text:
27/2011. (IX. 14.) KIM rendelete az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatásokról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 11. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatások közös szabályai
1. § A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) a) 13. § (1) bekezdése szerinti központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény,
b) 35. § (1) bekezdésében meghatározott helyi önkormányzat, települési vagy területi kisebbségi önkormányzat,
továbbá többcélú kistérségi társulás (a továbbiakban együtt: önkormányzati fenntartó), valamint
c) 42. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: fenntartó] a költségvetési törvény 5. melléklet 11. pont a) és b) alpontja szerinti
támogatásokat akkor igényelheti, ha az általa fenntartott intézmény a nevelési-oktatási intézmények működéséről
szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet (a továbbiakban: MKM rendelet) 39/D–39/E. §-ában és 54. § (15) bekezdésében
meghatározott követelményeknek megfelelő, az oktatásért felelős miniszter által kiadott Integrációs Pedagógiai
Program szerinti képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést, illetve óvodai fejlesztő program szerinti
foglalkozást biztosít. 2. A 2011/2012-es tanévre tekintettel képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint óvodai
fejlesztő program szervezésének 2011. évi támogatása 2. § (1) A 2011/2012-es nevelési év, tanév 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-éig tartó időszakára
a) az óvodai fejlesztő program utáni támogatásra vonatkozó támogatási kérelmet az óvodai nevelésben
halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek számára, b) a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés utáni támogatásra vonatkozó támogatási kérelmet az
általános iskolában, a gimnáziumban, a szakközépiskolában és a szakiskolában a nappali oktatás munkarendje
szerinti oktatásban részesülő halmozottan hátrányos helyzetű tanulók számára
megszervezett felkészítéshez lehet benyújtani. (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási kérelem a nem halmozottan hátrányos helyzetű tanulóra tekintettel is
benyújtható, feltéve, hogy a tanuló hátrányos helyzetűnek minősül.
(3) A képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint óvodai fejlesztő program utáni támogatás
(a továbbiakban együtt: esélyegyenlőségi támogatás) olyan nevelési-oktatási intézményre, tagintézményre
tekintettel nyújtható, amelynek alapító okiratában, helyi pedagógiai és szakmai programjában, illetve nevelési
programjában az esélyegyenlőségi támogatásra való jogosultságot megalapozó tevékenység szerepel vagy
a fenntartó kötelezettséget vállal annak beépítésére. 3. § (1) Nem nyújtható esélyegyenlőségi támogatás, ha
a) az intézménnyel vagy fenntartójával szemben a vele jogviszonyban álló tanulókkal, gyermekekkel vagy oktatási,
nevelési tevékenységével összefüggő működésével kapcsolatban a támogatási kérelem benyújtását megelőző
három éven belül bíróság vagy más hatóság jogerősen megállapította az egyenlő bánásmódról és az
esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény megsértését, b) a 2010/2011-es nevelési évre, tanévre vonatkozó együttműködési megállapodásban foglalt vállalások nem
teljesültek, vagy c) az intézményi önértékelés, illetve a pénzügyi elszámolás – az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az
integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok támogatásáról szóló 5/2011. (II. 15.)
KIM rendelet (a továbbiakban: R1.) 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kiegészítő illetmény elszámolásának
kivételével – nem került elfogadásra. (2) Az (1) bekezdés a) pontja esetén azt az intézménytípust kell az esélyegyenlőségi támogatásból kizárni, amely
intézménytípus az elmarasztalásban érintett. (3) Nem nyújtható esélyegyenlőségi támogatás, ha a fenntartó, valamint az általa fenntartott nevelési-oktatási
intézmény, tagintézmény nem felel meg az MKM rendelet 39/D. § (9) és (10) bekezdésében foglalt feltételeknek.
4. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatás egy tanulóra eső összege a 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-éig tartó
időszakra nem haladhatja meg a) – képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetében – a 16 900 Ft,
b) – óvodai fejlesztő program szervezése esetében – a 18 600 Ft
összeget. (2) Az egyenlő bánásmód biztosításáért és társadalmi felzárkózásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján a rendelkezésre álló forrás mértékére
tekintettel dönt az esélyegyenlőségi támogatás fenntartónkénti, valamint intézményenkénti összegéről.
5. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatás az oktatásért felelős miniszter által kiadott óvodai, iskolai integrációs pedagógiai
programban meghatározott tevékenységekre, feladatok ellátására, illetve az ott meghatározott célok megvalósítására
a 10. melléklet szerinti mértékben használható fel az MKM rendelet 39/D. §-ában, 39/E. §-ában, valamint 54. §
(15) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelően. (2) Az esélyegyenlőségi támogatás nem fordítható olyan tevékenység finanszírozására, amelynek pénzügyi fedezetét a
4. alcímben meghatározott pedagógusok kiegészítő illetményére fordítható támogatás biztosítja.
6. § (1) A fenntartó az esélyegyenlőségi támogatást a fenntartásában lévő nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény 2010.
október 1-jei közoktatási statisztikai létszámadatai alapján, az MKM rendelet 39/D. § (5) és (6) bekezdésében, valamint
39/E. § (4) bekezdésében foglaltak szerint igényelheti. (2) Az esélyegyenlőségi támogatás iránti támogatási kérelmet a Wekerle Sándor Alapkezelő (a továbbiakban: Alapkezelő)
honlapján elérhető elektronikus rendszeren (a továbbiakban: elektronikus rendszer) keresztül kitöltött adatlapok két
nyomtatott és a fenntartó által aláírt eredeti példányának 2011. szeptember 15-e és 2011. szeptember 30-a között,
postai úton történő megküldésével a) az önkormányzati fenntartó a Magyar Államkincstár az önkormányzati fenntartó székhelye szerinti megyei
igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság), b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az Alapkezelőhöz nyújthatja be. (3) A 2011. szeptember 30-án éjfélig rögzített támogatási kérelem legkésőbb az ezt követő napon való postára adás
esetén tekinthető határidőben megküldöttnek. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott határnap elmulasztása jogvesztő.
(5) A kizárólag postai úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
(6) A postai úton benyújtott támogatási kérelemhez mellékelni kell az 1., 1/A., 1/B., és 1/C. mellékletet, valamint iskola
esetében a 2. és 3. melléklet, óvoda esetében a 4. melléklet szerinti adatlapok kitöltött, nyomtatott és a fenntartó által
aláírt eredeti példányát. 7. § (1) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási kérelem hiánypótlására hét napos határidőt
állapíthat meg. (2) Az Igazgatóság az önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási kérelem egy eredeti példányát a hiánypótlás
beérkezését követően 2011. október 21-éig megküldi az Alapkezelőnek.
(3) Az Alapkezelő a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmény által benyújtott támogatási kérelmet megvizsgálja és – szükség esetén –
hét napos határidővel hiánypótlásra hívja fel a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját, illetve a
központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményt. Ha a közoktatási feladatot ellátó nem állami
intézmény fenntartója, illetve a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény a felhívásnak nem
tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Alapkezelő a támogatási kérelmet nem továbbítja a miniszternek, és
erről 2011. október 25-éig értesíti a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját, illetve a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményt. (4) Az Alapkezelő a feldolgozott támogatási kérelmek, az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az integrációs
rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok támogatásáról szóló 5/2010. (I. 29.) OKM rendelet
(a továbbiakban: R2.), valamint az R1. szerint nyújtott támogatásokról készült beszámolók értékelése alapján összesítő
jelentést készít fenntartó-, intézmény- és programtípusok, valamint tanulói létszám szerinti bontásban, amelyet
elektronikus és nyomtatott formában 2011. október 31-éig küld meg a miniszternek.
8. § (1) Az összesítő jelentést hét tagból álló döntés-előkészítő bizottság vizsgálja meg.
(2) A döntés-előkészítő bizottság elnökét és két tagját a miniszter, két tagját az oktatásért felelős miniszter, egy tagját
a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, egy tagját az Országos Roma Önkormányzat jelöli ki.
(3) Az Alapkezelő a döntés-előkészítő bizottság munkájában tanácskozási joggal vesz részt.
(4) A döntés-előkészítő bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg.
(5) A döntés-előkészítő bizottság a formai követelményeken túl az MKM rendelet 39/D–39/E. §-ának, 54. §
(15) bekezdésének és a 3. § (1) és (2) bekezdésének való megfelelést megvizsgálva szakmai véleményt készít,
amelyben a támogatás odaítélésére (e körben a támogatás végleges fajlagos összegére) vagy elutasítására
2011. november 10-éig javaslatot tesz a miniszternek. 9. § (1) A döntés-előkészítő bizottság javaslata alapján a miniszter 2011. november 21-éig dönt az esélyegyenlőségi
támogatásról. (2) Az esélyegyenlőségi támogatást elnyert fenntartók összesített adatait a miniszter elektronikus és nyomtatott
formában 2011. november 25-éig továbbítja az Alapkezelőnek, aki annak kézhezvételétől számított tizenkét napon
belül értesíti a fenntartót a támogatási kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról.
(3) Az Alapkezelő által megküldött (2) bekezdés szerinti értesítés tartalmazza az együttműködési megállapodás
megkötésének feltételeit. 10. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatásban részesült önkormányzati fenntartó nevét, KSH-kódját és az elnyert
esélyegyenlőségi támogatás összegét a miniszter – papír alapon és elektronikus úton – 2011. november 25-éig
utalványozás céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(2) Az önkormányzati fenntartónak megítélt esélyegyenlőségi támogatást a költségvetési törvény 5. melléklet
11. a) Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések támogatása jogcím terhére a 2011. év december havi nettó
finanszírozás keretében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár
folyósítja. (3) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartójának és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézménynek megítélt támogatást a finanszírozási adatok ismeretében az Alapkezelő folyósítja.
11. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatásban részesült fenntartó és az általa fenntartott olyan nevelési-oktatási intézmény,
tagintézmény, amelyre tekintettel a fenntartó esélyegyenlőségi támogatásban részesült, a támogatott időszakra
vonatkozóan 2011. december 16-áig az Alapkezelővel együttműködési megállapodást köt.
(2) Az együttműködési megállapodást a fenntartó az elektronikus rendszeren keresztül nyomtatja ki, és annak a fenntartó
által aláírt eredeti példányát megküldi az Alapkezelőnek. (3) Az Alapkezelő a nyomtatott formában megküldött együttműködési megállapodást megvizsgálja és szükség esetén
hét napos határidővel hiánypótlásra szólítja fel a fenntartót.
(4) Az elektronikus rendszerbe a fenntartó által feltöltött, de nyomtatott formában az Alapkezelőhöz meg nem érkezett
együttműködési megállapodás megküldésére az Alapkezelő hét napos határidő tűzésével hívja fel a fenntartót.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő elmulasztása esetén a támogatási döntés hatályát veszti.
12. § (1) A megkötött együttműködési megállapodásban foglaltak szerint 2012. június 30-áig a fenntartó és az általa
fenntartott olyan nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény, amelyre tekintettel a fenntartó esélyegyenlőségi
támogatásban részesült, az együttműködési megállapodás teljesítéséről és a 9. mellékletben foglaltak
megvalósulásáról intézményi önértékelést és pénzügyi elszámolást nyújt be az elektronikus rendszeren keresztül és
nyomtatott formában az Alapkezelőnek. (2) Az Alapkezelő a támogatott tevékenység megvalósulásáról szóló beszámolókat pénzügyi és szakmai szempontból
megvizsgálja és szükség esetén tíz napos határidővel hiánypótlásra szólítja fel a fenntartót. Az elektronikus
rendszerben a fenntartó által feltöltött, de nyomtatott formában meg nem érkezett önértékelések és pénzügyi
elszámolások megküldése érdekében az Alapkezelő tíz napos határidő kitűzésével felhívja a fenntartót az önértékelés
és a pénzügyi elszámolás benyújtására. E határidő elmulasztása a támogatás jogosulatlan igénybevételét
eredményezi. (3) Ha az együttműködési megállapodásban foglaltakat a fenntartó és az általa fenntartott olyan nevelési-oktatási
intézmény, tagintézmény, amelyre tekintettel a fenntartó esélyegyenlőségi támogatásban részesült, nem teljesíti a
2011/2012. nevelési évben, tanévben, a benyújtásra kerülő intézményi önértékelés és a pénzügyi elszámolás nem
kerül elfogadásra. 3. A 2010/2011-es nevelési évre, tanévre tekintettel képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés,
valamint óvodai fejlesztő program szervezésének 2011. évi kiegészítő támogatása
13. § (1) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója a képesség-kibontakoztató, az integrációs felkészítés,
valamint az óvodai fejlesztő program után kiegészítő támogatást igényelhet (a továbbiakban: kiegészítő támogatás),
ha a 2010/2011-es nevelési évben, tanévben az R2. alapján támogatásban részesült.
(2) A kiegészítő támogatás a 2011. január 1-jétől 2011. augusztus 31-éig tartó időszakra kérhető.
(3) A kiegészítő támogatás összege nem haladhatja meg
a) – képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetében – a 23 850 Ft/tanuló,
b) – óvodai fejlesztő program szervezése esetében – a 26 400 Ft/gyermek
összeget. (4) A miniszter a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján a rendelkezésre álló forrás
mértékére tekintettel dönt a kiegészítő támogatás fenntartónkénti, valamint nevelési-oktatási intézményenként,
tagintézményenkénti összegéről. (5) A kiegészítő támogatás folyósításának feltétele az 1., 1/A., 1/B., 1/C., 6. és 7. melléklet szerinti adatlapok benyújtása.
(6) Ha a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója az esélyegyenlőségi támogatás iránt is nyújtott be
támogatási kérelmet, az 1., 1/A., 1/B. és 1/C. mellékletet nem kell külön benyújtania.
(7) A kiegészítő támogatásra az ezen alcímben nem szabályozott rendelkezésekre a 2–12. §-t kell alkalmazni azzal, hogy
esélyegyenlőségi támogatáson kiegészítő támogatást kell érteni. 4. A 2011/2012-es nevelési évre, tanévre tekintettel 2011-ben az integrációs rendszerben részt vevő
nevelési-oktatási intézményekben, tagintézményekben dolgozó pedagógusok kiegészítő illetményére fordítható támogatás
14. § Az olyan fenntartó, aki általános iskolát vagy óvodát tart fenn és a 2011/2012-es nevelési évben, tanévben
képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést, óvodai fejlesztő programot segítő támogatást vett igénybe és az
általa fenntartott nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény megfelel a közalkalmazottakról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben című 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 15/A. §-ában meghatározott feltételeknek, az általa fenntartott nevelési-oktatási intézményben,
tagintézményben foglalkoztatott pedagógusoknak juttatható kiegészítő illetményhez támogatást (a továbbiakban:
kiegészítő illetmény) igényelhet. 15. § (1) A kiegészítő illetmény igénybevételének feltétele, hogy a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: Kt.) 40. § (11) és (12) bekezdésében meghatározott intézményi minőségirányítási programba
beépítésre kerüljenek az integrációs rendszerben részt vevő pedagógusok teljesítményértékelésének feltételei
a Korm. rendelet 15/A. § (5) bekezdésében foglalt értékelés lebonyolításának érdekében.
(2) A nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény vezetője, ha a kiegészítő illetmény igénybevételét megelőző két évben
nem vett részt az integrációs rendszer alkalmazásával kapcsolatos továbbképzésen, köteles az integrációs rendszer
bevezetésével, alkalmazásával kapcsolatos továbbképzésen a 2011/2012-es nevelési év, tanév során legalább egy
alkalommal részt venni. 16. § (1) A kiegészítő illetmény a 2011/2012-es nevelési év, tanév 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-éig tartó
időszakára igényelhető. (2) Általános iskola esetén, ha a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést szervező nevelési-oktatási
intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók aránya a 2010. évi október havi
statisztikai létszámadatai alapján a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem
haladhatja meg a 8500 Ft, b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 12 000 Ft, c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 15 000 Ft, d) a 60%-ot meghaladja, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg a 19 000 Ft
összeget. (3) Óvoda esetén, ha az óvodai fejlesztő programot szervező nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben
a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya a 2010. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján
a) a 15%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 50%, a kiegészítő illetmény egy gyermekre eső összege nem
haladhatja meg a 12 000 Ft, b) az 50%-ot meghaladja, a kiegészítő illetmény egy gyermekre eső összege nem haladhatja meg a 15 000 Ft
összeget. (4) A miniszter a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján a rendelkezésre álló forrás
mértékére tekintettel dönt a kiegészítő illetmény fenntartónkénti, valamint nevelési-oktatási intézményenkénti,
tagintézményenkénti összegéről. (5) A kiegészítő illetménynek az egy nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben alkalmazott és az integrációs
rendszerben részt vevő pedagógusokra jutó, a munkaadót terhelő járulékokkal növelt teljes összegét az
(1) bekezdésben meghatározott időtartamra vonatkozóan az integrációs rendszerben részt vevő tanulók létszámának
a (2) és (3) bekezdésben meghatározott összegekkel való szorzata alapján kell kiszámítani.
(6) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott arányokat tagintézményenként kell megállapítani. A százalékos arány
kiszámításánál törtszám esetén a százalékos érték egész számra történő felfelé kerekítésével kell az arányokat
megállapítani. 17. § A kiegészítő illetmény az esélyegyenlőségi támogatás iránt támogatási kérelmet benyújtó fenntartó által fenntartott
nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű és az MKM rendelet 39/D. §
(6) bekezdésében foglaltak szerint osztályonként meghatározott hátrányos helyzetű tanulók, illetve halmozottan
hátrányos helyzetű gyermekek 2010. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján, a képesség-kibontakoztató,
integrációs felkészítésben, illetve óvodai fejlesztő programban részt vevő tanulók létszámadatai szerint igényelhető és
használható fel. 18. § (1) A kiegészítő illetmény iránti támogatási kérelmet az elektronikus rendszeren keresztül kitöltött adatlap nyomtatott és
a fenntartó által aláírt két eredeti példánya és az 5. melléklet szerinti adatlap postai úton legkésőbb 2011. szeptember
30-áig történő megküldésével a) az önkormányzati fenntartó az Igazgatósághoz,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az Alapkezelőhöz nyújthatja be. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott határnap elmulasztása jogvesztő.
(3) A kizárólag postai úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
19. § (1) A kiegészítő illetmény iránti kérelem benyújtására a 7. § (1)–(3) bekezdését, az összesítő jelentés elkészítése és
vizsgálata tekintetében a 7. § (4) bekezdését és a 8. § (1)–(5) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A döntés-előkészítő bizottság szakmai véleményt készít, amelyben a kiegészítő illetmény odaítélésére (e körben
a támogatás végleges fajlagos összegére), illetve elutasítására 2011. november 10-éig indokolt javaslatot tesz
a miniszternek. 20. § (1) A kiegészítő illetmény megállapítása és a döntésről szóló értesítés tekintetében a 9. § (1)–(3) bekezdését alkalmazni
kell. (2) A miniszter a kiegészítő illetményben részesített önkormányzati fenntartó nevét, KSH-kódját és az elnyert kiegészítő
illetmény összegét – papír alapon és elektronikus úton – 2011. november 25-éig utalványozás céljából megküldi
a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek. (3) A kiegészítő illetmény folyósítása az önkormányzati fenntartó esetében a költségvetési törvény 5. melléklet
11. a) Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések támogatása jogcím terhére a 2011. december havi nettó havi
finanszírozás keretében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján kerül sor. A kiegészítő
illetményt közoktatási feladatot ellátó nem állami fenntartó és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény esetében az Alapkezelő folyósítja. 21. § (1) A kiegészítő illetmény pedagógusoknak történő kifizetéséről a fenntartó gondoskodik, annak kifizetése
– a feladatellátásban részt vevő pedagógus személyének változása esetén – a feladatellátásban részt vevő más
pedagógusnak is történhet. (2) A fenntartó a kiegészítő illetményt az általa fenntartott nevelési-oktatási intézmények, illetve tagintézmények között
nem csoportosíthatja át. 5. A 2010/2011-es nevelési évre, tanévre tekintettel integrációs rendszerben dolgozó pedagógusok
2011. évi kiegészítő pótilletményére fordítható támogatás 22. § (1) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója az integrációs rendszerben dolgozó pedagógusok
után kiegészítő illetménytámogatást igényelhet (a továbbiakban: kiegészítő pótilletmény), ha a 2010/2011-es nevelési
évben, tanévben az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az R2. alapján támogatásban részesült.
(2) A kiegészítő pótilletmény a 2011. január 1-jétől 2011. augusztus 31-éig tartó időszakra igényelhető.
(3) Általános iskola esetén, ha a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést szervező nevelési-oktatási
intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók aránya a 2010. évi október havi
statisztikai létszámadatai alapján a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem
haladhatja meg a 8500 Ft, b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 12 000 Ft, c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 15 000 Ft, d) a 60%-ot meghaladja, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg a 19 000 Ft
összeget. (4) Óvoda esetén, ha az óvodai fejlesztő programot szervező nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben
a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya a 2010. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján
a) a 15%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 50%, a kiegészítő pótilletmény egy gyermekre eső összege nem
haladhatja meg a 12 000 Ft, b) az 50%-ot meghaladja, a kiegészítő pótilletmény egy gyermekre eső összege nem haladhatja meg a 15 000 Ft
összeget. (5) A miniszter a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján a rendelkezésre álló forrás
mértékére tekintettel dönt a kiegészítő pótilletmény fenntartónkénti, valamint nevelési-oktatási intézményenkénti,
tagintézményenkénti összegéről. (6) A kiegészítő pótilletmény folyósításának feltétele az 1., 1/A., 1/B., 1/C. és 8. melléklet szerinti adatlapok benyújtása.
(7) Ha a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója az esélyegyenlőségi támogatás iránt is nyújtott be
támogatási kérelmet, az 1., 1/A., 1/B., és 1/C. mellékletet nem kell külön benyújtania.
(8) A kiegészítő pótilletményre az ezen alcímben nem szabályozott rendelkezésekre a 14–21. §-t alkalmazni kell azzal,
hogy kiegészítő illetményen kiegészítő pótilletményt kell érteni. 6. Az elszámolás és az ellenőrzés rendje
23. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatás, a kiegészítő támogatás, a kiegészítő illetmény és a kiegészítő pótilletmény
(a továbbiakban együtt: oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás) felhasználásáról az önkormányzati fenntartó
2011. december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint, valamint a 12. § (1) és
(2) bekezdésében foglaltak szerint számol el. (2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény, valamint a közoktatási feladatot ellátó nem
állami intézmény fenntartója a 12. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak szerint számol el.
(3) Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás 2011. december 31-éig fel nem használt és kötelezettségvállalással
nem terhelt maradványát a központi költségvetésbe – önkormányzati fenntartó esetében a nettó finanszírozás
keretében történő előirányzat-lemondással – vissza kell fizetni. A kötelezettségvállalással terhelt, fel nem használt
összeg 2012. június 30-áig használható fel pénzügyi teljesítésre, elszámolása a 2012. évi zárszámadás keretében és
rendje szerint történik. (4) A beszámolóban kimutatott adatok valódiságát analitikus nyilvántartásokkal és szakmai dokumentációval kell
alátámasztani. 24. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló
támogatásban részesült fenntartónál az Oktatási Hivatal irányításával ellenőrzést végez.
(2) Ha az ellenőrzés a támogatott tevékenységgel kapcsolatos szabálytalanságot tár fel, a kormányhivatal a vizsgálat
eredményeképpen kezdeményezi az Alapkezelőnél az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás
elszámolásának és felhasználásának felülvizsgálatát. 25. § (1) Ha a támogatási kérelem benyújtását követően a fenntartó azt a nevelési-oktatási intézményt, tagintézményt, amelyre
tekintettel oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatásban részesült a Kt. 121. § (1) bekezdés 15. pontja szerint
átszervezi vagy fenntartóváltás következik be, köteles ezt a tényt az átszervezésről vagy a fenntartóváltásról szóló
döntés meghozatalától számított nyolc napon belül írásban a miniszternek, az Igazgatóságnak és az Alapkezelőnek
bejelenteni. (2) A fenntartó jogutódja az Alapkezelőtől köteles azonosítót igényelni az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség
teljesítéséhez. (3) Ha fenntartó a Kt. 121. § (1) bekezdés 15. pontja szerint átszervezés vagy fenntartóváltás miatt nem jogosult az oktatási
esélyegyenlőséget szolgáló támogatás felhasználására, köteles a támogatást a jogutód fenntartónak 2011. december
15-éig biztosítani. (4) Az (1) bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás
felhasználásának további módját. (5) Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás teljes összegével a jogutód fenntartó – helyi önkormányzati
társulás esetében a gesztor önkormányzat – köteles elszámolni.
7. Záró rendelkezések 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
13/2010. (III. 19.) OKM rendelete a sajátos nevelési igényű gyermekekkel, tanulókkal foglalkozó gyógypedagógiai pótlékra jogosultak támogatása és az osztályfőnöki pótlékra jogosultak támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 17. pontjában kapott
felhatalmazás alapján az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel egyetértésben,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
A támogatás igénylésére jogosultak 1. § A támogatást
a) a közoktatási intézményt fenntartó helyi önkormányzatok és társulásaik (beleértve a települési önkormányzatok
többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény szerinti többcélú kistérségi társulást), továbbá a helyi
önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8., 9. vagy 16. §-a alapján
létrejött intézményi társulás székhely önkormányzata, továbbá a települési és területi kisebbségi
önkormányzatok (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzatok), b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartói – ideértve a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 52. § (1) bekezdés
bevezető rendelkezésében meghatározott fenntartókat – (a továbbiakban: közoktatási humánszolgáltatók), és
c) a közoktatási intézményt fenntartó központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények
[az a)–c) pont alattiak a továbbiakban együtt: fenntartók] igényelhetik.
A sajátos nevelési igényű gyermekekkel, tanulókkal foglalkozó gyógypedagógiai pótlékra jogosultak
támogatása 2. § A támogatás célja a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben
tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 15. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott
gyógypedagógiai pótlékra jogosult foglalkoztatottak pótlékának a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet módosításáról szóló 323/2008.
(XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szerint 2009. január 1-jétől hatályos kötelező emelésének
biztosítása, függetlenül attól, hogy 2009. október 1-jén a pótlék összege meghaladta-e a jogszabály-módosításból
adódó megemelt alsó határt. 3. § (1) A támogatást a fenntartók az általuk fenntartott közoktatási intézményekben – az engedélyezett intézményi
létszámon belül – foglalkoztatott azon közalkalmazottak, munkavállalók után igényelhetik, akik a sajátos nevelési
igényű gyermekek, tanulók óvodai nevelésében, iskolai nevelésében és oktatásában, kollégiumi nevelésében, illetve
fejlesztő felkészítésében vesznek részt, és az R.-ben meghatározottak szerinti gyógypedagógiai pótlékra
jogosultságuk 2009. október 1-jén fennállt. (2) E rendelet tekintetében a sajátos nevelési igényű gyermekekkel, tanulókkal foglalkozó gyógypedagógiai pótlékra
jogosultak támogatása a pedagógus-munkakörben, valamint a nevelő-oktató munkát segítő munkakörben
foglalkoztatott közalkalmazottat, munkavállalót abban az esetben illeti meg, ha vagy kizárólag sajátos nevelési igényű
gyermekekkel, tanulókkal foglalkozik, vagy ha az általa felkészített sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók aránya
a nevelési év, tanév első napján eléri a harminchárom százalékot. A támogatás megilleti a pedagógiai
szakmai-szolgáltató intézményekben pedagógiai szakértő és pedagógiai előadó munkakörben foglalkoztatott
közalkalmazottat, munkavállalót is, amennyiben munkaköri feladatként olyan tevékenységet végez, amely az adott
tevékenység ellátását segíti. (3) A 2. §-ban foglalt támogatás igénylése és felosztása alapjául a közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban
pedagógus-munkakörben, illetve nevelő-oktató munkát segítő munkakörben, pedagógiai szakértő, pedagógiai
előadó munkakörben gyógypedagógiai pótlékra jogosult foglalkoztatottak 2009. október 1-jei közoktatási statisztikai,
statisztikai tényleges, teljes munkaidőre átszámított létszáma szolgál. 4. § (1) A fenntartók a 2. §-ban foglalt támogatási célra elnyert támogatást a 3. § (2) bekezdésében meghatározottak
gyógypedagógiai pótlékának az R. 15. § (3) bekezdés c) pontja szerinti alsó mértékig történő emelésére és járulékaira
használhatják fel a 2010. január 1-jétől 2010. december 31-ig terjedő időszakra.
(2) Az igénylők által elnyerhető támogatás a gyógypedagógiai pótlék alsó mértékének kötelező emeléséből adódó
létszámarányos többletköltség és ennek járulékai. 5. § A támogatást 2010. március 25-ig lehet igényelni a mellékletben foglalt:
a) 1. számú adatlapon, amely a fenntartóra vonatkozó adatokat tartalmazza,
b) 2/a. számú adatlapon, amely az intézményekre vonatkozó adatokat, valamint a pedagógus-munkakörben,
a nevelő-oktató munkát segítő munkakörben, a pedagógiai szakértő munkakörben, pedagógiai előadó
munkakörben foglalkoztatott gyógypedagógiai pótlékra jogosultak létszámát tartalmazza, és
c) a 3. számú nyilatkozat kitöltésével, amely a fenntartó esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseinek elfogadását
tanúsítja. Az osztályfőnöki pótlékra jogosultak támogatása 6. § A támogatás célja az R. 15. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott osztályfőnöki feladatot ellátó
pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak pótlékának a Korm. rendelet szerint 2009. február 1-jétől hatályos
kötelező emelésének biztosítása, függetlenül attól, hogy 2009. október 1-jén a pótlék összege meghaladta-e
a jogszabály-módosításból adódó megemelt alsó határt. 7. § (1) A támogatást a fenntartók az általuk fenntartott közoktatási intézményekben pedagógus-munkakörben
foglalkoztatott azon közalkalmazottak, munkavállalók után igényelhetik, akik osztályfőnöki feladatokat látnak el, és
az R.-ben meghatározottak szerinti osztályfőnöki pótlékra jogosultságuk 2009. október 1-jén fennállt.
(2) A 6. §-ban foglalt támogatás igénylése és felosztása alapjául a közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban
pedagógus-munkakörben, osztályfőnöki pótlékra jogosult foglalkoztatottak (osztályfőnökök és kollégiumi önálló
tanulócsoportot vezetők, ideértve az alapfokú művészetoktatási intézményekben osztályfőnöki teendőket ellátó,
önálló tanulócsoportot vezető pedagógus-munkakörben foglalkoztatottakat is) 2009. október 1-jei közoktatási
statisztikai tényleges, teljes munkaidőre átszámított létszáma szolgál. 8. § (1) A fenntartók a 6. §-ban foglalt támogatási célra elnyert támogatást a pedagógus-munkakörben foglalkoztatott,
osztályfőnöki pótlékra jogosultak pótlékának az R. 15. § (3) bekezdés a) pontja szerinti alsó mértékig történő emelésére
és járulékaira használhatják fel a 2010. január 1-jétől 2010. december 31-ig terjedő időszakra.
(2) Az igénylők által elnyerhető támogatás az osztályfőnöki pótlék alsó mértékének kötelező emeléséből adódó
létszámarányos többletköltség és ennek járulékai. 9. § A támogatást 2010. március 25-ig lehet igényelni a mellékletben foglalt:
a) 1. számú adatlapon, mely a fenntartóra vonatkozó adatokat tartalmazza,
b) 2/b. számú adatlapon, mely az intézményekre vonatkozó adatokat, valamint a pedagógus-munkakörben
foglalkoztatott osztályfőnöki feladatot ellátók létszámát tartalmazza, és c) a 3. számú nyilatkozat kitöltésével, mely a fenntartó esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseinek elfogadását
tanúsítja. Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 10. § A pályázathoz csatolni kell a fenntartó Mellékletben foglalt 3. számú nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 105. §-ában meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési
tervvel. E rendelkezéseket önkormányzati társulások tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a nyilatkozatot a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvényben,
valamint a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben az egyes
társulási típusoknál meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki. A közoktatási humánszolgáltató
közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy nevelési programja, illetve pedagógiai
programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket. Közös rendelkezések
11. § (1) A helyi önkormányzatok a támogatási igényt papír alapon két eredeti példányban és elektronikusan a Mellékletben
foglalt adatlap és nyilatkozat megküldésével legkésőbb 2010. március 25-ig nyújthatják be a Magyar Államkincstár
területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság), a közoktatási humánszolgáltatók, valamint a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő
Igazgatóságához (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő). Az elektronikus formában történő igénylést az OKM
Támogatáskezelő honlapján található, erre a célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül kell lebonyolítani;
az OKM Támogatáskezelő adatbázisában megjelenő adatlap kitöltésével és elmentésével a támogatást igénylő eleget
tesz az elektronikus benyújtási kötelezettségének. A támogatási igényhez csatolniuk kell a fenntartóknak az általuk
fenntartott intézmények vonatkozásában, az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program keretében az oktatási és
kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére 1410 nyilvántartási számon szolgáltatott adatgyűjtését.
(2) Amennyiben a fenntartó az igénylési határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, az elmulasztott határidőtől számított öt
munkanapon belül igazolási kérelmet nyújthat be az Igazgatósághoz, illetve az OKM Támogatáskezelőhöz.
Az igazolási kérelemmel együtt az elmulasztott igénylést is pótolni kell. Az igazolási kérelem benyújtására nyitva álló
határidő elmulasztása jogvesztő. 12. § (1) A helyi önkormányzatok esetén az Igazgatóság, a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmények esetén az OKM Támogatáskezelő a határidőig benyújtott igények
feldolgozása során szükség esetén a beérkezéstől számított öt munkanapon belül, öt munkanapos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a támogatást igénylőt. Amennyiben a fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja az elbírálásra jogosult szervnek, illetve
az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt elutasítja, és erről értesíti a fenntartót és a minisztert.
(2) Az Igazgatóság 2010. április 26-ig egy eredeti példányban továbbítja az igényt az OKM Támogatáskezelő részére.
(3) Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott igénybejelentések alapján elkészített összesítő jelentését helyi
önkormányzatok, közoktatási humánszolgáltatók és központi költségvetési szervként működő felsőoktatási
intézmények szerinti bontásban, összesítve, papír alapon és elektronikus formában 2010. május 15-ig megküldi
a miniszter részére. (4) A támogatás az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelő intézmények fenntartói között az intézményekben
foglalkoztatott gyógypedagógiai pótlékra, illetve osztályfőnöki pótlékra jogosultak létszáma alapján kerül elosztására.
(5) A támogatásban részesülő fenntartókról és a támogatás összegéről a miniszter május 25-ig dönt. A döntés
eredményéről az OKM Támogatáskezelő minden igénylőt levélben értesít. A kedvezményezettek megnevezését és
az elnyert támogatási összeget az Oktatási és Kulturális Minisztérium honlapján közzé kell tenni.
13. § (1) A támogatásban részesített önkormányzatok összesített adatait a miniszter 2010. június 3-ig utalványozás céljából
az önkormányzat KSH kódjának, településtípus nélküli megnevezésének, a támogatottak számának és az ezer forintra
kerekített támogatási összegnek a feltüntetésével papír alapon és elektronikus formában – az ebr42 rendszerben – is
megküldi az önkormányzati miniszter részére. A támogatás folyósításáról az Önkormányzati Minisztérium
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a június havi nettó finanszírozás keretében az eddig eltelt időszakra eső
rész tekintetében egy összegben 2010. június 30-ig, ezt követően pedig havonta egyenlő részletekben intézkedik.
(2) A támogatásban részesített közoktatási humánszolgáltatók finanszírozásához a fedezetet a miniszter az Igazgatóság
részére 2010. július 15-ig biztosítja a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási
célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére. Az Igazgatóság a fenntartónak történő
kiutalást a 14. §-ban foglaltakra figyelemmel indítja el, az első részlet tekintetében a támogatás első folyósításának
hónapjáig számított összeggel, ezt követően havi ütemezéssel. (3) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt
támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport
„Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat terhére a 2010. év végén pótelőirányzatként gondoskodik.
14. § (1) Amennyiben az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelő fenntartó a támogatási igény benyújtásáig vagy azt
követően legkésőbb 2010. május 15-ig az intézmény átszervezésével, fenntartói jogának átadásával,
megszüntetésével összefüggő döntést hoz, akkor az e rendeletben foglaltakat a (2)–(3) bekezdésben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetében – ideértve a helyi önkormányzati fenntartású intézmény
fenntartói jogának nem állami, nem önkormányzati fenntartó részére történő átadását, illetve a nem állami, nem
önkormányzati intézmény fenntartói jogának önkormányzati fenntartó részére történő átadását – a fenntartó
az érintett intézmény vonatkozásában a megszűnés időpontjáig jogosult a támogatás időarányos részére.
(3) Az intézmény jogutóddal történő megszűnése, illetve átszervezése, fenntartói jogának átadása esetében a támogatási
igényt a jogelőd intézmény fenntartója a jogutód intézmény fenntartójának egyetértésével nyújthatja be.
Amennyiben az igénylés benyújtását követően, legkésőbb 2010. május 15-ig a fenntartó az intézmény jogutóddal
történő megszüntetéséről, átszervezéséről, fenntartói jogának átadásról dönt, erről a tényről az OKM
Támogatáskezelőt öt munkanapon belül értesíteni köteles. Az intézmény jogutóddal történő megszüntetése esetén
az elnyert támogatást a jogutód intézmény fenntartója használhatja fel az e rendeletben meghatározott támogatási
célra, a támogatással a jogutód intézmény fenntartójának kell elszámolnia.
15. § (1) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-i fordulónappal a mindenkori
zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell
alátámasztani. (2) A közoktatási humánszolgáltatók esetén a támogatások elszámolása a 2010. évi normatív költségvetési hozzájárulás
és támogatás elszámolása keretében történik. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál és
intézményeknél vezetett analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(3) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára nyújtott támogatás elszámolása és
ellenőrzése a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 17/C. §-ában foglaltak szerint történik. A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási
intézmények a támogatásokról a 2010. évi költségvetésről szóló beszámolójukban a központosított előirányzatok
elszámolásait tartalmazó űrlapon számolnak el. Az adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve intézményeknél
vezetett analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani. (4) Az igénylés, folyósítás, elszámolás és ellenőrzés során az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a helyi
önkormányzati fenntartók esetén az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.),
a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetén
az Áht., valamint a Vhr. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A támogatás céljának szakmai megvalósulását az OKM Támogatáskezelő a helyszínen is jogosult ellenőrizni. Az OKM
Támogatáskezelő az adatszolgáltatást és a helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi. A támogatást elnyert
fenntartók a monitoring adatszolgáltatáshoz szükséges indikátor táblázatot, amely az OKM Támogatáskezelő
honlapján, a www.okmt.hu címen 2011. év elejétől megtalálható, az OKM Támogatáskezelő honlapján megadott
határidőig az OKM Támogatáskezelő részére elektronikus formában kötelesek megküldeni.
16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet 2011. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
38/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Peimli Károly rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország kabuli nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. június 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2016. (XII. 22.) LÜ utasítása az ügyészségi fordítási szakfeladatok nyilvántartására és kezelésére szolgáló alkalmazásról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Annak érdekében, hogy az  ügyészségi fordítási szakfeladatok nyilvántartása és kezelése egységesen, elektronikus
formában történjen, az  ügyészi szervezetben elrendelem az  ügyészségi fordítási szakfeladatok nyilvántartására és
kezelésére szolgáló alkalmazás használatát.
(2) Az alkalmazás működtetésének feltételeit az Informatikai Főosztály biztosítja.
 (3) A Nemzetközi és Európai Ügyek Főosztályának vezetője kijelöli az alkalmazás felhasználóinak felvételére és törlésére,
illetve a  felvett adatok módosítására jogosultak személyét (adminisztrátorok), valamint engedélyezi a  felhasználók
felvételét és törlését, illetve a felvett adatok módosítását.
(4) Az alkalmazás felhasználói dokumentációját az ügyészségi intranet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
4/2016. (VII. 28.) NMHH rendelete az informatikai és elektronikus hírközlési, továbbá a postai ágazat ügyeleti rendszeréről, valamint a szolgáltatók bejelentési és kapcsolattartási kötelezettségeiről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdésének 31. pontjában, továbbá a postai szolgáltatásokról
szóló 2012. évi CLIX. törvény 78.  § (5)  bekezdésének d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  médiaszolgáltatásokról és
a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) az informatikai, az elektronikus hírközlő és a postai hálózat (a továbbiakban együtt: hálózat) működtetésére,
az  informatikai, az  elektronikus hírközlési és a  postai szolgáltatás (a továbbiakban együtt: szolgáltatás)
nyújtására,
b) az  informatikai, az  elektronikus hírközlési és a  postai ágazat ügyeleti rendszerébe – a  honvédelmi és
katasztrófavédelmi feladatok ellátásában közreműködésre kötelezett elektronikus hírközlési szolgáltatók
kijelöléséről és felkészülési feladataik meghatározásáról szóló NMHH rendelet, valamint a  védelmi
feladatokban részt vevő postai szolgáltatók kijelöléséről és felkészülési feladataik meghatározásáról szóló
KHEM rendelet szerinti kijelöléssel – bevont informatikai, elektronikus hírközlési és postai szolgáltatóra
(a továbbiakban: kijelölt szolgáltató), valamint
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság)
terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Informatikai hálózat: informatikai eszközök összekapcsolásával biztosítja az adatok, alkalmazások és tartalmak
biztonságos elérését és használatát,
2. Informatikai szolgáltatás: olyan, más részére általában ellenszolgáltatásért végzett, informatikai
technológiákon alapuló szolgáltatás, amely biztosítja az  adatok, alkalmazások és tartalmak elektronikus
hírközlő hálózaton keresztüli biztonságos elérését és használatát,
3. Információrendszer: autonóm adatfeldolgozó vagy adatátvivő hardverek és szoftverek összessége, beleértve
a  számítógépeket, kommunikációs eszközöket, számítógépes és kommunikációs hálózatokat és az  általuk
rögzíthető, feldolgozható, tárolható, megosztható, továbbítható vagy archiválható, kereshető adatokat,
információkat, valamint a működtetésükhöz, használatukhoz és karbantartásukhoz szükséges programokat,
rendszerterveket és eljárásokat,
4. Katasztrófa: a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló törvény
szerinti katasztrófa,
5. Készenlét fenntartásának fokozása: az azonnali cselekvésre, beavatkozásra való készenléti képesség erősítése
a körülmények változásaival összhangban,
6. NMHH Adatkapu: a  Hatóság által létrehozott, az  iratok elektronikus formában történő benyújtását biztosító
egységes felület,
7. Rendkívüli esemény: olyan esemény és annak folytán kialakult helyzet, amely a  hálózat működését, vagy
a szolgáltatás szerződésszerű nyújtását ellehetetleníti, vagy jelentős mértékben veszélyezteti,
8. Törvény által védett titok: a  minősített adat, továbbá az  üzleti, a  bank-, a  biztosítási, az  értékpapír-,
a  pénztártitok, a  fizetési titok, az  adótitok, a  vámtitok, a  magántitok, valamint a  hivatás gyakorlásához
kötött titok, különösen az  orvosi, ügyvédi és közjegyzői hivatás, továbbá az  egyházi személy és a  vallási
tevékenységet végző szervezet vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagja hivatásának gyakorlásához
kötött titok.
3. § (1) Az  ágazati ügyeleti rendszer célja a  rendkívüli események megelőzésére, elhárítására, következményeik
csökkentésére, megszüntetésére, a hálózat, valamint a szolgáltatás működésének helyreállítására irányuló védelmi
felkészülési és végrehajtási feladatok ellátásához szükséges információ biztosítása.
(2) Az  informatikai, az  elektronikus hírközlési és a  postai ágazat ügyeleti szolgálata a  Hatóság által működtetett
Országos Informatikai és Hírközlési Főügyelet (a továbbiakban: OIHF).
(3) Az  ágazati ügyeleti rendszer működtetése érdekében az  OIHF és a  kijelölt szolgáltató az  e  rendeletben foglaltak
szerint együttműködnek.
4. § (1) A  kijelölt szolgáltató haladéktalanul bejelenti az  OIHF-nek az  általa üzemeltetett hálózatot vagy az  általa nyújtott
szolgáltatást érintő rendkívüli eseményt, így különösen
a) az olyan természeti jelenséget, ipari szerencsétlenséget, súlyos balesetet, fennakadást az energiaellátásban,
humán, állati vagy növényi eredetű járványt, munkabeszüntetést, a  hálózat ellen irányuló támadást,
amely a  kijelölt szolgáltató teljes hálózatának működését vagy a  kijelölt szolgáltató által nyújtott valamely
szolgáltatás összes előfizetőjének történő szerződésszerű nyújtását ellehetetleníti, vagy ellehetetlenítheti;
b) a helyhez kötött elektronikus hírközlő hálózat olyan meghibásodását, amely várhatóan
ba) az internet-hozzáférés szolgáltatás kivételével a felhasználók több mint 10 százalékát érintően okoz
30 percet meghaladó szolgáltatáskiesést,
bb) az  internet-hozzáférés szolgáltatás összes előfizetőjét érintően 15 percet meghaladó
szolgáltatáskiesést okoz, vagy az  internet-hozzáférés szolgáltatás minőségének jelentős romlását
eredményezi – így különösen a  szolgáltató által vállalt garantált letöltési sebesség 50 százalék alá
esik, a szolgáltató által vállalt csomagvesztési arány a tízszeresére nő –, vagy
bc) legalább 1000 felhasználót érintően okoz 60 percet meghaladó szolgáltatáskiesést;
c) a mobil rádiótelefon-hálózat olyan meghibásodását, amely várhatóan
ca) az internet-hozzáférés szolgáltatás kivételével a felhasználók több mint 10 százalékát érintően okoz
30 percet meghaladó szolgáltatáskiesést,
cb) az  internet-hozzáférés szolgáltatás összes előfizetőjét érintően 15 percet meghaladó
szolgáltatáskiesést okoz, vagy az  internet-hozzáférés szolgáltatás minőségének jelentős romlását
eredményezi – így különösen a  szolgáltató által vállalt garantált letöltési sebesség 50 százalék alá
esik, a szolgáltató által vállalt csomagvesztési arány a tízszeresére nő –,
cc) a  bázisállomás vezérlőkhöz tartozó, vagy annál nagyobb kiterjedésű területeken 6:00 órától
22:00  óráig legalább 60 perc, 22:01 órától 5:59 óráig legalább 120 perc szolgáltatáskiesést okoz,
vagy
cd) a  mobil rádiótelefon szolgáltatás minőségének jelentős romlását – így különösen a  hívásesetek
legalább 25 százalékában a hívásfelépülés meghiúsulását, a hívásesetek legalább 25 százalékában
a hívás megszakadását – eredményezi;
d) az  elektronikus hírközlő hálózatok olyan meghibásodását, amely a  kormányzati, közigazgatási,
nemzetbiztonsági, honvédelmi, katasztrófavédelmi igények kielégítését szolgáló elektronikus hírközlő
hálózatokban, a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló
törvény hatálya alá tartozó infrastruktúrában szolgáltatáskiesést okoz, nemzetközi összeköttetést, vagy
segélyhívó szolgáltatást érint;
e) a 2 kW feletti, nagyteljesítményű gerinchálózati rádióadók sugárzásának 15 percet meghaladó leállását;
f ) az  olyan, a  kábeltelevíziós, digitális földfelszíni, vagy műholdas műsorterjesztési szolgáltatás nyújtását
ellehetetlenítő, vagy jelentős mértékben veszélyeztető eseményt és annak folytán kialakult helyzetet, amely
országos közszolgálati, vagy jelentős befolyásoló erejű médiaszolgáltató médiaszolgáltatását 15 percet
meghaladó időtartamra elérhetetlenné teszi;
g) az adatokhoz vagy információrendszerek szoftvereihez informatikai eszközökkel megvalósított jogosulatlan
hozzáférést, amely az  adatok törlésével, megváltoztatásával vagy elérhetetlenné tételéből eredően
a  hálózat működését vagy a  szolgáltatás szerződésszerű nyújtását ellehetetleníti, vagy jelentős mértékben
veszélyezteti;
h) a postai szolgáltatás normál üzemmenetét akadályozó zavart;
i) az  olyan eseményt és annak folytán kialakult helyzetet, amely a  hálózat működését, vagy a  szolgáltatás
szerződésszerű nyújtását ellehetetleníti, vagy jelentős mértékben veszélyezteti, valamint a közvéleményt és
a közérdeklődést befolyásolja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  NMHH Adatkapun keresztül, az  NMHH Adatkapu működésképtelensége
esetén elektronikus levélben, az  elektronikus levelező rendszer működésképtelensége esetén telefonon vagy
telefaxon, az előbbiekhez szükséges hálózati hozzáférés hiányában futár útján kell megtenni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza
a) a bejelentő szerv megnevezését, a bejelentő szerv kapcsolattartója nevét, beosztását, elérhetőségeit;
b) a rendkívüli esemény megnevezését, bekövetkezésének helyét, időpontját;
c) a  rendkívüli esemény rövid leírását, a  kiesett vagy veszélyeztetett hálózat, szolgáltatás, vagy létfontosságú
rendszerelem, berendezés megjelölését;
d) az érintett földrajzi terület megjelölését a település, a megye, vagy a régió nevével;
e) az érintett szolgáltatás felhasználóinak számát;
f ) az  arra történő utalást, hogy a  rendkívüli esemény segélyhívó szolgáltatást, nemzetközi összeköttetést
érintette-e;
g) amennyiben értelmezhető, a rendkívüli eseményt kiváltó elsődleges ok megnevezését, az esetleges további
okok, következmények meghatározását;
h) a rendkívüli esemény következményei elhárítása érdekében tett és a tervezett intézkedések tényét, módját,
időpontját;
i) amennyiben értelmezhető, a hiba elhárítása érdekében igénybe vett személy, szerv megnevezését, és a hiba
elhárítása érdekében elvégzett tevékenység rövid leírását; és
j) a hálózat, szolgáltatás működése helyreállításának tényét és időpontját.
(4) Ha a (3) bekezdés g)–j) pontjában foglalt információk az (1) bekezdés szerinti bejelentés időpontjában nem állnak
a  kijelölt szolgáltató rendelkezésére, az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  információk rendelkezésre állásakor
haladéktalanul ki kell egészíteni.
(5) Ha a  bejelentés (3)  bekezdés szerinti tartalmi elemei a  rendkívüli esemény jellegéből adódóan nem vagy csak
részben értelmezhetők, az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést a  rendkívüli eseménynek a  hálózat működése vagy
a szolgáltatás nyújtása szempontjából legfontosabb jellemzői megadásával kell megtenni.
(6) Amennyiben a  rendkívüli esemény fennállásának időtartama meghaladja a  24 órát, a  kijelölt szolgáltató
–  az  (1)  bekezdés szerinti bejelentésre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával – a  rendkívüli esemény
fennállásának időtartama alatt naponta tájékoztatja az OIHF-et a kialakult helyzetről.
5. § (1) A  kijelölt szolgáltató felelős az  e  rendelet szerinti bejelentésében foglalt adatok tartalmának megfelelőségéért,
időszerűségéért, hitelességéért, pontosságáért, ellenőrizhetőségéért és helyességéért.
(2) A  kijelölt szolgáltató az  e  rendelet szerinti bejelentésében foglalt adatokat köteles a  bejelentés időpontjától
számított 5 évig megőrizni.
(3) A kijelölt szolgáltató minden naptári évre vonatkozóan a tárgyévet követő év január 31. napjáig elektronikus úton
köteles adatszolgáltatást teljesíteni az OIHF-nek, amely tartalmazza a
a) rendkívüli események megnevezését, bekövetkezésük helyét, időpontját,
b) rendkívüli események rövid leírását,
c) rendkívüli események következményei elhárítása érdekében tett intézkedések tényére történő utalást,
valamint
d) rendkívüli eseményekről statisztikailag értékelhető adatokon alapuló elemzést.
6. § (1) Az  OIHF az  év minden napján 24 órás folyamatos szolgálatot tart fenn, amely katasztrófa és különleges jogrend
idején is működik.
(2) Az  OIHF a  kijelölt szolgáltató e  rendelet szerinti bejelentését regisztrálja, és a  bejelentést annak beérkezésétől
számított 10 percen belül visszaigazolja.
(3) Az OIHF a kijelölt szolgáltató e rendelet szerinti bejelentésével összefüggésben kiegészítő adatokat, információkat
kérhet a kijelölt szolgáltatótól.
(4) Az  OIHF az  e  rendelet szerinti bejelentés alapján regisztrált rendkívüli eseményről haladéktalanul tájékoztatja
a  feladatkörükben érintett központi államigazgatási szerveket, a  rendkívüli eseménnyel érintett kormányzati
célú hálózatot működtető szerveket, továbbá az  e  szervek időbeni figyelmeztetése, valamint az  adatvédelmi,
adatbiztonsági fenyegetettségek gyors kezelése, regisztrálása érdekében működő, jogszabály vagy közjogi
szervezetszabályozó eszköz által létrehozott munkacsoportokat.
(5) Az  OIHF továbbítja az  érintett kijelölt szolgáltatóknak a  készenlét fenntartásának fokozására vonatkozó
értesítéseket, valamint a  feladatkörükben érintett központi államigazgatási szervek rendkívüli eseményekkel
összefüggő tájékoztatásait.
(6) Az  OIHF az  e  rendelet szerinti bejelentés alapján regisztrált rendkívüli eseménnyel kapcsolatos adatok kezelése
során gondoskodik arról, hogy a  törvény által védett titok ne kerüljön nyilvánosságra, ne juthasson illetéktelen
személy tudomására, és a személyes adatok védelme biztosított legyen.
7. § (1) Az OIHF
a) amennyiben a  rendkívüli esemény fennállásának időtartama meghaladja a  24 órát, a  rendkívüli esemény
fennállásának időtartama alatt naponta egy alkalommal a nap,
b) minden naptári hétre vonatkozóan a  tárgyhetet követő hétfőn, vagy ha a  tárgyhetet követő hétfő
munkaszüneti nap, akkor az azt követő első munkanapon 14.00 óráig a tárgyhét
eseményeit összefoglaló tájékoztatót küld a  feladatkörükben érintett központi államigazgatási szervek,
a  rendkívüli eseménnyel érintett kormányzati célú hálózatot működtető szervek, a  rendkívüli eseménnyel érintett
kijelölt szolgáltatók, továbbá az  e  szervek időbeni figyelmeztetése, valamint az  adatvédelmi, adatbiztonsági
fenyegetettségek gyors kezelése, regisztrálása érdekében működő, jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó
eszköz által létrehozott munkacsoportok részére.
(2) Az  OIHF a  rendkívüli eseményekről statisztikailag értékelhető adatokon alapuló negyedéves és éves elemzéseket
készít, és ezen elemzéseket megküldi a feladatkörükben érintett központi államigazgatási szerveknek.
8. § (1) Az OIHF ellátja a kijelölt szolgáltatók ügyeleti szolgálata szakmai felügyeletét. Ennek keretében az OIHF ellenőrzi
a) az e rendeletben foglaltak érvényesülését és
b) az e rendelet szerinti kapcsolattartáshoz szükséges feltételek teljesítését.
(2) Az OIHF köteles a védelmi felkészülés és különleges jogrend időszaki felkészülés rendszerében elrendelt értesítési
feladatok továbbítására a kijelölt szolgáltatók részére.
(3) Az  OIHF tájékoztatást kérhet a  kijelölt szolgáltatótól a  felkészültség helyzetéről, a  szolgáltatás ellátását, a  hálózat
működését akadályozó körülményekről.
9. § (1) A  Hatóság és a  feladatkörükben érintett központi államigazgatási szervek, kormányzati célú hálózatot működtető
szervek az ágazati ügyeleti rendszer működtetése érdekében együttműködnek.
(2) A  Hatóság és a  feladatkörükben érintett központi államigazgatási szervek, kormányzati célú hálózatot
működtető szervek, valamint – szükség esetén – a  kijelölt szolgáltatók az  együttműködésük részletes szabályairól
megállapodást kötnek.
(3) A (2) bekezdés szerinti megállapodásban a Hatóság és a feladatkörükben érintett központi államigazgatási szervek,
kormányzati célú hálózatot működtető szervek, valamint a kijelölt szolgáltatók többek között meghatározzák azokat
az együttműködési feltételeket, amelyek az ágazati ügyeleti rendszer megfelelő működését biztosítják.
10. § (1) Az  OIHF-nek és a  kijelölt szolgáltatónak rendelkeznie kell a  mobil rádiótelefon-hálózathoz való előfizetői
hozzáféréssel, valamint a  helyhez kötött telefonhálózathoz való olyan előfizetői hozzáféréssel, amely lehetővé
teszi belföldi hívások, faxüzenetek és adatátviteli hívások kezdeményezését és fogadását, valamint a  funkcionális
internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességű internet-hozzáférés szolgáltatást.
(2) A kijelölt szolgáltatónak rendelkeznie kell NMHH Adatkapu regisztrációval.
 (3) Az  OIHF-nek rendelkeznie kell a  telefonos kommunikáció hangfelvétellel történő rögzítéséhez szükséges
eszközökkel.
 (4) Az  OIHF és a  kijelölt szolgáltató átadják egymásnak az  elérhetőségükre vonatkozó valamennyi adatot, továbbá
az adatokban bekövetkezett változásokról haladéktalanul tájékoztatják egymást.
 (5) Az  OIHF és a  kijelölt szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti hálózati hozzáférés hiánya esetére felkészülnek futár
küldésére és fogadására.
 (6) Az OIHF nyilvántartást vezet a kijelölt szolgáltatók elérhetőségére vonatkozó adatokról.
11. § (1) Az  OIHF e  rendelet szerinti tájékoztatásának címzettjei a  tájékoztatásban foglalt adatok kezelése során
gondoskodnak arról, hogy a törvény által védett titok ne kerüljön nyilvánosságra, ne juthasson illetéktelen személy
tudomására, és a személyes adatok védelme biztosított legyen.
(2) A  kijelölt szolgáltató teljes hálózatát érintő, vagy a  kijelölt szolgáltató által nyújtott valamely szolgáltatás összes
előfizetőjét érintő rendkívüli eseményről a  kijelölt szolgáltató az  ügyfélszolgálati helyiségében, valamint – ha
objektív műszaki ok nem teszi lehetetlenné – internetes honlapján tájékoztatást tesz közzé, és az abban foglaltakról
– ha objektív műszaki ok nem teszi lehetetlenné – a telefonszolgáltatás igénybevételével elérhető ügyfélszolgálatán
keresztül tájékoztatást ad.
(3) A  Magyarország egész területét érintő rendkívüli eseményről a  Hatóság sajtóközleményben tájékoztatja
a lakosságot.
12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) A 4. § (2) bekezdése 2017. január 1. napján lép hatályba.
13. § 2017. január 1. napjáig a  4.  § (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  NMHH Adatkapun keresztül vagy elektronikus
levélben, az NMHH Adatkapu vagy az elektronikus levelező rendszer működésképtelensége esetén telefonon vagy
telefaxon, az előbbiekhez szükséges hálózati hozzáférés hiányában futár útján kell megtenni.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
493/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a szabad vízen való tartózkodás engedélyezésének eljárási szabályairól.
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés u) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  vízirendezvények megtartására vonatkozó engedélyezési eljárásban az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv vízirendészeti rendőri szervei járnak el.
(2) A  vízirendezvények megtartására irányuló engedély kiadása iránti kérelmet – a  rendezvény jellegénél fogva
eseményenként külön-külön – a rendezvény megtartása előtt legalább 30 nappal kell az engedélyező hatósághoz
benyújtani.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a rendezvény megtartásának helyét és időpontját, valamint annak jellegét,
b) a rendezvény részletes programját, leírását,
c) a rendezéssel megbízott személy személyi igazolványának számát,
d) a rendezvényen részt vevő személyek és vízi járművek számát, a vízi járművek típusát,
e) vízi sportversenyek esetében a versenykiírás adatait.
(4) A  vízen tartózkodás biztonságának biztosítása és az  emberi élet megóvása érdekében a  kérelmező egy áttekintő,
megfelelő méretarányos helyszínrajzon – a méretarány és aránymérték feltüntetésével – bemutatja azt a területet,
amelyen a  rendezvény megtartásra kerül, megjelölve a  tervezett jelzések kihelyezését, a  rendezvény területének
határait.
(5) A jelek, jelzések elhelyezése és eltávolítása a kérelmező feladata.
 (6) A  rendezvényért felelős személy köteles gondoskodni a  rendezvény megtartására kiadott rendőrhatósági
engedélyben előírt feltételek betartásáról. 2. § (1) A  rendezvényt engedélyező hatóság a  rendezvényt engedélyező határozatot közli Budapest Főváros
Kormányhivatalával.
(2) A rendezvényről hajózási hatóságként eljárva Budapest Főváros Kormányhivatala szükség esetén „Hajósoknak szóló
hirdetmény” útján tájékoztatja az érdekelteket.
3. § Az engedélyező hatóság a kiadott engedélyben meghatározza azon fokozott biztonsági előírásokat, amelyek I. fokú
viharjelzés, illetve meteorológiai veszélyjelzés esetén biztosítják a résztvevők biztonságát.
4. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
214/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Zólyominé dr. Törő Erzsébetet 2016. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
217/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Gruber Attila Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország
canberrai nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarországnak Új-Zélandon, Pápua Új-Guineában, a
Fidzsi-szigeteken, Tongán és Szamoán való képviseletével.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
251/2008. (XII. 17.) KE határozata dr. Gyenge András rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Gyenge András rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar
Köztársaság tel-avivi nagykövetségének vezetésére kapott
megbízása alól. Budapest, 2008. június 3.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
43/2003. (VII. 29.) ESZCSM rendelete a gyógyintézetek működési rendjéről, illetve szakmai vezető testületéről.
Az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi közszolgáltatások szervezéséről szóló 2003. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Eüszt.) 35. §-a (2) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya az egészségügyi közszolgáltatást
nyújtó gyógyintézetekre (a továbbiakban: gyógyintézet)
terjed ki.
2. § E rendeletben használt fogalmakra — ha e rendelet
eltérően nem rendelkezik — az Eüszt.-ben meghatározott
fogalmak irányadók.
3. § (1) A gyógyintézet a szakmai szabályoknak és jogszabályoknak, az adott szervezeti formára irányadó jogszabályoknak, valamint e rendeletben foglaltaknak megfelelően
működik.
(2) A gyógyintézet szakmai tevékenysége ellátását illetően önálló, szervezeti és működési tevékenysége körében
pedig szabadon dönt mindazon kérdésekben, amelyeket
jogszabály vagy a szervezeti és működési szabályzat nem
utal más szerv vagy személy hatáskörébe.
(3) A gyógyintézet működési rendjét
a) a szervezeti és működési szabályzatban,
b) a házirendben,
c) az 5. § (3) bekezdésében foglalt belső szabályzatok
ban, valamint
d) más jogszabályok által előírt belső szabályzatokban
[a továbbiakban a)—d) pont alattiak együtt: intézeti
szabályzatok]
kell meghatározni. (4) Az egyházi gyógyintézetek működési rendjét a jogszabályok keretei között a fenntartó egyház szabályai határozzák meg.
(5) Az intézeti szabályzatok — a szabályzat tárgya
szerint — kötelezőek a gyógyintézet által foglalkoztatot
takra, a gyógyintézetben kezelt betegekre, valamint a
gyógyintézetben bármilyen jogcímen tartózkodó más
személyekre.
(6) A szervezeti és működési szabályzatot, valamint a
házirendet, ideértve ezek későbbi módosításait is, a gyógyintézet — Eüszt. 2. § (1) bekezdés f) pontja szerinti —
fenntartója hagyja jóvá.
4. § (1) A gyógyintézet felépítésével, belső kapcsolatrendszerével, működésével összefüggő alapvető szabályokat
— a jogszabályok keretei között — a szervezeti és működési szabályzatban kell meghatározni.
(2) A szervezeti és működési szabályzat tartalmazza
a) a gyógyintézet jogállását, képviseletét,
b) a gyógyintézet azonosító adatait,
c) a gyógyintézet szervezeti egységeinek megnevezését,
feladatköreit, működésének alapvető szabályait, továbbá a
szervezeti egységek egymás közötti kapcsolatrendszerét,
d) a vezetési szinteket, s az egyes szintekhez kapcsolódó
vezetői jogköröket,
e) az egészségügyi dokumentáció vezetésének rendjét,
f) a szakmai vezető testület működési rendjét,
g) közreműködő megbízása esetén a közreműködő
gyógyintézeten belüli működésére, kapcsolatrendszerére
vonatkozó előírásokat, valamint h) mindazt, amit jogszabály kötelezően előír.
5. § (1) A szervezeti és működési szabályzat által kijelölt
keretek között a házirendben kell meghatározni mindazokat a szabályokat, amelyek ismerete a gyógyintézetben
nyújtott egészségügyi szolgáltatások igénybevevői számára
a jogaik rendeltetésszerű gyakorlása, illetőleg kötelezettségeik teljesítése szempontjából nélkülözhetetlen, így különösen
a) a gyógyintézet belső rendjével összefüggő előírásokat, b) a kapcsolattartási jog gyakorlásával összefüggő szabályokat,
c) a betegjogok gyakorlásának és érvényesítésének szabályait, d) a betegjogi képviselővel való kapcsolattartás rendjét,
e) a betegek értékeinek megőrzésével kapcsolatos elő
írásokat,
f) a gyógyító tevékenységgel, az orvosi titoktartással és
a betegek személyiségi jogaival összhangban a sajtónyilvánosság rendjét, továbbá
g) mindazt, amit jogszabály kötelezően a házirend szabályozási körébe utal.
(2) A házirendet a betegek, a látogatók és más, a gyógyintézetben megforduló személyek számára jól látható módon ki kell függeszteni (pl. a gyógyintézet várakozó helyiségeiben, kórtermeiben, rendelőhelyiségeiben).
(3) A gyógyintézet belső szabályzatot alkot
a) az intézeti gyógyszerellátás rendjéről,
b) fekvőbeteg-gyógyintézet esetén az ápolási ellátás
rendjéről, valamint
c) az ügyelet rendjéről, továbbá
d) amennyiben a gyógyintézet orvostudományi kutatási
tevékenységet is folytat, a kutatás rendjéről,
e) a belső minőségügyi rendszerről,
f) mindarról, amit jogszabály kötelezően előír.
6. § A belső minőségügyi rendszerről szóló szabályzat megalkotásánál az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter által közzétett szakmai irányelvben foglaltakat figyelembe kell venni. A szabályzatban meg kell határozni a
belső minőségügyi rendszer működéséért felelős vezetőt.
7. § (1) A térítési díjköteles szolgáltatások és az azokhoz
tartozó térítési díjak jegyzékét a gyógyintézet várakozó
helyiségeiben, kórtermeiben és rendelőhelyiségeiben jól
látható módon ki kell függeszteni.
(2) A térítési díjköteles szolgáltatások nyújtásáról a beteg részére — a külön jogszabályban meghatározottak szerint — számlát (nyugtát) kell adni.
8. § (1) A gyógyintézet vezetése az intézet egyszemélyi felelős vezetőjét, valamint a vezetőhelyetteseket foglalja magában.
(2) A gyógyintézet vezetésének feladatát képezi az intézet szakmai követelményeknek megfelelő, folyamatos és
gazdaságilag hatékony működtetése. E feladatának a
gyógyintézet vezetése a szakmai önállósága alapján a hatályos jogszabályok, a szervezeti és működési szabályzat,
illetőleg a fenntartó határozatainak figyelembevételével
tesz eleget.
9. § (1) A gyógyintézet egyszemélyi felelős vezetője a főigazgató vagy igazgató (a továbbiakban együtt: főigazgató).
(2) A főigazgató kizárólagos hatáskörébe tartozik:
a) jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában a veze
tőhelyettesek megbízása, a megbízás visszavonása, illetve
felettük az egyéb munkáltatói jogok gyakorlása,
b) a gyógyintézet szakmai osztályai vezetőinek megbízása, illetve a megbízás visszavonása,
c) a vezetőhelyettesek munkaköri leírásának meghatározása, d) jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában az
intézeti szabályzatok kiadása,
e) az intézeti szervezeti és működési szabályzatban
kizárólagos hatáskörként meghatározott egyéb feladatok
ellátása,
f) a gyógyintézet tevékenysége elleni panasz megvizsgálása, elintézése, valamint
g) mindaz, amit jogszabály a főigazgató kizárólagos hatáskörébe utal.
(3) A főigazgatót feladatainak ellátásában vezetőhelyettesek, valamint a szakmai vezető testület segítik.
10. § (1) A gyógyintézet vezetőhelyettesei:
a) fekvőbeteg-gyógyintézetben az orvosigazgató, az
ápolási igazgató és a gazdasági igazgató;
b) kizárólag járóbeteg-szakellátást nyújtó gyógyinté
zetben az orvosigazgató és a gazdasági igazgató;
c) kizárólag ápolási feladatokat ellátó gyógyintézetben
az ápolási igazgató és a gazdasági igazgató. (2) Az orvosigazgató feladatkörébe tartozik — a főigazgató közvetlen irányítása mellett — a gyógyintézetben
nyújtott orvosi és intézeti gyógyszerészi tevékenység felügyelete és a tevékenységek összehangolása, ennek keretében különösen:
a) az egészségügyi dokumentáció vezetése szabályszerűségének biztosítása és felügyelete,
b) az ügyeleti tevékenység biztosítása és felügyelete,
c) a betegjogok érvényesülésének folyamatos figyelem
mel kísérése,
d) a betegek által bejelentett panaszok kivizsgálásában
való közreműködés,
e) a betegjogi képviselővel való kapcsolattartás,
f) az egészségügyi hatósági rendelkezések végrehajtásá
nak ellenőrzése,
g) a házirend rendelkezései végrehajtásának ellen
őrzése,
h) a gyógyintézet higiénés rendjének biztosítása és fel
ügyelete,
i) a gyógyintézetben nyújtott egészségügyi szolgáltatá sok folyamatos minőség-ellenőrzése,
j) a gyógyintézetben orvosi, gyógyszerészi munkakör
ben foglalkoztatott egészségügyi dolgozók továbbképzésének biztosítása és felügyelete, valamint
k) a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott további feladatok ellátása.
(3) Az ápolási igazgató feladatkörébe tartozik — a főigazgató közvetlen irányítása mellett — a gyógyintézet által
nyújtott ápolási tevékenység felügyelete és a tevékenységek összehangolása, ennek keretében különösen:
a) a kórházi ápolási dokumentáció szabályszerű vezetésének, a dokumentáció szakmai tartalmának felügyelete,
b) a betegjogok érvényesülésének folyamatos figyelemmel kísérése, c) a betegek által bejelentett panaszok kivizsgálásában
való közreműködés,
d) a betegjogi képviselővel való kapcsolattartás,
e) a gyógyintézet higiénés rendjének folyamatos figye
lemmel kísérése,
f) a házirendben foglalt rendelkezések végrehajtásának
ellenőrzése,
g) a gyógyintézetben ápolói és egyéb egészségügyi szak
dolgozói munkakörben foglalkoztatott egészségügyi dolgozók továbbképzésének biztosítása és felügyelete, valamint
h) a szervezeti és működési szabályzatában meghatározott további feladatok ellátása.
(4) A gazdasági igazgató feladatkörébe tartozik — a
főigazgató közvetlen irányítása mellett — a gyógyintézet
működésével összefüggő gazdasági, pénzügyi, műszaki és
intézményüzemeltetési feladatok, valamint a mindezekkel
összefüggésben felmerülő adminisztratív feladatok irányítása.
(5) A szervezeti és működési szabályzatban további vezetőhelyettesi munkakörök is kialakíthatóak.
(6) Az orvosigazgató, az ápolási igazgató, valamint az
(5) bekezdés alapján megbízott vezetőhelyettes feladatainak ellátásával valamely szakmai osztály vezetője is megbízható.
11. § (1) A szakmai vezető testület a gyógyintézet tanácsadó,
véleményező és javaslattételi szerve, továbbá meghatározott szakmai kérdésekben egyetértési jog is megilleti.
A szakmai vezető testület az e rendeletben meghatározott
feladatait a szervezeti és működési szabályzatban meghatározottak szerint, ennek keretei között saját ügyrendjének megfelelően gyakorolja.
(2) A szakmai vezető testület tagjai:
a) az orvosigazgató,
b) az ápolási igazgató (vezető asszisztens),
c) a gyógyintézet szakmai osztályainak vezetői, mátrix
kórház esetén a kórház működési engedélyében szereplő
szakmák vezető főorvosai,
d) a gyógyintézet orvosai közül a területileg illetékes
orvosi kamara által a szakmai vezető testületbe delegált tag.
(3) A (2) bekezdés c) pontja szerinti szakmai vezető
testületi tagok számát a szervezeti és működési szabályzat
korlátozhatja azzal, hogy e tagok száma háromnál nem
lehet kevesebb.
(4) A szakmai vezető testület a tagjai közül elnököt
választ.
(5) A szakmai vezető testület évente legalább két ülést
tart. A szakmai vezető testület ülését a testület elnöke a
gyógyintézet szervezeti és működési szabályzatában foglaltaknak megfelelően, illetőleg szükség szerint hívja össze.
Köteles összehívni a testület ülését abban az esetben, ha
ezt a vezető testület legalább egyharmada írásban kezdeményezi. A szakmai vezető testület ülésére minden esetben
meg kell hívni a (6) bekezdésben felsorolt személyeket is.
(6) A szakmai vezető testület ülésén tanácskozási joggal
részt vehet a fenntartó képviselője, a főigazgató, a gazdasági igazgató, valamint a 10. § (5) bekezdése alapján megbízott vezetőhelyettes.
(7) A szakmai vezető testület ülése akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van. A szakmai
vezető testület határozatait a jelen lévő tagok többségi
szavazatával hozza, a 12. § (3) bekezdésben meghatározott
egyetértési jogkörökben a döntéshez az összes tag több
mint felének egyetértő szavazata szükséges.
12. § (1) A szakmai vezető testület
a) részt vesz a gyógyintézet szervezeti és működési sza
bályzatának, házirendjének, valamint az 5. § (3) bekezdése
szerinti belső szabályzatainak előkészítésében,
b) véleményt nyilvánít a gyógyintézetet érintő egészségügyi ellátási szerződés megkötésére irányuló pályázat elbírálása során,
c) véleményezi, illetve rangsorolja a vezetőhelyettesi és
a szakmai osztályok vezetői munkaköreinek betöltésére
beérkezett pályázatokat,
d) értékeli és szakmai szempontból rangsorolja a közreműködői szerződésekről és a közreműködő által végzett
tevékenységről szóló 98/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet
5. § (2) bekezdés bc) és cc) alpontokban szabályozott pályázatokat, továbbá a közbeszerzési értékhatárt el nem érő
közreműködői szolgáltatásokra beérkezett külső pályázatokat,
e) a fenntartó, illetőleg a főigazgató felé javaslattételi
joga van, illetve
f) a fenntartó, illetőleg a főigazgató felkérésére meghatározott szakmai kérdésben véleményt nyilvánít.
(2) A főigazgató köteles kikérni a szakmai vezető testület állásfoglalását
a) a 9. § (2) bekezdés a)—b) pontjaiban meghatározott
döntések meghozatalát megelőzően, valamint
b) a gyógyintézet szervezeti és működési szabályzatában előírt esetekben.
(3) A szakmai vezető testület egyetértése szükséges
a) a gyógyintézet szakmai tervéhez [Eüszt. 19. § (3) be
kezdés],
b) a gyógyintézet fejlesztési prioritásainak meghatáro zásához,
c) a vezetői, orvosvezető-helyettesi, ápolási igazgató kinevezéseknél a külön jogszabályban meghatározott feltételek alóli felmentéshez,
d) a kórházi etikai bizottság vezetőjének és tagjainak,
továbbá a halottból történő szerv-, szövetkivételhez a halál
tényét megállapító bizottság kinevezéséhez,
e) a kutatási projektek engedélyezéséhez,
f) a minőségbiztosítási politika kialakításához és a bel
ső minőségügyi rendszerről szóló szabályzat elfogadásához, g) más egészségügyi szolgáltatóval való szakmai együttműködési és konzílium-kérési rendhez,
h) a gyógyintézet szervezeti és működési szabályzatában előírt egyéb döntésekhez.
(4) A szakmai vezető testület jelzi a közszolgáltatásért
felelős szervnek az egészségügyi ellátás szakmai színvonalának csökkenését, ha ez az egészségügyi ellátási szerződés
Eüszt. 26. § (2) bekezdés a) pontja szerinti felmondásra
adhat alapot.
13. § A gyógyintézet vezetése a szakmai vezető testület tagjaival szemben a testületben kifejtett tevékenységük, véleményük, állásfoglalásuk miatt nem hozhat hátrányos munkáltatói döntéseket és intézkedéseket.
14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép
hatályba.
(2) A gyógyintézet legkésőbb 2004. január 1-jéig köteles
az intézeti szabályzatait az e rendelet előírásainak megfelelően felülvizsgálni és módosítani, ha szükséges új szabályzatot készíteni, továbbá a szervezeti és működési szabályzatot, valamint a házirendet jóváhagyás céljából a fenntartóhoz felterjeszteni.
(3) A gyógyintézet a szakmai vezető testületet legkésőbb
2003. december 31-ig köteles megalakítani. A szakmai
vezető testület alakuló ülését a főigazgató hívja össze.
(4) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) az egészségügyi közintézmény szakmai fejlesztési
programjának szakmai szabályairól szóló 12/2002. (III. 28.)
EüM rendelet,
b) az egészségügyi közszolgáltatások alvállalkozásba
adásának szakmai feltételeiről szóló 14/2002. (III. 28.)
EüM rendelet, illetve a módosításáról szóló 35/2003.
(VI. 25.) ESZCSM rendelet,
c) az egészségügyi közintézmények működési rendjéről, illetve szakmai vezető testületéről szóló 15/2002.
(III. 28.) EüM rendelet,
d) az egészségügyi közszolgáltatások nyújtásáról, valamint az orvosi tevékenység végzésének formáiról szóló
2001. évi CVII. törvény végrehajtásáról rendelkező egyes
miniszteri rendeletek alkalmazásának elhalasztásáról,
illetve módosításáról szóló 20/2002. (XII. 28.) ESZCSM
rendelet.
(5) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egészségügyi közintézmények vezetőjének és vezetőhelyetteseinek képesítési követelményeiről, valamint a vezetői megbízás betöltése érdekében kiírt pályázat részletes eljárási
szabályairól szóló 13/2002. (III. 28.) EüM rendelet
a) felhatalmazást megjelölő szövege helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi közszolgáltatások szervezéséről szóló 2003. évi XLIII. törvény
35. § (2) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:’’
b) 1. § (1) bekezdésének bevezető szövege helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(1) Egészségügyi közszolgáltatást nyújtó gyógyintézet
(a továbbiakban: gyógyintézet) vezetésével olyan személy
bízható meg, aki’’
c) 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,(2) Az (1) bekezdés b) pontjában előírt képesítési feltétel alól — a 4. §-ban foglaltak szerint —, illetőleg a
vezetői gyakorlat megléte alól a fenntartó felmentést adhat. Egészségügyi ellátási szerződés alapján közszolgáltatást nyújtó gyógyintézet esetén a felmentéshez ki kell kérni
a közszolgáltatásért felelős szerv egyetértését is. Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) közvetlen felügyelete alá tartozó
gyógyintézetek tekintetében a felmentésre a kinevező
(megbízó) jogosult. Az (1) bekezdés b) és c) pontjaiban
előírt feltételek alól együttesen is adható felmentés.’’
d) a következő új 4/A. §-sal egészül ki:
,,4/A. § Az 1. § (2) bekezdésében, a 2. § (2) bekezdésé
ben, a 3. § (2) bekezdésében szabályozott felmentéshez a
gyógyintézet szakmai vezető testületének egyetértése szükséges.’’
e) címében, 2. § (1) bekezdésében, 3. § (1) bekezdésében, 5. § (1) és (3) bekezdésében az ,,egészségügyi közintézmény’’ szövegrész helyébe a ,,gyógyintézet’’ szövegrész lép;
f) 2. § (2) bekezdésében, a 3. § (2) bekezdésében, 5. §
(2) bekezdésében az ,,intézményvezető’’ szövegrész helyébe az ,,intézeti vezető’’ szövegrész, az 5. § (2) bekezdésében
,, — az intézmény vezetőjének javaslatára —’’ szövegrész
helyébe ,, — az intézet vezetőjének javaslatára —’’ szövegrész, és az ,,Egészségügyi Minisztérium helyébe ,,minisztérium’’ szövegrész lép, továbbá a 6. §-ban az ,,intézményvezetői, illetőleg intézményvezető-helyettesi’’ szövegrész
helyébe a ,,vezetői, illetőleg vezető-helyettesi’’ szövegrész
lép.
Dr. Csehák Judit s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
474/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a törvények olyan módosítását, hogy a közterületeken kialakított várakozóhelyeken a parkolás ingyenes
legyen.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint
az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
A beadványozó által feltett kezdeményezés azonban konkrét jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul,
nem napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti,
mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke