type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2019. (III. 27.) Korm. rendelete a 2022. férfi kézilabda Európa-bajnokság Budapesten való megrendezéséhez szükséges létesítményfejlesztés kiemelt budapesti fejlesztéssé, valamint a beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról, továbbá a beruházással kapcsolatos sajátos szabályok megállapításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (4) bekezdés a)–c) pontjában, valamint 12. § (5) bekezdés a), b), d) és f ) pontjában,
az 1.  § (3)  bekezdése tekintetében a  Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint
egyes fejlesztések megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló
SA.50768  számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvény 20.  § (1)  bekezdés
a) pontjában,
az 1. § (4) bekezdése tekintetében a Budapest és az agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes
fejlesztések megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768
számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvény 20. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 2. § (1) bekezdése tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 14. pontjában,
a 2. § (2) bekezdése tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 9. pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés 1. és 11. pontjában,
a 6. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 3. pontjában,
a 6. § b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 6. § c) és d) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 17. § tekintetében az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 139. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1.  mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  2019. évben Budapesten zajló World  Urban  Games sportesemény és
a 2022. évi magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges egyes
létesítmények megvalósítását szolgáló kiemelten közérdekű beruházások helyszínének meghatározásáról szóló
63/2019. (III. 27.) Korm. rendelet 2.  melléklet I.  pontja szerinti helyrajzi számú ingatlanokon a  2022. évi magyar–
szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság (a  továbbiakban: Európa-bajnokság) megrendezéséhez
szükséges új budapesti multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok létesítését célzó beruházással
(a továbbiakban: Beruházás) függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó – az (1) bekezdés szerinti létesítmény megközelítését és működését
segítő – magasépítési, mélyépítési, aluljáró és állomásépítési, útépítési, parkoló építési, műtárgyépítési,
járdaépítési közműcsatlakozási, közműátalakítási és fejlesztési, valamint azokkal közvetlenül összefüggő
munkákra vonatkoznak.
(3) A  Kormány a  Beruházást kiemelt budapesti fejlesztéssé nyilvánítja. A  Beruházás helyszíne az (1)  bekezdésben
meghatározott ingatlanok területe.
(4) Az  állam Beruházás előkészítésével összefüggő – a  Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő
állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország
filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768 számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő
módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvényben meghatározott – feladatait a  KKBK Kiemelt Kormányzati
Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság látja el.
2. § (1) A  Beruházás előkészítésével és megvalósításával összefüggő közbeszerzési eljárások, valamint az  azokkal
összefüggő szerződések megkötése és módosítása esetében a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és
engedélyezéséről szóló kormányrendelet előírásait nem kell alkalmazni.
(2) A  Beruházás előkészítésére és megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárásoknál az  építtető – az  építési
beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének
részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet]
14. § (2) bekezdés b) pontja alapján – indokolási kötelezettség nélkül dönthet a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet
14. § (1) bekezdés b) pontja szerinti eljárási forma alkalmazása mellett.
3. § (1) A Kormány az 1. melléklet 1., 2. és 3. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként Budapest
Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát jelöli ki.
(2) A  Kormány az  1.  melléklet 7.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
(3) A Kormány az 1. melléklet 13. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként a közlekedésért
felelős minisztert jelöli ki.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § (1) A  Beruházással összefüggésben az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére a  Várkapitányság Integrált
Területfejlesztési Központ Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Régészeti Igazgatósága, a  további
régészeti előkészítés – megelőző feltárás – elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
(2) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány az adott beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti dokumentum nem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti dokumentációt kell
készíteni.
6. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
c) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, valamint
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati
eljárás és a  környezeti hatásvizsgálati eljárás, valamint a  természetvédelmi hatósági eljárás kivételével, vagy ha
jogszabály rövidebbet nem állapít meg – 10 nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – a  környezetvédelmi és természetvédelmi szakhatóság eljárása kivételével, illetve ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – 5 nap.
8. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben – a  (2)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az  1.  §
(1)  bekezdése szerinti ingatlanok telkét rendezettnek kell tekinteni abban az  esetben is, ha a  telek helyi építési
szabályzat szerinti kialakítása még nem történt meg.
(2) A  Beruházás keretében megvalósuló építmények használatbavételi engedélyének kiadásának feltétele
az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanok tekintetében a  helyi építési szabályzatban előírt telekhatár-rendezés
végrehajtása, valamint annak ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése.
(3) A  Beruházás esetén egy épületre vonatkozóan az  építési engedély akkor is megadható, ha a  létesítendő épület
helyszínéül szolgáló terület több telekből áll, továbbá az  épület építési teleknek nem minősülő területen is
elhelyezhető.
(4) Sportesemény idejére és az  azt követő állapotra vonatkozóan a  Beruházás esetében az  építési engedély
ütemezetten is megkérhető.
9. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti ingatlanok tekintetében a legkisebb zöldfelületi átlagérték 10%.
 (2) A Budapest IX. kerület, belterület 38295/6 helyrajzi számú ingatlanon P+R parkoló kialakítása nem szükséges.
 (3) A  Beruházással érintett, Budapest IX. kerület, belterület 38295/3, 38295/4, 38295/5 és 38295/6 helyrajzi számú
ingatlanokra, valamint ezen ingatlanokból a  telekalakítási eljárások végleges befejezését követően kialakított
ingatlanokra meghatározott sajátos beépítési szabályok:
a) a telkek beépítési módja szabadon álló,
b) a kialakítható telek legkisebb területe 6000 m2,
c) a beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 65%,
d) a terepszint alatti építés legnagyobb mértéke 65%,
e) a szintterületi mutató megengedett legnagyobb értéke 2,6 m2/m2,
f ) a zöldfelület megengedett legkisebb mértéke 10%,
g) az épületmagasság megengedett legnagyobb mértéke 50 méter,
h) az épület legmagasabb pontja nem haladhatja meg a 50 métert,
i) az előkert mérete legalább 5 méter,
j) az oldalkert és a hátsókert mérete legalább 5 méter.
(4) A  Beruházással érintett, Budapest IX. kerület, belterület 38295/1, 38295/10, 38295/11 helyrajzi számú ingatlanra,
valamint ezen ingatlanokból a  telekalakítási eljárások végleges befejezését követően kialakított ingatlanokra
meghatározott sajátos beépítési szabályok:
a) a telkek beépítési módja szabadon álló,
b) a kialakítható telek legkisebb területe 5000 m2,
c) a beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 80%,
d) a terepszint alatti építés legnagyobb mértéke 80%,
e) a szintterületi mutató megengedett legnagyobb értéke 4,0 m2/m2,
f ) a zöldfelület megengedett legkisebb mértéke 15%,
g) az épületmagasság megengedett legnagyobb mértéke 45 méter,
h) az épület legmagasabb pontja nem haladhatja meg a 45 métert,
i) az előkert mérete legalább 5 méter,
j) az oldalkert és a hátsókert mérete legalább 5 méter.
(5) A  (3)  bekezdés g)  pontjának és a  (4)  bekezdés g)  pontjának alkalmazása során az  épületmagasságot az  országos
településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: OTÉK)
foglalt, az e rendelet hatálybalépésekor hatályos követelmények szerint kell számítani.
10. § (1) A Beruházással összefüggésben – az élet- és vagyonbiztonság biztosítása mellett – nem kell alkalmazni
a) a lelátók esetében az OTÉK 64. § (2)–(7) bekezdését, 65. §-át és 67. §-át,
b) az OTÉK 99. § (8) bekezdését.
(2) A Beruházás keretében megvalósuló létesítményben az OTÉK 99. § (2) bekezdése szerinti csoportos illemhely nem
csak önálló szellőzésű előtérből nyílhat.
11. § (1) A  Beruházás keretében megvalósuló építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához
szükséges, az  OTÉK 42.  §-a szerint elhelyezendő személygépkocsik, kialakítandó kerékpártárolók, létesítendő
autóbusz várakozóhelyek számát az alábbi eltérésekkel kell meghatározni:
a) egy személygépkocsi elhelyezését kell biztosítani minden megkezdett 25 állandó férőhely után,
b) egy kerékpár elhelyezését kell biztosítani minden megkezdett 200 férőhely után,
c) egy autóbusz várakozóhelyet kell létesíteni minden megkezdett 2000 férőhely után,
d) egy akadálymentes parkolóhelyet kell létesíteni minden megkezdett 50 kialakított parkolóhely után.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti gépjármű-várakozóhelyek (parkolók) a  telekhatártól mért, legfeljebb 1000 méteren belüli
más telken, parkolóban, parkolóházban vagy a  közterületek közlekedésre szánt területe egy részének, illetve
a közforgalom céljára átadott magánút egy részének felhasználásával kialakíthatók.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, újonnan létesített várakozó- (parkoló-) helyeket úgy kell kialakítani, hogy
100 várakozó- (parkoló-) hely után legalább 2 várakozó- (parkoló-) hely vonatkozásában elektromos gépjármű
töltőállomás kiépíthető legyen a  burkolat megbontása nélkül. Ideiglenes parkolók kialakításakor elektromos
töltőállomás kiépítése nem szükséges.
12. § A Beruházással összefüggésben a  bontás, földmunka, mélyalapozás és alaplemez készítés bontási és építési
engedély nélkül végezhető építési tevékenység.
13. § A Beruházással összefüggésben az  épületek energetikai jellemzőinek meghatározásáról szóló 7/2006. (V. 24.)
TNM  rendelet 6.  melléklet IV.  pont 1.  alpontját azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  egyéb rendeltetésű
épületeknél a minimálisan alkalmazandó megújuló energia részaránynak nem kell meghaladnia a 10 kWh/m2-évet.
14. § A helyi településrendezési eszközben előírt infrastruktúra fejlesztések elmaradása a  Beruházással összefüggő
fejlesztés keretében megvalósított épületre vonatkozó használatbavételi engedély kiadásának nem lehet a feltétele.
15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
17. § Az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló 531/2017. (XII. 29.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1081/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a 2010. országos népszavazások költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló 36/2009. (XII. 30.) ÖM rendelet 1. számú melléklet 2.02. alpontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a 2010. évi országos népszavazások költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási
és belső ellenőrzési rendjéről szóló 36/2009. (XII. 30.)
ÖM rendelet 1. számú melléklet 2.02. alpontjával összefüggő mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a 2008. évi országos népszavazások költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási
és belső ellenőrzési rendjéről szóló 7/2008. (I. 24.) ÖTM
rendelet 2. § (1) bekezdése, 3. § (2) bekezdése és 5. §
(3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására
irányuló indítványt visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó azért kérte a 2008. évi országos népszavazások költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló 7/2008. ÖTM
rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § (1) bekezdése, 3. §
(2) bekezdése, 5. § (3) bekezdése alkotmányossági vizsgálatát, valamint az 1. számú melléklet 2.02. alpontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését,
mert álláspontja szerint az R. nem határozza meg a választási iroda tagjai részére biztosított állami normatíva kifizetésének jogcímét. A hiányos szabályozás sérti a jogállamiságot, tartalma magasabb szintű jogszabályba ütközik azáltal, hogy a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. tv. (a továbbiakban: Ktv.) rendkívüli munkavégzésre vonatkozó rendelkezéseivel ellentétes, diszkriminatív, sérti a munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jog elvét, ezért megsemmisítése
indokolt. Az indítványozó kérte továbbá, hogy a kifogásolt jogalkotói mulasztás kapcsán az Alkotmánybíróság „az
Abtv. 49. § (1) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva
hívja fel a Minisztert, hogy a[z] R.-ben rögzítse a választási iroda tagjait megillető díjazás kifizetésének jogcímét”.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a
támadott jogszabályt az R. 10. §-a 2009. március 31. napjával hatályon kívül helyezte. Ennek oka, hogy a jogalkotó
feladathoz, a 2008. évi országos népszavazásokhoz kötötte
az R. megalkotását, amelynek teljesülésével a támadott
jogszabály a fenti időponttól hatályát vesztette.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 153. §. (1) bekezdés g) pontjának felhatalmazó rendelkezése alapján az országgyűlési képviselők
2010. évi általános választása költségeinek normatíváiról,
tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló
36/2009. (XII. 30.) ÖM rendelet (a továbbiakban: Rm.) bár
a kifogásolt rendelkezéseket nem illetve eltérő tartalommal foglalja magában, azonban a mulasztás okaként megjelölt szabályozási mód – a személyi kiadások normatív
meghatározása a kifizetés jogcíme nélkül – változatlan.
Ezért az Alkotmánybíróság vizsgálatát a hatályos Rm. tekintetében folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„37. § (3) A Kormány tagjai törvényben vagy kormány
rendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben
eljárva rendeletet adnak ki, amelyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket
a hivatalos lapban ki kell hirdetni.”
„44/A. § (1) c) pontja Az önkormányzat: törvényben
meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló
állami támogatásban részesül”
„70. §/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény,
nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy
egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Rm. vizsgált rendelkezése:
2. Személyi kiadások
„2.02. A szavazatszámláló bizottság mellett működő
jegyzőkönyvvezető díja szavazókörönként. A szavazás
napján 05 órától 22–24 óráig az SZSZB mellett elvégzendő adminisztratív feladatok. 15 000[Ft]”
III. Az indítvány részben megalapozatlan, részben elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság először az érdemi kérelmet tartalmazó indítványt vizsgálta meg, amelyben az indítvá
nyozó a támadott Rm. 1. számú mellékletének 2.02. „személyi kiadások” címe alatt a szavazatszámláló bizottság
mellett működő jegyzőkönyvvezető díjának normatív
megállapítását tartotta jogbiztonságot sértőnek.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a normavilágosság a jogbiztonság alapvető eleme. A normaszövegnek
tehát minden esetben meg kell felelnie a jogbiztonság követelményének. A 26/1992. (IV. 30.) AB határozatában az
Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy „a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság – amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság fontos eleme – megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon.” (ABH 1992,
135, 142.) Az Alkotmánybíróság számos határozatában
kimondta azt is, hogy a normavilágosság sérelme miatt az
alkotmányellenesség akkor állapítható meg, ha a szabály a
jogalkalmazó számára értelmezhetetlen, vagy eltérő értelmezésre ad módot, és ennek következtében a norma hatását tekintve kiszámíthatatlan, előre nem látható helyzetet
teremt a címzettek számára, illetőleg a normaszöveg túl általános megfogalmazása miatt teret enged a szubjektív,
önkényes jogalkalmazásnak. [Pl. 1160/B/1992. AB határozat, ABH 1993, 607, 608.; 10/2003. (IV. 3.) AB határozat, ABH 2003, 130, 135.; 381/B/1998. AB határozat,
ABH 2005, 769.]
Jelen esetben a. támadott rendelkezés az Rm. 1. számú
melléklete „tételek és normatívák (helyi és terület)” megnevezésű 2.02. rovata a szavazatszámláló bizottság mellett
működő jegyzőkönyvvezető díját jelöli szavazókörönként. A szavazás napján 05 órától 22–24 óráig az SZSZB
mellett elvégzendő adminisztratív feladatok ellenében.
Ennek összege a választás I. és II. fordulójának napján
15 000-15 000 Ft.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó álláspontjával ellentétben, a támadott Rm. 34. §
(1) bekezdés második mondatának tartalma megfelelően
értelmezhető, nem sérti a normavilágosság, így a jogbiztonság követelményét sem, ezért a megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban megvizsgálta,
hogy a támadott rendelkezés ellentétes-e magasabb szintű
jogszabállyal, és sérti-e az Alkotmány 37. § (3) bekezdés
c) pontjában írtakat.
Az Alkotmány 37. § (3) bekezdése szerint a Kormány
tagjai törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben eljárva rendeletet adnak
ki, melyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek
ellentétesek.
Jelen esetben a Vtv. – a határozat 2. pontjában már hivatkozott – felhatalmazó rendelkezése alapján került megalkotásra a vizsgált Rm. abból a célból, hogy az országgyűlési képviselők 2010. évi általános választása költségeinek normatíváit, tételeit, elszámolási és belső ellenőrzési
rendjét szabályozza. A pénzeszközök felhasználása az
Rm. – az indítványozó által megsemmisíteni nem kért –
5. §-ának rendelkezése szerint az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvényben (a továbbiakban Áht.) és
az államháztartás működési rendjét szabályozó 292/2009.
(XII. 19.) Kormányrendeletben (a továbbiakban: Korm.r.)
meghatározottak figyelembevételével kell, hogy történjen.
Jelen esetben az a tény, hogy a támadott rendelkezés az
Áht. és a Korm.r. keretei között a szavazatszámláló bizottság mellett működő jegyzőkönyvvezető díját szavazókörönként normatív összegben állapítja meg, nem ellentétes
magasabb jogszabállyal, következésképpen nem sérti az
Alkotmány 37. § (3) bekezdésében írtakat.
Ezért az Alkotmánybíróság az indítványt e vonatkozásban is elutasította.
3. Az indítványozó a támadott rendelkezést azért tartotta az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés c) pontjába ütközőnek, mert álláspontja szerint azzal, hogy az Rm. meghatározza a normatívát, ezzel „az önkormányzatok terhére nem
jelentkezik saját forrás terhére többletkiadás”, mivel
„a kötelezően kifizetendő állami normatívát adják ki a dolgozóiknak, a jegyzőkönyvvezetők voltaképpen jelképes
összegért végzik munkájukat”.
Az Alkotmány felhívott rendelkezése szerint az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül. Jelen
esetben az Rm. – a korábbi választási évek gyakorlatának
megfelelően – állapítja meg a kötelezően ellátandó választási feladathoz szükséges költségek normatíváit, tételeit,
elszámolási és belső ellenőrzési rendjét. A törvényhozó
ilyen módon gondoskodik a választási feladat megvalósításához szükséges pénzeszközökről, összhangban a
2. pontban már hivatkozott Áht. és Korm.r. rendelkezéseivel. Ebben a szabályozási környezetben az Alkotmány felhívott 44/A. § (1) bekezdés c) pontja rendelkezésének sérelme nem merül fel.
Annak a felvetésnek a megítélése, hogy a rendelkezésre
bocsátott normatíva összege mennyiben arányos az elvégzendő feladattal és ennek alapján méltányos összegnek tekinthető-e, nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe.
Az Alkotmánybíróság a kifejtettekre tekintettel az indítványt e vonatkozásban is elutasította.
4. Az indítványozó a támadott rendelkezést diszkriminatívnak is tekinti, annak alapján, hogy az Rm.-ben megállapított normatíva felhasználást követő kifizetése és elszámolása
nem kötelezően a Ktv. szabályai alapján történik. Álláspontja szerint ez a szabályozási hiányosság a különböző települések választási irodai tagként azonos munkát végző köztisztviselői között jelentős eltéréseket eredményez.
Alkotmány 70/A. §-ának (1) bekezdése tiltja a hátrányos megkülönböztetést.
Az Alkotmánybíróság a 9/1990. (IV. 25.) AB határozatában az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését értelmezve fejtette ki, hogy a diszkrimináció tilalma nem jelenti minden
megkülönböztetés kizárását, azonban a jogszabályoknak
mindenkit egyenlő méltóságú személyként, azonos tisztelettel és körültekintéssel kell kezelnie. (ABH 1990, 46,
48.). A 21/1990. (X. 4.) AB határozat ezt az értelmezést
alapul véve azt is kimondta, hogy a 70/A. § az emberi illetve az állampolgári jogok tekintetében tiltja a megkülönböztetést. Az egyes jogszabályok alkotmányosságának
vizsgálatánál a megkülönböztetés kérdését az adott jogi
szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében kell figyelembe venni. Alkotmányellenes az a jogszabály, amely a
tényállás lényeges eleme tekintetében valamilyen csoportra a szabályozási koncepción belül eltérő rendelkezést határoz meg, kivéve, ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van. (ABH 1990, 73, 77–78.). Alkotmányellenesnek minősül a megkülönböztetés, „ha a jogszabály a
szabályozás szempontjából azonos csoportba tartozó (egymással összehasonlítható) jogalanyok között tesz különbséget” (191/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 192, 193.).
Olyan esetben, amelyben a jogszabály az azonos szabályozási körbe tartozó jogalanyok között nem emberi, illetve
állampolgári alapvető jog tekintetében tartalmaz megkülönböztetést, az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint ez
akkor minősül alkotmányellenesnek, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tesz különbséget [30/1997.
(IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 130, 138.].
Jelen esetben az Rm. vizsgált 1. számú melléklete
2. személyi kiadások címszó alatt kódszámmal és meghatározott jogcímhez kötötten állapítja meg a választás I. és
II. fordulójának lebonyolításához fűződő személyi normatívákat forintösszegben megjelölve.
A szavazatszámláló bizottság tagjait érintő tiszteletdíj
meghatározás összefügg a választási irodákra vonatkozó
rendelkezésekkel. Így a szavazatszámláló bizottságok kivételével minden választási bizottság mellett, továbbá külképviseleteken választási iroda működik. A szavazatszámláló bizottság mellett a helyi választási iroda egy tagja
jegyzőkönyvvezetőként működik. [Vtv. 35. § (2) bekezdés]. A választási iroda tagjává köztisztviselő és közalkalmazott bízható meg. [Vtv. 37. § (1) bekezdés] A választási
irodának nem lehet tagja képviselő, megyei közgyűlés elnöke, polgármester, választási bizottság tagja, a választókerületben jelöltként induló személy és annak hozzátartozója, valamint a választókerületben jelöltet állító jelölő
szervezet tagja. [Vtv. 37. § (2) bekezdés] Az Rm. jogcímek
szerinti besorolása tehát a Vtv. szabályozását követi, míg
az ahhoz kapcsolódó normatív összeg a feladat jellegéhez
– és a költségvetés teherbíró képességéhez – igazodik.
A kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott rendelkezés és az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésének rendelkezése között nem állapítható meg alkotmányos összefüggés, ezért az indítványt
e vonatkozásban is elutasította.
5. Az indítványozó a támadott rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indokai alapján mulasztásos alkotmánysértés
megállapítását is kérte. Álláspontja szerint a szavazatszámláló bizottság mellett működő jegyzőkönyvvezető
díjára vonatkozó kifizetési jogcím részletszabályának
megalkotása is indokolt.
Az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezésre vonatkozóan az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmány 2. §
(1) bekezdése, 37. § (3) bekezdése, 44/A. § (1) bekezdés
c) pontja, 70/A. § (1) bekezdése tekintetében lefolytatta, és
az indítványt elutasította. Figyelemmel az előkérdésben
hozott elutasító döntésre, az Alkotmánybíróság a támadott
rendelkezéssel összefüggésben a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasította.
6. Az indítványozó a támadott jogszabály 2. § (1) bekezdés, 3. § (2) bekezdés, 5. § (3) bekezdés rendelkezéseinek
vizsgálatát kérte, azonban érdemi indítványt e körben nem
terjesztett elő.
Az Alkotmánybíróság már számos határozatában kimondta, hogy az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak a támadott jogszabály és az Alkotmány megfelelő rendelkezése megjelölése mellett, a kérelem alapjául szolgáló
okot és az Alkotmánybíróság döntésére vonatkozó határozott kérelmet kell tartalmaznia (440/1993. AB végzés,
ABH 1993, 910–911.; 472/B/2000. AB határozat, ABH
2001, 1655.; 574/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1658.).
Az indítvány e követelménynek nem felel meg.
Ezért az Alkotmánybíróság az indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. §
d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1069/2014. (II. 19.) Korm. határozata Magyarország Nemzeti Infokommunikációs Stratégiájáról.
A Kormány
 1. elismerve a hazai IKT ágazat kiemelt jelentőségét, és az abban rejlő gazdasági és társadalmi fejlődési lehetőségeket,
valamint e  területen az  állami ösztönzés fontosságát, elfogadja a  2014–2020 időszakra szóló Nemzeti
Infokommunikációs Stratégiát (a  továbbiakban: Stratégia), ezzel összefüggésben felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy gondoskodjon a Stratégiának a kormányzati portálon való közzétételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2009. (XII. 23.) HM HVKF közleménye egységes NATO-előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, az MH Műveleti Szabványosítási és
Doktrinális Bizottság 2009. november 26-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO dokumentumokra vonatkozó
magyar elfogadó nyilatkozatot kiadom: I. STANAG 2111 NBC (EDITION 4) – TARGET ANALYSIS – NUCLEAR WEAPONS
– Elfogadásra került bevezetés nélkül. – Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik atomfegyverekkel.
– Elfogadásra került bevezetés nélkül. – Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik atomfegyverekkel.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. március hónap, a szárazföldi haderőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2395 NSA ENGR (EDITION 3) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009.(HK 15.) HM VTI
SZÁT – HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Hadműveleti Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2010. március 1. – Végrehajtás módja: Az egységesítési egyezmény kiadása eredeti angol nyelven.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO-kihirdetést követő 12 hónap múlva (DOP+12m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt. V. STANAG 2522 NBC (EDITION 1) – SPECIALIST NBC DEFENCE CAPABILITIES – ATP-3.8.1 VOLUME 2
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. szeptember hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2522 NBC (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009.(HK 15.) HM VTI
SZÁT – HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: Magyar Honvédség Görgey Artúr Vegyivédelmi Információs Központ
– Bevezetés időpontja: 2010. szeptember 1. – Végrehajtás módja: Az egységesítési egyezmény bedolgozása a „Szakutasítás a vegyivédelmi csapatok
tevékenysége” című főnökségi kiadványba. VI. STANAG 2605 LO (EDITION 1) – ALLIED LAND TACTICS ATP-3.2.1
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. március hónap, a szárazföldi haderőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2605 LO (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a Magyar
Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009.(HK 15.) HM VTI SZÁT –
HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét
az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Hadműveleti Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2010. március 1. – Végrehajtás módja: AJP- 3.2.1 dokumentum kiadása eredeti angol nyelven.
DEFENCE THREAT LEVELS – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO-kihirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél
IDENTIFICATION CATEGORIES – Elfogadásra került fenntartással. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATOkihirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a légierőnél.
– Fenntartás: Magyarország a „A tűzoltó anyagok minimális mennyisége és szórási aránya” („Minimum Extinguishing
Agent Quantities and Discharge Rates”) vonatkozásában a saját nemzeti előírásait (MSZK 1123: 2006) alkalmazza.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. július hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3884 JINT (EDITION 2) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009.(HK 15.) HM VTI
SZÁT – HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Honvédelmi Minisztérium Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
– Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Felderítő Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2010. július 1. – Végrehajtás módja: Az egységesítési egyezmény kiadása magyar fordításban.
– Elfogadásra került bevezetés nélkül. – Megjegyzés: A NATO-dokumentumban foglalt meghatározások és értékelések – a technikai és a személyi feltételek
jelenlegi hiánya miatt – a Magyar Honvédségben nem alkalmazhatóak a gyalogsági lőfegyverek hatásosságának
(hatékonyságának) értékelésekor. XI. STANAG 4670 (EDITION 1) – RECOMMENDED GUIDANCE FOR THE TRAINING OF DESIGNATED AERIAL VEHICLE
OPERATOR (DUO) – Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. július hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 4670 (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a Magyar
Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009.(HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Honvédelmi Minisztérium Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
– Témakezelő: Honvédelmi Minisztérium Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, Felderítő Osztály
– Bevezetés időpontja: 2010. július 1. – Végrehajtás módja: Az egységesítési egyezmény kiadása magyar fordításban.
FOR ADVANCED AIRCREW SYSTEMS – Elfogadásra került bevezetés nélkül.
– Megjegyzés: A NATO-dokumentumban foglalt tervező és ellenőrző tevékenység – a technikai és a személyi feltételek
jelenlegi hiánya miatt – a Magyar Honvédségben nem folyik, így az nem kerül alkalmazásba vételre.
PROCEDURES FOR SYSTEMS, EQUIPMENT AND FACILITIES – Elfogadásra került bevezetés nélkül.
– Megjegyzés: A NATO-dokumentumban foglalt ellenőrző és értékelő tevékenység – a technikai és a személyi
feltételek jelenlegi hiánya miatt - a Magyar Honvédségben nem folyik, így az nem kerül alkalmazásba vételre.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO-kihirdetést követő 12 hónap múlva (DOP+12m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt. Budapest, 2009. december 15.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
a Honvédelmi Minisztérium


text:
13/2009. (III. 18.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Japán Kormánya közötti Japán Kulturális Önkéntes Programról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 51/2009. (III. 6.) Korm. rendelet 2–3. §-ai hatálybalépéséről.
Az 51/2009. (III. 6.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és Japán Kormánya közötti Japán
Kulturális Önkéntes Programról szóló Megállapodás záró rendelkezése szerint, a Megállapodás azon a napon lép életbe,
amikor a japán kormány megkapja a magyar kormány írásbeli értesítését arról, hogy az ilyen megállapodások hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások megtörténtek.
A Megállapodás záró rendelkezése szerinti írásbeli értesítés kézhezvételére 2009. március 9-én került sor.
A fentiekre tekintettel, összhangban az 51/2009. (III. 6.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság Kormánya és Japán Kormánya közötti Japán Kulturális Önkéntes Programról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 51/2009. (III. 6.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2009. március 9-én, azaz kettőezer-kilenc március kilencedikén hatályba léptek.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
54/2009. (XII. 30.) EüM rendelete a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 94. § (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (4) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendeletet kell alkalmazni
a) az Egészségbiztosítási Felügyeletnek,
b) az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalnak,
c) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnak,
d) az Országos Gyógyszerészeti Intézetnek
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban:
Ket.) 94. §-a hatálya alá tartozó hatósági ellenőrzésére.
2. § Ha a hatósági ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a következő jogszabályhelyeket olyan módon sértették meg,
hogy a jogsértés az életet, a testi épséget közvetlenül veszélyezteti, és a veszélyeztető állapot más alkalmas eszközzel
nem hárítható el, a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alapján kell eljárni a következő jogkövetkezmények
alkalmazásakor:
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 6. §-a, 7. §-a, 77. §-a, 78. § (1) bekezdése, 131–133. §-a, valamint
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 20. §-a megsértése esetén
az egészségbiztosítás hatósági felügyeletéről szóló 2006. évi CXVI. törvény 11. § (2) bekezdés a) és c)–e) pontja
szerinti jogkövetkezmény,
b) az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
 szóló 2005. évi XCV. törvény (a továb biak ban: Gytv.) 4. § (1) bekezdése, 5. § (1) bekezdése, 11. § (1) bekezdése,
az emberen végzett orvostudományi kutatások, az emberi felhasználásra kerülő vizsgálati készítmények klinikai
vizsgálata, valamint az emberen történő alkalmazásra szolgáló, klinikai vizsgálatra szánt orvostechnikai eszközök
klinikai vizsgálata engedélyezési eljárásának szabályairól szóló 235/2009. (X. 20.) Korm. rendelet (a továb biak ban:
R.) 28. § (4) bekezdése, továbbá a helyes laboratóriumi gyakorlat alkalmazásáról és ellenőrzéséről szóló 9/2001.
(III. 30.) EüM–FVM együttes rendelet 3. § (1) és (3) bekezdése megsértése esetén az R. 29. §-a vagy a Gytv. 20. §
(3) bekezdés a)–c) és e) pontja, valamint (4) bekezdése szerinti jogkövetkezmény,
c) az orvostechnikai eszközökről szóló 16/2006. (III. 27.) EüM rendelet 3. § (1) bekezdése, 4. § (1) bekezdése, 5. §
(1) bekezdése, 6. §-a, 8. §-a, 10. § (1) bekezdése, 14. § (1) bekezdése megsértése esetén a rendelet 15. § (1) és
(2) bekezdése, valamint 16. § (1) bekezdése szerinti jogkövetkezmény,
d) az orvostechnikai eszközökről szóló 4/2009. (III. 17.) EüM rendelet 5. § (1) és (2) bekezdése, 11. § (1) bekezdése,
12. § (1) bekezdése, 13. §-a, 15. § (2) és (3) bekezdése, 17. § (1) bekezdése, 21. §-a megsértése esetén a rendelet
22. és 23. §-a szerinti jogkövetkezmény,
e) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló 8/2003. (III. 13.) ESzCsM rendelet 3. § (1) bekezdése, 4. §
(1) bekezdése, 5. §-a, 7. § (1) és (5) bekezdése, 11. §-a megsértése esetén a rendelet 12. és 13. §-a szerinti
jogkövetkezmény,
f) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 44. § (1) és (5) bekezdése megsértése esetén a törvény 44/A. § (7)–(9) bekezdése szerinti
jogkövetkezmény.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 2. § d) pontja 2010. március 21-én lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a felügyeleti eljárás során az e rendelet hatálybalépése előtt meghozott döntésekre is
alkalmazni kell.
(4) A 2. § c) pontja 2010. március 21-én hatályát veszti. E bekezdés 2010. március 22-én hatályát veszti.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter