text:
17/2012. (HK 11.) HM KÁT s z a k utasítása az elhelyezési szakanyag-gazdálkodási tevékenységek szabályozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi
és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011.
(VIII. 4.) HM utasítás 58. § (4) bekezdés c) pontjára – az elhelyezési szakanyag-gazdálkodási tevékenységek szabályozásáról a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek, a parlamenti államtitkár által felügyelt szervezet, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteinek (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) elhelyezési feladatait ellátó állományra
terjed ki.
2. A szakutasítás alkalmazásában:
a) Központi ellátás: a honvédelmi szervezetek szükség
leteinek jellemzően természetben – központi költségvetési keretek terhére történt beszerzésekből az ellátó központ
készletéből történő kiutalással – történő biztosítása;
b) Központi költségvetés: a honvédelmi szervezetek kiemelt feladataihoz, központi ellátásba vont készletek,
anyagok és eszközök beszerzéséhez és szolgáltatások vásárlásához kapcsolódó kiadási és bevételi előirányzatok;
c) Elhelyezési gazdálkodás: a honvédelmi szervezet elhelyezési feladatainak végrehajtásához szükséges anyagok
és szolgáltatások tervezése, beszerzése, eszközök, anyagok
és készletek tervezése, beszerzése, rendszeresítése, üzemben tartása, nyilvántartása, készletezése, tárolása, kezelése
és felhasználása, ezek rendszerből történő kivonása, selejtezése, hasznosítása, megsemmisítése, a veszélyes anyag
kezelése, az ellenőrzés, valamint a felhasználásról történő
elszámolás. Magában foglalja továbbá az elhelyezési gazdasági műveletek, folyamatok megtervezését, végrehajtását, valamint a gazdasági események összességének elszámolását, beszámolást;
d) Utaltsági rend: a honvédelmi szervezetek feladatainak
végrehajtásához szükséges infrastruktúra, eszközök, anyagok, készletek, pénzügyi és pénzügyi-számviteli, valamint
egyéb szolgáltatások biztosítása érdekében az ellátást végző, ellátó és az ellátott, utalt honvédelmi szervezetek között
gazdaságossági, célszerűségi szempontok alapján kialakított kapcsolatrendszer;
e) Szakmai irányító: Meghatározza az elhelyezési szakanyag-szükségletek tervezésére, beszerzésére, nyilvántartására, tárolására, biztosítására, az anyagok átadás-átvételére, használatára, felhasználására, javítására, selejtezésére, felszámolására és elszámolására vonatkozó szakterületet érintő, speciális szabályokat;
f) Középirányító szerv: országos illetékességi körű, irányítja, szervezi az irányítása alá tartozó katonai szervezeteket, és meghatározott jogosítványokkal rendelkezik a szak-
mai feladatellátás, valamint a költségvetési gazdálkodás
tekintetében 144-28/2011. nyt. számú a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) Alapító Okirata 7.) pontja alapján az MH ÖHP az
MH katonai szervezeteinek középszintű vezető szerve;
g) Laktanya elhelyezési szolgálat (a továbbiakban:
LESZ): A bázisüzemeltetésért felelős szolgálat a csapattagozat végrehajtó szerve, amely a laktanya (helyőrség) gazdálkodást irányító parancsnok közvetlen alárendeltségében és az elöljáró elhelyezési szolgálat (MH ÖHP, HM
Fegyverzetei és Hadbiztosi Hivatal Infrastrukturális Igazgatóság (a továbbiakban: HM FHH II) szakmai irányításával, a HVK Logisztikai Csoportfőnökség felügyelete mellett végzi feladatát. Hatáskörébe tartozik a meglévő és
utalt ingatlanok fenntartásának, üzemeltetésének és az elhelyezési szakanyag ellátásának biztosítása;
h) Központi ellátó szerv: MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban: MH LEK), amely végzi, koordinálja
a központi ellátásba bevont honvédelmi szervezetek és
szakanyagok központi beszerzési, nyilvántartási, tárolási,
állagmegóvási, javítási, beüzemelési, ellenőrzési és egyéb,
részére meghatározott tevékenységét;
i) HM vagyonkezelő képviselő: ingó vagyontárgyak és
társasági részesedések vonatkozásában a visszavonásig érvényes megbízólevelek alapján, a HM Szervezeti és Működési Szabályzata szerint az ingó vagyon felügyeletét ellátó HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály
(a továbbiakban: HM HVF) főosztályvezetője.
2. Az elhelyezési szakanyag-gazdálkodás célja,
általános rendje 3. Az elhelyezési szakanyag-gazdálkodás célja, hogy a
honvédelmi szervezetek elhelyezésére szolgáló ingatlanok, így különösen épületek, építmények, helyiségek
használhatóságát, berendezettségét, a szükséges elhelyezési szakanyagokat és szolgáltatásokat folyamatosan biztosítsa.
4. Az elhelyezési szakanyag-gazdálkodás magába foglalja az elhelyezési anyag-szükségletek tervezését, rendszeresítését, beszerzését, tárolását, ellátását, készletgazdálkodást, használatát, felhasználását, javítását, selejtezését, a felesleges készletek rendszerből történő kivonását, a
feleslegessé vált készletek felszámolását, az anyagok nyilvántartását és elszámolását.
5. Az elhelyezési szakanyag-gazdálkodás szakmai irányítása, anyagnem felelősi hatásköréből adódóan, a HM
FHH II feladata. A HM FHH II meghatározza az elhelyezési szakanyag-szükségletek tervezésére, beszerzésére,
nyilvántartására, tárolására, biztosítására, az anyagok átadás-átvételére, használatára, felhasználására, javítására,
selejtezésére, felszámolására és elszámolására vonatkozó
szakterületet érintő, speciális szabályokat. A központi elhelyezési előirányzatok feletti rendelkezési jogot a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gaz
dálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 33. § alapján az MH ÖHP parancsnoka, és a HM FHH
főigazgatója gyakorolja.
6. A honvédelmi szervezetek elhelyezési szakanyag
gazdálkodásának közvetlen irányítása az MH ÖHP feladata, ennek keretében:
a) Felügyeli és koordinálja katonai szervezetek ellátási
és gazdálkodási tevékenységét.
b) Meghatározza a hatáskörébe tartozó gazdasági folyamatok és jelentések rendjét.
c) Elbírálja a honvédelmi szervezetektől beérkezett igényeket, intézkedik azok biztosítására, a honvédelmi szervezetek készleteinek központi készletbe vonására.
7. A honvédelmi szervezetek elhelyezési anyaggal történő természetbeni ellátása a MH LEK feladata.
8. A MH LEK hatáskörébe tartozik a központi elhelyezési költségvetési előirányzatokkal való gazdálkodás a
Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi
gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM
utasítás 33. §-ban meghatározott rendelkezési jogok figyelembevételével. Feladata az elhelyezési szakanyagok központi beszerzésének végrehajtása, a központosított közbeszerzés hatálya alá tartozó beszerzési eljárások kezdeményezése, valamint a katonai szervezetek ezen anyagokkal
történő természetbeni ellátása, központi raktárak üzemeltetése, az üzemeltetéshez kapcsolódó szakfeladatok végzése.
9. A honvédelmi szervezet elhelyezési gazdálkodási tevékenységének szervezéséért, irányításáért és végrehajtásáért közvetlenül a LESZ felelős.
10. A LESZ költségvetési előirányzat- és elhelyezési
szakanyag-gazdálkodással kapcsolatos alapvető feladatait
a katonai szervezet működési feltételeinek biztosítása érdekében hatályos rendelkezések előírásai, a katonai szervezet parancsnokának intézkedési alapján:
a) tervezi a saját és utalt ingatlanok, így különösen épületek, építmények, helyiségek fenntartásához, üzemeltetéséhez, berendezéséhez szükséges szakanyag szükségletet;
b) gondoskodik a saját és az utalt katonai szervezet alegységei elhelyezési anyagokkal történő ellátásáról;
c) ellenőrzi az elhelyezési anyagok rendeltetésszerű
használatát; d) vezeti a részére meghatározott nyilvántartásokat;
3. Az elhelyezési anyagok csoportosítása 11. Az elhelyezési anyagok
a) a szakanyag-gazdálkodás rendje szerint
aa) központi beszerzés és természetbeni ellátás körébe
tartozó,
ab) csapatbeszerzés körébe tartozó elhelyezési anya gokra;
b) a HM Számlarendjében meghatározottak szerint tár
gyi eszközökre és készletekre csoportosíthatók. 12. A központi beszerzés és természetbeni ellátás körébe tartoznak a honvédelmi szervezetek alaprendeltetés
szerinti feladatainak végrehajtásához szükséges így különösen a helyiségek egységes belrendjét biztosító nagy
mennyiségben beszerzendő elhelyezési anyagok:
a) a bútorok;
b) az épület-felszerelések közül a hűtő-, fűtő-, főző-,
sütő- és melegvíztermelő berendezések;
c) az épületgépészeti berendezések.
13. Csapatbeszerzés körébe tartoznak az ingatlanok így
különösen épületek, építmények fenntartásához, üzemeltetéséhez, a helyiségek és berendezéseinek folyamatos
karbantartásához, javításához szükséges elhelyezési anyagok, úgymint
a) a fogyóanyagok:
aa) a karbantartó- és javítóanyagok, alkatrészek;
ab) a tisztogató-anyagok és -eszközök;
ac) a világító és szükségvilágító anyagok és eszközök,
alkatrészek;
ad) a fásítási és parkosítási anyagok és
ae) a tüzelőanyagok és segédanyagok;
b) a fogyóeszközök:
ba) a berendezést kiegészítő anyagok;
bb) a kéziszerszámok és mérőeszközök;
bc) a takarító kisgépek;
bd) a göngyölegek;
be) egyes, speciálisan elhelyezési szakanyagokhoz
szükséges kenő-, karbantartó anyagok
14. A tárgyi eszközök és készletek fogalom-meghatáro
zását a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) által kiadott HM Számlarend 1. és
2. számlaosztály fogalom-meghatározásai tartalmazza.
A HM Számlarend a központi beszerzés és természetbeni
ellátás körébe tartozó elhelyezési anyagok tárgyi eszközként, vagy készletként történő besorolásának jogát az HM
illetékes anyagnemfelelős szerv, szakmai irányító hatáskörébe utalja.
15. A központi beszerzés és természetbeni ellátás körébe tartozó elhelyezési anyagok tárgyi eszközként, vagy
készletként történő besorolását és termékazonosítását a
központi beszerzés körébe tartozó elhelyezési tárgyi eszközök és készletekről szóló 8/1056 MH ECSF számon
kiadott „Szakanyag-jegyzék” tartalmazza.
16. A csapatbeszerzés körébe tartozó elhelyezési fogyóanyagokat és fogyóeszközöket készletként kell kezelni,
termékazonosításukra vonatkozó előírásukat „Módszertani segédlet a Honvédségi Egységes Termékkód (a továbbiakban: HETK) MH szintű összehangolt biztosításához
és karbantartásához” című MH ATIK 11/431. nyilvántartási számú kiadvány 5. számú melléklete tartalmazza.
4. Tervezés 17. Az elhelyezési anyagszükségletek tervezésének célja, hogy a honvédelmi szervek részére a rendeltetésszerű
feladataik ellátásához szükséges anyagok megfelelő időben, a szükséges mennyiségben és jó minőségben biztosítottak legyenek.
18. Az anyagszükségleti tervek a tárgyévet követő év
célkitűzéseit és konkrét anyagszükségleteit tartalmazzák.
19. Az anyagszükségleti tervek alapját:
a) a norma szerinti szükségletek felszámítási alapadatai
a 383-12/1977. MN BFF szám alatt kiadott „Berendezési
anyagtervezési norma” tervezet és az infrastrukturális fejlesztések és az elhelyezési ellátás során alkalmazandó
egyes normák közzétételéről és alkalmazásáról szóló
45/2003. (HK. 12) HM utasítás (a továbbiakban: norma),
b) az állománytáblában meghatározott szervezetszerű
állományi létszám, a tényleges létszám,
c) az ingatlan és berendezési állapotára jellemző adatok;
d) a használatban lévő elhelyezési anyagok mennyisé
gére és használhatóságára vonatkozó adatok képezik.
20. Minden LESZ anyagszükségleti tervet készít:
a) a központi beszerzés és természetbeni ellátás körébe
tartozó utánpótlásra, kiegészítésre szükséges bútorokról,
berendezést kiegészítő anyagokról,
b) a központi beszerzés és természetbeni ellátás körébe
tartozó utánpótlásra, kiegészítésre szükséges épület-felszerelésekről és épületgépészeti berendezésekről.
21. Az anyagszükségleti tervek elkészítésének formátumát jóváhagyásra történő felterjesztését MH ÖHP parancsnok határozza meg.
22. Az MH LEK elkészíti az „MH összesített központi
beszerzés és természetbeni ellátás körébe tartozó elhelyezési anyagszükségleti terv”-ét, melyet jóváhagyás után
egy példányban írásban a 20. pontban foglaltak szerint elkészített tervek egy-egy példányának csatolásával és mágneses adathordozón elkészítve, a tárgyévet megelőző év
szeptember hó 30-ig megküldi a MH ÖHP parancsnok részére. Az MH ÖHP az összesített terv-ben szerepeltett eszközök biztosíthatóságára vonatkozó javaslatát október
31-ig megküldi a HM FHH II részére.
23. A MH LEK az anyagszükségleti tervben feltüntetett, elfogadott, jóváhagyott anyagmennyiségek biztosításának várható időpontjáról, helyéről és módjáról az érintett honvédelmi szervezetet a tárgyév február hó 28-ig tájékoztatja.
24. Ahol az ingatlan állomány fenntartási és üzemeltetési feladatait szolgáltató látja el, a LESZ a 20. pontban meghatározott terveken felül a Szolgáltatási Szerződés keretében a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint Szolgáltató (a továbbiakban: Szolgáltató) helyi üzemeltetés-vezetőjével együttműködve, a HM vagyonkezelésű ingatlanok
külső szolgáltatóval történő működtetésével összefüggő
egyes feladatok szabályozásáról szóló 22/2002. HM IKH–
MH ÖLTP együttes intézkedésben (a továbbiakban:
együttes intézkedésben) meghatározottak szerint elkészíti
„A ………………. LAKTANYA ÉS UTALT OBJEKTUMAINAK …… ÉVI ELHELYEZÉSI BIZTOSÍTÁSI
TERVÉ”-t (a továbbiakban: EBT), amelyet a felhasznál
ható keretek megküldését követő 30. napon belül ellenőrzésre HM FHH II részére felterjeszt.
25. Az EBT elkészítésének szabályait, kitöltési útmutatóit, elkészítésének időpontját, jóváhagyásának és felterjesztésének rendjét az együttes intézkedés tartalmazza.
26. A biztosítási tervben tervezhető és a szolgáltató beszerzési és ellátási feladatkörébe tartozó berendezést kiegészítő- és tisztogató anyagok, valamint kerti szerszámok
jegyzékét a HM FHH II évente aktualizálja a tervezési keretszámokkal együtt megküldi a LESZ részére.
27. A honvédelmi szervezet állománytáblájában szakmunkás állománnyal rendelkező LESZ a tárgyévet megelőző év november hó 30-ig tervet készít:
a) az elhelyezési anyagok saját szakmunkás állománnyal, vagy külső vállalkozóval történő javítására;
b) a csapatbeszerzés körébe utalt elhelyezési fogyóanyagok és fogyóeszközök beszerzéséről. A terv elkészítésénél figyelembe kell venni az EBT szerint elvégezni tervezett feladatok elhelyezési anyagszükségletét és a meglévő raktárkészletet.
28. A 19. és 20 pontok előírásai szerint elkészített terveket a honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője vagy az
általa átruházott jogkörrel rendelkező helyettes hagyja
jóvá.
29. A 28. pontban foglaltak szerint a jóváhagyott tervek
módosítása válhat szükségessé
a) szervezeti változás;
b) feladatnövekedés;
c) feladat szükségszerű átütemezése, valamint a
d) 19. pontban felsorolt felszámítási alapadatokban be
következett változás esetén. 5. Beszerzés 30. A beszerzési tevékenység magába foglalja az elhelyezési anyagok, eszközök tervben előírt, jóváhagyott
mennyiségben, minőségben és a szükséges határidőre a
kereskedelmi-, a termelő- és a szolgáltató szervezetektől
történő megrendelését, átvételét és rendeltetési helyre
történő juttatását.
31. A beszerzési tevékenység alapja a központi- és csapatgazdálkodási feladatokat ellátó honvédelmi szervezetek részére jóváhagyott éves költségvetési előirányzati
összeg és a jóváhagyott Éves Beszerzési Terv (a továbbiakban: ÉBT).
32. Beszerzéssel kapcsolatos alapvető feladatok:
a) az anyagoknak, eszközöknek a megkívánt minőség
ben, mennyiségben és határidőre történő biztosítása érdekében figyelembe kell venni a mindenkori piaci viszonyokat, a kereslet-kínálat alakulását;
b) rendszeres és széleskörű piackutató munkát, előzetes
tárgyalásokat és ártevékenységet kell folytatni, több lehetőség esetén a leggazdaságosabb megoldást kell választani;
c) az anyagok, eszközök szállítására szerződést kell
kötni;
d) szükség esetén a termékeket előállításuk folyamatában, gyártás közben ellenőrizni kell;
e) biztosítani kell az elkészült termékek minőségi és
mennyiségi átvételét;
f) gondoskodni kell a termékek vállalatoktól a felhasználó honvédelmi szervezethez történő közvetlen szállításának, vagy a MH LEK központi raktáraiba történő szállításának irányításáról, végrehajtásáról.
33. Az elhelyezési anyagok beszerzését a hatályos rendelkezések előírásai alapján kell előkészíteni és végrehajtani.
34. A „szakanyag-jegyzékben” feltüntetett tárgyi eszközök központi beszerzését a 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás
szerint az MH LEK hajtja végre. Csapatbeszerzési hatáskörben tárgyi eszköz csak írásbeli kérelem esetén a HM
FHH Infrastrukturális Igazgató előzetes engedélye alapján
szerezhető be.
35. Az anyag- és eszközszükségletek folyamatos biztosítása és a gazdaságos beszerzés végrehajtása érdekében a
megrendelésre történő szállításokat negyedéves, féléves,
vagy éves szállítási ütemezéssel célszerű megrendelni.
36. Az ésszerű, takarékos gazdálkodással össze nem
egyeztethető, a hagyományostól, rendszeresítettől eltérő
magas igényű, luxus-jellegű terméknek, így különösen az
egyedi gyártású-, a koloniál-, az antik-, vagy antik jellegű
bútorok, a kézi csomózású perzsaszőnyegek, a bársony-, a
plüss-, vagy hasonló minőségű sötétítő függönyök, a nem
műszálas csipkefüggönyök, kézi szőttes, vagy egyedi készítésű népművészeti asztalterítők és kiegészítők, a magas
minőségű porcelán és kristály berendezést kiegészítők
nem, vagy csak a honvédelmi miniszter engedélyével szerezhetők be.
37. A jogérvényes szerződéseket, kiadott megrendeléseket, előirányzat lekötéseket, azok mennyiségi teljesítését, valamint a termékre, anyagra, szolgáltatásra vonatkozó, kifizetett számla külön-külön kimutatva az általános
forgalmi adó alapjának és a mindenkor hatályban lévő törvényi előírásban meghatározott adókulcsnak megfelelő
összegét az 40-41. pontok előírásai szerint nyilván kell
tartani.
38. Az elhelyezési anyagok beszerzése, vásárlása, vagy
igénybe vett szolgáltatás esetén a vállalatoktól, külső vállalkozóktól olyan számlát, egyszerűsített számlát, vagy
nyugtát kell kérni, vagy lehet elfogadni, amely az általános
forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvényben
meghatározott adatokat tartalmazza.
39. Amennyiben az utólagos ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a számlán a beszerzett, vásárolt anyag,
vagy az igénybe vett szolgáltatás ellenértékét, az adó
összegét, vámtarifa számot, tévesen tüntették fel, a számlát
eredetben vissza kell küldeni és a számla kibocsátójától új
számlát kell kérni.
40. A központi- és csapatgazdálkodási feladatkörbe tartozó anyagok, eszközök beszerzéséről, kiadott megrende
lésekről, igénybevett szolgáltatásokról megkötött szerződésekről, lekötésekről, a vállalt, vagy előírt kötelezettségekről, valamint a tényleges felhasználásokról, kifizetésekről szabályszerűen kiállított bizonylat, számla alapján,
hagyományos módon kézi vezetési módszerrel, vagy
elektronikus ügyvitel-technikai eszközökkel folyamatosan, naprakész állapotban nyilvántartást kell vezetni.
41. A nyilvántartás vezetésének alapja:
a) az előirányzatok jóváhagyására, módosítására, pót
előirányzat biztosítására, előirányzat megvonására, vonatkozó intézkedés; b) az anyag, eszköz beszerzés, vásárlás, szolgáltatás
igénybevétele, vagy szolgáltatás nyújtása esetén a szabályszerűen kiállított bizonylat, számla;
c) 53-2118 raktári számú nyomtatvány a szerződések
egyedi nyilvántartásának adatai.
6. Anyagnyilvántartás 42. Az anyagnyilvántartás vezetésének célja, hogy folyamatos, naprakész vezetése tegye lehetővé az elhelyezési anyagokkal való ésszerű gazdálkodást, az anyagi készletek meglétének számszerű ellenőrzését, a nyilvántartás
bármely időpontban számot adjon a használatban lévő,
vagy raktáron tárolt elhelyezési anyagok főbb jellemzőiről:
a) típusáról,
b) gyártási számáról,
c) méreteiről, mennyiségéről,
d) használhatósági fokáról, értékcsoportjáról.
43. Az elhelyezési anyagokat
a) Beszerzését, vásárlását, polgári-, vagy más honvédel
mi szervezettől történő átvételét követően azonnal, de legkésőbb 24 órán belül a szabályszerűen kiállított bizonylat
így különösen számla, jegyzőkönyv, átadó által készített
eszköz-utalvány alapján nyilvántartásba kell venni;
b) felhasználását, selejtezését, polgári-, vagy más honvédelmi szervezet részére történő átadását követően a szabályszerűen kiállított bizonylat így különösen átadás-átvételi, selejtezési, kárfelvételi jegyzőkönyv alapján a nyilvántartásból kiadásba kell helyezni.
44. Az elhelyezési anyagokat mennyiség, érték és értékcsoport szerint, vagy csak mennyiség szerint kell nyilvántartani.
45. Mennyiség, érték és értékcsoport szerint kell nyilvántartani az olyan elhelyezési anyagokat, melyek a rendeltetésszerű használat és üzemeltetés mellett előálló részleges értékcsökkenés ellenére is, egészen a selejtezésig
megtartják állagukat és jellegüket. Ennek megfelelően
mindaddig nyilvántartási és elszámolási kötelezettség alá
esnek, amíg felhasználás, selejtezés, más szervnek történő
átadás, vagy kártérítési eljárás útján végleges kiadásba-helyezésre nem kerülnek.
46. A mennyiség, érték és értékcsoport szerint nyilvántartandó elhelyezési anyagokat használhatósági állapotu
kat, minőségüket figyelembe véve három értékcsoportban
lehet nyilvántartani:
a) I. értékcsoportban: az új, nem használt, a MH LEK
központi, vagy az ellátó katonai szervezet egységszintű
raktárában tárolt;
b) II. értékcsoportban: a használható, használatra kiadott kisjavítást igénylő;
c) III. értékcsoportban: a közép-, vagy nagyjavítást
igénylő, vagy gazdaságosan már nem javítható, használhatatlanná vált, selejtezésre váró elhelyezési anyagokat. Az
ebben az értékcsoportban nyilvántartott, de közép-, vagy
nagyjavítás után rendeltetésszerű használatra alkalmassá
tett elhelyezési anyagokat átminősítési jegyzőkönyv alapján vissza kell sorolni a II. értékcsoportba
47. Mennyiség, érték és értékcsoport szerint kell egyedi
nyilvántartó lapon nyilvántartani
a) fém- és famegmunkáló eszközök,
b) gépjárművek, motoros targoncák, pótkocsik,
c) építőipari és kommunális gépipari termékek,
d) épületgépészeti berendezések
e) villamos gépek és eszközök
f) mezőgazdasági gépek
48. Mennyiség és értékcsoport szerint kell nyilvántar
tani:
a) a bútorokat,
b) az épületekbe, építményekbe beépített épület-felsze
reléseket és épületgépészeti berendezéseket, valamint;
c) a karbantartó- és javítóanyagok, alkatrészek közül
ca) az építőanyagokat;
cb) a finomkerámiai termékeket;
cc) az épületszerelvényeket és a berendezési tárgyak
szerelvényeit;
cd) a villamosvezetékeket és kábeleket;
ce) a fa-, fűrész- és asztalosipari termékeket.
49. Csak mennyiség szerint kell nyilvántartani
a) a berendezést kiegészítő anyagokat;
b) a karbantartó- és javítóanyagok, alkatrészek közül
ba) a tisztogató anyagokat és eszközöket;
bb) a világítóeszközök és a szükségvilágító eszközök
alkatrészeit;
bc) a kenő- és üzemanyagokat;
bd) az ömlesztett építőanyagokat ;
be) a fásítási- és parkosítási anyagokat;
bf) a göngyölegeket, valamint
bg) a tüzelő- és tüzelési segédanyagokat.
50. A 48. pontban foglaltak szerint mennyiség, érték és
értékcsoport szerint nyilvántartandó elhelyezési anyagok
közül: a) a bútorokról vezetett anyagnyilvántartásnak tartalmaznia kell:
aa) a katonai szervezet összkészletében lévő, így különösen bevétel, kiadás, maradvány;
ab) az összkészletből
aba) a raktáron tárolt vagy javításra átadott;
abb) a katonai szervezet és az utalt katonai szervezet alegységei részére, alegységenként kimutatott, használatra
kiadott;
abc) a más katonai szervezet, vagy HM HVF által kiadott vagyonkezelői engedély alapján nem katonai szervezet részére meghatározott ideig, kölcsönhasználatra, vagy
polgári szerv részére javításra átadott anyagmennyiségeket;
b) az épületekbe, építményekbe beépített épülettartozékokról a honvédelmi szerveztek adatszolgáltatása alapján
a központi nyilvántartást a HM FHH II vezeti,
c) az épületekbe, építményekbe beépített épületgépészeti berendezésekről vezetett anyagnyilvántartásnak
tartalmaznia kell:
ca) a laktanya elhelyezési szolgálat összkészletében
lévő, így különösen bevétel, kiadás, maradvány;
cb) az összkészletből
cba) a raktáron tárolt vagy javításra átadott;
cbb) a katonai szervezet és az utalt katonai szervezet ál
tal használt épületekben, építményekben, épületenként és
építményenként kimutatott beépített, használatban lévő,
üzemképes;
cbc) a más katonai szervezet, részére meghatározott
ideig, kölcsönhasználatra, vagy polgári szerv részére javításra átadott anyagmennyiségeket;
d) a karbantartó- és javítóanyagokról, alkatrészekről vezetett anyagnyilvántartásnak tartalmaznia kell a laktanya
elhelyezési szolgálat összkészletében lévő anyagmennyiségeket.
51. Az épületek, építmények bontásából eredő, a bontási jegyzőkönyvben feltüntetet 48. c) pontban felsorolt
karbantartó- és javítóanyagokat, alkatrészeket
a) bontás után még használhatók, további felhasználásra, beépítésre alkalmasak, a II. értékcsoportban,
b) a bontás vagy a korábbi rendeltetésszerű használat
során használhatatlanná váltak, a III. értékcsoportban kell
nyilvántartásba venni, majd ki kell selejtezni.
52. Az elhelyezési anyagok nyilvántartását a 45. pontban említett, szabályszerűen kiállított bizonylatok alapján
tárolóhelyi alegység nyilvántartás esetében kézi vezetési,
hagyományos módszerrel vagy excel táblázatban számítógépen, szakági nyilvántartás esetében kizárólag a HM
KPH által telepített számítógépes programmal kell vezetni.
53. A honvédelmi szervezet alegységeinek használatában csak II. értékcsoportú elhelyezési anyag lehet. Ha a
használatban lévő anyag meghibásodik, vagy egyéb okból
rendeltetésszerű használatra alkalmatlanná válik, azt az alegység anyagkezelő, vagy az épületfelelős javaslatára a
LESZ köteles bevonni és gondoskodni az anyag kicseréléséről a norma szerinti ellátás érdekében és mértékéig.
54. Az alegységek részére kiadott, az épületek, építmények berendezésére használt, vagy oda beépített, felszerelt
elhelyezési anyagokat helyiségleltáron kell nyilvántartani.
55. A helyiségleltárnak tartalmaznia kell:
a) az épület, emelet, helyiség számát;
b) a helyiségben elhelyezett, meglévő elhelyezési anyagok HETK számát, megnevezését, mennyiségét;
c) a kiállítás időpontját, helyet, az átadó alegység anyagkezelő, vagy épületfelelős; átvevő szobaparancsnok, vagy
helyiségfelelős kézaláírását.
56. A helyiségleltárt az alegység anyagkezelő, épületfelelős kettő példányban köteles elkészíteni. Az egyik példányt a helyiségben, képkeretben elhelyezve, jól látható
helyen kell kifüggeszteni, a másik példányt pedig az alegység anyagkezelő, épületfelelős köteles nyilvántartási
okmányként megőrizni.
57. A helyiségleltárt az alegység anyagkezelő vagy épületfelelős, mint az anyagokat használatra átadó és a helyiséget használó személyek közül a kijelölt szobaparancsnok, vagy rangidős személy, mint átvevő köteles aláírni.
58. A helyiségleltárt módosítani kell, és új helyiségleltárt kell készíteni, ha
a) a helyiségben elhelyezett anyagokban és mennyiségükben; b) az átadó, átvevő személyében változás történik.
59. A LESZ a 48. a) pontban foglaltak szerint nyilván
tartott, a gazdálkodás és ellátás szempontjából alapvető
bútorok összkészletében bekövetkezett változásokról
készletnövekedésről és készletcsökkenésről jelentést készít az MH ÖHP részére.
60. A LESZ jelentéshez mellékelni kell az összkészletben bekövetkezett változás anyagnyilvántartásba történt
bevételezésének, vagy kiadásba helyezésének záradékolásával ellátott bizonylatának másolati példányát.
61. Amennyiben a jelentésre kötelezett bútorok összkészletében a meghatározott időszakban változás nem történt, nyilvántartási kivonatot nem kell felterjeszteni, de ezt
a tényt jelenteni kell.
62. A LESZ által nyilvántartott elhelyezési anyagok
összkészletében bekövetkezett változásokról, készítendő
jelentések formájára, példányszámára, felterjesztésének
módjára és időpontjára a HM Információ Kapcsolati
Rendszere (a továbbiakban: HM IKR) külön intézkedik.
63. Épülettartozékok: az épület fő funkcióját biztosító
szerkezetek, berendezések, szerelvények, úgy, mint:
a) vezetékek, és elzáró, osztó szerelvényei, berendezései melyek az épület üzemeltetését biztosítják, így különösen a víz-, gáz-, gőz-, elektromos-, fűtési vezetékek, elzáró-, szabályozó-, mérő-, ellenőrző-, osztószerelvények,
elektromos transzformátor, szünetmentes áramforrás;
b) hőleadó és hőtermelő berendezés, mely az épület üzemeltetését biztosítja, így különösen a radiátor, konvektor,
hősugárzó, hőtárolós kályha, kazán;
c) az ablak-, splitklíma és a mobil-klíma kivételével,
amelyek egyedi tárgyi eszközként kell nyilvántartani, a
szellőző-klíma berendezések;
d) melegvíztermelő berendezések, melyek az épület
üzemeltetését biztosítják, így különösen a bojler, bojlerkazán, vízmelegítő;
e) vízgépészeti berendezések, melyek az épület üzemeltetését biztosítják, így különösen a szivattyú, kompresszor, hidrofór berendezés, víztartály;
f) a csillárok kivételével a világító berendezések, így
különösen a térvilágító kandeláber, armatúra, lámpatest;
g) őrzésvédelmi rendszer anyagai, így különösen érzékelő, riasztó, jelzőrendszer;
h) szaniter épületfelszerelési anyagok, így különösen a
mosdó, pissoire, WC-csésze, zuhanytálca, kád;
i) épületen belüli személy- és teherfelvonó;
j) beépített szekrények.
7. Tárolás 64. A tárolás az elhelyezési anyagok szakszerű és veszteségmentes kezelésére, mennyiségük megőrzésére, minőségük maradéktalan megóvására, valamint az anyagok
szállításra való előkészítésére irányuló tevékenység.
65. A beszerzett, vagy más honvédelmi szervezettől átvett azonnal használatba, felhasználásra, beépítésre nem
kerülő elhelyezési anyagokat raktárban kell tárolni. Gondoskodni kell azok biztonságos megőrzéséről, szakszerű
kezeléséről, külső- és belső károsodástól való megóvásáról.
66. Az elhelyezési anyagok tárolásának
a) alapvető követelményeit, a tárolás rendszabályait, a
raktárakkal szemben támasztott előírásokat „A Magyar
Néphadsereg Egységes Tárolási utasítása” (Ált/15.) szabályozza;
b) szakmai követelményeit az intézkedés melléklete tartalmazza. 67. A honvédelmi szerveztek vagyonkezelésében lévő
elhelyezési anyagok honvédelmi szervezetek alegységei
részére történő kiadására, vagy az alegységektől történő
bevonására, raktárba történő elhelyezésére a LESZ az általa szabályszerűen kiállított, 65-3036. rsz. utalvány, vagy
eszköz-utalvány hitelesített okmány alapján intézkedik.
68. Az okmány átadó-átvevő által aláírt egy példányát
az elhelyezési anyagraktár raktárosa mindennap, a munkaidő befejezését megelőzően átadja az LESZ-nek, egy példányát pedig az anyagmozgás anyagnyilvántartáson történt átvezetését követően elhelyezi az okmánygyűjtőbe.
69. A honvédelmi szervezetek által használt ingatlanállomány, így különösen épületek, építmények, helyiségek
saját hatáskörben, saját állománnyal történő külső- és belső takarításához beszerzett takarító- és tisztogató anyagok
alegységek részére történő havi kiadására a LESZ utalványt, eszköz-utalványt készít. Az utalványon, eszközutalványon feltüntetett az alegységek részére kiadható
mennyiségek, a tervben igényelt készletmennyiségeket
éves szinten nem haladhatják meg.
70. A honvédelmi szervezetek által használt épületekben, építményekben elhelyezett és használatban lévő
egyedi fűtőberendezések üzemeltetéséhez szükséges tüze
lő- és tüzelési segédanyagok kiadása a felhasználók, alegységek részére az alábbiak szerint történik:
a) a Szolgáltatási Szerződés hatálya alatt üzemeltetett
objektumokban a szolgáltató raktári készletéből az éves
Elhelyezési Biztosítási Terv alapján;
b) nem a Szolgáltatási Szerződés hatálya alatt üzemeltetett objektumokban a honvédelmi szervezet raktári készletéből LESZ által szabályszerűen kiállított és hitelesített
utalvány, eszköz-utalvány alapján.
71. A honvédelmi szervezetek vagyonkezelésében lévő
a) az alegységeknél feleslegessé vált,
b) a rendeltetésszerű használat következtében meghibá
sodott, megsérült, de még javítással használhatóvá tehető,
c) a rendeltetéstől eltérő használat, vagy szándékos ron
gálás következtében gazdaságosan már nem javítható elhelyezési anyagokat további tárolásra az LESZ utalványozását követően az elhelyezési raktárba kell leadni.
72. A 71.c.)pontban foglaltak észlelése esetén az elhelyezési anyagraktárba történő leadását megelőzően a vétkes személlyel szembeni kártérítési eljárás megindítása érdekében kategorizálási jegyzőkönyvet kell felvenni. A
jegyzőkönyvet a LESZ, a károkozásért vétkes személy, a
raktáros és a jegyzőkönyvvezető köteles aláírni. A jegyzőkönyv egy-egy példányát az anyagleadási okmányokhoz
kell csatolni, további példányai alapján meg kell indítani a
kártérítési eljárást.
73. A gazdaságosan már nem javítható elhelyezési szakanyagot a selejtezés végrehajtásáig az elhelyezési raktárban elkülönítetten kell tárolni. A selejtezés okmányait a
128. pontban foglaltak szerint kell elkészíteni.
8. Készletgazdálkodás 74. A készletgazdálkodás magában foglalja mindazon
tevékenységeket, amelyek a szükségletek folyamatos kielégítését, a készletek előírt szintentartását, ellenőrizhetőségét, továbbá a tartalékolási szintek kialakítását, az előírt
tartalékkészletek állandó meglétét biztosítják.
75. A katonai objektum és helyiségei rendeltetésének és
egységes belrendjének biztosítására, a meghibásodott, javítást igénylő bútorok, berendezési és felszerelési anyagok
azonnali pótlásának, cseréjének biztosítására a LESZ-nél a
legfontosabb irodabútorokból tartalékkészletet kell kialakítani. A tartalékkészletben tárolandó anyagokat, anyagmennyiségeket a honvédelmi szervezetek használatában
lévő anyagmennyiségek, azok meghibásodásának gyakoriságát, javításuk szükségességét és a rendelkezésre álló
tároló kapacitási lehetőségeket figyelembe véve kell meghatározni.
76. Az előre nem tervezhető feladatok ellátására, a MH
LEK raktárában irodabútorokból, konyhatechnológia felszerelésekből az MH ÖHP által meghatározott mennyiségben központi tartalékkészletet tárol.
77. Az állománytáblában szakmunkás, betanított munkás állománnyal rendelkező honvédelmi szervezetnél a
legfontosabb fenntartási fogyóanyagokból, fogyóeszközökből gazdálkodási törzskészletet kell kialakítani és folyamatosan szinten tartani.
78. A gazdálkodási törzskészlet kialakítását, a tárolandó
anyagokat és azok mennyiségét, a tárolás helyét a LESZ
javaslata alapján és az MH ÖHP elhelyezési szakterületi
vezetőjének egyetértésével, a honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője határozza meg.
9. Ellátás 79. Az ellátási tevékenység magába foglalja az ellátó
szervtől a honvédelmi szervezet működéséhez szükséges
elhelyezési anyagoknak kellő időben, a szükséges mennyiségben a használók, felhasználók részére történő rendelkezésre bocsátását.
80. Az ellátási tevékenység alapját a jóváhagyott számvetések, anyagszükségleti tervek és az előre nem tervezhető, soron kívüli anyagigénylések képezik.
81. Az elhelyezési anyagellátás lehet:
a) első ellátás, melyre a honvédelmi minisztérium va
gyonkezelésébe kerülő ingatlanok építés-beruházás, vásárlás, kezelésbevétel, vagy az épületek, építmények eredeti rendeltetésének megváltoztatása esetén,
b) utánpótlásra, kiegészítésre történő ellátás, amikor a
honvédelmi szervezetnél kiselejtezett, veszendőbe ment
elhelyezési anyagok utánpótlására, vagy a létszám vagy a
technikai eszközök mennyiségében bekövetkezett változások esetén kerülhet sor.
82. Soron kívüli anyagigényeket csak a 29. pontban
meghatározott esetekben lehet a MH LEK részére felterjeszteni. A MH LEK a beérkezett szakanyag igényeket
pontosítás így különösen mennyiség, biztosíthatóság, helyettesíthetőség, sürgősség után minden hét utolsó munkanapján elektronikusan döntésre felterjeszti a MH ÖHP elhelyezési szakterületi vezetőjének. A soron kívüli anyagigényeket az MH ÖHP felülvizsgálja és azokat elsősorban
a laktanya elhelyezési szolgálatok közötti anyagátcsoportosítással vagy a MH LEK raktári készleteinek figyelembevételével biztosítja.
83. Az épületek, helyiségek egységes belrendjének biztosítása érdekében
a) az irodahelyiségeket és tanácstermeket;
b) az alegységkörleteket így különösen alegység-pa
rancsnoki iroda, hálóterem, honvéd tisztjelölt, hallgatói
hálókörlet, tanterem, fegyvertároló- és tisztítószoba, ruhaszárító helyiség;
c) a konyhát és éttermet;
d) a gyengélkedőt és az orvosi szobát;
e) az őr- és fogdahelyiségeket csak a rendszeresített,
központi beszerzés és természetbeni ellátás körében biztosított bútorzattal, berendezést kiegészítő anyagokkal a
norma szerint illetményes mértékig lehet berendezni.
10. Anyag átadás-átvétel 84. Az alegységek, a katonai szervezetek és a polgári
szervek közötti elhelyezési anyag átadás-átvételének végrehajtásához szabályszerűen kiállított bizonylat, így különösen utalvány, eszköz-utalvány, számla, vagy ezekkel
egyenértékű okmány, szállítólevél, jegyzőkönyv szükséges.
85. Az elhelyezési anyagok átadás-átvétele a következő
esetekben lehetséges:
a) alegységen belül, az alegységparancsnok parancsára,
az alegység anyagkezelő, épületfelelős intézkedésére és
okmányolása alapján történhet;
b) alegységek és az elhelyezési anyagraktár között a
LESZ okmányolása (utalványa) alapján történhet;
c) honvédelmi szervezeten belül az alegységek között
anyagátadás-átvétel csak a honvédelmi szervezet parancsnokának intézkedésére, a LESZ okmányolása, utalványa
alapján történhet;
d) honvédelmi szervezetek között a MH ÖHP intézkedésére, a HM FHH II és a MH LEK egyidejű tájékoztatása
mellett, a LESZ okmányolása, utalványa alapján történhet;
e) a MH LEK által kezelt raktáraktól a honvédelmi szervezetek részére anyagátadás-átvétel a MH ÖHP parancsnok intézkedésére, a MH LEK okmányolása és utalványa
alapján történhet.
f) Az átvevő az átvett anyag nyilvántartásán történő átvezetéséről készített okmány egy másolati példányát megküldi az MH LEK Üzembentartást és Anyagellátást Tervező Részleg elhelyezési szakterület (a továbbiakban : MH
LEK ÜATR) részére.
86. A MH LEK ÜATR elhelyezési anyagot csak a
85.e) pontban említett kiutaló intézkedés felmutatását követően, az anyagátvételre megjelent személy azonosságának igazolása után, az anyagátvevő bélyegző, vagy írásbeli
meghatalmazás, megbízólevél ellenében ad ki. A meghatalmazást, megbízólevelet a MH LEK ÜATR-nál maradó
anyagkiadási okmány mellett kell elhelyezni, megőrizni.
87. A MH LEK ÜATR raktárából kiutalt anyagok elszállításához szükséges szállítóeszközről és rakodó személyzetről az átvevő köteles gondoskodni.
88. Elhelyezési anyag társ fegyveres testület, más költségvetési-, polgári szerv, vagy magánszemély részére kölcsönhasználatra történő átadása csak a MH ÖHP parancsnok előzetes írásbeli engedélye, és a vagyonkezelő képviselője által megkötött szerződés alapján történhet.
89. A honvédelmi szervezetekhez beérkező, ilyen irányú kérelmet a honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője a lehetőségek figyelembevételével mérlegelje,
a) dönt arról, hogy a kérelem teljesítését elutasítja,
melyről a kérelmezőt értesíti,
b) a kérelmet véleményezéssel, javaslattal ellátva, szolgálati út betartásával felterjeszti az MH ÖHP parancsnok
útján a vagyonkezelő képviselője részére.
90. A kölcsönhasználat engedélyezésére, vagy elutasítására a vagyonkezelő képviselője intézkedik.
91. A kölcsönhasználat engedélyezése esetén az elhelyezési anyag átadását bérleti vagy használatba adási szerződésben kell rögzíteni. A szerződést a vagyonkezelő képviselője köti, majd a megkötött szerződést a biztosító honvédelmi szervezet részére végrehajtásra, pénzügyi rendezésre megküldi. Az anyagok kölcsönhasználatra történő
átadása előtt a kölcsönhasználónak a használati díjat meg
kell fizetnie készpénzátutalási megbízáson vagy banki átutalással. A kölcsönhasználó a befizetésről szóló bizonylatot az anyag átvétele előtt az anyag átadásra kijelölt
személynek vagy LESZ-nek be kell mutatnia.
92. Az elhelyezési anyag kölcsönhasználatra történő átadásának térítési összegét
a) egy év időtartamot el nem érő kölcsönzés esetén a következő képlet alapján kell kiszámítani:
x = (2y : 365)z
ahol
x = a napi kölcsönzési díj,
y = a szakanyag-jegyzékben feltüntetett elszámoló ár
z = (az általános forgalmi adó %-os értéke+100)/100
b) egy év időtartamot elérő, vagy meghaladó kölcsönzés
esetén:
x = (y/2 : 365)z képletet kell alkalmazni;
c) az ingatlan hasznosítással összefüggő, egy év időtar
tamot meghaladó kölcsönzés esetén a kölcsönhasználati
díj megállapításánál figyelembe kell venni az ingatlannal
együtt átadásra kerülő
ca) bútorok mennyiségét, melyek kölcsönhasználati díját a b)pont alatti képlet alkalmazásával,
cb) nagyértékű tárgyi eszközök mennyiségét, melyek
kölcsönhasználati díját az adott eszköz beszerzéskori értékére vetített éves, 14,5%-os amortizációban, annak időarányos részében kell meghatározni. Amennyiben a beszerzéskori érték nem áll rendelkezésre, akkor az adott eszközre a „Szakanyag-jegyzék”-ben szereplő elszámoló ár az
irányadó.
11. Használat 93. Az elhelyezési anyagok használata alatt azok rendeltetésszerű igénybevételét, kezelését, karbantartását,
működtetését, üzemeltetését, megőrzését kell érteni.
94. Az elhelyezési anyagokat azok a személyek használhatják, akik azt a LESZ-től használatra átvették és az átvétel írásbeli elismerésével felelősséget vállaltak azok rendeltetésszerű használatáért és megőrzéséért.
95. A közös használatra, közös helyiségek berendezésére kiadott elhelyezési anyagokat a használó szervek, alegységek parancsnokai által kijelölt személyek kötelesek
átvenni.
96. A közös használatra kiadott elhelyezési anyagok
rendeltetésszerű használatáért, gondos kezeléséért, karbantartásáért és megőrzéséért az átvevők ugyanolyan felelősséggel tartoznak, mintha azokat személyes, egyéni
használatra vették volna át, továbbá az előzőek mellett felelősek mindazon személyek, akik az anyagot használják.
97. Az elhelyezési anyagok rendeltetésszerű használatáról a gondos kezeléssel, a folyamatos karbantartással, az
előírásszerű működtetéssel, a felesleges anyagmozgatások
elkerülésével arra kell törekedni, hogy azok minél
hosszabb ideig jól karbantartott, használható állapotban
maradjanak.
98. Mindazon anyagokat és eszközöket, melyek a használó személy vagy alegység részére nem szükségesek,
vagy norma szerint nem illetményesek, a LESZ utalványozása alapján a raktárba le kell adni.
99. A használóknak elhelyezési anyagot használatra
egymásnak átadni alegységen belül az alegység anyagkezelő vagy a LESZ engedélye nélkül tilos.
100. A LESZ, vagy az alegység anyagkezelő tudta és
engedélye nélkül átadott elhelyezési anyagokért, az átadás
ellenére is, az a személy felelős, aki az anyag átvételét a
laktanya elhelyezési-, vagy az alegység anyagkezelő birtokában lévő okmányok szerint írásban, aláírással elismerte.
12. Felhasználás 101. Az elhelyezési anyagok felhasználása alatt azok
egy alkalommal történő a 48.c)és a 49. pontokban felsorolt
anyagok beépítését, bedolgozását, felszerelését, vagy elhasználódását, megsemmisülését kell érteni.
102. Az elhelyezési fogyóanyagokat általában az MH
vagyonkezelésében lévő ingatlanok, így különösen épületek, építmények, épületgépészeti berendezések, épület-felszerelések és tartozékok, valamint az elhelyezési anyagok
üzemeltetéséhez, üzemben tartásához, karbantartásához,
javításához, tisztántartásához, világításához, fásításhoz és
parkosításhoz rendeltetésüknek megfelelően kell felhasználni.
103. Az elhelyezési fogyóanyagokat a LESZ szakmai
felügyelete alatt üzemeltetői beosztásban lévő állomány
vagy ahol a fenntartási és üzemeltetési tevékenységet szolgáltató látja el, az általa foglalkoztatott szakmunkás, gépész, gépkezelő, fűtő, takarító használhatja fel.
104. Az elhelyezési fogyóanyagokat a felhasználásukra
kijelölt személyek részére elszámolási kötelezettség mellett kell kiadni. A fel nem használt anyagokat a felhasználással megbízott személyek feladatuk végrehajtása után
kötelesek visszaszolgáltatni, a honvédelmi szervezet elhelyezési szakanyag raktárába leadni. A felhasználást igazoló dokumentum, így különösen Munkanapló, Építési Napló, Felmérési Napló, Beépítési Jegyzőkönyv, amit a LESZ
vezető ellenőrzött és aláírt, a felhasználásról szóló mozgásbizonylathoz csatolni kell.
13. Javítás 105. A javítás a meghibásodott, használhatatlanná vált
elhelyezési anyagokon végzett olyan munkafolyamat,
melynek célja ezek helyreállítása, további használhatóságának biztosítása. 106. Az elhelyezési anyagok javítása kis-, közép- és
nagyjavítás lehet, mely szerint:
a) a kisjavítás: az elhelyezési anyagok esetleg kisebb alkatrészeinek cseréjével is járó folyamatos karbantartása,
melynek célja az anyag használhatóságának biztosítása,
üzemképes állapotban tartása, az avulás ütemének lassítása, a rongálódások megszüntetése;
b) a középjavítás: az elhelyezési anyagok időszakonként rendszeresen visszatérő javítása alkatrészek cseréje
és pótlása, melynek célja a folyamatos kisjavítás mellett
keletkező avulás mértékének csökkentése, a rongálódások
megszüntetése;
c) a nagyjavítás: az elhelyezési anyagok olyan esetenkénti és annak minden alkatrészére, szerkezetére kiterjedő
és azok szükség szerinti cseréjével, pótlásával járó javítása, melynek célja az anyag eredeti értékének és használhatóságának teljes vagy megközelítő visszaállítása.
107. A kis- és középjavítások alapos és gondos megszervezésével, időbeni elvégeztetésével meg kell akadályozni az elhelyezési anyagok nagyobb mérvű avulását és
el kell érni, hogy költségesebb nagyjavításuk elvégeztetése minél később váljon szükségessé.
108. A meghibásodott, használhatatlanná vált elhelyezési anyag javítását a használó-, vagy a meghibásodást
észlelő személynek kell kezdeményezni.
109. Az elhelyezési anyagok javítása elvégezhető:
a) a honvédelmi szervezeten belül ott, ahol a laktanya
elhelyezési szolgálathoz szervezett, a javítások végrehajtásához megfelelő képzettségű szakmunkásállománnyal,
munkagépekkel, kéziszerszámokkal, a javítások elvégzéséhez szükséges fogyóanyagokkal rendelkeznek;
b) ott, ahol a honvédelmi szervezet ingatlanállományának fenntartását, üzemeltetését szolgáltató látja el, az általa foglalkoztatott szakmunkásállománnyal;
c) polgári vállalati kivitelezésben, figyelembe véve a javítandó anyag javításának gazdaságosságát.
110. Gazdaságosnak tekinthető a javítás akkor, ha annak költsége nem haladja meg a javítandó anyag aktuális
napi, kiskereskedelmi beszerzési értékének 60%-át.
111. Ahol a honvédelmi szervezet ingatlanállományának fenntartását, üzemeltetését szolgáltató látja el, a meghibásodott, javítást igénylő elhelyezési anyagokat a LESZ
az „Anyagjavítások könyvé”-be történt bejegyzés után átadja a szolgáltató üzemeltetés-vezető részére.
112. Az „Anyagjavítások könyve” a javítás elvégzésére
műhelybe leadott anyagok nyilvántartására szolgál. A javítás alatt álló elhelyezési anyagokat a nyilvántartásokból
nem kell kiadásba helyezni.
113. Az „Anyagjavítások könyvé”-be be kell jegyezni a
javítandó anyag
a) javításba történt átadásának idejét, az anyag megnevezését, mennyiségét, mértékegységét, HETK számát 1-6
rovat);
b) meghibásodásának rövid leírását 7. rovat; c) a szolgáltató üzemeltetés-vezetője által történt átvételének elismerését kézaláírását, az átvétel időpontját.
114. Az anyagok kijavítása után a műhelyvezető, vagy a
szolgáltató üzemeltetés-vezetője a „Javításra átvett anyagok nyilvántartási könyvé”-ben történt bejegyzéssel zárja
a munka elvégzését és a megjavított anyagot kézaláírás ellenében visszaadja a használó részére, vagy tárolásra átadja a raktáros részére.
115. A javíthatatlan elhelyezési anyagok nyilvántartott
értékcsoportjának módosítására, kategorizálására a szolgáltató üzemeltetés-vezető javaslatára jegyzőkönyvet kell
készíteni, melynek tartalmaznia kell
a) az anyag HETK számát, megnevezését, mennyiségét,
nyilvántartott értékcsoportját
b) javaslatot az anyag új értékcsoportba történő besorolására, a nyilvántartás módosítására,
c) az anyagra vonatkozó hiba rövid leírását.
116. A jegyzőkönyvet a LESZ, a szolgáltató üzemelte
tés-vezető és a szakmunkás lássák el kézaláírásukkal.
117. A jegyzőkönyv nyilvántartási okmányt képez,
melynek alapján az anyag nyilvántartás szerinti értékcsoportját módosítani kell.
14. Kártérítés 118. A nem rendeltetésszerű használat, a rongálás, a
nem megfelelő kezelés így különösen a karbantartás és
megőrzés elmulasztása, túlerőltetés következtében használhatatlanná és selejtessé vált vagy megsemmisült elhelyezési anyag értékét a vonatkozó jogszabályok előírásai
szerint a károkozóval meg kell téríttetni vagy – a szükséges feltételek fennállása esetén – a kár leírására kell intézkedni.
119. A kártérítési eljárás során a kártérítés összegét, ha
az anyag
a) javítható
aa) a LESZ szakmunkásállományával történő javítás
esetén a javítás elvégzésére fordított munkaidő és a felhasznált anyagköltségek;
ab) gazdasági társaság, vagy a szolgáltató által történő
javítás esetén a javítást végző által kiállított számla alapján,
b) megsemmisült, az anyag nyilvántartott értékcsoportja szerinti aktuális napi, kiskereskedelmi bruttó beszerzési
egységárat figyelembe véve a következők szerint kell
megállapítani:
ba) I. értékcsoportban a beszerzési ár 100%-a;
bb) II. értékcsoportban a beszerzési ár 80%-a;
bc) III. értékcsoportban a beszerzési ár 40%-a.
15. Selejtezés 120. A rendeltetésszerű használatra, értékcsökkenése,
értékvesztése miatt alkalmatlanná vált, vagy rendeltetésel
lenes használat következtében megrongálódott, gazdaságosan már nem javítható, más hatósági előírás megváltoztatásának következtében már nem használható és az új előírások szerint átalakítás után a megfelelőséget sem biztosító elhelyezési anyagokat a használatból ki kell vonni és
selejtezésre elő kell készíteni.
121. A használatból kivont elhelyezési anyagokat jegyzőkönyv alapján a III. értékcsoportba kell átminősíteni. Az
kategorizálási jegyzőkönyvet a LESZ, vagy az elhelyezési
anyagraktár raktárosa, valamint az anyagot leadó alegység
anyagkezelő, anyagnemfelelős vagy épületfelelős, károkozás megállapítása esetén a károkozó személy köteles
aláírni.
122. Amennyiben megállapítást nyert, hogy az elhelyezési anyag a 118. pontban foglaltak szerint vált használhatatlanná, az anyagot a kártérítési eljárás befejezéséig sérült
állapotban kell megőrizni és tárolni. Bontását vagy értékesítését csak a vizsgálat, a kártérítési eljárás befejezését,
lezárását követően lehet engedélyezni, elrendelni.
123. A használatból kivont, selejtezésre váró elhelyezési anyagokat az elhelyezési anyagraktárban a használható
anyagoktól elkülönítetten, külön helyiségben kell a selejtezés végrehajtásáig tárolni. Az anyagok fajtánkénti csoportosításával meg kell teremteni a selejtezés gyakorlati
végrehajtásának folyamatos és zavartalan munkafeltételeit.
124. Az elhelyezési anyagok selejtezésre történő előkészítéséért a raktáros, a tevékenység irányításáért, felügyeletéért a LESZ vezető vagy a központi raktárak vonatkozásában a MH LEK ÜATR részlegvezető felelős.
125. Az elhelyezési anyagokat selejtezésre akkor szabad előkészíteni, ha
a) a tárgyi eszköz nettó értéke nulla, az anyag használatba vételét követően eltelt évek és a HM Számlarendjében
meghatározott amortizációs kulcsszám szorzata nagyobb,
vagy egyenlő, mint száz;
b) az elhelyezési célú gépjárművek esetében a teljesített
kilométer, gépek, készülékek esetében a teljesített üzemóra nagyobb, vagy egyenlő, mint a típusukra meghatározott
teljesítmény, vagy élettartam, ciklusidő;
c) az anyag javítása, felújítása nem gazdaságos, a javítás, felújítás költsége nagyobb, vagy egyenlő, mint az aktuális napi beszerzési ár 60%-a,
d) az anyag javítása, felújítása műszaki okok miatt nem
lehetséges, erkölcsileg elavult.
126. A közúti forgalomban résztvevő, forgalmi rendszámmal ellátott elhelyezési feladatokat ellátó gépjárművek selejtezését a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és
a selejtezési jogkörök gyakorlásáról szóló 75/2008.
(HK 15.) HM utasítás előírásai szerint kell előkészíteni és
végrehajtani.
127. A selejtezésre tervezett elhelyezési anyagokról el
kell készíteni a 65-3039; 3041; 3042 és a 3043. raktári számú selejtezési kimutatást, melyet a LESZ a szolgálati út
betartásával köteles felterjeszteni a selejtezésre jogosult
elöljáró részére.
128. A 127. pontban foglaltak szerint elkészített selejtezési kimutatáshoz mellékelni kell
a) a 121. pontban foglaltak szerint elkészített átminősítési jegyzőkönyvet;
b) nagyértékű tárgyi eszközök esetében
ba) a műszaki állapot leírását tartalmazó jegyzőkönyvet;
bb) törzskönyvet, törzslapot;
bc) igazolást a nagykonyhai főzőüstök, tűzhelyek, sü
tők, hűtőszekrények, gáz- és olajégők, szervizelését szerződés alapján végző vállalkozótól, melyben a vállalkozó
nyilatkozik a 126.c) és d) pontokban foglalt feltételek
fennállásáról.
129. Az elhelyezési anyagok közül
a) a központi beszerzés és természetbeni ellátás, vagy a
csapatbeszerzés körébe tartozó elhelyezési anyagok selejtezését a HM FHH II;
b) összetett anyagok selejtezését a HM FHH II egyetértésével, az MH ÖHP engedélyezi.
130. A selejtezés engedélyezésére jogosult elöljáró a selejtezési kimutatásban és mellékleteiben foglaltak, valamint a gazdaságossági szempontok figyelembevételével
dönt a selejtezés végrehajtásáról, mely szerint
a) a selejtezésre javasolt elhelyezési anyagok kiselejtezését előzetes megtekintést követően vagy anélkül
engedélyezi;
b) a selejtezés helyszíni végrehajtására bizottsági elnököt, vagy bizottságot jelöl ki;
c) a selejtezési jogkört alacsonyabb szintre átruházhatja
és a selejtezést végrehajtatja;
d) a selejtezést nem engedélyezi, intézkedik az érintett
anyag MH LEK ÜATR központi raktárba történő beszállítására, leadására.
131. A 129.a) pontban említett elhelyezési anyagok selejtezésének helyszíni végrehajtására a 129. pontban meghatározott engedélyező bizottsági elnököt jelöl ki. A bizottság tagjait a katonai szervezet parancsnoka egységparancsban jelöli ki, egyben meghatározza a selejtezés végrehajtásának időpontját.
132. A 129.b) pontban említett elhelyezési anyagok selejtezésének végrehajtására a bizottság elnökét és tagjait a
katonai szervezet parancsnoka jelöli ki.
133. A selejtezés végrehajtására az elhelyezési anyagokat jól ismerő személyeket kell kijelölni.
134. A selejtezési eljárás során a bizottság
a) a selejtezésre javaslatba hozott elhelyezési anyagok
mennyiségi és minőségi megvizsgálását követően dönt
aa) az anyagok selejtessé történő nyilvántartásáról;
ab) a selejtezett anyagok bontásáról, a bontásból nyert,
de még használható, vagy javítással használhatóvá tehető
anyagok megfelelő értékcsoportba történő bevételezéséről;
ac) a javaslatba hozott anyagok közül a nem selejtezett,
visszavételezésre rendelt anyagokról, továbbá
ad) a selejtezésből nyert anyagok felhasználásáról,
hasznosításáról; b) az anyag szándékos megrongálása, vagy gondatlan
kezelésének megállapítása esetén meggyőződik arról is,
hogy a kártérítési eljárás lefolytatása a felelős személy ellen megtörtént-e, ha nem, ennek elmulasztása esetén köteles a megfelelő eljárást kezdeményezni;
c) az általa tett megállapításokért fegyelmileg és anyagilag is felelős.
135. A selejtezést a visszaélés lehetőségét kizáró módon
kell végrehajtani. A bizottság által selejtesnek minősített
elhelyezési anyagokat a selejtezés tényére utaló szembetűnő, az anyagról eltávolíthatatlan azonosítási jellel, jelöléssel kell ellátni. Az azonosítás történhet festéssel, bélyegzéssel, egyes részek levágásával, csonkítással, szétdarabolással, vagy összetöréssel.
136. A selejtezésből nyert és a nyilvántartáson hulladékként átvezetett:
a) faanyagokat hasznosítani, vagy tüzelőanyagként kell
felhasználni; b) vasanyagokat haszonvasként kell értékesíteni
a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében levő
ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól
szóló 67/2011. (HK 24.) HM utasítás előírásai szerint.
137. A hulladék anyagként értékesítésre kerülő fa-, vasés egyéb fém alapanyagú elhelyezési anyagokat utalvány
alapján nyilvántartásba kell venni, majd ezt követően utalvány alapján kell az átvevő részére átadni. A hulladék
anyag átadását, értékesítését követően az átadási utalvány
okmánynapló számát a selejtezési kimutatás V. résznél be
kell jegyezni.
138. A kiselejtezett elhelyezési anyagok utólagos helyreállítása, azoknak az eredeti rendeltetés szerinti használatba történő visszahelyezése tilos és fegyelmi eljárást von
maga után.
16. Felesleges anyagok hasznosítása, értékesítése 139. Az MH vagyonkezelésében lévő elhelyezési anyagokkal való célszerű és takarékos gazdálkodás érdekében
folyamatosan gondoskodni kell a feleslegessé vált, de rendeltetésének megfelelő, még használható anyagok értékesítés útján történő hasznosításáról.
140. Az MH részére feleslegessé vált elhelyezési anyagok hasznosítását A Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében levő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének
szabályairól szóló 67/2011. (HK 24.) HM utasítás előírásai
szerint kell végrehajtani.
141. A honvédelmi szervezetekhez érkező ilyen irányú
kérelmeket a parancsnok véleményezésével, javaslatával
ellátva, szolgálati út betartásával kell a HM FHH II részére
felterjeszteni.
142. Amennyiben a MH ÖHP szerint a szakmai alárendeltségükbe tartozó katonai szervezet által feleslegesnek
megítélt, hasznosításra javasolt anyagokra más katonai
szervezet hiányainak ellátására szükség van, úgy kötelesek intézkedni az anyagok átcsoportosítására, az átadás-átvételének elrendelésére, egyben döntésükről kötelesek a
kérelmezőt írásban tájékoztatni.
143. Az MH LEK feleslegessé minősítésre javasolt
anyagokat az MH ÖHP egyetértésével, feleslegesnek megítélt elhelyezési anyagok hasznosítására vonatkozó javaslattal rögzíti az Inkurrencia Nyilvántartó Programban és
felterjeszti az MH ÖHP keresztül a HM FHH II részére.
144. A HM FHH II a feleslegessé minősítésre javasolt
anyagokat felülvizsgálja és dönt az anyagok inkurrenciaként történő hasznosításának kezdeményezéséről.
145. A hasznosításra kerülő anyag értékének megállapításakor a Szakanyag-jegyzékben szereplő elszámoló ár
alapján számított egységárat kell alkalmazni.
146. Amennyiben valamely berendezési anyag a Szakanyag-jegyzékben nem szerepel, akkor az értéket a mindenkori piaci viszonyok, az aktuális napi beszerzési ár
alapján számított egységár ismeretében kell meghatározni.
147. Az egységár az elszámoló ár, a napi beszerzési nettó ár II. értékcsoportba tartozó anyagok esetén 20%-a,
III. értékcsoportba tartozó anyagok esetében 7,5%-a. Az
ármegállapításoknál el kell érni, hogy a hasznosításra kerülő elhelyezési anyag ára lehetőség szerint minél jobban
megközelítse annak használati értékét.
148. Az értékesíteni engedélyezett elhelyezési anyagot
az adásvételi szerződésben, átadás-átvételi megállapodásban foglaltak szerint kiállított utalvány alapján kell a kérelmező részére átadni. A szerződés, megállapodás és az
utalvány egy-egy másolati példányát az átadást, az anyag
elszállítását követően azonnal, a szolgálati út betartásával,
fel kell terjeszteni a HM HVF részére.
17. Elszámolás 149. Az elszámolás célja, hogy egy meghatározott időszakra vonatkozóan számot adjon az anyagi készletekkel
való gazdálkodásról, megfelelő adatokat szolgáltasson az
anyagi készletek állapotáról, a nyilvántartásokkal szemben meglévő készletek mennyiségi összehasonlításáról és
számot adjon az igénybevett szolgáltatások szerződésekben meghatározottak szerinti teljesítéséről.
150. A HM vagyonkezelésében, a honvédelmi szervezetek használatában, vagy tárolás alatt lévő elhelyezési
anyagok mennyiségéről, használhatósági fokáról és értékéről tételes leltározás végrehajtása alapján kell elszámolni.
151. A HM vagyonkezelésében lévő elhelyezési anyagok leltározásának végrehajtását, az elhelyezési anyagnyilvántartás szerinti mennyiségek és a leltározás során
ténylegesen előtalált készletek összehasonlítását, a hiányok
és többletek megállapítását,elszámolását 95/65/2001. HM
KPSZH kiadvány 1. számú mellékleteként kiadott „LELTÁROZÁSI SZABÁLYZAT”-ban előírtak szerint kell
végrehajtani és jelenteni.
18. Átmeneti és záró rendelkezések 152. Az szakutasítás a közzététele napján lép hatályba.
Rendelkezéseit a csapat- és központi költségvetési előirányzattal gazdálkodó szervek első esetben a 2012. évi
költségvetési- és szakanyag-gazdálkodási tevékenységek
(tervezés, felhasználás, elszámolás) végrehajtása során alkalmazzák.
153. Hatályát veszti:
a) az 5/1981. (HK 7.) MN BFF intézkedéssel kiadott
„A Magyar Néphadsereg Építményfenntartási és Elhelyezési Szakutasításá”-ból (Beruh/4.)
aa) „Elhelyezési szakanyag-gazdálkodás szabályai”
című X. fejezet; ab) „1. számú Módosítás és kiegészítés” 54–67. pontjai;
ac) „3. számú Módosítás és kiegészítés” 1–7. pontjai;
ad) 7. függelék: Elhelyezési anyagok javítása;
ae) 8. függelék: Elhelyezési anyagok tárolása;
b) az elhelyezési szakanyagok és eszközök használatba
vételi eljárásáról és rendszerből történő kivonásáról szóló
20/1977. (06.10.) MN BFF intézkedés;
c) az elhelyezési költségvetési előirányzat és szakanyag-gazdálkodás egyes kérdéseinek ideiglenes szabályozásáról szóló 49/1990. (HK 25.) MH ÉEF intézkedés;
d) az elhelyezési költségvetési előirányzat és szakanyag-gazdálkodás egyes kérdéseinek szabályozásáról
szóló 49/1990. (HK 25.) MH ÉEF intézkedés módosítására kiadott 39/1993. (HK 20.) MH ÉEF intézkedés;
e) a laktanya elhelyezési szolgálatok szakanyag-gazdálkodásának kiselektronikus számítógépes számviteli és
adatfeldolgozási rendszerre való áttéréséről szóló
20/1981. (HK 13.) MN BFF intézkedés;
f) az elhelyezési szakanyagok selejtezéséről szóló
63/1993. (HK 1994/3) MH ÉEF intézkedés;
g) az éves költségvetési előirányzatokkal és elhelyezési
szakanyagokkal való gazdálkodás egyes kérdéseiről szóló
35/1986. (HK 26.) MN BFF intézkedés;
h) az MN Építményfenntartási és Elhelyezési Szakutasítás módosításáról szóló 64/1993. (HK 1994/3.) MH ÉEF
intézkedés;
i) A Magyar Néphadsereg Építményfenntartási és Elhelyezési Szakutasítása módosításáról szóló 34/1986.
(HK 26.) MN BFF intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
89/2003. (XII. 16.) GKM rendelete a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó tevékenység során bekövetkezett súlyos üzemzavar és súlyos munkabaleset bejelentésének és vizsgálatának rendjéről szóló biztonsági szabályzat közzétételéről.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Bt.) 35. §-ának (1) bekezdésében, valamint a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény 56. §-a (2) bekezdésének h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
figyelemmel a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII.
törvény vonatkozó rendelkezéseire a következőket rendelem el:
1. § (1) A bányafelügyelet műszaki-biztonsági, tűzvédelmi,
illetve munkavédelmi hatáskörébe tartozó tevékenység
során bekövetkezett súlyos üzemzavart és súlyos munkabalesetet a bányafelügyeletnek be kell jelenteni, amelynek
alapján — az üzemzavar, illetve baleset okának megállapítása és a hasonló esetek megelőzéséhez szükséges intézkedések megtétele érdekében — a bányafelügyelet vizsgálatot folytat le. A bejelentést és a vizsgálatot e rendelet
mellékleteként közzétett Biztonsági Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) szerint kell végezni.
(2) A súlyos munkabaleset és súlyos üzemzavar bányafelügyeleti vizsgálatára az államigazgatási eljárás általános
szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény és a Szabályzat
rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a súlyos bányászati üzemzavarok és a súlyos bányászati munkabalesetek bejelentésének és vizsgálatának
rendjéről szóló 44/1997. (VIII. 14.) IKIM rendelet hatályát
veszti.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
41/2011. (XII. 30.) NGM utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségei teljesítésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (2) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva, tekintettel a
kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § e) pontjára, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnak az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségei teljesítéséről szóló utasítást az alábbiak szerint adom ki:
1. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségei teljesítésének rendje
kiterjed az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek teljesítésében részt vevő intézmények feladat- és
hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről szóló 101/2008. (IV. 29.) Korm. rendeletben a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal számára előírt feladatok ellátásához kapcsolódó, a jelen utasítás 2. és 3. pontokban leírt kötelezettségeire.
2. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) a tradicionális saját források uniós jogi aktusban előírt, a
vámokkal összefüggő feladatai ellátása érdekében köteles a) az uniós jogi aktusban előírt formában és időszakokra vonatkozóan, angol és magyar nyelven, forintban
meghatározva az A- és B-számlakimutatásokat elkészíteni; b) az a) bekezdésben hivatkozott számlakimutatásokat, a csatolandó mellékletekkel együtt az uniós jogi aktusban
előírt határidőt megelőzően 6 munkanappal elektronikus úton és papír alapon a Nemzetgazdasági Minisztérium
részére továbbítani; c) az általa kiállított A-számlakimutatáson meghatározott vámösszeget az uniós jogi aktusban meghatározott
határidőn belül, a Bizottság nevére szóló, Európai Bizottság – Saját források elnevezésű, 19017004-01110377
60700005 számú bankszámlájára utalványozni; d) a csalásokról és szabálytalanságokról szóló jelentést közvetlenül az Európai Bizottságnak megküldeni;
e) az adott év utolsó negyedéves B-számlakimutatása mellé csatolni az adott év december 31-én fennálló azon
B-számlás jogosultságok teljes becsült összegét a B-számlakimutatás szerinti formátumban, amelyek behajtása
valószínűtlenné vált; f) az uniós jogi aktusban előírt formában, angol és magyar nyelven elkészíteni az éves ellenőrzési jelentést, és az
uniós jogi aktusban előírt határidőt megelőzően 6 munkanappal elektronikus úton és papír alapon a
Nemzetgazdasági Minisztérium részére továbbítani. g) az Európai Bizottság vám tradicionális saját forrásaira vonatkozó ellenőrzéseinek megállapításai alapján előírt
késedelmi kamatok és pótlólagos rendelkezésre bocsátások összegét a 10032000-01037241 számú NAV vám- és
adóbírság kamat bevételi számláról a Bizottság felé teljesíteni a Nemzetgazdasági Minisztérium előzetes
tájékoztatása mellett. 3. A NAV az áfa alapú hozzájárulás meghatározásának alapjául szolgáló harmonizált áfa alap kiszámításában köteles az
alábbi adatszolgáltatásokat, illetve szöveges indokolást magyar és angol nyelven nyújtani a Nemzetgazdasági
Minisztérium számára adott év május 31-ig, kivéve a d) pont szerinti adatszolgáltatást, melynek határideje adott év
június 30-a: a) áfabevételek alakulása havi bontásban, számlánként:
aa) az általános forgalmi adó számlán (befizetések, visszautalások, nettó egyenleg)
ab) az import termékek áfaszámlája (befizetések, visszautalások, nettó egyenleg)
ac) a dohánytermékek áfaszámlája (befizetések, visszautalások, nettó egyenleg)
b) adatszolgáltatás a korrekciós tételekhez: ba) a letéti számlákon megjelenő áthúzódások összegéről
bb) a méltányosságból elengedett áfa összegéről bc) a lakossági bevételi számlákra befizetett áfa összegéről
bd) az áfa számlára könyvelt nem-áfa összegéről és a nem-áfa számlára könyvelt áfa összegéről
be) a különleges áfa-visszatérítésekről bf) a mezőgazdasági kompenzációs felárhoz kapcsolódó számítások alapadatairól
c) a kompenzációs tételekhez a 10 000 eurónak megfelelő összeget meghaladó éves forgalmat lebonyolító alanyi
adómentes vállalkozások árbevételéről és input költségeiről (anyag-, áru-, göngyölegbeszerzés) adatszolgáltatás;
d) adatszolgáltatás az egyszerűsített vállalkozói adóra (továbbiakban: eva) vonatkozó kompenzációhoz: az eva
alapja, annak áfától megtisztított összege, a végső fogyasztás kibocsátáshoz (output) viszonyított arányának
számításához szükséges bevételi adatok 4. Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Vám- és Pénzügyőrségnek és az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak az Európai Unió saját
forrásaival kapcsolatos kötelezettségei teljesítésének rendjéről szóló 7/2004. (PK. 9.) PM utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
466/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Skornyik Kingát
2013. november 1. napjától 2016. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1008/2017. (I. 11.) Korm. határozata a Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a  Magyarország
Kormánya és az  Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén
folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvényben foglaltakra
figyelemmel – 2017. január 1. napjától 2017. március 31. napjáig – dr. Aszódi Attilát a  Paksi Atomerőmű
teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak tervezési, beszerzési és kivitelezési szerződés tárgyalása során
a szakmai irányítást és koordinációt,
b) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak üzemeltetési és karbantartási támogatásról szóló szerződés tárgyalása
során a szakmai irányítást és koordinációt,
c) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak nukleáris fűtőanyag-ellátás biztosítására, a  használt üzemanyag
kezelésére (beleértve az  újrafeldolgozást is) és a  nukleáris hulladék kezelésére vonatkozó szerződés
tárgyalása során a szakmai irányítást és koordinációt,
d) kidolgozza Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében atomenergia békés
célú felhasználást célzó alap- és alkalmazott kutatás elősegítésének programját,
e) javaslatot tesz Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében radioizotópok
előállítására irányuló együttműködésre, illetve ipari, orvosi és mezőgazdasági célú felhasználásra.
3. A  kormánybiztos feladatkörében eljárva ellátja a  Paksi Atomerőmű új blokkjai teljesítményének fenntartásával
összefüggő valamennyi feladat, így különösen a tervezéséhez és megépítéséhez szükséges pontos kiinduló adatok,
elkészítendő tervdokumentáció, a  megvalósítás tervezett időkerete, valamint a  minőségbiztosítási programok
szakmai irányítását, és az ezzel összefüggő hatástanulmányok elkészítésében való részvételt és szakmai irányítást.
4. A kormánybiztos e tevékenységének ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló törvény alapján államtitkári javadalmazásra jogosult.
5. A  kormánybiztos munkáját legfeljebb negyvenfős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a  Miniszterelnökség
gondoskodik. A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma ezzel a negyven fővel meghaladható.
6. A kormánybiztos közvetlenül irányítja a Miniszterelnökségen
a) a Kommunikációs és Társadalmi Kapcsolatok Főosztálya,
b) a Jogi Főosztály,
c) a Műszaki Főosztály,
d) a Hatósági és Emberi Erőforrások Főosztálya, valamint
e) az Atomenergetikai Elemző Főosztály
vezetője tevékenységét.
7. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 9. Hatályát veszti a  Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1618/2016. (XI. 8.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (III. 24.) SZTNH közleménye az „IDEA-EXPO 2017 Komárom” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2017. március 31. és április 2. között
Komáromban megrendezendő „IDEA-EXPO 2017 Komárom” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő
találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott
kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
7/2014. (XII. 31.) MBFH utasítása a bizonylati szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a bizonylati
szabályzatról az alábbi utasítást adom ki:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal bizonylati szabályzatát az utasítás melléklete tartalmazza.
2. Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) és a hozzá kapcsolódó
Magyar Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: Intézet) bizonylatkezelési feladataira.
3. Az utasítás elkészítéséért és végrehajtásáért a Hivatal elnöke a felelős.
4. A Hivatal elnöke és az Intézet igazgatója köteles gondoskodni a szabályzat rendelkezéseinek az alkalmazásra köteles
személyekkel való megismertetéséről és a megismertetés tényének hitelt érdemlő dokumentálásáról.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti a bizonylati szabályzatról szóló 13/2013. (XII. 31.) MBFH utasítás.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
25/2012. (HK 1/2013.) HM VGHÁT szakutasítása a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet
kiadásáról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás a hatálya a Magyar Honvédség önálló élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezeteire, továbbá a hivatásos és szerződéses állományú katonákra, a honvéd tisztjelölt és altisztjelölt állományra, az önkéntes tartalékos
állományra, a nyugállományú és szolgálati járandóságban részesülő katonákra, valamint a kormánytisztviselőkre és közalkalmazottakra terjed ki.
2. A Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzetet a jelen szakutasítás 1. mellékleteként kiadom.
3. Ez a szakutasítás 2013. január 1-jén lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó normafüzet kiadásáról szóló
12/2011. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1514/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a Széchenyi Kártya Program egyes konstrukciói támogatásának folytatásáról.
1. A Kormány a Széchenyi Kártya Folyószámlahitel keretében a
a) 2012. január 1. és 2012. december 31. között kibocsátott kártyákhoz 10 millió forint hitelösszegig 365 napra
1 százalékpont kamattámogatást biztosít; b) 2012. december 31-ig kibocsátott, maximum 25 millió forintos kártyák teljes kölcsönösszegére a Garantiqa
Hitelgarancia Zrt. által vállalt garancia éves díjának 50%-áig terjedő támogatást biztosít azzal, hogy a támogatás
nem haladhatja meg a garanciadíj vetítési alapjának 0,75%-át.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. A Kormány a Széchenyi Kártya Program keretében 2012. január 1. és 2012. december 31. között megkötött Széchenyi
Forgóeszköz Hitel, Széchenyi Beruházási Hitel, és a Széchenyi Önerő Kiegészítő, illetve Támogatást Megelőlegező Hitel
hitelszerződések teljes összegéhez az adott ügylet futamidejének első három évére (1096 napra) évi 2 százalékpont
kamattámogatást, valamint ezen hitelekhez – ide nem értve a Támogatást Megelőlegező Hitelt – nyújtott
garanciavállalás díjának 50%-áig terjedő támogatást biztosít azzal, hogy a támogatás nem haladhatja meg garanciadíj
vetítési alapjának 0,75%-át. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. Az 1–2. pont szerinti kamat- és garanciadíj-támogatás forrása az éves költségvetési törvényben meghatározott
Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat. 4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert – amennyiben a 3. pontban meghatározott célelőirányzat forrásai
lekötöttsége eléri a 75%-ot –, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg a Konstrukciók
támogatásának céljára, különösen maradványok visszahagyása útján történő forrásbiztosítás lehetőségét, és a
vizsgálat eredményének megfelelően tegyen javaslatot a Kormány számára. A nemzeti fejlesztési miniszter a
3. pontban meghatározott célelőirányzat forrásai 75%-ának lekötöttségéről írásban értesíti a nemzetgazdasági
minisztert. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a források 75%-ának lekötését követő 30 napon belül
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy a támogatási feltételekre vonatkozó
rendelkezéseket a 2012. január 1-jét követően kibocsátott kártyákra és a 2012. január 1-jét követően megkötött
hitelszerződésekre alkalmazni kell. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1012/2016. (I. 20.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány megállapítja a Vidékfejlesztési Program éves fejlesztési keretét az 1. melléklet szerint.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Vidékfejlesztési Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1721/2015. (X. 6.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2015. (II. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Carmen María Gallardo de Hernández rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Salvadori
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2010. (VI. 11.) OGY határozata a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás országgyűlési
ellenőrzését szolgáló eseti bizottság felállításáról szóló 29/2010. (VI. 3.) OGY határozat 4. pontja alapján
az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőnek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: Dr. Cser-Palkovics András (Fidesz)
Alelnök: Dr. Baja Ferenc (MSZP)
Tagjai: Pálffy István (KDNP)
Novák Előd (Jobbik)
Karácsony Gergely (LMP)
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1127/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a Mező Ferenc Sportközalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a sportról szóló 2004. évi I. törvény 48. §-a
alapján a következők szerint határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Mező Ferenc Sportközalapítvány (a továbbiakban:
Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a
Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelöléséről;
c) felkéri a nemzeti erőforrás minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját;
d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Magyar Olimpiai Bizottság
(a továbbiakban: MOB) lássa el, és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező
őrzésére a Kormány a MOB-ot kéri fel. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a
vagyoni értékű jogokat is – a Kormány a MOB támogatására fordítja, amely vagyont a MOB egyéb bevételként
számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Mező Ferenc Sportközalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1048/2008. (VII. 16.) Korm. határozat,
továbbá
b) a Mező Ferenc Közalapítvány létrehozásáról szóló 1081/1996. (VII. 23.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök