text:
145/2012. (VII. 3.) Korm. rendelete a szén-dioxid geológiai tárolásáról.
A Kormány az 1–38. § tekintetében a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (1) bekezdés 21. pontjában,
a 39. § tekintetében az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény 20. §
(5) bekezdés c) pontjában, a 40. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 3. pontjában,
a 41. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 36. §-ában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. elvándorlás: a szén-dioxid mozgása a tároló-komplexumon belül;
2. hidraulikai egység: hidraulikailag összefüggő pórustér, amelyben a nyomásátadás műszaki módszerekkel
mérhető, és amelyet záró rétegek, úgymint vetők, sódómok, litológiai határok, vagy a geológiai formáció
kiékelődése vagy felszínre bukkanása határol; 3. hulladék: a hulladékgazdálkodásról szóló törvényben meghatározott hulladék;
4. szén-dioxid kibocsátó: az, aki ipari vagy energetikai eredetű szén-dioxidot leválaszt;
5. kutatási blokk: a kutatási területen belüli olyan kutatási területegység, amelynek térképi vetülete egyenes
szakaszokkal határolt zárt sokszög, vagy az államhatár, illetve más mesterséges objektum vagy természeti
képződmény határvonala; 6. szén-dioxid csóva: a geológiai formációban szétáramló szén-dioxid halmaz.
II. FEJEZET A TÁROLÓHELY LÉTESÍTÉSE 1. A tárolókapacitások felmérése
2. § (1) A bányafelügyelet ötévenként az 1. mellékletben meghatározottak szerint felmérést végez a szén-dioxid geológiai
tárolására potenciálisan alkalmas földtani szerkezetekről és ezek becsült kapacitásáról, valamint térben lehatárolja
a potenciális tároló-komplexumokat és meghatározza ezek felszíni vetületét.
(2) A bányafelügyelet a szén-dioxid geológiai tárolására potenciálisan alkalmas földtani szerkezetek listáját a honlapján
közzéteszi. 2. A földtani kutatási engedély 3. § (1) A földtani kutatási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kutatási munkaprogramot és annak költségvetését, b) a kutatási tervtérképet és
c) javaslatot a kutatási biztosíték összegére. (2) A kutatási munkaprogramnak tartalmaznia kell:
a) a tervezett kutatási feladatokat és az ezek teljesítéséhez szükséges technológia és a biztonsági intézkedések
leírását, b) a tervezett kutató létesítmények felsorolását, helyének és felvonulási útvonalainak leírását,
c) az egyes kutatási tevékenységek mennyiségét, ütemezését, azok tervezett időtartamát, módjának, mélységének,
technológiájának, valamint a kutatás során várható veszélyek és azok elhárítására tervezett intézkedések leírását,
d) a kutatási létesítményekkel érintett ingatlanok település és helyrajzi szám szerinti megjelölését, valamint ezen
ingatlanok tulajdonosainak, továbbá az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joggal rendelkezőknek a név- és
címjegyzékét, valamint e) a részletes kutatási költségtervet. (3) Ha a kérelmező a munkaprogramhoz a (2) bekezdés d) pontja szerinti adatokat nem mellékeli, azok beszerzéséről
a bányafelügyelet az érintett ingatlanok tulajdoni lapjának elektronikus formában történő lekérdezésével
gondoskodik. (4) A kutatási tervtérképnek a bányatérképek méretarányára és tartalmára vonatkozó biztonsági szabályzatnak meg kell
felelnie. (5) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti javaslatnak tartalmaznia kell a kutatással összefüggésben várható károk rendezésére,
a környezet- és természetvédelmi, a tájrendezési és bányakár kötelezettségek teljesítésére szolgáló biztosíték
ismertetését. A kérelmező a kutatási biztosíték rendelkezésre állásáról szóló igazolást a bányafelügyelet által
megállapított határidőn belül megküldi a bányafelügyeletnek. (6) A kutatási biztosíték az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet által
nyújtott bankgarancia lehet. Olyan hitelintézet által nyújtott bankgarancia, amelynek esetében a hitelintézet
székhelye nem az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában van, csak akkor fogadható el, ha azt az Európai
Gazdasági Térség valamely tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet felülgarantálja.
4. § (1) A földtani kutatási engedélyben a bányafelügyelet meghatározza a kutatás engedélyezett időtartamát,
a műszaki-biztonság és a tulajdon védelme érdekében szükséges feltételeket, a kutatási terület közigazgatási
megjelölését és sarokpontjainak EOV rendszer szerinti koordinátáit, valamint elfogadja a kutatási munkaprogram
tartalmát. (2) A földtani kutatási területet a 2. melléklet I. pontja szerint blokkokban kell megállapítani úgy, hogy egy kutatási
területen belül minden blokk legalább egy határoló oldallal érintkezzen a szomszédos blokkal.
(3) Egy kutatási blokk területe legfeljebb 400 km2 lehet.
(4) A bányafelügyelet a földtani kutatási engedély iránti kérelmet elutasítja a kérelemben megjelölt kutatási terület azon
részére, amelyre másnak a szén-dioxid geológiai tárolására vonatkozó kutatási engedélyt adtak ki.
(5) A kutatási engedélyben meghatározott kutatási területen, a kutatási idő leteltéig, a kutatási engedélyben foglalt
tevékenységgel össze nem egyeztethető bányászati tevékenység nem engedélyezhető.
5. § (1) A földtani kutatási engedély engedélyese köteles a kutatási tevékenység megkezdésének tervezett időpontját
a kutatás megkezdését megelőzően legalább 8 nappal korábban a bányafelügyelet részére írásban bejelenteni.
(2) A földtani kutatási engedély engedélyese a tárolóhely szén-dioxid geológiai tárolására való alkalmasságát
a 3. mellékletben felsorolt adatokkal és az ott meghatározott vizsgálatok elvégzésével igazolja.
(3) A 3. melléklet 1. pontja szerinti adatgyűjtésnek a tároló-komplexum és a körülötte elhelyezkedő azon területekre kell
kiterjednie, amelyek természetes állapotát a szén-dioxid tárolóhelyen történő geológiai tárolása befolyásolhatja.
6. § (1) A földtani kutatás eredményéről az engedélyes kutatási zárójelentést készít a 2. melléklet II. pontjában
meghatározottak szerint, amelyet földtani szakértőnek kell ellenjegyeznie. (2) A kutatási zárójelentésnek az (1) bekezdésben előírtak mellett tartalmaznia kell az arra vonatkozó megállapítást és
az annak alapjául szolgáló kutatási eredményeket és adatokat, hogy a vizsgált geológiai formációnak szén-dioxid
geológiai tárolására történő használata esetén, fennáll-e a szivárgásnak, az emberi egészség veszélyeztetésének és
a környezetkárosodásnak a jelentős kockázata. (3) Ha az engedélyes tárolási engedély iránti kérelmet nem nyújt be, a kutatási zárójelentést a bányafelügyeletnek
a kutatási időszak leteltét követő 3 hónapon belül kell megküldeni.
3. A földtani kutatási engedély módosítása és átruházása
7. § (1) A földtani kutatási engedély módosítására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja
szerinti dokumentumok módosított változatát, amennyiben a változtatás érinti azokat.
(2) A földtani kutatási engedélyt a bányafelügyelet akkor hosszabbítja meg, ha a kérelmező a kutatási munkaprogramban
jóváhagyott kutatási feladatainak elvégzését megkezdte és a) igazolja, hogy a kutatást neki fel nem róható okból határidőre befejezni nem tudja, vagy
b) a kutatás elvégzéséhez a kutatási feladatok bővítése indokolt.
8. § (1) A földtani kutatási engedély átruházása iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a földtani kutatási engedély átruházására vonatkozó, közokiratba vagy ügyvéd, jogtanácsos által ellenjegyzett
magánokiratba foglalt megállapodást, b) az átvevő közokiratba vagy ügyvéd, jogtanácsos által ellenjegyzett magánokiratba foglalt nyilatkozatát a kutatási
engedélyben foglalt tevékenységgel összefüggésben az átadót terhelő kötelezettségek átvállalásáról,
c) az átvevő egy hónapnál nem régebbi cégkivonatát,
d) az átvevő ajánlatát a kutatási biztosítékra, amely nem lehet kevesebb az átadó által nyújtott biztosítéknál,
e) a tevékenység gyakorlására előírt jogszabályi feltételek, szakmai és egyéb követelmények teljesítésének
igazolását, f) az átadó által megépített létesítmények tulajdon-, használati jogának rendezésére vonatkozó megállapodást,
g) az átadó nyilatkozatát a kutatási engedélyt terhelő jogokról,
h) az átvevő – a kérelem benyújtását megelőző három évre vonatkozó, a számvitelről szóló törvénynek megfelelő –
éves beszámolóját, vagy új szervezet esetében a 3 évre szóló auditált üzleti tervét,
i) a kérelem benyújtását megelőző három évre vonatkozó, az átvevő szakmai tevékenységét és kötelezettségei
teljesítését bemutató beszámolót, valamint j) az átvevő fizetőképességét igazoló pénzintézeti igazolást.
(2) Ha az átvevő a kérelemhez nem mellékeli az (1) bekezdés c) pontja szerinti cégkivonatot, a bányafelügyelet az ügy
elbírálásához szükséges adatok szolgáltatása iránt megkeresi a cégnyilvántartást vezető szervet.
4. A tárolási engedély 9. § (1) Tárolási engedélyt csak olyan létesítményre lehet kérelmezni, amelyre az üzemeltető jogerős környezetvédelmi
engedéllyel vagy jogerős egységes környezethasználati engedéllyel rendelkezik. (2) A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Bt.) 42/E. § (3) bekezdésében a tárolási engedély
benyújtására megállapított határidőbe nem számít bele a tárolási engedély megszerzése érdekében kezdeményezett
környezetvédelmi hatósági eljárás időtartama. (3) A tárolási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a leendő üzemeltető nevét és címét vagy székhelyét,
b) a kutatási zárójelentést, c) a tárolóhely és a tárolókomplexum körülhatárolását és adatait, valamint a tárolás várható biztonságosságának
értékelését a 3. melléklet alapján, d) a szén-dioxid lezárást követően várható tulajdonságára vonatkozó modellt,
e) a besajtolni és tárolni kívánt szén-dioxid összmennyiségét, a várható forrásokat és szállítási módokat,
a szén-dioxid áramok összetételét, a besajtolási sebességet és nyomást, valamint a besajtoló-berendezések
elhelyezkedését, f) a jelentős rendellenességek megelőzésére irányuló intézkedések leírását,
g) a 4. melléklet szerint elkészített monitoringtervre vonatkozó javaslatot,
h) a korrekciós intézkedési tervre vonatkozó javaslatot, i) a bezárást követő időszakra a 4. melléklet szerint készített előzetes tervre vonatkozó javaslatot, valamint
j) a tárolási tevékenység leírását az alábbiak szerint:
ja) az üzemeltetés helyére, a tárolóhely és a tároló-komplexum kialakítására és méretére vonatkozó
információkat és jb) a jelentős kedvezőtlen hatások elkerülésére, csökkentésére és a lehetőség szerinti ellensúlyozására
tervezett intézkedések leírását. (4) A tárolási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a pénzügyi biztosíték összegére vonatkozó költségszámítást, a biztosítékadás módjára vonatkozó javaslatot,
b) a tárolási tevékenységre vonatkozó jogerős környezetvédelmi engedélyt vagy jogerős egységes környezethasználati
engedélyt, c) a leendő üzemeltető műszaki alkalmasságának igazolását,
d) az üzemeltetésben részt vevő személyek végzettségének és szakmai gyakorlatának igazolását,
e) a leendő üzemeltetőnek a földalatti gáztárolás, a szénhidrogén bányászat, vagy a szén-dioxid besajtolás területén
szerzett gyakorlatának bemutatását, valamint f) a tárolóhely 10. § szerint elkészített térképét.
(5) A tárolási engedélyben tárolóhelyként csak olyan geológiai formációt lehet kijelölni, ahol az engedélyben előírt
feltételek betartása mellett a szivárgásnak, az emberi egészség veszélyeztetésének és a környezetkárosodásnak
a jelentős kockázata nem áll fenn. 10. § (1) A tárolóhelyet élekben egymást metsző függőleges síkokkal, vetületi ábrázolásban, töréspontokban találkozó
egyenes vonalakkal, valamint alap- és fedősíkok meghatározásával kell körülhatárolni.
(2) Az államhatár vagy természeti képződmény vonala is meghatározható a tárolóhely határvonalaként.
(3) A töréspontokat EOV rendszer szerinti koordinátákkal, az alap és fedő síkokat mBf értékkel kell megadni.
11. § (1) A bányafelügyelet a tárolási engedély iránti kérelmet és annak mellékleteit a beérkezéstől számított 30 napon belül
megküldi az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság). (2) A bányafelügyelet a tárolási engedélyt kiadja, ha
a) a kérelmező rendelkezik a tárolási tevékenységre jogerős környezetvédelmi engedéllyel vagy jogerős egységes
környezethasználati engedéllyel, b) a kérelmező az üzemeltetésre és az ellenőrzésre műszakilag felkészült,
c) a kérelmező a szén-dioxid geológiai tárolásával kapcsolatos munkát végző személyek számára biztosítja
a szakmai és műszaki képzést és továbbképzést, d) a tárolóhelyre más üzemeltető részére tárolási engedélyt, vagy a szén-dioxid geológiai tárolásával össze nem
függő egyéb tevékenyégre engedélyt nem adtak ki, e) ha egy adott hidraulikai egységben egynél több tárolóhely található és a lehetséges kölcsönhatások nem
befolyásolják azt, hogy a két tárolóhely egyaránt megfeleljen az e rendeletben meghatározott
követelményeknek, f) a szén-dioxid geológiai tárolásának az adott geológiai formációban nincs jelentős kockázata és
g) a kérelmező ga) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontjában felsorolt feltételeket teljesíti és ezt
30 napnál nem régebbi közokirattal igazolja, vagy gb) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(3) A bányafelügyelet a kérelemről 90 napon belül dönt.
(4) A bányafelügyelet a határozat tervezetét és a döntés meghozatalánál figyelembe vett dokumentumokat
véleményezés céljából megküldi a Bizottságnak. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele a határozat-tervezet
Bizottságnak történő megküldésétől a Bizottság véleményének megérkezéséig terjedő időszak.
(5) A bányafelügyelet a határozat meghozatala során a Bizottság véleményét figyelembe veszi. A bányafelügyelet
a jogerős tárolási engedélyben foglaltakról és amennyiben a Bizottság véleményétől eltért, az eltérés indokairól
a tárolási engedély jogerőre emelkedéstől számított 15 napon belül értesíti a Bizottságot.
12. § A tárolási engedély tartalmazza: a) az üzemeltető nevét és címét vagy székhelyét,
b) a tárolóhely és a tároló-komplexum kijelölését EOV rendszer szerinti koordinátákkal, az alap- és fedősíkok
meghatározásával, valamint az érintett hidraulikai egységre vonatkozó információkat, valamint a kijelölt terület
közigazgatási megjelölését, c) a tárolóhely üzemeltetésére vonatkozó követelményeket, a szén-dioxid geológiai tárolásra engedélyezett
összmennyiségét, a tárolónyomás határértékeit, a legnagyobb besajtolási sebességet és nyomást,
d) a szén-dioxid áram összetételére és a szén-dioxid áram befogadási eljárására vonatkozó követelményeket,
valamint a besajtolásra és a tárolásra, a jelentős rendellenességek megelőzésére vonatkozó további
követelményeket, e) a jóváhagyott monitoringtervet, a monitoringterv végrehajtására vonatkozó kötelezettséget és a monitoringterv
átdolgozására vonatkozó követelményeket, valamint a jelentéstételi kötelezettséget, f) a jóváhagyott korrekciós intézkedési tervet, valamint a szivárgás és jelentős rendellenesség esetében a korrekciós
intézkedési terv szerinti eljárásra vonatkozó, valamint a bányafelügyelet tájékoztatására vonatkozó
kötelezettséget, g) a bezárás feltételeit és a bezárást követő időszakra vonatkozó jóváhagyott előzetes tervet,
h) a tárolási engedély felülvizsgálatának, módosításának és visszavonásának szabályait,
i) a pénzügyi biztosíték összegének és formájának elfogadására, valamint szolgáltatásának módjára vonatkozó
rendelkezést, j) az egyéb szükséges engedélyekről szóló tájékoztatást,
k) a pénzügyi hozzájárulás évenként fizetendő mértékét és
l) a tárolóhely biztonsági övezetének kijelölését. 5. A tárolási engedélyhez nyújtandó pénzügyi biztosíték
13. § (1) A pénzügyi biztosítékot az üzemeltető az alábbi formákban teljesítheti:
a) hitelintézettel vagy biztosítóval e célra megkötött fedezeti megállapodás, ezzel egyenértékű kezesség vagy
bankgarancia, b) biztosítási szerződés alapján kiállított, készfizető kezességvállalást tartalmazó kötelezvény,
c) hitelintézetnél biztosíték céljából óvadéki szerződés alapján elhelyezett, elkülönítetten kezelt és zárolt
pénzösszeg vagy d) biztosítási szerződés. (2) Az óvadéki szerződést a bányafelügyelettel kell megkötni.
(3) A pénzügyi biztosíték összegét a kérelmező javaslatának figyelembevételével a bányafelügyelet állapítja meg.
(4) A pénzügyi biztosítéknak olyannak kell lennie, hogy feltétel nélkül, közvetlenül és azonnal felhasználható legyen és
megfelelő fedezetet nyújtson a felelősség átvételét megelőzően: a) a kibocsátási egységek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló törvény alapján
történő visszaadására, b) a korrekciós intézkedésekre, valamint c) a tárolási engedélyben előírt, valamint a bezárásra és a bezárás utáni időszakra vonatkozó kötelezettségek
teljesítésére. (5) A pénzügyi biztosítéknak érvényesnek és hatályosnak kell lennie, valamint az üzemeltetőnek a pénzügyi biztosíték
teljes összegét fenn kell tartania: a) a tárolóhelynek a Bt. 42/S. § (1) bekezdése alapján végrehajtott bezárását követően mindaddig, amíg
a bányafelügyelet át nem veszi a tárolóhelyért való felelősséget,
b) ha a bányafelügyelet visszavonta a tárolási engedélyt:
ba) az új tárolási engedély kiadásáig, vagy bb) a tárolóhelynek a Bt. 42/S. § (2) bekezdése szerinti bezárását követően a bányafelügyelet részére történő
felelősségátadásig, feltéve, hogy a Bt. 42/T. § (3) bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulást az üzemeltető
teljesítette. (6) Ha az üzemeltető az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, a bányafelügyelet felhívja
a pénzügyi biztosíték pótlására. (7) A pénzügyi biztosíték összegének csökkentéséhez és felhasználásához a bányafelügyelet hozzájárulása szükséges.
A csökkentéshez és felhasználáshoz történő hozzájárulás szükségességét a fedezeti megállapodásnak, a készfizető
kezességvállalást tartalmazó kötelezvénynek, az óvadéki szerződésnek vagy a biztosítási szerződésnek tartalmaznia
kell. (8) A bányafelügyelet a tárolási engedély felülvizsgálata során a biztosíték összegét a szivárgási kockázat és a becsült
költségek változásának figyelembevételével felülvizsgálja, és szükség esetén a biztosíték nagyságára vonatkozóan
a tárolási engedélyt módosítja. 6. A szén-dioxid áram összetétele és besajtolása
14. § (1) A szén-dioxid áramnak túlnyomórészt, de legalább 95%-ban szén-dioxidból kell állnia.
(2) Hulladékot vagy más anyagot e hulladék vagy más anyag ártalmatlanítása céljából tilos a szén-dioxid áramhoz
adagolni. (3) A szén-dioxid áram csak olyan, abba véletlenül belekerült anyagokat tartalmazhat, amelyek a szén-dioxidot kibocsátó
forrásból, a leválasztási vagy a besajtolási eljárásból származnak, továbbá olyan anyagokat, amelyeket a szén-dioxid
nyomon követése és ellenőrzése céljából adtak a szén-dioxid áramhoz.
(4) A szén-dioxid áramban lévő (3) bekezdés szerinti anyag koncentrációja nem érheti el azt a szintet, amely a tárolóhely
integritását vagy a kapcsolódó szállítási infrastruktúrát kedvezőtlenül befolyásolná, vagy a környezetre vagy az emberi
egészségre jelentős kockázatot jelentene, vagy sértené az e rendeletben meghatározott követelményeket.
(5) Ha a bányafelügyelet a Bt. 42/Q. §-a alapján a tárolási engedélyt visszavonja, a szén-dioxid besajtolási tevékenység
folytatása esetén, az új tárolási engedély kiadásáig gondoskodik az e §-ban foglalt követelmények betartásáról.
15. § (1) Az üzemeltető köteles a szén-dioxid áram összetételének vizsgálatát és a kockázatértékelést a besajtolás megkezdése
előtt elvégezni. (2) A kockázatértékelésnek és a vizsgálatnak ki kell terjednie a kémiai biztonságról szóló törvény szerinti maró (korrozív)
anyagok veszélyességi csoportjába tartozó anyagokra is. (3) Nem sajtolható be olyan szén-dioxid-áram, amely a vizsgálat és a kockázatértékelés alapján nem felel meg
a 14. § (1)–(4) bekezdésében, valamint a felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendeletben foglaltaknak.
(4) A kockázatértékelés során értékelni kell a szén-dioxid áram szennyezettségének a szállítóhálózat és a tárolóhely
védelmére és biztonságára, a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatását.
(5) Az üzemeltető a szén-dioxid áram összetételét köteles a besajtolási tevékenység folytatása során folyamatosan
vizsgálni. (6) Az üzemeltető a szállított és besajtolt szén-dioxid áramról nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza
a szén-dioxid mennyiségére, jellemzőire és összetételére vonatkozó adatokat.
7. A szállítóhálózathoz való hozzáférés 16. § (1) A hozzáférés biztosítása során az üzemeltetőnek és a szállítóhálózat üzemeltetőjének figyelembe kell venni:
a) a bányafelügyelet által kijelölt területeken rendelkezésre álló vagy ésszerűen rendelkezésre bocsátható tároló- és
szállítókapacitást, b) azt, hogy a jogszabály alapján fennálló szén-dioxid kibocsátás-csökkentési kötelezettségnek mekkora hányada
teljesítendő szén-dioxid elkülönítése és geológiai tárolása révén, c) a hozzáférés megtagadásának szükségességét abban az esetben, ha a műszaki előírások között olyan jellegű
összeegyeztethetetlenség áll fenn, amely ésszerűen nem szüntethető meg, valamint
d) a szállítóhálózat tulajdonosának, üzemeltetőjének indokolt és ésszerű igényeit, valamint a tárolóhely,
a szállítóhálózat vagy a kapcsolódó feldolgozó- és kezelőlétesítmények vélhetően érintett többi felhasználójának
érdekeit. (2) A szállítóhálózat üzemeltetője vagy az üzemeltető a szállítóhálózathoz vagy a tárolóhelyhez való hozzáférés
megtagadását köteles megindokolni. 8. Együttműködési megállapodás 17. § (1) A Bt. 42/J. §-a szerinti együttműködési megállapodásban a felek rendelkeznek:
a) a mérésről és elszámolásról, b) a szállítóhálózat karbantartására vonatkozó felelősségről, a hozzáférésből adódó felelősség megosztásáról,
c) a rendkívüli helyzetekben történő együttműködésről, d) a kapacitásfejlesztésnél történő eljárásokról, valamint
e) a rendszerek kapcsolódási pontjainál a normál és rendkívüli üzemmenetnél követendő szabályokról.
(2) Az üzemeltető az együttműködési megállapodást az együttműködési tevékenység megkezdése előtt legalább
30 nappal, a megállapodás hiányáról szóló tájékoztatást pedig haladéktalanul megküldi a bányafelügyeletnek.
18. § (1) A harmadik személy hozzáférésének biztosításához szükséges tároló, vagy szállító kapacitást bővítő vagy
összeköttetést megteremtő fejlesztésekhez a tárolási engedélyt módosítani kell.
(2) A kapacitást bővítő vagy összeköttetést megteremtő fejlesztések a szén-dioxid szállításának és geológiai tárolásának
biztonságosságát hátrányosan nem befolyásolhatják. III. FEJEZET A TÁROLÓHELY ELLENŐRZÉSE
9. Az üzemeltető által végzett ellenőrzés 19. § (1) Az üzemeltető rendszeres ellenőrzést végez annak érdekében, hogy:
a) a szén-dioxid és a felszín alatti víz a tárolóhelyen belüli tényleges és a modell alapján várt állapota
összehasonlítható legyen, b) a jelentős rendellenességek haladéktalanul észlelhetőek legyenek,
c) kimutatható legyen az esetleges szén-dioxid elvándorlás és szivárgás,
d) kimutathatók legyenek a tároló-komplexumot körülvevő környezetre, az ivóvízre, az emberi egészségre gyakorolt
jelentős mértékű kedvezőtlen hatások, figyelemmel az egységes környezeti hatásvizsgálatban megállapított
kockázatokra, e) a megtett korrekciós intézkedések értékelhetőek legyenek és
f) a tároló-komplexum rövid és hosszú távú biztonságosságának értékeléséhez szükséges információk
rendelkezésre álljanak, valamint annak értékelése érdekében, hogy a szén-dioxid teljes egészében és tartósan
a tárolóhelyen belül marad-e. (2) Az ellenőrzést a tárolási engedélyben jóváhagyott monitoringterv alapján, a 4. melléklet szerinti követelményeknek
megfelelően kell végezni. (3) A monitoringtervben részletesen ismertetni kell a tevékenység megkezdésekor fennálló állapotra vonatkozó,
az üzemeltetés közbeni és a bezárást követő időszakban lefolytatandó ellenőrzést.
20. § (1) Az ellenőrzéshez használandó műszaki eszközöket a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvényben
meghatározott elérhető legjobb technika alkalmazásával, a 4. melléklet 2. pontjának figyelembevételével kell
megválasztani. (2) A mérési eredményeket össze kell hasonlítani a térbeli nyomás–térfogat viselkedés és telítődési viselkedés dinamikus
szimulációja révén a 3. melléklet 3. pontja szerint végrehajtott érzékenységi vizsgálat és kockázatértékelés során
kapott értékekkel. (3) Ha a mért és a számított viselkedés között jelentős különbség áll fenn, a térbeli modellt újra kell kalibrálni oly módon,
hogy az a mért viselkedést tükrözze. Az újrakalibrálásnak a monitoringterv szerinti megfigyelések során nyert
adatokon kell alapulnia, és ha az újrakalibrálás alapfeltevéseinek megbízhatósága szükségessé teszi, további adatokat
is be kell szerezni. (4) Az újrakalibrált modell vagy modellsorozat felhasználásával ismételten végre kell hajtani a 3. melléklet 2–3. pont
szerinti vizsgálatot, és új veszélyességi forgatókönyvet és kiáramlási sebességet kell meghatározni, valamint felül kell
vizsgálni és módosítani kell a kockázatelemzést. (5) Ha a múltillesztés és a modell újrakalibrálása során új szén-dioxid forrás megjelenésére, áramlási útvonalára, áramlási
sebességére vagy a korábbi értékelésektől való jelentős eltérésekre lehet következtetni, a monitoringtervet ennek
megfelelően módosítani kell. 21. § (1) A monitoringtervet az értékelt szivárgási kockázattal kapcsolatos változások, a környezetet és az emberi egészséget
veszélyeztető értékelt kockázatokkal kapcsolatos változások, az új tudományos ismeretek, valamint az elérhető
legjobb technológiák terén elért fejlődés figyelembevételével, a felelősség átadás időpontjáig, legalább ötévente felül
kell vizsgálni. A felülvizsgálatot a 4. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően kell elvégezni.
(2) A felülvizsgált monitoringtervet jóváhagyásra be kell nyújtani a bányafelügyelethez.
(3) Ha a felülvizsgált monitoringterv e rendeletben foglalt követelményeknek nem felel meg, a bányafelügyelet legalább
30 napos határidővel felhívja az üzemeltetőt, hogy a monitoringtervet módosítsa. Ha az üzemeltető a kötelezésnek
határidőre nem tesz eleget, a bányafelügyelet a Bt. 42/P. § (2) bekezdése szerinti jogkövetkezményt alkalmazza.
(4) Ha bányafelügyelet a felülvizsgált monitoringtervet jóváhagyja, a tárolási engedélyt annak megfelelően módosítja.
10. Jelentéstétel 22. § (1) Az üzemeltető a Bt. 42/K. § (2) bekezdése szerinti jelentést a felelősségátadás időpontjáig, a tárgyévet követő év
február 28. napjáig küldi meg a bányafelügyeletnek. Ha a bányafelügyelet az éves jelentésnél gyakoribb jelentéstételi
kötelezettséget állapít meg, a jelentéstétel teljesítésének időpontját a tárolási engedélyben kell megállapítani.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell: a) a tárgyidőszakban a monitoringterv szerint végzett ellenőrzés eredményét, beleértve az alkalmazott
monitoring-technológiára vonatkozó tájékoztatást, b) a tárgyidőszakban átvett és besajtolt szén-dioxid mennyiségére, jellemzőire és összetételére vonatkozó
nyilvántartást, c) a pénzügyi biztosíték meglétének igazolását, valamint
d) a bányafelügyelet által a tárolási engedélyben meghatározott egyéb adatokat, amelyek igazolják a tárolási
engedélyben foglaltak teljesülését. (3) Ha a (2) bekezdés szerinti adatok alapján a besajtolt szén-dioxid állapota nem határozható meg, a bányafelügyelet
annak meghatározásához szükséges további adatokat kérhet az üzemeltetőtől.
(4) Ha az üzemeltető a jelentéstételi kötelezettségét az (1) bekezdésben vagy a tárolási engedélyben meghatározott
határidőre nem teljesíti, vagy a jelentés tartalma e rendeletben foglaltaknak nem felel meg, a bányafelügyelet a Bt.
42/P. § (2) bekezdése szerinti jogkövetkezményt alkalmazza. 11. A bányafelügyelet által végzett helyszíni ellenőrzés
23. § (1) A helyszíni ellenőrzés során a bányafelügyelet megvizsgálja a felszíni berendezések és a besajtoló berendezések
állapotát, értékeli az üzemeltető által végzett besajtolási és ellenőrző tevékenység eredményességét, valamint
megvizsgálja az üzemeltető által vezetett nyilvántartást. (2) A bányafelügyelet rendkívüli helyszíni ellenőrzést tart, ha:
a) szivárgásról vagy jelentős rendellenességről értesítették vagy arról tudomást szerzett,
b) az üzemeltető által benyújtott jelentés alapján megállapítja, hogy a tárolási engedélyben foglalt feltételek nem
teljesültek, c) a környezettel vagy az emberi egészséggel kapcsolatos panaszt vizsgál, vagy
d) minden olyan esetben, amikor a bányafelügyelet azt indokoltnak tartja.
(3) A jegyzőkönyv tartalmazza az arra vonatkozó megállapításokat, hogy az üzemeltető a tevékenységét a Bt., valamint
e rendelet előírásainak megfelelően végzi-e és további intézkedések szükségesek-e.
(4) A bányafelügyelet a helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet az ellenőrzést követő két hónapon belül
a honlapján közzéteszi. 24. § (1) A bezárást követően végzett helyszíni ellenőrzésen meg kell vizsgálni a besajtoló- és monitoring-berendezéseket.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a környezetvédelmi hatóság megállapítja, hogy a bezárt szén-dioxid
tárolóhely környezetre gyakorolt hatásai a környezeti hatásvizsgálati vagy az egységes környezethasználati
engedélyezési eljárásban, vagy ezek összevont vagy összekapcsolt eljárásaiban megállapítottnál súlyosabbak,
a természetben okozott károsodás mértékének megállapításáról, valamint a kármentesítés szabályairól szóló
kormányrendelet alapján tényfeltárást végez. 12. A bányafelügyelet által vezetett nyilvántartás és a Bizottságnak megküldendő jelentés
25. § (1) A bányafelügyelet a kiadott tárolási engedélyeket, a bezárt tárolóhelyeket és az azokat övező tároló-komplexumot
tartalmazó nyilvántartást a honlapján közzéteszi. (2) A nyilvántartásba a tárolási engedély és a bezárási engedély jogerőre emelkedésétől számított 5 napon belül, az azokra
vonatkozó adatokat be kell vezetni. (3) A nyilvántartásnak ki kell terjednie a tárolóhelyek térbeli kiterjedését ábrázoló térképekre és mellékletekre, valamint
azokra az adatokra, amelyek igazolják, hogy a szén-dioxid teljes egészében és tartósan a tárolóhelyen belül marad.
(4) A tárolóhelyek térbeli kiterjedését ábrázoló térképeket elektronikusan letölthető formában kell a honlapon
nyilvánosságra hozni. (5) A bányafelügyelet, a környezetvédelmi hatóság, a terület- és településrendezési és építési-engedélyezési eljárások
tekintetében hatáskörrel rendelkező hatóság, a telekalakítási eljárások során pedig a szakhatóságként bevonandó
építésügyi hatóság köteles az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás tartalmát figyelembe venni minden olyan
esetben, amikor az eljárás tárgya olyan tevékenység engedélyezése, amely a nyilvántartott tárolóhelyen a geológiai
úton tárolt szén-dioxid állapotát befolyásolhatja, vagy ha a tevékenységre a geológiai úton tárolt szén-dioxid hatással
lehet. 26. § A bányászatért felelős miniszter a Bt. 42/V. § (2) bekezdése szerinti jelentést a bányafelügyelet javaslata alapján
a 2011/92/EU bizottsági határozatban foglaltaknak megfelelően készíti el.
13. Korrekciós intézkedés 27. § (1) Szivárgás vagy jelentős rendellenesség esetében a szükséges korrekciós intézkedéseket a tárolási engedélyben
jóváhagyott korrekciós intézkedési terv alapján kell megtenni. (2) A korrekciós intézkedési terv tartalmazza:
a) szivárgás vagy jelentős rendellenesség csökkentésére tervezett intézkedéseket,
b) az emberi egészség és a környezet védelme érdekében szükséges intézkedéseket,
c) az intézkedések várható eredményét és d) az intézkedések végrehajtásának tervezett időpontját.
(3) Ha a bányafelügyelet az üzemeltetőt kötelezte a korrekciós intézkedések megtételére, vagy ha azokat az üzemeltető
helyett a bányafelügyelet végezte el, az intézkedésekkel kapcsolatban felmerült költségeket az üzemeltető köteles
megtéríteni. (4) Ha a költségek megtérítése a pénzügyi biztosíték felhasználásával történt, az üzemeltetőnek a költségek fedezetéül
felhasznált pénzügyi biztosítékot a felhasználástól számított 90 napon belül, a tárolási engedélyben jóváhagyott
összeg mértékéig ki kell egészítenie. 14. Tárolási engedély módosítása
28. § A Bt. 42/O. § b) és c) pontja szerinti tárolási engedély módosítása iránti kérelemhez mellékelni kell a módosított
környezetvédelmi engedélyt vagy egységes környezethasználati engedélyt vagy azt a határozatot, amelyben
a környezetvédelmi hatóság megállapította, hogy a környezetvédelmi engedély vagy az egységes
környezethasználati engedély módosítása nem szükséges. 15. Az új tárolási engedély engedélyesének kijelölése
29. § (1) A bányafelügyelet a Bt. 42/R. §-a szerinti pályázatot a korábbi üzemeltető tárolási engedélyének visszavonásáról szóló
határozat jogerőre emelkedésétől vagy a tárolási engedély hatályvesztésének napjától számított 60 napon belül
hirdeti meg. A bányafelügyelet azokat a pályázatokat bírálja el, amelyek a pályázati hirdetményben foglaltaknak
megfelelnek. (2) A pályázati hirdetménynek tartalmaznia kell: a) a tárolóhely és a tároló-komplexum földrajzi elhelyezkedését és EOV rendszer szerinti koordinátákkal történő
körülhatárolását, b) felhívást a korábbi üzemeltető által nyújtott pénzügyi biztosíték átvállalására és a pénzügyi biztosíték
rendelkezésre állásáról szóló igazolás benyújtására, c) a tárolással kapcsolatos további pénzügyi biztosíték összegére vonatkozó tájékoztatást,
d) a tároló üzemeltetésére vonatkozó felhívást, e) a pályázat kiírásáig folytatott tárolási tevékenység bemutatását,
f) a részletes pályázati anyag megvásárlásának díját és helyét,
g) a pályázattal kapcsolatos információk elérhetőségeit, h) a pályázatok benyújtásának helyét, módját, határidejét és
i) a pályázatok elbírálásának szempontjait, valamint határidejét. (3) A bányafelügyelet a beérkezett pályázatokat a pályázati hirdetményben meghatározott határidőtől számított
30 napon belül elbírálja, és az elbírálás napját követő naptól számított tizedik napon közli a pályázókkal.
(4) A nyertes pályázónak az átvállalt pénzügyi biztosítékot az eredmény közlését követő nyolc napon belül rendelkezésre
kell bocsátania. Ha e kötelezettségének nem tesz eleget, a pályázata érvénytelen, és a tárolási engedély megszerzésére
benyújtott többi pályázatot öt napon belül újra értékelni kell.
(5) A bányafelügyelet az eredmény közlésétől számított tíz napon belül határozatot hoz az új tárolási engedélyes
kijelöléséről. (6) Eredménytelen a pályázat, ha a pályázati hirdetményben foglaltakat figyelembe véve az új tárolási engedélyes nem
jelölhető ki. (7) Új tárolási engedélyes kijelölése esetén a korábbi engedélyes nevére szóló környezetvédelmi engedély vagy egységes
környezethasználati engedély jogosultja az új tárolási engedélyes lesz. A bányafelügyelet a kijelölést tartalmazó
jogerős és végrehajtható határozatot az engedélyes személyében bekövetkező változás átvezetése céljából megküldi
a környezetvédelmi hatóságnak. IV. FEJEZET A TÁROLÓHELY BEZÁRÁSA ÉS A FELELŐSSÉG ÁTADÁSA
16. A tárolóhely bezárása 30. § (1) Az üzemeltető a tárolóhelynek a Bt. 42/S. § (1) bekezdése szerinti bezárása előtt a tárolási engedélyben jóváhagyott
bezárást követő időszakra vonatkozó tervet az elérhető legjobb technikára és a kockázatelemzésre figyelemmel
köteles felülvizsgálni, szükség esetén módosítani és azt jóváhagyásra benyújtani a bányafelügyeletnek.
(2) A bezárást követő időszakra vonatkozó terv elbírálásának ügyintézési határideje 60 nap. Ha a bányafelügyelet
a bezárást követő időszakra vonatkozó felülvizsgált tervet végleges tervként jóváhagyja, a határozatban
meghatározza a biztonságos tárolási jelentés elkészítésére vonatkozó határidőt.
(3) A tárolóhelynek a Bt. 42/S. § (2) bekezdése alapján történő bezárása esetén a bányafelügyelet a bezárást követő
időszakra vonatkozó kötelezettségeit a tárolási engedélyben jóváhagyott bezárást követő időszakra vonatkozó terv
szerint látja el. A bányafelügyelet szükség esetén a tervet felülvizsgálja és módosítja.
(4) A bányafelügyelet megtérítteti az üzemeltetővel a Bt. 42/S. § (5) bekezdése alapján megtett intézkedésekkel
kapcsolatos költségeket, amelyre a Bt. 42/F. §-a szerinti biztosíték felhasználható.
17. A felelősség átadása 31. § (1) Az üzemeltető a tárolóhelynek a Bt. 42/S. § (1) bekezdése szerinti bezárása után a biztonságos tárolási jelentést
a felelősségátadás jóváhagyása iránti kérelmével együtt nyújtja be a bányafelügyeletnek.
(2) A biztonságos tárolási jelentést abból a célból kell elkészíteni, hogy az alapján megállapítható legyen, hogy a tárolt
szén-dioxid teljesen és tartósan a tárolóhelyen belül marad. A biztonságos tárolási jelentésnek igazolnia kell, hogy
a) a besajtolt szén-dioxid tulajdonsága megfelel a tárolási engedélyben jóváhagyott modell alapján vártaknak,
b) nincs észlelhető szivárgás és c) a tárolóhely állapota a hosszú távú stabilitás irányába fejlődik.
(3) A biztonságos tárolási jelentést a bányafelügyelet 30 napon belül megküldi a Bizottságnak.
(4) Ha a bányafelügyelet a biztonságos tárolási jelentés vizsgálata alapján úgy ítéli meg, hogy nem bizonyítható, hogy
a tárolt szén-dioxid teljes egészében és tartósan a tárolóhelyen belül marad, határidő tűzésével felszólítja az
üzemeltetőt a korrekciós intézkedések megtételére. (5) Ha a bányafelügyelet megállapítja, hogy a Bt. 42/T. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt követelmények teljesülnek,
elkészíti a felelősség átadásának jóváhagyására vonatkozó határozat tervezetét.
(6) A bányafelügyelet az (5) bekezdés szerinti határozat-tervezetet, valamint minden olyan információt, amelyet
a felelősség átadásáról hozott határozat tervezetének előkészítésekor figyelembe kell vennie, megküldi
a Bizottságnak. 32. § (1) A bányafelügyelet a Bizottság részére történő megküldéssel egyidejűleg a határozat-tervezetet a honlapján közzé
teszi. (2) A bányafelügyelet határozata tartalmazza a Bt. 42/T. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feltételek
teljesülésének megállapítására használt módszert, a tárolóhely műszaki lezárására és a besajtoló-berendezések
eltávolítására vonatkozó felülvizsgált követelményeket. (3) A bányafelügyelet a felelősség átadásának jóváhagyásáról szóló határozat-tervezet Bizottságnak való megküldésétől
számított 30 napon belül dönt a felelősség átadásáról. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele a határozat-tervezet
Bizottságnak történő megküldésétől a Bizottság véleményének megérkezéséig terjedő időszak.
(4) A bányafelügyelet a határozatot a jogerőre emelkedéstől számított 15 napon belül megküldi a Bizottságnak.
Ha a határozat a Bizottság véleményétől eltér, a bányafelügyelet ennek indokáról tájékoztatja a Bizottságot.
(5) A felelősségnek a Bt. 42/T. § (2) bekezdése alapján történő átvétele előtt a tárolóhelyet műszakilag le kell zárni és
a besajtoló berendezéseket el kell távolítani. 33. § (1) A felelősség átvételét követően a bányafelügyelet az ellenőrzést olyan gyakorisággal végzi, hogy lehetőség legyen
a szivárgás vagy jelentős rendellenesség észlelésére. (2) Szivárgás vagy jelentős rendellenesség észlelése esetén az ellenőrzést a szivárgás vagy jelentős rendellenesség
nagyságának megfelelő és a korrekciós intézkedések eredményének megállapításához szükséges gyakorisággal kell
végezni. 34. § (1) A Bt. 42/T. § (3) bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulást az üzemeltetőnek a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
10032000-01417179-00000000 számon vezetett letéti számlájára, a besajtolás megkezdésétől a tárolóhely bezárásáig
évente, a tárolási engedélyben meghatározott összegekben kell teljesítenie.
(2) A pénzügyi hozzájárulás mértékét úgy kell meghatározni, hogy az legalább 30 évre fedezetet nyújtson a tárolóhely
ellenőrzésének várható költségeire. (3) A pénzügyi hozzájárulás időarányos teljesítéséről a bányafelügyelet nyilvántartást vezet.
(4) A pénzügyi hozzájárulást – a (6) bekezdésben foglaltak kivételével – a bányafelügyelet akkor használhatja fel,
ha a felelősség átadása megtörtént. (5) A pénzügyi hozzájárulás hatósági letétnek minősül.
(6) Ha a tárolóhelyet a bányafelügyelet a tárolási engedély visszavonása miatt zárja be és a pénzügyi biztosíték az ehhez
szükséges költségeket nem fedezi, és a költségek megtérítésére vonatkozó kötelezettségét az üzemeltető nem
teljesíti, a bányafelügyelet a pénzügyi hozzájárulást felhasználhatja. V. FEJEZET
JOGKÖVETKEZMÉNYEK 35. § (1) Ha az üzemeltető a) a szén-dioxid geológiai tárolása érdekében a kutatási tevékenységet földtani kutatási engedély nélkül folytatja
100 000 000 forintig, b) a szén-dioxid geológiai tárolására irányuló tevékenységet tárolási engedély nélkül folytatja 500 000 000 forintig,
c) szivárgás esetében bejelentési és intézkedési kötelezettségét megszegi 100 000 000 forintig,
d) a szén-dioxid áram összetételére vonatkozó követelményeket megszegi a szén-dioxid minden besajtolt tonnája
után 100 000 forint, de összesen legfeljebb 50 000 000 forintig,
e) jelentős rendellenesség esetében a bejelentési és intézkedési kötelezettségét megszegi 10 000 000 forintig,
f) a bányafelügyelet helyszíni ellenőrzése alapján elrendelt kötelezéseket a megadott határidőig nem teljesíti
5 000 000 forintig, g) a pénzügyi hozzájárulás fenntartásával vagy helyreállításával kapcsolatos kötelezettségét megszegi
5 000 000 forintig, h) a jelentős változás bejelentésére vonatkozó kötelezettségét elmulasztja 5 000 000 forintig,
i) jogosulatlanul megtagadja a tárolóhelyhez való hozzáférést 5 000 000 forintig,
j) a Bt. 42/J. §-a szerinti együttműködési megállapodást a bányafelügyeletnek nem küldi meg 500 000 forintig,
k) az ellenőrzési vagy a rendszeres jelentéstételi kötelezettségét megszegi 5 000 000 forintig
terjedhet a bányafelügyelet által kiszabható bírság mértéke. (2) Ha a szállítóhálózat üzemeltetője a szállítóhálózathoz való hozzáférést jogtalanul megtagadja, a bányafelügyelet által
kiszabható bírság mértéke 5 000 000 forintig terjedhet.
(3) A bányafelügyelet a bírság mértékének megállapítása során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben meghatározottakon túl mérlegeli:
a) a jogsértő magatartás felróhatóságát, b) a jogsértő magatartás veszélyeztető jellegét,
c) a jogsértésnek a szén-dioxid geológiai tárolására gyakorolt káros hatását,
d) az üzemeltető által a jogsértés megszüntetésére tett, a bányafelügyelet eljárásától független, azt megelőző
tevékenységet, intézkedést és e) az üzemeltető korábbi jogsértő magatartását.
VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. Hatálybalépés 36. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A 35. § e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
19. Átmeneti rendelkezések 37. § (1) A bányafelügyelet a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feladatát első alkalommal e rendelet hatálybalépését
követő 12 hónapon belül végzi el. (2) A miniszter a Bt. 42/V. § (2) bekezdése szerinti jelentést első alkalommal 2012. július 30-ig, második alkalommal pedig
2014. június 30-ig küldi meg a Bizottságnak. 20. Az Európai Unió jogának való megfelelés
38. § (1) Ez a rendelet a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK,
a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet
módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló 2009/31/EK irányelv végrehajtásáról szóló első jelentéshez
használandó kérdőív bevezetéséről szóló, 2011. február 10-i 2011/92/EU bizottsági határozat végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapít meg. 21. Módosító rendelkezések 39. § (1) Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának egyes
szabályairól szóló 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Üht. Vhr.) a 11/A. §-át követően a következő
alcímmel és 11/B. §-sal egészül ki: „Az ÜHG-egységek visszaadása
11/B. § A hatóság határozatban kötelezi a szén-dioxid geológiai tárolására használt tárolóhely üzemeltetőjét arra,
hogy a tárolóhely szivárgása esetén a szivárgást követő év április 30-ig a környezetbe jutó üvegházhatású gázokkal
egyenértékű kibocsátási egységet a magyar állam részére visszaadjon.”
(2) Az Üht. Vhr. 22. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„c) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK,
a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet
módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikk (4) bekezdése, 16. cikk
(1) bekezdése, 17. cikk (2) és (4) bekezdése és 18. cikk (1) bekezdése.”
40. § (1) A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Khv. rendelet) 30. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„30. § Ez a rendelet a Kvt.-vel együtt
a) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i
2011/92/EU európai parlamenti és a tanács irányelvnek,
b) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK,
a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet
módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 31. cikkének és 37. cikkének
való megfelelést szolgálja.”
(2) A Khv. rendelet 1. számú melléklete helyébe az 5. melléklet lép.
(3) A Khv. rendelet 2. számú melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
(4) A Khv. rendelet 3. számú melléklete helyébe a 7. melléklet lép.
(5) A Khv. rendelet 1. § (2) bekezdésében az „1–127., 129–131. pontjában” szövegrész helyébe az „1–128. és
130–132. pontjában” szöveg, a Khv. rendelet 2. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontjában a „3. számú melléklet
129. pontjában” szövegrész helyébe a „3. számú melléklet 130. pontjában” szöveg, a Khv. rendelet 2. § (2) bekezdés
a) pont ac) alpontjában a „3. számú melléklet 130. pontjában” szövegrész helyébe a „3. számú melléklet
131. pontjában” szöveg lép.
41. § (1) A felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 9. § (4) bekezdése
a következő d) ponttal egészül ki:
[A felszín alatti víz állapota szempontjából fokozottan érzékeny területeken a 41. § (8) bekezdésének c) pontjában foglaltak
kivételével tilos]
„d) a szén-dioxid geológiai tárolása.”
(2) Az R. 10. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Az olyan, a földtani közegen vagy közegben végzett építési és mérnöki munkák – beleértve a szén-dioxid geológiai
tárolását is – vagy hasonló tevékenység, illetve ehhez tartozó létesítmény kialakítása esetében, amely közvetlen
kapcsolatba kerül a felszín alatti vízzel, biztosítani kell, hogy az hosszú távon se veszélyeztesse a felszín alatti vizet.”
(3) Az R. 11. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Tilos szennyező anyagnak mélyinjektálással történő elhelyezése vagy bármilyen módon történő mélybesajtolása,
kivéve a (2) bekezdésben foglaltakat.
(2) A felszín alatti vízbe, földtani közegbe a (3) bekezdés szerinti feltételek teljesülése esetén, az olyan természeti
okokból más célra tartósan alkalmatlan földtani képződménybe, amely a szennyező anyagok – beleértve
a szén-dioxidot is – továbbterjedése szempontjából zártnak tekinthető szénhidrogén tároló, a felszín alatti víz
minőségromlás minden jelenlegi vagy jövőbeni veszélyének kizárásával a 13. § szerint engedélyezhető:
a) az olyan veszélyes anyagokat nem tartalmazó vizek visszasajtolása, amelyek a bányászati kutatáshoz, feltáráshoz,
kitermeléshez tartozó tevékenységből származnak,
b) természetes összetételű vizek besajtolása szénhidrogén kitermelés elősegítésére,
c) a természetes gáz vagy a cseppfolyósított földgáz besajtolása tárolási céllal,
d) veszélyes anyagokat nem tartalmazó szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos elhelyezése.”
(4) Az R. 48. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„g) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK,
a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet
módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikk 3. pontja, 12. cikk (1) és
(3) bekezdése.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
197/2019. (V. 31.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
a  Pázmány Péter Katolikus Egyetemen Dr. Kuminetz Géza György egyetemi tanárt a  2019. szeptember 1. napjától
2023. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2009. (II. 27.) OGY határozata az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló 2186/2008. (XII. 29.) Korm. határozatban foglalt döntésről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben történő
további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámolót.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
425/2017. (X. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Zsiga Tamás ezredest 2017. október 23-ai
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2013. (II. 12.) EMMI utasítása a lakáscélú támogatások rendszeréről szóló szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 152. § (1) bekezdés a) és b) pontjai, és a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001.
(I. 31.) Korm. rendeletben meghatározottak alapján a következő utasítást adom ki.
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma által a foglalkoztatottak lakáshoz jutásának, lakáskörülményeinek javítása,
lakhatási támogatása érdekében nyújtható lakáscélú támogatási rendszerének részletes szabályait a mellékletben
foglaltak szerint állapítom meg. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Erőforrás Minisztérium lakáscélú munkáltatói támogatásról szóló szabályzatáról szóló
11/2011. (III. 25.) NEFMI utasítás. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1675/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetem kollégiumi épületének felújításához kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Honvédelmi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar kollégiumi épülete 7. emeletének a  „Nemzeti
Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás keretében történő
felújítása érdekében 8300 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013.  évi központi
költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi
Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy gondoskodjon
a) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar kollégiumi épülete 7. emeletének
– az elfogadott előterjesztés szerinti fejlesztési tartalommal történő – felújításáról és
b) az 1. melléklet szerint átcsoportosított előirányzattal történő pénzügyi elszámolásról és szöveges beszámoló
készítéséről a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében: 2016. szeptember 30.
a b) pont tekintetében: 2016. november 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1454/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a TIOP-3.5.2-12/1-2013-0001 azonosító számú („Komplex rehabilitáció Gárdonyban” című) projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TIOP-3.5.2-12/1-2013-0001 azonosító számú, „Komplex rehabilitáció Gárdonyban”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. elfogadja az  1.  pontban meghatározott projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését az  1.  melléklet
szerint,
 3. hozzájárul, hogy az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
136/2017. (VI. 9.) Korm. rendelete az M2 gyorsforgalmi út Budapest (M0 csomópont) és Vác dél 37+150 km szelvény közötti szakasza nyomvonalának kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  M2 gyorsforgalmi út Budapest (M0 csomópont) és Vác dél 37+150 km szelvény közötti szakasz nyomvonalát
meghatározó tengelyét az  egymástól legfeljebb 100 méteres távolságban lévő tengelypontok ábrázolásával
az 1. mellékletben szereplő, M = 1:10 000 léptékű áttekintő térkép tartalmazza.
(2) Az  1.  mellékletben szereplő tengelypontok Egységes Országos Vetületi Rendszer (a  továbbiakban: EOV)
koordinátáit, valamint WGS84 földrajzi (GPS) (a  továbbiakban: WGS84) koordinátáit a  2.  melléklet határozza
meg azzal, hogy az  1., a  2. és a  3.  melléklet közötti vagy az  EOV és a  WGS84 koordináták közötti eltérés esetén
a tengelypontok EOV koordinátái tekintendők irányadónak.
(3) Az  M2 gyorsforgalmi út Budapest (M0 csomópont) és Vác dél 37+150 km szelvény közötti szakasz nyomvonala
a  tengelypontokban az  út tengelyére merőlegesen, a  2.  §-ban meghatározott távolságban felvett pontok és
a  végpontoktól számított, a  2.  §-ban meghatározott távolsággal egyező sugarú félkör által meghatározott terület
az 1. melléklet szerint.
(4) Az  e  rendelettel kijelölt nyomvonallal érintett ingatlanok helyrajzi számait a  3.  melléklet tartalmazza.
A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvényben foglalt, az  ingatlanokat érintő tilalmakat és korlátozásokat
a  3.  mellékletben szereplő ingatlanok 1.  melléklet szerinti térképen jelölt nyomvonallal érintett területsávja
tekintetében kell alkalmazni.
(5) Ha a 3. mellékletben szereplő ingatlanok helyrajzi száma e rendelet hatálybalépését követően változik meg, akkor
a (4) bekezdésben foglaltakat valamennyi olyan új helyrajzi számmal rendelkező ingatlanra alkalmazni kell, amelyet
az 1. melléklet szerinti térképen jelölt nyomvonallal érintett területsáv érint.
2. § A nyomvonal határát meghatározó pontok tengelypontoktól mért távolsága alszakaszonként a következő:
a) a P1753 ponttól P3715 pontig 100 méter (tengelypontok),
b) a DFA00 ponttól VD05 pontig 50 méter (tengelypontok).
3. § A megállapított nyomvonallal érintett területsáv védettségének időtartama e rendelet hatálybalépésétől számított
két év.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1162/2016. (IV. 5.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú („Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint rehabilitációja” című) nagyprojekt-javaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú, „Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint
rehabilitációja” című nagyprojekt-javaslatot (a továbbiakban: nagyprojekt-javaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  nagyprojekt-javaslat támogatására irányuló
kérelemnek az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a kivitelezésre vonatkozó szerződés – legalább hatályának feltétel bekövetkeztével történő
beállása kikötésével való – megkötését követően, legkésőbb 2017. június 30-áig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2015. (IV. 30.) ME határozata a Magyar–Egyesült Arab Emírségeki Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének felmentéséről és új elnökének kijelöléséről.
1. A  kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
dr. Szabó Lászlót a Magyar–Egyesült Arab Emírségeki Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozatának elnöki
tisztségéből felmentem, egyidejűleg
Szijjártó Pétert a Magyar–Egyesült Arab Emírségeki Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozatának elnökévé
kijelölöm.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2013. (II. 25.) Korm. rendelete a Klebelsberg Képzési Ösztöndíjról.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 21. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § A Klebelsberg Képzési Ösztöndíj (a továbbiakban: ösztöndíj) a Kormány által alapított ösztöndíj, melynek célja
a megfelelően képzett, szakmailag elhivatott, gyakorlati tapasztalattal rendelkező pedagógus-utánpótlás biztosítása.
2. § (1) Az ösztöndíj működtetéséért az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) felel.
(2) A miniszternek az (1) bekezdés szerinti tevékenységében közreműködik a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ
(a továbbiakban: Központ) és a Klebelsberg Képzési Ösztöndíj Bizottság (a továbbiakban: KÖB).
3. § A miniszter a) dönt az ösztöndíj odaítéléséhez szükséges pályázat (a továbbiakban: pályázat) eredményéről,
b) jóváhagyja ba) a pályázati felhívást, bb) az ösztöndíj program működési szabályzatát,
bc) a Központnak az ösztöndíj program végrehajtásával kapcsolatos éves beszámolóját.
4. § (1) A Központ teljes körű koordinációs, kapcsolattartási, információs és pénzügyi-ügyviteli feladatokat lát el, ennek
keretében a) kidolgozza és a miniszter jóváhagyását követően honlapján közzéteszi a pályázati felhívást és az ösztöndíj
program működési szabályzatát, b) lefolytatja a pályázati eljárást,
c) ellátja az ösztöndíjas szerződés megkötésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos feladatokat,
d) szervezi a KÖB működését, e) gondoskodik az ösztöndíj program részét képező képzések és egyéb programok megszervezéséről és
lebonyolításáról, f) ellátja az ösztöndíjrendszer pénzügyi-ügyviteli feladatait, g) kapcsolatot tart a képzést folytató és az ösztöndíj programban részt vevő intézményekkel,
h) monitoring tevékenységet végez a program során a képzés, a gyakorlat területén,
i) közzé teszi azon szakok és szakpárok listáját, melyekben az adott szakos, szakpáros végzettséggel történő
majdani munkavállalás esetén az ösztöndíj igénybe vehető, j) évente beszámolót készít a miniszter számára az ösztöndíj program végrehajtásáról.
(2) Az ösztöndíjak és az ösztöndíj program működtetésének pénzügyi fedezetét a Központ költségvetésében kell
tervezni. 5. § (1) A KÖB a miniszter által megbízott köznevelési és felsőoktatási vezetőkből és szakértőkből, a Központ által delegált
szakértőkből, továbbá a Magyar Rektori Konferencia által a tanárképzés három fő területéről delegált szakértőkből álló
legfeljebb tizenegy tagú testület, amelynek elnökét, a testület tagjai közül, a miniszter bízza meg.
(2) A KÖB a) az ösztöndíj program működési szabályzatával összhangban javaslatot tesz a miniszternek az ösztöndíjak
odaítélésére és mértékére vonatkozóan, melynek során figyelembe veszi a területi és szakos, szakpáros
prioritásokat, továbbá felvételi és tanulmányi eredményeket, b) gyakorolja az ösztöndíjas szerződés módosításával, megszüntetésével kapcsolatos javaslattételi jogköreit.
(3) A testület üléseinek összehívása és levezetése, valamint az ülés napirendjének meghatározása az elnök feladata.
A testület a döntéseit nyílt szavazással, a jelenlévő tagok több mint felének egybehangzó szavazatával hozza meg.
Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A testület határozatképességéhez tagjai több mint felének
jelenléte szükséges. Az ülésekről jegyzőkönyvet kell készíteni. (4) A KÖB ügyrendjét maga állapítja meg.
(5) A KÖB tagjai – az elnök kivételével – a (2) bekezdésben meghatározott feladataikat a Központ vezetője által
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 154. § (3) bekezdése alapján megállapított rendkívüli,
célhoz köthető feladatként végezhetik. 6. § Az ösztöndíj program működési szabályzata magában foglalja
a) az ösztöndíjasok képzésének, előmenetelének monitorozását, b) a pedagógusszükséglet szakos rendszeréhez és a területi ellátottsághoz kapcsolódó ösztöndíj mértékének
differenciált megállapítását, c) az ösztöndíjasok tanulmányi teljesítményéhez kötött havi ösztöndíj mértékének meghatározási rendszerét,
d) az ösztöndíjas szerződés megkötéséhez felhasználható szerződésmintát. 7. § (1) A miniszter az ösztöndíjra nyílt pályázatot hirdet meg.
(2) A pályázati felhívás tartalmazza a pályázati feltételeket, a pályázat benyújtásának határidejét, az értékelés
pontrendszerét, az ösztöndíj aktuális mértékét, a tanulmányi előmenetellel és az elhelyezkedéssel összefüggő
követelményeket. (3) Pályázat benyújtására az jogosult, aki a pályázat benyújtásának időpontjában
a) egységes, osztatlan tanárképzésben felvételt nyert vagy már tanulmányokat folytat,
b) vállalja, hogy ba) tanárképzésben végzettséget és szakképzettséget szerez,
bb) az oklevél megszerzését követően – e rendeletben foglaltak szerint – a szakképzettségének megfelelő
foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesít, illetve tart fenn, c) megfelel a pályázati felhívásban foglalt egyéb feltételeknek.
(4) Az ösztöndíjat a pályázati feltételek és az értékelési szempontok alapján a KÖB javaslatának figyelembevételével
a miniszter ítéli oda. (5) A pályázati felhívást a Központ honlapján és a miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában kell közzé tenni.
8. § Az ösztöndíj a pályázat elnyerését követően az ösztöndíjas tanulmányai során havonta azon félévek időtartama alatt
folyósítható, amelyek során az ösztöndíjas hallgatói jogviszonya fennáll. A tanulmányok ütemezése során az
ösztöndíjast a képző intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzatában rögzített jogok és kötelezettségek illetik meg.
9. § (1) Az ösztöndíjjal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket az ösztöndíjas és a Központ által kötött szerződés határozza
meg. (2) Az ösztöndíjas szerződésnek tartalmaznia kell: a) a felek nevét, illetve megnevezését és az ösztöndíjas szerződés megkötése szempontjából lényeges adatait,
b) az ösztöndíj havi összegét és annak kifizetése időpontját, módját, a változtatás feltételeit,
c) az oklevél megszerzését követően az ösztöndíjas által teljesítendő munkavégzés lényeges feltételeit,
d) az adatkezelésre vonatkozó hozzájárulást. 10. § Az ösztöndíjas az ösztöndíjas szerződést – a 11. § (1) bekezdés szerinti foglalkoztatási jogviszony létesítését
megelőzően – azonnali hatállyal felmondhatja, ez esetben köteles a részére kifizetett ösztöndíj teljes összegét
kilencven napon belül visszafizetni. Az ösztöndíjas kérelmére a KÖB elnöke egyedi mérlegelés alapján
méltányosságból részletfizetést biztosíthat, a visszafizetendő összeget mérsékelheti. 11. § (1) Az ösztöndíjas az ösztöndíjas szerződésben foglaltak szerint köteles a Központ által megjelölt köznevelési
intézménnyel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesíteni és azt az ösztöndíj folyósítási idejének megfelelő
időtartamban fenntartani. (2) Ha az ösztöndíjas foglalkoztatásra irányuló jogviszonyát az (1) bekezdés szerinti időtartam alatt lemondással
megszünteti, vagy nem vállalja a pedagógus munkakörben történő alkalmazást, köteles a részére folyósított ösztöndíj
teljes összegét – lemondással történő megszüntetés esetén annak időarányos részét – a Központ részére az ösztöndíj
program működési szabályzatában foglaltak szerint visszafizetni. (3) A Központ a KÖB elnökének javaslatára – különösen indokolt esetben, méltányosságból – mentesítést adhat az
ösztöndíjas részére az ösztöndíjas szerződésből származó egyes kötelezettségeinek teljesítése alól.
12. § (1) Ha a szerződés felmondásának oka a képző intézmény vagy a Központ szerződésszegése, az ösztöndíjast a részére
kifizetett ösztöndíj visszafizetésére vonatkozó kötelezettség nem terheli. (2) Megszűnik az ösztöndíjas szerződés és az ösztöndíjast nem terheli visszafizetési kötelezettség, ha a Központ a 7. §
(3) bekezdés a) pontja szerinti képzésre tekintettel kiállított oklevél megszerzését követően fél éven belül nem ajánl fel
az ösztöndíjas végzettségének megfelelő pedagógus állást. 13. § Az ösztöndíjprogramban a miniszterrel kötött megállapodás szerint vehetnek részt a nem a Központ fenntartásában
álló köznevelési intézmények, illetve ezek fenntartói. 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az ösztöndíj meghirdetésére első alkalommal 2013 augusztusában kerül sor.
(3) Az ösztöndíj folyósítására első alkalommal a 2013 őszi félévben kerül sor.
15. § A Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet a következő 3. § (2) bekezdéssel
egészül ki: „(2) Az Intézményfenntartó Központ közreműködik a Klebelsberg Képzési Ösztöndíj működtetésében.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1021/2010. (II. 5.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Ciprusi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú kutatás-fejlesztési együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Ciprusi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú kutatás-fejlesztési
együttműködésről szóló megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását köve tően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
200/2007. (VII. 30.) Korm. rendelete a működési kockázat kezeléséről és tőkekövetelményéről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 235. §-a (1) bekezdésének j) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a Hpt. szerinti hitelintézetre és hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozásra (a továbbiakban együtt: hitelintézet) terjed ki.
2. § E rendelet célja, hogy a hitelintézet számára meghatározza a működési kockázat tőkekövetelményének az alapmutató módszerével [Hpt. 76/J. § (1) bekezdés a) pont], a
sztenderdizált módszerrel [Hpt. 76/J. § (1) bekezdés
b) pont], illetőleg a fejlett mérési módszerrel [Hpt. 76/J. §
(1) bekezdés c) pont] történő kiszámításának részletes szabályait.
Alapmutató módszere 3. § (1) Az irányadó mutató a hitelintézet eredménykimutatása alapján
a) a kapott kamat és kamat jellegű bevétel, valamint a
fizetett kamat és kamat jellegű ráfordítás különbözete, és
b) a bevételek forgatási célú részvényekből, részesedésekből (osztalékok, részesedések), kapott (járó) jutalék- és
díjbevételek, pénzügyi műveletek nettó nyeresége és
egyéb bevételek üzleti tevékenységből, valamint a fizetett
(fizetendő) jutalék- és díjráfordítások, pénzügyi műveletek nettó veszteség különbözete
összegének hároméves számtani átlaga.
(2) Az irányadó mutató számítása során a számítást
megelőző három üzleti év könyvvizsgáló által hitelesített
éves beszámolóját kell figyelembe venni. Ha a hitelintézet
az üzleti tevékenysége megkezdésének napjától számítva
még nem működik három éve, vagy tevékenységi kör változása miatt nem áll rendelkezésre adat, akkor a rendelkezésre nem álló időszak, üzletág vagy tevékenység vonatkozásában az éves beszámoló adatai helyett az üzleti tervében szereplő, becsült adatokat kell figyelembe vennie.
Egyesülés, szétválás vagy tevékenységi kör változása esetén a működési kockázat tőkekövetelményének meghatározásához – a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
(a továbbiakban: Felügyelet) engedélyével – az üzleti tervben szereplő becsült adatok alkalmazhatóak.
(3) Az irányadó mutató számítása során csak a pozitív
előjelű összeget lehet figyelembe venni. Ha az összeg egy
év vonatkozásában negatív vagy nulla, akkor a fennmaradó két évhez tartozó pozitív összegek számtani átlagát kell
figyelembe venni. Ha az összeg két év vonatkozásában negatív vagy nulla, akkor kizárólag annak az évnek az adatát
kell figyelembe venni, amelynek esetében az összeg pozitív.
(4) Az irányadó mutatóra vonatkozó számítások során
nem vehető figyelembe
a) az értékvesztéssel, értékvesztés visszaírással, céltartalékképzéssel vagy céltartalék-felhasználással kapcsolatos ráfordítás és bevétel, kivéve a (7) bekezdés szerinti értékvesztést, értékvesztés-visszaírást, céltartalékképzést
vagy céltartalék-felhasználást (céltartalék-felszabadítást),
b) az általános igazgatási költség,
c) az azonos összevont alapú felügyelet alá tartozó hi
telintézettől, befektetési vállalkozástól és a hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozástól származó osztalék és részesedés, valamint
d) a kiszervezett tevékenység szerződés szerint – nem a
hitelintézet anyavállalatának vagy leányvállalatának – fizetett ellenértéke.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően, a hitelintézet a kiszervezett tevékenység szerződés szerinti, fizetett ellenértékét le
vonhatja az irányadó mutató számítása során, ha a kiszervezett tevékenységet végző hitelintézet, befektetési vállalkozás és hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás, és a hitelintézetnek nem anyavállalata vagy leányvállalata.
(6) Az irányadó mutató számítása során nem vehető
figyelembe
a) a kereskedési könyv részét nem képező tételek – ide
nem értve a devizát – eladásából realizált bevétel – függetlenül attól, hogy a hitelintézet a Hpt. 76. §-ának (6) bekezdése alapján mentesül a kereskedési könyv vezetési kötelezettség alól –, a pénzügyi műveletek nettó nyereségében
és a pénzügyi műveletek nettó veszteségében szereplő
eredmény, az egyéb bevételek üzleti tevékenységből között szereplő bevétel,
b) az egyéb bevételek üzleti tevékenységből között
szereplő, biztosítási események miatti kártérítésből származó bevétel.
(7) Az irányadó mutató számítása során figyelembe kell
venni az eredménykimutatásában szereplő, a kereskedési
könyv szerint nyilvántartott valamennyi mérlegbeli és
mérlegen kívüli tétel értékeléséből – ideértve a valós értéken történő értékelésből – származó eredményt (értékvesztést és értékvesztés-visszaírást, pozitív vagy negatív értékelési különbözetet, valamint a kereskedési célú derivatív
ügyletek várható veszteségére történő céltartalékképzést
és céltartalék-felszabadítást).
(8) A működési kockázat tőkekövetelménye az irányadó mutató tizenöt százaléka.
Sztenderdizált módszer 4. § (1) A működési kockázat tőkekövetelménye a sztenderdizált módszer szerint az (5) bekezdésben felsorolt üzletágak súlyozott irányadó mutatóinak összege. Az egyes üzletágak irányadó mutatója az adott üzletághoz tartozó, 3. §
szerint meghatározott érték.
(2) Ha egy üzletág irányadó mutatója negatív, akkor a
számítások során ez figyelembe vehető.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően, ha az (1) bekezdés szerinti, egy adott évre vonatkozó súlyozott irányadó mutatók
összege negatív, akkor e negatív értéket a hároméves
számtani átlag számítása során nullával kell helyettesíteni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti átlag számítása során a számítást megelőző három üzleti év könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolóját kell figyelembe venni. Ha a hitelintézet az üzleti tevékenysége megkezdésének napjától
számítva még nem működik három éve, vagy tevékenységi kör változása miatt nem áll rendelkezésre adat, akkor a
rendelkezésre nem álló időszak, üzletág vagy tevékenység
vonatkozásában az éves beszámoló adatai helyett az üzleti
terve alapján becsült adatokat kell figyelembe vennie.
Egyesülés, szétválás vagy tevékenységi kör változása esetén a működési kockázat tőkekövetelményének meghatározásához a Felügyelet engedélyével az üzleti tervben szereplő becsült adatok alkalmazhatóak.
(5) Az egyes üzletágak súlyozott irányadó mutatójának
meghatározása során
a) vállalati pénzügyekhez tizennyolc százalékos,
b) kereskedés és értékesítés tevékenységhez tizennyolc
százalékos,
c) lakossági közvetítői tevékenységhez tizenkét száza lékos,
d) kereskedelmi banki tevékenységhez tizenöt százalé
kos,
e) lakossági banki tevékenységhez tizenkét százalékos,
f) fizetési és elszámolási tevékenységhez tizennyolc
százalékos,
g) pénzügyi szolgáltatás közvetítése (ügynöki) tevé kenységhez tizenöt százalékos, és
h) vagyonkezelési tevékenységhez tizenkét százalékos
súlyt kell rendelni. (6) A vállalati pénzügyek üzletágba kell besorolni:
a) a jegyzési garanciavállalást,
b) a jegyzéshez kapcsolódó szolgáltatást,
c) a befektetési tanácsadást,
d) az értékpapír forgalomba hozatalának szervezését és
az ehhez kapcsolódó szolgáltatást,
e) a tanácsadást társaságoknak tőkeszerkezettel, üzleti
stratégiával összefüggő kérdésekben, és a szolgáltatást
vállalati fúziók és befolyásszerzés esetében, valamint
f) a nyilvános vételi ajánlat útján részvénytársaságokban történő befolyásszerzés szervezését és az ehhez kapcsolódó szolgáltatást.
(7) A kereskedés és értékesítés tevékenység üzletágba
kell besorolni
a) a pénzügyi ügynöki tevékenységet a bankközi piacon,
b) a pénzügyi eszközzel való kereskedelmi tevékenységet, c) a pénzügyi eszközzel való bizományosi tevékenységet,
d) az értékpapír-kölcsönzést, és
e) a bankközi betét elhelyezését.
(8) A lakossági közvetítői tevékenység üzletágba kell
besorolni a hitelezési kockázatról szóló kormányrendelet
alapján a lakossággal szembeni kitettségi osztályba való
sorolás feltételeit kielégítő kitettségekhez kapcsolódó,
pénzügyi eszközzel való bizományosi tevékenységet.
(9) A kereskedelmi banki tevékenység üzletágba kell
sorolni – a (10) bekezdésben meghatározott eltéréssel –
a) a betétgyűjtést és más visszafizetendő pénzeszköz
nyilvánosságtól történő elfogadását,
b) a hitel és pénzkölcsön nyújtását,
c) a pénzügyi lízinget,
d) a kezesség és bankgarancia vállalását, valamint
egyéb bankári kötelezettség vállalását, és
e) a pénzváltást. (10) A lakossági banki tevékenység üzletágba kell besorolni a hitelezési kockázatról szóló kormányrendelet alapján a lakossággal szembeni kitettségi osztályba való sorolás sztenderd módszer szerinti feltételeit kielégítő kitettségekhez kapcsolódó
a) betétgyűjtést és más visszafizetendő pénzeszköz
nyilvánosságtól történő elfogadását,
b) hitel és pénzkölcsön nyújtását,
c) pénzügyi lízinget,
d) kezesség és bankgarancia vállalását, valamint egyéb
bankári kötelezettség vállalását,
e) kártyatársaság közreműködésével nyújtott kártya
szolgáltatást, és
f) pénzváltást. (11) A fizetési és elszámolási tevékenység üzletágba
kell besorolni
a) az ügyfélnek nem minősülő harmadik személy részére végzett készpénzátutalást, klíring és elszámolásforgalom lebonyolítását, és
b) az elektronikus pénz, valamint készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátását, illetőleg az ehhez kapcsolódó szolgáltatást.
(12) A pénzügyi szolgáltatás közvetítése (ügynöki) tevékenység üzletágba kell besorolni az
a) értékpapírok letéti őrzését és az azzal kapcsolatos
nyilvántartások vezetését,
b) az értékpapír letétkezelést, valamint
c) hitelintézet vagy befektetési vállalkozás részére vég
zett ügynöki tevékenységet. (13) A vagyonkezelési tevékenység üzletágba kell besorolni
a) az egyéni portfóliók egyedi kezelését (portfóliókezelést), b) a letétkezelést kollektív befektetések részére,
c) az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár részére tör
ténő vagyonkezelést, és
d) a magánnyugdíjpénztár részére történő vagyonkeze
lést. 5. § (1) A hitelintézet részére a Felügyelet akkor engedélyezi sztenderdizált módszer alkalmazását, ha a hitelintézet
megfelel a Hpt. 13/C. § szerinti irányítási és kockázatkezelési követelményeknek, és
a) a hitelintézet jól kidolgozott, dokumentált és rendszeresen – legalább évente – a működési kockázat kezeléséért felelős szervezeti egységtől független szervezeti egység által felülvizsgált szervezeti és felelősségi rendszerrel
rendelkezik a működési kockázat mérésére és kezelésére,
b) a működési kockázat miatt felmerülő kitettséget a
rendszer jól azonosítja és meghatározza, a működési kockázathoz kapcsolódó adatok – ideértve a kötelező jelleggel
gyűjtendő veszteségadatokat is – nyomon követhetőek,
c) a működési kockázat értékelésére szolgáló rendszer
teljes mértékben integrált a hitelintézet általános vezetői
információs rendszerébe, valamint kockázatkezelési folyamatába,
d) a rendszer által biztosított adatok lehetővé teszik a
hitelintézet működési kockázatának ellenőrzését,
e) a hitelintézet működési kockázattal kapcsolatos jelentése az igazgatóság, illetve az ügyvezetés részére történő belső jelentési rendszer lényeges részét képezi, valamint
f) a hitelintézet szabályzatban határozza meg az igazgatóság, illetve az ügyvezetés részére történő belső jelentési
rendszert.
(2) A hitelintézet szabályzatban határozza meg az egyes
üzletágakba történő besorolás módszerét és feltételeit.
A szabályzatot a hitelintézet az új vagy megváltozó tevékenységre és az ahhoz kapcsolódó kockázatra tekintettel
rendszeresen – legalább évente – felülvizsgálja.
(3) Az üzletágak meghatározása során a) az egyes tevékenységeket kizárólag egy üzletágba
lehet besorolni, és a besorolást a besorolást végző szervezeti egységtől független személynek vagy szervezeti egységnek is felül kell vizsgálnia,
b) az olyan tevékenységet, amely nem tartozik az üzletágba, azonban az üzletágba tartozó tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő jellegű tevékenység, ezen kapcsolódó
üzletágba kell besorolni,
c) ha a b) pont szerinti kiegészítő jellegű tevékenység
több olyan tevékenységhez kapcsolódik, amelyeket különböző üzletágakba soroltak, akkor a kiegészítő jellegű tevékenység besorolásához szabályzatban meghatározott
szempontokat kell figyelembe venni,
d) ha egy tevékenységet és az ehhez kapcsolódó kiegészítő jellegű tevékenységet nem lehet egyik üzletágba sem
besorolni, akkor ezeket abba az üzletágba kell sorolni,
amelyhez a legmagasabb kockázati súly tartozik,
e) a hitelintézet belső árképzést alkalmazhat az alapmutató üzletágak közötti megosztásához, így az egyik üzletágnál felmerült, de másik üzletágat terhelő ráfordítást át
lehet csoportosítani a megfelelő üzletághoz, amelynek
egyik módszere a két üzletág közti transzferáron alapuló
módszer, valamint
f) a tevékenységeket következetesen, a hitelezési és a
piaci kockázat esetében alkalmazott kategóriáknak megfelelően kell besorolni.
(4) A (2)–(3) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásáért a hitelintézet igazgatósága, illetve ügyvezetése felelős.
6. § (1) A Felügyelet engedélyével – a 4. §-tól eltérően – a
hitelintézet a működési kockázata tőkekövetelményének
meghatározása során a lakossági banki tevékenységhez és
a kereskedelmi banki tevékenységhez a (3) bekezdésben
foglalt feltételek teljesülése esetén alternatív mutatót alkalmazhat.
(2) Az alternatív mutató a nyújtott kölcsönök szerződés
szerint fennálló – hitelkeretből lehívott és még nem visszafizetett – értéke összegének hároméves átlaga 0,035-del
szorozva. A lakossági banki és kereskedelmi banki üzletági tőkekövetelmény az így kapott alternatív üzletági mutatók és a 4. § (5) bekezdés szerinti súlyok szorzata. A kereskedelmi banki üzletágban a nyújtott kölcsön mellett a
kereskedelmi banki üzletághoz tartozó, de nem kereskedési könyv szerint nyilvántartott értékpapírt is figyelembe
kell venni.
(3) A hitelintézet számára a Felügyelet akkor engedélyezi az alternatív mutató alkalmazását, ha
a) a hitelintézet tevékenysége – a megfelelő irányadó
üzletági mutatókat figyelembe véve – legalább kilencven
százalékban a lakossági banki tevékenységből és a kereskedelmi banki tevékenységből származik, valamint
b) a lakossági banki tevékenységének, illetőleg a kereskedelmi banki tevékenységének legalább ötven százaléka
olyan kölcsönökből áll, amelyeknek a nemteljesítési valószínűség értéke átlagosan eléri a 3%-os mértéket és a kölcsönök árazása magas hitelezési kockázathoz igazodik.
(4) A hitelintézet a Felügyelet engedélyével alkalmazhat a (3) bekezdés b) pontjában foglalt feltétellel egyenértékű szint igazolására nemteljesítési valószínűség helyett
veszteségráta becslést vagy tényleges veszteség adatokat is.
Fejlett mérési módszer 7. § (1) A hitelintézet részére a Felügyelet akkor engedélyezi a fejlett mérési módszer alkalmazását, ha a hitelintézet
megfelel a Hpt. 13/C. § szerinti irányítási és kockázatkezelési követelményeknek, az e §-ban és a 8–10. §-ban meghatározott feltételeknek.
(2) A hitelintézetnek a működési kockázat értékelésére
és mérésére szolgáló rendszerének teljes mértékben integráltnak kell lennie a napi kockázatkezelési folyamatba.
A működési kockázat értékeléséért és méréséért, valamint
ezen kockázat kezeléséért felelős részlegnek funkcionálisan függetlennek kell lennie a hitelintézet többi részlegétől.
(3) A hitelintézet rendelkezik olyan szabályzattal,
amely előírja, hogy a hitelintézet
a) a működési kockázatból származó kitettségre és a
13. §-ban meghatározott veszteség esemény típusokhoz
kapcsolódó működési kockázati veszteségre vonatkozó,
az igazgatósága, illetve az ügyvezetése részére történő
rendszeresen – legalább évente – jelentést készítsen,
b) szükség szerint a korrigáló lépéseket megtegye. (4) A hitelintézet működési kockázatkezelésének megfelelően kidolgozottnak és dokumentáltnak kell lennie. A
hitelintézet szabályzatainak és eljárásainak biztosítaniuk
kell a stratégiának való megfelelést, a megfelelés hiányában pedig az annak eléréséhez szükséges intézkedések
megtételének kötelezettségét.
(5) A hitelintézetnek a működési kockázat kezelésére és
mérési rendszerére vonatkozó szabályzatait a belső ellenőr
vagy külső könyvvizsgáló köteles felülvizsgálni.
(6) A hitelintézet működési kockázat kezelésére vonatkozó szabályzatait, eljárását és rendszerét a Felügyelet akkor hagyja jóvá, ha
a) a hitelintézet belső döntéshozatali szabályzatai megfelelőek, átláthatóak, teljes körűek és a felülvizsgálati eljárások az ismert hiányosságokból fakadó potenciális hibákat azonosítják és mérséklik, valamint
b) a kockázatkezelési rendszer átlátható és ellenőrizhető, valamint adatai pontosak.
(7) A hitelintézetnek a működési kockázat tőkekövetelményének fejlett mérési módszerrel történő meghatározása során a várható és a nem várt veszteségeket is figyelembe kell vennie. A hitelintézet abban az esetben tekinthet el a várható veszteség figyelembevételétől, ha a Felügyelet által jóváhagyott szabályzatában meghatározza a
várható veszteség mérséklésére vonatkozó eljárásokat.
(8) A hitelintézetnek működési kockázata mérési rendszerének a potenciálisan súlyos veszteséggel járó és kis valószínűségű eseményeit oly módon kell meghatároznia,
hogy a működési kockázat tőkekövetelményének egy egyéves időszak során bekövetkező működési kockázati veszteségeire 99,9%-os valószínűséggel fedezetet nyújtson. A
hitelintézetnek szabályzatban kell meghatároznia az üzleti
környezetet tükröző belső és külső veszteségadatokat, a
forgatókönyv-elemzést, egyéb meghatározó tényezőket és
a 8. §-ban meghatározott belső ellenőrzési rendszerek működésére vonatkozó szabályokat, valamint ezeknek a működési kockázat mérése során történő figyelembevételének módját.
(9) A hitelintézet kockázatmérési rendszerének azonosítania kell a súlyos veszteséggel járó és kis valószínűségű
események bekövetkezését befolyásoló tényezőket.
(10) A hitelintézet számára a Felügyelet engedélyezi a
veszteség adatok közötti korrelációs feltételezések alkalmazását, ha a hitelintézetnek a korreláció mérésére alkalmazott rendszerei megbízhatóak – azaz mennyiségi és minőségi módszerekkel alá vannak támasztva –, a kockázatkezelési rendszerben azokat integráltan alkalmazzák,
figyelembe veszik a korrelációs becslés ismert hiányossá
gaiból fakadó potenciális hibákat, illetve a szokásos piaci
folyamatoktól eltérő (stressz) helyzetek jellemzőit.
(11) A hitelintézet működési kockázatra vonatkozó
kockázatmérési rendszerének következetesnek kell lennie,
valamint biztosítania kell a tőkemegfelelési számításokhoz kapcsolódó minőségi értékelés és a kockázatmérséklő
módszerek többszörös figyelembevételének elkerülését.
8. § (1) A működési kockázat tőkekövetelményének fejlett
mérési módszerrel való meghatározása során a kockázatmérésnek legalább ötéves múltbeli belső veszteségadatokon kell alapulnia. A fejlett mérési módszer bevezetésekor
a hitelintézet három évre vonatkozó adatokat alkalmazhat,
amely hároméves időszakot minden évben egy évvel meg
kell hosszabbítania az ötéves időtartam eléréséig.
(2) A hitelintézet a múltbeli veszteségadatait a 4. § szerinti üzletágaknak és a 13. § szerinti eseménytípusoknak
objektív kritériumok figyelembevételével úgy felelteti
meg, hogy a kritériumokat és a megfeleltetés folyamatát
dokumentumokkal teljeskörűen alátámasztja. Az olyan
veszteségre, amelyet a hitelezési kockázat tőkekövetelményének számítása során a hitelintézet figyelembe vett, a
működési kockázat vonatkozásában nem kell tőkekövetelményt számolni, de azt a hitelintézetnek a nyilvántartásaiban elkülönítetten szerepeltetnie kell. Az olyan működési
kockázatból eredő veszteségre, amely a piaci kockázathoz
is kapcsolódik, a működési kockázat tőkekövetelményét is
számítani kell.
(3) A hitelintézet belső veszteség adatainak átfogóan és
következetesen kell meghatározniuk a különböző tevékenységeket és kitettségeket üzletágak és földrajzi régiók
szerinti bontásban. A figyelembe nem vett tevékenység és
kitettség nem lehet jelentős, így nem befolyásolhatja jelentősen a működési kockázat tőkekövetelményét. Jelentősnek minősül egy tevékenység vagy kitettség, ha a figyelembevételükkel számított működési kockázat tőkekövetelménye öt százalékkal meghaladja azt a tőkekövetelményt, amelyet a figyelembe nem vételükkel számol a hitelintézet.
(4) A veszteségre vonatkozó belső adatok gyűjtésénél a
hitelintézetnek az alsó határértéket kell meghatároznia.
(5) A hitelintézet adatgyűjtése
a) a bruttó veszteség összegére,
b) a veszteséget okozó esemény dátumára,
c) a bruttó veszteség összegének megtérülésére, és
d) a veszteséget okozó esemény okaira és bekövetkezé
sét befolyásoló tényezőire
terjed ki. (6) A hitelintézet szabályzatban határozza meg a központosított funkcióból vagy legalább két üzletágat érintő
tevékenységből eredő, vagy az egy eseményhez kapcsoló
dó, de több időpontban felmerülő veszteségadatok üzletágakba és 13. § szerinti eseménytípusokba sorolásának
módját.
(7) A hitelintézet szabályzatban határozza meg a veszteség-adatok folyamatos értékelésére, az értékelés felülvizsgálatára vonatkozó szabályokat, valamint az értékelések
rendszeres felülvizsgálatát végző és jóváhagyó személyek
nyilvántartásának rendszerét. A felülvizsgálat bármely
eleméért felelős személynek legalább kétéves, pénzügyi
intézménynél szerzett szakmai gyakorlattal kell rendelkeznie.
(8) A hitelintézetnek működési kockázata mérését szolgáló rendszerhez – ha az az alacsony valószínűséggel előforduló és potenciálisan súlyos veszteség figyelembevételének biztosításához lehetséges – külső adatokat
kell használnia. A hitelintézet szabályzatban határozza
meg a külső adatok alkalmazása lehetséges eseteinek meghatározására és a működési kockázat mérésében való
figyelembevételére vonatkozó eljárásokat, ideértve a külső adatok alkalmazására vonatkozó feltételek és eljárások
dokumentálásának rendjét. A szabályzatot a hitelintézet
rendszeresen – legalább évente – köteles felülvizsgálni.
(9) A hitelintézet a forgatókönyv-elemzés és a külső
adatok együttes alkalmazásával értékeli a súlyos veszteséggel járó eseménnyel szembeni kitettségét. A hitelintézet az értékelési módszertant rendszeresen – legalább
évente – felülvizsgálja, és azt a tényleges veszteségnek
megfelelően korrigálja.
(10) A hitelintézet kockázatértékelési módszerének biztosítania kell a működési kockázat mértékét és jellemzőjét
módosító üzleti környezet és belső ellenőrzés tényezőinek
figyelembevételét.
(11) A hitelintézetnek – az engedélyezési kérelem részeként – a működési kockázatának számítására vonatkozó szabályzatait a Felügyelet részére be kell nyújtania. A
kockázat mértékében a kockázatellenőrzés javítása által
eredményezett változáson kívül a működési kockázat mérését szolgáló rendszernek biztosítania kell a tevékenység
összetettségéből vagy az üzleti forgalom növekedéséből
adódó működési kockázat növekedés figyelembevételét is.
(12) A hitelintézet a működési kockázat tőkekövetelményének meghatározását biztosító eljárást és rendszert részletesen dokumentálja, valamint rendszeresen – legalább
évente – felülvizsgálja. A hitelintézet a folyamatot és az
eredményeket a tényleges belső veszteségadatokkal és a
vonatkozó külső adatokkal összehasonlítva rendszeresen
– legalább évente – felülvizsgálja.
9. § (1) A hitelintézet biztosítást vagy kockázatot csökkentő
más jogügyletet is figyelembe vehet a működési kockázat
tőkekövetelményének csökkentése céljából, ha teljesülnek
az e §-ban foglalt feltételek.
(2) A biztosítást olyan biztosító nyújthatja, amelyet egy
elismert külső hitelminősítő szervezet minősített, és legalább 3. hitelminősítési besorolású.
(3) A biztosítási szerződésnek és a hitelintézet biztosítási keretrendszerének együttesen a következő feltételeknek
kell megfelelnie:
a) a biztosítási szerződés tartama a megkötésekor legalább egy év azzal, hogy ha a működési kockázat tőkekövetelménye csökkentésének érvényesítésekor a hátralévő
időtartam nem éri el az egy évet, akkor a hitelintézet a hátralévő időtartamhoz növekvő, lejárat miatti korrekciót alkalmaz, amely kilencven napos vagy annál rövidebb hátralévő időtartam esetén száz százalék,
b) a biztosítási szerződés felmondási ideje legalább kilencven nap,
c) a biztosítási szerződés nem tartalmaz olyan korlátozó rendelkezést, amely
1. a d) pontban foglalt kivétellel felügyeleti intézkedéshez kapcsolódik, vagy
2. a hitelintézettel szembeni csőd-, felszámolási vagy
adósságrendezési eljárás során megakadályozza, hogy a
hitelintézet vagy a felszámoló a hitelintézetet ért károk és
költségek kapcsán kártérítést kapjon, kivéve ha a károkozás a csőd-, felszámolási vagy adósságrendezési eljárás
kezdő időpontját követően következik be,
d) a biztosítási szerződés tartalmazhat olyan rendelkezést, amely kizárja a kiszabott felügyeleti bírság biztosító
általi megtérítését,
e) a működési kockázat tőkekövetelménye csökkentésének hatására vonatkozó számítási módszertan következetes és átlátható, valamint összhangban van a működési
kockázat tőkekövetelmény meghatározásának módszertanával, az ott figyelembe vett veszteségadatok jellemzőivel, és
f) a biztosítást harmadik fél – a hitelintézettel szoros
kapcsolatban nem álló vállalkozás – bocsátja rendelkezésre, vagy a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozással kötött biztosítási szerződés esetén a biztosítási fedezet azon része fogadható el a működési kockázati tőkekövetelményt csökkentő tételként, amelyet az e §-ban meghatározottnak megfelelő viszontbiztosítási szerződés útján
viszontbiztosításba kell adni egy olyan, a hitelintézettel
szoros kapcsolatban nem álló vállalkozásnak, amelyik
megfelel a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek
megfelelő biztosítás működési kockázat tőkekövetelmény
csökkentő hatásának számításokkal és dokumentumokkal
alátámasztottnak kell lennie.
(5) A hitelintézet működési kockázata tőkekövetelményének a biztosítás által történő csökkentése tekintetében
– a biztosítási visszavásárlási érték meghatározása vagy a
lejárat miatti korrekció alkalmazása által – figyelembe kell
venni a számítások során
a) a biztosítási kötvény (3) bekezdés szerinti hátralévő
tartamát, ha az nem éri el az egy évet,
b) a biztosítási kötvény felmondási idejét, ha az nem éri
el az egy évet, valamint
c) a kifizetés bizonytalanságát és a biztosítási kötvények fedezet-eltérését.
(6) A működési kockázat tőkekövetelménye (1)–(5) bekezdés szerinti csökkentésének mértéke nem haladhatja
meg a működési kockázat tőkekövetelménye – kockázatcsökkentés nélkül vett értékének – húsz százalékát.
10. § Az EU-szintű hitelintézeti anyavállalat vagy az
EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat a Hpt.
76/J. § (9) bekezdésében foglalt egységes rendszerre alapított fejlett mérési módszer bevezetése engedélyezésének
kérelmezésekor, valamint az alkalmazás során legalább
évente részletesen bemutatja a Felügyeletnek a működési
kockázat tőkekövetelményének az anyavállalat és leányvállalatai közötti megosztását. Az engedélyezési kérelem
részeként be kell mutatni az egységes rendszerre alapított
fejlett mérési módszer alkalmazása során megvalósuló diverzifikációs hatás mértékét és módját.
Több módszer együttes alkalmazása 11. § (1) A hitelintézet – a Felügyelet engedélyével – a fejlett
mérési módszert az alapmutató módszerrel vagy a sztenderdizált módszerrel együttesen is alkalmazhatja, ha
a) a két módszer együttes alkalmazásával a hitelintézet
a működési kockázatát teljes mértékben figyelembe veszi,
b) a két módszer együttes alkalmazása biztosítja a különböző tevékenységekhez, a földrajzi régiókhoz, a jogi
egységekhez, illetőleg a belső szabályzataiban meghatározott szempontok alapján felállított egységekhez való teljes
illeszkedést, valamint
c) megfelel a 4–10. §-ban meghatározott feltételeknek. (2) Az (1) bekezdésben meghatározotton kívül az engedélyező határozatban feltételeként a Felügyelet előírhatja
a fejlett mérési módszert az alapmutató módszerrel vagy a
sztenderdizált módszerrel együttesen alkalmazni kívánó
hitelintézet számára, hogy
a) a fejlett mérési módszer alkalmazásának kezdő napjától a működési kockázatának legalább ötven százalékát a
fejlett mérési módszerrel számítsa ki, és
b) megalapozott és részletes ütemtervet készítsen,
amely előre meghatározott határidőket rögzít a fejlett mérési módszer alkalmazásának további kiterjesztésére.
12. § Egyesülés esetén a hitelintézet – a Felügyelet engedélyével – az alapmutató módszert és a sztenderdizált módszert együttesen is alkalmazhatja azzal, hogy a hitelintézetnek az engedélyezési kérelemhez megalapozott és részletes ütemtervet kell mellékelnie, amely előre meghatározott határidőket rögzít a sztenderdizált módszer alkalmazásának teljeskörű bevezetésére.
A működési kockázat eseménytípusai 13. § (1) A működési kockázat tőkekövetelményének fejlett
mérési módszerrel történő számítása során a következő
eseménytípusokhoz kapcsolódóan kell a veszteségadatokat – üzletági bontás szerint – elkülönítve gyűjteni:
a) belső csalás,
b) külső csalás,
c) munkáltatói gyakorlat és munkabiztonság,
d) ügyfél, üzleti gyakorlat, marketing és termékpoliti
ka,
e) tárgyi eszközökben bekövetkező károk,
f) üzletmenet fennakadása vagy rendszerhiba, valamint
g) végrehajtás, teljesítés és folyamatkezelés.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott működési kockázati eseménytípusok vonatkozásában a következő okok
miatt merülhet fel veszteség:
a) belső csalás: csalásra, hűtlen kezelésre, jogszabályok vagy a belső szabályzatok – ide nem értve az egyenlő
bánásmódra vonatkozó előírásokat – be nem tartására irányuló szándékos tevékenység azzal, hogy legalább egy
belső fél közreműködése fennállt,
b) külső csalás: kizárólag harmadik fél csalásra, hűtlen
kezelésre vagy jogszabályok kijátszására irányuló szándékos tevékenysége,
c) munkáltatói gyakorlat és munkabiztonság:
ca) foglalkoztatási, egészségügyi vagy munkabizton
sági jogszabályokkal vagy megállapodásokkal ellentétes
cselekmény, cb) személyi sérüléssel vagy az egyenlő bánásmódra
vonatkozó követelmények megsértésével kapcsolatban fizetendő kártérítés,
d) ügyfél, üzleti gyakorlat, marketing és termékpolitika: egy ügyféllel szemben gondatlanságból vagy nem
szándékosan elkövetett szakmai kötelezettségszegésből
– ideértve a bizalmi és alkalmassági követelményeket is –
eredő kár, illetve egy termék jellemzőiből vagy tervezéséből adódó kár,
e) tárgyi eszközökben bekövetkező károk: tárgyi eszközben természeti katasztrófa vagy más esemény következtében bekövetkező értékcsökkenés,
f) üzletmenet fennakadása vagy rendszerhiba: az üzletmenet fennakadása vagy bármely működő rendszer hibája,
g) végrehajtás, teljesítés és folyamatkezelés: ügyletek
hibás feldolgozásából vagy kereskedelmi ügyfelekkel és
beszállítókkal kapcsolatos folyamatok kezeléséből bekövetkező kár.
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 14. § E rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések 15. § E rendelet hatálybalépésekor már működő vagy engedélyezési eljárás alatt álló azon hitelintézet, amely a tőkekövetelménye meghatározásakor a hitelintézetekről és a
pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény,
valamint egyes szakosított hitelintézetekről szóló törvények módosításáról szóló 2007. évi LI. törvény
75. §-ának (9) bekezdése szerint jár el, a működési kockázata tőkekövetelményét 2008. január 1-jéig csökkentheti
azon kockázatainak százalékos arányában, amelyre a tőkemegfelelési mutató számításáról szóló 13/2001. (III. 9.)
PM rendelet szerint tőkekövetelményt állapít meg.
16. § E rendelet 4. §-a (5) bekezdésének b) pontjától eltérően
2012. december 31-ig a kereskedés és értékesítés tevékenységhez tizenöt százalékos súlyt lehet rendelni, ha a hitelintézet kereskedés és értékesítés tevékenységhez kapcsolódó irányadó mutatója eléri az üzletági irányadó mutatók összegének ötven százalékát.
17. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusnak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2006/48/EK irányelve (2006. június 14.) a hitelintézetek tevékenységének
megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg);
b) az Európai Parlament és a Tanács 2006/49/EK irányelve (2006. június 14.) a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg).
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök