text:
381/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Gergely
Lászlót a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
262/2008. (XII. 17.) KE határozata Bucsi-Szabó Edit rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére BucsiSzabó Edit rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet
megbízom madridi székhellyel a Magyar Köztársaság
Andorrai Hercegségben való képviseletével.
Budapest, 2008. augusztus 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1076/2017. (II. 13.) Korm. határozata a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezésének visszavonásáról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, dr.  Bienerth Gusztáv
turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos kormánybiztosi kinevezését
visszavonja. 2. A Nemzeti Turisztikai Tanácsadó Testületről szóló 1255/2016. (VI. 6.) Korm. határozat
a) a következő 3a. ponttal egészül ki: „3a. A  Testület döntéshozatala során szavazategyenlőség esetén – a  Testület ügyrendjének eltérő
rendelkezése hiányában – az elnök dönt.” b) 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. A Testület elnöke a Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója.”
3. Hatályát veszti a) a Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 56/G. § (3) bekezdés e) pontja,
b) a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól
szóló 1209/2016. (IV. 25.) Korm. határozat, c) a Nemzeti Turisztikai Tanácsadó Testületről 1255/2016. (VI. 6.) Korm. határozat 3. pont a) alpontja.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2018. (X. 8.) AB határozata a Magyar Népköztársaság és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a szociális ellátás területén való együttműködés tárgyában Budapesten, az 1962. december 20-án kötött egyezmény kihirdetéséről szóló 1963. 16. törvényerejű rendelet végrehajtásáról szóló 7/1964. (VIII. 30.) MüM rendelet 6. § (2) bekezdés első mondata alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint a Kúria előtt folyamatban lévő Mfv.III.10.476/2017. számú ügyben történő alkalmazásának kizárásáról.
Az Alkotmánybíróság tanácsa jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói
kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Magyar Népköztársaság és a  Szovjet Szocialista Köztársaságok
Szövetsége között a  szociális ellátás területén való együttműködés tárgyában Budapesten,
az  1962.  december 20-án kötött egyezmény kihirdetéséről szóló 1963. évi 16. törvényerejű rendelet
végrehajtásáról szóló 7/1964. (VIII. 30.) MüM rendelet 6.  § (2)  bekezdés első mondata alaptörvény-ellenes,
ezért azt megsemmisíti.
2. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Magyar Népköztársaság és a  Szovjet Szocialista Köztársaságok
Szövetsége között a  szociális ellátás területén való együttműködés tárgyában Budapesten,
az  1962.  december 20-án kötött egyezmény kihirdetéséről szóló 1963. évi 16. törvényerejű rendelet
végrehajtásáról szóló 7/1964. (VIII. 30.) MüM rendelet 6.  § (2)  bekezdés első mondata a  Kúria előtt
folyamatban lévő Mfv.III.10.476/2017. számú ügyben, valamint bármely folyamatban lévő ügyben nem
alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
Indokolás I. [1] 1. A  Kúria – az  Mfv.III.10.476/2017. számú perben, annak felfüggesztése mellett – egyedi normakontrolleljárást kezdeményezett az  Alkotmánybíróságnál az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontja, valamint
az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. § (1) bekezdése alapján.
[2] A bírói kezdeményezésre okot adó ügy lényege szerint a  felperes Ukrajnából Magyarországra települt át 2012.
november 20-án. 2009. április 14-től 2015. június 30-ig az  ukrán társadalombiztosítási szerv által megállapított
öregségi nyugdíjban részesült. A  magyar társadalombiztosítási szervnél 2015. július 1-jétől öregségi nyugdíj
megállapítását kérte 2015. július 3-án előterjesztett igénybejelentésével.
[3] 1.1. Az elsőfokú társadalombiztosítási szerv a 2015. december 30-án kelt határozatában 2015. július 1-jétől öregségi
nyugdíjat állapított meg a  felperes részére, akire a  Magyar Népköztársaság és a  Szovjet Szocialista Köztársaságok
Szövetsége között a  szociális ellátás területén való együttműködés tárgyában Budapesten, az  1962. december
20-án kötött egyezmény kihirdetéséről szóló 1963. évi 16. törvényerejű rendelet (a  továbbiakban: Egyezmény)
rendelkezései, továbbá az Egyezmény végrehajtásáról szóló 7/1964. (VIII. 30.) MüM rendelet (a továbbiakban: MüMr.)
szabályai is vonatkoznak.
[4] Az elsőfokú határozat indokolása szerint az  irányadó rendelkezésekből – így különösen az  Egyezmény 9.  cikk
(1)–(2)  bekezdéséből, az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdéséből, a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tny.) releváns rendelkezéseiből és a  Tny. végrehajtásáról szóló 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Tnyvhr.) 14.  § (10)  bekezdéséből – az  következik, hogy felperes esetében
a  szakmai átlagkereset összegét az  általa leghosszabb ideig betöltött, szolgálati időként figyelembevételre kerülő
kereskedelmi szakértő (FEOR 3622) munkakörben foglalkoztatottak átlagkeresete alapján kell megállapítani.
A 167 700 forintban megállapított átlagkereset alapulvételével számítva 147 010 forint öregségi nyugdíjra jogosult
a felperes 2015. július 1-jétől.
[5] A másodfokú társadalombiztosítási szerv az  elsőfokú határozatot megváltoztatta, és a  felperes részére azonos
időponttól 121 720 forint öregségi nyugdíjat állapított meg a  következők miatt. A  másodfokú szerv – az  elsőfokú
szerv álláspontjával egyezően – a  felperes legutolsó munkakörére irányadó átlagkereset figyelembevételére
nem látott lehetőséget, mivel a Tnyvhr. 2015. január 1-jétől alkalmazandó 14.  § (10)  bekezdése a  nyugdíjigénylő
által leghosszabb ideig betöltött munkakör alapulvételét írja elő. A  másodfokú szerv azonban a  felperes által
a leghosszabb ideig betöltött munkakört egyéb hatósági ügyintéző (FEOR 3659) kategóriába sorolta, és ez alapján
állapította meg az ellátást alacsonyabb összegben.
[6] 1.2. A  felperes keresetében a  társadalombiztosítási határozatok felülvizsgálatát azért kérte, mert előadása szerint
öregségi nyugdíja összegét az MüMr. 6. § (2) bekezdése alapján a külföldi szerv nyugdíj-megállapítása időpontjában,
vagyis a  2009. április 14-én hatályos magyar jogszabályok alkalmazásával kellett volna megállapítani. A  Tnyvhr.
2015. január 1. előtt nem a  leghosszabb ideig betöltött, hanem a  legutolsó munkakörre irányadó átlagkereset
figyelembevételét írta elő, ami a felperesi érvelés szerint külkereskedelmi igazgatói munkakör volt.
[7] A munkaügyi bíróság a  társadalombiztosítási határozatokat hatályon kívül helyezte, és az  alperest új eljárásra
kötelezte azzal, hogy az  alperes a  megismételt eljárásban a  felperes igényét az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdése szerint,
a Tnyvhr. 2009. április 14-én hatályos 14. § (10) bekezdése alapján köteles elbírálni.
[8] 1.3. A jogerős ítélettel szemben az alperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet a Tnyvhr. 2015. január 1-jétől hatályos
14. § (10) bekezdése, 93. § (1) bekezdése és a Tny. 64. § (2) bekezdése megsértése miatt. Az alperesi érvelés szerint
a felperes az ellátás iránti igényét 2015. július 2-án terjesztette elő, a folyósítás kezdő időpontja 2015. július 1. napja
volt, ezért az  ellátás megállapításának kezdő időpontja mindenképpen 2015. január 1-jét követő időpontra esik.
A Tnyvhr. és a Tny. előbbi rendelkezései összhangban vannak az Egyezmény 9. cikkével. Az MüMr. 6. § (2) bekezdése
csupán az ellátás mértékének meghatározásánál bír jelentőséggel. A számítás módját a Magyarországon benyújtott
nyugdíjigény elbírálásakor hatályos jogszabályok határozzák meg.
[9] 2. A  Kúria eljáró tanácsa az  Alkotmánybírósághoz fordult. Az  alaptörvény-sértés megállapítása mellett a  Kúria
kezdeményezte a  támadott szabály megsemmisítését és elsődlegesen valamennyi folyamatban lévő ügyben,
másodlagosan a Kúria előtt Mfv.III.10.476/2017. számon folyamatban lévő perben való alkalmazásának a kizárását.
[10] A bírói indítvány szerint az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdés első mondata Alaptörvénybe ütköző módon ellentétes
a Tny. 64. § (2) bekezdés második mondatával, a következők miatt.
[11] 2.1. A Kúria rámutatott arra, hogy a felek között folyamatban lévő perben a vita tárgyát az képezi, hogy az öregségi
nyugdíj összegét a  Tnyvhr. 14.  § (10)  bekezdésének melyik időpontban hatályos rendelkezései szerint szükséges
megállapítani: a  2015. január 1-jétől hatályos vagy az  azt megelőző szabályt kell-e alkalmazni az  ügyben.
Előbbi hatályossági állapot a  Tny. 64.  § (2)  bekezdés második mondatából következik, hiszen a  magyar ellátást
2015.  július  1-jével állapították meg a  felperes számára. Utóbbi az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdés első mondatából
következik, hiszen az  ukrán nyugdíjmegállapító határozatot jóval 2015 előtt hozták. Tehát a  két jogszabályi
rendelkezésből a jogalkalmazó számára eltérő következtetések adódnak.
[12] A Kúria rögzítette azt is, hogy a két szabály [Tny. 64. § (2) bekezdése és MüMr. 6. § (2) bekezdése] közti ellentmondás
jogalkalmazói jogszabály-értelmezéssel nem oldható fel. A  Kúria – az  indítványban írtak szerint – egyik norma
alkalmazásától sem tekinthet el ez  irányú jogszabályi felhatalmazás hiányában. Az  ügyben irányadó normát
– az Alkotmánybíróság alaptörvény-ellenességet megállapító, a normának a konkrét vagy valamennyi ügyben való
alkalmazását kizáró határozata nélkül – nem mellőzheti (BH 2018. 59.), ezért az Alkotmánybírósághoz fordult.
[13] 2.2. A  bírói kezdeményezés értelmében az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdés első mondata sérti az  Alaptörvény 18.  §
(3) bekezdését és T) cikk (3) bekezdését, mert ellentétes a jogforrási hierarchiában magasabb helyen álló Tny. 64. §
(2) bekezdéssel. A Kúria felhívta a 21/2017. (IX. 11.) AB határozat tartalmát és az abban hivatkozott döntéseket annak
érdekében, hogy indítványát alkotmányjogi érvekkel támassza alá.
II. [14] 1. Az Alaptörvény indítvánnyal érintett rendelkezései:
„T) cikk (3) Jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel.”
„18. cikk (3) A Kormány tagja törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján, feladatkörében
eljárva, önállóan vagy más miniszter egyetértésével rendeletet alkot, amely törvénnyel, kormányrendelettel és
a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendeletével nem lehet ellentétes.”
[15] 2. A Tny. érintett rendelkezése:
„64. § (2) […] Az igényt az ellátás megállapításának kezdő időpontjában hatályos jogszabályok alapján kell elbírálni.”
[16] 3. Az MüMr. sérelmezett rendelkezése:
„6. § (2) Ha jogosult személy részére a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége illetékes szerve nyugellátást már
megállapított, a nyugellátást és annak összegét a szovjet nyugdíjmegállapító határozat hozatalának időpontjában
érvényben volt magyar jogszabályok szerinti feltételekkel és mértékben kell megállapítani, figyelembevéve
a nyugellátásoknak időközben történt felemelését.”
III. [17] Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy a  bírói indítvány megfelel-e az  Abtv.-ben lefektetett kritériumoknak,
amelyeket már több ügyben is összefoglalt a testület {vö. 3058/2015. (III. 31.) AB végzés, Indokolás [8]–[24], 2/2016.
(II. 8.) AB határozat, Indokolás [26]–[28], 3064/2016. (III. 22.) AB határozat, Indokolás [8]–[13]}.
[18] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  jelen ügyben a  Kúria az  eljárás felfüggesztése mellett végzésben
fordult az  Alkotmánybírósághoz, amelyben konkrét, részletesen indokolt kérelmet terjesztett elő az  előtte
folyamatban lévő perben alkalmazandó jogszabályi rendelkezés Alaptörvénybe ütközésével kapcsolatban. Ezért
nem volt akadálya annak, hogy az Alkotmánybíróság a bírói kezdeményezésben foglaltakat érdemben megvizsgálja.
IV. [19] A bírói kezdeményezés megalapozott.
 [20] Az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy az MüMr. támadott szabálya sérti-e az Alaptörvény 18. cikk (3) bekezdését
és ezen keresztül a T) cikk (3) bekezdését. Ennek érdekében előbb megvizsgálta, hogy valóban fennáll-e a normák
közti ellentmondás, majd azt, hogy az állítólagosan fennálló ütközés sérti-e az  indítványban felhívott alaptörvényi
szabályokat.
[21] 1. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  sérelmezett, miniszteri rendeletbe foglalt, jelenleg is hatályos
szabály úgy szól, hogy „a nyugellátást és annak összegét a  szovjet nyugdíjmegállapító határozat hozatalának
időpontjában érvényben volt magyar jogszabályok szerinti feltételekkel és mértékben kell megállapítani.” [MüMr.
6.  § (2)  bekezdés első mondat] Az  ukrán nyugdíjmegállapító határozatot – a  rendelkezésre álló adatok szerint –
2009. április 14. napján hozták meg. Az  ekkor (2009-ben) hatályos magyar szabály szerint a  szakmai átlagkereset
összegét a  nyugdíjigénylő nyugdíjazását megelőzően betöltött munkakör keresetének országos átlaga alapján
kellett meghatározni [lásd: Tnyvhr. 14. § (10) bekezdés 2009-ben hatályos állapota].
[22] Ezzel ellentétben a  társadalombiztosítási nyugellátás törvényi rendelkezései között az  a  hatályos, szintén releváns
szabály található, hogy „[a]z igényt az ellátás megállapításának kezdő időpontjában hatályos jogszabályok alapján
kell elbírálni” [Tny. 64. § (2) bekezdése]. Az ekkor (2015-ben) hatályos magyar szabály szerint a szakmai átlagkereset
összegét a  nyugdíjigénylő által leghosszabb ideig betöltött munkakör keresetének országos átlaga alapján kell
meghatározni [lásd: Tnyvhr. 14. § (10) bekezdés 2015-ben hatályos állapota].
[23] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  egyaránt hatályos és releváns nemzeti (belső) jogi szabályok eltérő
eredményre vezetnek a  fentiek szerint. Míg az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdés első mondata alapján a  nyugdíjazást
megelőzően betöltött munkakör keresetét kell figyelembe venni, addig a Tny. 64. § (2) bekezdés második mondata
a  nyugdíjigénylő által leghosszabb ideig betöltött munkakör keresetének a  figyelembevételéhez vezet, amikor
az átlagkereset összegét állapítja meg a nyugdíjbiztosítási szerv. A normák közti ellentmondás tehát fennáll.
[24] 2. Ezt követően az  Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy a  támadott szabály és a  Tny. 64.  § (2)  bekezdése közti,
az előbbiekben megállapított ütközés sérti-e az Alaptörvény indítványban felhívott rendelkezéseit.
[25] Az Alkotmánybíróság emlékeztet arra, hogy állandó gyakorlata szerint „a jogállamiság [B)  cikk (1)  bekezdés]
alkotmányos alapját jelentő jogbiztonság elvének egyik garanciája a jogforrási hierarchia érvényesülése. A jogforrási
hierarchia azt jelenti, hogy az  alacsonyabb szintű jogszabály tartalma nem lehet ellentétes magasabb szintű
jogszabály rendelkezéseivel {3132/2013. (VII. 2.) AB határozat, Indokolás [42]; 3152/2016. (VII. 22.) AB határozat,
Indokolás [14]}. A  jogszabályoknak a  jogforrási hierarchiában elfoglalt helyét az  Alaptörvény rögzíti [15.  cikk
(4)  bekezdés, 18.  cikk (3)  bekezdés, 32.  cikk (3)  bekezdés, 41.  cikk (5)  bekezdés], a  magasabb szintű jogszabállyal
ellentétes szabályozás ezért egyúttal az  Alaptörvény T)  cikk (3)  bekezdésének a  sérelmét is jelenti, amely szerint
jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel” {3019/2017. (II. 17.) AB határozat, Indokolás [26]}.
[26] Az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy az  Alaptörvény 18.  cikk (3)  bekezdése a  normahierarchia részeként
írja elő azt, hogy a  Kormány tagja által alkotott rendelet törvénnyel, kormányrendelettel és a  Magyar Nemzeti
Bank elnökének rendeletével nem lehet ellentétes. Az  Alkotmánybíróság a  jelen ügyben is utal arra, hogy
„[a]z Alaptörvény juttatja kifejezésre a  hierarchikus rendet, a  jogszabályok egymáshoz és az  Alaptörvényhez való
viszonyát” {21/2017. (IX. 11.) AB határozat, Indokolás [22]}. Az  Alaptörvény előbb hivatkozott bekezdése többek
között azt biztosítja, hogy az  Országgyűlés által megalkotott törvény tartalmát a  miniszter rendeleti formát öltő
döntése ne ronthassa le.
[27] A munkaügyi miniszter az  Egyezmény 3.  §-ában kapott felhatalmazás alapján – az  egészségügyi miniszterrel és
a  Szakszervezetek Országos Tanácsával egyetértésben – alkotta meg az  MüMr.-t. Úgy a  Tny. 64.  § (2)  bekezdés
második mondata, mint az  MüMr. 6.  § (2)  bekezdés első mondata a  nyugdíj-megállapításra vonatkozó szabályok
időbeli hatályát jelöli ki, és ekként meghatározza az alkalmazandó anyagi jogot. E két rendelkezés között azonban
az  Alaptörvény 18.  cikk (3)  bekezdésének sérelmére vezető ellentét áll fenn, ami egyúttal sérti azt a  tilalmat
is, miszerint jogszabály nem lehet ellentétes az  Alaptörvénnyel [Alaptörvény T)  cikk (3)  bekezdés]. Emiatt
az  Alkotmánybíróság – az  Abtv. 50.  § (1)  bekezdése alapján tanácsban eljárva – megsemmisítette az  MüMr. 6.  §
(2) bekezdésének első mondatát.
[28] Az Abtv. 45. § (2) bekezdése alapján a megsemmisített jogszabályi rendelkezés az Alkotmánybíróság eljárására okot
adó perben nem alkalmazható. Ebből az  következik, hogy a  Kúria az  előtte folyamatban lévő ügyben a Tny. 64.  §
(2)  bekezdését alkalmazhatja. Az  Alkotmánybíróság – az  Abtv. 45.  § (4)  bekezdése alapján – elrendelte továbbá
a  jogbiztonság védelme érdekében a  megsemmisített jogszabályi rendelkezés folyamatban lévő ügyekben való
általános alkalmazási tilalmát a rendelkező részben foglaltak szerint.
V. [29] A határozatot az Abtv. 44. § (1) bekezdésének első mondata alapján közzé kell tenni a Magyar Közlönyben.
Budapest, 2018. október 2. Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó s. k.,
tanácsvezető,


text:
11/2019. (II. 8.) ME határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak felkéréséről.
A Kossuth-díj, a Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze, a Magyar Köztársaság
Érdemes Művésze, a  Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról szóló 271/2008. (XI. 18.) Korm.
rendelet 9.  § (3)  bekezdés d)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva a  Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek
ellátására – egyéves időtartamra – felkérem
Balog Zoltán korábbi minisztert, miniszterelnöki biztost,
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnököt, a Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Nyrt. igazgatóságának elnökét,
Eperjes Károly Kossuth-díjas és Jászai Mari-díjas színművészt,
Freund Tamás Széchenyi-díjas neurobiológust, a Magyar Tudományos Akadémia élettudományi alelnökét, a Magyar
Tudományos Akadémia Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézetének igazgatóját,
Hámori József Széchenyi-díjas neurobiológust, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Pázmány Péter
Katolikus Egyetem professor emeritusát,
Klinghammer Istvánt, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjét,
az Eötvös Loránd Tudományegyetem professor emeritusát,
Marton Éva Kossuth-díjas operaénekest, a nemzet művészét, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját, a Magyar
Szent István Rend, valamint a Magyar Corvin-lánc birtokosát,
Mezey Katalin Kossuth-díjas és József Attila-díjas költőt, műfordítót, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját,
Sánta Ferenc Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas hegedűművészt, a nemzet művészét,
Vékás Lajos Széchenyi-díjas jogászt, a  Magyar Tudományos Akadémia társadalomtudományi alelnökét, az  Eötvös
Loránd Tudományegyetem professor emeritusát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Baranya Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Baranya Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Baranya
Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Baranya Megyei Földhivatal 1998.
november 16. napján kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1172/B/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság az adózás rendjéről szóló 2003.
évi XCII. törvény 143. § (1) bekezdése első mondatának
„érdemi” szövegrésze, valamint második mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 143. § (1) bekezdése
első mondatának „érdemi” szövegrésze, valamint második
mondata alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól arra hivatkozással, hogy azok az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe, valamint az 50. § (2) bekezdésébe ütköznek. Az indítványozó szerint a bírósági felülvizsgálatnak az érdemi határozatokra korlátozása során a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatához való jog sérül. A jogbiztonság sérelmét pedig az indítványozó abban látja, hogy az Art. nem
határozza meg azt, hogy mely határozat minősül érdemi
nek. Végül a jogorvoslat korlátozásához véleménye szerint minősített többséggel elfogadott törvényre lett volna
szükség, azonban az Országgyűlés azt egyszerű többséggel fogadta el, mely szintén a jogbiztonságot sérti.
II. Az Alkotmánybíróság a jogszabály vizsgálata során
észlelte, hogy a támadott rendelkezést az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban: Artmód.) 204. §-a 2008. január 1-jével módosította. Ennek nyomán az Art. 143. § (1) bekezdésének
első mondatából az „érdemi” szövegrészt a jogszabály
nem tartalmazza, valamint a második mondat is jelentősen
megváltozott.
Az Alkotmánybíróság felhívta az indítványozót, hogy
nyilatkozzon, a jogszabályi változás ellenére az indítványát fenntartja-e és kéri-e annak elbírálását. A hiánypótlási felhívásra az indítványozó nem válaszolt, az a szabályszerű kézbesítés kétszeri megkísérlése után „nem kereste”
jelzéssel érkezett vissza az Alkotmánybíróságra.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el – és
főszabályként – csak hatályban lévő jogszabály, illetve az
állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányosságát
vizsgálja. Ez alól kivételt jelent, ha az eljárás az Abtv.
38. §-a alapján bírói kezdeményezés vagy a 48. §-a alapján
alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. Az Alkotmánybíróság a módosított, vagy hatályon kívül helyezett rendelkezés helyébe lépő új szabályozást akkor vizsgálja, ha az
azonos rendelkezési környezetben szintén tartalmazza a
sérelmezett rendelkezést. (831/B/1997. AB határozat,
ABH 2003, 986, 988.) Mivel a támadott rendelkezés megváltozott és az indítványozó az új rendelkezésekre nem terjesztette ki indítványát, ezért az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről
szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. §
a) pontja alapján az Alkotmánybíróság megszüntette.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1279/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1004/2016. (I. 18.) Korm. határozatban megjelölt kiemelt projektnek a határozatban megjelölt határidő alóli mentesítéséről.
A Kormány a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetrendszerének folyamatban lévő átalakítására tekintettel
a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1004/2016. (I. 18.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1004/2016. (I. 18.) Korm. határozat] 2.  melléklet 4.  pontjában
megjelölt „Adóügyi igazgatási eljárások egyszerűsítése, adminisztratív terhek csökkentése” nevesített kiemelt
projektet (a továbbiakban: projekt) mentesíti az 1004/2016. (I. 18.) Korm. határozat 1. pont f ) alpontjában megjelölt
határidő alól, ezzel egyidejűleg az  1004/2016. (I. 18.) Korm. határozat 2.  mellékletében a  projektre meghatározott
indikatív támogatási keret összegével csökkenti az  1004/2016. (I. 18.) Korm. határozat 1.  pont d)  alpontjában
meghatározott kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló – a  2016. év végéig a  Közigazgatás- és Közszolgáltatásfejlesztés Operatív Program 1. és 2. prioritása keretének 94%-ában maximalizált – keretösszeget.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2016. (VI. 8.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Visy Zsoltot a 2016. június 1. napjától
2016.  november 30. napjáig terjedő időre „A római birodalom határai – A dunai limes magyarországi szakasza”
világörökségi várományos helyszín Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével és a Hajógyári-szigeten fekvő
helytartói palota bemutatásával összefüggő feladatok koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata
a) a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékéről szóló 27/2015. (VI. 2.) MvM rendeletben nevesített
„A  római  birodalom határai – A dunai limes magyarországi szakasza” elnevezésű világörökségi várományos
helyszínnek a Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével összefüggő teendők ellátása, valamint
b) a Hajógyári-szigeten fekvő helytartói palotának mint a magyarországi limes egyik legjelentősebb elemének
bemutatásával összefüggő feladatok koordinációja.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi 500 000 Ft díjazás,
valamint a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztos titkárságának feladatait a Miniszterelnökség Kulturális Örökségvédelmi Főosztálya látja el.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2016. (I. 7.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
10/2019. (IV. 4.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
1. § A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019.  április 1. napjától 2021. március 31. napjáig László András Aurélt a  fejlesztéspolitikai kommunikáció
összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői
döntések szakmai előkészítéséért és végrehajtásáért, összehangolja az  abban közreműködő szervezeti egységek
munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását.
(2) A  miniszteri biztos tevékenységét a  feladatköre szerint illetékes politikai és szakmai felsővezetőkkel szoros
együttműködésben végzi.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét – az európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkár útján – a miniszter irányítja.
4. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységéért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos a Korm. rendelet 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti juttatás igénybevételére nem jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2018. (X. 11.) ITM utasítás.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1883/2013. (XI. 28.) Korm. határozata a 2007–2013 programozási időszak Európai Területi Együttműködési Programjainak 2014. január 1. utáni végrehajtási intézményrendszeréről, az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusokkal és a Svájci Hozzájárulással kapcsolatos feladatok ellátásáról, valamint a Budapest Duna Kontakt Pont szervezeti felépítéséről és feladatairól.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a) a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Nemzetközi Együttműködési Programok Irányító Hatóság feladat- és
hatásköreit 2014. január 1-jétől, valamint
b) a 2014–2020 közötti programozási időszak határon átnyúló együttműködési programok irányító hatóságának
feladatait
a Széchenyi Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság lássa el,
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  átadás-átvételhez szükséges szabályozási és
szervezetirányítási intézkedéseket tegye meg,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: 2013. november 30.
3. felhívja a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget vezető kormánybiztost, hogy készítse el a  feladatátadáshoz szükséges
dokumentációt, beleértve az érintett programok rendszerleírásainak és eljárási kézikönyveinek módosításait,
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget vezető kormánybiztos
határidő: 2013. december 7.
4. egyetért azzal, hogy a  Budapest Duna Kontakt Pont iroda a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár irányítása alá
kerüljön 2014. január 1-jétől,
5. egyetért azzal, hogy a  Budapest Duna Kontakt Pont feladata a  Duna Régió Stratégiához kapcsolódó nemzetközi
vagy határon átnyúló közlekedési, energetikai, vízügyi és környezetvédelmi ágazati és integrált projektek
megvalósításának támogatása legyen,
6. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Budapest Duna Kontakt Pont két magyar szakértőjének személyügyi
költségeit a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetése,
b) a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Budapest Duna Kontakt Pont további egy magyar
szakértőjének személyügyi költségét a Végrehajtási Operatív Program, és
c) a  külügyminisztert, hogy a  Budapest Duna Kontakt Pont dologi költségeit a  Külügyminisztérium
költségvetése
terhére biztosítsa, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 külügyminiszter
határidő: 2014. január 1.
7. E határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 8. Hatályát veszti
a) az  EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1149/2010. (VII. 9.)
Korm. határozat 6. pontja, valamint
b) a  Duna Makro-regionális Stratégiához kapcsolódó kormányzati szervezeti felépítésről és feladatokról szóló
1467/2011. (XII. 23.) Korm. határozat 2. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
154/2012. (XII. 21.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozata elnökének felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm. határozat
3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése
alapján Hidvéghi Balázst – a Magyar–Albán Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság, – a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Mexikói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökét e tisztségéből
felmentem, egyidejűleg Szijjártó Pétert – a Magyar–Albán Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság, Szatmáry Kristófot
– a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság, – a Magyar–Mexikói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
dr. Nagy Rózát – a Magyar–Türkmén Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
101/2015. (II. 11.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Faragó Andreát
2015. február 15. napjától 2018. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2010. (XI. 26.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az Ivándárda/Branjin Vrh autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 250/2009. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 250/2009. (XI. 13.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 159. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát
Köztársaság Kormánya között az Ivándárda/Branjin íVrh autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló egyezmény 8. cikke
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Ez az Egyezmény azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
előírásaiknak eleget tettek.”
Az utolsó értesítés időpontja: 2010. november 4.
Az Egyezmény hatálybalépésének időpontja: 2010. december 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 250/2009. (XI. 13.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Közlöny 159. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya
között az Ivándárda/Branjin Vrh autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 250/2009.
(XI. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010. december 4-én, azaz kettőezer-tíz december negyedikén lépnek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
181/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Papachristos Annát
2018. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1370/2015. (VI. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-5.3.0-08-2009-0001 azonosító számú („Budapest elővárosi vasúthálózat fejlesztése projekt I. ütem kiegészítő előkészítések” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.3.0-08-2009-0001 azonosító számú, „Budapest elővárosi vasúthálózat fejlesztése projekt
I.  ütem kiegészítő előkészítések” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az  1.  melléklet
szerint,
2. hozzájárul a projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. jóváhagyja a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban: KÖZOP) 5. prioritása keretének 117 147 450 forint
összegű többletkötelezettség-vállalással történő növelését azzal, hogy ezt az  összeget a  projekt támogatásának
növelése érdekében kell felhasználni,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  4.  pont szerinti többletkötelezettség-vállalás
KÖZOP-ból történő törléséhez szükséges intézkedések megtételéről, ha a  KÖZOP 5. prioritásán a  befejezett
projektek fel nem használt támogatási összegéből a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre áll,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a KÖZOP módosításának előkészítéséről, ha a KÖZOP
5. prioritása esetén a forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 158/2010. (III. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 158/2010.
(III. 11.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az ügyész nem lehet rektor, rektor-helyettes,
dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű, hogy
az ügyészre jelenleg is érvényes összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené. Az OVB megítélése szerint
a kérdés ezáltal megtévesztő, mert azt a téves látszatot kelti, mintha nem lenne ilyen szabályozás. Az OVB ezért a Nsztv.
10. § c) pontja alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert a hitelesítést az Nsztv. 10. § c) pontjára és
a 13. § (1) bekezdésére, valamint a szaktörvények rendelkezéseire nem lehetett volna alapítani. Megítélésük szerint
a kérdésre egyértelműen lehet igennel vagy nemmel válaszolni, az mind a választópolgárok, mind a jogalkotó számára
egyértelmű. A kifogástevők kifejtik továbbá, hogy szerintük a kérdésben megfogalmazott összeférhetetlenségi
szabályokat nem a szaktörvényekben, hanem a felsőoktatási törvényben kellene szabályozni, mert a jelenlegi
szabályozás nem egyértelmű és téves értelmezéshez vezethet. Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és
az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 158/2010. (III. 11.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
26/2004. (VI. 11.) BM rendelete az egyes műszaki termékek tűzvédelmi megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről.
A műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997.
(X. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-ában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el: 1. §
A rendelet alkalmazási köre kiterjed a belügyminiszter feladat- és hatáskörébe utalt tűzvédelem vonatkozásában a
tűzoltó-technikai termék, tűz- vagy robbanásveszélyes ké szülék, gép, berendezés tűzvédelmi megfelelőségét vizs
gáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésére. 2. §
A vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetet a belügy
miniszter jelöli ki. 3. § (1) A kijelölés a Belügyminisztérium Országos Kataszt
rófavédelmi Főigazgatóságon (a továbbiakban: BM OKF) működő Kijelölési Bizottság (a továbbiakban: bizottság)
javaslata alapján történik. (2) A bizottság vezetője a BM OKF főigazgatója. A
bizottságnak 7 tagja van, akiket a bizottság vezetőjének ja
vaslata alapján a belügyminiszter bíz meg és hív vissza.
(3) A kijelölési eljárásban legalább 3 tagnak kell részt
vennie. A kijelölésre vonatkozó javaslatot – a bizottság
tagjainak ajánlása alapján – a bizottság vezetője terjeszti
elő a belügyminiszterhez. A bizottság a kijelölésre vonat
kozó ajánlását egyszerű szótöbbséggel hozza, szavazat egyenlőség esetén a bizottság vezetőjének szavazata dönt.
A szavazásról jegyzőkönyvet kell felvenni. (4) A bizottság működési rendjét maga állapítja meg,
amit a belügyminiszter hagy jóvá. (5) Abban az esetben, ha a kijelölés más miniszter fel
adat- és hatáskörébe tartozó tevékenységet is érint, a bi
zottság vezetőjének írásos megkeresése alapján az érintett minisztérium, illetve az irányítása alá tartozó szakigazga
tási szerv képviselője szakértőként vehet részt a bizottság
munkájában. (6) A kijelölési eljárásban nem vehet részt a bizottság
azon tagja, aki a kérelmező szervezetnek (a továbbiakban:
kérelmező) a tulajdonosa, vagy a kérelmező választott tes
tületeiben tisztséget visel, illetve a kérelmezőnél vezető beosztást tölt be, valamint ezeknek a Polgári Törvény
könyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának b) pont
jában meghatározottak szerinti közvetlen hozzátartozója, továbbá aki a kérelmezővel munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban áll. 4. § (1) A kijelölés iránti kérelmet a bizottságnak címezve az
1. számú mellékletben meghatározott nyomtatványon az abban megjelölt, valamint az R. 5. §-a által előírt doku
mentumok csatolásával a BM OKF-hez kell benyújtani. (2) A kérelmezőnek az R. 4., 6. §-aiban foglalt követel
ményeknek meg kell felelnie. Ennek vizsgálata a bizottság
feladata, amelynek során a kérelmező köteles együtt működni.
5. § (1) A belügyminiszter a bizottság javaslata alapján a ké
relmezőt kijelöli, és erről a 2. számú mellékletben feltünte
tett kijelölési okiratot kiállítja. (2) A kijelölésről szóló okirat eredeti példányát a kérel
mezőnek, másolatát – a 6. §-ra tekintettel – a BM OKF-nek
tájékoztatás céljából meg kell küldeni. 6. § (1) A kijelölt szervezetnek folyamatosan meg kell felel
nie a kijelölés feltételeinek, amit a BM OKF jogosult bár
mikor ellenőrizni. A BM OKF háromévente köteles a kije
lölésnek való megfelelést felülvizsgálni. (2) A BM OKF ellenőrzés, illetve felülvizsgálat cél
jából: a) a kijelölés tárgyát alkotó tevékenységgel kapcsola
tos iratokat, jegyzőkönyveket, tanúsítványokat és egyéb dokumentumokat bekérheti, a kijelölt szervezetet a szük
séges információk megadására kötelezheti; b) helyszíni szemlét, vizsgálatokat végezhet.
(3) A kijelölt szervezet köteles a BM OKF-kel az ellen
őrzés vagy felülvizsgálat során együttműködni. (4) Ha az ellenőrzés vagy felülvizsgálat során a BM
OKF megállapítja, hogy a kijelölt szervezet nem felel meg
a kijelölésre vonatkozó feltételeknek, vagy a kötelezettsé geit nem teljesíti, javaslatot tesz a belügyminiszternek,
hogy a kijelölt szervezet tevékenységét a szükséges felté
telek pótlásáig, de legfeljebb hat hónap időtartamra függessze fel.
(5) A kijelölt szervezet a kijelölési okirat kiállításának
alapjául szolgáló személyi, szakmai és tárgyi feltételekben bekövetkezett változását a BM OKF-hez köteles írásban
– 5 napon belül – bejelenteni. A BM OKF haladéktalanul
ellenőrzi a bejelentésben foglaltakat. Ha a bejelentett vál
tozás alkalmatlanná teszi a kijelölt szervezetet a kijelölési
okiratban meghatározott tevékenysége végzésére, a (4) be kezdésben meghatározottak szerint kell eljárni.
7. § A kijelölt szervezet a BM OKF részére évente jelentést
készít. A jelentés tartalmi követelményeit, benyújtásának idejét és módját a BM OKF állapítja meg.
8. § A kijelölést a belügyminiszter megszünteti, a) a kijelölt szervezet kérelmére;
b) ha a kijelölt szervezet jogutód nélkül megszűnik;
c) a BM OKF indítványa alapján, ha a kérelmező a fel
függesztés ideje alatt nem tesz eleget a szükséges feltéte
lek pótlásának. 9. § A kijelölésről, illetve a kijelölés megszüntetéséről szóló
tájékoztatót a Belügyminisztérium hivatalos lapjában és a
Belügyminisztérium honlapján, a kijelölés felfüggesztéséről szóló tájékoztatót a Belügyminisztérium honlapján
közzé kell tenni.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép ha
tályba. (2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően a belügy
miniszter által kijelölt, vizsgálatot, ellenőrzést, illetőleg tanúsítást végző szervezetek tevékenységüket – változat
lan feltételekkel – legfeljebb 2004. december 31-ig foly
tathatják. Dr. Lamperth Mónika s. k.,


text:
30/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Nógrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Nógrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Nógrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a
továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Nógrád Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. január 31-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1365/2015. (VI. 3.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 1. prioritása keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről és a projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését,
 2. hozzájárul a  projektek vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz (a  továbbiakban: kötelezettségvállalás)
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
199/2010. (HK 9.) HM HVKF parancsa kiképzési oktatási és regeneráló központ névhasználatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az MH 1. sz. Kiképzési Oktatási és Regeneráló Központ (Badacsonylábdi) névadó névhasználatának engedélyezéséről az alábbi
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Magyar Honvédség teljes személyi állományára terjed ki.
2. A névadó emlékének fenntartása céljából engedélyezem, hogy az MH 1. sz. Kiképzési Oktatási és Regeneráló
Központ 2010. szeptember 23-án felvegye a Török Mihály
nevet. A továbbiakban az MH 1. sz. Kiképzési Oktatási és
Regeneráló Központ új neve: MH Török Mihály Kiképzési Oktatási és Regeneráló Központ.
3. Ez a parancs 2010. szeptember 23-án lép hatályba.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök