén fellelhető nemzeti értékek adatait tartalmazó gyűjtemény;
f) külhoni magyarság értéktára: az országhatáron túl fellelhető nemzeti értékek adatait tartalmazó gyűjtemény;
g) hungarikum: gyűjtőfogalom, amely egységes osztályozási, besorolási és nyilvántartási rendszerben olyan
megkülönböztetésre, kiemelésre méltó értéket jelöl, amely a magyarságra jellemző tulajdonságával,
egyediségével, különlegességével és minőségével a magyarság csúcsteljesítménye,
ga) amelyet belföldön és külföldön egyaránt a magyarság eredményeként, kiemelt értékeként tartanak
számon, vagy
gb) amely védett természeti értékek, vagy
gc) amely kiváló nemzeti termék, vagy
gd) amelyet az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározottak szerint végzett egyedi
értékelés eredményeként a Hungarikum Bizottság (a továbbiakban: HB) hungarikummá minősít, vagy
amely e törvény erejénél fogva hungarikumnak minősül;
h) Hungarikumok Gyűjteménye: a nemzeti értékek köréből a HB által hungarikummá nyilvánított, valamint e törvény
erejénél fogva hungarikumnak minősített nemzeti értékek gyűjteménye;
i) közösségi oltalom alatt álló nemzeti érték: az 510/2006/EK tanácsi rendelet alapján oltalom alatt álló
eredetmegjelöléssel, vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező mezőgazdasági termékek vagy
élelmiszerek, a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel
rendelkező szeszes italok, az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alapján oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, vagy
oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező borok és borászati termékek, továbbá az 509/2006/EK tanácsi
rendelet alapján hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékek és élelmiszerek;
j) nemzeti érték: magyar alkotótevékenységhez, termelési kultúrához, tudáshoz, hagyományokhoz, tájhoz és
élővilághoz kapcsolódó, nemzetünk történelme, valamint a közelmúlt során felhalmozott és megőrzött minden
szellemi és anyagi, természeti, közösségi érték, vagy termék, amely
ja) hazai szempontból meghatározó jelentőségű, így nemzetünk – de legalább egy meghatározott tájegység
lakossága – a magyarságra jellemzőnek és közismertnek fogad el,
jb) jelentősen öregbíti hírnevünket, növelheti megbecsülésünket az Európai Unióban és szerte a világon,
jc) hozzájárul új nemzedékek nemzeti hovatartozásának, magyarságtudatának kialakításához,
megerősítéséhez; k) nemzetközi elismerésben részesített nemzeti érték: azon nemzeti érték, amely az Országgyűlés által ratifikált, vagy
kormányrendelettel kihirdetett nemzetközi megállapodások vagy viszonosság alapján nemzetközi elismerésben
részesült.
(2) Valamely érték nemzeti értékké vagy hungarikummá minősítése nem érinti annak egyéb jogszabályok, különösen
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény,
valamint a közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
alapján fennálló védettségét.
(3) E törvény hatálya nem érinti a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló
1997. évi CXL. törvény által hungarikumnak minősülő értékeket.
(4) E törvény alapján a természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok nem
lehetnek sem nemzeti értékek, sem hungarikumok.
II. RÉSZ
A NEMZETI ÉRTÉKEK AZONOSÍTÁSA ÉS RENDSZEREZÉSE
2. A nemzeti értékek azonosítása 2. § A nemzeti értékek megóvandó értékek, azok azonosításában, rendszerezésében, adataik nyilvántartásba vételében és
folyamatos frissítésében, gondozásában a települési önkormányzatok, a megyei önkormányzatok, a hatáskörrel
rendelkező állami szervek, és az általuk felkért szakmai testületek, intézmények, kutatóhelyek, civil szervezetek,
egyházak, valamint a külhoni természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek,
közösségek működhetnek közre.
3. Települési, valamint tájegységi értéktár 3. § (1) A települési önkormányzat települési értéktárat hozhat létre.
(2) A települési önkormányzat Települési Értéktár Bizottságot hozhat létre, amely – az e törvény végrehajtására kiadott
jogszabályban meghatározottak szerint – szervezi a településen fellelhető nemzeti értékek azonosítását, létrehozza
a településen fellelhető nemzeti értékek adatait tartalmazó gyűjteményt és megküldi azt a megyei értéktárba.
(3) A települési önkormányzat a települési értékek azonosításával, a települési értéktár létrehozatalával és annak
gondozásával, valamint adatainak a megyei értéktárba történő megküldésével megbízhat a település területén
működő, már korábban is nemzeti értékek azonosítását, gondozását végző állami, települési önkormányzati, egyházi
vagy társadalmi szervezet által fenntartott intézményt, szervezetet vagy azok szervezeti egységeit, vagy
a településfejlesztésben tevékenykedő külső területfejlesztési, vidékfejlesztési szervezetet.
(4) Ugyanazon megye területén lévő több szomszédos település önkormányzata közös Települési Értéktár Bizottságot is
létrehozhat, amely elkészíti a tájegységi értéktárat és az adatait megküldi a megyei értéktárba.
(5) A Települési Értéktár Bizottság létrehozásáról vagy a feladat ellátásával történő megbízásról az érintett települési
önkormányzat a létrehozást, illetve a megbízást követő 30 napon belül tájékoztatja a HB-t.
4. Megyei értéktár 4. § (1) A megyei önkormányzat megyei értéktárat hozhat létre.
(2) A megyei önkormányzat Megyei Értéktár Bizottságot hozhat létre, amely – az e törvény végrehajtására kiadott
jogszabályban meghatározottak szerint – szervezi a megye területén azonosított települési és tájegységi értéktárak
adatainak összesítését, gondoskodik a még nem azonosított, de a megye területén fellelhető nemzeti értékek
azonosításáról, létrehozza a megyei értéktárat és megküldi azt a HB-nek.
(3) A megyei önkormányzat a megyei értékek azonosításával, a megyei értéktár létrehozatalával és annak gondozásával,
valamint adatainak a Magyar Értéktárba történő megküldésével megbízhat a megye területén működő, már korábban
is nemzeti értékek azonosítását, gondozását végző állami, megyei önkormányzati, egyházi vagy társadalmi szervezet
által fenntartott intézményt, szervezetet vagy azok szervezeti egységeit.
(4) A Megyei Értéktár Bizottság létrehozásáról vagy a feladat ellátásával történő megbízásról a megyei önkormányzat
a létrehozást, megbízást követő 30 napon belül tájékoztatja a HB-t.
5. A külhoni magyarság értéktára 5. § (1) A Magyar Állandó Értekezlet (a továbbiakban: MÁÉRT) külhoni magyarság értéktárat hozhat létre.
(2) A MÁÉRT Külhoni Bizottságot hozhat létre, amely – az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban
meghatározottak szerint – szervezi a határon túl fellelhető nemzeti értékek azonosítását, létrehozza a határon túl
fellelhető nemzeti értékek adatait tartalmazó gyűjteményt és megküldi azt a HB-nek.
(3) A MÁÉRT a külhoni magyarság értékeinek azonosításával, a külhoni magyarság értéktárának létrehozatalával és annak
gondozásával, valamint adatainak a Magyar Értéktárba történő megküldésével megbízhat a határon túl működő, már
korábban is nemzeti értékek azonosítását, gondozását végző intézményt, szervezetet, vagy azok szervezeti egységeit.
(4) A Külhoni Bizottság létrehozásáról, vagy a feladat ellátásával történő megbízásról a MÁÉRT a létrehozást, megbízást
követő 30 napon belül tájékoztatja a HB-t.
6. Az ágazati értéktár 6. § (1) Az egyes ágazatokért felelős miniszterek szakágazatukban meghatározzák a feladatkörükbe tartozó, egyéb
szabályozás szerint önállóan nyilvántartott nemzeti értékek körét.
(2) Az egyes ágazatokért felelős miniszterek az ágazati értéktár adatait tartalmazó listát az e törvény végrehajtására
vonatkozó jogszabályban foglaltak szerint megküldik a HB részére. Amennyiben ezt követően új értékkel bővítik az
ágazati értéktárukat, annak adatait az értéktárba történő felvételt követő 8 napon belül megküldik a HB részére.
7. A Magyar Értéktár 7. § (1) Amennyiben a települési önkormányzat Települési Értéktár Bizottságot és települési vagy tájegységi értéktárat hozott
létre, a Települési Értéktár Bizottság települési vagy tájegységi értéktárba felvett nemzeti érték adatait az értéktárba
történő felvételt követő 8 napon belül megküldi a Megyei Értéktár Bizottságnak. Amennyiben az adott megye
területén nem működik Megyei Értéktár Bizottság, a Települési Értéktár Bizottság az adatokat közvetlenül a HB-nek
küldi meg.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandók abban az esetben is, ha a települési önkormányzat
a települési értékek azonosításával, a települési értéktár létrehozatalával és annak gondozásával, valamint adatainak
a megyei értéktárba történő megküldésével a település területén működő, már korábban is nemzeti értékek
azonosítását, gondozását végző állami, települési önkormányzati, egyházi vagy társadalmi szervezet által fenntartott
intézményt, szervezetet vagy azok szervezeti egységeit, vagy a településfejlesztésben tevékenykedő külső
területfejlesztési, vidékfejlesztési szervezetet bízta meg.
(3) Amennyiben a megyei önkormányzat döntése szerint Megyei Értéktár Bizottság jön létre, úgy az összesíti és
rendszerezi a települési és tájegységi értéktárakat.
(4) A megye területén fellelhető nemzeti értékek adatainak az összesítése során a Megyei Értéktár Bizottság gondoskodik
arról, hogy a több településről beérkezett, azonos nemzeti értékek egy nemzeti értékként kerüljenek nyilvántartásra.
(5) A megyei értéktárban elhelyezett nemzeti értékek adatait a Megyei Értéktár Bizottságok az értéktárba történő felvételt
követő 8 napon belül megküldik a HB részére.
(6) A (3)–(5) bekezdések rendelkezései megfelelően alkalmazandók abban az esetben is, ha a megyei önkormányzat
megyei értékek azonosításával, a megyei értéktár létrehozatalával és annak gondozásával, valamint adatainak a
Magyar Értéktárba történő megküldésével a megye területén működő, már korábban is nemzeti értékek azonosítását,
gondozását végző állami, megyei önkormányzati, egyházi vagy társadalmi szervezet által fenntartott intézményt,
szervezetet vagy azok szervezeti egységeit bízta meg.
8. § Nemzeti érték felvételét a települési, tájegységi vagy megyei értéktárba, valamint a külhoni magyarság értéktárába,
továbbá a Magyar Értéktárba bárki kezdeményezheti.
9. § E törvény erejénél fogva a nemzeti értékek részét képezik és ezért a Magyar Értéktár elemei a 7–8. § rendelkezésein túl:
a) az egyes miniszterek által összeállított ágazati értéktárakban szereplő nemzeti értékek;
b) a közösségi oltalom alatt álló nemzeti értékek;
c) a nemzetközi elismerésben részesített nemzeti értékek.
10. § (1) A HB a Magyar Értéktárban összesíti és gondozza a települési, a tájegységi, a megyei és az ágazati értéktárak adatait,
a külhoni értékek adatait, valamint az e törvény erejénél fogva a Magyar Értéktárba tartozó nemzeti értékek adatait.
A Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet (a továbbiakban: MaNDA) feladata a digitális formában
megszülető települési, tájegységi, megyei és ágazati értéktárak tartalmainak digitális formában történő tárolása,
a kulturális értékek egységes nemzeti kulturális adatbázisba történő beillesztése.
(2) A Magyar Értéktár összesítése során a HB gondoskodik arról, hogy a több helyről beérkezett, azonos nemzeti érték egy
nemzeti értékként kerüljön nyilvántartásra. A MaNDA központi nyilvántartási adatbázisába kerülnek a több helyről
beérkezett Magyar Értéktár digitális nyilvántartási adatai, a MaNDA gondoskodik a digitális tartalmak nyilvános
elérhetőségének biztosításáról.
(3) Az egyes értéktárakban a nemzeti értékekkel kapcsolatosan nyilván kell tartani minden olyan adatot, jellemzőt, amely
a nyilvántartás szabályai alapján megfelel az értékek azonosításának, minőségi sajátosságai, jellemzői, története,
eredményei, állapota rögzítésének.
11. § (1) A nemzeti értékek adatait, leírását, valamint a rájuk vonatkozó dokumentumokat a nyilvánosság számára
hozzáférhetővé kell tenni.
(2) Az egyes értéktárakban fellelhető nemzeti értékek megismerését lehetővé kell tenni különösen a közoktatás és
közszolgálati média segítségével.
III. RÉSZ
A HUNGARIKUMOK 8. A hungarikumok kiválasztása
12. § (1) A Magyar Értéktárban nyilvántartott nemzeti értéknek hungarikummá nyilvánítására javaslatot tehet:
a) a HB tagja,
b) a Települési Értéktár Bizottságok, vagy a feladataik ellátásával e törvény alapján megbízott intézmények,
szervezetek vagy azok szervezeti egységei, vagy a településfejlesztésben tevékenykedő külső területfejlesztési,
vidékfejlesztési szervezet,
c) a Megyei Értéktár Bizottságok, vagy a feladataik ellátásával e törvény alapján megbízott intézmények, szervezetek
vagy azok szervezeti egységei,
d) a Külhoni Bizottság, vagy feladatai ellátásával e törvény alapján megbízott intézmények, szervezetek vagy azok
szervezeti egységei,
e) a hatáskörrel rendelkező miniszterek, valamint
f) a Magyar Értéktárban nyilvántartott nemzeti értéket gondozó, vagy ilyen terméket előállító magánszemélyek
vagy vállalkozások.
(2) Közösségi oltalom alatt álló vagy nemzetközi elismerésben részesített nemzeti értékek külön elbírálás nélkül, e törvény
erejénél fogva hungarikumoknak minősülnek. Az így hungarikumnak minősülő nemzeti értékek adatait
a HB közzéteszi.
(3) A (2) bekezdés rendelkezése a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 116/A. §
(10) bekezdése alapján átmeneti nemzeti oltalom alatt álló elnevezések esetében is alkalmazandó. Amennyiben az
Európai Bizottság a kérelmet elutasítja, az a hungarikummá minősülés tényét nem érinti.
13. § (1) A hungarikumok adatainak nyilvántartása a Hungarikumok Gyűjteményében történik.
(2) A Hungarikumok Gyűjteményében a hungarikumokkal kapcsolatosan nyilván kell tartani különösen a hungarikum
megnevezését, fellelhetőségét, rövid, lényegre törő bemutatását, különleges, egyedi jellemzőit, amely kiemeli
a nemzeti értékek köréből, az esetlegesen más területeken megjelenő változatait, valamint a fellelhető bibliográfiai
jegyzéket.
9. A Hungarikum Bizottság 14. § (1) A HB tagjainak a kiválasztása során törekedni kell arra, hogy a lehető legmagasabb szakmai színvonal, a széles körű
tapasztalatok, valamint a nemzeti értékek által érintett legtöbb tudományterület képviselve legyen.
(2) A HB
a) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának elnöke által delegált 1,
b) az igazságügyért felelős miniszter által delegált 1,
c) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által delegált 1,
d) a kultúráért és oktatásért felelős miniszter által együttesen delegált 1,
e) az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter által a természetvédelemért felelős miniszterrel együtt delegált 1,
f) a turizmusért felelős miniszter által delegált 1,
g) a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter által delegált 1,
h) a Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA) elnöke által delegált 1,
i) a Magyar Művészeti Akadémia (a továbbiakban: MMA) elnöke által delegált 1,
j) a MÁÉRT által delegált 3, és
k) az Országgyűlés által delegált 2
tagból áll.
(3) A tagot az őt delegáló személy vagy szervezet a HB-tagságából indokolás nélkül bármikor visszahívhatja, és helyére új
tagot delegálhat.
(4) Nem lehet a HB tagja az, akinek szellemi vagy termelőtevékenységével létrehozott produktuma nemzeti értéknek
minősül, valamint, aki nemzeti érték kereskedelmi célú forgalmazásával kapcsolatos tevékenységet végez.
(5) A HB elnöke az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter.
15. § (1) A HB titkársági feladatait az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter által vezetett minisztérium látja el, titkárát
határozatlan időtartamra a miniszter nevezi ki.
(2) A HB üléseit a HB elnöke szükség szerint, de legalább félévente hívja össze, továbbá köteles összehívni a tagok
kétharmadának írásbeli kezdeményezésére.
16. § (1) A HB munkáját szakmai ágazati szakbizottságok segítik.
(2) Az ágazati szakbizottságok munkájában részt vesznek különösen az adott szakterületen működő államigazgatási
szervek, hatóságok, tudományos testületek, oktatási intézmények, gazdasági és szakmai kamarák, valamint egyes
szakmai szervezetek képviselői.
(3) Az ágazati szakbizottságok létrehozására és tagjaira, a delegálásban érintett intézmények vagy szervezetek
bevonásával, a hatáskörrel rendelkező miniszterek tesznek javaslatot a HB elnöke részére.
(4) A tagot az őt delegáló miniszter saját hatáskörében eljárva ágazati szakbizottsági tagságából indokolás nélkül
bármikor visszahívhatja, és helyére új tagot delegálhat.
(5) A HB és az ágazati szakbizottságok működésének rendjét alapszabály határozza meg, amelyet a HB tagjai
kétharmadának szavazatával fogad el.
17. § (1) A HB a nemzeti értékek által hordozott kiemelkedő értékek megőrzése, fenntarthatósága, széles körű megismertetése
és hasznosítása érdekében különösen:
a) összeállítja a Magyar Értéktárat;
b) ha valamely megyében nem hoztak létre Megyei Értéktár Bizottságot, vagy ha a megyei önkormányzat nem bízott
meg a megyei értékek azonosításával, a megyei értéktár létrehozatalával és annak gondozásával, valamint
adatainak a Magyar Értéktárba történő megküldésével a megye területén működő, már korábban is nemzeti
értékek azonosítását, gondozását végző állami, megyei önkormányzati, egyházi vagy társadalmi szervezet által
fenntartott intézményt, szervezetet vagy azok szervezeti egységeit, úgy ellátja annak feladatait;
c) évente, első alkalommal 2012. december 31-ig tájékoztatást ad az Országgyűlésnek a nemzeti értékek
azonosításának és rendszerezésének helyzetéről, a nemzeti értékek fenntarthatóságáról és hasznosításáról,
valamint a HB működéséről;
d) nyilvántartást vezet arról, hogy mely településeken és megyékben kerülnek végrehajtásra a nemzeti értékekkel
kapcsolatos feladatok;
e) magyar és angol nyelvű internetes oldalt működtet, ahol megismerhető a Magyar Értéktár gyűjteménye, valamint
f) gondoskodik róla, hogy a Magyar Értéktár az országmárka-stratégia szerves részét képezze.
(2) A HB a hungarikumok által hordozott kiemelkedő értékek megőrzése, fenntarthatósága, széles körű megismertetése
és hasznosítása érdekében különösen:
a) az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott feltételek szerint kiválasztja, hogy mely értékek
minősülnek a Magyar Értéktárból hungarikumnak, indokolt esetben pedig dönt e minősítés visszavonásáról;
b) összeállítja a Hungarikumok Gyűjteményét;
c) véleményezi a hungarikumokkal kapcsolatos jogszabályok tervezetét;
d) évente közzéteszi a Hungarikumok Gyűjteményét a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben, valamint internetes honlapon is;
e) elnöke útján javaslatot tesz a Kormánynak a hungarikumok fenntarthatóságáról és hasznosíthatóságáról;
f) pályázatokat ír ki a hungarikumok megőrzésére, fenntartására, fejlesztésére, megismertetésére, védelmére,
a termékek hazai és nemzetközi piaci bevezetésére vonatkozóan;
g) évente konferenciasorozatot szervez az érintett ágazatok és célterületek bevonásával, amely állásfoglalás
kiadásával zárul;
h) a határon túl fellelhető hungarikumok tekintetében az elnöke útján kapcsolatot tart az érintett külföldi állam
szerveivel, hatóságaival. 10. A hungarikum tanúsító védjegy 18. § (1) A Hungarikumok Gyűjteményében szereplő termékek, eljárások, készítési módok, sportelemek és szolgáltatások
széles körben történő megismertetésének elősegítése, színvonaluk és minőségük folyamatos fenntartása érdekében
hungarikum tanúsító védjegy kerül bevezetésre.
(2) A hungarikum tanúsító védjegy lajstromozása iránti nemzeti bejelentést, valamint a közösségi védjegybejelentést az
agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter teszi meg.
(3) A hungarikum tanúsító védjegy használatát a védjegyjogosult pályázati úton kiválasztott alkotók számára
engedélyezi.
(4) A hungarikum tanúsító védjegy piaci bevezetése és népszerűsítése, valamint a hungarikum tanúsító védjegy
szabályzatában foglalt követelmények teljesülésének az ellenőrzése az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter
feladata.
IV. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a nemzeti értékek szakterületenkénti kategóriáit,
b) a nemzeti értékek és a hungarikumok kapcsán nyilvántartandó adatok körét, valamint az adatok egységes
osztályozási, besorolási, nyilvántartási rendszerét,
c) a települési, tájegységi és megyei értéktárak létrehozására és gondozására, valamint a Települési és Megyei
Értéktár Bizottságok, valamint a Külhoni Bizottság felállítására és működésére vonatkozó szabályokat,
d) a már létező ágazati gyűjtemények adatainak Magyar Értéktárba történő integrálását szolgáló szabályokat,
e) a nemzeti értékké vagy hungarikummá minősítésre irányuló kérelem formai követelményeit,
f) a hungarikumok, a Magyar Értéktár digitális formában megjelenő tartalmainak MaNDA általi nyilvántartására,
a hungarikumok nyilvánosság számára történő hozzáférhetőségének biztosítására vonatkozó szabályokat, valamint
g) a hungarikummá minősítés egyedi értékelésének részletes szabályait.
20. § Ez a törvény a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.
21. § (1) A HB-t legkésőbb e törvény hatálybalépésétől számított 90 napon belül létre kell hozni.
(2) A Hungarikumok Gyűjteményét első alkalommal e törvény hatálybalépésétől számított egy éven belül közzé kell
tenni. Kövér László s. k., Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés elnöke, az Országgyűlés alelnöke,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
54/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy törvény tiltsa meg politikai hirdetés sajtó és szabadtéri reklámhordozó útján történő
közzétételét?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke tartalmazza az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdése c)  pontja szerint nem lehet országos
népszavazást tartani az  országgyűlési képviselők, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint
az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 148. §-a szabályozza a sajtótermékekben
politikai hirdetések közzétételének részletszabályait a  választási kampányidőszakban. Tekintettel arra, hogy egy
érvényes és eredményes népszavazás esetén szükségessé válna a  választási eljárásról szóló törvény módosítása,
az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben szereplő kérdés tiltott tárgykörnek
minősül, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van a  véleménynyilvánítás szabadságához.
Az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos
jogot korlátozná. Mindezek alapján a  Bizottság álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné
szükségessé, ami viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem
tartható népszavazás.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén, a  8.  cikk (3)  bekezdés a) és c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, és
a 10. § b) pontján, a Ve. 148. §-án és a 349. § (1) bekezdés c) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1793/2013. (XI. 7.) Korm. határozata rendőrszálló létrehozása céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
rendőrszálló létrehozása érdekében 259,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt összeg tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
1.  Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai
jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1568/2019. (X. 4.) Korm. határozata a Tihanyi Bencés Apátság műemléki és kiegészítő fejlesztéseinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Tihanyi Bencés Apátság műemléki felújításával és egyes épületeinek fejlesztéseivel, valamint az apátság
vendégháza bővítésének megvalósításával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a miniszterelnök általános helyettese bevonásával a 2020. évben gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott támogatási célok megvalósulása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó
kincstári díjakkal együtt – összesen 457 016 184 forint rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2020. évi központi
költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport,
7. Egyházi épített örökség védelme és egyéb beruházások jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a miniszterelnök általános helyettese bevonásával a 2021. évben gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott támogatási célok megvalósulása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó kincstári
díjakkal együtt – összesen 2 312 809 827 forint biztosításáról a 2021. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy az 1. pontban meghatározott támogatási célok megvalósítása
érdekében
a) a 2.  pont szerinti forrás terhére adjon ki – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá nem tartozó – támogatói okiratot 456 787 790 forint
támogatási összegben;
b) a 3.  pont szerinti forrás terhére módosítsa az  a)  alpont alapján kiadott támogatói okiratot, további
2 311 654 000 forint támogatási összeg biztosításának érdekében
a Magyar Bencés Kongregáció Szent Ányos Bencés Perjelség kedvezményezett részére, elszámolási kötelezettség,
a fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
 a b) alpont tekintetében a 3. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2009. (IV. 8.) Korm. rendelete a területrendezési hatósági eljárásokról.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről
szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés d) és
p) pontjában, 27. § (1) bekezdésének a Balaton Kiemelt
Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a
Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról
szóló 2000. évi CXII. törvény 60. § (2) bekezdésével megállapított j) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.
évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
Területrendezési hatósági eljárások 1. § (1) Területrendezési hatósági eljárás kérelmezhető
a) településrendezési terv hiányában vagy a tervi elem
településrendezési mélységű lehatárolása hiányában a kiemelt térségi vagy megyei területrendezési terv övezeti
tervlapjain meghatározott övezeti határok és a térségi szerkezeti tervben meghatározott műszaki infrastruktúra-hálózatok nyomvonalainak településrendezési mélységű pontosítására (a továbbiakban: pontosítás);
b) a kivételes eltéréshez, ha
ba) a kiemelt térség vagy megye területrendezési tervé
nek készítése során indokolt az országos jelentőségű műszaki infrastruktúra-hálózatok tervezési területre vetített
hosszának – az országos területrendezési terv szerkezeti
tervében ábrázolt nyomvonalhoz viszonyított –
+/–10%-nál nagyobb eltérése;
bb) a településrendezési terv készítése során indokolt
az országos és térségi jelentőségű műszaki infrastruktúra-hálózatok települési közigazgatási területre vetített
hosszának – a kiemelt térségi vagy megyei területrendezési terv szerkezeti tervében ábrázolt nyomvonalhoz viszonyított – +/–5%-nál nagyobb eltérése
(a továbbiakban együtt: eltérés);
c) a területrendezési tervben nem szereplő, a területren
dezési tervek tartalmi követelményeiről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott térségi jelentőségű műszaki
infrastruktúra-hálózatok és egyedi építmények területi elhelyezéséhez (a továbbiakban: beillesztés);
d) a településrendezési terv készítése során beépítésre
szánt terület kivételes kijelölésére
da) a kiváló termőhelyi adottságú szántóterület övezetében, a kiváló termőhelyi adottságú erdőterület övezetében, a magterület övezetében, az ökológiai folyosó övezetében és az erdőtelepítésre alkalmas terület övezetében;
db) a kiemelt térség területrendezési tervére vonatkozó
törvények hatálya alá tartozó települések közigazgatási
határától számított 200 m-nél közelebbi területen
(a továbbiakban együtt: beépítésre szánt terület kivételes
kijelölése).
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki az Országos Területrendezési Tervről szóló törvényben meghatározott azon
területrendezési hatósági eljárásra, amely az Országos Területrendezési Tervben nem szereplő, de más rendelkezéseinek megfelelő, az energiaellátás biztonságának biztosí
tásához szükséges atomerőműnek nem minősülő erőmű,
villamosenergia-átviteli hálózat távvezeték eleme, továbbá nemzetközi és hazai szénhidrogén szállítóvezeték elemének minősülő műszaki infrastruktúra-hálózatok elemei
és egyéb építmény területi elhelyezésére irányul.
A területi (környezeti, társadalmi, gazdasági)
hatásvizsgálat 2. §
(1) A területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat készítésének célja a területrendezési javaslatok és döntések várható környezeti, társadalmi és gazdasági hatásainak, illetve következményeinek feltárása.
(2) A területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat csak a területrendezési és településrendezési
tervezői jogosultságról szóló miniszteri rendeletben meghatározott területrendezési tervezési jogosultsággal rendelkező személy irányításával készíthető.
(3) Az 1. § (1) bekezdés b), c) és d) pontjában foglalt területrendezési hatósági eljárások megalapozására az e rendeletben meghatározott területi (környezeti, társadalmi,
gazdasági) hatásvizsgálatot kell készíteni.
(4) A területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat során az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti eltérésre, c) pontja szerinti beillesztésre és d) pontja szerinti
beépítésre szánt terület kivételes kijelölésére vonatkozó
javaslat terület-, illetve településrendezési kihatásait össze
kell vetni a hatályos területrendezési tervvel.
(5) A területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat tartalmi követelményeit az 1. számú melléklet
tartalmazza.
(6) A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti előzetes vizsgálatot lezáró határozat szerint
elkészített környezeti hatástanulmány az 1. számú melléklet II. b) pontjában meghatározott környezeti és környezet-egészségügyi szempontú elemzésnek minősül.
A területrendezési hatósági eljárás megindítása 3. § (1) A területrendezési hatósági eljárás megyei vagy települési önkormányzat, vagy a területrendezésért felelős miniszter kérelme alapján indul. Amennyiben több települési
önkormányzat is érintett, a kérelmet a megállapodásuk
alapján kijelölt önkormányzat nyújtja be.
(2) Állampolgári megkeresésre az illetékes állami főépítész az eljárás megindítását javasolhatja az (1) bekezdésben megjelölt szerveknél.
(3) Területrendezési hatósági eljárás megindítására irányuló kérelmet „térségi területfelhasználási engedély kérelem” formában az illetékes állami főépítészhez kell benyújtani. Az illetékes állami főépítész gondoskodik az 1. §
(1) bekezdésben meghatározott eljárások lefolytatására
irányuló kérelemnek a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének internetes honlapján hirdetményben történő megjelenéséről.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelem tárgyát és
rövid összefoglaló indoklását, továbbá
a) pontosításra irányuló kérelem esetén a területrendezési terv másolatának megfelelő részletét az azonosítandó
tervi elemek megkülönböztetésével és a pontosításra vonatkozó – szükség szerint a terv méretarányához igazodó
pontosságú rajzi – javaslattal;
b) eltérésre és beillesztésre irányuló kérelem esetén
ba) az érintett területrendezési terv (tervek) módosítás
ra vagy kiegészítésre kerülő másolatának részletét az eredeti és a módosítani kívánt tervi elemek megkülönböztetésével,
bb) a területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálatot;
c) beépítésre szánt terület kivételes kijelölésére irányuló kérelem esetén
ca) amennyiben létezik, a hatályos településrendezési
terv másolatának megfelelő részletét,
cb) a településrendezési terv tervezetét a beépítésre
szánt területként kijelölni kívánt terület rajzi munkarészeken történő térbeli meghatározásával,
cc) a területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálatot;
d) az 1. § (1) bekezdésében szereplő eljárások esetén a
kérelem benyújtását megerősítő testületi határozatot. Több
települési önkormányzat érintettsége esetén a települések
képviselőtestületi határozatát, továbbá az érintett települési önkormányzatok nevében eljáró önkormányzat kijelölésére vonatkozó települési önkormányzatok közötti megállapodást.
(5) A kérelmet írásban a (4) bekezdésben meghatározott
tartalommal kell benyújtani 12 példányban papíralapon és
2 példányban elektronikus adathordozón. Az eltérésre, a
beillesztésre és a beépítésre szánt terület kivételes kijelölésére vonatkozó 12 papíralapú példányban benyújtott kérelemnek a területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat rövid összefoglalóját kell tartalmaznia. Az
egyéb tartalmi elemeket teljes körűen kell benyújtani. Az
eltérésre, a beillesztésre és a beépítésre szánt terület kivételes kijelölésére vonatkozó 2 elektronikus példányban be
nyújtott kérelemnek a (4) bekezdésben meghatározott tartalommal kell rendelkeznie, a területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálatot teljes terjedelmében
kell tartalmaznia.
A területrendezési hatósági eljárás folyamata 4. § (1) A Kormány a területrendezési hatósági eljárásokban, a 2. számú mellékletben meghatározott feltételek
fennállása esetén a meghatározott szakkérdés tekintetében, a 2. számú mellékletben meghatározott hatóságokat
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A szakhatóságok megkeresése az ügyfél által benyújtott kérelem megküldésével történik. Az illetékes állami főépítész kikéri a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény szerint a megyei önkormányzatok véleményét. Az 1. § (1) bekezdés bb) alpontjában meghatározott eljárás esetén az illetékes állami főépítész kikéri a
közigazgatási területével érintett települési önkormányzatok véleményét is.
(3) Az illetékes állami főépítész a térségi területfelhasználási engedély iránti kérelemről határozatot hoz, amelyben
a) megadja a térségi területfelhasználási engedélyt, ha
a kérelemben szereplő javaslat összhangban van az elfogadott területrendezési terv koncepciójával és nem ellentétes
az elfogadott területrendezési terv előírásaival;
b) elutasítja a térségi területfelhasználási engedély kérelmet, ha a kérelemben szereplő javaslat megvalósítása
nincs összhangban a területrendezési terv koncepciójával,
illetve ellentétes az elfogadott területrendezési terv előírásaival.
(4) Térségi területfelhasználási engedéllyel megállapított területfelhasználási kategória és övezeti határ, műszaki infrastruktúra-hálózat és egyedi építmény az alacsonyabb szintű terület- vagy településrendezési tervben a
magasabb szintű terv előzetes módosítása nélkül szerepeltethető.
(5) A térségi területfelhasználási engedély az engedélynek megfelelő rendezési terv elkészültéig, de legfeljebb
5 évig hatályos. A engedély hatályossága kérelemre további egy évvel meghosszabbítható.
5. § (1) A térségi területfelhasználási engedély iránti kérelem részét képező területi (környezeti, társadalmi és gaz
dasági) hatásvizsgálatot, valamint a kérelem tárgyában hozott határozatot az alábbiakkal kell közölni:
a) a Dokumentációs Központtal,
b) a külterületen lévő nyomvonalas létesítmények mű
szaki nyilvántartását vezető szervvel, valamint
c) a megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a fővá
ros területén a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatósággal. (2) Az illetékes állami főépítész gondoskodik határozatának a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének internetes honlapján hirdetményben történő
megjelenéséről.
Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet előírásait a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(3) A területrendezési hatósági eljárásokról szóló
134/2005. (VII. 14.) Korm. rendelet a hatályát veszti.
7. § (1) A területfejlesztési koncepciók és programok, valamint a területrendezési tervek egyeztetésének és elfogadásának rendjéről szóló 184/1996. (XII. 11.) Korm. rendelet
2. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(6) A módosításra az új területrendezési terv egyeztetésének és elfogadásának rendjére vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az elfogadott területrendezési terv módosítása – az előkészítő és a javaslattevő fázis összevonásával – egyfázisú tervezési és egyeztetési folyamat keretén belül is elvégezhető.”
(2) Az (1) bekezdés előírását a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
2015. XXIV. törvény Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Macedón Köztársaság Kormánya
között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar, macedón és angol nyelvű szövege a következő:
„ EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A MACEDÓN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Felek),
Elismerve a  Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét a  béke stabilizálása, a  nemzetközi biztonság és
kölcsönös bizalom megteremtése érdekében,
Felismerve, hogy a Felek közötti együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a közöttük, illetve a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között kicserélt minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek,
Kölcsönösen tiszteletben tartva egymás nemzeti érdekeit és biztonságát, az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
Az Egyezmény célja és alkalmazási területe
1. Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a  Felek, valamint a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és
természetes személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára.
2. Jelen Egyezmény nem érinti a  Felek egyéb két-, vagy többoldalú szerződés alapján fennálló kötelezettségeit,
ideértve mindazon megállapodásokat is, amelyek minősített adatok cseréjét és kölcsönös védelmét szabályozzák.
2. Cikk
Fogalommeghatározások
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A „Minősített Adat” megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti jogszabályai szerint védelemben kell részesíteni a  minősített adat biztonságának
megsértésével szemben, s amelyet ennek megfelelően minősítettek;
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 17-i ülésnapján fogadta el.
b) A „Minősített adat biztonságának megsértése” olyan, a  jelen Egyezménnyel és a  nemzeti jogszabályokkal
ellentétes tevékenységet vagy mulasztást jelent, melynek következtében a  minősített adat jogosulatlan
nyilvánosságra hozatala, elvesztése, megsemmisülése, jogosulatlan felhasználása, vagy egyéb módon
történő megsértése következik be;
c) A „Szükséges Ismeret elve” azt a követelményt jelenti, amely alapján a minősített adathoz való hozzáférés csak
annak a személynek biztosítható, akinek a hozzáférés hivatali kötelessége vagy speciális feladata ellátásához
szükséges;
d) A „Minősített szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz vagy amely alapján
minősített adathoz történő hozzáférés szükséges;
e) A „Szerződő” olyan természetes személy vagy jogi személy, amely a  nemzeti jogszabályokkal összhangban
jogképességgel rendelkezik minősített szerződések megkötésére;
f ) Az „Átadó Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átadja;
g) Az „Átvevő Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átveszi;
h) A „Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy
természetes személyeket, továbbá nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek;
i) A „Nemzeti Biztonsági Felügyelet” az  érintett Fél azon hatóságát jelenti, amely a  minősített adatok
védelméért, valamint jelen egyezmény alkalmazásáért és felügyeletéért felelős.
3. Cikk
Nemzeti Biztonsági Felügyeletek 1. A Felek Nemzeti Biztonsági Felügyeletei a következők:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
A Macedón Köztársaságban:
Minősített Információbiztonsági Igazgatóság (Дирекција за безбедност на класифицирани информации)
2. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek tájékoztatni egymást hivatalos elérhetőségi adataikról, valamint
az ezzel kapcsolatos változásokról.
4. Cikk
Minősítési szintek megfeleltetése
Az egyes nemzeti minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Macedón Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” ДРЖАВНА ТАЈНА TOP SECRET
„Titkos!” СТРОГО ДОВЕРЛИВО SECRET „Bizalmas!” ДОВЕРЛИВО CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” ИНТЕРНО RESTRICTED
5. Cikk
Minősített adathoz való hozzáférés
Minősített adathoz jelen Egyezmény alapján kizárólag olyan személyek jogosultak hozzáférni, akik a  Szükséges
Ismeret elvének megfelelnek és az érintett Fél nemzeti jogszabályaival összhangban erre megfelelő felhatalmazást
kaptak.
6. Cikk
Biztonsági alapelvek 1. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai szerinti megfelelő minősítési szint
feltüntetésre kerüljön;
b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötéséről;
c) haladéktalanul köteles tájékoztatni az Átvevő Felet az adat minősítési szintjében bekövetkezett változásokról.
2. Az Átvevő Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerüljön a  4. Cikk alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a  minősített adatot, mint amelyet a  saját, azonos
minősítési szintű minősített adata számára biztosít;
c) köteles biztosítani, hogy az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a minősített adat minősítését nem
szüntetik meg, illetve minősítési szintjét nem változtatják meg;
d) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adatot
Harmadik Fél részére nem adja át;
e) a  minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az  Átadó Fél által,
a minősített adatok kezelésére meghatározott előírásokat. 7. Cikk
Biztonsági együttműködés
1. A hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek megkeresésre
kötelesek egymást tájékoztatni a  minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról, valamint
mindezek gyakorlati alkalmazásáról.
2. Megkeresés esetén a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek, összhangban a  nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel,
kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági
tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
3. Megkeresés esetén a  Felek nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik a  másik Fél által
kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat. Mindezek során a  jelen
Egyezmény 4. Cikkében foglaltakat megfelelően kell alkalmazni.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek haladéktalanul értesítik egymást az  elismert személyi biztonsági
tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok
visszavonásáról.
5. Jelen Egyezmény során megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. Cikk
Minősített szerződések 1. A  minősített szerződéseket a  Felek saját nemzeti jogszabályai alapján kell megkötni és teljesíteni. A  Nemzeti
Biztonsági Felügyeletek megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy az  ajánlattevő és az  előzetes szerződési
tárgyalásokban vagy a  minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek rendelkeznek
megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
2. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kérelmezhetik, hogy a másik Fél biztonsági ellenőrzést folytasson le a területén
működő létesítményben a minősített adat folyamatos védelmének biztosítása céljából.
3. A  minősített szerződések részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely a  biztonsági követelményeket és
a  szerződés egyes elemeinek minősítésével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A  projekt biztonsági
utasítás másolatát azon Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete részére kell továbbítani, amelynek joghatósága alatt
a minősített szerződés végrehajtása történik.
9. Cikk
A minősített adat továbbítása 1. A minősített adat továbbítása az Átadó Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott szabályok szerint, diplomáciai
úton, vagy a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által írásban meghatározott egyéb módon történik.
2. A  Felek, a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által írásban jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. Cikk
A minősített adat sokszorosítása, fordítása és megsemmisítése
1. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési jelölést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
minősített adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
2. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
3. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!”/ ДРЖАВНА ТАЈНА/ TOP SECRET minősítésű adat fordítása vagy
sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
4. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!”/ ДРЖАВНА ТАЈНА/ TOP SECRET minősítésű adat nem
semmisíthető meg, az ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
5. Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a  minősített adat védelmét, vagy ha az  Átadó Félnek való
visszajuttatása nem lehetséges, a  minősített adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni. Az  Átvevő Fél Nemzeti
Biztonsági Felügyelete köteles az Átadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét írásban értesíteni a minősített adatok
megsemmisítéséről.
11. Cikk
Látogatások 1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az érintett Nemzeti Biztonsági Felügyelet előzetes írásbeli
jóváhagyása alapján kerülhet sor.
2. A  látogató Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete köteles a  fogadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét legalább
20 nappal a  látogatás időpontja előtt tájékoztatni a  tervezett látogatásról. Sürgős esetben, a  Nemzeti Biztonsági
Felügyeletek előzetes egyeztetését követően a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás kezdetéhez közelebbi
időpontban is benyújtható.
3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt létesítmény megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások további részleteit a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közösen állapítják meg.
5. A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot.
12. Cikk
Eljárás a minősített adat biztonságának megsértése esetén
1. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről vagy ennek alapos gyanújáról.
2. Azon Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete, ahol a minősített adat biztonságának megsértésére sor került, késedelem
nélkül intézkedik a minősített adat megsértésének kivizsgálása érdekében a nemzeti jogszabályokkal összhangban.
A másik Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete szükség esetén részt vesz a vizsgálatban.
3. Az Átvevő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Fél Nemzeti Biztonsági
Felügyeletét a  minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a  kár mértékéről, a  kár enyhítése
érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. Cikk
Költségek viselése
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. Cikk
Záró rendelkezések 1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges
belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő
második hónap első napján lép hatályba.
2. Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatályba lépésével
kapcsolatban a jelen Cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát veszti.
4. Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
5. Felek a  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás és egyeztetés útján, külső
jogszolgáltatási fórum igénybe vétele nélkül rendezik.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Szkopjéban, 2014. július 3-án, két eredeti példányban, magyar, macedón és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya részéről A Macedón Köztársaság Kormánya részéről
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 14. Cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
130/2017. (IV. 7.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Fáyné Dr. Dombi Alice Klárát 2017. április
15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1014/2012. (I. 26.) Korm. határozata a Magyar Történelmi Film Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
a következő határozatot hozza: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Történelmi Film Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését, a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében. 2. A Kormány a) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapító nevében
kérelmezze a Fővárosi Törvényszéknél a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását,
továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket megtegye; b) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban
közreműködő személyek kijelölésére; c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait a Nemzeti Erőforrás Minisztérium lássa el, és felhívja
a nemzeti erőforrás minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket;
d) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával
mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal 3. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a
Kormány a nemzeti erőforrás minisztert jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát
– ideértve a vagyoni értékű jogokat is – a Kormány a Nemzeti Erőforrás Minisztérium támogatására fordítja, amely
vagyont a Nemzeti Erőforrás Minisztérium egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont c) alpontja szerinti
feladatokra fordítani. A Kormány egyetért azzal, hogy a Közalapítvány tulajdonában álló filmalkotásokat az Alapító
nevében a nemzeti erőforrás miniszter a Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet támogatására fordítja.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: a Közalapítvány bírósági nyilvántartásból való törlését követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a megszüntetésre kerülő Közalapítványnál megőrzés céljából
elhelyezett filmalkotások további elhelyezéséről a Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézeten keresztül
gondoskodjon. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal 5. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági nyilvántartásból való törlését követően azonnal
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1712/2016. (XII. 5.) Korm. határozata a Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér kötöttpályás kiszolgálásának további előkészítéséről.
A Kormány
 1. elrendeli, hogy a  Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér kötöttpályás kiszolgálását a  100a számú vasútvonal
Kőbánya-Kispest és Monor állomások közötti új kétvágányú vasútvonalon lévő átmenő vasútállomás kialakításával
kell megtervezni ingajáratok üzemeltetésére is alkalmas módon;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontnak megfelelően gondoskodjon a projekt engedélyes terv
szintig történő előkészítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg
a) a megvalósítás és a lehetséges finanszírozás részletes ütemezését;
b) a repülőtéri átmenő állomásra érkező és onnan induló vasúti személyszállítási szolgáltatások koncesszióba
adásának lehetőségét, valamint az  ebből származó bevételeknek a  beruházás finanszírozásába történő
bevonását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1036/2013. (II. 1.) Korm. határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap felhasználási tervének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap 2013. évre vonatkozó felhasználási tervét az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban meghatározott felhasználási terv
végrehajtásáról. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
430/2009. (XI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép
Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. október 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényben tiltson meg minden olyan művi terhességmegszakítást, amelyet
orvosi szakvélemény nem indokol?” Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés hitelesítésének eldöntése
kapcsán az Alkotmánybíróság határozataiban megfogalmazott érvelést is alapul vette.
A művi terhességmegszakítás kérdése a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben
(a továbbiakban: Alkotmány) foglalt számos alapjogot érint. Legerősebben azonban a terhességmegszakítás az
élethez való joggal és az önrendelkezési joggal (Alkotmány 54. §), mint alkotmányos alapjogokkal függ össze.
Az Alkotmánybíróság döntései alapján megalkotott jelenlegi törvényi szabályozás összhangban áll az Alkotmánynak
az emberi életre vonatkozó szabályaival. A Bizottság álláspontja szerint ezért a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan alapvető kérdésben igényelne
törvénymódosítást, ami egyúttal az alkotmány módosítását is szükségessé tenné.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására
csak az alaptörvény 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon
sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok]. Tekintettel a kezdeményezés
alkotmánymódosító jellegére, mely miatt arról nem lehet országos népszavazást tartani, ezért az Nsztv. 10. § b) pontja
alapján az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 54. §-án, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
121/2018. (VII. 10.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya közötti
oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény
Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya között az oktatási, tudományos és
kulturális együttműködésről
Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: a Felek,
kifejezve szándékukat kétoldalú kapcsolataik fejlesztésére az oktatás, tudomány és kultúra terén, a jogegyenlőség és
az érdekek kölcsönös tiszteletének alapelvei mentén,
felismerve a kultúra és a művészetek szerepét a két ország népei közötti egyetértés fejlesztésében és a nemzetközi
kapcsolatok megerősítésében,
az országaik között fennálló baráti kapcsolatok megerősítése és fejlesztése céljából,
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk
A Felek támogatják az  együttműködés fejlesztését az  oktatás, a  tudomány és a  kultúra területén, összhangban
a  nemzetközi jog általánosan elfogadott alapelveivel és a  két ország hatályos belső jogi szabályozásának keretei
között.
2. cikk
A Felek ösztönzik a  tapasztalatcserét az  oktatás területén és tájékoztatják egymást oktatási rendszereik
struktúrájáról, a képzési szintekről, a  tantervekről és tanmenetekről, a  tananyagról és minden olyan információról,
amely további együttműködések kialakításához szükséges.
3. cikk
A Felek támogatják és elősegítik a  felsőoktatási intézmények közötti közvetlen együttműködéseket, valamint
a közös projektek keretében megvalósuló oktatói mobilitást.
4. cikk
A Felek együttműködnek a  felsőoktatás, valamint az  oktatói és kutatói kar magasszintű továbbképzése területén.
A  képzésekbe történő bekerülésről és azok finanszírozásáról egyedi programokban állapodnak meg, a  két ország
hatályos belső jogi szabályozásával összhangban.
5. cikk
A Felek információcsere, szakmai műhelyek, szemináriumok, közös programok és a  tudományos együttműködés
elősegítő projektek keretében fejlesztik az együttműködést a tudomány területén.
Az együttműködés a két ország minisztériumai, azok szervezeti egységei, illetve tudományos és kutatóintézetei által
valósul meg, összhangban azok kompetenciáival és a nemzeti jogszabályokkal.
Az együttműködés tényleges tartalmát, valamint a  pénzügyi és szervezeti feltételeket a  Felek külön
megállapodásokban rögzítik.
6. cikk
A tudományos együttműködés az alábbi módokon valósul meg:
− kutatók és szakemberek cseréje kutatások folytatása céljából;
− delegációk cseréje rövid időtartamú látogatások keretében, melyek során a delegációk információt cserélnek
tudományos és műszaki tevékenység tervezésével és szervezésével kapcsolatban, valamint kongresszusokon,
előadásokon és más tudományos rendezvényeken vesznek részt;
− együttműködés elősegítése a  tudományos könyvtárak, műszaki tudományos információs központok és
tudományos kutatóintézetek között a  tudományos és műszaki információcsere, valamint dokumentációk,
szakirodalmak és bibliográfiák cseréje területén;
− egyéb, a Felek által egyeztetett területeken. 7. cikk
A Felek ösztönzik általános tájékoztató anyagok és kulturális szakanyagok cseréjét, beleértve az  interneten
megtalálható anyagokat is, amennyiben ilyenek léteznek.
8. cikk
A Felek segítik egymást a két ország kulturális örökség tanulmányozásával és megőrzésével foglalkozó szakértőinek
magas szintű továbbképzése területén, a magyar Fél részéről az illetékes miniszter bevonásával.
9. cikk
A Felek ösztönzik az állami levéltárak, könyvtárak, állami múzeumok és más kulturális intézmények és szervezetek
közötti kölcsönös látogatásokat, képzési és kutatási programokat, amihez megfelelő feltételeket biztosítanak.
10. cikk
A Felek erősítik az  együttműködést a  kulturális és művészeti örökség védelme, helyreállítása, megőrzése és
restaurálása területén, és lehetővé teszik a kulturális és művészeti örökséghez való hozzáférést a két ország belső
jogi szabályozásával összhangban, a magyar Fél részéről az illetékes miniszter bevonásával.
11. cikk
A Felek támogatják a  vizuális, zenei és előadó-művészetek, az  irodalom, a  kézművesség, a  népművészet és más
kulturális tevékenységek eredményeinek megismerését.
12. cikk
A Felek támogatják országaikban a kölcsönös részvételt fesztiválokon, kiállításokon és más eseményeken a kulturális
örökség, fényképészet, audiovizuális művészetek, irodalom és festészet területén.
13. cikk
Az Egyezmény a Felek közös egyetértésével módosítható vagy kiegészíthető, különálló jegyzőkönyvek formájában,
melyek az Egyezmény szerves részét képezik.
14. cikk
A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy
bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az  Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint
az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
15. cikk
Az Egyezmény értelmezése és végrehajtása kapcsán felmerülő nézetkülönbségeket a  Felek baráti tárgyalások és
egyeztetések során rendezik.
16. cikk
A jelen Egyezmény nem befolyásolja a Felek azon jogait és kötelezettségeit, melyek a valamely Fél által korábban
megkötött megállapodásokból erednek.
17. cikk
Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvétele utáni harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatályba lépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek teljesüléséről, és öt évig marad hatályban. Az Egyezmény további öt évvel automatikusan
meghosszabbodik minden alkalommal, kivéve, ha az  egyik Fél a  soron következő lejárati dátum előtt legalább
6 hónappal írásban értesíti a másik Felet az Egyezmény megszüntetésének szándékáról.
Készült Dusanbe városban, 2018.  év május hónap 4. napján, magyar, tádzsik és angol nyelven, kettő eredeti
példányban, melyek közül mindegyik egyformán hiteles. Az értelmezésből származó nézetkülönbségek kialakulása
esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya a Tádzsik Köztársaság Kormánya
 nevében nevében
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 17. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, valamint a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter –  annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter és a kultúráért felelős miniszter
gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2017. (X. 18.) EMMI rendelete a nevelési-oktatási intézmények által szervezett országhatárt átlépő autóbuszos kirándulások biztonságáról.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 10.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  szakképzés tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  §
16. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya – fenntartóra tekintet nélkül –
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 7. § (1) bekezdés a)–k) pontjában
meghatározott nevelési-oktatási intézményekre,
b) a pedagógus és a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben alkalmazottakra, az óraadókra,
valamint a nevelési-oktatási intézményben nem pedagógus-munkakört betöltőkre és
c) az a) pontban meghatározott nevelési-oktatási intézmények intézményfenntartóira
terjed ki.
2. § (1) Az  1.  §-ban meghatározott intézmények és személyek a  köznevelésben részt vevő gyermekek és tanulók
közlekedésbiztonságának növelése érdekében a  részben vagy egészben autóbuszos utazással járó, szervezett,
csoportos programok (a továbbiakban: autóbuszos kirándulás) során az Nkt.-ból és a kapcsolódó jogszabályokból
eredő feladataik ellátására irányadó gondossággal kötelesek eljárni.
(2) Magyarország területén kívülre irányuló autóbuszos kirándulást – így különösen külföldi iskolai vagy tanulmányi
kirándulást – a következő feltételek érvényesítésével kell megszervezni:
a) a  tanulókat, gyermekeket szállító autóbusz nemzetközi forgalomban 23:00 és 04:00 óra között nem
közlekedhet, kivéve, ha elháríthatatlan külső ok – így különösen közlekedési torlódás, közlekedésrendészeti
hatósági intézkedés – miatt e tilalom nem tartható be,
b) a tanulókat, gyermekeket szállító autóbusznak
ba) meg kell felelnie a  közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki
feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 112/A. §-ában foglalt műszaki feltételeknek,
bb) rendelkeznie kell digitális menetíró készülékkel, és
bc) az  autóbusz első forgalomba helyezésének évétől számított életkora nem haladhatja meg
a 13 naptári évet.
 (3) Magyarország területén kívülre irányuló autóbuszos iskolai kirándulásra olyan szolgáltatóval köthető szerződés,
amely vállalja és szakorvos által kiállított dokumentummal igazolja, hogy a  kirándulás lebonyolításához a  közúti
járművezetők egészségi alkalmasságának megállapításáról szóló 13/1992. (VI. 26.) NM rendelet 1. melléklet 6. pont
6.2.1.1. alpontjában meghatározott betegséggel (obstruktív alvási apnoe szindróma) nem küzdő gépjárművezetőt
biztosít.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2011. LXXVIII. törvény a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról.
(Az ADN-hez csatolt Szabályzatot 2009. március 1-jétől kell alkalmazni.
Az Egyesült Nemzetek Főtitkára, mint a Megállapodás letéteményese körlevélben értesítette a Szerződő Feleket, hogy a Megállapodáshoz
csatolt Szabályzat 2011. évi módosításai 2011. január 1-jén hatályba léptek azzal, hogy a Megállapodáshoz csatolt Szabályzat
2010. december 31-ig érvényes előírásai 2011. június 30-ig alkalmazhatók.)
1. § Az Országgyűlés a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai
Megállapodáshoz csatolt Szabályzat 2011. évi módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét (a továbbiakban:
Szabályzat) e törvénnyel kihirdeti. 2. § A Szabályzat 2011. január 1-jétől hatályos és hiteles francia nyelvű szövegét és annak hivatalos magyar nyelvű
fordítását e törvény 1. melléklete tartalmazza. 3. § (1) Az e törvény 1. mellékletében foglalt Szabályzat rendelkezéseit a veszélyes áruk belföldi belvízi szállítására e törvény
2. mellékletében foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A belvízi szállításba beleértendő a be- és kirakodás, a más szállítóeszközről és a más szállítóeszközre való átrakás,
valamint a szállítás körülményei miatt szükségessé váló veszteglés is.
(3) Nem kell alkalmazni a Szabályzat rendelkezéseit, ha a veszélyes áru szállítását
a) a Magyar Honvédség és a külföldi fegyveres erők tulajdonában lévő vagy rendelkezése alatt álló hajóval, vagy
b) a belvízi úton, illetve kikötő területén kizárólag átkelő járatban közlekedő kompon végzik.
4. § Amennyiben a veszélyes áruk szállítása során bekövetkezett baleset vagy más rendkívüli esemény nyomán
megállapítást nyer, hogy az alkalmazandó biztonsági intézkedések nem elegendőek a szállítással összefüggésben
felmerülő kockázat korlátozásához, továbbá, ha sürgős intézkedések megtétele szükséges, a közlekedésért felelős
miniszter haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot a javasolt intézkedésekről. A Bizottság által engedélyezett
intézkedéseknek az engedélyezett időn belüli végrehajtásáról a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
5. § (1) A veszélyes áru szállítás biztonsága érdekében a közlekedési hatóság nyilvántartja a Szabályzat 1.8.3 szakasza szerinti
veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó a) természetes személyazonosító adatait,
b) állampolgárságát, c) veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó képesítéséről szóló bizonyítványának érvényességi idejét, valamint
azt, hogy a bizonyítványa mely alágazatra, valamint veszélyességi osztályra vonatkozik.
(2) Az adatokat a bizonyítvány érvényességi idejének lejártától számított 5 évig kell megőrizni.
6. § Felhatalmazást kap a közlekedésért felelős miniszter, hogy
a) a veszélyes áru belvízi szállítási biztonsági tanácsadó kinevezésének és képesítésének részletes szabályait,
b) a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel egyetértésben a veszélyes áru szállítási biztonsági
tanácsadó által készítendő baleseti jelentés részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. június 14-i ülésnapján fogadta el.
7. § (1) Ez a törvény 2011. július 1-jén lép hatályba.
(2) A törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter, az Országos Atomenergia
Hivatalt felügyelő miniszter, a bányászati ügyekért felelős miniszter, az iparügyekért felelős miniszter,
a közbiztonságért felelős miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter gondoskodik.
8. § Ez a törvény a) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, valamint b) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek
a tudományos és műszaki fejlődéshez való első hozzáigazításáról szóló, 2010. szeptember 2-i 2010/61/EU
bizottsági irányelvnek való megfelelést is szolgálja. 9. § Hatályát veszti a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai
Megállapodás (ADN) szövegének módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről, valamint az ADN-hez csatolt
Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 2010. évi VI. törvény 3–8. §-a és 1–2. számú melléklete.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
483/2013. (XII. 17.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 153.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A  teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összege
(minimálbér) a  teljes munkaidő teljesítése esetén 2014. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 101 500 forint,
hetibér alkalmazása esetén 23 360 forint, napibér alkalmazása esetén 4670 forint, órabér alkalmazása esetén
584 forint.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően a  legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a  teljes munkaidő
teljesítése esetén 2014. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 118 000 forint, hetibér alkalmazása esetén
27 160 forint, napibér alkalmazása esetén 5430 forint, órabér alkalmazása esetén 679 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2014. január 1-jétől 101 500 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2014. január 1-jétől 118 000 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi 8 óránál
a) hosszabb [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) 92.  § (2)  bekezdés],
arányosan csökkentett mértékben,
b) rövidebb [Mt. 92. § (4) bekezdés], arányosan növelt mértékben
kell figyelembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az  (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez  a  rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első ízben a  2014. január hónapra járó munkabérek
megállapításánál kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a közalkalmazotti, kormányzati szolgálati és közszolgálati jogviszonyban állót,
c) alapbéren a közalkalmazotti jogviszonyban állók esetében illetményt, kormányzati szolgálati és közszolgálati
jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegét
is érteni kell.
(3) Hatályát veszti a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
390/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2011. (XII. 29.) KIM rendelete az Erzsébet-utalvány kibocsátásáról.
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. elfogadóhely: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 3. § 87. pontjában
meghatározott kibocsátóval (a továbbiakban: kibocsátó) szerződéses jogviszonyban álló, fogyasztásra kész ételt
forgalmazó természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet;
2. juttató: az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 18. pontja szerinti kifizető, aki az Szja tv. alapján
Erzsébet-utalvány (a továbbiakban: utalvány) formájában nyújt juttatást; 3. utalvány-nyilvántartás: a kibocsátó által vezetett, a juttató által az utalványos számára biztosított utalványok
a) juttatónként és b) utalványosonként, egyedi beazonosíthatósággal, egységes rendszerben vezetett nyilvántartása;
4. utalványos: az a természetes személy, aki az Szja tv. alapján a juttató által juttatott utalvánnyal rendelkezik.
2. Általános szabályok 2. § Egy utalványosnak egy adóév alatt több juttató is juttathat utalványt.
3. § (1) Az utalvány formájában nyújtott juttatás során a juttató a kibocsátótól papíralapú utalványokat vagy elektronikus
utalványokat vásárol. Elektronikus utalvány kibocsátása esetén a juttató azt a kibocsátótól megrendelt elektronikus
utalványkártyán keresztül biztosítja az utalványos számára. (2) Az utalvány elektronikuspénz tárolására, közvetlen fizetési művelet végrehajtására nem alkalmas, készpénzre,
készpénz-helyettesítő fizetési eszközre át nem váltható. 4. § Az adott naptári évben juttatott utalványokat a következő naptári év december 31-ig lehet felhasználni.
5. § (1) A kibocsátó az elfogadóhelyekkel az üzletszabályzatában meghatározott feltételekkel köt szerződést. Az
elfogadóhelyek listáját a kibocsátó a honlapján teszi közzé.
(2) A kibocsátó az üzletszabályzat elfogadóhelyekre vonatkozó feltételei meghatározásához javaslattételi jogkörrel
rendelkező, az üzletszabályzatban meghatározott összetételű, legfeljebb hét tagú Tanácsadó Testületet állíthat fel.
6. § A kibocsátó az utalvány és az elektronikus utalványkártya előállítására, forgalmazására, beváltására közreműködőt
vehet igénybe. 3. Papíralapú utalvány 7. § (1) A papíralapú utalvány kötelező tartalmi eleme:
a) az „Erzsébet-utalvány” elnevezés, b) a beváltási érték forintban kifejezve,
c) az utalvány felhasználhatóságának köre, d) annak a ténynek a feltüntetése, hogy az utalvány készpénzre, készpénz-helyettesítő fizetési eszközre át nem
váltható, e) a felhasználhatóság lejáratának időpontja, f) a kibocsátó megnevezése és elérhetősége,
g) az utalvány vonalkódja. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az utalványon feltüntethető olyan további tartalmi elem is, amelyet a kibocsátó
szükségesnek tart. 8. § A papíralapú utalványt több eltérő, de száz forinttal osztható beváltási értékre kell kibocsátani.
9. § Az elfogadóhely által elszámolásra továbbított papíralapú utalványt a kibocsátó az üzletszabályzatában
meghatározott eljárási rendben váltja be. 4. Elektronikus utalvány
10. § Elektronikus utalvány kibocsátása esetén a juttató egyedi műanyag azonosítót, elektronikus utalványkártyát igényel
a kibocsátótól. Az elektronikus utalványkártya az elfogadóhelyi terminál által olvasható; azon keresztül elektronikus
információcsere útján az elektronikus utalványoknak a rendszerben nyilvántartott rendelkezésre álló összege
ellenőrizhető. 11. § (1) Elektronikus utalványkártya esetén a kibocsátó a juttató megrendelése alapján, elektronikus utalvány-nyilvántartást
nyit, amelyben nyilvántartja – több juttatótól származó elektronikus utalvány esetén valamennyi juttatótól származó
elektronikus utalvány alapján – az elektronikus-utalvány naprakész egyenlegét.
(2) Az elektronikus utalvány-nyilvántartásban fel kell tüntetni a 7. § (1) bekezdés a)–f) pontjában foglaltakat.
12. § (1) Az elektronikus utalvány beváltása az elfogadóhelyen elhelyezett elektronikus elfogadóhelyi terminálon vagy
a kibocsátó által kialakított központi internetes felületen keresztül történhet.
(2) Az elektronikus utalványkártya használatakor az elfogadóhely az elfogadott elektronikus utalványt a kibocsátónak
elektronikusan továbbítja, ami alapján a kibocsátó azt beváltja.
13. § (1) Elektronikus utalvány esetén a kibocsátó köteles biztosítani az utalványos részére
a) az elektronikus utalvány-nyilvántartás forgalmának és egyenlegének egyedi tranzakció és forgalmi időszaki
bontásban történő internetes, valamint b) az elektronikus utalvány-nyilvántartás egyenlegének telefonos
lekérdezését. (2) Elektronikus utalvány esetén a kibocsátó köteles postai úton vagy az utalványos hozzájárulása esetén elektronikus
úton értesítést küldeni az utalványos részére minden alkalommal, amikor a juttatótól az elektronikus
utalvány-nyilvántartásra juttatás érkezik. 14. § (1) A kibocsátó az elektronikus utalvány-nyilvántartást megszüntetheti, és a kártyát visszavonhatja, ha a nyilvántartás
huszonnégy hónapon keresztül nem tartalmaz érvényes, még felhasználható elektronikus utalványt. Az elektronikus
utalvány-nyilvántartás megszüntetéséről és az elektronikus utalványkártya visszavonásáról a kibocsátó előzetesen,
a visszavonást és a megszüntetést megelőzően legalább hatvan nappal köteles tájékoztatni az utalványost.
(2) Az elektronikus utalványkártya lejárati ideje minimum három év. A huszonnégy hónapnál rövidebb időközönként
nyújtott juttatás esetén a kibocsátó köteles lejáratkor új elektronikus utalványkártyát biztosítani.
5. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
16. § (1) 2012. december 31-ig elfogadóhelynek minősül a melegkonyhás vendéglátóhely is.
(2) A 2012. évben kibocsátott utalványokat olyan tartalommal kell kibocsátani, hogy az (1) bekezdésben szereplő
felhasználási mód is megismerhető legyen. 17. § A 16. § 2013. január 1. napján hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
19/2014. (V. 27.) OGY határozata dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Miskolci Járásbíróság
8.B.336/2014/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1512/2019. (VIII. 26.) Korm. határozata a Szeged–Szabadka vasútvonal fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  Szeged-Rendező–Röszke–országhatár vasúti pálya és biztosítóberendezés korszerűsítését, valamint
a szakasz villamosítását magában foglaló fejlesztéssel;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Szeged–Szabadka–Baja vonal kialakításának koordinációjáért
felelős kormánybiztos, a  belügyminiszter, a  pénzügyminiszter és az  innovációért és technológiáért felelős
miniszter bevonásával, a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
MÁV  Zrt.) közreműködésével a  Szeged–Szabadka vasútvonal fejlesztésének megvalósítása érdekében a  szükséges
egyeztetéseket folytassa le a szerbiai illetékes intézményekkel és szervezetekkel;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
a Szeged–Szabadka–Baja vonal kialakításának koordinációjáért felelős kormánybiztos
belügyminiszter
pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
 3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert és a  Szeged–Szabadka–Baja vonal kialakításának
koordinációjáért felelős kormánybiztost, hogy a  MÁV Zrt. útján gondoskodjanak az  1.  pont szerinti fejlesztés
–  európai uniós forrásokból történő támogatást is lehetővé tevő – feltételes közbeszerzési eljárásának
lefolytatásáról, és annak eredménye alapján készítsenek előterjesztést a  Kormány részére a  finanszírozásról való
döntés érdekében.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
a Szeged–Szabadka–Baja vonal kialakításának koordinációjáért felelős kormánybiztos
Határidő: a feltételes közbeszerzési eljárás tekintetében 2020. március 31.
 az előterjesztés elkészítése tekintetében a feltételes közbeszerzési eljárás lefolytatását követően
azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2003. (VI. 12.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások visszavonásáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
Keszthelyi András, a Miniszterelnöki Kabinetiroda politikai főtanácsadója részére biztosított helyettes államtitkári
juttatásokat
— 2003. május 18-i hatállyal — visszavonom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2013. (IV. 24.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Keskeny Ernőt 2013. március 15. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra –
a  Független Államok Közösségével kapcsolatos külpolitikai stratégia kidolgozásáért és a stratégia végrehajtásáért
felelős miniszteri biztossá kinevezem.
2. § Dr. Keskeny Ernő fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra jogosult.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter a biztonságpolitikáért felelős helyettes államtitkár (politikai
igazgató) útján irányítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2012. (X. 27.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
  külügyminiszter


text:
1505/2012. (XI. 16.) Korm. határozata az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program abszorpciós célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedésekről.
1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a feladatkörében érintett minisztereket, hogy járjanak el annak érdekében,
hogy az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program támogatási szerződéssel rendelkező kedvezményezettjei
vállaljanak kötelezettséget a 2012. és a 2013. évek vonatkozásában az – uniós forrásvesztés elkerülését biztosító –
ütemezett kifizetések előfeltételeinek teljesítésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
feladatkörükben érintett miniszterek Határidő: azonnal
2. felhívja a feladatkörében érintett minisztereket, hogy az 1. pont alapján vállalt ütemezésben 2012. december 31-ig
elmaradásba kerülő kedvezményezettek esetében járjanak el – a forrásvesztés összegéhez való hozzájárulásuk
mértékéig – a kedvezményezett számára biztosított költségvetési támogatásnak a késedelem megszüntetésének
időpontjáig történő felfüggesztése érdekében. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
feladatkörükben érintett miniszterek Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök