text:
55/2011. (XII. 30.) NGM rendelet a START kártyák felhasználásának, illetve az ahhoz kapcsolódó szociális hozzájárulási adókedvezmény érvényesítésének, továbbá elszámolásának részletes szabályairól.
A pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően
munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény 17. §
(2) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) és m) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal adóztatási szerveire (a továbbiakban: állami adóhatóság),
b) a Nemzetgazdasági Minisztériumra mint a Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezelőszervezetére,
c) az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságra (a továbbiakban: nyugdíjbiztosítási szerv),
d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: egészségbiztosítási szerv),
e) a START-kártya, a START PLUSZ kártya, a START EXTRA kártya, és a START BÓNUSZ kártya (a továbbiakban együtt:
kártya) kiváltására jogosult személyre, a kártyával rendelkező foglalkoztatottra (a továbbiakban együtt:
munkavállaló), f) a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag
ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról
szóló 2004. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Pftv.) 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti munkaadóra és a
d) pontjában meghatározott foglalkoztatóra. (2) A kártyát a kiváltására jogosult magánszemély, vagy e személynek az adózás rendjéről szóló törvény (a továbbiakban:
Art.) alapján eljárásra jogosult képviselője igényelheti az illetékes állami adóhatóságtól.
2. § (1) A Pftv. 3. § (2) bekezdése szerint START-kártya kiváltására jogosult személy a START-kártya igénylésekor az állami
adóhatóság által e célra rendszeresített nyomtatvány kitöltésével nyilatkozatot tesz a következőkről:
a) befejezte vagy megszakította-e tanulmányait; b) rendelkezik-e felsőfokú végzettséggel;
c) tanulói vagy hallgatói jogviszonya megszűnését követően – a Pftv. 3. § (3) bekezdésében foglalt esetek kivételével
– először létesít-e foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt vagy ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyt, és e
jogviszony létesítését megelőzően megbízási szerződés, vállalkozási szerződés alapján vagy egyéni
vállalkozóként sem végzett munkát; d) a START-kártya igénylésekor foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban vagy ösztöndíjas foglalkoztatási
jogviszonyban áll-e; e) az igénylés okáról, feltüntetve, hogy első vagy ismételt igénylésről van szó; ismételt igénylés esetén fel kell
tüntetni, hogy azt a korábbi START-kártyának a munkavállaló birtokából való elkerülése (megsemmisülése,
elvesztése vagy jogtalan eltulajdonítása), megrongálódása, valamint a 3. § (3) bekezdésében említett eset
indokolja-e. (2) A START-kártyát igénylő személy az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott nyilatkozattételével egyidejűleg
a felsőfokú végzettségét bizonyító oklevéllel (diplomával) vagy a felsőfokú oktatási intézmény által kiadott, a diploma
adataival egyező tartalmú igazolással – külföldön szerzett diploma esetén a külföldi bizonyítványok és oklevelek
elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény alapján elismert, illetve honosított diploma és az elismerést, illetve a honosítást
igazoló határozat bemutatásával – (a továbbiakban együtt: oklevél) igazolja a felsőfokú végzettségét.
(3) Ha a kártya igénylésének időpontjában foglalkoztatási jogviszonyban vagy ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban
álló személy a Pftv. 1. § (1) bekezdés b) pontja és 3. § (2) bekezdés c) pontja alapján nem jogosult a kártya kiváltására,
akkor az adóhatóság a foglalkoztatásra irányuló jogviszony első napján vagy az azt követően benyújtott kártya iránti
igényt erre figyelemmel elutasítja. (4) A Pftv. 1. § (2) bekezdés 1. pont b) alpontjában, valamint a 7/A. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott
személyek a START BÓNUSZ kártya igénylésekor az állami adóhatóság által e célra rendszeresített nyomtatvány
kitöltésével nyilatkozatot tesznek a következőkről: a) a gyermekgondozási segély, a gyermekgondozási díj, a gyermeknevelési támogatás, valamint az ápolási díj
folyósításának megszűnését követő egy éven (365 napon) belül kíván-e foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt
létesíteni; b) a gyermek egyéves korának betöltését követően, e gyermek után igénybe vett gyermekgondozási segély
folyósítása mellett kíván-e munkát vállalni; a gyermekgondozási segélyre való jogosultság megszűnésének
időpontjáról; c) az állami foglalkoztatási szerv a START BÓNUSZ kártya igénylésének időpontját közvetlenül megelőzően legalább
3 hónapig álláskeresőként tartotta nyilván; d) az igénylés okáról, feltüntetve, hogy első vagy ismételt igénylésről van szó; ismételt igénylés esetén fel kell
tüntetni, hogy azt a korábbi START BÓNUSZ kártyának a munkavállaló birtokából való elkerülése
(megsemmisülése, elvesztése vagy jogtalan eltulajdonítása), valamint megrongálódása indokolja-e;
e) az igénylés időpontjában betöltötte-e az öregségi nyugdíjkorhatárt, illetőleg megszerezte-e az öregségi
nyugdíjjogosultsághoz szükséges szolgálati időt; f) amennyiben a START BÓNUSZ kártya kiváltásra jogosult személy a kártya érvényességi időtartama alatt eléri az
öregségi nyugdíjjogosultság megszerzésének időpontját, ennek időpontjáról; g) az igénylő hozzájárulásáról ahhoz, hogy a Strukturális Alapok szabályainak megfelelő, az Európai Szociális Alappal
összefüggő támogatási konstrukcióban megvalósuló finanszírozás ellenőrzésének biztosítása érdekében az
adótitoknak minősülő személyes adataiba az ellenőrzésre jogosult szerv az állami adóhatóságnál betekinthessen;
h) a START BÓNUSZ kártya igénylésekor foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll-e.
(5) A START BÓNUSZ kártyát igénylő személy nyilatkozattételével egyidejűleg
a) a (4) bekezdés a) pontjában előírtakat aa) a gyermekgondozási segély vagy a gyermeknevelési támogatás folyósítása megszűnésének időpontjára
vonatkozóan a kincstár, valamint a családtámogatási kifizetőhely által kiadott megszüntető határozattal,
ennek hiányában az általuk kiadott igazolással, ab) a gyermekgondozási díj folyósítás megszűnésének időpontját illetően az egészségbiztosítási szerv,
valamint a társadalombiztosítási kifizetőhely által kiadott igazolással, ac) az ápolási díj folyósításának megszűnése időpontját a települési önkormányzat jegyzője által kiadott
megszüntető határozattal, ennek hiányában a jegyző által kiadott igazolással;
b) a (4) bekezdés b) pontja tekintetében a gyermekgondozási segélyre való jogosultság megszűnésének időpontját
a kincstár, valamint a családtámogatási kifizetőhely gyermekgondozási segély megállapításáról szóló
határozatával, ennek hiányában az általuk kiadott igazolással; c) a (4) bekezdés c) pontja szerinti feltételt az állami foglalkoztatási szerv által kiadott igazolással;
d) a (4) bekezdés e) és f) pontjával összefüggésben az öregségi nyugdíjjogosultság megszerzésének időpontjára
vonatkozóan a nyugdíjbiztosítási szerv által kiállított igazolással igazolja.
(6) A (2) bekezdés szerinti oklevél, továbbá az (5) bekezdésben előírt igazolás másolati példánya az igénylő
nyilatkozatának mellékletét képezi. 3. § (1) A START-kártya és a START BÓNUSZ kártya érvényességének időtartama az Art. 20/A. § rendelkezéseinek
figyelembevételével a kiállítás keltének napjával kezdődik. A kártyák 4. § szerinti cseréje esetén a cserekártya
érvényessége megszűnésének napja megegyezik az eredeti START-kártya érvényességi idejének utolsó napjával.
(2) Ha a középfokú végzettség alapján kiváltott START-kártya tulajdonosa a kártya érvényessége alatt felsőfokú
végzettséget szerez, köteles azt és a végzettség megszerzésének időpontját munkaadójának és az állami
adóhatóságnak haladéktalanul bejelenteni. (3) A törvényi feltételek fennállása esetén a kártya kiállításának kelte azonos a kártya igénylésére rendszeresített
nyilatkozatnyomtatvány állami adóhatósághoz történő benyújtásának napjával, postai úton érkezett nyilatkozat
esetén a kártya kiállításának kelte a postára adás napjához igazodik.
(4) A kiváltásra jogosult személy kérelmére, a kártya kiállítását megelőzően, az állami adóhatóság területi szerve igazolást
ad ki az Art. 20/A. § rendelkezéseiben szereplő adatokról.
(5) Az állami adóhatóság a kártya iránti igényt határozattal utasítja el, amennyiben a kártyát igénylő személy nem felel
meg a Pftv. által meghatározott jogosultsági feltételeknek. (6) A START BÓNUSZ kártya kiváltására egy alkalommal van lehetőség.
(7) Az adókedvezmény érvényesítése szempontjából az első év kezdete a tényleges foglalkoztatás megkezdésének napja,
amennyiben a kártyajogosult a munkába lépést megelőző napon rendelkezik érvényes START, START PLUSZ, START
EXTRA, START BÓNUSZ kártyával vagy azt helyettesítő igazolással. A kártyajogosult foglalkoztatásának azon
tartalmára, amelyre kiterjed a kártya érvényességi ideje, a kifizetőt megilleti az adókedvezmény.
(8) Amennyiben a kártyajogosult foglalkoztatására egymást követően több kifizetőnél került sor a kártya
érvényességének időtartama alatt, ebben az esetben valamennyi kifizetőnél történő tényleges foglalkoztatások
tényleges időtartama összeadódik, és erre az időre a foglalkoztatás első évében, illetve második évében a Pftv. 4/A. §
(1) bekezdésében, 5. § (1) bekezdésében, 7. § (1) bekezdésében, valamint 7/A. § (4) bekezdésében meghatározott
mértékű fizetési kötelezettség terheli a kifizetőket. Ha a kártya érvényességi idején belül a foglalkoztatás nem
folyamatos, vagy a kifizető nem veszi igénybe az adókedvezményt, akkor a kártya szerinti adókedvezmény az így
kiesett idővel csökkentett (maradék) érvényességi időre illetheti meg a következő kifizetőt. A kártya érvényességi
idejének a kiesett idővel történő meghosszabbítására nincs lehetőség.
4. § (1) A kártyának a munkavállaló birtokából való elkerülése (megsemmisülése, elvesztése vagy jogtalan eltulajdonítása)
esetén akkor adható ki új kártya, illetve a kártya megrongálódása esetén akkor cserélhető, ha azt a kártya tulajdonosa
kéri. Adatváltozás (névváltozás) miatt az állami adóhatóság a kártya tulajdonosának kérelmére a kártyát kicseréli.
Adatváltozás (névváltozás) miatt az állami adóhatóság a kártyát hivatalból akkor cseréli ki, ha a pályakezdő fiatal az
adatváltozást az adóazonosító jelet tartalmazó adóigazolvány cseréjéhez bejelentette. A kártya birtokából való
elkerülését (megsemmisülését, elvesztését vagy jogtalan eltulajdonítását), illetőleg megrongálódását a kártya
tulajdonosa köteles haladéktalanul, de legkésőbb birtokából való elkerülés (megsemmisülés, elvesztés vagy jogtalan
eltulajdonítás), illetőleg megrongálódás tudomására jutásától számított három munkanapon belül az állami
adóhatóságnál bejelenteni. (2) Ha a kártya cseréjére a kártyának a munkavállaló/munkaadó birtokából való elkerülése (megsemmisülése, elvesztése
vagy jogtalan eltulajdonítása), valamint megrongálódása, adatváltozás (névváltozás) vagy hibás adattartalom,
valamint a 3. § (2) bekezdésében említett eset miatt kerül sor, az új kártya igénylésekor a korábbi, még érvényes kártyát
az állami adóhatóság bevonja. Amennyiben az új kártya igénylése a korábbi kártya jogtalan eltulajdonítása
következtében válik szükségessé, a nyomozó hatósághoz benyújtott feljelentés visszaigazolt példányát az állami
adóhatóság előtt be kell mutatni. Az új kártya igénylésekor a kártya birtokából való elkerüléséről (megsemmisüléséről,
elvesztéséről vagy jogtalan eltulajdonításáról), illetőleg megrongálódásáról a kártya kiváltására jogosult személy
nyilatkozatot tesz. A kártyának a munkavállaló birtokából való elkerüléséről (megsemmisüléséről, elvesztéséről vagy
jogtalan eltulajdonításáról), valamint megrongálódásáról az új kártya kiváltására jogosult személy helyett a munkaadó
köteles nyilatkozatot tenni. 5. § (1) Ha a pályakezdő fiatal foglalkoztatása után a munkaadót megillető a Pftv. 4/A. § (1) bekezdésben foglalt
részadókedvezmény – a foglalkoztatás első évének naptári hónapon belüli letelte és a foglalkoztatás második évének
ugyanezen naptári hónapon belüli kezdete miatt – részben tizenhét és hét százalékos mértékben is fennáll, a fizetési
kötelezettség megállapításakor a Pftv. 4/A. § (1) bekezdésében meghatározott összegű munkabér (adókedvezmény
alap) alapulvételével: a) a hónap első napjától a foglalkoztatás első évének letelte napjáig terjedő időszakra eső munkabér
(adókedvezmény alap) tizenhét százalékát, b) a foglalkoztatás második évének első napjától a hónap utolsó napjáig terjedő időszakra jutó munkabér
(adókedvezmény alap) hét százalékát, c) ha a foglalkoztatás második évének első napját magában foglaló hónapban a foglalkoztatási jogviszony
megszűnik, a munkabér (adókedvezmény alap) alap hét százalékát a foglalkoztatás második évének első napjától
a foglalkoztatási jogviszony megszűnése napjáig terjedő időszakhoz igazodóan
kell számításba venni. (2) Az adókedvezmény mértékének hónapon belüli változása esetén a legfeljebb a kötelező legkisebb havi munkabér
másfélszeresének, felsőfokú végzettséggel rendelkező munkavállaló esetén kétszeresének megfelelő összegű bruttó
munkabér arányos részének megállapítása az adott hónap naptári napjainak számával való osztással, továbbá az így
kapott egy napra jutó bruttó munkabér annyi napra történő figyelembevételével történik, ahány napra a Pftv. 4/A. §
(1) bekezdésben foglalt tizenhét és a hét százalékos mértékű adókedvezmény külön-külön fennáll.
(3) A Pftv. 4/A. § (1) bekezdése b) pontjában meghatározott adókedvezmény meghatározása során, ha a munkavállaló a
tárgyhónapban a hónap első napjától eltérő dátummal kiállított oklevéllel bizonyítja munkáltatójánál a felsőfokú
végzettség megszerzését, a kötelező legkisebb munkabér kétszeresét meg nem haladó összegű bruttó munkabér
alapján járó adókedvezmény az oklevél kiállításának napjától vehető igénybe.
(4) Ha a Pftv. 5. § (1) bekezdésében előírt adókedvezmény – a foglalkoztatás első évének hónapon belüli letelte, valamint a
foglalkoztatás második évének kezdete miatt – részben tizenhét és hét százalékos mértékben is fennáll, az
adókedvezmény meghatározásakor az (1)–(2) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az
adókedvezményes fizetési kötelezettség alapjául szolgáló bruttó munkabér az iskolai végzettségtől függetlenül
legfeljebb a kötelező legkisebb havi munkabér kétszeresét meg nem haladó összegű lehet.
(5) Amennyiben az érvényes START EXTRA kártyával rendelkező személy foglalkoztatása második évének első napja
a naptári hónap első napjától eltérő napra esik, a Pftv. 7. § (1) bekezdése szerinti tizenhét százalékos mértékű
adókedvezmény e naptól a hónap utolsó napjáig terjedő időszakra jutó bruttó munkabér után áll fent. Ha a
foglalkoztatás második évének első napját magában foglaló hónapban a foglalkoztatási jogviszony megszűnik, a
bruttó munkabér tizenhét százalékát a foglalkoztatás második évének első napjától a foglalkoztatási jogviszony
megszűnése napjáig terjedő időszakhoz igazodóan kell számításba venni.
(6) Ha a kártyával rendelkező munkavállaló egyidejűleg több foglalkoztatási jogviszonyban is áll, a foglalkoztatók közül az
érvényesítheti az adókedvezményt, amely (aki) a munkavállaló kártyáját a foglalkoztatás időtartama alatt őrzi.
6. § A Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezelője az állami adóhatóság által havonta teljesített 1. melléklet szerinti
adatszolgáltatást követő 5 munkanapon belül intézkedik a NAV szociális hozzájárulási adó beszedési számla javára
történő befizetések teljesítése iránt. 7. § (1) Az 5. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően, ha a 2009. december 31-ét követően felsőfokú végzettség alapján
kiváltott (igényelt) START-kártyával rendelkező pályakezdő fiatal foglalkoztatása után a munkaadót megillető a Pftv.
4/A. § (1) bekezdésben foglalt részadókedvezmény – a foglalkoztatás kilencedik hónapjának naptári hónapon belüli
letelte vagy a foglalkoztatás tizedik hónapjának naptári hónapon belüli kezdete miatt – részben tizenhét és hét
százalékos mértékben is fennáll, a fizetési kötelezettség megállapításakor a Pftv. 4/A. § (1) bekezdésének b) pontjában
a felsőfokú végzettségű pályakezdőre megállapított munkabér (adókedvezmény alap) alapulvételével:
a) a naptári hónap első napjától a foglalkoztatás kilencedik hónapjának letelte napjáig terjedő időszakra eső
munkabér (adókedvezmény alap) tizenhét százalékát és b) a naptári hónap a) pont szerinti napját követő naptól a naptári hónap utolsó napjáig terjedő időszakra jutó
munkabér (adókedvezmény alap) hét százalékát kell adókedvezményként számításba venni.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett személy foglalkoztatási jogviszonya a foglalkoztatás tizedik hónapja első napját
magában foglaló naptári hónapban megszűnik, a munkabér (adókedvezmény alap) hét százalékát a foglalkoztatás
tizedik hónapja naptári hónapon belüli első napjától a foglalkoztatási jogviszony megszűnése napjáig terjedő
időszakhoz igazodóan kell adókedvezményként számításba venni. 8. § (1) Az állami adóhatóság adatot szolgáltat az 1. melléklet szerinti adatokról, valamint a 2. mellékletben meghatározott, az
Art. 31. § (2) bekezdése szerinti havi bevallásokból nyerhető, összesített adatokról a Nemzeti Foglalkoztatási Alap
kezelőszervezete részére. A 2. melléklet szerinti adatszolgáltatás teljesítésének határideje a foglalkoztatók által
benyújtandó havi bevallás és adatszolgáltatás benyújtására előírt határidőt követő második hónap utolsó napja.
(2) Az állami adóhatóság – az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai
Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
szabályok megállapításáról szóló 1828/2006/EK (2006. december 8.) Bizottsági rendeletben – a tájékoztatásra és
nyilvánosságra vonatkozóan meghatározott előírásoknak való megfelelést oly módon biztosítja, hogy a kártya
igénylésére rendszeresített adatlapon és a kártya kiadásánál alkalmazott formalevélen feltünteti az Európai Unió és az
Új Széchenyi Terv logóját. A kártya igénylésére rendszeresített adatlaphoz tartozó kitöltési útmutatóban az állami
adóhatóság tájékoztatást nyújt a START BÓNUSZ kártyákkal történő foglalkoztatáshoz kapcsolódó uniós
támogatásról. 9. § A Pftv. 4/A § (1) bekezdésében, a Pftv. 5. § (1) bekezdésében, a Pftv. 7. § (1) bekezdésében, valamint a 7/A. §
(4) bekezdésében meghatározott adókedvezmény iránti igénylés az illetékes NAV igazgatósághoz, a NAV által
rendszeresített bevallásnyomtatványon nyújtható be. 10. § A munkaadónként benyújtott igényeket a NAV havonta összesíti a pénzügyi fedezet biztosítása érdekében és
a tárgyhót követő hó 5. napjáig a Nemzeti Foglalkoztatási Alap részére küldi meg. Az igénylést csökkenteni kell az
adott hónapban az adózó által végrehajtott önellenőrzés, illetve adóhatósági megállapítás kapcsán visszafizetett
jogosulatlanul igénybe vett összegekkel. 11. § (1) Az adóellenőrzés során megállapított jogszerűtlen igénylés jogkövetkezményeként beszedett, valamint a munkaadó
által jogosulatlanul igénybe vett adókedvezménynek önadózással történt bevallásával egyidejűleg esedékes
adókülönbözetet a NAV szociális hozzájárulási adó számla javára kell megfizetni.
(2) A NAV a Nemzeti Foglalkoztatási Alap részére negyedévente gépi adathordozón a 3. melléklet szerinti
adatszolgáltatást teljesít. Az adatszolgáltatás tartalmazza közigazgatás és egyéb foglalkoztatók szerinti bontásban az
adott negyedévre vonatkozóan megyénként összesítve az adókedvezményt igénylők számát, az igénylésben érintett
létszámot az adatlapnak megfelelő bontásban, az igényelt adókedvezmény összegét.
Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a) a START-kártya felhasználásának, a járulékkedvezmény érvényesítésének, továbbá elszámolásának részletes
szabályairól szóló 31/2005. (IX. 29.) PM rendelet, valamint
b) a foglalkoztatáspolitikai célú járulékkedvezmény elszámolásának részletes szabályairól szóló 7/2005. (II. 8.)
PM–FMM együttes rendelet. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
94/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Pós Péter, az Asztmás és Allergiás Betegek Országos Szövetsége (1126 Budapest, Böszörményi út 20–22.) elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a szándék bizonyíthatóságának hiányában is soha el nem évülő népirtásnak minősüljenek, és ehhez
mérten büntetendők legyenek az emberek bármilyen csoportjának tagjai ellen elkövetett, a népirtást büntetni rendelő
hatályos jogszabályokban felsorolt következményeket okozó tettek és intézkedések?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára
egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek
egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek.
A kezdeményezésben használt megfogalmazás olyan szövevényes és bonyolult, amely kizárja, hogy az a választópolgárok
számára egyértelműen értelmezhető legyen. A hatályos jogszabályok ismerete nélkül a választópolgárok számára további
nehézséget jelenthet annak eldöntése, hogy pontosan milyen jogszabályi tényállás meg valósulását rendelné büntetni
a kezdeményező.
A kérdés többszörös összetettségére tekintettel a testület megállapítja, hogy a jogalkotó számára sem lenne
egyértelmű, hogy egy eredményes népszavazás milyen jogalkotásra kötelezné.
A fent leírtak alapján a testület az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
104/2013. (XI. 14.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez a LEADER Helyi Akciócsoportok közreműködésével 2013-ban nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. agroturisztikai szolgáltató tevékenység: szálláshely-szolgáltatáshoz nem kötődő
a) a  helyi, vagy saját népművészeti, néprajzi, kézműves, építészeti és kulturális értékek, örökségek,
termékek bemutatása,
b) a  falusi élethez, környezethez és munkakultúrához kapcsolódó hagyományok, tevékenységek
bemutatása,
c) falusias, tanyasias vagy vidéki környezetben a  házi élelmiszerekhez és gasztronómiai
hagyományokhoz kapcsolódó tevékenységek bemutatása, és az elkészített élelmiszerek felkínálása
helyben fogyasztásra, valamint értékesítésre turisztikai és vendéglátói céllal a gazdaság területén,
d) a helyi gazdálkodási módok, termelési szokások bemutatása;
 2. borturizmus: a  szőlészeti és a  borászati adatszolgáltatás, valamint a  származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009.
(IX.  29.) FVM rendelet 1. számú melléklete szerinti borvidékhez tartozó településen az  adott borvidéken
termelt borok értékesítésére és kóstoltatására alkalmas helyiségek kialakítása;
3. egyéb szálláshely: a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshelyüzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet [a  továbbiakban:
239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet] 2. § h) pontja szerinti egyéb szálláshely;
4. erdei turizmus: a  természetjáró turizmusnak az  a  válfaja, amely belterületi túraútvonalak, turistautak
kivételével az  ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott területen a  természeti javak
ingyenes igénybevételére, illetve ellenértékes hasznosítására épül, turistautak külterületi szakaszai,
tanösvények és a  természet megfigyelésére alkalmas létesítmények kialakításával, karbantartásával,
fejlesztésével;
5. falusi szálláshely: a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet 2. § i) pontja szerinti falusi szálláshely;
 6. falusi turizmus: a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a  Balatoni
Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000.  évi CXII.  törvény 1/2. számú melléklete szerinti
parti települések kivételével az  5.  melléklet szerinti településen történő vendégfogadás, étkezés- és
programszolgáltatás, amelynek keretében a  látogató megismerkedik a  falu jellegzetes életformájával,
hagyományaival, és aktívan részt vehet annak életében;
7. hasznos alapterület: az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendelet 1. számú mellékletének 46. pontja szerinti fogalom;
8. hátrányos helyzetű terület: a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm.
rendelet 2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, valamint 4. mellékletében szereplő
természeti vagy civilizációs katasztrófával sújtott kedvezményezett kistérségek vagy az  ezekkel azonos
elbánásban részesülő, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos
átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.)
Korm. rendelet mellékletében meghatározott település;
9. horgászturizmus: a szabadidő eltöltésének az a módja, amely elsősorban horgászok igényeinek kiszolgálására
alkalmas javak igénybevételére, illetőleg hasznosítására épül;
10. konferenciaturizmus: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében vállalati vagy szakmai konferencián,
szimpóziumon, kerekasztalon, tudományos tanácskozáson, találkozón, rendezvényen való részvételhez
kapcsolódó turisztikai szolgáltatások nyújtása, valamint az  ezekhez kapcsolódó egyéb, nem turisztikai
tevékenységek összessége;
11. közhasznú tevékenység: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről
és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. § 20. pontja szerinti tevékenység;
12. LEADER HACS: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62.  cikkének megfelelő, és
az Irányító Hatóság (a továbbiakban: IH) által elismert, jogi személyiséggel rendelkező helyi közösség, amely
az  elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta a  LEADER HACS minősítéshez kapcsolódó feltételek
teljesítését;
13. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről
szóló határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS helyi vidékfejlesztési
stratégiát fogalmaz meg;
14. lovas turisztikai szolgáltatás: a  lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendeletben,
valamint e  rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően a  lovaglás és a  hajtás közül
a  lovagoltatáshoz, lovas oktatáshoz, lovas terápiához, terep- vagy túralovagláshoz, fogatoztatáshoz
kapcsolódó turisztikai szolgáltatás;
15. nonprofit szervezet: az  egyesületként, az  alapítványként, a  közalapítványként, a  nonprofit gazdasági
társaságként és a  közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezetként működő szervezet, kivéve
a biztosító egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
16. rekreációs szolgáltatás: az aktív szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó, az egészségmegőrzést célul kitűző
szolgáltatás;
17. vadászatra jogosult: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
6. §-a szerinti jogosult;
18. vadászturizmus: a  turizmus azon formája, amelynek elsődleges célja a  vad elejtése által a  résztvevő
számára történő élményszerzés, valamint az  ahhoz kapcsolódó helyben nyújtott kiegészítő szolgáltatások
igénybevétele;
19. vízi turizmus: olyan szabadidős tevékenység, amelyet vízben, vízen végeznek; az  aktív turizmus egy
formája, amely során a  turista utazásának motivációja valamilyen fizikai aktivitást igénylő szabadidős
vagy sporttevékenység gyakorlása hazánk álló és folyóvizein a  fürdőmedencék, fürdőházak és a  hozzájuk
kapcsolódó különböző wellness szolgáltatások kivételével.
(2) E  rendeletben nem szabályozott fogalmakat a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvényben
(a  továbbiakban: Törvény) és az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
2. A támogatás tárgya és a támogatás felhasználása során elszámolható kiadások
2. § (1) Támogatás vehető igénybe
a) a falusi szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő falusi szálláshelyek bővítéséhez,
korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez, szolgáltatásaik fejlesztéséhez (1. célterület);
b) egyéb szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő egyéb szálláshely és
kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő egyéb szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez,
akadálymentesítéséhez, szolgáltatásaik fejlesztéséhez, kivéve a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési
Tervének elfogadásáról és a  Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000.  évi
CXII. törvény 1/2. számú mellékletben foglalt parti települések (2. célterület);
c) a  vidéki térségekben a  nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003.
(X. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet] 3. § (2) bekezdés c) pont 2. alpont
szerinti gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és kapcsolódó szolgáltatások
kialakításához, már működő szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez,
szolgáltatásainak fejlesztéséhez (3. célterület);
d) szálláshelyhez nem kötődő:
da) agroturisztikai szolgáltató tevékenységhez,
db) lovas turisztikai szolgáltatáshoz,
dc) vadászturizmushoz,
dd) erdei turizmushoz,
de) horgászturizmushoz,
df ) vízi turizmushoz,
dg) borturizmushoz
kapcsolódó épület, építmény kialakításához, bővítéséhez, átalakításához és eszközrendszer fejlesztéséhez
(4. célterület).
(2) E rendelet alapján nem igényelhető támogatás
a) termőföld és ingatlan vásárlásához,
b) ingatlan bérleti díjához,
c) élő állat vásárlásához,
d) gondnoki lakás, szolgálati lakás, az ügyfél saját maga által használt lakrésze, a gondnok vagy az ügyfél által
kizárólagosan használt helyiségek megépítéséhez, felújításához, vagy ilyen lakásba, lakrészbe eszköz,
berendezés beszerzéséhez,
e) bontott építési anyag beszerzéséhez és beépítéséhez,
f ) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz és vitorlás hajó
beszerzéséhez,
g) élelmiszeripari gépek beszerzéséhez,
h) konferenciaturizmushoz,
i) a  kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 28.  §
d) pontjában meghatározott melegkonyhás vendéglátóhelyhez,
j) lóversenypálya, lovas vagy fogathajtó versenyek megrendezésére alkalmas létesítmények vagy hozzájuk
kapcsolódó létesítmények létrehozáshoz, fejlesztéséhez,
k) lőfegyver beszerzéséhez,
l) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez,
m) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez,
n) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez,
o) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében az  integrált közösségi és szolgáltató tér kialakítására és működtetésére igénybe
vehető támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez.
(3) A  támogatás természeti és környezeti értékeket károsító, valamint ezen értékek hozzáférhetőségét korlátozó
sportturisztikai tevékenység – így különösen terepmotorozás, quadozás, downhill kerékpározás – céljára, valamint
gazdaságon belüli fejlesztéséhez nem vehető igénybe.
3. § (1) E rendelet alapján elszámolható kiadásnak minősül
a) a Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő építés, a fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó építési munka,
b) a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által rendszeresített Árajánlatos
tételbejelentő lapon igényelhető, a 3. mellékletben nem szereplő, a szálláshelyek, szolgáltatások működését
szolgáló berendezési tárgy, eszköz,
c) horgászati célú fejlesztés, falusi szálláshely vagy egyéb szálláshely kialakítása esetén fa telepítése, a  hazai
fajták, különösen a tájfajták előnyben részesítésével,
d) a szolgáltatás működtetéséhez szükséges minősítési eljárás díja,
e) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadás,
f ) a  Vhr. 31.  § (1)  bekezdés c)  pontjától eltérően eszközként elszámolható kiadás az  ügyfél támogatható
tevékenységét szolgáló szoftver licencek ellenértéke.
 (2) Kiadásként nem számolható el a 3. mellékletben meghatározott eszközök beszerzésének költsége.
 (3) Ha a  2.  § (1)  bekezdése szerinti célterületekhez kapcsolódó tevékenységeken kívül a  támogatott tevékenységgel
érintett épület, építmény vagy épületrész, építményrész más célt is szolgál, az  elszámolható kiadásokat
a  támogatásból fejleszteni kívánt tevékenységgel érintett helyiségek hasznos alapterülete és a  támogatásból
fejleszteni kívánt tevékenységgel nem érintett helyiségek hasznos alapterületének arányában kell megállapítani
a támogatással érintett épületrészre, építményrészre.
3. A támogatás forrása, mértéke 4. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
 (2) A  támogatásokra a  Szerződés 87. és 88.  cikkének a  de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006.
december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletet (a  továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) kell
alkalmazni.
(3) A 2. § (1) bekezdés d) pont dg) alpontja szerinti szolgáltatás esetén az igénybe vehető csekély összegű támogatás
összege legfeljebb 20 000 000 forint.
(4) A támogatás mértéke, ha az 5. § (1) bekezdése szerinti ügyfél
a) természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás, települési önkormányzat, települési nemzetiségi
önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi jogi személy vagy nem közhasznú tevékenységet folytató
nonprofit szervezet és
aa) a fejlesztést hátrányos helyzetű területen valósítja meg, az összes elszámolható kiadás 65%-a,
ab) a fejlesztést nem hátrányos helyzetű területen valósítja meg, az összes elszámolható kiadás 60%-a,
b) nonprofit szervezet, és a  beruházás az  ügyfél közhasznú tevékenységének ellátásához köthető, az  összes
elszámolható kiadás 100%-a,
de legfeljebb 35 000 000 forint.
 (5) A  (4)  bekezdés szerinti támogatás nem lehet több, mint a  LEADER HACS illetékességi területén igényelhető
– a 7. mellékletben meghatározott – legmagasabb támogatási összeg.
 (6) Költségvetési szerv esetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja alapján
a támogatás számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult
a) a természetes személy,
b) a mikro-, kis- vagy középvállalkozás,
c) a települési önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat vagy a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló
2011.  évi CLXXXIX.  törvény (a  továbbiakban: Mötv.) 87.  §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel
rendelkező önkormányzati társulás,
d) a nonprofit szervezet, és
e) az egyházi jogi személy
[az a)–e) pont a továbbiakban együtt: ügyfél].
(2) Az  ügyfél abban az  esetben jogosult támogatási kérelem benyújtására, amennyiben a  mezőgazdasági
tevékenységéből származó árbevétele az 50%-ot nem érte el a 2011. és 2012. évben.
(3) Az  ügyfél lakóhelye, tartózkodási helye, székhelye, telephelye, fióktelepe szerinti LEADER HACS illetékességi
területén megvalósuló fejlesztések támogathatóak. Az  ügyfél kérelme vonatkozásában a  beruházás csak egy
LEADER HACS területén valósulhat meg.
(4) A  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott célterület esetén a  támogatás igénybevételére kizárólag
természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás jogosult.
(5) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterület esetén a támogatás igénybevételére kizárólag mikro-, kisvagy középvállalkozás, települési önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, és a Mötv. 87. §-ában meghatározott
önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, nonprofit szervezet és egyházi jogi személy jogosult.
(6) A 2. § (1) bekezdés d) pont da) alpontjában meghatározott célterület esetén a támogatás igénybevételére kizárólag
természetes személy, őstermelő és egyéni vállalkozó, valamint nonprofit szervezet jogosult.
(7) A  2.  § (1)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a  támogatás
igénybevételére az az ügyfél jogosult, aki a fejlesztéssel érintett területen vadászatra jogosult.
(8) E  rendelet vonatkozásában nem alkalmazandóak a  Vhr. 7.  § (2)  bekezdésében, 8.  § (2)  bekezdésében, 9.  §
(2) bekezdésében, 12. § (4) bekezdésében, 15. § (1) bekezdés b) pontjában, 17. § (2) bekezdésében, 24. §-ában, 25. §
(2)  bekezdésében, 27.  § (1)  bekezdés e)–f )  pontjaiban, 33.  § (4)  bekezdésében, valamint 35.  § (5)  bekezdésében
foglalt rendelkezések.
6. § (1) Támogatás olyan, az  5. vagy 6.  melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztéshez
igényelhető, amely település bel- vagy külterületén az ügyfél a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) – ha az ügyfél természetes személy – lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) – ha az  ügyfél mikro-, kis- vagy középvállalkozás, a  települési önkormányzat, a  nemzetiségi önkormányzat
vagy a  Mötv. 87.  §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás,
nonprofit szervezet, egyházi jogi személy – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik.
 (2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti célterület esetében támogatás olyan, kizárólag
az 5. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztéshez igényelhető, amely település belvagy külterületén az ügyfél a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) – ha az ügyfél természetes személy – lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) – ha az ügyfél mikro-, kis- vagy középvállalkozás – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel,
c) – ha az ügyfél nonprofit szervezet – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik.
(3) Ha a  kérelem az  5. vagy 6.  mellékletben meghatározott települések közül több települést is érint, az  ügyfélnek
valamely településen vagy annak külterületén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel vagy
fiókteleppel kell rendelkeznie.
7. § (1) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy – a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában – a fejlesztéssel
érintett szálláshely helyrajzi számához tartozó telek alapterületének nagysága új falusi szálláshely, egyéb szálláshely
kialakítása esetén legalább 500 m2, új gyermek- és ifjúsági tábor kialakítása esetén legalább 2000 m2 legyen.
(2) A 2. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti falusi és egyéb szálláshely esetén a támogatás igénybevételének feltétele,
hogy
a) a fejlesztéssel – ideértve a bővítést és a felújítást is – kialakított szálláshely
aa) megfeleljen a 4. mellékletben meghatározott feltételeknek,
ab) legalább hat, legfeljebb tizenhat férőhellyel rendelkezzen,
ac) a saját használatú helyiségektől és lakrésztől elkülönüljön,
ad) összkomfortos legyen,
ae) területén ne működjön más típusú szálláshely kivéve a sátorozóhelyet, és
b) az ügyfél az a) pont szerinti szálláshelyre vonatkozóan – új szálláshely létesítése esetén legkésőbb az utolsó
kifizetési kérelem benyújtásáig – a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet alapján jogerős üzemeltetési engedéllyel
rendelkezzen és
c) a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti falusi szálláshely esetén legkésőbb az  utolsó kifizetési kérelem
benyújtásáig rendelkezni kell a Falusi és Agroturizmus Országos Szövetsége szerinti 4 napraforgós nemzeti
tanúsító védjeggyel.
(3) Több különböző ügyfél nem hozhat létre egy ingatlanon azonos típusú szálláshelyet.
 (4) A 2. § (1) bekezdés a)–d) pontjai szerinti falusi és egyéb szálláshely esetén meglévő szálláshely fejlesztésére irányuló
fejlesztésre a  13.  § (1)  bekezdésében hivatkozott támogatások valamelyike alapján támogatott berendezési tárgy,
eszköz cseréjére nem igényelhető támogatás.
(5) A  2.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a  173/2003. (X. 28.) Korm.
rendeletnek megfelelően legalább harminc férőhelyes
a) legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági tábor, vagy
b) legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági táborban telepített sátortábor,
fejlesztése, kialakítása támogatható.
(6) Ha a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés új szálláshely létesítésére irányul
a  173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 14/C.  § alapján kiállított hatósági igazolvány beszerzése szükséges az  utolsó
kifizetési kérelem benyújtásáig.
8. § (1) A  Vhr. 23.  § (1)  bekezdés b)  pontjától eltérően az  üzemeltetési kötelezettség az  utolsó kifizetési kérelem
benyújtásától számított öt évig tart.
(2) Az ügyfél köteles az üzemeltetési kötelezettség alatt
a) a  2.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén a  vendégeknek
az étkeztetés, a szabadidős sport vagy rekreációs szolgáltatás, a vezetett túrázási lehetőség vagy a természeti,
gasztronómiai vagy kulturális értékek megismertetése, bemutatása közül legalább kétféle szolgáltatást
nyújtani, amelyből az egyik más szolgáltatóval történő megállapodás alapján is nyújtható;
b) az  a)  pont szerinti szolgáltatásokról nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza legalább a  nyújtott
szolgáltatás megnevezését, a vendég szolgáltatáson való részvételének időpontját és időtartamát, valamint
a szolgáltatást igénybevevő vendég nevét és aláírását;
c) a  2.  § (1)  bekezdés d)  pont da)  alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén
az agroturisztikai szolgáltató tevékenységek valamelyikét végezni;
d) a  2.  § (1)  bekezdés d)  pont db)  alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén legalább
a  Magyar Lovas Turisztikai Szövetség szerinti három patkós minősítésű lovas szolgáltatást végezni, és
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által a nyilvántartásba vételről kiadott igazolással rendelkezni;
e) a 2. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetében vadászati
jogosultsággal rendelkezni;
f ) tagságot fenntartani turisztikai szakmai szervezetben vagy olyan szervezetben, amely szorosan kapcsolódik
a  tervezett fejlesztendő tevékenységekhez és csatlakozni annak minősítési vagy promóciós rendszeréhez
(területi, regionális, országos egyesülethez, szövetséghez, turisztikai termék, vagy nemzetközi, vagy nemzeti
védjegy vagy minősítési rendszerhez);
g) a  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a  239/2009.
(X. 20.) Korm. rendelet alapján kiadott üzemeltetési engedéllyel rendelkezni;
h) a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén legalább a  Falusi és
Agroturizmus Országos Szövetsége szerinti 4 napraforgós minősítésű szállásszolgáltatást végezni;
i) a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetében a 173/2003. (X. 28.)
Korm. rendelet alapján minősítéssel és a jegyző által kiadott hatósági igazolvánnyal rendelkezni.
(3) Az  ügyfélnek a  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott vállalásokról a  támogatási kérelem benyújtásának
időpontjában kell nyilatkoznia. Amennyiben az  ügyfél a  kötelező szolgáltatások vállalásáról nem nyilatkozik,
a támogatási kérelem elutasításra kerül.
(4) Amennyiben az  ügyfél a  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott vállalást részben együttműködés keretében
kívánja teljesíteni, abban az  esetben a  10.  § (1)  bekezdésben meghatározott formai és tartalmi feltételeknek
megfelelő együttműködési megállapodást köteles benyújtani.
9. § (1) A  4.  § (4)  bekezdés b)  pontja alapján jogosult támogatást igényelni az  az ügyfél, aki a  támogatási kérelem
benyújtásáig az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011.  évi CLXXV.  törvény 33.  §-a szerinti közhasznúsági nyilvántartásba veteti magát és
tevékenységét ekként végzi.
(2) E  rendelet alapján benyújtott támogatási kérelmek vonatkozásában a  Vhr. 7.  § (1)  bekezdés b)  pontját nem kell
alkalmazni.
(3) A  2.  § (1)  bekezdés d)  pont de) és df )  alpontjához kapcsolódó fejlesztések esetében nem minősül Vhr. 23.  §
(1) bekezdés c) pontja szerinti bérbeadásnak, ha a fejlesztés tárgyát képező eszköz turisztikai szolgáltatás keretében
alkalomszerűen bérelhető.
(4) Ha az  ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a  támogatási kérelméhez vagy
a  kifizetési kérelméhez, a  támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyet e  rendelet hatálybalépését
megelőzően legfeljebb 30 nappal állítottak ki és tartalmazza
a) az  ajánlatkérő nevét, címét és ajánlattevő nevét, címét és adószámát, természetes személy esetén
adóazonosító jelét,
b) a kiadási tétel műszaki adatait, és típus jelöléssel rendelkező eszköz esetén legalább a konkrét típust,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét, ha az az árajánlat további adataiból nem
megállapítható,
e) a kiadási tétel pénznemét, amennyiben az forinttól eltérő,
f ) az ajánlattevő aláírását, és
g) az árajánlat kiállításának dátumát.
(5) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén a  (4)  bekezdés f )  pontja szerinti követelményt nem
kell alkalmazni, azonban ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, mellékelni kell az elektronikus
levelet és az  elektronikus levél csatolmányainak is meg kell felelniük a  (4)  bekezdés a)–e), valamint g)  pontjában
meghatározott követelménynek. Webáruházból letöltött árajánlat esetén a  (4) bekezdés a), f ) és g) pontja szerinti
követelményt nem kell alkalmazni. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház honlap
címét, valamint azt az elektronikus levelet, amelynek csatolmányaként az árajánlat érkezett.
(6) Ha a  referenciaár az adott tétel esetében nem állapítható meg a Gépkatalógus vagy az Építési Normagyűjtemény
(a továbbiakban: ÉNGY) alapján, az ügyfél köteles legalább két árajánlatot csatolni az elszámolni kívánt kiadásokról.
(7) A  két árajánlatnak hasonló és egymással összehasonlítható műszaki tartalommal kell rendelkeznie, és az  ügyfél
köteles indokolni a magasabb ár elfogadását.
(8) Az  árajánlat nem származhat a  területileg illetékes HACS-tól, valamint az  ügyfél saját tulajdonában lévő vagy
kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan vállalkozástól, amelyben az ügyfél többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik.
(9) Az  ajánlattevőnek a  Cégbíróságnál vagy a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál bejelentett tevékenysége tekintetében
adott árajánlata fogadható el.
(10) Amennyiben az árajánlat a (4)–(9) bekezdésben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek nem felel meg,
az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
10. § (1) Ha az  ügyfél a  8.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott szolgáltatások közül valamelyiket együttműködés
keretében kívánja nyújtani, abban az  esetben csak olyan a  támogatási kérelemhez mellékelt együttműködési
megállapodás alapján igazolt a  8.  § (2)  bekezdése szerinti szolgáltatás nyújtása, vagy ha az  ügyfél az  1.  melléklet
2. szakmai szempontjában meghatározott együttműködési megállapodást kíván benyújtani, abban az esetben csak
olyan a  támogatási kérelemhez mellékelt együttműködési megállapodás vehető figyelembe az  értékelés során,
amely tartalma alapján nem minősül beszállítói, vagy értékesítési szerződésnek, megállapodásnak és tartalmazza
a) az  együttműködő partnerek nevét, székhelyének címét és adószámát, természetes személy esetén
adóazonosító jelét,
b) az együttműködő partnerek hivatalos képviselőjének nevét,
c) az együttműködés tárgyát, amely kapcsolódik a fejleszteni kívánt tevékenységhez,
d) az együttműködés időtartamát, amely legalább a fenntartási időszak végéig szól,
e) az egyes együttműködő partnerek vállalt kötelezettségeit, valamint
f ) az együttműködő partnerek cégszerű aláírását.
(2) Amennyiben az ügyfél az 1. melléklet 2. szakmai szempontjához az együttműködési megállapodásokat nem nyújtja
be vagy nem a  (1)  bekezdésében meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelelően nyújtja be,
a fenti értékelési szempont nem vehető figyelembe.
(3) A Vhr. 25. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a műveletet 2014. december 31-ig meg kell valósítani.
 (4) A  Vhr. 24.  § (1)  bekezdésében foglaltaktól eltérően az  ügyfél a  helyt adó vagy részben helyt adó támogatási
határozat közlésétől számított 6 hónapon belül köteles a támogatási határozatban jóváhagyott, egyéb elszámolható
kiadásnak nem minősülő nettó elszámolható kiadások legalább 10%-ára vonatkozóan kifizetési kérelmet benyújtani.
(5) Az  utolsó kifizetési kérelmet a  művelet megvalósulását követő 6 hónapon belül, vagy ha az  ügyfél a  műveletet
a támogatási határozat jogerőre emelkedése előtt megkezdte, akkor a támogatási határozat jogerőre emelkedését
követő 6 hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-ig be kell nyújtani.
(6) Induló vállalkozás, egyéni vállalkozóként kérelmező és természetes személy ügyfél vonatkozásban a  Vhr. 7.  §
(1) bekezdés c) pontja szerinti nehéz helyzetben lévőségre vonatkozó szabályokat nem kell alkalmazni.
(7) A  Vhr. 28.  § (3)  bekezdésétől eltérően a  támogatási határozattal jóváhagyott árajánlatos tétel (gép, eszköz,
berendezés, szolgáltatás) helyett más árajánlatos tétel beszerzésére akkor van lehetőség, ha az árajánlatos tételek
funkciójukat tekintve egymással helyettesíthetőek, és az új árajánlatos tétel ugyanazt a célt szolgálja a műveleten
belül, mint a  lecserélni kívánt tétel. A  támogatás az  árajánlatos tétel módosításának jóváhagyását követően sem
haladhatja meg a  lecserélni kívánt árajánlatos tétel vonatkozásában a  támogatási határozatban jóváhagyott
összeget.
(8) Az  árajánlatos tételek módosulása esetén a  kifizetési kérelemhez csatolni kell legalább két darab, a  9.  §
(4)–(9) bekezdésének megfelelő, legfeljebb 30 nappal a módosítási kérelem benyújtása előtt kiállított, a teljesítéskor
érvényes árajánlatot, és az ügyfélnek meg kell indokolnia, hogy a két árajánlat közül melyiket választja.
(9) A  (3)  bekezdésben foglalt határidőig, illetve a  (4)  bekezdésben foglaltak teljesítése esetén 2014. december  31-ig
az  ügyfél teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatában vállalhatja, hogy
az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogkövetkezményeinek alkalmazása mellett a  támogatás egészéről
lemond.
5. A támogatási kérelem benyújtása 11. § (1) A  támogatási kérelmet az  egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén
postai úton 2013. november 25. és 2013. december 20. között lehet benyújtani az  MVH által rendszeresített és
az  MVH  honlapján közzétett, a  (2)  bekezdésben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon – a  Törvény
16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött delegálási szerződés szerint – a beruházás
helye szerinti illetékes LEADER HACS munkaszervezeti irodájához.
(2) Egy ügyfél a  támogatási kérelem benyújtási időszakban kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be, kivéve,
ha a korábban benyújtott támogatási kérelmét legkésőbb az újabb támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
visszavonja. Egy támogatási kérelem több támogatási célterületre is irányulhat.
(3) A támogatási kérelem tartalmazza
a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
f ) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat, valamint
g) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről,
h) az ügyfél (cégszerű) aláírását.
(4) A  természetes személy ügyfél a  lakóhelye vagy tartózkodási helye igazolása céljából a  lakcímet igazoló hatósági
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti, hogy a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását
kezelő központi szerv megkeresése helyett a  lakcímet igazoló hatósági igazolvány alapján állapítsák meg
a támogatásra való jogosultság fennállását.
(5) Amennyiben egy LEADER HACS címe visszavonásra kerül és új LEADER HACS címmel rendelkező szervezet nincs
a  korábbi LEADER HACS illetékességi területén, a  LEADER HACS illetékességi területén a  támogatási kérelmet
az MVH illetékes regionális kirendeltségéhez kell benyújtani.
(6) Az  (5)  bekezdés alapján benyújtott támogatási kérelmet az  MVH az  1.  mellékletben lévő, a  LEADER HACS
illetékességi területére vonatkozó Értékelési táblázat, valamint a 2. melléklet szerinti üzleti terv vagy működtetési és
fenntarthatósági terv táblázat alapján bírálja el.
(7) A  7.  mellékletben a  LEADER HACS-ok illetékességi területére vonatkozó igényelhető legmagasabb támogatási
keretösszeget kell figyelembe venni abban az esetben is, ha a LEADER HACS cím birtokosa változik.
12. § (1) A  támogatási kérelemhez mellékelni kell az  ügyfél által kiállított dokumentumok esetében eredeti példányban,
a további dokumentumok tekintetében eltérő rendelkezés hiányában egyszerű másolatban
a) települési önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, önkormányzati társulás ügyfél esetén az  érintett
önkormányzat képviselőtestületének vagy a  társulási tanácsnak a  beruházás megvalósításáról szóló,
a  támogatási kérelem alapjául szolgáló jogszabály és annak a  célterületet meghatározó rendelkezésének
megjelölését, valamint a fejlesztéssel érintett ingatlan helyrajzi számát tartalmazó határozata kivonatát;
b) – ha a  települési önkormányzat képviseletében a  képviselőtestület hivatala jár el – a  képviselőtestület
felhatalmazást adó határozatának kivonatát;
c) egyházi jogi személy ügyfél esetében az  egyházi jogi személy nyilvántartásba vett adatait igazoló
kivonatot, vagy az egyházi jogi személyiséget igazoló egyházi igazolást, amelyet a bevett egyház egészének
vagy legfőbb szervének vagy az  adott belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének
az  egyházakkal való kapcsolattartásért felelős miniszternél bejelentett képviselője vagy a  bevett egyház
belső szabályai szerint erre feljogosított tisztviselő állít ki;
d) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltaknak megfelelő pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege 5 000 000 forint alatti;
e) a  Vhr. 27.  § (1)  bekezdés i)  pontjában foglaltaknak megfelelően, ha a  kérelmezett támogatás összege
5  000 000 forint vagy azt meghaladja, a  természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás ügyfél
esetében pénzügyi és a  2.  melléklet szerinti értékelési szempontokat tartalmazó üzleti tervet, a  települési
önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi jogi személy vagy
nonprofit szervezet ügyfélnek pénzügyi, valamint működtetési és fenntarthatósági tervet;
f ) vadászatra jogosult ügyfél esetén a  megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága által kiadott,
az  ügyfélnek az  üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt fennálló jogosultságáról szóló határozat
másolatát;
g) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat;
h) az  1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az  ügyfél által az  adott
pénzügyi évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi évben igénybe vett csekély összegű támogatásról
szóló nyilatkozatát;
i) közhasznú szervezet esetén a közhasznúsági nyilvántartásba vételről szóló igazolást;
j) az arról szóló megállapodást, amely alapján az ügyfél a 8. § (2) bekezdés a) pontjában felsorolt szolgáltatások
közül valamelyiket más szolgáltatóval történő megállapodás keretében végzi;
k) a  kiadásokat célterületenként, létesítményenként elkülönítetten tartalmazó, a  Vhr. 30.  § (1)  bekezdésében
meghatározott MVH által rendszeresített formanyomtatványokat;
l) a fejlesztéssel érintett ingatlanra vonatkozó ingatlan-nyilvántartási térképmásolatot;
m) amennyiben a  fejlesztés építési beruházásra, illetve beépítésre kerülő eszközbeszerzésre irányul, és
az ingatlan nem az ügyfél tulajdonában van, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti közokiratot vagy
teljes bizonyító erejű magánokiratot arra vonatkozóan, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az  ingatlanon
megvalósítani és az üzemeltetési kötelezettség lejártáig használni;
n) eszköz, illetve gépkatalógusban nem szereplő gép esetében a műszaki leírást;
o) árajánlatos tételbejelentő lapot, valamint a magasabb árajánlat elfogadása esetén a választás indoklását;
p) legalább két, a  9.  § (4)–(5)  bekezdésében meghatározottaknak megfelelő árajánlatot, amennyiben
a referenciaár nem állapítható meg;
q) az  üzleti vagy működtetési és fenntarthatósági terv kitöltési útmutatójában meghatározott
dokumentumokat;
r) amennyiben a  fejlesztés a  2.  § (1)  bekezdés a), illetve b)  pontja szerinti, meglévő, már működő szálláshely
fejlesztésére irányul, a szálláshelyre vonatkozó jogerős, üzemeltetési engedélyt.
 (2) Az  (1)  bekezdés k)  pontja szerinti kiadásokat abban az  esetben is elkülönítetten kell feltüntetni, amennyiben
a  támogatási kérelemben megjelölt fejlesztés egy épületben valósul meg, de azok külön-külön célterületre
irányulnak.
(3) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén a Vhr. 27. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően mellékelni kell
a) építési engedélyköteles beruházás esetén az ügyfél nevére szóló jogerős és végrehajthatóan hatályos építési
engedélyt, a  hozzá jóváhagyott engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációval
együtt, vagy ennek hiányában a  hatóság közokirati formában kiállított igazolását az  építésügyi eljárás
megindításáról az engedélyezésre benyújtott építészeti-műszaki tervdokumentációval;
b) nem építési engedélyköteles beruházás esetén
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság szolgáltatása keretében kiadott nyilatkozatát
arról, hogy a tervezett építési tevékenység nem építési engedélyhez kötött, és
bb) az ügyfél és a  tervezésre jogosult tervező ellenjegyzésével ellátott, a  tervezett építmény jellegétől
függő építési tervdokumentációt;
c) a tervezett beruházás településen belüli elhelyezkedését bemutató térképrészletet.
(4) Ha az  ügyfél az  (1) és (3)  bekezdésben meghatározott bármely dokumentumot a  kérelem benyújtására nyitva
álló határidőn belül nem nyújtja be vagy hiányosan nyújtja be, hiánypótlásnak nincs helye, és amennyiben annak
a Törvényben foglalt feltételei fennállnak, a kérelem érdemi vizsgálat nélkül végzéssel elutasításra kerül.
13. § (1) Az  ügyfél nem jogosult támogatási kérelem benyújtására ugyanarra a  projektre, beruházásra, vagy fejlesztésre,
amely kapcsán a  Nemzeti Diverzifikációs Program vagy az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
finanszírozott elbírálatlan támogatási kérelme vagy jogerős támogatási határozata van.
(2) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha az ügyfél az (1) bekezdés szerinti támogatáshoz kapcsolódóan benyújtott
támogatási kérelme vonatkozásában nem rendelkezik jogerős határozattal, vagy akinek benyújtott támogatási vagy
kifizetési kérelme alapján hozott döntések vonatkozásában bírósági eljárás van folyamatban.
6. A támogatási kérelem elbírálása 14. § (1) A  támogatási kérelmek bírálatát – a  Törvény 16.  §-a, valamint 21.  §-a alapján az  MVH és a  LEADER HACS között
létrejött delegálási szerződés szerint – a  beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS az  1.  mellékletben,
a LEADER HACS területére megállapított pontozási rendszer és a 2. melléklet szerint végzett értékeléssel, továbbá
a Törvény 32.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti rangsor állításával végzi. A  támogatási kérelmek rangsorolása után
a  rendelkezésre álló, az  IH által LEADER HACS-onként megállapított keret alapján a  Törvény 14.  § (1)  bekezdés
c)  pont ce)  alpontja szerinti IH közleményben közzétett minimum pontszám ismeretében az  MVH hozza meg
a támogatási határozatot.
(2) A rangsorba állított kérelmek esetén a támogatás igénybevételéhez szükséges minimális ponthatárt a rendelkezésre
álló forrás ismeretében, annak figyelembe vétele mellett az  IH azon támogatási kérelem alapján határozza meg,
amelynek vonatkozásában a támogatás nyújtására fordítható keretösszeg még teljességgel fedezi az adott kérelem
és a rangsorban azt megelőző támogatási kérelmek összesített támogatási igényét. A minimális ponthatárt el nem
érő támogatási kérelmek a Törvény 56. § (1) bekezdés b) pontja alapján forráshiány miatt kerülnek elutasításra.
(3) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha
a) a megítélhető támogatási összeg nem éri el az 1 000 000 forintot,
b) az 1. melléklet és a 2. melléklet szerint meghatározott értékelési rendszerben elérhető maximum pontszám
legalább 50%-át nem éri el;
c) a  részben helyt adó támogatási határozattal jóváhagyható összes elszámolható kiadás összege nem éri el
a támogatási kérelemben megadott, tervezett összes elszámolni kívánt kiadás 50%-át.
 (4) Ha az  ügyfél a  12.  § (1)  bekezdés d) és e)  pontjában meghatározott értékhatárokra tekintettel nem köteles
üzleti tervet, vagy működtetési és fenntarthatósági tervet benyújtani, a  támogatási kérelem elbírálása során
az értékeléssel adott pontokat arányosan kell figyelembe venni.
(5) A  benyújtott támogatási kérelem alapján részben helyt adó határozat meghozatalának akkor van helye, ha
a kérelem támogatható része megfelel a jogcímrendelet által támogatott célterület feltételeinek, és az elutasítandó
rész nem befolyásolja érdemben a fejleszteni kívánt tevékenységet és az  intézkedés célját. Amennyiben a részben
helyt adó támogatási határozattal megítélhető összes elszámolható kiadás összege nem éri el a  támogatási
kérelemben megadott, tervezett összes elszámolni kívánt kiadás 50%-át, a kérelmet el kell utasítani.
7. A kifizetési kérelem benyújtása 15. § (1) Kifizetési kérelmet a  helyt adó vagy részben helyt adó, jogerős támogatási határozat alapján a  Vhr. 16/B.  §
(1)  bekezdésében meghatározott időszakokban lehet benyújtani az  elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül. A kérelemhez benyújtandó dokumentumokat
szkennelt formában kell csatolni a kérelemhez.
(2) Egy ügyfél ugyanazon jóváhagyó támogatási határozat alapján az  első kifizetési kérelem benyújtását követően
három havonta nyújthat be kifizetési kérelmeket a  kifizetési kérelmek benyújtására nyitva álló időszakon belül.
Az egyes kérelmekben – az utolsó kifizetési kérelem kivételével – legalább a támogatási határozatban jóváhagyott
támogatási összeg 10%-ával kell elszámolni.
(3) Új szolgáltatás kialakítása vagy a szolgáltatásminőség változása esetében az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni
kell
a) a  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott fejlesztés esetén a  239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet
alapján az üzemeltetési engedélyt,
b) a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 14/C. §-a
szerint kiadott hatósági igazolványt,
c) a  2.  § (1)  bekezdés d)  pont db)  alpontjában meghatározott fejlesztések esetén a  szolgáltatás minősítéséről
szóló (2 évnél nem régebbi) igazolást, továbbá a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által
a nyilvántartásba vételről kiadott igazolást, és
d) a 8. § (2) bekezdés f ) pontjában meghatározott szervezeti tagság igazolását
e) a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén legalább a  Falusi és
Agroturizmus Országos Szövetsége szerinti 4 napraforgós nemzeti tanúsító védjegyről szóló igazolást.
(4) Amennyiben az  ügyfél a  támogatási kérelemhez nem csatolta, úgy legkésőbb az  első kifizetési kérelemhez
mellékelni kell a  12.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  ügyfél nevére szóló jogerős és végrehajthatóan hatályos
építési engedélyt, a  hozzá jóváhagyott engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációval
együtt.
(5) Engedélyköteles építési tevékenység esetén az  utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell az  ügyfél nevére szóló
jogerős használatbavételi engedélyt vagy a  használatbavétel tudomásulvételét igazoló építésügyi hatósági
bizonyítványt.
8. Jogkövetkezmények 16. § (1) Ha az  ügyfél a  támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt foglalkoztat
az  üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, köteles – hiányzó foglalkoztatottanként egyszer –
a kifizetési kérelmek alapján jóváhagyott támogatási összeg 1%-ának megfelelő összeg, de legalább 300 000 forint
visszafizetésére.
(2) A  pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a  nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az  ügyfél szempontonként kifizetett támogatási összeg 1%-ának megfelelő
összeget köteles visszafizetni.
(3) Amennyiben az  ügyfél a  10.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak nem tesz eleget, de az  első kifizetési kérelem
benyújtására nyitva álló határidőben nyújtott be kifizetési kérelmet, amellyel a  támogatási határozatban
jóváhagyott támogatási összeg egy részével elszámolt, akkor a Vhr. 35. § (9) bekezdése alkalmazásának van helye
azzal, hogy a kizárásra vonatkozó szabályokat ezen ügyfél esetében nem kell alkalmazni.
(4) Amennyiben az  ügyfél a  10.  § (4)  bekezdésében foglaltaknak nem tesz eleget, úgy a  Vhr. 35.  § (9)  bekezdése
alkalmazásának van helye.
9. Támogatott beruházásokhoz igényelhető előleg 17. § E rendelet alapján támogatott beruházásokhoz az  ügyfél előleget igényelhet, amelyre vonatkozóan az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az egyes beruházási jogcímek esetén nyújtandó támogatási előlegfizetésről
szóló 118/2012. (XI. 22.) VM rendeletet kell alkalmazni.
10. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 55.  cikkének végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
43/2013. (XII. 29.) MNB rendelete a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  hitelintézetre, a  hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a  továbbiakban együtt: hitelintézet), a  pénzügyi vállalkozásra, az  elektronikuspénz-kibocsátó
intézményre, a pénzforgalmi intézményre és a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a továbbiakban:
PEKMI), valamint az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, elektronikuspénz-kibocsátó
intézmény, pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére (a továbbiakban együtt: fióktelep) (a továbbiakban
együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az  adatszolgáltató e  rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége
– a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig
áll fenn.
(2) A PEKMI az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató
jogállásának megszűnéséig teljesíti.
(3) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
(4) A  pénzügyi vállalkozás e  rendelet szerinti felügyeleti jelentését első alkalommal a  cégbírósági bejegyzést követő
negyedévben teljesíti.
4. § (1) A  hitelintézet és az  ezen típusú fióktelep a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre napi, havi, negyedéves, éves, eseti és az  MNB kijelölésen alapuló felügyeleti jelentést teljesít az  MNB
részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza. A kitöltést segítő Technikai Segédletet az MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján
teszi közzé.
5. § (1) A pénzügyi vállalkozás és az ezen típusú fióktelep a 4. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre negyedéves, éves és az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a pénzforgalmi intézmény, az ezen típusú fióktelepek, valamint a PEKMI
a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre havi, negyedéves, éves és az  MNB
kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A hitelintézet, a pénzügyi vállalkozás, valamint az ezen típusú fióktelepek az általuk forgalmazott hitel- és pénzügyi
lízing-, betéti és megtakarítási-, valamint számlatermékekre vonatkozó havi, negyedéves és eseti felügyeleti
jelentést a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre teljesíti az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  hitelintézet a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti
jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú
vagy minősített elektronikus aláírással ellátva – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – az MNB „Kihelyezett Adatküldő
Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A KAP rendszer
használatára vonatkozó részletes követelményeket a  KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet
az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A  2.  melléklet szerinti, „Kérdőív az  összevont felügyelet alá nem tartozó hitelintézet rendszeres negyedéves
beszámolójához” (Táblakód: 20ABU) megnevezésű, a  4.  melléklet szerinti, „a Pénzügyi vállalkozás engedélyezési
feltételeknek való megfelelése” (Táblakód: 20C) megnevezésű, valamint a 8. mellékletben meghatározott felügyeleti
jelentéseket az  adatszolgáltató az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű
rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat
az  engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során
alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről szóló MNB rendelet, a  használatot segítő
útmutatást az  ERA rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(3) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (4) Az  adatszolgáltató a  KAP rendszerbe feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát
és a  küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap. Az  adatszolgáltató
az ERA rendszerbe a felügyeleti jelentések előzményeként feltöltött űrlapokról a beérkezés időpontját és érkeztetési
számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
(5) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(6) Az adatszolgáltatást az MNB – a (7) bekezdésben foglalt eltéréssel – akkor tekinti teljesítettnek, ha az adatszolgáltató
elektronikus úton megküldött felügyeleti jelentésére vonatkozóan a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló
üzenetet, az ERA rendszerben az érkeztetési számot tartalmazó automatikus üzenetet kapott.
(7) A 8. melléklet szerinti felügyeleti jelentések akkor minősülnek teljesítettnek, ha az MNB az ERA rendszeren keresztül
– a  feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, az  előre definiált ellenőrző szabályok teljesülésének és technikai
ellenőrzésének eredménye függvényében – az  érkeztetési számot is tartalmazó, „publikálásra vár” automatikus
üzenetben értesíti az adatszolgáltatót.
(8) Ha a felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, akkor – a (9) bekezdésben foglalt eltéréssel –
a tábla első sorát nulla („0”) értékkel feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
(9) Ha az adatszolgáltató nem értékesít a 8. melléklet szerint jelentendő terméket, akkor a nemleges adatszolgáltatást
a „Nemleges jelentés beküldése” menüpontot választva generált nyilatkozat küldésével teljesíti.
10. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eltérés feltárásától számított
15 munkanapon belül kell az MNB részére megküldeni.
(3) A  8.  melléklet szerinti felügyeleti jelentésre vonatkozó javított adatot – a  javítás pontos okának megjelölésével
együtt – az eltérés feltárásától számított 2 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
11. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  ERA rendszeren
keresztül köteles benyújtani.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége;
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt;
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés megtételét az  ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével kell
teljesíteni, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is fel kell tölteni.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a bejelentést az MNB ügyfélszolgálatán vagy postai úton nyújthatja be az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV.21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 12. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
13. § A  2013. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2014. január 1-jét követően teljesítendő felügyeleti jelentésekre
a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a  Magyar Nemzeti Bank
részére teljesítendő egyes kötelezettségeiről, valamint a  jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó
információk és az  információt szolgáltatók köréről, a  szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 20/2012. (X. 15.)
MNB rendelet módosításáról szóló 19/2013. (IX. 27.) MNB rendelet 2. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
14. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés negyedik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
15. § A  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 23/2013. (XI. 6.) MNB rendelet (a  továbbiakban: R.)
2. melléklete a 12. melléklet szerinti szöveggel lép hatályba.
16. § Hatályát veszti a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a  Magyar
Nemzeti Bank részére teljesítendő egyes kötelezettségeiről, valamint a  jegybanki információs rendszerhez
szolgáltatandó információk és az  információt szolgáltatók köréről, a  szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló
20/2012. (X. 15.) MNB rendelet módosításáról szóló 19/2013. (IX. 27.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1060/2012. (III. 12.) Korm. határozata az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet (Budapest), a Büntetés-végrehajtás Központi Kórház (Tököl) és a Szegedi Fegyház és Börtön Krónikus Utókezelő Részleg (Algyő-Nagyfa) közös telephelyre integrálásával összefüggő feladatokról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet (Budapest), a
Büntetés-végrehajtás Központi Kórház (Tököl) és a Szegedi Fegyház és Börtön Krónikus Utókezelő Részleg
(Algyő-Nagyfa) közös telephelyre integrálása az Egyesített Szent István és Szent László Kórház-Rendelőintézet Szent
László Kórház telephelyén valósuljon meg.
2. A Kormány felkéri a nemzeti erőforrás minisztert a szükséges intézkedések megtételére annak érdekében, hogy az
Egyesített Szent István és Szent László Kórház-Rendelőintézet Szent László Kórház telephelyének a
büntetés-végrehajtási egészségügyi központ számára szükséges területrésze a Büntetés-végrehajtás Országos
Parancsnoksága vagyonkezelésébe kerüljön.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter Határidő: 2013. december 31.
3. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzeti erőforrás minisztert, vizsgálja meg, hogy a
büntetés-végrehajtási egészségügyi létesítmény megvalósításának forrásául szolgálhatnak-e és milyen módon a
Budapest XII., Budakeszi út 48/b. (volt BM Szanatórium, hrsz.: 10503/4, 10875/4) és a Budapest VII., Városligeti
fasor 9–11. (volt BM Központi Kórház, hrsz.: 33505) szám alatti, állami tulajdonban lévő, volt egészségügyi célú
ingatlanok.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelete a kedvezményezett települések besorolásáról és a besorolás feltételrendszeréről.
A Kormány a  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A kedvezményezett települések kategóriái 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) jelentős munkanélküliséggel sújtott települések: azok a  települések, amelyekben a  munkanélküliségi ráta
meghaladja az országos átlag 1,75-szeresét,
b) kedvezményezett települések: társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezett, illetve
a jelentős munkanélküliséggel sújtott települések,
c) komplex mutató: társadalmi és demográfiai, lakás és életkörülmények, helyi gazdaság és munkaerő-piaci,
valamint infrastruktúra és környezeti mutatókból képzett, összetett mutatószám,
d) munkanélküliségi ráta: a nyilvántartott álláskeresők aránya a munkaképes korú állandó népességből,
e) társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezett települések: a komplex mutató alapján
rangsorolt települések legkedvezőtlenebb harmada. 2. A kedvezményezett települések besorolásának alapelvei és feltételrendszere
2. § (1) A  települések területi fejlettség alapján történő besorolásánál a  társadalmi és demográfiai, lakás és
életkörülmények, helyi gazdaság és munkaerő-piaci, valamint infrastruktúra és környezeti mutatókból (négy
mutatócsoport) képzett komplex mutatót szükséges figyelembe venni. A komplex mutató kiszámításánál használt
adatok körét és a számítás módszertanát az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A kedvezményezett települések jegyzékét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § A kedvezményezett települések körét az  Európai Uniós tervezési ciklusoknak megfelelően felül kell vizsgálni.
A felülvizsgálatot a Kormány külön ütemezésben is kezdeményezheti.
3. A kedvezményezett települések viszonya a kedvezményezett járásokhoz
4. § (1) Az  a  település, amely társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezettnek vagy jelentős
munkanélküliséggel sújtottnak minősül, a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott kedvezményezett járással azonos elbánásban részesül a  fejlesztési célú támogatásokhoz való
hozzáférés tekintetében.
(2) Az  a  település, amely társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezettnek és jelentős
munkanélküliséggel sújtottnak minősül, a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott fejlesztendő járással azonos elbánásban részesül a  fejlesztési célú támogatásokhoz való hozzáférés
tekintetében.
(3) Az  a  település, amely társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezettnek vagy jelentős
munkanélküliséggel sújtottnak minősül, és a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott fejlesztendő járásban található, a fejlesztendő járással azonos elbánásban részesül a fejlesztési célú
támogatásokhoz való hozzáférés tekintetében.
4. Záró rendelkezések 5. § (1) Az  a  település, amely az  e  rendelet hatálybalépését megelőző napon társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradottnak, illetve az  országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtottnak
minősült, de nem szerepel a 2. mellékletben, a fejlesztési célú támogatásokhoz való hozzáférés tekintetében 2015.
december 31-ig átmenetileg kedvezményezett településnek minősül. Az átmenetileg kedvezményezett települések
jegyzékét a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Azon települést, amely e  rendelet hatálybalépését megelőző napon kedvezményezettnek minősült, de e  rendelet
alapján nem minősül kedvezményezettnek, a folyamatban lévő ügyekben a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések
jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet jegyzéke szerint kell kedvezményezettnek tekinteni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot
jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2016. (V. 24.) NFM rendelete az állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátására létrehozott szervezet részére történő adatszolgáltatás tartalmáról és rendjéről.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (3) bekezdés b) pont bf ) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 10. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, valamint
a 9.  § tekintetében a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13.  § (2)  bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
109. § 7. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 32/A. § (2) bekezdésében meghatározott
állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátására létrehozott szervezetre (a továbbiakban: Koordináló szerv),
b) a közszolgáltatóra,
c) települési önkormányzatra,
d) a települési önkormányzatok társulására,
e) a hulladékgazdálkodási létesítmény tulajdonosára
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések, határidőszámítás 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. meghatalmazott: az  adatszolgáltatási kötelezettség adatszolgáltatásra kötelezett nevében történő
teljesítésére, az adatszolgáltatásra kötelezett által felhatalmazott harmadik személy, vagy szervezet;
2. beépített automatikus ellenőrzés: formai ellenőrzést végrehajtó algoritmus.
(2) Az  e  rendeletben nem szabályozott fogalmak tekintetében a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény
és az  állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátására létrehozott szervezet kijelöléséről, feladatköréről,
az adatkezelés módjáról, valamint az adatszolgáltatási kötelezettségek részletes szabályairól szóló 69/2016. (III. 31.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározottakat kell alkalmazni.
3. § (1) Az  e  rendeletben meghatározott határidők tekintetében a  határidőbe vagy időtartamba (a továbbiakban együtt:
határidő) a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap, amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény
vagy egyéb körülmény esik.
(2) Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az ezt követő legközelebbi munkanapon jár le.
3. Az adatszolgáltatásra vonatkozó közös szabályok 4. § (1) A  közszolgáltató, a  települési önkormányzat, a  települési önkormányzatok társulása és a  hulladékgazdálkodási
létesítmény tulajdonosa (a továbbiakban együtt: az  adatszolgáltatásra kötelezett) az  e  rendelet szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségét elektronikus úton, a  Koordináló szerv honlapján elérhető, regisztrációt igénylő
ügyfélportálon (a továbbiakban: ügyfélportál) keresztül történő dokumentum- és strukturált adatfeltöltéssel
(a továbbiakban: adatfeltöltés) teljesítik.
(2) A  Koordináló szerv az  adatszolgáltatási kötelezettség (1)  bekezdés szerinti teljesítéséhez ügyfélportálból és
adatbázisból álló informatikai rendszert működtet (a továbbiakban: Rendszer). A Rendszer használatának feltétele,
hogy az adatszolgáltatásra kötelezett – saját maga vagy meghatalmazott útján – a Rendszerben elektronikus úton
regisztráljon.
(3) Ha az  adatszolgáltatásra kötelezett az  adatszolgáltatási kötelezettségét meghatalmazott útján kívánja teljesíteni,
az  erről szóló meghatalmazást az  adatszolgáltatásra kötelezett az  ügyfélportálon keresztül elektronikus úton
megküldi a Koordináló szerv részére.
(4) A  Rendszerben rögzített adatokat a  titkosítási eljárást követően az  adatszolgáltatásra kötelezetten és
a meghatalmazotton kívül csak a Koordináló szerv ismerheti meg.
(5) A  Rendszerben rögzítésre kerül az  adatfeltöltés időpontja, valamint az  adatbázisba történő betöltés időpontja.
Az  adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének időpontja a  Rendszerben az  adatbázisba történő betöltésként
rögzített időpont.
(6) Ha a  Rendszerben üzemzavar történik, a  Koordináló szerv az  üzemzavarról, és az  üzemzavar elhárítását követően
annak megszűnéséről (pontos időpont megjelöléssel) haladéktalanul közleményt tesz közzé a honlapján.
(7) Ha a  Rendszer működése karbantartás miatt szünetel, a  karbantartás tényéről a  Koordináló szerv honlapján
közleményt tesz közzé a  karbantartás tervezett időpontját megelőző legalább nyolcadik napon. A  közleménynek
a karbantartás befejezéséig elérhetőnek kell lennie a honlapon.
(8) A  Koordináló szerv a  Rendszer alkalmazásához szükséges informatikai követelmények megváltozását a  változás
időpontját legalább 30 nappal megelőzően a honlapján teszi közzé.
(9) A Koordináló szerv a Rendszer használatával kapcsolatos ügyintézés érdekében munkaidőben telefonos tájékoztató
rendszert üzemeltet.
5. § (1) Az  adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, az  adatszolgáltatásra kötelezettre vonatkozó számviteli
szabályoknak való megfelelésért, valamint a  saját nyilvántartási rendszereivel, mérési, megfigyelési adataival való
egyezésért az adatszolgáltatásra kötelezett felel.
(2) Ha a  Rendszer beépített automatikus ellenőrzését követően az  adatszolgáltatásra kötelezett által feltöltött adat
–  az  e  rendelet szerinti tartalmi követelmények alapján – feldolgozható, az  adatszolgáltatást befogadottnak kell
tekinteni.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti beépített automatikus ellenőrzés az  adatszolgáltatásra kötelezett által feltöltött adat
tartalmának ellenőrzése során hibát tár fel, arról az adatszolgáltatásra kötelezett részére elektronikus értesítést küld.
4. A közszolgáltató adatszolgáltatására vonatkozó szabályok 6. § (1) A  közszolgáltatót a  jogszabályban előírt Koordináló szerv részére nyújtandó adatszolgáltatási kötelezettségen
túl a  hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 309/2014. (XII. 11.)
Korm. rendelet 1–4. mellékleteinek megfelelő tartalmú adatszolgáltatási kötelezettség is terheli a Koordináló szerv
részére.
(2) A  közszolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségét a  hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 309/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítésével egyidejűleg köteles teljesíteni.
5. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 9. § a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
8. § Ha a  közszolgáltató valamennyi, az  adott számlázási időszakban ellátott ingatlanhasználó tekintetében,
a Koordináló szerv által a honlapján közzétetteknek megfelelő struktúrában a közszolgáltatási díj Koordináló szerv
általi számlázásához szükséges adatot tartalmazó számlaállományt ügyfélportálon keresztül átadja a  Koordináló
szerv részére, a közszolgáltató kezdeményezésére a Koordináló szerv 2016. december 31. napjáig a közszolgáltatási
díj számlázásához szükséges mértékben a közszolgáltatói adatszolgáltatás teljesítését elfogadja.
9. § Az energiapolitikáért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében
eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről és a közlekedésért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe
tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről szóló
60/2011. (XI. 25.) NFM rendelet módosításáról szóló 45/2012. (VIII. 2.) NFM rendelet (a továbbiakban: Rend.)
1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter