text:
1441/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Nemzeti Kézilabda Akadémia működési és utánpótlás-fejlesztési feladatainak támogatására a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Nemzeti
Kézilabda Akadémia működési és utánpótlás-fejlesztési feladatainak támogatása céljából 200,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23.
Sporttevékenység támogatása alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakításával,
továbbá az  MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az éves központi költségvetések
tervezése során gondoskodjon a  Nemzeti Kézilabda Akadémia működési és utánpótlás-fejlesztési feladatainak
ellátásához 2020-ig szükséges évi 200,0 millió forint támogatás biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a központi költségvetés tervezéséhez igazodva
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2008. (HÉ 41.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben és az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel az alábbi utasítást adom ki:
I. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya az Önkormányzati Minisztérium
hivatali szervezeteire (a továbbiakban: ÖM Igazgatás) terjed ki.
II. Általános szabályok 2. Az ÖM hivatali szervezetei kötelezettségvállalási,
utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési
rendjéről szóló jelen szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvénynek (a továbbiakban: Áht.), az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletnek (a továbbiakban: Ámr.) a kötelezettségvállalás
rendjére vonatkozó rendelkezéseinek betartásával kell alkalmazni.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatokat érintő kötelezettségvállalás szabályait a hatályos, az ÖM fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló utasítás
tartalmazza.
III. Értelmező rendelkezések 4. Jelen utasítás alkalmazásában:
a) Költségvetési keret: olyan keretösszeg, amely felett
az adott szervezeti egység kötelezettségvállalásra jogosult
vezetője rendelkezik, jelen utasítás szerint.
b) Kötelezettségvállalás: a jóváhagyott kiadási előirányzatok terhére foganatosított olyan intézkedés, amely
jövőbeni fizetési kötelezettséggel jár. Ilyen különösen: a
kinevezési okirat; egyéb személyi juttatás megállapítása;
foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony létesítése;
szolgáltatás visszaigazolt megrendelése; szerződés; pályázati úton odaítélt támogatásról szóló döntés aláírt dokumentuma; pénzkifizetéssel nem járó megállapodás, amely
alapján a felek kölcsönös szolgáltatásokkal tartoznak egymásnak; valamint minden más, fizetési és ellenszolgáltatási kötelezettséggel járó szerződés; illetve bevétel megszerzésére irányuló pénzügyi kihatású intézkedés; továbbá a
Kormány határozata alapján átcsoportosított előirányzat
felhasználására tett, és a kormányhatározat közzétételétől
számított hatvan napon belül foganatosított intézkedés dokumentuma.
c) Előzetes kötelezettségvállalás: a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény feladása; ajánlattételi felhívás megküldése; támogatási konstrukció meghirdetése (pályázati felhívások, kiírások, támogatási programok, egyedi támogatások), amenynyiben az nem kerül visszavonásra.
d) Ellenjegyzés: annak írásban történő előzetes igazolása, hogy:
da) az okmányok a jogszabályoknak, az állami irányítás
egyéb jogi eszközeinek megfelelnek (jogi ellenjegyzés);
db) az előirányzat-felhasználási terv szerint az adott kötelezettségvállalásnak megfelelő forrás – összegszerűen és
jogcímében – rendelkezésre áll (pénzügyi ellenjegyzés);
dc) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat, továbbá, hogy a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási előirányzat rendelke
zésre áll-e, illetve a befolyt vagy várhatóan befolyó bevétel
biztosítja-e a fedezetet (pénzügyi ellenjegyzés).
e) Jogi vizsgálat: a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási
Főosztály (a továbbiakban: PEF) munkatársa által végzett
jogi szempontú iratvizsgálat a bruttó 10 millió forint értékhatárú, vagy azt el nem érő kötelezettségvállalások körében. Nem tartoznak ezen körbe a jogszabály által jogtanácsosi, ügyvédi vizsgálatot, illetve jogi ellenjegyzést előíró
bruttó 10 millió forint értékhatárt el nem érő szerződések,
valamint a megbízási szerződések értékhatártól függetlenül.
f) Jogi vizsgáló: a PEF jogi vizsgálatra felhatalmazott
munkatársa.
g) Szakmai teljesítésigazolás: a kiadás teljesítésének és
a bevételek beszedésének elrendelését megelőző, az adott
jogügylethez kapcsolódó ellenőrzés, amelynek célja annak szakmai igazolása, hogy a kötelezettségvállalás dokumentumában vállaltak teljesítése megfelelő-e, jogos-e,
összegszerűsége rendben van-e, és megalapozza-e a kiadások teljesítését, illetőleg a bevétel beszedését.
h) Szakmai teljesítést igazoló: a kötelezettségvállaló, illetve az általa írásban megbízott személy, vagy a jogügyletben, gazdasági eseményben érintett szervezeti egység
vezetője, vagy a szerződésben, megállapodásban, megrendelésben meghatározott személy.
i) Érvényesítés: a kiadás teljesítését, a bevétel beszedését
megelőzően a szakmai teljesítésigazolás alapján az összegszerűségnek, valamint a számlára, számlát helyettesítő bizonylatra előírt alaki követelményeknek való megfelelés,
továbbá a szükséges fedezet meglétének ellenőrzése.
j) Utalványozás: a kiadás teljesítésének, a bevétel beszedésének vagy elszámolásának írásbeli elrendelése.
k) Utalvány ellenjegyzése: az ellenjegyzés szabályainak
értelemszerű alkalmazása mellett a szakmai teljesítés igazolásának és az érvényesítés megtörténtének ellenőrzése.
l) Utalvány ellenjegyzője: a PEF vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy.
IV. Részletes szabályok IV.1. Kötelezettségvállalás 5. Kötelezettséget vállalni az alapító okiratban, valamint a költségvetési alapokmányban meghatározott feladatok célszerű és hatékony ellátására, pénzügyi ellenjegyzés és jogi ellenjegyzés vagy vizsgálat után, csak írásban lehet.
6. Az éves költségvetési törvényben meghatározott kiemelt előirányzatonként kötelezettségvállalásra jogosultak (a továbbiakban: kötelezettségvállalásra jogosultak):
a) az önkormányzati miniszter (a továbbiakban: miniszter) az ÖM Igazgatás részére jóváhagyott tárgyévi költségvetés erejéig;
b) az államtitkár az ÖM Igazgatás részére jóváhagyott
tárgyévi költségvetés erejéig az ÖM Szervezeti és Műkö
dési Szabályzatában (a továbbiakban: SZMSZ) meghatározott feladatai alapján;
c) a közjogi és koordinációs szakállamtitkár az ÖM
Igazgatás részére jóváhagyott tárgyévi költségvetés erejéig az SZMSZ-ben meghatározott feladatai alapján;
d) a keretgazdák a részükre visszaigazolt tárgyévi költségvetési keret erejéig.
7. A kötelezettségvállalásra jogosultak az ÖM feladatainak végrehajtása érdekében fizetési vagy más teljesítési
kötelezettséget a jelen utasítás 6. pontjában meghatározott
értékhatárig vállalhatnak.
8. Az egy kötelezettségvállalási dokumentumban a kötelezettségvállalásra jogosultak által egyszeri alkalommal
vállalható értékhatárokat a PEF vezetőjének felterjesztése
alapján – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár egyetértésével – a miniszter hagyja jóvá. A döntésről a kötelezettségvállalásra jogosult vezetőt a PEF vezetője értesíti.
9. A kötelezettségvállalásra jogosultak számára a
8. pont szerint meghatározott egy kötelezettségvállalási
dokumentumban egyszeri alkalommal vállalható értékhatár feletti kötelezettségvállalásra a keretgazdák által vállalt
kötelezettség esetében a közjogi és koordinációs szakállamtitkár jogosult.
10.1. Kötelezettséget a tárgyévi előirányzat terhére akkor lehet vállalni, ha a pénzügyi teljesítés a tárgyévet követő június 30-ig megtörténik.
10.2. Tárgyéven túli fizetési kötelezettséget – kivéve a
jogszabályon, bírósági, illetve közigazgatási jogerős határozaton alapuló kötelezettségeket – az államtitkár, valamint a közjogi és koordinációs szakállamtitkár a miniszter
előzetes írásbeli egyetértésével, a keretgazdák a közjogi és
koordinációs szakállamtitkár előzetes írásbeli ellenjegyzését követően vállalhatnak az Ámr. 134. §-ának (4) bekezdésében meghatározott feltételek betartásával.
11. Az Ámr. 138/A. §-ában meghatározott tárgyéven túli kötelezettségvállalás esetén a PEF vezetője a szerződés
megküldésével tájékoztatja a Magyar Államkincstárat
(a továbbiakban: Kincstár) a kötelezettségvállalás mértékéről és üteméről, valamint a kötelezettségvállalást érintő
változásról.
12. Kötelezettség csak a visszaigazolt és rendelkezésre
álló keret erejéig, a vonatkozó szabályok betartásával vállalható.
13. A PEF a kötelezettségvállalások nyilvántartását a
Forrás integrált pénzügyi ügyviteli rendszerben vezeti.
14.1. A PEF vezetője gondoskodik a kötelezettségvállalás Kincstár felé történő bejelentéséről az alábbiak szerint:
a) a dologi és a felhalmozási kiadásokat, valamint a működési és felhalmozási célra az államháztartáson kívülre
átadott pénzeszközöket terhelő, a tárgyévi előirányzat
vagy az előző év(ek) előirányzat-maradványa terhére vállalt, bruttó 25 millió forintot elérő vagy meghaladó egyedi
kötelezettségvállalást és annak változását a kötelezettségvállalást követő öt munkanapon belül a Kincstár felé be
kell jelenteni;
b) egyedileg be kell jelenteni a tárgyévben vállalt, de a
következő év(ek) előirányzatát terhelő, bruttó 25 millió forintot elérő kötelezettségeket a kötelezettségvállalást követő öt munkanapon belül.
14.2. A bejelentést a kötelezettségvállalásra jogosult és
a kötelezettségvállalás ellenjegyzője írja alá.
15. A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. Az előirányzat-felhasználási tervet
a PEF készíti, vezeti.
IV.2. Kötelezettségvállalás és utalványozás
ellenjegyzése 16. Pénzügyi ellenjegyzésre a PEF vezetője, vagy az általa írásban kijelölt személy jogosult.
17. A pénzügyi ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy a kötelezettségvállalás vagy utalványozás teljesítéséhez szükséges
fedezet rendelkezésre áll, azaz a jóváhagyott költségvetés
fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási előirányzat rendelkezésre áll, illetve a befolyt vagy várhatóan befolyó bevétel
biztosítja a fedezetet, a kötelezettségvállalás nem sérti a
gazdálkodásra vonatkozó szabályokat, valamint az előirányzat-felhasználási terv szerint a kifizetés időpontjában
a fedezet rendelkezésre áll.
18. Amennyiben a kötelezettségvállalás nem felel meg a
17. pontban előírtaknak, a pénzügyi ellenjegyzésre jogosult írásban tájékoztatja a kötelezettségvállalót, illetve a
költségvetési szerv vezetőjét. Az ellenjegyzőnek a kötelezettségvállalást vagy utalványozást egyet nem értése esetén akkor kell ellenjegyeznie, ha erre a költségvetési szerv
vezetője írásban utasítja. Ebben az esetben az okmányt
„A kötelezettségvállalás, illetve utalványozás ellenjegyzése utasításra történt” záradékkal kell ellátnia. A költségvetési szerv vezetőjének erről haladéktalanul, írásban értesítenie kell a felügyeleti szerv vezetőjét, aki a jelentést nyolc
munkanapon belül köteles kivizsgálni és kezdeményezni
az esetleges felelősségre vonást.
19. A pénzügyi ellenjegyzés az ellenjegyzésre jogosult
aláírásával, dátummal és az alábbi szöveggel történik: „Ellenjegyzem”.
IV.3. A teljesítés szakmai igazolása 20. A kiadás teljesítésének és a bevétel beszedésének elrendelése előtt az okmányok alapján ellenőrizni, szakmailag igazolni kell azok jogosultságát, összegszerűségét, a
szerződés, megrendelés, megállapodás teljesítését.
21. A szakmai teljesítésigazolás az erre a célra rendszeresített „Nyilatkozat teljesítés igazolásáról” (melléklet)
nyomtatványon történik, amelyen a szakmai teljesítést az
arra jogosult személynek az igazolás dátumának rávezetésével és aláírásával kell igazolnia.
IV.4. Érvényesítés 22. A szakmai teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét, és az előírt alaki követelmények betartását. Az érvényesítésnek az „érvényesítve” megjelölésen kívül tartalmaznia kell a megállapított összeget és a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot is.
IV.5. Utalványozás 23. Utalványozni csak az érvényesített okmányra rávezetett, vagy külön írásbeli rendelkezéssel, utalványrendelettel lehet.
24. Az utalványrendeleten fel kell tüntetni:
a) a rendelkező és a rendelkezést végrehajtó megneve
zését;
b) az „utalvány” szót;
c) a költségvetési évet;
d) a befizető és a kedvezményezett megnevezését, cí
mét, bankszámlaszámát;
e) a fizetés időpontját, módját és összegét;
f) a megterhelendő, jóváírandó bankszámla számát és
megnevezését;
g) a keltezést, valamint az utalványozó és az ellenjegyző
aláírását;
h) a kötelezettségvállalás nyilvántartásba vételének sor számát.
25. Az érvényesített okmányra vezetett rendelkezésben
(rövidített utalványban) a 24. pontban meghatározottak
közül az okmányon feltüntetett adatokat nem kell megismételni.
26. Nem kell külön utalványozni a termékértékesítésből, szolgáltatásból számla, egyszerűsített számla, számlát
helyettesítő okirat, átutalási postautalvány alapján befolyó
bevétel beszedését.
IV.6. Összeférhetetlenségi szabályok 27. Egy gazdasági eseményre vonatkozóan a kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetve az utalványozó és az
ellenjegyző nem lehet azonos személy.
28. Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, utalványozásra jogosult személlyel.
29. Az érvényesítést végző személy és a szakmai teljesítést igazoló nem lehet azonos személy.
30. Kötelezettségvállalási, érvényesítési, utalványozási,
ellenjegyzési feladatot nem végezhet az a személy, aki
ezt a tevékenységet a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény 685. §-ának b) pontja szerinti közeli
hozzátartozója vagy a saját javára látja el.
IV.7. A keretgazdálkodás 31. Amennyiben a tárgyévi költségvetés lehetővé teszi,
a PEF által elkészített elemi költségvetés jóváhagyását követő harminc napon belül a hivatali egységek vezetői javaslatának figyelembevételével, a PEF vezetője által készített felterjesztés alapján – a közjogi és koordinációs
szakállamtitkár egyetértésével –, a miniszter dönt a keretgazdák által felhasználható éves keretösszegről, és a keretek módosításáról. A döntésről a kötelezettségvállalásra
jogosult vezetőt a PEF vezetője visszaigazolással értesíti.
32. A jóváhagyott keretek közötti esetleges átcsoportosításról – a PEF vezetője által készített felterjesztés alapján – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár dönt.
33. A keretekről a PEF, valamint a keretgazda nyilvántartást vezet, és a nyilvántartások adatait negyedévente
egyeztetik.
V. Eljárási rend 34. A kötelezettségvállalás menete az alábbi szakaszokból áll:
a) igény felmerülése;
b) értékhatár vizsgálata az eljárási rend kiválasztása cél
jából;
c) a kötelezettségvállalás okmányának előkészítése;
d) a kötelezettségvállalás fedezetének vizsgálata, pénz
ügyi ellenjegyzés;
e) jogi vizsgálat, vagy jogi ellenjegyzés;
f) a kötelezettségvállalás okmányának felek általi alá
írása. 35. Szerződés megkötését az adott szakmai feladattal
érintett kötelezettségvállalásra jogosult (a továbbiakban:
Kezdeményező) kezdeményezheti.
36. Az igény felmerülését követően a Kezdeményező a
PEF vezetője részére átiratban megküldi a tervezett kötelezettségvállalás dokumentumát.
37.1. A szerződés tervezetét a Kezdeményező kettővel
több eredeti példányban küldi meg a PEF vezetőjének,
mint amennyi fél az eljárásban részt vesz.
37.2. Kötelezően csatolandó mellékletek:
a) a közbeszerzési értékhatárt elérő, illetve azt meghala
dó szerződéses összeg esetében a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti
eljárás teljes dokumentációja;
b) amennyiben a szerződés nem tartalmazza, a kötelezettségvállaló által tett nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy
mely jogszabályhelyre való hivatkozással, milyen indokkal mellőzte a közbeszerzési eljárást, feltéve, hogy az a
Kbt.-ben meghatározott értékhatár alapján kötelező lenne;
c) valamennyi olyan előzményirat, amely a szerződés
tartalmát, előkészítésének módját alátámasztja.
37.3. A kötelezően csatolandó mellékleteket a PEF őrzi
meg.
38. A PEF vezetője – amennyiben a pénzügyi fedezet
biztosított – a tervezett kötelezettségvállalást nyilvántartásba veszi, elkülöníti a feladat pénzügyi forrását, és a
16–19. pontban meghatározottak szerint pénzügyi ellenjegyzéssel látja el a dokumentumot.
39. Forráshiány esetén a PEF vezetője a teljes dokumentációt visszaküldi a Kezdeményezőnek „pénzügyi fedezet
nem áll rendelkezésre” megjegyzéssel.
40. A megbízási szerződések jogi ellenjegyzését értékhatártól függetlenül a Jogi Főosztályon belül a Szerződés-előkészítő és Peres Képviseleti Osztály vezetője, vagy
az általa megbízott jogtanácsos/ügyvéd végzi.
41. A PEF vezetője a bruttó 10 millió forint összérték feletti szerződést mellékleteivel együtt véleményezés és jogi
ellenjegyzés céljából megküldi a Szerződés-előkészítő és
Peres Képviseleti Osztály vezetőjének.
42. A bruttó 10 millió forint összérték alatti szerződések
jogi vizsgálatát a PEF munkatársa végzi. A jogi vizsgálat
megtörténtét a „jogilag megvizsgálva” szöveg szerződésre
történő feljegyzésével igazolja.
43. Amennyiben a szerződés a jogszabályoknak, illetve
az állami irányítás egyéb jogi eszközeinek nem felel meg,
a Szerződés-előkészítő és Peres Képviseleti Osztály vezetője vagy jogi vizsgálat esetén a PEF vezetője a tervezetet
jogi véleményével visszaküldi a kezdeményezőnek, aki a
jogi vélemény alapján átdolgozott tervezetet küldi meg ismételten a Szerződés-előkészítő és Peres Képviseleti Osztálynak, illetve a PEF vezetőjének.
44. A Szerződés-előkészítő és Peres Képviseleti Osztály, illetve a PEF vezetője megküldi a pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel ellátott szerződéseket a Kezdeményezőnek,
aki gondoskodik azoknak a szerződő felek által történő
aláírásáról.
45. A szakmai főosztály egy eredeti, aláírt és ellenjegyzett, illetve jogilag megvizsgált példányt irattárba helyez,
egy eredeti, aláírt példányt megküld a szerződő félnek, egy
eredeti, aláírt és ellenjegyzett, illetve jogilag megvizsgált
példányt pedig a PEF vezetőjének; a bruttó 10 millió forint
érték feletti, vagy ezen értékhatár alatti, de kivételt képező
szerződés egy eredeti, aláírt, jogi és pénzügyi ellenjegyzéssel ellátott példányát pedig a Szerződés-előkészítő és
Peres Képviseleti Osztály vezetőjének küldi meg.
46. A feladatok szakmai teljesítése kizárólag a valamennyi fél által aláírt, jogi és pénzügyi ellenjegyzéssel, il
letve a jogi vizsgálat igazolásával és pénzügyi ellenjegyzéssel ellátott, érvényes és hatályos szerződés alapján kezdődhet meg.
47. A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan a PEF
olyan naprakész analitikus nyilvántartást köteles vezetni,
amelyből megállapítható az évenkénti kötelezettségvállalás összege.
48. Amennyiben az előzetes pénzügyi fedezetigazolás
összege nem egyezik meg a tényleges kötelezettségvállalás összegével, a PEF, valamint a keretgazda saját kötelezettségvállalási nyilvántartásaikat a kötelezettségvállalás
tényleges összegére helyesbítik.
49. A kötelezettségvállalás módosításának eljárási rendje
megegyezik a kötelezettségvállalás eljárási rendjével.
50. A gazdasági eseményenként 50 000 forintot meg
nem haladó kötelezettségvállalások eljárási rendje megegyezik az 50 000 forintot meghaladó kötelezettségvállalások eljárási rendjével.
VI. Felelősség 51. A kötelezettségvállaló aláírásával felelősséget vállal
az adott kiadás szakmai szükségességéért, valamint azért,
hogy a kötelezettségvállalás előzetes pénzügyi fedezetigazoláson alapul. A kötelezettségvállalót e tevékenységéért
a jogszabályokban meghatározott fegyelmi felelősség ter
heli, illetve kár okozása esetén a jogszabályok szerinti kártérítési felelősséggel tartozik.
52. A beszerzések során a kötelezettségvállaló felelős a
Kbt., valamint az ÖM Közbeszerzési Szabályzatának betartásáért, betartatásáért.
53. A kötelezettségvállalási, a keretgazda-, a kötelezettségvállalás-ellenjegyzési, az érvényesítési, az utalványozási, az utalvány-ellenjegyzési, valamint a szakmai teljesítés-igazolási jogkörök gyakorlását – az erre feljogosított
személyek, valamint a távollétükben ezen jogosultságot
gyakorló személyek névjegyzékének és aláírásmintájának
jóváhagyásával, a PEF vezetőjének javaslatára, a közjogi
és koordinációs szakállamtitkár egyetértésével – a miniszter engedélyezi.
VII. Hatálybalépés 54. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
55. Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési rendjéről
szóló 8/2006. (BK 24.) ÖTM utasítás.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
8/2012. (XI. 13.) NMH utasítása a munkaügyi nyilvántartások hozzáférésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) c) pontjában foglalt hatáskörömnél fogva, a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és
a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. § (3) és
11. § (1) bekezdéseire figyelemmel a munkaügyi nyilvántartások hozzáférésének rendjéről a Nemzeti Munkaügyi Hivatal
Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóság főigazgató-helyettesének egyetértésével a következő normatív utasítást adom:
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) A normatív utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi
Igazgatóságára, valamint a fővárosi és a megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási
szerveinél a munkaügyi nyilvántartáshoz való hozzáférési jogosultsággal rendelkező kormánytisztviselőkre.
(2) A normatív utasítás tárgyi hatálya a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóságán,
valamint a fővárosi és a megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerveinél a
munkaügyi nyilvántartásokhoz való hozzáférési jogosultság egyes kérdéseire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában
a) EMMA: az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi CXXXI. törvény 207. §-a alapján a
munkaügyi hatóság kezelésébe adott, egységes munkaügyi nyilvántartásban kezelt adatok;
b) EFA: az egyszerűsített foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok alapján a munkaügyi hatóság részére megküldött
egyszerűsített foglalkoztatási adatokat tartalmazó adatbázis; c) munkaügyi nyilvántartás: az EMMA és az EFA együtt;
d) Informatikai Szervezeti Egység: a Nemzeti Munkaügyi Hivatal (a továbbiakban: NMH) mindenkor hatályos
Szervezeti és Működési Szabályzata alapján a NMH informatikai rendszerével kapcsolatos hálózatbiztonsági,
-fejlesztési és -üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység;
e) Nyilvántartási Szervezeti Egység: az NMH mindenkor hatályos Szervezeti és Működési Szabályzata alapján a
munkaügyi nyilvántartásokkal kapcsolatos adatkezelési feladatokért felelős szervezeti egység;
f) Szakmai Szervezeti Egységek: az NMH mindenkor hatályos Szervezeti és Működési Szabályzata alapján a
munkavédelmi hatósági, irányítási, felügyeleti feladatokat, és a munkabaleseti nyilvántartási rendszer kezelését
ellátó, valamint a munkaügyi hatósági, irányítási és felügyeleti feladatokat ellátó szervezeti egységek;
g) Szakigazgatási Szerv: a fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervei;
h) kontroller: a Nyilvántartási Szervezeti Egységben munkaköre alapján központi ellenőrzési és intézkedési
feladatokat ellátó személy; i) munkaügyi felügyelő: a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek
feladat- és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 11. § (4) bekezdésében
meghatározott vizsgát sikeresen elvégző és az R. 19. § (3) bekezdésében meghatározott elsőfokú hatósági
feladatokat ellátó személy, valamint az OKJ-s munkaügyi felügyelői szakképesítéssel rendelkező
kormánytisztviselők; j) munkavédelmi felügyelő: az R. 11. § (4) bekezdésében meghatározott vizsgát sikeresen elvégző és az R. 18. §
(5) bekezdésében meghatározott elsőfokú hatósági feladatokat ellátó személy.
II. Fejezet Különös rendelkezések 3. A munkaügyi nyilvántartások használatára jogosultak köre
3. § A munkaügyi nyilvántartások használatára jogosult: a) az NMH Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóság (a továbbiakban: NMH MMI) vezetője;
b) az NMH MMI Szakmai Szervezeti Egységek vezetői és azok helyettesei;
c) az NMH MMI Szakmai Szervezeti Egységek másodfokú hatósági feladatokat ellátó ügyintézői, valamint szakmai
koordinátorai; d) az NMH MMI Nyilvántartási Szervezeti Egység vezetője és helyettese;
e) az NMH MMI Nyilvántartási Szervezeti Egység kontrollerei;
f) a Szakigazgatási Szerv igazgatója és igazgatóhelyettesei; g) a munkaügyi felügyelők;
h) a munkavédelmi felügyelők. 4. A hozzáférés igénylésének rendje
4. § A munkaügyi nyilvántartások használatára jogosult személyek részére az adott Szervezeti Egység iktatott, elektronikus
levélben igényel hozzáférést a munkaügyi nyilvántartásokhoz a Nyilvántartási Szervezeti Egységtől. A Nyilvántartási
Szervezeti Egység vezetője az igényléssel kapcsolatban haladéktalanul intézkedik. Annak érdekében, hogy a
jogosultság eldönthető legyen, kétség esetén az igénylő szervezeti egység megadja a Nyilvántartási Szervezeti Egység
részére a szükséges felvilágosítást. 5. A hozzáférés biztosításának rendje
5. § (1) Az igény indokoltsága esetén a Nyilvántartási Szervezeti Egység elektronikus levélben megkeresi az EFA hozzáférés
biztosítása érdekében az Informatikai Szervezeti Egységet. Az EMMA hozzáférés biztosításáról a Nyilvántartási
Szervezeti Egység kontrollerei gondoskodnak. (2) A munkaügyi nyilvántartásokhoz hozzáféréssel rendelkező személyekről a Nyilvántartási Szervezeti Egység
nyilvántartást vezet. (3) A munkaügyi nyilvántartáshoz hozzáféréssel rendelkező személy az EMMA- és EFA-nyilvántartásba belépni, onnan
adatokat, információkat lekérni kizárólag munkavégzéssel összefüggésben jogosult. (4) A munkaügyi nyilvántartásokhoz hozzáféréssel rendelkező személy a munkaügyi nyilvántartásokhoz való hozzáférési
adatait hozzáféréssel nem rendelkező személy részére nem adhatja át, illetve nem járulhat hozzá a hozzáférési adatok
hozzáféréssel nem rendelkező személy részére történő átadásához. (5) A (3) és (4) bekezdésben foglaltak megsértése esetén, ha az az Informatikai Szervezeti Egység tudomására jut, annak
vezetője arról írásban tájékoztatja az NMH MMI vezetőjét.
(6) A (3) és (4) bekezdésben foglaltak megsértése az NMH MMI személyi állományában lévő személyek esetén a fegyelmi
eljárás megindítására okot adó körülmény. (7) A (3) és (4) bekezdésben foglaltaknak a Szakigazgatási Szervek személyi állományában lévő személyek által történő
megsértése esetén az NMH MMI vezetője tájékoztatja a Szakigazgatási Szerv vezetőjét, aki a hivatkozott tájékoztatást
követően a hatályos jogszabályoknak megfelelően jár el. (8) A (3) és (4) bekezdésben foglaltak megsértése esetén a munkaügyi nyilvántartásokhoz való hozzáférési adatokat meg
kell változtatni annak érdekében, hogy az azt megismerő illetéktelen személy a továbbiakban ne férhessen hozzá a
munkaügyi nyilvántartásokhoz. 6. A hozzáférések visszavonásának rendje 6. § (1) Az NMH-val közszolgálati jogviszonyban álló, a munkaügyi nyilvántartásokhoz hozzáféréssel rendelkező személy
közszolgálati jogviszonyának megszűnéséről vagy megszüntetéséről annak a Szakmai Szervezeti Egységnek a
vezetője, ahol a személy a munkaköre szerinti feladatot ellátta, a Szakigazgatási Szervvel közszolgálati jogviszonyban
álló, a munkaügyi nyilvántartásokhoz hozzáféréssel rendelkező személy közszolgálati jogviszonyának megszűnéséről
vagy megszüntetéséről a Szakigazgatási Szerv vezetője 3 munkanapon belül értesíti a Nyilvántartási Szervezeti
Egységet. (2) Amennyiben a munkaügyi nyilvántartásokhoz hozzáféréssel rendelkező személy munkakörében olyan változás áll be,
melynek következtében már nem tartozik a 3. §-ban meghatározott személyi körbe, az NMH MMI személyi
állományában lévő személy esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója, míg a Szakigazgatási Szervek személyi
állományában lévő személyek esetén a Szakigazgatási Szerv vezetője a változást követő munkanapon értesíti a
Nyilvántartási Szervezeti Egységet. (3) Vissza kell vonni a munkaügyi nyilvántartásokhoz való hozzáférést abban az esetben, ha a hozzáféréssel rendelkező
személyt állásából felfüggesztik vagy ha a hozzáféréssel rendelkező személy 60 napot meghaladóan nem végez
munkát, így különösen fizetés nélküli szabadság, vagy szülési szabadság ideje alatt.
(4) A (3) bekezdés szerinti visszavonási okok fennállásáról történő értesítés tekintetében az (1) és (2) bekezdésben foglalt
szabályok az irányadóak. A visszavonást előidéző körülmény elhárulása esetén újra igényelhető hozzáférés, a 4. §-ban
rögzített szabályok megfelelő alkalmazásával. (5) A Nyilvántartási Szervezeti Egység az (1)–(4) bekezdésekben meghatározott tájékoztatás alapján haladéktalanul
intézkedik az EMMA-hozzáférés visszavonása érdekében, valamint elektronikus levélben értesíti az Informatikai
Szervezeti Egységet az EFA-hozzáférés visszavonása érdekében. III. Fejezet
Záró rendelkezések 7. Hatálybalépés 7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a munkaügyi nyilvántartások hozzáférésének rendjéről szóló 4/2011. (X. 28.) OMMF utasítás.
Komáromi Róbert s. k.,
főigazgató


text:
7/2015. (III. 26.) KKM utasítása az ideiglenes külföldi kiküldetés egyes kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontja alapján az ideiglenes külföldi kiküldetés rendjéről
az alábbiak szerint rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) központi államigazgatási szervekről,
valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény hatálya alá tartozó
állami vezetői,
b) a  Minisztérium Központi Igazgatás állományába tartozó kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők,
munkavállalók,
c) a Minisztériummal megbízási jogviszonyban állók,
d) a Minisztériummal a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 47. §-ának a hatálya alá tartozó
ösztöndíjas jogviszonyban álló személyre,
e) közfeladat teljesítésével összefüggésben a  protokoll feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység,
a diplomáciai és konzuli futárszolgálattal kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység, valamint
a  kultúráért és tudománydiplomáciáért felelős szervezeti egység által kezdeményezett, a  Minisztérium
állományába nem tartozó személyek
[a továbbiakban a)–e) pont együtt: kiküldött] 3 hónapot meg nem haladó külföldi kiküldetésével összefüggésben
felmerült költségek megtérítésére.
2. A  Minisztériumban a  napidíj, valamint a  kiküldetéssel kapcsolatos egyéb költségek fedezete előlegként kerül
kifizetésre készpénzben a kiküldetést megelőzően, mely előleggel az utazást követően el kell számolni.
3. Jelen utasítás alkalmazásában ideiglenes külföldi kiküldetésnek minősül a  kiküldött 3 hónapot meg nem haladó
külföldi munkavégzése vagy képzése.
2. A kiküldetés engedélyezése, bizonylatolási rendje, előlegfelvétel 4. A  Minisztérium költségvetési előirányzatai terhére – az  állami feladat teljesítésével összefüggésben az  1.  pont
c) alpontjába tartozók és az e) alpontban felsorolt szervezeti egységek által kezdeményezett kiküldetés kivételével –
csak a Központi Igazgatás állományába tartozók kiküldetése engedélyezhető. Ettől eltérni csak kivételesen indokolt
esetben, a  közigazgatási államtitkár vagy a  gazdasági és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár előzetes
engedélye alapján lehet.
5. Minden év december 31. napjáig a szervezeti egységek – az 1. melléklet szerinti táblázatos formában – összeállítják
a következő naptári évre vonatkozó nemzetközi kiutazási tervüket, melyet a szervezeti egységet irányító állami vezető
jóváhagyását követően pénzügyi ellenjegyzésre megküldenek a közigazgatási államtitkár részére. A szakmai utazási
tervek alapján – a  következő évi költségvetés ismeretében – a  gazdasági és igazgatási ügyekért felelős helyettes
államtitkár felterjesztésére a közigazgatási államtitkár a szervezeti egységek részére pénzügyi kereteket állapít meg.
Az utazási kereten felüli vagy rendkívüli – a szervezeti egység utazási keretéből nem finanszírozható – kiküldetések
indításához a közigazgatási államtitkár jóváhagyását előzetesen meg kell kérni.
6. Kiküldetés kizárólag kiküldetési rendelvény (2. melléklet) kitöltésével kezdeményezhető. A kiküldött vagy a kiküldetést
elrendelő szervezeti egység titkársága gondoskodik a  kiküldetési rendelvény kitöltéséről, a  kiküldetést elrendelő
állami vezetővel történő jóváhagyásról. A jóváhagyott kiküldetési rendelvényhez csatolni kell a kiküldetést elrendelő
szervezeti egységet irányító állami vezető által jóváhagyott indító feljegyzést is, és továbbítani kell a gazdálkodásért
felelős szervezeti egység utaztatásért felelős részlegére (a továbbiakban: Utaztatás) további ügyintézés céljából.
Amennyiben a  kiküldetés a  jóváhagyott utazási kereten felüli vagy rendkívüli kiküldetés, a  kiküldetést elrendelő
szervezeti egység titkársága a  kiküldetési rendelvényt köteles megküldeni pénzügyi ellenjegyzés végett
a gazdálkodásért felelős szervezeti egység, majd jóváhagyásra a közigazgatási államtitkár részére.
7. A  kiküldetési rendelvény formanyomtatványt (a továbbiakban: rendelvény) az  utasítás 2.  melléklete tartalmazza,
amely a Minisztérium belső honlapja Nyomtatványok menüpontból is letölthető.
8. Ideiglenes külföldi kiküldetésen való részvételt a  kiküldött feladatait közvetlenül irányító vezető rendelhet el,
kötelezettségvállaló azonban a szervezeti egységet irányító állami vezető vagy az elfogadott utazási tervben kerettel
rendelkező vezető lehet.
9. Az  1.  pont e)  alpontjában felsorolt szervezeti egységek által kezdeményezett, a  Minisztérium állományába nem
tartozó személyek kiküldetésekor – napidíj igénylése esetén – a kiküldetési rendelvényhez csatolni kell az adólevonás
végrehajtásához szükséges személyi adatlapot (3. melléklet).
10. A kiküldetést elrendelő vezető útijelentés-készítésre kötelezheti a kiküldöttet, ennek tényét a rendelvényen jelezni
kell.
11. A kiküldetéssel kapcsolatban az alábbi feladatokat látja el az Utaztatás:
a) jóváhagyott kiküldetést elrendelő feljegyzés alapján repülőjegy, vonatjegy vagy hajójegy foglalása,
b) jóváhagyott kiküldetési rendelvény és kísérő feljegyzés alapján útielőleg számfejtése,
c) jóváhagyott kiküldetési rendelvény alapján utazási jegy kiállítása,
d) a kiküldött ellátása baleset-, betegség- és poggyászbiztosítási kártyával,
e) megvalósult utazást követően az útielőleg elszámoltatása, végleges kiadások elszámolása.
12. Az  állami vezetők kiküldetésével kapcsolatos szervezési, lebonyolítási és nyilvántartási feladatokat az  Utaztatás
a protokoll feladatokat ellátó szervezeti egységgel együttműködésben látja el.
13. A kiküldöttet az Utaztatás útielőleggel, baleset-, betegség- és poggyászbiztosítási kártyával, továbbá repülő-, vonatvagy hajójeggyel látja el. A külképviseleten készpénzfelvételre vagy a felmerülő költségek záradékolására – az állami
vezetők (delegáció esetén a  delegációban utazó valamennyi kiküldött) és a  diplomáciai futárok kiküldetéseinek
kivételével – csak rendkívül indokolt esetben (így különösen, de nem kizárólagosan poggyász, iratok, pénz elvesztése,
ellopása) kerülhet sor.
14. A kiküldött útielőleget jóváhagyott külföldi kiküldetési engedély esetén igényelhet abban az esetben, ha eleget tett
a korábbi kiküldetése elszámolási kötelezettségének.
15. Dologi kiadásokra (a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségre) útielőleg euróban
és USA dollárban, esetenként forintban igényelhető.
16. A  kiküldetéshez kötődő bármilyen szállás- vagy részvételi díj előzetes átutalása kizárólag számla – vagy annak
hiányában, kivételesen indokolt esetben a  kötelezettségvállaló engedélyével ellátott díjbekérő – ellenében
kezdeményezhető az Utaztatáson.
17. A  kiküldetés meghiúsulása esetén a  kiküldöttnek e  tény tudomására jutásakor az  Utaztatást tájékoztatnia kell, és
a felvett előleg összegét haladéktalanul vissza kell fizetnie.
3. Az utazás módjára vonatkozó szabályok 18. Repülőgéppel történő utazás esetén a repülőjegyre vonatkozó igényt az Utaztatás felé a kiküldetési rendelvényen
a kiküldöttnek kell jeleznie. Az Utaztatás gondoskodik a legelőnyösebb díjtételeket és feltételeket nyújtó légitársaságok
(beleértve a  „fapados” légitársaságokat is) ajánlatainak összegyűjtéséről, az  előzetes foglalás intézéséről.
A  szabályzatban előírt összes szükséges aláírást tartalmazó eredeti rendelvény kézhezvételekor az  Utaztatás
gondoskodik a jegyek megrendeléséről.
19. Repülővel történő utazás esetén
a) a miniszternek és két kísérője részére „business” osztályú,
b) a  közigazgatási államtitkárnak, az  államtitkárnak, a  helyettes államtitkárnak, a  miniszteri biztosnak,
a kormánybiztosnak és a kabinetfőnöknek Európán belüli utazásnál „turista”, négy óra folyamatos repülési időt
meghaladó tengerentúli utazásnál „business” osztályú,
c) diplomáciai futárszolgálatot teljesítő kiküldöttek esetében a  Külügyminisztérium diplomáciai és konzuli
futárszolgálatáról szóló 11/2006. (V. 16.) KüM utasítás 12.5. pontban foglaltak betartása végett „business”
osztályú,
d) minden más kiküldöttnek folyamatos vagy átszállással történő repülés során összesen nyolc óra repülési időt
meghaladó utazásnál „business”, egyéb esetben „turista” osztályú
repülőjegy adható. 20. Helyettesítés esetén a kiküldött folyamatos vagy átszállással történő repülés során összesen nyolc óra repülési időt
meghaladó utazásnál „business”, egyéb esetben „turista” osztályú repülőjegyre, illetve II. osztályú vonat- vagy
hajójegyre jogosult.
21. Ha a kiküldetés protokolláris jellege vagy a hivatali érdekből fakadó munkavégzés célja indokolja, a 19. pont b) és
d)  alpontjaitól miniszteri, közigazgatási államtitkári jóváhagyás vagy a  gazdasági és igazgatási ügyekért felelős
helyettes államtitkár jóváhagyása esetén el lehet térni. A  kiküldetést indító feljegyzésben és a  rendelvényen
a kiküldetés jellegét („Kiemelt utazás” rovatban) fel kell jegyezni. Ennek hiányában az Utaztatás a 19. pont b)–c) alpont
szabályai szerint jár el.
22. Delegáció utazása esetén a  19.  pontban foglaltak irányadóak azzal, hogy az  indító feljegyzésben vagy a  protokoll
feladatokat ellátó szervezeti egység által kezdeményezett utazások esetén a rendelvényt kísérő feljegyzésen jelezni
kell, amennyiben valamely delegációtag esetén a 21. pontban foglaltakat kell alkalmazni.
23. Ha az  utazással kapcsolatban többletsúlyigény merül fel, azt a  kötelezettségvállaló engedélyezi. A  többletsúlyt
az utazást indító feljegyzésben, valamint a kiküldetési rendelvényen jelezni kell. A hivatali célú túlsúlytól függetlenül
az  egy hónapot meghaladó kiküldetés esetén a  kiküldött személyes poggyászára 10 kg túlsúly igénybevételére
jogosult.
24. Az  állami vezető, a  miniszteri kabinetfőnök – ideértve a  hivatalos delegációját is – külföldre utazás és külföldről
történő hazautazás esetén, továbbá külföldi állami vezetők fogadása, illetve kísérése céljából jogosult a kormányváró
helyiségek használatára. Magáncélú utazás esetén a kormányváró használatára a miniszter jogosult. A kormányváró
használatával járó költségeket csak az igényjogosult és hivatalos delegációja vonatkozásában fizeti a Minisztérium.
Kormányváró megrendelését az Utaztatás vagy a protokoll feladatokat ellátó szervezeti egység intézi.
25. Vasúton, hajón, kompon történő utazás esetén
a) a  miniszter, a  közigazgatási államtitkár, az  államtitkár, a  helyettes államtitkár, a  kormánybiztos, a  miniszteri
biztos és a miniszteri kabinetet vezető kabinetfőnök I. osztályú,
b) minden más kiküldött II. osztályú
menetjegyre jogosult.
26. Hálókocsi, hálókabin igénybevételére – amennyiben az  utazás időtartama és az  indulás időpontja együttesen
indokolja – valamennyi kiküldött jogosult.
27. Hivatali gépkocsival történő utazás esetén a kiküldöttnek gondoskodnia kell arról, hogy a gépjárművekkel kapcsolatos
szolgáltatásokért felelős szervezeti egység felé jelezze gépkocsiigényét, melyhez a hivatali gépkocsik igénybevételének
és használatának rendjéről szóló 17/2006. (VIII. 22.) KüM utasítás 1.  mellékletét szükséges kitölteni és eljuttatni
a szervezeti egység titkárságára.
28. Saját gépkocsival történő utazás akkor engedélyezhető, ha az  többletköltséggel nem jár, továbbá ha a  gépkocsi
kifogástalan műszaki állapotban van, és rendelkezik casco biztosítással. Saját tulajdonú gépkocsi hivatalos célú
használatához a hivatali gépkocsik igénybevételének és használatának rendjéről szóló 17/2006. (VIII. 22.) KüM utasítás
3. mellékletét szükséges kitölteni. A kiküldetési rendelvény kitöltéséhez a kiküldöttnek meg kell küldeni a gépkocsi
forgalmi engedélyének másolatát és a  tervezett kiküldetés útvonalát az  Utaztatás munkatársainak az  előzetes
költségkalkuláció megállapítása céljából. Saját gépkocsival történő utazás esetén utazási költségre előleg az Utaztatás
által megállapított összegig igényelhető, amely az  adóhatóság által havonta közzétett, a  gépkocsi típusára előírt
aktuális norma, a teljesítendő kilométer és az értékcsökkenés figyelembevételével kerül megállapításra. A kiküldött
a  forgalmi engedély másolatát és a  gépjárművekkel kapcsolatos szolgáltatásokért felelős szervezeti egység által
igazolt, a  hivatali gépkocsik igénybevételének és használatának rendjéről szóló 17/2006. (VIII. 22.) KüM utasítás
3. mellékletét köteles a kiküldetési rendelvényhez csatolni.
4. A szállásra vonatkozó szabályok 29. A szállásfoglalás elsődlegesen a kiküldött feladata, együttműködve a kiküldetés helye szerinti külképviselettel.
30. A  kiküldöttet lehetőség szerint a  külképviselet vendégszobájában kell elhelyezni. A  vendéglakással vagy
vendégszobával rendelkező külképviseletek listáját az utasítás 4. melléklete tartalmazza.
31. Amennyiben a külképviselet tájékoztatása alapján vendégszoba nem áll rendelkezésre, a szállásköltség – az állami
vezető kivételével – legfeljebb 135 EUR/fő/éj lehet. Brüsszel, Luxembourg, London és Tokió esetében külön indokolás
nélkül 20 EUR/fő/éj összeggel túlléphető a  keret. A  szálláshely kiválasztásában a  célszerűségi, takarékossági
szempontokat érvényesíteni kell. Amennyiben szállás csak a  fenti keretösszegen felül foglalható, a  kiküldetési
rendelvényhez jóváhagyás céljából csatolni szükséges a magasabb összegű szállás igénybevételének indoklását.
32. Abban az esetben, ha a kiküldetés időtartama a 14 napot meghaladja, és valamennyi felmerülő költséget figyelembe
véve az egy napra jutó bérleti díj nem haladja meg a napi szállodai költséget, a kiküldött számára – a külképviselet
közreműködésével – lakás is bérelhető.
33. Amennyiben a  kiküldetés protokolláris jellege vagy célja indokolja, a  30–31.  ponttól miniszter, államtitkár vagy
a gazdasági és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyása mellett el lehet térni.
34. Delegáció utazása esetén a 30–31. pontban foglaltak irányadóak azzal, hogy az indító feljegyzésben vagy a protokoll
feladatokat ellátó szervezeti egység által kezdeményezett utazások esetén a  kiküldetési rendelvényt kísérő
feljegyzésen jelezni kell, amennyiben valamely delegációtag esetén a 33. pontban foglaltakat kell alkalmazni.
35. A  szállásköltséget főszabályként minden kiküldött maga fizeti meg a  felvett útielőlegből vagy VIP kártya
igénybevételével. Delegációs kiküldetés esetén a szállásköltségeket az elszámolásért kijelölt személy fizeti ki a felvett
útielőlegből vagy VIP kártyával. A  külképviseleten felmerülő szállásköltségek külképviselet általi kifizetésére csak
rendkívül indokolt esetben, a  külképviseletek gazdálkodásért felelős szervezeti egység pénzügyi jóváhagyását
követően kerülhet sor.
5. Az elszámolás rendje 36. A kiküldött az előleg felhasználásáról – a protokoll feladatokat ellátó szervezeti egység kezelésében levő utazások
kivételével – a  visszaérkezését követő öt napon belül köteles elszámolni. Több, egymást követő kiküldetés esetén
a  határidő számításánál az  utolsó kiküldetést kell figyelembe venni. Amennyiben elszámolási kötelezettségének
a  kiküldött menthető okból határidőben nem tud eleget tenni, tájékoztatnia kell az  Utaztatást, és az  akadály
elhárulását követően haladéktalanul teljesítenie kell elszámolási kötelezettségét. A  protokoll feladatok ellátásáért
felelős szervezeti egység kezelésében lévő utazások elszámolására a visszaérkezést követő húsz napon belül kötelező
sort keríteni.
37. Az  ellátmányelszámolás az  ellátmány időszaka alatt teljesített utazások kötelezettségvállaló által aláírt pénzügyi
elszámolásai alapján történik. Az elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén a kiküldött a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény 72. § (1) bekezdésében számított kamatkedvezmény összege után az ott meghatározott
mértékű személyi jövedelemadót köteles fizetni.
38. Az elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén a következő kiküldetéseknél útielőleg nem adható.
39. A  kiküldetés befejezését követően a  kiküldött köteles a „Hivatalos külföldi kiküldetés elszámolása” nyomtatványt
(5. melléklet) kitölteni és beszerezni a szakmai teljesítést igazoló vezető aláírását, valamint nyilatkozni, ha a kiküldetéssel
összefüggésben harmadik személytől térítésben, díjazásban, természetbeni vagy egyéb juttatásban részesült.
40. A szakmai teljesítést a kötelezettségvállaló jogosult igazolni.
41. A  kiküldött köteles a  „Hivatalos külföldi kiküldetés elszámolása” nyomtatványt és az  abban szereplő adatokat
alátámasztó számlákat, bizonylatokat, valamint a betegség-, baleset- és poggyászbiztosítási kártyát az Utaztatáson
leadni. Amennyiben a  kiküldött baleset-, betegség- és poggyászbiztosítási kártyája elveszett, megsemmisült vagy
ellopták, erről a tényről nyilatkoznia kell.
42. Ha a kiküldetés elrendelője a kiküldetést módosítja, és az többletköltséggel jár, a kiküldött az elszámoláshoz köteles
csatolni az erről szóló jóváhagyást.
6. Elszámolható költségek 43. A  kiküldött a  külföldi tartózkodással kapcsolatban felmerülő, indokolt mértékű és igazolt költségeit a  kiküldetés
befejeztével elszámolhatja.
44. Az elszámolás során az alábbi tételek vehetők figyelembe:
a) a külföldi napidíj,
b) a kiküldetés helyére történő kiutazás és hazautazás költsége,
c) a szállásköltség,
d) a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek.
7. Napidíj 45. A kiküldöttek a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet
43. §-ában meghatározott napidíjra jogosultak, az ott rögzített feltételek szerint.
46. A  napdíj összegét személyi jövedelemadó- és járulékfizetési kötelezettség terheli, amely összeget az  Utaztatás
a kiküldött illetményéből levon; amennyiben a levonásra nincs lehetőség, a kiküldöttnek a személyi jövedelemadó- és
járulékfizetési kötelezettséget készpénz-átutalási megbízáson keresztül kell a Minisztérium részére befizetni. A napidíj
előlege az adóval, járulékkal csökkentett összegben kerül folyósításra.
47. Napidíj igényléséről a kiküldött lemondhat. Ezt a rendelvényen előzetesen, valamint az elszámolási nyomtatványon
utólag szükséges jelezni.
8. Utazási költségek 48. Repülőgéppel, vonattal vagy hajóval történő utazás esetén a költségeket közvetlenül az Utaztatás egyenlíti ki számla
ellenében az illetékes utazási irodának. A „Hivatalos külföldi kiküldetés elszámolása” nyomtatványon kizárólag olyan
költségeket lehet feltüntetni, amikor a  kiküldött saját maga kellett, hogy kiegyenlítse a  számlát (pl. váratlan
útmódosítás, járattörlés esetében).
49. Hivatali gépkocsival történő utazás esetén az alábbi, az utazás időtartama alatt keletkező utazási költségeket lehet
elszámolni:
a) útadó (autópálya, alagút, hídpénz stb.),
b) üzemanyag- és kenőanyagköltség,
c) parkolási kiadások.
Az utazáshoz kapcsolódó belföldi számlák (pl. autópálya-használati díj) elszámolására csak abban az  esetben van
lehetőség, ha azok a Minisztérium nevére és címére kerülnek kiállításra. A hivatali gépkocsival kapcsolatban felmerült
költségek esetében minden esetben kötelező a  gépkocsi forgalmi rendszámát feltüntetni a  költséget igazoló
bizonylaton, számlán és a gépkocsi leadásakor a bizonylatok másolatát leadni a garázsmesternek. A garázsmester
a menetlevélben meghatározott, teljesített kilométer és a gépkocsi üzemanyag- és kenőanyag-fogyasztási normája
szerint számított üzemanyag (elszámolható) mennyiségét megállapítja, és ez  alapján a  kiküldetéshez csatolt
üzemanyagszámlák elszámolhatóságát (a felhasznált üzemanyag mennyiségét) igazolja.
50. Saját gépkocsival történő utazás esetén – az  előlegfelvétel során már megállapított – költségtérítési normát kell
az elszámoláson feltüntetni. Saját gépkocsi használata esetén utazási költségként – a költségtérítési normán kívül –
útadóköltség számolható el. Nem számolhatók el azok a  költségek, amelyek a  gépkocsi nem megfelelő műszaki
állapotából erednek (kenőanyag, alkatrész- és gumicsere stb.), valamint nem téríthető meg mindazon büntetések
költsége, amelyet a hatóság azért szabott ki, mert a gépkocsi vagy a kiküldött nem rendelkezett a kötelezően előírt
felszereléssel, tartozékkal vagy dokumentummal.
51. A külföldi helyi közlekedés során felmerülő költségek a leadott menetjegyek, bizonylatok ellenértéke alapján kerülnek
elszámolásra. Külföldön történt kifizetés esetén alapbizonylatként elfogadható a  blokk, a  jegy, amennyiben azon
feltüntetésre kerül a dátum és az ár.
Repülőgéppel történő utazáskor Magyarországon a  reptéri minibusz vagy indokolt esetben taxi szolgáltatás is
igénybe vehető.
Külföldön taxi csak indokolt esetben (elsősorban biztonsági, szervezettségi és kapacitási indokok miatt),
a  kötelezettségvállaló engedélyével vehető igénybe. Amennyiben a  taxi igénybevételére előre nem látható okból
került sor, annak utólagos megtérítését – indokoltsága esetén – a  kötelezettségvállaló hagyja jóvá. A  kiküldetés
szerinti országban igénybe vett taxiszolgáltatás esetén a számlához csatolni kell a jóváhagyott feljegyzést, melyben
rögzítésre kerül az igénybevétel oka, az indulás és érkezés címe és a program megnevezése.
9. Szállásköltség 52. Külföldi szállásköltség számla vagy bizonylat alapján számolható el, az erre a célra felvett előleg erejéig. A számlának
tartalmaznia kell az  igénybe vett szolgáltatások megnevezését. A  keletkező költségekből csak a  szállás, valamint
– amennyiben a szállodai szolgáltatás csak reggelivel együtt vehető igénybe, és azt a számlán külön tüntetik fel –
a reggeliköltségek, valamint a különböző adók számolhatók el.
53. Amennyiben a szállás költsége meghaladja az erre a célra jóváhagyott előleget vagy az utasítás által meghatározott
maximum összeget, a kiküldöttnek külön feljegyzést kell készítenie a keletkezett többletköltségekről, és gondoskodnia
kell annak a kötelezettségvállaló általi jóváhagyatásáról.
10. A kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek
54. Hordárköltség csak hivatalos küldemények (futárposta, szerelési anyagok stb.) szállítása esetén számolható el
a protokoll feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység vagy a diplomáciai és konzuli futárszolgálattal kapcsolatos
feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység vezetőjének engedélyével és önbizonylat ellenében.
55. Pénzváltás költsége az  igénybe vett hivatalos szolgáltatás számlákkal igazolt költségeinek összegével arányos
mértékben számolható el.
56. Hivatali gépkocsival történő utazás esetén – amennyiben felmerül – gépkocsijavítás költsége számla ellenében
elszámolható.
57. A gépkocsimosatás költsége csak hivatali tehergépkocsi (kamion, emelt belmagasságú kistehergépkocsik), valamint
a protokoll feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység vagy a diplomáciai és konzuli futárszolgálattal kapcsolatos
feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység diplomáciai szakfeladatainak ellátására használt gépkocsik esetében
számolható el.
58. Gépkocsi-biztosítás csak a kiküldetés időtartamára, hivatali gépkocsival történő utazás esetén számolható el.
59. Parkolási díj az alábbi esetekben számolható el:
a) belföldön keletkezett parkolási költség esetén: amennyiben a  kiküldött a  repülőtéri transzferhez saját
gépkocsiját használja, abban az  esetben jogosult a  hosszú távú parkoló használatáért költségtérítésre,
amennyiben annak költsége nem haladja meg a  lakóhelye és a  repülőtér közötti oda-vissza útvonal
taxiköltségét,
b) külföldön keletkezett parkolási költség esetén: ha a  parkolás a  külképviseleten nem volt lehetséges, vagy
a  szálloda külön térítés ellenében biztosított parkolási lehetőséget (mind hivatali, mind magángépkocsi
esetében),
c) az  áruk/ingóságok ki-/berakodásának idejére kifizetett, belföldön vagy külföldön keletkezett parkolási
költségek.
60. Egyes célállomások esetében felmerülhet reptéri illeték költsége, mely a megfelelő bizonylat ellenében elszámolható.
61. Amennyiben az utazással kapcsolatban utólag többletsúly merül fel, azt elszámolni csak a kötelezettségvállaló által
jóváhagyott erre vonatkozó feljegyzés kíséretében lehetséges.
62. Amennyiben a  kiküldetés során hajó-, kompmenetjegy vagy helyközi közlekedési eszközre jegy vásárlása válik
szükségessé, azok költsége a kötelezettségvállaló jóváhagyásával számolható el.
63. Abban az esetben, ha a külképviselet vagy a fogadó fél nem tud segítséget nyújtani a hivatalos programok helyszínére
történő utazásban, a kiküldött elsősorban a tömegközlekedést köteles igénybe venni.
64. A kiküldetés során hivatali célból felmerülő telefonbeszélgetés, fax- és internethasználat költségének elszámolására
a kötelezettségvállaló jóváhagyását követően kerülhet sor.
65. A  mosatási és vasalási költség kizárólag a  hét napot meghaladó kiküldetés esetén számolható el, a  külföldön
tartózkodás 8. napjától kezdődően. Többhetes kiküldetés esetén hetente egy mosatási és vasalási költség számolható
el. A  mosatási és vasalási költség alkalmanként nem haladhatja meg a  szállodai tartózkodás nap/fő költségének
10%-át.
66. Konferencia díja kizárólag akkor számolható el, ha az már az előleg felvételekor, a kísérő feljegyzésben is szerepel, és
a kötelezettségvállaló azt jóváhagyta.
67. Az  egyéb indokolt költségek (pl. vízumdíj, egyéni elbírálás alapján vízumfotó költsége stb.) bizonylat ellenében,
a kötelezettségvállaló jóváhagyásával számolhatóak el.
11. Közös szabályok 68. A  kiküldött indokolatlan, pótdíjfizetési kötelezettséggel járó szolgáltatás igénybevétele esetén a  költségek
megtérítésére nem jogosult.
69. Szolgálati jellegű költségek (üzemanyag, kenőanyag, javítás, parkolás, útadó, hídpénz, alagút- és komphasználati
költség stb.) az útielőleg pénznemében vagy – Magyarországon felmerült költségek esetén – forintban számolhatóak
el. Amennyiben a  felvett devizaelőleg (EUR, USD) a  kiküldetési országban nem használható fizetőeszközként, úgy
a  hivatalos költségek kiegyenlítéséhez szükséges valutaváltásról kapott bizonylatot kötelező az  elszámoláshoz
csatolni, mivel a  más pénznemben keletkezett költségek csak a  váltási bizonylaton szereplő árfolyam alapján
számolhatóak el. A  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 3.  §-ában,
8.  § (2)  bekezdés b)  pontjában és 74.  §-ában, valamint a  pénzváltási tevékenységről szóló 297/2001. (XII. 27.)
Korm. rendelet 1. §-ában és 2. §-ában foglaltak alapján a Minisztérium pénzváltási tevékenységet nem végezhet, ezért
szükséges a valutaváltásról kapott bizonylatot csatolni az elszámoláshoz.
70. Amennyiben a kiküldött a pénzváltásról nem nyújt be bizonylatot, a valuták egymás közötti átszámítása a Magyar
Nemzeti Banknak (a továbbiakban: MNB) az  előlegkiadás napján érvényes hivatalos devizaárfolyamán történik.
Utólagos költségelszámolásnál az átváltás árfolyama az elszámolás napján érvényes MNB hivatalos devizaárfolyam.
71. A szálloda- vagy az egyéb dologi költséget tartalmazó számlák benyújtása esetén – amennyiben azokat nem angol,
francia vagy német nyelven állították ki – a  kiküldöttnek írásban nyilatkoznia kell a  számlák tartalmáról és azok
elszámolhatóságáról.
72. Az elszámolás során a valutának az MNB hivatalos árfolyamjegyzékében szereplő címleténél kisebb egysége nem
fogadható el. A  kiküldetés költségelszámolásának lezárásakor keletkező differenciát a  kiküldöttnek az  előlegként
felvett valutában kell rendeznie.
73. Más szerv által utólagosan megtérített utazásoknál az  elszámoláshoz csatolni kell a  szükséges nyomtatványokat
(jelenléti ív, nyilatkozat).
74. A Minisztérium költségvetése terhére kiadásként nem számolható el a kiküldött hibájából eredő bármilyen anyagi kár
ellenértéke, a közlekedésrendészeti kihágás és egyéb hatósági büntetés költségei, valamint a kiküldetés teljesítéséhez
közvetlenül nem kapcsolódó szolgáltatások (pl. minibár). Amennyiben a  lefoglalt repülőjáraton, a  szállodában
a szolgáltatás étkezést nem tartalmaz, emiatt a Minisztérium (a napidíjon felül) a kiküldöttnek egyéb költségtérítést
nem fizet.
75. A  kiküldetési rendelvény hiteles másolatát a  kiküldött a  költségtérítés kifizetése után megkapja, melyet az  adó
megállapításához való jog elévüléséig meg kell őriznie.
76. Amennyiben előlegfelvételre nem kerül sor, vagy a kiküldöttnek nem áll módjában a keletkezett hivatalos költségeket
a felvett előleg pénznemében kiegyenlíteni, és a valutaváltás rajta kívül álló okok miatt nem kivitelezhető, a kiküldött
saját bankkártyájával is rendezheti költségeit. Ebben az esetben az elszámolásnál köteles a kiküldött csatolni a banki
kivonatának kiküldetésével kapcsolatban keletkező terhelésekre vonatkozó oldalak másolatát. Amennyiben
a terhelések euróban, USA dollárban vagy forintban keletkeztek, a költségek térítése a  folyószámla pénznemében
történik.
77. A kiküldetés alatt felmerülő reprezentációs költség a kötelezettségvállaló jóváhagyása alapján számolható el.
12. Egyes európai uniós intézmények üléseinek költségtérítése 78. Az  Európai Unió Tanácsának (a továbbiakban: Tanács) Főtitkársága a  tagállamok részére megtéríti a  Tanács
munkacsoportjainak ülésein – kizárólag a  költségtérítéses tanácsi munkacsoportülések és az  Európai Unió
Bizottságának egyes üléseihez kapcsolódóan – való részvétellel összefüggésben felmerült, a vonatkozó EU tanácsi
határozatban rögzített utazási költségeket, valamint meghatározott feltételek teljesülése mellett a szállásköltségeket.
Az útindító feljegyzésen a kiküldöttnek vagy a kötelezettségvállalónak tájékoztatást kell adnia az Utaztatás részére
a költségtérítésről.
79. A Tanács üléseire kiküldött tagállami szakértők az üléseken való részvételt az ülések kezdetén kiosztott „Participants”
fejléccel ellátott, ún. sárga dokumentum megfelelő kitöltésével igazolják. A  részvétel hazai igazolására a  Tanács
Főtitkárságától kapott meghívó/napirend, valamint az ülésen közreadott, megfelelően kitöltött delegációs jelenléti
lista szolgál, amelyről a résztvevők fénymásolatot kapnak.
80. Ha a Tanács ülésén delegációs jelenléti lista nem kerül kiosztására, a kiküldött részéről a Tanács térítéses ülésein való
részvételről tett utólagos nyilatkozat szükséges az úti elszámoláshoz.
81. A  megtéríthető költségek elszámolásához a  79–80.  pontban leírt bizonylatok, valamint az  utazásra jogosító jegy
másolata és valamennyi beszállókártya eredeti vagy másolati példánya vagy – amennyiben azok nem állnak
rendelkezésre – nyilatkozat csatolása szükséges az  utazó részéről a  kiküldetést elszámoló bizonylathoz, melyet
az Utaztatás részére az utazást követően kell megküldenie.
82. A Tanács a tagállamokban kijelölt központi kapcsolattartó szerven keresztül biztosítja a finanszírozást.
83. A pénzügyi elszámolás utólag, havonta, egy összegben történik. A havi elszámolásokat a tárgyhót követő hó 20-ig kell
az Utaztatásnak a kapcsolattartó szerv részére benyújtania. A kapcsolattartó szerv negyedévente utólag – a negyedév
utolsó elszámolásának beérkezése után 40 munkanapon belül – az  ellenőrzést követően egy összegben teljesíti
a visszafizetést. A dokumentumok másolatát (számla, bizonylat, aláírt jelenléti ív, meghívó, beszállókártya, kifizetési
bizonylat) a kapcsolattartó szerv részére az elszámolással együtt kell megküldeni.
84. Az  Európai Unió (a továbbiakban: EU) által nyújtott támogatás felhasználásával összefüggő ügyviteli és
adatszolgáltatási feladatok ellátása a kapcsolattartó szerv által biztosított elektronikus táblázatban történik, melynek
kitöltését az Utaztatás végzi. A költségtérítéses utazások és az EU intézmények által nyújtott visszatérítés nyilvántartása
elkülönítetten történik.
85. Az  EU egyéb intézményei megtérítését az  utazó nyilatkozata alapján veszi nyilvántartásba az  Utaztatás.
A költségtérítések teljesülését az Utaztatás figyelemmel kíséri, a megtérülés elmaradása esetén pedig felkéri az ilyen
típusú ülésen részt vevőt a szükséges intézkedés megtételére.
13. Záró rendelkezések 86. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
87. Hatályát veszti
a) az ideiglenes külföldi kiküldetés egyes kérdéseiről szóló 5/2012. (III. 1.) KüM utasítás,
b) az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló 204/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet
végrehajtásáról szóló 5/2010. (II. 5.) KüM utasítás, valamint
c) a belföldi és az  ideiglenes külföldi kiküldetéssel, a hivatalos utazással kapcsolatos kiadások elszámolásának
eljárásrendjéről szóló 6/2014. (XII. 29.) KKM KÁT utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
463/2015. (XII. 29.) Korm. rendelete a független pénzügyi szolgáltatás közvetítői, valamint függő jelzáloghitel közvetítői felelősségbiztosítási szerződés tartalmi követelményeiről.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (1) bekezdés e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A független közvetítő, valamint a  jelzáloghitel közvetítői tevékenységet végző függő közvetítői
felelősségbiztosításra vonatkozó szerződésnek (a továbbiakban: szerződés) az e rendeletben meghatározott tartalmi
követelményeknek kell megfelelnie.
2. § (1) A  szerződés kiterjed az  olyan – a  pénzügyi szolgáltatást igénybe vevő vagy igénybe venni szándékozó ügyfélnek
okozott – kár megtérítésére, illetve felmerült sérelemdíj megfizetésére, amelyre jogszabály értelmében a közvetítői
tevékenységet végző (a továbbiakban: biztosított) köteles.
(2) A  szerződés kiterjed az  olyan kár megtérítésére, illetve sérelemdíj megfizetésére is, amely az  (1)  bekezdésben
meghatározott biztosított munkaviszonyban, megbízási szerződés alapján eljáró vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló, közvetítői tevékenységet végző személy – adott jogviszonyával összefüggő – közvetítői
tevékenysége eredményeképpen merül fel.
3. § (1) A szerződésnek tartalmaznia kell a biztosítási összeghatárt.
 (2) Azonos okból bekövetkezett, azzal közvetlen okozati összefüggésben lévő, időben összefüggő több káresemény,
illetve sérelemdíj-követelés alapjául szolgáló személyiségi jogsérelem egy biztosítási eseménynek minősül.
4. § (1) A szerződésben rögzíteni kell a biztosító helytállási kötelezettségének időbeli hatályára vonatkozó rendelkezéseket.
 (2) A  biztosító (1)  bekezdés szerinti helytállási kötelezettségének legalább az  olyan biztosítási eseményekre ki kell
terjednie, amelyeket a szerződés hatálya alatt okoztak és amelyek a szerződés hatálya alatt bekövetkeztek, és azokat
a szerződésben meghatározottak szerint bejelentették.
(3) A  szerződésben a  szerződés megszűnése esetében a  biztosítási esemény bejelentésére a  megszűnéstől számított
legalább kilencven napos bejelentési időt kell meghatározni.
(4) A  szerződésnek tartalmaznia kell, hogy annak megszűnését a  biztosító köteles a  megszűnéstől számított öt
munkanapon belül bejelenteni a  pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró
Magyar Nemzeti Banknak.
5. § (1) Ha a felek önrészesedésben állapodnak meg, a szerződésben rögzíteni kell az erre vonatkozó rendelkezéseket.
 (2) Az önrészesedés mértéke káreseményenként a 10%-ot nem haladhatja meg.
 (3) Az önrészesedés a biztosító által fedezetbe vont kártérítésnek, illetve sérelemdíjnak az a része, amelyért a biztosító
felé a biztosított, illetve a szerződő áll helyt, azonban a biztosító e vonatkozásban nem korlátozhatja a szolgáltatását
a károsulttal szemben.
6. § A biztosító a  szerződés megszűnéséről annak megszűnésétől számított tizenöt napon belül köteles tájékoztatni
a szerződő felet, illetve a biztosítottat.
7. § (1) Ez a rendelet 2016. március 21-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  független pénzügyi szolgáltatás közvetítői felelősségbiztosítási szerződés tartalmi
követelményeiről szóló 81/2010. (III. 25.) Korm. rendelet. 8. § Az e rendeletben meghatározott szerződésre vonatkozó szabályokat az e rendelet hatálybalépésekor már fennálló
felelősségbiztosítási szerződések esetén az  e  rendelet hatálybalépését követő legkésőbb egy éven belül kell
alkalmazni.
9. § Ez a  rendelet a  lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a  2008/48/EK és
a  2013/36/EU irányelv és az  1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló 2014. február 4-i 2014/17/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2017. (VII. 6.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Kandra Ildikót a Lakitelek Népfőiskola épületeinek
rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2017. július 1-jétől 2017. december 31-éig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladata a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai
és európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a Miniszterelnökséget a feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6)–(7) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős
miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2017. (I. 5.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
463/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 2. § (1) bekezdése, 3. § (2) bekezdése, 11. § (1) bekezdése, 15. §
(6) bekezdés első mondata, 17. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény, a Büntető
Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény, a munkavállalók biztonságáról, egészségéről és a munkakörnyezetről szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 1981.
évi 67. ülésszakán elfogadott 155. számú Egyezmény kihirdetéséről szóló 2000. évi LXXV. törvény tekintetében
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó – alkotmányjogi panasznak nevezett,
de tartalmában alkotmányellenességet és mulasztásos alkotmánysértést állító beadványában – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
(a továbbiakban: Obtv.) egyes rendelkezéseinek a megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Továbbá mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kezdeményezte törvények tekintetében alkotmányos alapjogok érvényesülésének akadályozása miatt.
Az indítványozó több ügyében írt beadványokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosának, aki azokkal az
indítványozó szerint érdemben nem foglalkozott. Az indítványozó ezek után fordult az Alkotmánybírósághoz.
1. Az indítványozó az Obtv. 2. § (1) bekezdését, 11. §
(1) bekezdését, 15. § (6) bekezdésének első mondatát
alkotmányellenesnek tartja. Véleménye szerint, „ha az országgyűlési biztos tényleg az állampolgárok érdekében tevékenykedne, akkor nekik kellene felelősséggel tartoznia.” A mentelmi jogot „feudális csökevénynek” tekinti.
[Az országgyűlési biztos mentelmi jogát az indítvány benyújtásakor az Obtv. 11. § első mondata tartalmazta, az
Obtv. 2006. évi módosítása óta a 11. § (1) bekezdése állapítja meg.] Sérelmezi, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosát érintő minden döntés az Országgyűlésen
„belül marad.” Ezen érvek alapján állítja, hogy az Obtv.
megjelölt rendelkezései sértik az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, a 8. § (1) bekezdését, 57. § (1) bekezdését,
70/K. §-át és 77. § (2) bekezdését.
Kéri az Obtv. 3. § (2) bekezdésének a megsemmisítését,
mivel az – úgy gondolja – sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, 77. § (2) bekezdését.
Az indítványozó alkotmányellenesnek tekinti az Obtv.
17. § (4) bekezdését, amely szerint, ha az ügyben jogerős
határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek köz
lésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni. Azzal érvel, hogy ez a rendelkezés akadályozza más jogok érvényesíthetőségét, emiatt ellentétes az Alkotmány
2. § (1) bekezdésével, 8. § (1) bekezdésével, 32/B. §-ával,
70/K. §-ával és a 77. § (2) bekezdésével.
Alkotmányellenesnek tartja azt, hogy a különböző szervek „az alapszabály paragrafusait jelölik meg abban az
esetben is, amikor a hivatkozott paragrafust időközben
módosították.” Ez – úgy véli – sérti az Alkotmány 2. §
(1) bekezdését, 8. § (1) bekezdését, 57. § (1) bekezdését,
70/K. §-át, 77. § (2) bekezdését.
2. Az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állít az Obtv. 11. §-a és 15. § (6) bekezdése tekintetében, úgy vélekedik ugyanis, hogy az állam
vállaljon garanciát az országgyűlési biztos mindazon cselekvéséért, illetve az intézkedése elmulasztásáért,
amellyel azoknak az állampolgároknak okoz kárt és veszteséget, akiknek a védelmére – jelenleg csak elméletileg –
létrehozták.
Mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet
állít az indítványozó a Btk.tekintetében is. Érvelése szerint
„hiányzik a Btk.-ból azon munkáltatók büntetési tétele, de
a bűncselekmény nevesítése is, arra az esetre, amikor beteg vagy betegállományból visszatérő munkavállalót hamis indokkal bocsátanak el, veszélyeztetve az életét,
egészségét, egzisztenciáját.” A szigorú büntetőtörvény hiánya – véleménye szerint – ellentétes az Alkotmány
70/A. § (1) és (2) bekezdésével.
Mulasztást vél abban is, hogy a munkavállalók biztonságáról, egészségéről és a munkakörnyezetről szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 1981. évi 67. ülésszakán elfogadott 155. számú Egyezmény kihirdetéséről szóló „2000.
évi LXXV. törvény 1995. január 4-től 2000. június 25-ig
azért nem védte a munkavállalók biztonságát, egészségét és
munkakörnyezetét, mivel az Országgyűlés csak 2000. nyarán alkotta meg és hirdette ki az erről szóló törvényt. Alkotmánysértőnek tartja a több éves jogalkotói késedelmet, mivel alkotmányos alapjogok sérültek, véleménye szerint az
Alkotmány 2. § (1) bekezdése, 7. § (1) bekezdése, 8. §
(1) bekezdése, 54. § (1) bekezdése, 57. § (1) bekezdése,
70/D., E., F., K. §-a és a 77. § (2) bekezdése.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sért
hetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.”
„32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy
egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.”
„54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek
veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz,
amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„70/A. § (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti
bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.”
„70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek
joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.”
„70/K. § Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság
előtt érvényesíthetők.”
„77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezőek.”
2. Az Obtv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) Az Országgyűlés az alapvető jogok védelme
érdekében – kizárólag neki felelős megbízottként – választja meg az országgyűlési biztost.”
„3. § (1) Országgyűlési biztosnak minden olyan egyetemi jogi végzettségű, választójoggal rendelkező magyar állampolgár megválasztható, aki a (2) és (3) bekezdésben
előírt követelményeknek megfelel.
(2) Az Országgyűlés az országgyűlési biztost azok közül a kiemelkedő tudású elméleti vagy legalább tízévi
szakmai gyakorlattal rendelkező jogászok közül választja
meg, akik az alapvető jogokat érintő eljárások lefolytatásában, felügyeletében vagy tudományos elméletében jelentős tapasztalatokkal rendelkeznek.”
„11. § (1) Az országgyűlési biztost az országgyűlési
képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg.”
„15. § (6) Tisztségtől való megfosztással szűnhet meg a
megbízatás, ha az országgyűlési biztos neki felróható okból
kilencven napon túlmenően nem tesz eleget megbízatásából
eredő feladatainak, vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét
szándékosan elmulasztja vagy a vagyonnyilatkozatban szándékosan lényeges adatot, tényt valótlanul közöl, továbbá, ha
jogerős ítéletben megállapított bűntettet követ el. A tisztségtől való megfosztást az arra alapot adó okok vizsgálatát
követően az Országgyűlés összeférhetetlenségi ügyekkel
foglalkozó bizottsága indítványozhatja.”
„17. § (4) Ha az ügyben jogerős közigazgatási határozat
született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott jogszabályhelyek és az indítványozó által felhívott alkotmányi rendelkezések között – az indítványban megfogalmazottak alapján – alkotmányjogi összefüggés nincs.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány elutasítását
eredményezi. [698/B/1990. AB határozat, ABH 1991,
716–717.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
197, 201.; 992/B/2005. AB határozat, ABK 2008. május,
810, 811.] Ezért az Alkotmánybíróság a határozat rendelkező részében megjelölt jogszabályok támadott rendelkezései alkotmányellenességének megállapítására irányuló
indítványt elutasította.
2. Az indítványozó több törvény tekintetben kérte mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását.
Az Alkotmánybíróságnak a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására vonatkozó hatáskörét az Abtv. 49. §-a szabályozza. Az Abtv. 49. §-a
szerint a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására akkor kerülhet sor, ha a jogalkotó
szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói
feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet
idézett elő.
Az Abtv. rendelkezése, az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapításának két együttes feltétele van:
– a jogalkotó jogszabályi felhatalmazáson alapuló,
vagy feltétlen jogszabályi rendezést igénylő kérdésben
jogalkotói kötelezettségének nem tesz eleget,
– és a jogalkotói kötelezettség elmulasztásának eredményeként alkotmányellenes helyzet keletkezik.
Az Alkotmánybíróság a 35/2004. (X. 6.) AB határozatában az alábbiakban összegezte az Abtv. 49. § (1) bekezdésében szereplő „jogalkotói mulasztás” és „alkotmányellenes helyzet” egymáshoz való viszonyára vonatkozó álláspontját: „Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja, hogy a jogalkotói mulasztásnak és az
alkotmányellenes helyzetnek együttesen kell fennállnia
[22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.;
37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227, 232.]. A
jogalkotói feladat elmulasztása önmagában nem feltétlenül jelent alkotmányellenességet [14/1996. (IV. 24.) AB
határozat, ABH 1996, 56, 58–59.; 479/E/1997. AB határozat, ABH 1998, 967, 968–969.; 1080/D/1997. AB határozat, ABH 1998, 1045, 1046.; 10/2001. (IV. 12.) AB határozat, ABH 2001, 123, 131.], a mulasztásból eredő alkotmányellenes helyzetet minden esetben csak konkrét vizsgálat eredményeként lehet megállapítani.” (ABH 2004,
504, 508.)
Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést nemcsak akkor állapít meg, ha az adott
tárgykörre vonatkozóan semmilyen szabály nincs
[35/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 204.], hanem akkor is, ha az adott szabályozási koncepción belül az
Alkotmányból levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés hiányzik [15/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998,
132, 138.]. A szabályozás tartalmának hiányos voltából
eredő alkotmánysértő mulasztás megállapítása esetében is
a mulasztás, vagy a kifejezett jogszabályi felhatalmazáson
nyugvó, vagy ennek hiányában, a feltétlen jogszabályi rendezést igénylő jogalkotói kötelezettség elmulasztásán alapul. [4/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 52, 57.]
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint mulasztásban
megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítható akkor is,
ha az adott kérdés tekintetében van ugyan szabályozás, de
az Alkotmány által megkívánt jogszabályi rendelkezés hiányzik [22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108,
113.], és akkor is, ha a jogalkotó nem megfelelő tartalommal szabályozott és ezáltal alkotmányellenes helyzet állt
elő [15/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 132,
138–139.].
Az indítvány a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség egyik feltételét sem támasztja alá, a megjelölt ügyek egyikében sem tartalmaz alkotmányjogilag értékelhető érvet, indokot, az Alkotmány számos rendelkezését megjelöli ugyan, de minden alkotmányos összefüggés nélkül. Ezért az Alkotmánybíróság az indítványt a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességek megállapítására irányuló részeiben is elutasította.
Budapest, 2008. december 2. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
310/2011. (XI. 29.) KE határozata közigazgatási államtitkár megbízásának megszűnéséről, és közigazgatási államtitkár kinevezéséről.
A miniszterelnök előterjesztésére a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (Kjtv.) 40. § (1) bekezdése és 43. §-a
alapján megállapítom, hogy
dr. Gál András Levente, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárának megbízatása
2011. november 30-án megszűnik, egyúttal a Kjtv. 37. § (1) bekezdése alapján dr. Biró Marcellt 2011. december 1-jei
hatállyal a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2011. november 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
125/2015. (III. 13.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Dr. Kiss Csaba ezredest 2015. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2015. (HK 1/2016.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség doktrinális, szabványosítási
és terminológiai tevékenységéről szóló 54/2015. (X. 21.)
HM utasítás 3. § (3) bekezdés a) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség katonai szervezeteire.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját a szakutasításban
foglaltak végrehajtására.
GRID REFERENCES / Geodéziai vonatkozási rendszerek
és vetületei síkkoordináta-rendszerek című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Magyar Honvédség Geoinformációs
Szolgálat, b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
SUPPORT / Szövetségi összhaderőnemi befogadó nemzeti támogatási doktrína című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül, fenntartással a következők szerint:
a) témafelelős: Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség, b) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetéssel, a
NATO kihirdetést követő 12 hónapon túl és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
d) fenntartással: Magyarországnak aggályai vannak
egyes pénzügyi kedvezményekkel és a beszállítók státuszával kapcsolatban. A Befogadó Nemzeti Támogatás Egyetértési Megállapodása jelenleg még egyeztetés alatt áll a SHAPE-pel. A tárgyalások eredményétől függően Magyarország fenntartja a jogot a Befogadó Nemzeti Támogatás
Doktrínát érintő későbbi fenntartások bejelentésére.
DOCTRINE – ATP-49, EDITION G / Doktrina a helikopterek alkalmazására szárazföldi műveletekben című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP),
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
OPERATIONS – AJP-3.3, EDITION B / Összhaderőnemi
doktrina a légierő és az űrhadviselés műveleteihez című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
LIFTING AND TYING DOWN MILITARY EQUIPMENT FOR MOVEMENT BY LAND AND SEA –
AEP-93, EDITION A / Emelő és rögzítő eszközök alkalmazása hadfelszerelések szárazföldi és vízi szállítása esetén című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Magyar Honvédség Logisztikai Központ,
b) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetéssel, a
NATO kihirdetést követő 12 hónapon túl,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
RATIONS – ATP-3.3.6, EDITION A, VERSION 1 /
Doktrína a légi műveletekben részt vevő erők és eszközök
mindenoldalú megóvására című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
QUES AND PROCEDURES -ATP-3.3.5.1, EDITION A / Az összhaderőnemi légtér ellenőrzés taktikái, technikái és
eljárásai című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
DIOLOGICAL NUCLEAR EXPLOSIVE ORDNANCE
DISPOSAL OPERATIONS (CBRN EOD) ON MULTINATIONAL DEPLOYMENTS / CBRN–EOD feladatok
nemzetközi környezetben című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra és nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP Szárazföldi Hadműveleti és
Kiképzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, az egységesítési
egyezmény teljes terjedelemben, eredeti angol nyelven
kerüljön kiadásra.
Légi műveletek elektronikai hadviselés támogatása című
NATO egységesítési egyezmény – melyet a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba
léptetéséről szóló 29/2013. (HK 6.) HVKFH szakutasítás
fogadott el – nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: KNBSZ,
b) témakezelő: KNBSZ, Felderítő csoportfőnökség, Tech
nikai Felderítő Osztály,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése főnökségi
kiadványban történjen. 12. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes