text:
58/2015. (HK 9.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  az Ideiglenes Biztonsági Határzárral, a „HATÁROZOTT FELLÉPÉS 2015” gyakorlattal, valamint a tömeges migráció okozta válsághelyzet kezelésével és az arra történő felkészüléssel összefüggő minisztériumi ügyeleti szolgálatok
létesítéséről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az Ideiglenes Biztonsági Határzárral, a HATÁROZOTT FELLÉPÉS 2015 gyakorlattal, valamint a tömeges migráció okozta válsághelyzet kezelésével és az arra
történő felkészüléssel összefüggésben jelentkező többletfeladatok folyamatos ellátása érdekében a honvédelmi
szervezetek állományából a 3–5. pont szerinti ügyeleti
szolgálatok felállítására kerül sor.
3. A Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) Központi Operatív Törzs (a továbbiakban: BM KOT) Honvédelmi Minisztériumi Összekötő Tiszti Szolgálat (BM KOT
HM ÖTI)
a) feladata
aa) 24 órás váltásban folyamatos közreműködés a mig
rációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat koordináló BM KOT munkájában,
ab) a Stratégiai Művelet Központ (a továbbiakban:
SMK) BM KOT-ba delegált összekötő tisztje munkájának
támogatása,
ac) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) irányába megfogalmazott igények SMK részére történő továbbítása, és
ad) közreműködés az MH alkalmazásával, igénybevételével kapcsolatos szakterületi információk cseréjében és a
jelentések összeállításában.
b) vezénylése, alárendeltsége:
ba) vezénylését – az alárendeltségükbe tartozó állomány
ból – a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője és a HM Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH) főigazgatója biztosítja,
bb) szolgálati feladataival összefüggésben együttműködik az SMK BM KOT munkahelyre vezényelt tagjával, és
bc) jelentéseit a HM TKF főosztályvezetője és a
HM VH főigazgatója részére terjeszti fel.
4. Az Ügyeletes Jogász Tiszt (ÜJOTI)
a) feladata
aa) a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) fő
osztályvezetőjének döntése alapján 12 vagy 24 órás váltásban az SMK migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos
feladatai jogi szakmai támogatásának folyamatos biztosítása, a kapcsolódó szakterületi jelentések kidolgozása, és
ab) a hatáskörét meghaladó jogi szakfeladatokban a
döntési javaslatok továbbítása a hatáskörrel rendelkező
szakmai elöljáró részére,
b) vezénylése, alárendeltsége:
ba) vezénylését – az érintett honvédelmi szervezetek
vezetőivel történő előzetes egyeztetés alapján – a HM JF
főosztályvezetője biztosítja a HM JF, a HM Igazgatási és
Jogi Képviseleti Főosztály és a HM Hatósági Hivatal állományából, és
bb) szolgálati feladatai ellátása szempontjából az SMK
vezetőjének van alárendelve.
5. A Kommunikációs Külön Ügyelet (KOMKÜ)
a) feladata
aa) a sajtófőnök döntése alapján 12 vagy 24 órás váltás
ban az SMK migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos
feladatai kommunikációs szakmai támogatásának folyamatos biztosítása, a kapcsolódó szakterületi jelentések kidolgozása,
ab) folyamatos kapcsolattartás a HM sajtófőnökével és
a 2. pont szerinti feladatban érintett honvédelmi szervezetek kommunikációs szakállományával, és
ac) a hatáskörét meghaladó szakfeladatokban a javaslatok továbbítása a HM sajtófőnöke részére,
b) vezénylése, alárendeltsége:
ba) vezénylését a HM sajtófőnöke elsődlegesen a saját
alárendeltségébe tartozó szakállományból, illetve – az érintett honvédelmi szervezetek vezetőivel történő előzetes
egyeztetés és a szolgálatba lépők kommunikációs felkészítése alapján – a HM szervek állományából biztosítja, és
bb) szolgálati feladatai ellátása szempontjából az SMK
vezetőjének van alárendelve,
c) önálló nyilatkozattételre nem jogosult. 6. A 3–5. pont szerinti szolgálatokat elsődlegesen a hivatásos és szerződéses állományból 1-1 fővel kell biztosí
tani. A szolgálatvezénylést – hetente – a HM TKF készíti
elő és terjeszti fel jóváhagyásra a HM közigazgatási államtitkár részére.
7. A 3–5. pont szerinti szolgálatot ellátó személyi állomány járandóságait az ügyeleti szolgálatokra vonatkozó
szabályok alapján kell biztosítani. Az erre vonatkozó parancsokat a katonák vonatkozásában a Honvéd Vezérkar
Személyzeti Csoportfőnökség készíti elő.
8. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban
a) a 3. pont szerinti szolgálat vonatkozásában 2015.
szeptember 14-től,
b) a 4. és az 5. pont szerinti szolgálat vonatkozásában
2015. szeptember 10-től
kell alkalmazni.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1729/2017. (X. 10.) Korm. határozata az Eximbank Zrt. kamatkiegyenlítése jogcím előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-a, valamint 4.  melléklet 2.  pontjában biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 8. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Vállalkozások folyó
támogatása alcím, 1. Normatív támogatások jogcímcsoport, 1. Eximbank Zrt. kamatkiegyenlítése jogcím kiadási
előirányzatának legfeljebb 4 000 000 000 forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1320/2019. (V. 30.) Korm. határozata a Petőfi Irodalmi Múzeum hosszú távú fejlesztési és működési koncepciójáról, valamint a 2020–2022 közötti időszakban ehhez szükséges költségvetési forrásokról.
A Kormány a Petőfi Irodalmi Múzeum kiemelt nemzeti intézményi jelentőségére tekintettel
 1. egyetért a Petőfi Irodalmi Múzeum (a továbbiakban: Múzeum) hosszú távú fejlesztési és működési koncepciójával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  Múzeum
szakmai programjának végrehajtásához a 2020 és 2022 közötti időszakban szükséges legfeljebb 17 050 500 000
forint rendelkezésre állásáról az adott évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára,
az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2020. évben 6 023 500 000 forint,
b) a 2021. évben 5 713 500 000 forint,
c) a 2022. évben 5 313 500 000 forint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
bevonásával – vizsgálja meg és készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Múzeum és tagintézményei
fejlesztésének lehetőségeiről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
 4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával – tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Nemzeti Tehetséggondozó
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tekintetében a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének
gyakorlójaként a Múzeum kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
 5. egyetért a Múzeum
a) irányítása alatt az Országút folyóirat megalapításával,
b) feladatellátása keretében műtárgyak, hagyatékok állam általi megvásárlásához, feldolgozásához és azok
bemutatásához szükséges forrás biztosításával; 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
a) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet a 8. Egyéb történetkutató intézetek címmel egészíti ki,
b) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 8. Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum
cím besorolását a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 8. Egyéb történetkutató
intézetek cím, 1. Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum alcímre változtatja,
c) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 9. VERITAS Történetkutató Intézet cím besorolását
a  Kvtv.  1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 8. Egyéb történetkutató intézetek cím,
2. VERITAS Történetkutató Intézet és Levéltár alcímre változtatja,
d) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet a 9. Petőfi Irodalmi Múzeum címmel egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. július 1.
7. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen a 6. pont b)–c)  alpontok szerinti
címrendi változás 2019. július 1-jei határnappal történő átvezetéséről és egyidejűleg az  átrendezés időpontjáig
végrehajtott évközi előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a  kapcsolódó költségvetési maradványok
átvezetéséről;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. július 1. 8. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen a  Múzeum előirányzatainak
átvezetéséről a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények címről
a  6. pont d)  alpont alapján létrehozott címre, egyúttal az  átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi előirányzatmódosítások, teljesítési adatok és a kapcsolódó költségvetési maradványok átvezetéséről;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. július 1. 9. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a) az 5.  pont a)  alpontjában foglalt cél 2019. évi megvalósítása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – szükséges 375 309 000 forint biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 9. Petőfi Irodalmi Múzeum cím javára,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. július 1-jét követően, a felmerülés ütemében
b) az 5.  pont a)  alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében a 2020. évtől a  központi költségvetés
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára 308 000 000 forint beépülő jelleggel történő
biztosításáról,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
c) az 5. pont b) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében a 2019. évben 250 000 000 forint biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 9. Petőfi Irodalmi Múzeum cím javára,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. július 1-jét követően, a felmerülés ütemében
d) az 5.  pont b)  alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében a 2020. évtől a  központi költségvetés
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára 250 000 000 forint beépülő jelleggel történő
biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2019. (IV. 30.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra Bartos Mónikát a 9. és 11. évfolyamos tanulók
célnyelvi országba történő tanulmányútjai előkészítésével és koordinációjával kapcsolatos feladatok ellátásáért
felelős miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva
a) ellátja a  9. és 11. évfolyamos tanulók célnyelvi országba történő tanulmányútjai előkészítésével és
koordinációjával kapcsolatos feladatokat,
b) kapcsolatot tart és egyeztet a Tempus Közalapítvánnyal,
c) szervezi és ellátja a program kommunikációjával kapcsolatos tevékenységeket.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter az oktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 500 000 Ft összegű díjazásra és az állami
vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában meghatározott
juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
115/2016. (XI. 10.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
dr. Kovács Mónikát a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2016. október 24-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2013. (VIII. 9.) BM rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve egyes ingatlanok műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény 93.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § y) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Műemlékké nyilvánításra vonatkozó rendelkezések 1. § (1) Műemlékké nyilvánítom az Árpádhalom (Csongrád megye) 0147/4 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja a 19. században épített, a nagymágócsi Károlyi uradalom zoltántéri majorságához tartozó
magtár építészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek az Árpádhalom 0148/6 és a 0148/7 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
2. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Bánd (Veszprém megye) 050/2 helyrajzi számú ingatlannak az 1. melléklet 1. pontjában
meghatározott részét.
(2) A védetté nyilvánítás célja a Malom-patakon átívelő, a 19. század második felében épített kőhíd megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Bánd 432/5, a 432/6, a 050/9, a 050/10 és a 050/11 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Bódvaszilas (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), Petőfi Sándor utca 12. számú, 301 helyrajzi
számú és a Petőfi Sándor utca 12. számú, 303 helyrajzi számú ingatlanon álló – az ingatlanok 302/2 helyrajzi számú
ingatlannal közös határvonala mentén húzódó – erődítést és az ingatlanok 302/2 helyrajzi számú ingatlannal közös
határvonaltól számított 10 méteres távolságig terjedő részét.
(2) A védetté nyilvánítás célja a műemlékként védett Bódvaszilas, Petőfi Sándor utca 1. számú, 302/2 helyrajzi számú
ingatlanon álló római katolikus templomhoz tartozó, de részben az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokon álló kora
újkori templomerődítés – erődfal-szakaszok, egyéb feltárt fal- és építménymaradványok – építészeti és történeti
értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  302/1  helyrajzi számú ingatlant, valamint 301  helyrajzi számú és a  303  helyrajzi számú
ingatlan műemlékként nem védett részét jelölöm ki. 4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Budapest VI. kerület, Andrássy út 2. (Bajcsy-Zsilinszky út 13., Révay utca 1.) számú,
29244 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A  védetté nyilvánítás célja a  Foncière Pesti Biztosító Intézet 1881–1882-ben Feszty Adolf tervei alapján épített
bérpalotája építészeti, belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VI. kerület 29246, a  29247, a  29248, a  29249, a  29243, a  29220/5 és
a 29220/3 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki. 5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Andrássy út 5. számú, 29248 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja az 1882-ben Freund Vilmos tervei alapján historizáló stílusban épített lakóház építészeti
és belsőépítészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VI. kerület 29247, a 29251, a 29252, a 29253 és a 29249 helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 6. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Andrássy út 13. számú, 29304 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja az  1880–1882/1883 között Schmahl Henrik tervei alapján historizáló stílusban épített
bérház építészeti, belsőépítészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VI. kerület 29303, a 29302, a 29301, a 29300, a 29299 és a 29305 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki. 7. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Andrássy út 73–75. számú, 29531 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja a Magyar Államvasutak részére 1875–1876 között Rochlitz Gyula tervei alapján historizáló
stílusban épített, 1884–1885-ben, 1908-ban és 1928-ban bővített irodaház építészeti, belsőépítészeti, képző- és
iparművészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VI. kerület 29500, a 29501, a 29502, a 29503, a 29526, a 29530, a 29540, a 29534
és a 29533 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
8. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Andrássy út 118. számú, 28324 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja az  1881-ben Bukovics Gyula tervei alapján historizáló stílusban épített, később
megnagyobbított villa építészeti, belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VI. kerület 28323, a 28319, a 28318, a 28317 és a 28325 helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 9. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Andrássy út 124. számú, 28272 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja az  1883-ban Fellner Sándor tervei alapján historizáló stílusban épített villa építészeti,
belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VI. kerület 28271, a 28264, a 28263, a 28320, a 28321 és a 28322 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki. 10. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Bajza utca 18. (Városligeti fasor 14.) számú, 29610 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) A védetté nyilvánítás célja az 1911–1912-ben Löffler Sándor és Löffler Béla tervei alapján épített, késő szecessziós
stílusú Kramer-villa építészeti, belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VI. kerület 29609, a  29611, a  29714 és a  29712  helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 11. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Bajza utca 41. (Kmety György utca 26–28., Munkácsy Mihály utca 18.,
Szondi utca 71.) számú, 28345 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A  védetté nyilvánítás célja az  1951-ben műemléki védelem alá helyezett régi pesti kálvária építménye és a  budai
Mátyás-templom déli kapuzata védelme mellett az  1883–1884-ben épített Benczúr-műterem (tervezte Benczúr
Béla), az 1889–1890-ben épített Stróbl-műterem (tervezte Gerster Kálmán), az 1892–1893-ban épített Lotz-műterem
(tervezte Herczegh Zsigmond), valamint a  kerti építmények, a  kerítés és az  1.  melléklet 2.  pontjában felsorolt
szobrok együttesének (ún. Epreskert, Képzőművészeti Egyetem) építészeti, kertépítészeti, kerttörténeti, képző- és
iparművészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemlék-együttest I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VI. kerület 28285, a 28303, a 28304, a 28305, a 28306, a 28337, a 28338, a 28339,
a 28340, a 28341, a 28343, a 28344, a 28347, a 28348, a 28349, a 28350, a 28351, a 28383, a 28395, a 28396, a 28397,
a 28398 és a 28406 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
12. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Városligeti fasor 6. számú, 29606 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja az 1892-ben Eysen Károly tervei szerint saját részére épített, historizáló stílusú Eysen-villa
és melléképülete építészeti, belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VI. kerület 29601, a  29605, a  29607/3 és a  29607/4  helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 13. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Városligeti fasor 38. számú, 29724/1 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja az 1911-ben Sebestyén Arthur tervei szerint épített, art dèco stílusú Spitz-villa építészeti,
belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VI. kerület 29700/3, a  29723, a  29725, a  29729/9, a  Budapest VII. kerület,
a 33488/3 és a 33488/4 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
14. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Városligeti fasor 40. számú, 29725 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja az 1914–1916-ban Révész Sámuel és Kollár József tervei alapján épített, historizáló – késő
szecessziós stílusú – Stern-Révész-villa építészeti, belsőépítészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VI. kerület 29698/2, a  29698/4, a  29698/5, a  29699, a  29700/1, a  29724/1 és
a 29729/9 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki. 15. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VII. kerület, Városligeti fasor 17–21. számú, 33501 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja az  1903–1905-ben Pecz Samu tervei szerint épített Fasori Evangélikus Templom és
Gimnázium historizáló épületegyüttese építészeti, belsőépítészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VI. kerület 33494/1, a  33494/2, a  33495, a  33496, a  33500, a  33502/1 és
a 33502/2 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki. 16. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VII. kerület, Városligeti fasor 33. számú, 33489/1 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja az  1902-ben Vidor Emil tervei alapján szecessziós stílusban épített villa építészeti,
belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Budapest VII. kerület 33488/4, a 33490/2, a 33490/1 és a 33489/2 helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 17. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VIII. kerület, Bródy Sándor utca 10. számú, 36559/9 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja az  1892-ben Schannen Ernő tervei alapján épített, neorokokó stílusú Tauffer-palota
építészeti, belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest VIII. kerület 36559/6, a  36559/8 és a  36559/10  helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 18. § (1) A  műemlékvédelem sajátos tárgyaként műemlékké nyilvánítom a  Budapest VIII. kerület, Fiumei út 16. számú,
38821/2 helyrajzi számú ingatlanon fekvő Fiumei úti sírkertet (Kerepesi úti temetőt).
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott ingatlanon álló, az  Országos Műemléki Felügyelőség 9519/1974. számú
határozata alapján egyedi műemlékként nyilvántartott 17 építmény védettségét a továbbiakban az (1) bekezdésben
meghatározott módon a műemlékvédelem sajátos tárgyaként, a 2. mellékletben meghatározott adatokkal tartom
fenn.
(3) A védetté nyilvánítás célja a temető 2. mellékletben meghatározott területrészei, síremlékcsoportjai, sírépítményei,
síremlékei és egyéb építményei történeti és művészeti, kertépítészeti értékeinek, a  temető karakterét adó
kisépítészeti alkotásainak, valamint mindezek összefüggéseinek, a temető térszerkezeti sajátosságainak, a 20. század
elejéig kialakított térstruktúrájának (parcellakiosztás, úthálózat, az  utakat szegélyező fasorok, az  1850-es években
emelt temetőfal) megőrzése, továbbá a temető méltó használatának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
19. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Budapest XI. kerület, Orlay utca 5–7. számú, 5482  helyrajzi számú ingatlant, valamint
az 5471 helyrajzi számú ingatlanon álló – az 1. melléklet 3. pontjában meghatározott – fűtőház építményt.
(2) A védetté nyilvánítás célja a Szent Gellért Szálló és Fürdő 1914–1918 között épített historizáló-szecessziós fűtőháza
és a dolgozók lakóháza együttese értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Budapest XI. kerület 5483  helyrajzi számú ingatlant, valamint az  5471  helyrajzi számú
ingatlan műemlékként nem védett részét jelölöm ki. 20. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Hódmezővásárhely (Csongrád megye), Andrássy út 3. számú, 12838  helyrajzi számú
ingatlant.
(2) A  védetté nyilvánítás célja a  Hódmezővásárhelyi Takarékpénztár részére 1896-ban Przybilla Gyula tervei alapján
épített bérház építészeti és belsőépítészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Hódmezővásárhely 12827 és a 12839/2 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
21. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Hódmezővásárhely (Csongrád megye), Andrássy út 9. számú, 12840  helyrajzi számú
ingatlant.
(2) A  védetté nyilvánítás célja a  Hódmezővásárhelyi Népbank 1869–1870-ben épített székháza építészeti,
belsőépítészeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Hódmezővásárhely 12839/2 és a 12845 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
22. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hódmezővásárhely (Csongrád megye), Szent István utca 71. számú, 11887 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) A védetté nyilvánítás célja az 1850 körül épített, 1929-ben bővített Lakhati Katolikus Népiskola építészeti értékeinek
megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Hódmezővásárhely 11879 és a 11886, helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
23. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Hódmezővásárhely (Csongrád megye), Zrínyi utca 35. számú, 1400  helyrajzi számú
ingatlant.
(2) A védetté nyilvánítás célja az ingatlanon álló, a 19. század közepén épített lakóház építészeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Hódmezővásárhely 1399, a 1398, a 1397 és a 1401 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
24. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Kőszeg (Vas megye) 1818  helyrajzi számú ingatlan felszíne alatt fennmaradt téglahíd
maradványait.
(2) A  védetté nyilvánítás célja az  1764-ben épített téglahíd maradványainak – harántpillérek, boltozott
alépítmény – megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
25. § (1) Műemlékké nyilvánítom az  Ópusztaszer (Csongrád megye), Szoborkert 68. számú, 055/12  helyrajzi számú
ingatlannak a 1. melléklet 4. pontjában meghatározott részét.
(2) A védetté nyilvánítás célja az Árpád-kori Szermonostor maradványai, valamint a millenniumi Honfoglalás-emlékmű
művészeti és történeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek az Ópusztaszer 054/8, 055/4, 055/20, 055/21, 055/22 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
26. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pécs (Baranya megye), Janus Pannonius utca 10. számú, 18360 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja a késő római sírépítmény (cella trichora) maradványainak megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Pécs 18358, a 18359/1, a 18359/2, és a 18361 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
27. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pusztaszer (Csongrád megye) 044/5 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja az 1900-ban épített Millenniumi-emlékmű művészeti és történeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
28. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Sáska (Veszprém megye) 083/22 helyrajzi számú ingatlannak a 1. melléklet 5. pontjában
meghatározott részét.
(2) A védetté nyilvánítás célja a 13. századi eredetű bakonyszentjakabi pálos kolostor maradványainak megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
29. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Sátoraljaújhely (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), Fasor utca 18. számú, 1723/3  helyrajzi
számú ingatlant, valamint a 1705/4 és az 1754/26 helyrajzi számon nyilvántartott pincét.
(2) A  védetté nyilvánítás célja az  1912–1914 között Hübschl Kálmán tervei szerint épített borközraktár épülete és
pincerendszere építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a  Sátoraljaújhely 1721, az  1722, az  1723/1, az  1723/4, az  1723/5, az  1723/6, az  1723/7 és
az 1724/1 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki. 30. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Solt (Bács-Kiskun megye) 08 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja a  solti rádióadó építményei – antenna, állomásépület (kiszolgáló-, energia- és
adó-épület), vízgépház, portaépület, kert és három őrtorony együttese – technikatörténeti értékeinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
31. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Sopron (Győr-Moson-Sopron megye), Kolostorhegy utca 3. számú, 7613/2 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) A  védetté nyilvánítás célja a  szomszédos sopronbánfalvai pálos kolostornak a  17. századi eredetű, jelenlegi
formájában 18–19. századi, vendéglőt, sörházat és tánctermet magába foglaló gazdasági épülete építészeti,
történeti értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Sopron 7599/1, a 7613/1, a 7614, a 7616, a 7617, 7636, a 7637/6 helyrajzi számú ingatlant
jelölöm ki. 32. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Tapsony (Somogy megye), Zrínyi utca, 50/2, 66/2, 67/1 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja a 1. melléklet 6. pontjában meghatározott építmények: a 67/1 helyrajzi számú ingatlanon
álló barokk kiskastély, a  66/2  helyrajzi számú ingatlanon álló magtár, valamint az  50/2  helyrajzi számú ingatlanon
álló tiszttartói ház és melléképületei – kocsiszín, valamint pince és építménye – építészeti, történeti és műszaki
értékeinek megőrzése.
(3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemlék-együttest I. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Tapsony 66/3, a 67/2, a 67/3, a 67/4, a 50/1 és a 52 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
33. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Teresztenye (Borsod-Abaúj-Zemplén megye) 024/3 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) A védetté nyilvánítás célja az  (1) bekezdésben meghatározott ingatlanon fekvő temető hagyományos képének és
sajátos, antropomorf jellegű fejfás sírjeleinek megőrzése.
 (3) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
 (4) Műemléki környezetnek a Teresztenye 45, a 46, a 47 és a 48/1 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
2. Műemléki védettség megszüntetésére vonatkozó rendelkezések 34. § (1) Az  egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 21/2004. (X. 12.) NKÖM rendelettel műemlékké nyilvánított Budapest
XI. kerület, a védetté nyilvánítás időpontjában 314/24 helyrajzi számon nyilvántartott, majd telekalakítást követően
a 314/153, a 314/154, a 314/155, a 314/156 és a 314/157 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül a 314/153,
a 314/154, a 314/156 és a 314/157 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét, továbbá a 314/26 helyrajzi számú
ingatlan műemléki védettségét megszüntetem.
(2) A 314/155 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
 (3) Az  314/155  helyrajzi számú műemlék ingatlan műemléki környezeteként a  Budapest XI. kerület 314/156 és
a 314/26 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki. 35. § (1) Az  egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetve műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 9/2009. (III. 6.) OKM rendelettel műemlékké nyilvánított Budapest
XII. kerület, Béla király út 26. számú, a védetté nyilvánítás időpontjában 9552 helyrajzi számon nyilvántartott, majd
telekalakítást követően a  9552/1, a  9552/2, 9552/3 és a  9552/4  helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül
a 9552/1, a 9552/2 és a 9552/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét megszüntetem.
(2) A 9552/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
36. § Az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendelettel műemlékké nyilvánított, Mezőfalva
(Fejér megye) 0688/21 helyrajzi számú ingatlan (majorsági főépület) műemléki védettségét megszüntetem.
37. § A 22059/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított,
az  OMF  18048/1965. számon módosított védettségű, Pápa (Veszprém megye) 3609  helyrajzi számú ingatlan
műemléki védettségét – a műemléki érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
38. § A 22059/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított,
az  OMF  18048/1965. számon módosított védettségű, Pápa (Veszprém megye) 3610  helyrajzi számú ingatlan
műemléki védettségét – a műemléki érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
39. § A 22059/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított,
az  OMF  18048/1965. számon módosított védettségű, Pápa (Veszprém megye) 3611  helyrajzi számú ingatlan
műemléki védettségét – a műemléki érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
40. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 08101/1967. számú határozatával műemlékké nyilvánított, Püspökmolnári
(Vas megye) 5/3  helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (gazdasági épület)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
41. § A 22059/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított, Tata
(Komárom-Esztergom megye) Hajdú utca 2. számú, 1465  helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
42. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 08101/1967. számú határozatával műemlékké nyilvánított, Vaskeresztes
(Vas megye) 73  helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (gazdasági épület)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
43. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 08101/1967. számú határozatával műemlékké nyilvánított, Vaskeresztes
(Vas megye) 221  helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (gazdasági épület)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
44. § Az egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetve
műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 24/2012. (IX. 14.) EMMI rendelettel műemlékké nyilvánított
Zsira (Győr-Moson-Sopron megye) 278/56  helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védett műemléki érték (Szentháromság-szobor) más ingatlanon áll – megszüntetem.
3. Záró rendelkezések 45. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
46. § (1) Az  egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendelet 20. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Műemlékké nyilvánítom a  Fejér megyei Mezőfalva-Ménesmajor 0668/4, 0668/17, 0668/24, 0668/31,
0668/32 helyrajzi számú ingatlanokon álló majorsági épületeket.”
(2) Az  egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendelet 20.  § (2)  bekezdésében a  „0668/20,
0668/22” szövegrész helyébe a „0668/20, 0688/21, 0668/22” szöveg lép.
(3) Az  egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetve
műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 24/2012. (IX. 14.) EMMI rendelet 51.  § (1)  bekezdésében
a „278/56 helyrajzi számú” szövegrész helyébe a „283 helyrajzi számú” szöveg lép.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
49/2008. (XII. 9.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség közötti Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló 282/2008. (XI. 28.) Korm. rendelet 2–3. §-ai hatálybalépéséről.
A 282/2008. (XI. 28.) Korm. rendelettel, a Magyar Közlöny 2008. november 28-ai számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség közötti Egyetértési Megállapodás – annak 16. cikke szerint – Magyarországra nézve a magyar törvények által előírt belső eljárások lefolytatását követően válik hatályossá.
A Megállapodás 16. cikke szerinti belső eljárás lefolytatása 2008. november 28-án fejeződött be.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 282/2008.
(XI. 28.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség
közötti Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló
282/2008. (XI. 28.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2008. november 28-án, azaz kettőezer-nyolc november huszonnyolcadik napján hatályba léptek.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
150/2014. (V. 6.) Korm. rendelete a „Miskolci Egyetem hazai és nemzetközi versenyképességének komplex megújítása” projekt komplex kivitelezési munkáival összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  „Miskolci Egyetem hazai és
nemzetközi versenyképességének komplex megújítása” projekt komplex kivitelezési munkáival (a  továbbiakban:
Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez közvetlenül szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2009. (HK 13.) HM VGF intézkedése a lakhatás-támogatási rendszer hatékonyságát fokozó egyes feladatok ellátásáról.
A 14/2008. (HK 5.) HM utasítással hatályba léptetett, a
Honvédelmi Minisztérium lakáspolitikai és -gazdálkodási
koncepciója (a továbbiakban: HM Lakáskoncepció) által
megfogalmazott alapelvekre és az az alapján előírt lakásügyi feladatokra tekintettel, a Honvédelmi Minisztérium
által működtetett lakhatás-támogatási rendszer hatékonyságának fokozása, a szerződéses fegyelem előmozdítása
érdekében a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt
lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.)
HM rendelet (a továbbiakban: HM Lakásrendelet)
182. §-ában, valamint 183. § a) pontjában, illetve a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 82/2006. (MK 94.) HM utasításban megállapított
hatáskörömben eljárva az alábbi intézkedést adom ki.
I. A lakbér-, bérleti-, használatidíj-tartozások
megszüntetésével összefüggő feladatok
Általános rendelkezések 1. A HM Lakásrendelet és a HM rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a
honvédelmi szervekre háruló egyes feladatok ellátásról, a
lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól, a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szálló férőhely gazdálkodás és a szálló bérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás (a továbbiakban: HM Lakásutasítás) vonatkozó szabályai értelmében az önálló lakásgazdálkodást folytató helyőrség-parancsnokságoknak
és a HM Infrastrukturális Ügynökség Budapesti Lakásgazdálkodási Osztálynak (a továbbiakban együtt: helyi lakásgazdálkodási szerv) a bérbeadói jogkör gyakorlása során
hatékonyan és folyamatosan kell fellépniük a lakbér,
bérleti és használati díj (a továbbiakban együtt: díj) fizetési kötelezettség jog- és szerződésszerű teljesítésének előmozdítása érdekében.
2. a) A helyi lakásgazdálkodási szervnek első alkalommal 2009. augusztus 31-ig, majd azt követően három havi
rendszerességgel, a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: HM Ei Zrt.) mint
szolgáltatóval együttműködve kell megvizsgálnia azt,
hogy az illetékességi területén a bérlők, használók a díjfizetési kötelezettségüket jogszabálynak és szerződésnek
megfelelően teljesítik-e. A vizsgálatnak ki kell terjednie a
díjtartozás összegére, esedékességére, továbbá arra, hogy
a HM Ei Zrt. a tartozás behajtása iránt tett-e intézkedést, s
az milyen eredménnyel zárult.
b) A HM Ei Zrt. díjtartozásról és az általa elvégzett behajtásról szóló írásbeli közlése alapján a helyi lakásgazdálkodási szervnek a díjtartozással rendelkező bérlőkről,
használókról nyilvántartást kell felfektetnie.
c) Azon esetekben, amikor a tartozás kiegyenlítése érdekében a HM Ei Zrt. még nem tett intézkedést vagy az
eredménytelennek minősült, vagyis díjtartozás fennáll a
helyi lakásgazdálkodási szervnek intézkednie kell a díjtartozásának kiegyenlítésére, szükséges esetben a bérleti
szerződés felmondására és a bérelt vagy jogcím nélkül
használt lakás, szálló, családi szálló, személygépkocsi tároló helyiség (beálló) megürítésére.
d) A helyi lakásgazdálkodási szervnek az általa megtett
bérbeadói intézkedésekről, az arról szóló okiratok egy példányának megküldésével tájékoztatnia kell a HM Ei Zrt.-t.
3. A jelen intézkedés 4. pontjában meghatározott kisértéket meghaladó díjtartozás fennállása esetén, a helyi lakásgazdálkodási szervnek – amennyiben annak jogi feltételei fennállnak – a tartozás megfizettetése mellett intézkednie kell a bérleti szerződés felmondására és a volt bérlemény megürítésére is.
4. Az intézkedés alkalmazásában kisértéket meghaladó
tartozás a három hónapot vagy – a késedelmi kamat nélkül – húszezer forintot meghaladó díjtartozás.
A lakbértartozások megszüntetésével összefüggő
feladatok A fizetési felszólítás
5. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a lakbértartozással rendelkező bérlőt (a továbbiakban: adós bérlő) az ezer
forintot meghaladó díjtartozásának tudomásra jutását, legkésőbb a 2. a) alpont szerinti vizsgálat lezárását követő
8 napon belül a lakások és helyiségek bérletére, valamint
az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló
1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lakástörvény) 25. § (1) bekezdése alapján a kézhezvételtől számított 8 napon belüli teljesítésre kell felszólítania. A fizetési
felszólításnak tartalmaznia kell a lakásbérleti szerződés
felmondásának és a bérlemény kiürítésének jogkövetkezményére történő figyelmeztetést is. A fizetési felszólítást
minden esetben tértivevénnyel ellátott postai küldemény
útján kell az adós bérlő részére megküldeni.
6. A teljesítés igazolásaként az érvényesített postai befizetési küldemény vagy lakossági folyószámláról történő
átutalás esetén az átutalási megbízás fogadható el. A lakásügyi előadó a teljesítés tényét feljegyzésben (akár a felszólításra való rájegyzéssel) rögzíti. A teljesítési határidőn túl,
de a bérleti szerződés felmondása előtt benyújtott igazolást
a helyi lakásgazdálkodási szerv elfogadhatja.
Lakbértartozás részletfizetésének engedélyezése 7. A lakbértartozás részletekben történő teljesítése
egyéni méltányolható kérelemre engedélyezhető. A részletfizetés tárgyában az adós bérlővel a megállapodást a helyi lakásgazdálkodási szerv mint bérbeadó kötheti meg. A
részletfizetés lehetőségéről az adós bérlőt a fizetési felszólításban tájékoztatni kell.
8. A részletfizetési megállapodás akkor köthető, ha a
bérleti szerződés felmondására és a követelés bírói úton
történő behajtására még nem történt intézkedés, és a kérelmező hitelt érdemlően (például jövedelemigazolás, keresőképtelenséget igazoló okirat, lakásfenntartási költségekről szóló számla benyújtásával stb.) igazolni tudja,
hogy a lakbérhátralék egyösszegű megfizetése ő és családja megélhetését veszélyeztetné. Amennyiben a tartozás a
40 000 forintot nem haladja meg, a részletfizetési megállapodás az előző feltételeken túl kizárólag akkor köthető, ha
az adós bérlő vagy házastársa (élettársa) szolgálati, munkahelyét önhibáján kívül elvesztette, illetőleg ha közös
háztartásban élő kiskorú gyermekének neveléséről gondoskodik. A követelés bírói úton történő behajtása érdekében megtett intézkedésekről a helyi lakásgazdálkodási
szerv megkeresésére a HM Infrastrukturális Ügynökségnek (a továbbiakban: HM IÜ) haladéktalanul, rövid úton
kell nyilatkoznia.
9. a) A helyi lakásgazdálkodási szerv a kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról annak kézhezvételétől számított 8 napon belül dönt. A helyi lakásgazdálkodási szerv a
döntéséről a kérelmezőt írásban köteles tájékoztatni.
b) A kérelem elfogadása esetén a helyi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul gondoskodik a részletfizetési
megállapodás megkötéséről. A részletfizetési megállapodás egy példányát a helyi lakóházkezelő szerv útján a
HM Ei Zrt.-nek a számla és a postai befizetési küldemény
elkészítése érdekében meg kell küldeni.
10. A megállapodásban a lakbértartozás legfeljebb
6 havi, egyenlő részletben történő megfizetése köthető ki.
A megállapodásban rögzíteni kell, hogy a megállapított
részletet a tárgyhavi lakbérrel együtt kell megfizetni.
11. A bérleti szerződés felmondását követően a fennálló
követelés részletekben történő, a megszűnt bérlet helyreállítása nélküli teljesítésére megállapodást – a jelen intézkedés 7–10. pontjainak megfelelő alkalmazásával – a HM IÜ
köthet. A HM IÜ-nek az általa megkötött részletfizetési
megállapodásokról az éves lakáshelyzet-jelentés keretében be kell számolnia a HM Védelemgazdasági Főosztály
mint HM központi lakásgazdálkodási szerv (a továbbiakban: HM VGF) részére.
A lakásbérleti szerződés felmondása
lakbértartozás címén 12. a) A helyi lakásgazdálkodási szervnek fel kell mondania minden olyan lakásbérleti szerződést, melynek bérlője a kisértéket meghaladó tartozását a fizetési felszólításban megjelölt határidőn belül nem rendezi, és részletfizetési kérelmet nem nyújtott be vagy az elutasításra került.
Ha az adós bérlő részletfizetési kérelme elutasításra került,
a lakásbérleti szerződést e döntéssel egyidejűleg megküldött új fizetési felszólításban rögzített határidő elmulasztását követő 8 napon belül kell felmondani.
b) A helyi lakásgazdálkodási szervnek akkor is fel kell
mondania a lakásbérleti szerződést, ha a bérlővel a 7–10.
pont szerinti részletfizetési megállapodást kötött, és az
adós a megállapított részletet vagy a tárgyhavi lakbér fizetését elmulasztotta, s azt a fizetési felszólításban rögzített
határidőre sem teljesítette.
c) A Lakástörvény 25. § (5) bekezdése értelmében a lakásbérleti szerződés lakbértartozás címén történő felmondása az elmulasztott határnapot követő hónap utolsó napjára szólhat.
13. A bérleti szerződés jogszerű felmondása érvényesen
fennáll abban az esetben is, ha az adós bérlő a felmondási
idő alatt a lakbér és egyéb tartozását teljes egészében megfizeti. Ez esetben viszont a helyi lakásgazdálkodási szerv a
felmondást egy alkalommal visszavonhatja.
14. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a felmondási
idő lejártát követően haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belül, a HM Lakásutasítás 26. § (3)–(4) bekezdései
szerint írásbeli értesítésben meg kell állapítania a volt bérlő megfelelő elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli lakáshasználatát és a lakáshasználati díj mértékét. Az értesítésben a volt bérlőt fel kell szólítani a jogcím nélkül használt lakás határidős kiürítésére is.
15. Az adós bérlőkről a helyi lakásgazdálkodási szervnek a jelen intézkedés 1. számú melléklete szerinti tartalommal kimutatást kell készítenie, s gondoskodnia kell annak folyamatos vezetéséről, nyilvántartásáról, a megtett
bérbeadói intézkedések és azok eredményének feljegyzéséről. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a kimutatást
első alkalommal a 2009. év lakhatás-támogatási tevékenységéről szóló éves, majd azt követően félévente, a lakáshelyzet-jelentéshez csatoltan a HM VGF részére meg kell
küldenie.
A lakáshasználatidíj-tartozások megszüntetésével
összefüggő feladatok 16. A jogcím nélküli lakáshasználati díj (díjtartozás) határidős megfizetésére a lakbérfizetésre (lakbértartozás rendezésére) vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal,
hogy a lakáshasználati díjtartozás részletfizetése nem engedélyezhető, ilyen tartalmú megállapodás nem köthető.
A teljesítési (fizetési) határidő elmulasztása esetén a lakáshasználati díjtartozás megfizetése mellett a jogcím nélkül
használt lakás kiürítését peres úton kezdeményezni kell.
Személygépkocsi tároló helyiség (beálló)
bérletidíj-tartozás megszüntetésével összefüggő feladatok
17. Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú személygépkocsi tároló helyiségek (beállók) bérleti díjának
(díjtartozás) megfizetésére a lakbérfizetésre (lakbértartozás rendezésére) vonatkozó szabályokat kell alkalmazni
azzal, hogy a díjtartozás részletfizetése nem engedélyezhető.
18. Az adós bérlőkről a helyi lakásgazdálkodási szervnek a jelen intézkedés 2. számú melléklete szerinti tartalommal kimutatást kell készítenie, s gondoskodnia kell annak folyamatos vezetéséről, nyilvántartásáról, a megtett
bérbeadói intézkedések és azok eredményének feljegyzéséről.
Szállóférőhely, családi (garzon) szálló
bérletidíj-tartozások megszüntetésével összefüggő feladatok
19. a) A szállóférőhely, családi (garzon) szálló adós bérlőit a bérleti díj tartozás egyösszegű megfizetésének teljesítésére, a bérleti szerződés felmondásának jogkövetkezményére történő figyelmeztetéssel írásban kell felszólítani. A teljesítés igazolásának elfogadása tekintetében a jelen intézkedés 6. pontjában foglaltakat megfelelően kell
alkalmazni.
b) A szállóférőhely bérletéből származó bérleti díjtartozás részletfizetése nem engedélyezhető.
c) A családi (garzon) szálló adó bérlőivel részletfizetési
megállapodás a jelen intézkedés 7–11. pontja alapján köthető.
20. Amennyiben az adós bérlő a fizetési felszólításban
közölt határidőre a kisértéket meghaladó bérleti díjtartozását nem egyenlíti ki, a helyi lakásgazdálkodási szervnek a
szállóférőhely bérleti szerződést a HM Lakásutasítás 72. §
(4) bekezdése alapján azonnali hatállyal, a családi (garzon) szálló lakóegységre kötött bérleti szerződést a HM
Lakásutasítás 74/E. § (2) bekezdése alapján a teljesítési
határidőt követő 15. napra kell felmondania. A jogcím nél
küli használati díjat a bérleti szerződés megszűnésétől kezdődően kell megállapítani.
21. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a jogcím nélkül
használt szállóférőhelyek, családi (garzon) szállóegységek
kiürítése iránt haladéktalanul intézkednie kell.
II. A HM rendelkezésű lakás és személygépkocsi tároló
helyiség (beálló) jogcím nélküli használatának
megszüntetésével összefüggő feladatok 22. A helyi lakásgazdálkodási szervnek haladéktalanul
felül kell vizsgálni a lakásgazdálkodási körzetben lévő
HM rendelkezésű lakásokban lévő jogcím nélküli lakáshasználók helyzetét, és a HM Lakásrendelet, illetve a HM
Lakásutasítás által előírt, de eddig meg nem tett intézkedéseket haladéktalanul pótolni kell. Azon jogcím nélküli lakáshasználók ügyében, ahol a jogcím nélküli lakáshasználat ténye, minősítése még nem került megállapításra, az erről szóló értesítést 2009. augusztus 31-ig kell elkészíteni
és az érintettek részére megküldeni.
23. Amennyiben a jogcím nélküli lakáshasználat megállapításához, illetőleg minősítéséhez szükséges személyügyi parancs, határozat nem áll rendelkezésre, a helyi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul intézkedik annak
beszerzése iránt. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a
HM Lakásutasítás 26. §-ában foglalt intézkedéseket a személyügyi szerv adatszolgáltatásának kézhezvételét követő
30 napon belül kell megtennie.
24. A jogcím nélküli lakáshasználót terhelő használati
díjat a jogcím nélküli használat kezdetétől, így különösen
a bérleti szerződés megszűnésétől kezdődően kell megállapítani. Ez az időpont irányadó a megfelelő elhelyezésre
nem jogosult jogcím nélküli lakáshasználót terhelő és hat
hónapot, illetőleg egy évet meghaladó (emelt összegű) lakáshasználati díj HM Lakásrendelet 49. § (1) bekezdés
szerinti megállapításakor is.
25. A helyi lakásgazdálkodási szerv a HM rendelkezésű
lakás kiürítésére kötelezett személlyel, a kiürítésnek a HM
Lakásutasítás 26. § (7) bekezdése szerinti 180. napot meghaladó teljesítésére megállapodást nem köthet, részére
ilyen tartalmú engedélyt nem adhat.
26. A HM rendelkezésű személygépkocsi tároló helyiségek (beállók) jogcím nélküli használatának megszüntetésével kapcsolatban a jelen intézkedés 22–25. pontjait
kell alkalmazni azzal, hogy gépkocsi tárolót (beállót) megfelelő elhelyezés címén felajánlani nem lehet.
27. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a HM rendelkezésű lakások jogcím nélküli használóiról és a jogcím nélküli használat megszüntetésével kapcsolatban megtett intézkedésekről a jelen intézkedés 3. számú melléklete sze
rinti tartalommal kimutatást kell készítenie, s gondoskodnia kell annak folyamatos vezetéséről, nyilvántartásáról, a
megtett intézkedések és azok eredményének feljegyzéséről. A helyi lakásgazdálkodási szervnek a kimutatást első
alkalommal a 2009. év lakhatás-támogatási tevékenységéről szóló éves, majd azt követően félévente, a lakáshelyzet-jelentéshez csatoltan a HM VGF részére meg kell küldenie.
III. A lakásügyi peres eljárások 28. Amennyiben a peresítés kezdeményezésének jogalapja fennáll (így különösen a HM rendelkezésű lakás kiürítésére fennálló határidő eredménytelenül eltelt) és a
HM Lakásrendelet 62. § (7) bekezdése szerinti kivételes
elhelyezés nem indokolt, a helyi lakásgazdálkodási szervnek a peresítés iránt 8 napon belül intézkednie kell. Ennek
keretében a peres eljárást megalapozó okiratokat (például
a lakásbérleti szerződést, fizetési felszólítást, bérleti szerződés felmondását stb.) hiánytalanul, a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének rendjéről szóló 16/2009.
(III. 13.) HM utasítás 2. § (3) bekezdés alapján a lakásügyi
perekben eljáró HM IÜ részére kell megküldeni.
IV. A HM rendelkezésű lakások hatékony gazdálkodását
elősegítő feladatok
29. A helyi lakásgazdálkodási szervnek fel kell mérnie a
lakásgazdálkodási körzetében lévő üres HM rendelkezésű
lakásokat, személygépkocsi tároló helyiségeket (beállókat) és a lakásellátási, -gazdálkodási érdekekre figyelemmel meg kell vizsgálnia azok leggazdaságosabb hasznosításának módját.
30. A Honvédelmi Minisztériumot terhelő fenntartási
költségek csökkentése érdekében fokozott figyelmet kell
fordítani arra, hogy elsőként az önkormányzati tulajdonú
HM rendelkezésű lakások, személygépkocsi tárolók (beállók) kerüljenek az igényjogosultak részére felajánlásra,
hasznosításra.
31. A helyi lakásgazdálkodási szervnek – a HM Lakásrendelet 102. §-ában foglalt eljárási rendnek megfelelően – kezdeményeznie kell a helyőrséginek nem minősülő településen lévő és igénylő hiányában legalább egy éve
üresen álló állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások, személygépkocsi tárolók (beállók) elidegenítésre történő kijelölését. A kezdeményezést az állami tulajdonú
HM vagyonkezelői jogú lakóépületek (lakások), valamint
személygépkocsi tároló helyiségek (állóhelyek) elidegení
tésre történő kijelölésének következő üteméhez elő kell
készíteni.
32. a) A helyi lakásgazdálkodási szervnek 2009. szeptember 30-ig kezdeményeznie kell a helyőrséginek nem
minősülő településen lévő és igénylő hiányában legalább
egy éve üresen álló önkormányzati tulajdonú HM rendelkezésű lakások, személygépkocsi tároló helyiségek (beállók) rendelkezési (bérlőkiválasztási jog, bérlőkijelölési
jog) jogának átruházását a tulajdonos önkormányzat vagy
más költségvetési (például rendvédelmi) szerv részére. A
helyi lakásgazdálkodási szervnek a jogátruházást vállaló
szerv előzetes nyilatkozattételét követően a HM IÜ-nél
kezdeményeznie kell a jogátruházásról szóló tárgyalások
lefolytatását.
b) A jogátruházás ellenértéke tekintetében a lakás (gépkocsi tároló, beálló) forgalmi értékének legalább
30–50%-át elérő visszteher megfizetését lehet tárgyalási
alapnak tekinteni. Amennyiben a tulajdonos önkormányzat a forgalmi érték 50%-át el nem érő visszteher megfizetésére tesz ajánlatot, az csak azzal a feltétellel terjeszthető
elő, ha az önkormányzat vállalja, hogy az ellenértéket
elidegenítés esetén a forgalmi érték 50%-áig kiegészíti.
c) A jogátruházás tárgyában kialakított ajánlatot, javaslatot a HM IÜ-nek a HM VGF részére kell előterjesztenie.
A HM VGF gondoskodik a miniszteri döntés előkészítéséről. A jogátruházásról szóló megállapodást a HM IÜ a
honvédelmi miniszter döntésében foglaltaknak megfelelően – a HM VGF jóváhagyásával – kötheti meg.
33. a) A helyi lakásgazdálkodási szervnek 2009. szeptember 30-ig meg kell vizsgálnia a műszaki okból bérbe
nem adható állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások, személygépkocsi tároló helyiségek (beállók)
további hasznosításának lehetőségét.
b) A helyi lakásgazdálkodási szervnek a gazdálkodás
körében megtartani nem indokolt, elsősorban helyőrséginek nem minősülő településen lévő, műszaki okból bérbe
nem adható állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások, személygépkocsi tároló helyiségek (beállók) pályázati úton történő elidegenítésére vagy egyéb jellegű hasznosítására a HM IÜ-nél 2009. október 31-ig javaslatot kell
tennie. A kezdeményezések alapján a HM IÜ-nek a lakások és gépkocsi tároló helyiségek (beállók) hasznosítására
a HM VGF részére javaslatot kell tennie.
34. a) A helyi lakásgazdálkodási szervnek a HM központi lakásgazdálkodási szerv engedélyével más (így különösen szálló, iroda céljára) használt HM rendelkezésű
lakások e célú hasznosításának szükségességét meg kell
vizsgálnia. Amennyiben a HM rendelkezésű lakás más
célú hasznosításának további fenntartása nem indokolt, a
helyi lakásgazdálkodási szervnek 2009. október 31-ig – a
HM IÜ útján kezdeményeznie kell – a HM VGF részére az
ideiglenes jellegű hasznosítás megszüntetését és annak
eredeti funkciója szerinti (HM rendelkezésű lakásként történő) hasznosítását. A HM VGF döntését követően a
lakást jogos lakásigény teljesítésére mielőbb fel kell használni.
b) Amennyiben a HM rendelkezésű lakás más célú hasznosítása továbbra is indokolt, annak adatairól (cím, szobaszám, alapterület, komfortfokozat), az eredeti funkciótól eltérő hasznosítás jellegéről, kezdetétől, e hasznosítás indokoltságáról a helyi lakásgazdálkodási szervnek a HM VGF részére 2009. október 31-ig jelentést kell készítenie.
Záró rendelkezések 35. A jelen intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
36. a) Az 5–6. pontok szerinti fizetési felszólítás egységes alkalmazása érdekében a jelen intézkedés 4. számú
melléklete szerinti iratmintát kell alkalmazni.
b) A 7–10. pontok szerinti részletfizetési megállapodás
megkötése tekintetében a jelen intézkedés 5. számú melléklete szerinti iratmintát kell alkalmazni. A jelen intézkedés 11. pontja, valamint a 19. c) alpontja pontja szerinti
megállapodás kötése során az 5. számú melléklet szerinti
iratmintát megfelelően kell alkalmazni.
Oláh János dandártábornok s. k.,
HM VGF főosztályvezető


text:
432/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bodnár Szilárdot
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
103/2011. (XI. 8.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a kertészet korszerűsítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. infrastrukturális beruházás: az 1. és 2. célterületen megvalósuló beruházásokhoz kapcsolódó telepi út, térburkolat,
kerítés építése, felújítása;
2. kapcsolt vállalkozás: az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 17. pontja szerinti vállalkozás;
3. támogatási egység: olyan tevékenység, amelyhez e rendelet elszámolható kiadás felsőhatárt állapít meg;
4. telepi út: az 1. és 2. mellékletben meghatározott létesítményeket az ingatlan-nyilvántartásban állandó jellegű
mezőgazdasági telephelyekként szereplő területeken belül összekötő út.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM
rendeletben (a továbbiakban: Vhr.) foglaltakat kell alkalmazni.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe
a) az 1. mellékletben meghatározott, a kertészeti termelő tevékenységet szolgáló létesítmények építésére,
korszerűsítésére és a hozzá kapcsolódó, telepen belüli infrastrukturális beruházások megvalósítására
(a továbbiakban: 1. célterület),
b) a 2. mellékletben meghatározott, a kertészeti ágazatot szolgáló új tároló, manipuláló létesítmények építésére és
a hozzá kapcsolódó, telepen belüli infrastrukturális beruházások megvalósítására (a továbbiakban: 2. célterület),
c) az a) és b) pontban meghatározott kertészeti létesítmények energiaellátását biztosító beruházások
megvalósítására (a továbbiakban: 3. célterület).
(2) Új építés, bővítés, valamint a meghatározott technológiai elemekkel történő felújítás esetén támogatás csak abban
az esetben nyújtható, ha az 1. vagy a 2. mellékletben meghatározott bármely tevékenység komplett, új, első üzembe
helyezésű technológiai rendszer beépítésével valósul meg.
(3) Nem vehető igénybe támogatás
a) olyan beruházásra, amely kizárólag telepen belüli infrastrukturális beruházásra irányul,
b) az 1. és 2. mellékletben meghatározott szociális helyiségek, valamint kiszolgáló terek önálló beruházásként
történő megvalósítására, továbbá
c) a technológiában alkalmazható önjáró gépek beszerzésére.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult
a) az a mezőgazdasági termelő, aki a Vhr. 3. § 11. pontjában meghatározott mezőgazdasági tevékenységek közül
a 01.1, 01.2, 01.3, vagy 01.5 alágazatba tartozó tevékenységet végez,
b) a zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet vagy azok leányvállalatai, valamint
c) a kertészeti ágazatban és burgonya ágazatban működő termelői csoport
(a továbbiakban együtt: ügyfél).
(2) Az ügyfél mezőgazdasági üzeme méretének meg kell haladnia a 4 európai méretegységet. Nem vonatkozik
ez a szabály az (1) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott ügyfelekre és az induló vállalkozás ügyfélre.
(3) Ha az ügyfél induló vállalkozás, a támogatás igénybevételére csak akkor jogosult, amennyiben a támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg nyilatkozatban vállalja, hogy a 6. mellékletben szereplő kertészeti tevékenységhez
kapcsolódó SFH kódok alapján számított üzemmérete legkésőbb a beruházás befejezését követő első naptári évben
megfelel a (2) bekezdésben foglalt üzemméretnek.
(4) Az ügyfél saját maga, vagy egyéni vállalkozó ügyfél esetén az általa képzésre kijelölt alkalmazottja, valamint nem
természetes személy ügyfél esetén az általa képzésre kijelölt alkalmazottja, vezető tisztségviselője, tagja, családi
gazdálkodó ügyfél esetén a családi gazdaság vezetője vagy tagja, mint meghatalmazott útján az utolsó kifizetési
kérelem benyújtása előtt köteles az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében szervezett, e jogcím
tárgyában tartott kötelező képzésen részt venni.
(5) A 3. célterületre irányuló kérelem esetén a támogatás igénybevételének további feltétele, hogy
a) a Vhr. 27. § (1) bekezdés d) pontjától eltérően az ügyfél rendelkezzen a fejlesztés megvalósítására vonatkozó,
gépészmérnöki végzettséggel rendelkező személy által készített és aláírt technológiai tervvel, amely tartalmazza
a telepítési vázrajzot, a hasznos hőigény kiszámítását, a hőenergia előállító berendezés méretezését, az egyes
fejlesztési komponensek legfontosabb műszaki-technológiai adatait, valamint
b) az ügyfél a beruházással előállított energiát a 6. melléklet szerinti kertészeti tevékenység keretében saját üzemén
belül hasznosítsa.
(6) A Vhr. 24. §-ában foglaltaktól eltérően, az ügyfél a támogatási határozat közlésétől számított hat hónapon belül köteles
a támogatási határozatban jóváhagyott támogatási összeg legalább 25%-ával elszámolni.
(7) A Vhr. 25. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a műveletet a támogatási határozat közlésétől számított két éven
belül meg kell valósítani.
(8) A Vhr. 17. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően az utolsó kifizetési kérelmet a művelet megvalósulását követő
hat hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-ig be kell nyújtani.
(9) Az ügyfél köteles a támogatott beruházást, létesítményt, eszközt, megvalósított, felújított, korszerűsített létesítményt
rendeltetésszerűen, a vonatkozó engedélyek és előírások betartásával üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési
kötelezettség). Az üzemeltetési kötelezettség a támogatási határozat közlésével kezdődik és az utolsó kifizetési
határozat közlésétől számított öt évig áll fenn.
(10) Kizárólag annak az ügyfélnek nyújtható támogatás, akinek a támogatási kérelme az értékelés során eléri a 46 pontot és
a 3. melléklet „A” részében szereplő szakmai szempontok alapján eléri a 15 pontot.
4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
4. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból társfinanszírozott Új Magyarország
Vidékfejlesztési Program 121. intézkedéséhez rendelt keretösszeg, amely 14 419 600 eurónak megfelelő forintösszeg,
de legfeljebb 4 milliárd forint.
(2) A keret betartása érdekében szükség esetén a vidékfejlesztésért felelős miniszter intézkedik a támogatási kérelmek
benyújtásának felfüggesztéséről.
(3) Egy ügyfélnek legfeljebb 50 millió forint támogatás nyújtható.
(4) A támogatás mértéke:
a) az 1. és 3. célterület esetén a beruházás összes elszámolható kiadásának 40%-a;
b) a 2. célterület esetén a beruházás összes elszámolható kiadásának
ba) 40%-a, ha az ügyfél a 3. § (1) bekezdés b) és c) pontjai szerinti ügyfél,
bb) 35%-a, ha az ügyfél a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyfél;
c) az 1. és 3. célterület esetén a beruházás összes elszámolható kiadásának 50%-a, ha
ca) az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, vagy
cb) a beruházás kedvezőtlen adottságú vagy NATURA 2000 területen valósul meg;
d) a 2. célterület esetén – ha a beruházás kedvezőtlen adottságú vagy NATURA 2000 területen valósul meg –
a beruházás összes elszámolható kiadásának
da) 50%-a, ha az ügyfél a 3. § (1) bekezdés b) és c) pontjai szerinti ügyfél,
db) 45%-a, ha az ügyfél a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyfél,
dc) 55%-a, ha a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő;
e) az 1. és 3. célterület esetén a beruházás összes elszámolható kiadásának 60%-a, ha
ea) az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, és
eb) a beruházás kedvezőtlen adottságú vagy NATURA 2000 területen valósul meg;
f) a 2. célterület esetén, a beruházás összes elszámolható kiadásának 45%-a, ha a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő.
5. § (1) Az 1. célterület esetén elszámolható kiadásnak minősül:
a) az 1. mellékletben kötelező építészeti-műszaki tartalomként meghatározott építés, épületgépészet és
technológia kialakítása, továbbá a meglévő épületek felújítása és korszerűsítése, valamint
b) a kapcsolódó infrastrukturális beruházás.
(2) A 2. célterület esetén elszámolható kiadásnak minősül
a) a 2. mellékletben kötelező építészeti-műszaki tartalomként meghatározott építés, épületgépészet és technológia
kialakítása, továbbá a meglévő épületek felújítása és korszerűsítése, valamint
b) a kapcsolódó infrastrukturális beruházás.
(3) A 3. célterület esetén elszámolható kiadásnak minősül:
a) a gépkatalógusban az 5141., a 6213., a 6221., a 6224. gépváltozatokhoz tartozó gépek, technológiai berendezések
beszerzése,
b) termelő termálkútfúrás – minimálisan harminc méter fúrási mélység esetén –, vagy szénhidrogén-meddő kút,
termelő termálkúttá történő átalakítása,
c) a hőenergia előállításhoz kapcsolódó tüzelő-, biogáz-, termelő termálkút-, valamint napenergia-hasznosító
berendezéssel funkcionális egységet képező tartozékok, szerelvények beszerzése, és
d) a hőtermelő berendezés elhelyezéséhez, működéséhez kapcsolódó, az építési normagyűjteményben
(a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható építési beruházás.
(4) Az 1. és 2. célterülethez rendelt tevékenységek esetén a maximális elszámolható kiadás nem haladhatja meg az ÉNGY,
illetve a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontja alapján megállapított, illetve az elszámolhatónak minősített gépek,
technológiai berendezések beszerzése esetén, a gépkatalógus alapján meghatározott referenciaárat.
A tevékenységenként elszámolható összes kiadás mértéke az 1. illetve a 2. mellékletben meghatározott maximálisan
elszámolható kiadás alapján számított összeghatárig fogadható el.
(5) A 3. célterülethez rendelt tevékenységek esetén az elszámolható kiadás nem haladhatja meg:
a) a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott gépváltozatokhoz tartozó gépek, technológiai berendezések esetén
a gépkatalógus alapján meghatározott referenciaárat,
b) a (3) bekezdés d) pontja szerinti beruházás esetén az ÉNGY alapján meghatározott referenciaárat.
(6) A (3) bekezdés b) és c) pontja szerinti tevékenységek megvalósítása esetén a támogatás mértéke kiszámításának
alapját a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontja szerinti két árajánlat képezi.
(7) Gép, technológiai berendezés beszerzése esetében kizárólag azok támogathatóak, amelyek szerepelnek
a gépkatalógusban.
(8) Amennyiben a referenciaár az ÉNGY alapján nem állapítható meg, úgy a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjának
megfelelően kell eljárni. Az elszámolható kiadások nem haladhatják meg a választott árajánlat alapján megállapított
referenciaárat. Az árajánlat nem származhat az ügyfél saját vagy kapcsolt vállalkozásától, vagy olyan vállalkozástól,
amelyben az ügyfél vagy kapcsolt vállalkozása tulajdoni hányaddal rendelkezik.
(9) A saját munka értéke nem minősül elszámolható kiadásnak.
(10) Elszámolható kiadás a fejlesztéssel kapcsolatban felmerült, a Vhr. 31. §-ában meghatározottak szerinti egyéb
elszámolható kiadás is.
(11) A (10) bekezdésben meghatározott kiadások tekintetében, ha a támogatási határozatban eltérő támogatási
intenzitások kerülnek megállapításra, egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni.
5. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet 2012. január 1. és 2012. január 31. között lehet benyújtani az MVH-hoz, az általa rendszeresített
és honlapján közzétett formanyomtatványon. A formanyomtatványt legalább a következő adattartalommal kell
az MVH-nak rendszeresíteni:
a) az ügyfél típusához kapcsolódó adatok,
b) a pontozáshoz kapcsolódó adatok,
c) a megvalósítási helyre vonatkozó adatok,
d) a tervezett elszámolható kiadás és kalkulált támogatási összeg célterületenként, és
e) zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet ügyfél esetén az elismerési határozat, valamint
a hatályos elismerési tervet vagy működési programot jóváhagyó határozat azonosító száma.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) ha az ügyfél őstermelő, az érvényes mezőgazdasági őstermelői igazolvány másolatát,
b) az 3. mellékletben szereplő értékelési szempontokat alátámasztó igazolásokat, nyilatkozatokat,
dokumentumokat,
c) az 1. és a 2. célterület szerint megvalósuló
ca) építési engedélyköteles beruházás esetében a jogerős építési engedély hiteles másolatát a hozzá tartozó
záradékolt tervdokumentáció másolatával együtt, vagy az építési engedélyezési eljárás megindítását
igazoló dokumentumot és az építési hatósághoz benyújtott építészeti-műszaki tervdokumentáció
másolatát,
cb) nem építési engedélyköteles beruházás esetén az építészeti-műszaki tervdokumentációt és annak
szakhatósági igazolását, hogy a beruházás nem engedélyköteles,
cc) építéssel nem járó beruházás esetében műszaki leírást és dokumentációt,
d) a 3. célterület esetén:
da) vízjogi engedélyköteles beruházás esetén a vízjogi létesítési engedélyt, vagy a vízjogi engedélyezési eljárás
megindítását igazoló dokumentumot,
db) a 3. § (5) bekezdés a) pontjában meghatározott technológiai tervet és a terv készítőjének végzettségét
igazoló okirat hiteles másolatát,
e) a Vhr. 27. § (1) bekezdésének e) pontjától eltérően, az ott meghatározott összeghatártól függetlenül az üzleti
tervet és pénzügyi tervet, amelyek a Vhr. 27. § (2) bekezdésétől eltérően a támogatási összeg határtól függetlenül
értékelésre kerülnek,
f) a 3. § (3) bekezdésében szereplő ügyfél esetén az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a mezőgazdasági üzem
legkésőbb a beruházás befejezését követő első teljes naptári évben megfelel a 3. § (2) bekezdésében
meghatározott, a 6. mellékletben szereplő kertészeti tevékenységhez kapcsolódó SFH kódok alapján számított
üzemméretnek,
g) az 5. § (3) bekezdésében szereplő tevékenységek esetén az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a beruházással
előállított energiát a 6. melléklet szerinti kertészeti tevékenység keretében saját üzemén belül hasznosítja,
h) a 7. § (3) bekezdésében szereplő ügyfél esetén az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az ügyfél vállalja a fenntartási
időszak alatt folyamatosan legalább egy, a támogatási kérelemben megjelölt kertészeti végzettséggel rendelkező
alkalmazott foglalkoztatását,
i) zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet ügyfél esetén a zöldség-gyümölcs termelői
csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM rendelet 12. § (1) bekezdés
g) pontja szerinti nyilatkozatot.
(3) Egy ügyfél a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(4) A támogatási kérelem részleges visszavonása kizárólag tevékenységenként lehetséges.
(5) Ha az ügyfél az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészet korszerűsítéséhez nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 25/2008. (III. 7.) FVM rendelet [a továbbiakban: 25/2008. (III. 7.) FVM rendelet] alapján
támogatási határozattal rendelkezik és az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig nem nyújtott be
kifizetési kérelmet, akkor részére e rendelet alapján kizárólag akkor adható támogatás, ha az e rendelet szerinti
támogatási kérelem benyújtásáig teljes bizonyítóerejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatban az
adott támogatási határozatban részére megállapított támogatási összeg egészéről lemondott.
(6) Nem adható támogatás annak az ügyfélnek, akiről a támogatási kérelem benyújtásáig jogerős határozatban
megállapításra került, hogy a 25/2008. (III. 7.) FVM rendelet szerinti intézkedés egészében jogosulatlanul vett részt.
(7) A támogatási kérelem benyújtási időszakot követően hiánypótlásnak helye nincs. Az MVH a támogatási kérelem
bírálata, értékelése során nem veszi figyelembe azon dokumentumokat, iratokat, amelyeket az ügyfél a támogatási
kérelem benyújtására nyitva álló időszakot követően terjeszt elő.
6. A támogatási kérelem elbírálása 7. § (1) A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig
a 3. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával hozza meg.
(2) Ha az ügyfél, vagy alkalmazottja a 4. vagy az 5. mellékletben szereplő kertészeti végzettségek valamelyikével
rendelkezik, akkor a támogatási kérelem benyújtása során a 3. melléklet szerinti többletpontra jogosult.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott többletpontra az alkalmazottat foglalkoztató ügyfél akkor jogosult, ha a támogatási
kérelemhez mellékelt nyilatkozatban vállalja, hogy a fenntartási időszak alatt folyamatosan legalább egy, a támogatási
kérelemben vállalt kertészeti végzettséggel rendelkező alkalmazottat foglalkoztat.
(4) Zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet ügyfél esetén az MVH megvizsgálja, hogy a támogatás
alapjául szolgáló beruházás nem szerepel az ügyfél elismerési tervében vagy működési programjában, valamint arra
korábban a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendelet 103a, 103d és 103e cikkei alapján támogatás kifizetésére nem került sor.
7. Kifizetési kérelem 8. § (1) A Vhr. 28. § a) pontjától eltérően, amennyiben a támogatási kérelemhez nem került benyújtásra, az első benyújtott
kifizetési kérelemhez csatolni kell az összes támogatott építési engedélyköteles beruházásra vonatkozó jogerős
építési engedély és a hozzá tartozó záradékolt tervdokumentáció hiteles másolatát, vagy az illetékes építésügyi
hatóság igazolását, hogy a beruházás nem engedélyköteles.
(2) A Vhr. 28. § c) pontjától eltérően, amennyiben a támogatási kérelemhez nem került benyújtásra, az első benyújtott
kifizetési kérelemhez csatolni kell az összes vízjogi engedélyköteles beruházásra vonatkozó jogerős vízjogi létesítési
engedély hiteles másolatát.
(3) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) a 3. § (4) bekezdése szerinti képzésen való részvételről szóló igazolást,
b) a 3. célterület szerinti fejlesztés esetén a beruházás befejezésére vonatkozó, gépészmérnöki végzettséggel
rendelkező személy által kiállított nyilatkozatot.
(4) Ha a (3) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozat kiállítója és a technológiai terv készítője nem ugyanaz a személy, akkor
az utolsó kifizetési kérelemhez csatolni kell a végzettséget igazoló okirat hiteles másolatát.
8. Jogkövetkezmények 9. § (1) Amennyiben az ellenőrzés során bizonyosságot nyer, hogy az ügyfél a támogatási határozat alapján fennálló
kötelezettségének nem, vagy nem az építési engedély, vagy a tervdokumentáció szerint tett eleget, az az
intézkedésben való jogosulatlan részvételnek minősül.
(2) Ha a nyilatkozattal alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy az ügyfél nem valós adatot
szolgáltatott, akkor az az intézkedésben való jogosulatlan részvételnek minősül.
(3) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt, a pontozási szempontok közt feltüntetett munkavállalói
létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor a kifizetett
támogatás jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül, ezért köteles a támogatási összeg 2%-át, de legalább
300 000 forintot visszafizetni.
(4) A támogatási kérelemben vállalt munkavállalói létszám nem teljesítése esetén előírt (3) bekezdés szerinti
jogkövetkezmény hiányzó munkavállalónként egyszer, és abban az esetben alkalmazandó, ha a támogatási
kérelemben szereplő munkavállalói létszámvállalás szinten tartásra vagy bővítésre irányul.
(5) Ha az ügyfél a 3. § (4) bekezdésében meghatározott képzési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy a képzésben való
részvételt nem igazolja legkésőbb az utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig, a támogatási határozattal jóváhagyott
összeget 20%-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a támogatási határozat közlését követő 30. nap és az utolsó kifizetési
kérelem benyújtási időszak első napját megelőző 30. nap közötti időszakban nem volt képzés.
(6) Ha az ügyfél a 6. § (2) bekezdés f) pontja szerinti nyilatkozata ellenére a beruházás befejezését követő első teljes évben
nem felel meg a 3. § (2) bekezdésében foglalt üzemméretnek, akkor köteles a már igénybe vett támogatási összeget
az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint visszafizetni, és az ügyfél támogatáshoz
való joga megszűnik.
(7) Ha az ügyfél a pénzügyi tervben foglalt árbevételtől a beruházás befejezését követő első három gazdasági év
átlagában 30%-nál nagyobb mértékben elmarad, köteles a kifizetett támogatási összeg 2%-át az intézkedésben való
jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(8) A Vhr. 35. § (1) bekezdésében foglalt kizárás jogkövetkezménye helyett valamennyi kifizetési határozattal jóváhagyott
támogatás – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy az annak során, a kapcsolódó
ellenőrzések alapján jóváhagyható támogatás összegét is figyelembe véve – kumulált összegét 20%-kal kell
csökkenteni, ha az ügyfél a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének 50%-át teljesíti,
de nem éri el az összeg 80%-át.
(9) Ha az ügyfél a 6. § (2) bekezdés g) pontjában foglalt nyilatkozatában foglaltakat nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett
támogatási összeget az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(10) Ha az ügyfél a 6. § (2) bekezdés h) pontjában foglalt nyilatkozatában foglaltakat nem teljesíti, akkor köteles
a támogatási összeg 2%-át visszafizetni.
(11) Nem kell alkalmazni a Vhr. 33. § (4) bekezdésében foglaltakat.
(12) A 3. § (6) bekezdésében foglalt rendelkezés megsértése esetén az MVH – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás
van folyamatban, úgy a kérelmet határozattal elutasítja – külön határozatban a támogatási határozatát visszavonja,
ezzel egyidejűleg megállapítja, hogy az ügyfél támogatáshoz való jogosultsága megszűnik, továbbá az ügyfél által
igénybevett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. Az MVH a támogatási határozatot
visszavonó és támogatáshoz való jogosultság megszűnését megállapító határozatában rendelkezik továbbá arról,
hogy az ügyfél a határozat jogerőre emelkedését követő három évig a 2007–2013-as időszakban az EMVA
társfinanszírozásában nem terület- és állatlétszám alapú támogatásokra nem nyújthat be támogatási kérelmet, illetve
pályázatot, továbbá a már benyújtott, de jogerős döntéssel még el nem bírált pályázata, illetve támogatási kérelme
elutasításra kerül.
9. Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
12. § (1) A 25/2008. (III. 7.) FVM rendelet a következő 12. §-sal egészül ki:
„12. § E rendelet alapján a 2011. évtől kezdődően támogatási kérelem nem nyújtható be.”
(2) Hatályát veszti a 25/2008. (III. 7.) FVM rendelet 6. §-a.
13. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelet [a továbbiakban: 47/2008. (IV. 17.) FVM
rendelet] a következő 13. §-sal egészül ki:
„13. § E rendelet alapján a 2011. évtől kezdődően támogatási kérelem nem nyújtható be.”
(2) Hatályát veszti a 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelet 7. § (1) bekezdése.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
126/2008. (XII. 4.) OGY határozata a Nemzeti Tehetség Program elfogadásáról, a Nemzeti Tehetség Program finanszírozásának elveiről, valamint a Nemzeti Tehetségügyi Koordinációs Fórum létrehozásának és működésének elveiről.
Az Országgyűlés, tekintettel arra, hogy a tehetségek
folyamatos segítése a nemzet egészének kiemelten fontos
érdeke és feladata, a következő határozatot hozza:
A határozatot az Országgyűlés a 2008. november 25-i ülésnapján
fogadta el.
1. Az Országgyűlés elfogadja az e határozat 1. számú
mellékletét képező Nemzeti Tehetség Programot.
2. Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy a Kormány a
Nemzeti Tehetség Program finanszírozását az e határozat
2. számú mellékletében meghatározott elvek alapján végezze.
3. Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy a Kormány a
Nemzeti Tehetségügyi Koordinációs Fórum létrehozását
és működését az e határozat 3. számú mellékletében meghatározott elvek mentén végezze el.
4. A 78/2008. (VI. 13.) OGY határozatnak megfelelően
az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a Nemzeti Tehetség Program végrehajtásáról, a Nemzeti Tehetség Program finanszírozására az oktatásért felelős minisztérium
fejezeti kezelésű előirányzatai között létrehozandó Nemzeti Tehetség Alap előirányzat – továbbiakban Nemzeti
Tehetség Alap – felhasználásáról és a Nemzeti Koordinációs Fórum működéséről kétévente tájékoztassa az
Országgyűlést.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1847/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Ifjúsági Stratégia 2015. év december 31-ig tartó cselekvési tervéről.
A Kormány
a) elfogadja a Nemzeti Ifjúsági Stratégiáról szóló 88/2009. (X. 29.) OGY határozat 2. pont b) alpontjában foglalt
feladat végrehajtása érdekében készített, a Mellékletben foglalt cselekvési tervet (a továbbiakban: cselekvési
terv);
b) felhívja – a  feladatkörében érintett miniszter bevonásával – az  államháztartásért felelős minisztert, hogy
a  központi költségvetésről szóló törvény előkészítése során a  rendelkezésre álló költségvetési keretek
függvényében vegye figyelembe a cselekvési tervben meghatározott célokat;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
érintett miniszterek
Határidő: a központi költségvetés tervezése során
c) felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  cselekvési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról készítsenek
beszámolót, és azt küldjék meg a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszternek;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2016. február 28.
d) felhívja a  gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős minisztert, hogy a  c)  pont szerinti beszámolók alapján
készítsen jelentést a Kormány számára a cselekvési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról.
Felelős: gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2016. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök