text:
13/2015. (III. 11.) MvM rendelete a régészeti lelőhely és a műemléki érték nyilvántartásának és védetté nyilvánításának, valamint a régészeti lelőhely és a lelet megtalálója anyagi elismerésének részletes szabályairól.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés a), c), f ) és j)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 11. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a 6. § tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a  következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezés 1. § E rendelet hatálya a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvényben (a továbbiakban: Kötv.)
meghatározott, a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos feladatok tekintetében
a) a régészeti lelőhely és a műemléki érték nyilvántartásba vételére,
b) a hatósági nyilvántartás és azzal összefüggő igazgatási szolgáltatási díj mértékére és a  fizetésre vonatkozó
egyéb szabályokra,
c) a nyilvántartott régészeti lelőhely és a nyilvántartott műemléki érték védetté nyilvánítására (a továbbiakban:
védetté nyilvánítás), valamint
d) a régészeti lelőhely és a lelet megtalálójának anyagi elismerésére
terjed ki.
2. A régészeti örökséggel és a műemléki értékekkel kapcsolatos nyilvántartás
2. § (1) Régészeti lelőhely központi nyilvántartásba vételét a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak szerint kell lefolytatni.
 (2) Régészeti lelőhely nyilvántartásba vételét feltárásra jogosult intézmény vagy az  örökségvédelmi hatóság
(a  továbbiakban: hatóság) kezdeményezheti a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos
szabályokról szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: Korm. rend.) meghatározott adattartalmú lelőhelybejelentő adatlap benyújtásával a  Forster Gyula Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központnál
(a  továbbiakban: Hivatal). A  nyilvántartásba vételi javaslat közérdekű bejelentésnek minősül. A  régészeti lelőhely
nyilvántartásba vételére irányuló eljárás hivatalból is indulhat.
(3) A kezdeményezőnek a lelőhely-bejelentő adatlaphoz csatolnia kell
a) a  régészeti lelőhely kiterjedését ábrázoló, Egységes Országos Vetületi (a továbbiakban: EOV) rendszerben
készült térképet,
b) a lehatárolás vektoros állományát, valamint
c) a lelőhely-bejelentő adatlap kitöltésére okot szolgáltató tudományos információ bizonyítékát, így különösen
a régészeti feltárásról szóló jelentés és dokumentáció, szakirodalom, adattári dokumentum másolatát.
 (4) Régészeti lelőhely nyilvántartásba vételére irányuló kezdeményezés esetén a Hivatal
a) helyszíni szemlét tarthat,
b) adategyeztetést végez a régészeti lelőhely elhelyezkedése szerint illetékes elsőfokú hatósággal és a régészeti
lelőhely területét érintő gyűjtőterülettel rendelkező múzeummal. 3. § (1) A régészeti lelőhelyek nyilvántartása tartalmazza:
a) a  nyilvántartott régészeti lelőhely megnevezését, egyedi azonosító számát, a  fekvése szerinti települést és
a lelőhely településen belüli sorszámát,
b) a  nyilvántartott régészeti lelőhely természetbeni elhelyezkedésének a  különböző feltárási módszerekkel
meghatározott, EOV rendszerű vektoros kiterjedését, c) a nyilvántartott régészeti lelőhely védettségére vonatkozó adatokat:
ca) az általános, kiemelt, fokozott vagy ideiglenes védettség megjelölését,
cb) a védettség keletkezésének időpontját, ideiglenes védelem esetében a védelem időbeli hatályát,
cc) a védettséget keletkeztető miniszteri döntés, határozat vagy jogszabály számát,
d) azon ingatlanok ingatlan-nyilvántartási adatait (helyrajzi szám, terület, művelési ág), amelyek területén
a lelőhely fekszik,
e) a védetté nyilvánított régészeti lelőhely védőövezetének b) és c) pont szerinti adatait,
f ) az  ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból legyűjthető, a  lelőhely és a  védőövezet kiterjedését lefedő
vektoros állományt,
g) a nyilvántartott régészeti lelőhely régészeti szempontú leírását, a régészeti emlékek vagy leletek adatait, így
különösen kormeghatározását, klasszifikációját, jellegét, elhelyezkedését, előkerülési módját és időpontját,
a feltárásra és a kutatásra vonatkozó adatokat, illetve forrásaikat, veszélyeztetettségét, állapotát,
h) a  lelőhelyre vonatkozó hatósági határozatok, szakhatósági állásfoglalások számát, keltét, jogerejét és
az elrendelt intézkedések tartalmát,
i) az örökségvédelmi bírságkategóriába történő besorolást, valamint
j) a védettség megszűnése esetén annak időpontját és az arról rendelkező jogszabály számát.
(2) A  nyilvántartás az  (1)  bekezdés d), valamint f )–h)  pontja szerinti tartalmi követelményeket jogszabály vagy
szolgáltatási szerződés alapján más, jogszabály alapján vezetett nyilvántartás tartalmára hivatkozással, annak
közvetlen informatikai elérését biztosítva is teljesítheti.
4. § (1) A  műemléki értéknek a  Kötv. 71.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti központi nyilvántartásba vételét
a (2)–(9) bekezdésben meghatározottak szerint kell lefolytatni.
(2) A  műemléki érték (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásba vétele az  1.  mellékletben meghatározott adattartalom
benyújtásával a  Hivatalnál kezdeményezhető. A  nyilvántartásba vételi javaslat közérdekű bejelentésnek minősül.
A műemléki érték nyilvántartásba vételére irányuló eljárás hivatalból is indulhat.
(3) A  műemléki érték nyilvántartásba vételére irányuló kezdeményezés esetén – ha az  nem hivatalból indult –
a műemléki érték elhelyezkedése szerint illetékes elsőfokú hatóság adatszolgáltatása kérhető a műemléki értékek
meghatározása céljából.
(4) Műemléki érték csak helyszíni szemrevételezésen alapuló értékvizsgálati dokumentáció elkészítését követően
vehető nyilvántartásba. Az értékvizsgálati dokumentáció kötelező adattartalmát a 2. melléklet határozza meg.
(5) A Hivatal a műemléki érték nyilvántartásba vételéről szóló döntése során az értékvizsgálat eredményét, az illetékes
elsőfokú hatóság véleményét jogszabályon alapuló bizonyítékként veszi figyelembe.
(6) A Hivatal a Korm. rendeletben meghatározott adattartalmú, helyszíni szemrevételezésen alapuló értékleltárt vesz fel
a) a műemléki érték nyilvántartásba vételéről szóló határozat jogerőre emelkedését követő egy éven belül, de
legkésőbb a műemlékké nyilvánítás előkészítése során,
b) a Kötv. 92. § (2) bekezdése alapján műemlékből nyilvántartott műemléki értéknek minősülő műemléki érték
esetében az átminősítést követő öt éven belül.
 (7) A  Hivatal az  értékleltár felvételébe más szakértői jogosultsággal rendelkező szakértőt, vagy az  illetékes elsőfokú
hatóság szakértői jogosultsággal rendelkező tisztviselőjét bevonhatja.
 (8) Ha a  műemléki érték tulajdonosa ismeretlen, a  nyilvántartásba vételről szóló döntést hirdetmény útján kell
közzétenni.
 (9) Ha a  (6) bekezdés a) pontjában meghatározott értékleltár a Hivatal mulasztásából nem készült el, a nyilvántartott
műemléki érték nyilvántartásba vételéről szóló határozat jogerőre emelkedését követő egy év elteltével
a nyilvántartott műemléki érték bejegyzése törölhető.
5. § (1) A nyilvántartott műemléki értékek, a műemlékek, a műemléki területek (a továbbiakban együtt: védett műemléki
értékek) nyilvántartása tartalmazza:
a) a védett műemléki érték megnevezését, törzsszámát és egyedi azonosító számát, a fekvése szerinti települést
és címet,
b) a  védett műemléki érték természetbeni elhelyezkedésének az  EOV-rendszerhez illeszkedő pontszerű,
vonalas létesítmény esetén a  nyomvonal meghatározását, terület esetén annak vektoros kiterjedését,
körülhatárolását,
c) a védettségre vonatkozó adatokat:
ca) az  általános, a  műemlékké nyilvánított egyedi, a  területi vagy az  ideiglenes műemléki védettség
megjelölését,
cb) a védettség keletkezésének időpontját, ideiglenes műemléki védelem esetében a védelem időbeli
hatályát,
cc) a védettséget keletkeztető miniszteri döntés, határozat vagy egyéb jogi aktus számát,
cd) az örökségvédelmi bírságkategóriába, illetve a műemlék kategóriába történő besorolását,
ce) a védett ingatlan-terület kiterjedését,
cf ) a védett műemléki érték egészére vonatkozó értékleltárat,
d) azon ingatlanok ingatlan-nyilvántartási adatait (helyrajzi szám, terület, művelési ág, tulajdonos), amelyek
területén a műemléki védelem fennáll,
e) a védett műemléki érték leírását, azonosító fényképeit, valamint a 10. § (1) bekezdés a), b) és d) pontjában
meghatározottakat,
f ) a védett műemléki érték eredeti és jelenlegi funkcióját,
g) a védett műemléki érték veszélyeztetettségének fennállását, okát és mértékét,
h) a  védett műemléki érték értékvizsgálatának, tudományos kutatásának és feltárásának adatait, a  10.  §
(1)  bekezdés c) és e)  pontjában foglaltakat, a  műemléki érték műemlékké nyilvánításának és kutatásainak
dokumentációit,
i) a  védett műemléki értékre vonatkozó hatósági iratok, határozatok, szakhatósági állásfoglalások számát,
keltét, jogerejét és az engedélyezett, elrendelt intézkedések tartalmát,
j) az  ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból legyűjthető, a  védett műemléki érték kiterjedését lefedő
földrészletek, alrészletek és építmények vektoros állományát.
(2) A  nyilvántartás (1)  bekezdés d) és i)–j)  pontja szerinti tartalmi követelményeket jogszabály vagy szolgáltatási
szerződés alapján más, jogszabály alapján vezetett nyilvántartás tartalmára hivatkozással, annak közvetlen
informatikai elérését biztosítva is teljesítheti.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat ki kell egészíteni, ha a  nyilvántartásban nem szereplő, de a  Kötv.
7. § 17. pontja értelmében a műemléki értékhez tartozó alkotórész vagy tartozék kerül elő.
6. § (1) A Hivatal a nyilvántartásában szereplő adataiból kérelemre adatot szolgáltat.
 (2) A hatósági nyilvántartásban kezelt adatokért igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
 (3) A  díj mértéke legfeljebb öt adat esetén kérelmenként 2200 forint. Ötnél több adat esetén a  díj tételenként
220  forinttal növekszik. Ha az  adatszolgáltatás valamely településrendezési eszköz elkészítéséhez szükséges, úgy
a díjtétel egységesen 5000 forint.
(4) A díjat a Hivatal bankszámlájára készpénz-átutalási megbízással vagy átutalási megbízással kell befizetni.
 (5) A díj megfizetését vagy – a (6) bekezdésre tekintettel – a díjmentesség igazolását a kérelem benyújtásakor igazolni
kell.
 (6) A díjfizetési kötelezettség tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. §-ában és
28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat, az elévülés tekintetében az Itv. 86. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
 (7) A  3.  § (1)  bekezdés b) és g)  pontjában meghatározott adatok szolgáltatását a  Hivatal csak azoknak a  szerveknek
nyújthatja, amelyek ezt jogszabályban meghatározott feladatuk ellátása érdekében kérik.
 (8) E jogszabály alkalmazásával nem szolgáltathatók
a) a 3. § (1) bekezdés d) és f ) pontjában, valamint
b) az 5. § (1) bekezdés d) és j) pontjában
meghatározott ingatlan-nyilvántartási, illetve állami földmérési és térképészeti adatok.
3. A nyilvántartott régészeti lelőhely és a nyilvántartott műemléki érték védetté nyilvánításának
előkészítése
7. § (1) A nyilvántartott régészeti lelőhely és a nyilvántartott műemléki érték védetté nyilvánítására, valamint a védettség
megszüntetésére irányuló kezdeményezést (a továbbiakban: együtt kezdeményezés) a  Hivatalnak kell benyújtani.
A kezdeményezés közérdekű bejelentésnek minősül. A kezdeményezés hivatalból is indulhat.
(2) A  nyilvántartott régészeti lelőhely védetté nyilvánítására, valamint a  védettség megszüntetésére irányuló
kezdeményezést a 3. melléklet szerinti adattartalommal kell benyújtani.
(3) A  nyilvántartott műemléki érték védetté nyilvánítására, valamint a  védettség megszüntetésére irányuló
kezdeményezést az 1. melléklet szerinti adattartalommal kell benyújtani.
(4) Ha a kezdeményezés hiányos vagy nem helytálló adatokat tartalmaz, a Hivatal annak kiegészítésére a benyújtástól
számított tizenöt napon belül, határidő kitűzésével felhívja a  kezdeményezőt. A  kiegészítés határidőben történő
elmulasztása esetén a Hivatal a kezdeményezés további vizsgálatát mellőzheti.
(5) A  Hivatal a  beérkezett kezdeményezésekről negyedévente tájékoztatja a  kulturális örökség védelméért felelős
minisztert (a továbbiakban: miniszter).
(6) A miniszter a kezdeményezés alapján
a) határidő kitűzésével elrendeli a védetté nyilvánítás előkészítésének megindítását, vagy
b) védetté nyilvánítási dokumentáció készítésének mellőzésével megtagadja a védetté nyilvánítást.
(7) A védetté nyilvánítást, valamint a védettség megszüntetését a miniszter is megindíthatja.
 (8) A miniszter (6) bekezdés szerinti döntéséről a Hivatal értesíti a védetté nyilvánítás kezdeményezőjét.
8. § (1) A védetté nyilvánítás előkészítése során a  Hivatal a  miniszter 7.  § (6)  bekezdés a)  pontja szerinti döntése alapján
védetté nyilvánítási dokumentációt készít.
(2) A  Hivatal a  Kötv. 14.  § (2)  bekezdése és 29.  § (3)  bekezdése szerinti értesítést megelőzően egyeztetést folytat le
az elsőfokú hatósággal az esetleges ideiglenes védelem alá helyezés tárgyában.
(3) Nyilvántartott műemléki érték védetté nyilvánításának előkészítése során a  Hivatal legkésőbb a  Kötv.
29.  § (3)  bekezdése szerinti értesítést megelőzően kikéri az  érintett nyilvántartott műemléki érték szerinti
illetékes települési – a  fővárosban a  fővárosi kerületi vagy a  Margitsziget esetén a  fővárosi – önkormányzat
polgármesterének, valamint a  nyilvántartott műemléki érték tulajdonosának vagy tulajdonosi többségének
véleményét a védetté nyilvánítással kapcsolatban.
(4) A  védetté nyilvánítás előkészítése során a  Hivatal értesíti a  védetté nyilvánításra javasolt ingatlannal rendelkezni
jogosultat.
(5) A tervezett régészeti védőövezet által érintett ingatlannal rendelkezni jogosultat a Hivatal megkeresésére az érintett
ingatlan fekvése szerinti települési – a  fővárosban a  fővárosi kerületi vagy a  Margitsziget esetén a  fővárosi –
önkormányzat a helyben szokásos módon (hirdetmény útján) értesíti.
(6) A nyilvántartott műemléki érték vagy védetté nyilvánítandó műemléki terület esetén a Hivatal a Korm. rendeletben
meghatározott módon folytatja le az értesítést.
(7) A  (4) és (5) bekezdés szerinti értesítésről a védetté nyilvánítás előkészítésének megindításától számított 15 napon
belül kell intézkedni.
9. § (1) A nyilvántartott régészeti lelőhely védetté nyilvánítási dokumentációja tartalmazza:
a) a nyilvántartott régészeti lelőhely nyilvántartási számát,
b) a nyilvántartott régészeti lelőhely földrajzi azonosító adatait és térképmellékletét,
c) a  védetté nyilvánítás tudományos indokolását a  védetté nyilvánítandó örökségi ingatlan elem értékeinek
megnevezésével, leírásával, fotó- és rajzi dokumentációjával, a  lelőhelyen korábban elvégzett régészeti
feltárás esetén a feltárt részek megjelölésével és az azonosításukra alkalmas adatokkal,
d) a  nyilvántartott régészeti lelőhely aktuális állapotának, esetleges veszélyeztetettségének leírását, további
értékeinek feltárását célzó kutatásokra tett javaslatot,
e) a nyilvántartott régészeti lelőhely kijelölésre javasolt védőövezetét,
f ) a fenntartható használat főbb szempontjait,
g) a nyilvántartott régészeti lelőhely védettségi fokozatára vonatkozó javaslatot és annak indokolását,
h) a  nyilvántartott régészeti lelőhelyre vonatkozó szakirodalmi, múzeumi, adattári dokumentumok
megnevezését, azonosító adatait, az alapvető információkat tartalmazó dokumentumok másolatát,
i) a  nyilvántartott régészeti lelőhely és tervezett védőövezete fekvése szerinti ingatlan ingatlan-nyilvántartási
adatait (helyrajzi szám, terület, művelési ág, tulajdonos, vagyonkezelő) a védetté nyilvánítás előkészítésének
megindításához képest harminc napnál nem régebbi, a  tulajdoni lapról elektronikus dokumentumként
szolgáltatott nem hiteles másolat alapján, valamint az ingatlanügyi hatóság által hitelesített térképmásolatot.
(2) A nyilvántartott régészeti lelőhely védetté nyilvánításának előkészítése során a Hivatal figyelembe veszi a régészeti
lelőhelyek nyilvántartásának adatait, továbbá – szükség esetén – más feltárásra jogosult intézmény, különösen
a gyűjtőterületén érintett múzeum adatait.
(3) A Hivatal a dokumentáció készítése során igénybe veheti az adott szakterületen szakértelemmel rendelkező személy
vagy más feltárásra jogosult intézmény közreműködését.
(4) A  védetté nyilvánítás előkészítése során észrevételt tehet, és a  dokumentációba betekinthet, aki a  védetté
nyilvánítási eljárás megindításáról értesült, valamint akinek az adott ingatlanra vonatkozó jogát a védelem érinti.
10. § (1) A műemléki érték védetté nyilvánítási dokumentációja tartalmazza:
a) a műemléki érték földrajzi azonosító adatait, kiterjedésének pontos meghatározását, térképmellékleteket és
fotódokumentációt,
b) a  műemlékké nyilvánítás közérdekű célját, tudományos indokolását a  védetté nyilvánítandó műemléki
érték mindazon jellemzői megjelölésével, amelyek azt hazánk múltja és a  közösségi hovatartozás-tudat
szempontjából kiemelkedő jelentőségűvé emelik,
c) a nyilvántartott műemléki érték és annak a történeti, művészeti, építészeti, műszaki, tudományos értékeinek,
illetve a  jellemzőit hordozó alkotórészeinek, tartozékainak, berendezési tárgyainak megnevezését, leírását
és az  azonosításra alkalmas adatokat, a  Korm. rendeletben meghatározott műemléki értékvizsgálat
követelményeinek megfelelő tartalommal,
d) a  nyilvántartott műemléki érték aktuális állapotának a  Korm. rendeletben meghatározott tartalommal
történő felvételét, esetleges veszélyeztetettségének leírását, további értékeinek feltárását célzó kutatásokra
tett javaslatot,
e) a  nyilvántartott műemléki értékre vonatkozó szakirodalmi, múzeumi, adattári dokumentumok
megnevezését, azonosító adatait, az alapvető információkat tartalmazó dokumentumok másolatát,
f ) a nyilvántartott műemléki érték kijelölésre javasolt műemléki környezetét,
g) a nyilvántartott műemléki érték és környezete ingatlan ingatlan-nyilvántartási adatait (helyrajzi szám, terület,
művelési ág, tulajdonos, kezelő) a védetté nyilvánítás előkészítésének megindításához képest harminc napnál
nem régebbi, a  tulajdoni lapról elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles másolat alapján,
valamint az ingatlanügyi hatóság által hitelesített térképmásolatot,
h) a fenntartható és méltó használat főbb szempontjait, a hasznosításra vonatkozó ajánlást,
i) a településrendezési eszközök védetté nyilvánítandó műemléki értékre vonatkozó kivonatát.
(2) A Hivatal a dokumentáció készítése során igénybe veheti az adott szakterületen szakértelemmel rendelkező személy
közreműködését.
(3) A  műemlékké nyilvánítás előkészítése során észrevételt tehet, és a  dokumentációba betekinthet, aki a  védetté
nyilvánítási eljárás megindításáról értesült, valamint akinek az adott ingatlanra vonatkozó jogát a védelem érinti.
11. § (1) A miniszter a 7. § (6) bekezdés a) pontja vagy a 7. § (7) bekezdése szerint a Hivatal által felterjesztett dokumentáció
alapján
a) a védetté nyilvánítás tárgyában rendeletet alkot,
b) a dokumentáció kiegészítését rendeli el, vagy
c) megtagadja a védetté nyilvánítást.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  Hivatal a  védetté nyilvánítási dokumentáció egy másolati példányát
megküldi az illetékes elsőfokú hatóságnak.
4. A régészeti lelőhely és a lelet megtalálójának elismerésére vonatkozó részletes szabályokról
12. § (1) A korábban ismeretlen, régészeti nyilvántartásban nem szereplő régészeti lelőhely, lelet feltáráson kívüli
felfedezőjét, megtalálóját vagy bejelentőjét (a továbbiakban: megtaláló) miniszteri elismerés illeti meg.
(2) Az elismerés formája lehet oklevél vagy oklevél és a lelőhely, lelet tudományos jelentőségével arányos pénzjutalom.
 (3) Elismerés kizárólag akkor adható, ha a  megtaláló maradéktalanul eleget tett a  Kötv. és más jogszabályok
előírásainak.
 (4) Nem adható elismerés annak, aki a) régészet szakirányú mesterfokozattal vagy szakképzettséggel rendelkezik, vagy a régészet tárgyban doktori
fokozatot szerzett,
b) alapfokozattal és történelem szakképzettséggel, régésztechnikusi specializációval rendelkezik vagy
régésztechnikusként dolgozik, vagy
c) a lelőhellyel vagy lelettel régészeti feltárás során került kapcsolatba.
 (5) A  megtaláló elismerését a  4.  mellékletben meghatározott adattartalommal lehet kezdeményezni a  Hivatalnál.
A kezdeményezéseket a Hivatal az Ásatási Bizottság bevonásával véleményezi, és a lelőhely vagy lelet tudományos
jelentősége és kiemelkedő fontossága alapján javaslatot tesz az  elismerés módjára. A  Hivatal minden év március
30-ig eljuttatja a miniszternek javaslatait.
(6) A miniszter állapítja meg az elismerés módját és pénzjutalom esetén annak összegét.
 (7) A pénzjutalom összegének megállapításánál figyelembe kell venni
a) éremkincs és ötvösmunka esetén a Magyar Nemzeti Múzeum szakértői véleményét,
b) aranylelet esetén az arany súlyának és tisztaságának megfelelő napi piaci értéket.
(8) A megtaláló elismerésének adományozására évente egy alkalommal kerül sor.
5. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § A 2015. január 1-je előtt műemlékként védett műemléki értékre vonatkozóan a  4.  § (2)–(5)  bekezdése, a  4.  §
(6) bekezdés a) pontja, a 4. § (8) és (9) bekezdése szerinti szabályokat nem kell alkalmazni.
15. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
16. § Hatályát veszti a  régészeti lelőhely és a  műemléki érték védetté nyilvánításáról, nyilvántartásáról és a  régészeti
feltárás részletes szabályairól szóló 80/2012. (XII. 28.) BM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1467/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a vidékfejlesztési miniszter által irányított integrált agrárkutató hálózat kialakításáról.
1. A Kormány elrendeli
a) Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 8. Agrárkutató intézetek címbe tartozó költségvetési szervek
összevonásával az  alkalmazott kutatások, innováció és technológiafejlesztés széles alapú integrált ágazati
bázisának létrehozását, a szervezeti átalakításhoz és a feladatalapú működtetéshez szükséges létszámkeret és
források biztosítását, az intézmény működésére vonatkozó szabályozás kidolgozását;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. január 1.
b) a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alatt társasági formában működő Fertődi
Gyümölcstermesztési Kutató-Fejlesztő Intézet Nonprofit Közhasznú Kft., Fertőd; Ceglédi Gyümölcstermesztési
Kutató-Fejlesztő Intézet Nonprofit Közhasznú Kft., Cegléd; Újfehértói Gyümölcstermesztési Kutató
és Szaktanácsadó Nonprofit Közhasznú Kft., Újfehértó; Állami Gyümölcs- és Dísznövénytermesztési
Kutató-Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Kft., Érd; Gabonakutató Nonprofit Kft., Szeged; Fűszerpaprika Kutató
Fejlesztő Nonprofit Közhasznú Kft., Kalocsa; Zöldségtermesztési Kutató Intézet Zrt., Kecskemét; Magyar
Tejgazdasági Kísérleti Intézet Kft., Mosonmagyaróvár; Országos Húsipari Kutatóintézet Közhasznú Nonprofit
Kft., Budapest; állami agrár-élelmiszeripari kutatóintézeteknek a  vidékfejlesztési miniszter által kijelölt,
vidékfejlesztési minisztériumi költségvetési szervhez, mint tulajdonosi joggyakorlóhoz történő átadását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 1.
c) a  b)  pontban felsorolt, a  vidékfejlesztési miniszter által kijelölt vidékfejlesztési minisztériumi
költségvetési szervhez, mint tulajdonosi joggyakorlóhoz kerülő, gazdasági társasági formában működő
agrár-élelmiszeripari kutatóintézetek 2013. évi feladatellátásának elősegítésére 300,0 millió forint
összegű pénzügyi forrás biztosítását a  Kvtv. XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelési
előirányzatok cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem térített kiadások alcím, 1. Uniós programok
árfolyam-különbözete jogcímcsoportból a Kvtv. XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelési
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoportba történő
1. melléklet szerinti átcsoportosításával;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy folytassa le az  agrárkutatást érintően a  Vidékfejlesztési
Minisztérium és a  felsőoktatás közötti munkamegosztás és az  azzal összefüggő szervezeti és szakmai
irányítási kérdések egyeztetését a nemzeti felsőoktatásról szóló törvénnyel összhangban, különös tekintettel
az  ágazati szempontból kiemelt jelentőségű szőlészeti és borászati kutatóintézeteknek a  vidékfejlesztési
miniszter által irányított agrárkutató hálózatba történő integrálására.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. szeptember 1.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pécsi Krisztiánt 2013. február 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
30/2015. (VI. 5.) FM rendelete a földvédelmi hatósági eljárás igazgatási szolgáltatási díjának mértékéről és a díj megfizetésének részletes szabályairól.
A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (3) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 5.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 4.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel, valamint a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvényben (a továbbiakban: Tfvt.) meghatározott,
földvédelmi hatósági hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal, továbbá járási (fővárosi kerületi)
hivatal (a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) által lefolytatásra kerülő földvédelmi hatósági, valamint földvédelmi
szakhatósági eljárások során fizetendő igazgatási szolgáltatási díj (a továbbiakban: díj) mértékének megállapítására,
valamint a díj megfizetésének szabályaira terjed ki.
(2) E rendelet szerint megállapított díjak nem foglalják magukba a földvédelmi eljárás során – a földvédelmi szakkérdés
vizsgálatának kivételével – más szakkérdések vizsgálatával kapcsolatos költségeket.
2. § (1) Az  első fokon a  Tfvt.-ben meghatározott kérelemre, illetve bejelentésre induló földvédelmi eljárásért – ideértve
a  földvédelmi szakhatósági közreműködést is –, valamint a  földvédelmi eljárásban igénybe vehető valamennyi
jogorvoslati eljárásért a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel, a (3) bekezdésben meghatározott összegű díjat
kell fizetni.
(2) A  díj mértéke – a  (4)  bekezdésben meghatározott eset kivételével – az  eljárás tárgyát képező földrészletek
darabszáma alapján, a (3) bekezdésben meghatározott összeg.
(3) A díj összege
a) 1 földrészlet esetén 30 000 Ft,
b) 2–5 földrészlet esetén az első földrészlet után fizetendő 30 000 Ft, és a további földrészletek után egyenként
további 7000 Ft,
c) 6–25 földrészlet esetén az  első 5 földrészlet után fizetendő 58 000 Ft, és a  további földrészletek után
egyenként további 2000 Ft,
d) 26 vagy annál több földrészlet esetén az  első 25 földrészlet után fizetendő 98 000 Ft, és a  további
földrészletek után egyenként további 1000 Ft.
 (4) A  Tfvt. 13/A.  §-ában foglalt jogorvoslati eljárásban a  díj mértéke a  határozatban szereplő földrészletek közül
a fellebbezéssel érintett földrészletek darabszáma alapján számított, a (3) bekezdésben meghatározott összeg.
3. § (1) A  díjat a  földvédelmi eljárás lefolytatását kérelmezőnek, illetve bejelentőnek (a  továbbiakban együtt: ügyfél)
–  ideértve azon eljárás kérelmezőjét is, mely eljárásban az  eljáró hatóság földvédelmi szakhatóságként működik
közre – kell megfizetnie.
(2) A  díjfizetési kötelezettség – ideértve a  jogorvoslati eljárást is – a  kérelem, illetve a  bejelentés előterjesztésével
egyidejűleg a  járási hivatal ügyfélszolgálatán működő pénztárba történő készpénzbefizetéssel, illetve ha erre
lehetőség van, az  eljárás megindításával egyidejűleg bankkártyával vagy a  fővárosi és megyei kormányhivatal
–  e  rendelet melléklete szerinti – számlaszámára készpénz-átutalási megbízással (fizetési számlára történő
készpénzbefizetéssel), illetve átutalási megbízással teljesíthető.
(3) A  díj megfizetését igazoló okiratot vagy a  befizetési bizonylatot a  kérelem, illetve a  jogorvoslati kérelem
előterjesztésekor kell mellékelni.
(4) A díj az eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal bevétele.
 (5) A  díj megfizetésének elmulasztása esetén az  eljáró hatóság a  kérelem benyújtásától számított 8 napon belül
hiánypótlási felhívást bocsát ki. Az  ügyfél a  hiánypótlási felhívás kézhezvételétől számított 8 napon belül köteles
a díjat megfizetni és igazolni annak megfizetését.
4. § (1) A  jogorvoslati eljárásban megfizetett díjat az  ügyfélnek teljes mértékben vissza kell téríteni, ha a  felügyeleti
jogkörben eljáró szerv vagy a  bíróság által felülvizsgált határozat az  ügyfél hátrányára részben vagy egészben
jogszabálysértőnek bizonyult.
(2) Az első fokú eljárásban megfizetett díjat az ügyfélnek teljes mértékben vissza kell téríteni, ha az ügyfél a kérelmét
írásban visszavonja, feltéve, hogy a  visszavonásról szóló nyilatkozatnak az  eljáró hatósághoz való beérkezéséig
az eljáró hatóság eljárási cselekményt még nem foganatosított.
(3) Ha a  kérelem és a  befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az  ügyfél a  törvényes mértéket
meghaladó összegű díjat fizetett, a többletet vissza kell téríteni.
(4) A  visszatérítést – az  annak alapjául szolgáló, az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott esetek megállapítását
követően  – hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről 30 napon belül intézkedni kell. A  visszatérítés
érdekében az  ügyfelet határidő megjelölésével fel kell hívni annak a  bankszámlaszámnak a  megadására, amelyre
a  visszatérítést kéri. Ha a  megjelölt határidőn belül az  ügyfél nem ad meg bankszámlaszámot, a  visszatérítés
készpénz-átutalással postai úton történik a kérelemben megjelölt címadat alapulvételével.
5. § A díjak nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell
alkalmazni.
6. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 6. §-ában foglaltakat a díjmentességre,
b) 28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat a díjfizetési kötelezettségre,
c) 31. § (2), (5) és (6) bekezdésében foglaltakat a díjfizetésre kötelezettek tekintetében,
d) 73.  § (4) és (6)  bekezdésében foglaltakat az  elektronikusan kezdeményezett hatósági eljárás díjfizetésének
módjára
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az  eltéréssel, hogy ahol a  törvény adóhatóságot említ, azon az  eljárásra
illetékes és hatáskörrel rendelkező hatóságot, ahol illetéket említ, azon díjat, ahol leletet említ, azon jegyzőkönyvet
kell érteni.
7. § Ahol e rendelet járási hivatalt említ, azon a földhivatalok, valamint a Földmérési és Távérzékelési Intézet feladatairól,
illetékességi területéről, továbbá egyes földhivatali eljárások részletes szabályairól szóló 373/2014. (XII. 31.)
Korm. rendelet 1. mellékletében megjelölt járási hivatalokat kell érteni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1298/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata az állampolgárok Munkahelyvédelmi Akcióról történő tájékoztatásával összefüggő feladatokról.
A Kormány az állampolgárok Munkahelyvédelmi Akcióról történő tájékoztatása érdekében felhívja
1. a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a 2. pont szerinti feladatok ellátásához szükséges adatfeldolgozási
tevékenységek ellátására adatfeldolgozási szerződést kössön a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalával (a továbbiakban: KEKKH), Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 2. a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tájékoztatás céljából megkeresett állampolgárok (a továbbiakban:
címzett) részére megküldendő miniszterelnöki levelek megszemélyesítésével, a postai küldemények összeállításával,
a borítékok nyomdai előállításával és a címzettek részére való soron kívüli megküldésével kapcsolatos feladatok
ellátásáról a KEKKH útján gondoskodjon, Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. a közigazgatási és igazságügyi minisztert a címzettek részére megküldendő miniszterelnöki levelek és
a Munkahelyvédelmi Akció részét képező intézkedésekről szóló tájékoztató dokumentumok nyomdai előállításával
kapcsolatos feladatok ellátására. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1126/2014. (III. 13.) Korm. határozata a Kolozsvári Református Kollégium Szakiskolai Tagozatának létrehozásához szükséges forrásigényről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében a  Kolozsvári
Református Kollégium Szakiskolai Tagozat létrehozásának első üteméhez 150,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen
Gábor Alap támogatása alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2014. november 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával
gondoskodjon arról, hogy a Kolozsvári Református Kollégium Szakiskolai Tagozat létrehozásának további üteméhez
47,8 millió forint 2014. év második féléve során rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. július 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
421/2019. (X. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/1071/3/2019. számú előterjesztésére – Komonyi  Sándor
(névmódosítás előtti neve: Komonyi Sándor Albertovics; születési hely, idő: Mezőhomok [Szovjetunió],
1964. november 28.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2013. (VI. 26.) AB határozata az Alaptörvény 23. cikk (2) bekezdésének értelmezéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése a  Kormánynak az  Alaptörvény értelmezése tárgyában benyújtott indítványa
alapján meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 23. cikk (2) bekezdésének értelmezése alapján megállapítja, hogy sarkalatos
törvény meghatározhatja az önálló szabályozó szerv vezetőjévé válás feltételeit.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben visszautasítja. Az Alkotmánybíróság a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. A  közigazgatási és igazságügyi miniszter az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38.  § (1)  bekezdése alapján a  Kormány nevében az  Alaptörvény 23.  cikk (2)  bekezdésének értelmezését
indítványozta. Az  indítvány szerint az  önálló szabályozó szerv vezetőjének kinevezésére vonatkozó alaptörvényi
rendelkezés alapján számos olyan kérdés vetődik fel, amelynek megválaszolása az Alaptörvény értelmezését igényli.
[2] 1.1. Az  indítvány kifejti, hogy az  Alaptörvény 23.  cikkében az  alkotmányozó a  korábbi Alkotmányhoz képest
új intézménytípust hozott létre, az  önálló szabályozó szervet. Az  önálló szabályozó szervek mint autonóm
központi államigazgatási szervek Alaptörvényben rögzített státuszát is – az  indítvány szerint – az  a  specialitásuk
indokolja, hogy jogalkotási hatáskörrel rendelkeznek. Ehhez igazodóan az  Alaptörvény 23.  cikk (2)–(4)  bekezdései
rendelkeznek az  önálló szabályozó szerv vezetőjére vonatkozó alapvető szabályokról is: a  kinevezésről,
az  Országgyűlésnek történő beszámolásról, valamint a  rendeletalkotási hatáskörről. A  (2)  bekezdés szerint
az  önálló szabályozó szerv vezetőjét a  miniszterelnök vagy – a  miniszterelnök javaslatára – a  köztársasági elnök
nevezi ki sarkalatos törvényben meghatározott időtartamra. Az  Alaptörvény ugyanakkor a  vezetőre vonatkozó
egyéb, különösen szakmai követelményekről nem rendelkezik, így nem tartalmaz korlátozást arra nézve,
hogy kik tölthetnek be ilyen pozíciót. Az  indítvány szerint ezért mindenekelőtt felvetődik a  kérdés, hogy ilyen,
a  legalapvetőbb szabályozáshoz tartozó körben sarkalatos törvény előírhat-e követelményeket, vagy alaptörvényi
rendelkezés hiányában a jelöltté válás egyáltalán nem korlátozható. Ennek a kérdésnek a tisztázását követően lehet
csak megválaszolni azt, hogy a törvényalkotó milyen határok között fogalmazhat meg különböző feltételeket.
[3] 1.2. Az  indítvány a  további kérdéseket – megemlítve, hogy önálló szabályozó szervként működik még a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete, valamint a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal is – a  Nemzeti
Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NMHH) elnökének kinevezésére vonatkozó szabályozás tükrében
kérte megválaszolni, tekintettel arra, hogy a kompetencia kritériumok alapján az NMHH elnöke esik a legszigorúbb
korlátozások alá. A  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 111/A.  § (2)  bekezdése szerint az  NMHH elnökének olyan személy nevezhető csak ki, aki
az  országgyűlési képviselők választásán választható, büntetlen előéletű, nem áll a  tevékenységének megfelelő
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik felsőfokú jogi, közgazdasági vagy társadalomtudományi
végzettséggel és a) legalább ötéves, a  médiaszolgáltatások vagy a  sajtótermékek hatósági felügyeletével vagy
a  hírközlési hatósági felügyelettel összefüggő gyakorlattal, vagy b) e  tudományágak területén a  médiára vagy
a  hírközlésre vonatkozó tárgyban ba) Magyarországon elismert tudományos fokozattal, vagy bb) legalább tízéves
oktatói gyakorlattal felsőoktatási intézményben. Az  indítvány szerint kérdésként merül föl, hogy a  szigorúbb
szakmai követelmények irányába mozduló szabályozás felel-e meg inkább az Alaptörvény 23. cikk (2) bekezdésének,
vagy szakmai követelményeket gyakorlatilag nem tartalmazó, a  jelöltté válás előtt csak minimális korlátokat
megfogalmazó szabályozás, továbbá hogy vannak-e olyan követelmények, amelyeknek mindenképp szerepelniük
kellene a törvényi feltételek között.
[4] 1.3. Az indítvány szerint az Alaptörvény 23. cikkének értelmezése során kérdésként merül még föl az is, hogy az Mttv.
111/A. § (2) bekezdésével kapcsolatban a médiaszolgáltatások vagy a sajtótermékek hatósági felügyeletének lehet-e
tekinteni a közszolgálati médiumokat felügyelő kuratóriumban betöltött tagságot, az Országgyűlés médiaügyekkel
foglalkozó állandó bizottságában betöltött tagságot, a  médiaügyekkel összefüggő peres képviseletet, esetleg
a médiaügyekkel összefüggő perekben korábban eljáró bírói praxist.
II. [5] Az Alaptörvény értelmezni kért szabálya:
„23.  cikk (1) Az  Országgyűlés sarkalatos törvényben a  végrehajtó hatalom körébe tartozó egyes feladat- és
hatáskörök ellátására és gyakorlására önálló szabályozó szerveket hozhat létre.
(2) Az önálló szabályozó szerv vezetőjét a miniszterelnök vagy – a miniszterelnök javaslatára – a köztársasági elnök
nevezi ki sarkalatos törvényben meghatározott időtartamra. Az önálló szabályozó szerv vezetője kinevezi helyettesét
vagy helyetteseit.
(3) Az  önálló szabályozó szerv vezetője az  önálló szabályozó szerv tevékenységéről évente beszámol
az Országgyűlésnek.
(4) Az  önálló szabályozó szerv vezetője törvényben kapott felhatalmazás alapján, sarkalatos törvényben
meghatározott feladatkörében rendeletet ad ki, amely törvénnyel, kormányrendelettel, miniszterelnöki rendelettel,
miniszteri rendelettel és a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendeletével nem lehet ellentétes. Az önálló szabályozó
szerv vezetőjét rendelet kiadásában az általa rendeletben kijelölt helyettese helyettesítheti.”
III. [6] 1.1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdése határozza meg, amely az a)–h) pontok
között nem nevesíti az  Alaptörvény rendelkezéseinek értelmezésére vonatkozó hatáskört. A  g)  pont szerint
ugyanakkor sarkalatos törvény további hatáskörök gyakorlására jogosíthatja fel az  Alkotmánybíróságot. Ennek
megfelelően rendelkezik az  Abtv. 38.  §-a az  Alaptörvény értelmezésére vonatkozó hatáskörről. Az  indítványozó
az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján kezdeményezte az Alkotmánybíróság eljárását. Eszerint az „Országgyűlés vagy
annak állandó bizottsága, a köztársasági elnök, illetve a Kormány indítványára az Alkotmánybíróság az Alaptörvény
rendelkezését konkrét alkotmányjogi problémával összefüggésben értelmezi, ha az  értelmezés közvetlenül
levezethető az  Alaptörvényből”. Az  Abtv. szövege alapján tehát az  Alaptörvény értelmezését csak meghatározott
szervek (személyek) és csak meghatározott tartalmú indítványban kezdeményezhetik. Az  Alkotmánybíróságnak
vizsgálnia kell, hogy az  indítvány jogosulttól származik-e, az  Alaptörvény konkrét rendelkezésének értelmezésére
irányul-e, összefügg-e konkrét alkotmányjogi problémával, és az  értelmezés közvetlenül levezethető-e
az Alaptörvényből.
[7] 1.2. Absztrakt alkotmányértelmezési hatáskört a 2011. december 31-ig hatályban volt, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: régi Abtv.) is tartalmazott, ami alapján az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlatban alakította ki ezen eljárásának feltételeit. Az  Alkotmánybíróság Magyarország Alaptörvényének
negyedik módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését követően, az Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések
5.  pontjára tekintettel úgy foglalt állást, hogy „az újabb ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán
felhasználhatja a  korábbi határozataiban kidolgozott érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket,
ha az  Alaptörvény adott szakaszának az  Alkotmánnyal fennálló tartalmi egyezése, az  Alaptörvény egészét illető
kontextuális egyezősége, az  Alaptörvény értelmezési szabályainak figyelembevétele és a  konkrét ügy alapján
a  megállapítások alkalmazhatóságának nincs akadálya, és szükségesnek mutatkozik azoknak a  meghozandó
döntése indokolásába történő beillesztése” {13/2013. (VI. 17.) AB határozat, Indokolás [32]}. Az  Alkotmánybíróság
már a  21/2012. (IV. 21.) AB határozatban is abból indult ki, hogy – amint arra az  Abtv. indokolása is utal –
a  törvényhozó a  korábbi, alkotmányértelmezésre irányuló hatáskör megtartására törekedett. „Az Abtv. 38.  §
(1)  bekezdésének megszövegezése az  Alkotmánybíróságnak az  Alaptörvény hatálybalépése előtt, a  régi Abtv.
1.  § g)  pontján és 51.  §-án alapuló alkotmányértelmezési hatáskör tárgyában kidolgozott, korábbi ítélkezési
gyakorlata során kialakított szempontokra emlékeztet” {21/2012. (IV. 21.) AB határozat, Indokolás [24]}. Ezzel
összhangban az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az Alaptörvény elvont értelmezésére irányuló hatáskörének
rendeltetése, szerepe és a többi alkotmánybírósági eljárás között elfoglalt helye nem különbözik a korábbi absztrakt
alkotmányértelmezés jellemzőitől. Nincs tehát akadálya annak, hogy az  Alaptörvény elvont értelmezésének
Abtv.-ben foglalt összetett feltételeit az Alkotmánybíróság a korábbi gyakorlat felhasználásával értelmezze.
[8] 2.1. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  indítványt a  közigazgatási és igazságügyi miniszter a  Kormány
nevében nyújtotta be, vagyis az jogosulttól származik.
[9] 2.2. Az  Alkotmánybíróság azt is megállapította, hogy az  indítvány az  Alaptörvény 23.  cikk (2)  bekezdésének
értelmezésére irányul, azaz megjelöli az Alaptörvény értelmezni kívánt konkrét rendelkezését.
[10] 2.3. Az  Alaptörvény értelmezésének további feltételeit – azaz a  konkrét alkotmányjogi probléma meglétét,
illetve az  értelmezésnek az  Alaptörvényből való közvetlen levezethetőségét – az  Alkotmánybíróság arra
tekintettel vizsgálta meg, hogy e  hatáskörét mindig is megszorítóan értelmezte, és ezúttal is úgy ítélte meg,
hogy e  nélkül az  alkotmányértelmezések azzal a  veszéllyel fenyegetnek, hogy az  Alkotmánybíróság magára
vállalja a  törvényhozó, sőt a  végrehajtó hatalom felelősségét is, és ezáltal egyfajta alkotmánybírósági kormányzás
alakulna ki. [31/1990.  (XII.  18.) AB határozat, ABH 1990, 137, 138.]. Az  alkotmányértelmezési hatáskör gyakorlását
az  Alkotmánybíróság következetesen igyekezett távol tartani egyrészt valamely alkotmányos rendelkezés teljesen
elvont, parttalan értelmezésétől, másrészt attól, hogy az elvont értelmezés konkrét ügyet döntsön el, vagy csupán
jogszabályt értelmezzen. Az  utóbbi feltétellel az  Alkotmánybíróság más hatalmi ágak feladatától is távol kívánta
tartani magát. [21/1996. (V. 17.) AB határozat, ABH 1996, 74, 75.]
[11] Azáltal, hogy az  Alaptörvény értelmezésére irányuló indítványban feltett kérdésnek konkrét alkotmányjogi
problémával kell összefüggésben állnia, és az  értelmezésnek közvetlenül levezethetőnek kell lennie
az  Alaptörvényből, nem minden alkotmányjogi probléma tekinthető absztrakt alkotmányértelmezési eljárásban
elbírálható alkotmányjogi kérdésnek. E  hatáskör keretében az  alkotmányjogi problémák széles köréből csak
azok a  világosan megfogalmazható, konkrét kérdések alkalmasak az  elbírálásra, amelyek tisztán az  Alaptörvény
értelmezésével, jogszabály közbejötte nélkül, kizárólag alkotmányjogi érvekkel megválaszolhatók. Más típusú
alkotmányjogi problémák az Alkotmánybíróság egyéb hatáskörein belül oldhatók csak meg.
[12] Az Alkotmánybíróság minderre tekintettel kérdésenként külön-külön vizsgálta, az  indítványban feltett kérdések
alkalmasak-e arra, hogy az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján elbírálja őket.
IV. [13] 1.1. Az  indítvány mindenekelőtt annak a  kérdésnek a  megválaszolására kérte az  Alkotmánybíróságot,
hogy az  önálló szabályozó szervre vonatkozó sarkalatos törvény egyáltalán előírhat-e az  Alaptörvényben
nem szereplő követelményeket a  szerv vezetőjévé kinevezhető személyek tekintetében, vagy az  ilyen,
a  legalapvetőbb szabályozáshoz tartozó körben nincs helye az  Alaptörvényen túli feltételek meghatározásának.
Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy ez  az alkotmányjogi probléma olyannak minősül, amely az  Abtv.
38.  § (1)  bekezdése alapján, az  Alaptörvény értelmezésére irányuló eljárásban elbírálható. A  kérdés ugyanis
az  Alaptörvény és az  alapintézményi – az  Alaptörvényben rögzített szerveket szabályozó – sarkalatos törvények
viszonyára vonatkozik, és az  Alaptörvényben foglalt jogforrási rendszernek az  Alaptörvény 23.  cikkével
összefüggésben álló értelmezésével megválaszolható. Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben a sarkalatos törvények
jogforrási helyével kapcsolatos azokat a  szempontokat fejti csak ki, amelyek az  indítványban foglalt kérdés
megválaszolásához szükségesek.
[14] A sarkalatos törvény fogalmát az  Alaptörvény T)  cikk (4)  bekezdése adja meg. Eszerint a  sarkalatos törvény olyan
törvény, amelynek elfogadásához és módosításához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata
szükséges. Az  Alkotmánybíróság a  43/2012. (XII. 20.) AB határozatban már foglalkozott a  sarkalatos törvény
jogforrási hierarchiában elfoglalt helyének egyes kérdéseivel, és kifejtette, hogy „– mivel a  korábbi kétharmados
törvények és a jelenlegi sarkalatos törvények jellegükben (elnevezésüket leszámítva) semmiben sem különböznek,
és mivel megfelel az értelmezés szabályainak is – irányadónak tekinti a kétharmados törvények kapcsán kialakított
korábbi alkotmánybírósági gyakorlatot”. {43/2012. (XII. 20.) AB határozat, Indokolás [55]} A jelen indítvány elbírálása
kapcsán az  Alkotmánybíróság a  korábbi gyakorlat két elemét emeli ki. Egyrészt a  minősített (kétharmados)
többség „nem egyszerűen a  törvényalkotási eljárás formai előírása, hanem olyan alkotmányos garancia, amelynek
lényeges tartalma az  országgyűlési képviselők közötti széles körű egyetértés” [1/1999. (II. 24.) AB határozat, ABH
1999, 25.]. Másrészt az alapintézményi törvények esetében kötelezően kétharmados körbe tartozó rendelkezésekkel
kapcsolatban az  Alkotmánybíróság kifejtette, hogy „[a] minősített többség követelményével érintett szervezetek,
intézmények szabályozása körében a kritériumrendszer elsősorban, de nem kizárólagosan a hatáskör, a  szervezeti
felépítés és a  működési rend lényeges szabályozási elemeit foglalja magában” [1/1999. (II. 24.) AB határozat, ABH
1999, 25.; megerősítette: 31/2001. (VII. 11.) AB határozat].
[15] A fentieket is figyelembe véve mutat rá az  Alkotmánybíróság arra, hogy a  sarkalatos törvények egyik funkciója
az  Alaptörvény szövegének alkotmányos garancia mellett történő tehermentesítése, vagyis az, hogy
az  Alaptörvénynek ne kelljen az  alapintézmények valamennyi lényeges szabályáról kimerítően rendelkeznie,
ugyanakkor ezek a szabályok mégis az országgyűlési képviselők széles körű egyetértése mellett szülessenek meg.
A  sarkalatos törvények e  funkciója híján magának az  Alaptörvénynek kellene az  alapintézményekre vonatkozó
minden – lényeges, ámde – részletszabályt tartalmaznia, ami összességében túlságosan részletező, áttekinthetetlen
alkotmányt eredményezne.
[16] Az Országgyűlés az Alaptörvény 23. cikkében említett önálló szabályozó szervekre vonatkozó lényeges szabályokat
is az  adott szervet szabályozó sarkalatos törvényben rendezheti. Nem kivétel ez  alól a  szervnek az  Alaptörvény
23.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak szerint kinevezett vezetőjére vonatkozó szabályozás sem. Az  Alaptörvény
23.  cikkében arra tekintettel sem lenne indokolt a  legalapvetőbb szabályokon túli követelmények előírása, hogy
az ott foglaltak a különféle önálló szabályozó szervek közös alkotmányos státuszát adják meg csupán, míg az egyes
szervekre vonatkozó speciális szabályok a  róluk – az  Alaptörvény alapján – rendelkező sarkalatos törvényben
jelenhetnek meg. Az  indítvány helyesen mutat rá arra, hogy az  önálló szabályozó szerv – az  Alaptörvény T)  cikk
(2)  bekezdése és 23.  cikk (4)  bekezdése alapján jogalkotási hatáskörrel rendelkező – vezetőjének kinevezésére
vonatkozó szabályok, feltételek, szakmai kritériumok az  alapintézmény lényeges szabályozási körébe tartoznak.
Ebből azonban nem az következik, hogy ilyen követelményeket a sarkalatos törvény ne írhatna elő, hanem az, hogy
ezeknek a kinevezési feltételeknek – ha nem az Alaptörvényben szerepelnek, akkor – a sarkalatos törvényben van
a helyük. A sarkalatos törvénybe foglalható kritériumok korlátját az  jelenti, hogy azok nem kerülhetnek ellentétbe
az  Alaptörvénnyel, vagyis ha egy feltételt az  alkotmányozó már megfogalmazott, akkor a  sarkalatos törvény
nem adhat attól eltérő szabályt. Az  önálló szabályozó szervek esetében ilyen eljárási feltétel a  kinevező személye
(a  miniszterelnök vagy a  köztársasági elnök), illetve a  köztársasági elnök általi kinevezés esetén a  javaslattevő
személye (miniszterelnök).
[17] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény 23.  cikk (2)  bekezdésének értelmezésével megállapította,
hogy sarkalatos törvény meghatározhatja az önálló szabályozó szerv vezetőjévé válás feltételeit.
[18] 1.2. Az  indítvány további kérdéseivel kapcsolatban az  Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy az  azokban
megfogalmazott alkotmányjogi problémák nem olyan jellegűek, amelyek az  Abtv. 38.  § (1)  bekezdése alapján,
elvont alkotmányértelmezés keretében elbírálhatók lennének.
[19] 1.2.1. Az indítvány szerint – ha sarkalatos törvény meghatározhatja a vezetővé válás feltételeit, akkor – kérdésként
merül föl, hogy a  szigorúbb szakmai követelmények irányába mozduló szabályozás felel-e meg inkább
az  Alaptörvény 23.  cikk (2)  bekezdésének, vagy a  jelöltté válás előtt csak minimális korlátokat megfogalmazó
szabályozás, továbbá hogy vannak-e olyan követelmények, amelyeknek mindenképp szerepelniük kellene
a  törvényi feltételek között. Ez  a  kérdés azonban nem válaszolható meg önmagában az  Alaptörvény 23.  cikk
(2) bekezdése alapján.
[20] Egyrészt az  önálló szabályozó szervre, annak vezetőjére vonatkozó alkotmányos követelmények nagymértékben
függnek attól, hogy az  adott szerv működése az  Alaptörvény mely más rendelkezésein alapul, illetve mely más
rendelkezéseivel, köztük mely alapjogokkal áll összefüggésben. Így az  indítvány fókuszában álló NMHH elnökének
esetében lényeges körülmény, hogy ennek a  szervnek a  szabályozását az  Alaptörvénynek a  véleménynyilvánítás
szabadságát rögzítő IX. cikke utalja sarkalatos törvény tárgykörébe.
[21] Másrészt a  kérdés nem válaszolható meg jogszabály vizsgálatának közbejötte nélkül. Az  önálló szabályozó szerv
vezetőjére irányadó követelmények ugyanis attól sem függetleníthetők, hogy az  adott szerv és annak vezetője
pontosan milyen hatásköri, szervezeti és működési rendben, illetve milyen szabályozási környezetben fejti ki
tevékenységét. Az  NMHH elnöke esetében például lényeges törvényi szabály, hogy az  Mttv. 125.  § (1)  bekezdése
értelmében a  kinevezett elnök a  kinevezés tényével és időpontjában a  sajtószabadság érvényesülését szolgáló
Médiatanács elnökjelöltjévé válik.
[22] Amint azt a fentiek is alátámasztják, annak a kérdésnek a megválaszolása, hogy az Alaptörvénnyel a szigorúbb vagy
a  minimális követelmények meghatározása van-e összhangban, olyan mérlegelést igényel, amely a  törvényhozó
hatáskörébe tartozik. Az Országgyűlés felelősségi körébe tartozik, hogy az Alaptörvény rendelkezéseit figyelembe
véve és a  szabályozási környezetbe ágyazva, a  vonatkozó alkotmányossági követelmények érvényesítésével
meghatározza az  önálló szabályozó szervek vezetőinek kinevezési feltételeit. Az  Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint nincs lehetőség olyan indítvány alkotmányértelmezés keretében történő elbírálására, amely
annak eldöntését kezdeményezi, hogy a  törvényhozó köteles-e bizonyos szabályok megalkotására. Az  ilyen
indítványok valójában – tipikus esetben – előzetes normakontrollra irányulnak [652/G/1994. AB határozat,
ABH 1998, 574.] Jelen esetben ráadásul a  törvényhozó már elvégezte a  hatáskörébe tartozó mérlegelést, és
sarkalatos törvényben megalkotta azokat a  szabályokat, amelyekre az  indítvány szóban lévő kérdése vonatkozik.
Az e szabályokhoz fűződő alkotmányos kérdések megválaszolására és alkotmányos követelmények megállapítására
– a Kormány által is indítványozható – utólagos normakontroll eljárásban van lehetőség.
[23] Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében visszautasította.
 [24] 1.2.2. Az  indítvány az  Alaptörvény 23.  cikkének értelmezésével kéri annak is az  elbírálását, hogy az  Mttv.
111/A.  § (2)  bekezdésével kapcsolatban a  médiaszolgáltatások vagy a  sajtótermékek hatósági felügyeletének
lehet-e tekinteni a  közszolgálati médiumokat felügyelő kuratóriumban betöltött tagságot, az  Országgyűlés
médiaügyekkel foglalkozó állandó bizottságában betöltött tagságot, a  médiaügyekkel összefüggő peres
képviseletet, esetleg a  médiaügyekkel összefüggő perekben szerzett bírói gyakorlatot. Ez  a  kérdés azonban nincs
összefüggésben az  Alaptörvény 23.  cikkének értelmezésével, hanem kifejezetten a  már megalkotott sarkalatos
törvény értelmezésére irányul. Az  Alkotmánybíróság a  jogszabály önálló értelmezésére irányuló indítványt nem
bírálhatja el az  Alaptörvény értelmezése keretében, mert azzal más hatalmi ágak feladatát venné át [36/1992.
(VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 211.]. Az  Mttv. hivatkozott rendelkezésének értelmezése, ezáltal a  sarkalatos
törvény kritériumainak érvényre juttatása az NMHH elnökének jelölésére és kinevezésére jogosult személyek, azaz
a miniszterelnök és a köztársasági elnök feladata [Mttv. 111/A. § (1) bekezdése].
[25] Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében is visszautasította.
 [26] Az Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben való közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdése alapján
rendelte el. Budapest, 2013. június 24. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1031/2017. (I. 31.) Korm. határozata az ATP World Tour 250-es tenisztorna megrendezésével kapcsolatos intézkedésről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a nemzetközi tenisztornák magyarországi rendezésének támogatásáról szóló 1045/2016. (II. 15.)
Korm. határozat szerinti nemzetközi tenisztornák 2017. évi megrendezésére ideiglenes létesítmények felállításával
kerülhessen sor;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti ideiglenes
létesítmények felállítása érdekében gondoskodjanak bruttó 461,0 millió forint költségvetési forrás biztosításáról
a  Magyar Tenisz Szövetség részére a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok
támogatása jogcímcsoporton;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti ideiglenes
létesítmények felállítását követően az eredeti állapot helyreállítása érdekében gondoskodjanak bruttó 237,5 millió
forint költségvetési forrás biztosításáról az  ideiglenes létesítmények helyszínéül szolgáló ingatlanok vagyonkezelői
részére a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és
kezelése alcím, 41. Egyedi sportlétesítmény-fejlesztések támogatása jogcímcsoporton.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2015. (III. 18.) OBH utasítása a felszámoló kijelölő program üzemeltetési szabályzatáról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (2) bekezdés
b) pontjában, valamint a felszámolók, a vagyonfelügyelők és az ideiglenes vagyonfelügyelők elektronikus kijelölésének szabályairól
szóló 36/2010. (V. 13.) IRM rendelet 1. § (5b) bekezdésében írtakra is figyelemmel – a felszámolók névjegyzékből való elektronikus
kirendelésének céljára kifejlesztett számítógépes program üzemeltetésére – a következő szabályzatot adja ki:
I. A szabályzat hatálya 1. § E  szabályzat hatálya a  felszámoló kijelölő programot készítő, működtető és felhasználását végző szervezetekre és
személyekre terjed ki.
II. A felszámoló kijelölő program fejlesztése, karbantartása 2. § (1) A felszámoló kijelölő programot az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke által kiírt belső pályázat
keretében – elsősorban a bíróságokon dolgozó informatikusok közreműködésével – kell elkészíteni és gondoskodni
a változó jogszabályoknak megfelelő folyamatos karbantartásáról és továbbfejlesztéséről.
(2) A program kifejlesztése és folyamatos karbantartása érdekében a pályázatot az OBH Informatikai Főosztálya készíti el.
 (3) Az OBH Informatikai Főosztálya a  fejlesztési és tesztelési feladatok elvégzése érdekében tesztrendszert üzemeltet,
melynek feladata:
a) a felhasználói oktatás gyakorlati megvalósítása és
b) a programváltozások, módosítások tesztelése, a felhasználói funkciók működésének ellenőrzése.
(4) A sorsolás befejezésekor az 1. mellékletben meghatározott okiratot kell kinyomtatni, és azt az iratokhoz kell érkeztetni.
III. A felszámoló kijelölő program üzemeltetése 3. § (1) A rendszer folyamatos és biztonságos üzemeltetése az OBH Informatikai Főosztályának a feladata.
 (2) A  felszámoló kijelölő program változásai (verziói) kizárólag a  tesztrendszeren végrehajtott sikeres próbaüzemet
követően, az OBH Informatikai Főosztálya vezetőjének jóváhagyása után tölthetők be az üzemeltetett rendszerbe.
IV. A felszámoló kijelölő program működésének ellenőrzése 4. § (1) A  felszámoló kijelölő program működését szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal, az  év március 31.
napjáig az  OBH informatikai biztonsági felelőse ellenőrzi abból a  szempontból, hogy az  előző évi véletlenszerű
sorsolások megfeleltek-e a hatályos jogszabályok előírásainak.
(2) Az  ellenőrzés eredményét írásba kell foglalni, és azt az  Informatikai Főosztály vezetője véleményével együtt
jóváhagyás végett nyolc napon belül továbbítja az OBH elnökének.
(3) Jelen szabályzat hatálybalépését követő minden második évben külső informatikus biztonsági szakértő
közreműködését kell igénybe venni az (1) bekezdésben előírt ellenőrzés végrehajtásához.
5. § A felszámolók sorsolását támogató informatikai rendszer üzemeltetését az OBH végzi. Minden nap automatikusan
teljes mentés készül a  rendszer valamennyi összetevőjéről, amely magában foglalja az  operációs rendszert,
a  felszámolók sorsolását végző program állományait, annak kimeneteit és a  program által használt adatbázist és
webszervert is. A napi mentéseket legalább két hétig meg kell őrizni az esetleges rendszer-visszaállítás érdekében.
V. A felszámoló kijelölő program működtetése 6. § (1) A felszámoló kijelölő program felhasználói kezelésére – a rendszer-adminisztrátori feladatok ellátásának kivételével –
bírót, bírósági titkárt és bírósági ügyintézőt lehet feljogosítani.
(2) Az (1) bekezdés szerint a program felhasználói kezelésére jogosultak körét a törvényszék elnöke határozza meg.
 (3) A program felhasználóit felhasználónevük azonosítja, a program használatához felhasználónév és a felhasználó által
beállított, minimum hat karakterből álló jelszó szükséges. 7. § A  program minden sorsolási és egyéb műveletet, annak időpontját és azok minden adatát naplózza. A  naplózás
adatait a felszámolási eljárás jogerős befejezéséig, de legalább három évig kell archiválni.
8. § A felszámoló kijelölő program gyakorlati alkalmazásának elősegítése érdekében az alkalmazandó műveletekről leírást
kell készíteni, melynek a felhasználók számára a programból közvetlenül elérhetőnek kell lennie.
VI. A felszámolók adataiban bekövetkezett változások átvezetése 9. § (1) A  felszámolók névjegyzékébe bejegyzett felszámolók körére és azok adataira vonatkozó változásokat tartalmazó
határozatot a  felszámolók névjegyzékét vezető szervezet a  Cégközlönyben történő közzétételt megelőzően,
elektronikus úton a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer (KR) hivatali kapu szolgáltatásának igénybevételével
küldi el az OBH hivatali kapuján keresztül az OBH postafiókjába.
(2) Az OBH hivatali kapu postafiókjába a felszámolók névjegyzékét vezető szervezettől érkező elektronikus küldeményeket
az  OBH Informatikai Főosztályvezetője által kijelölt személy kezeli, és a  felszámolók adataiban bekövetkezett
változásokat haladéktalanul átvezeti a rendszer adatain (felszámolók adatainak karbantartása).
(3) Amennyiben a felszámolók névjegyzékét vezető szervezet által megküldött határozat alapján a felszámoló szervezet
egyértelműen nem azonosítható az OBH felszámoló kijelölő programjában, a felszámolók adatainak karbantartását
végző személy ezt haladéktalanul, elektronikus úton, a  hivatali kapun keresztül jelzi a  felszámolók névjegyzékét
vezető szervezetnek.
(4) Ha az üzemeltető a hozzá érkezett visszajelzések alapján észleli, hogy a felszámoló szervezet és a névjegyzéket vezető
szervezet által közölt adatok nem egyeznek a  felszámoló szervezet cégjegyzéki adataival, ezt haladéktalanul,
elektronikus úton közli a névjegyzéket vezető szervezettel.
VII. A hibajavítás szabályai 10. § (1) A  felhasználó által nem javítható adatok helyesbítését, illetve az  ismételt sorsolás lehetővé tételét a 2. mellékletet
képező adatlap kitöltésével kell kezdeményezni elektronikus úton az adatvaltoztatas@obh.birosag.hu e-mail címre
megküldve.
(2) A  hibajavítást az  OBH elnöke által kijelölt felelősök végzik el – legkésőbb az  adatlap megérkezését követő
munkanapon –, és erről az adatlapot feladó elektronikus címére tájékoztatást küldenek.
(3) Ha a hibát a javítást kezdeményező felhasználó maga is kijavíthatja, ennek módjáról az adatlap beérkezését követő
munkanapon tájékoztatni kell a (2) bekezdésben írt módon.
(4) A  felszámoló szervezet a  róla nyilvántartott adatok módosítását, javítását a  felszámolók névjegyzékét vezető
szervezetnél kezdeményezheti.
VIII. Az átláthatóság biztosítása 11. § (1) Az  OBH Informatikai Főosztálya minden negyedév első hónapjának 15. napjáig közzéteszi az  előző negyedévi
felszámoló sorsolási adatokat.
(2) A felszámoló szervezet az üzemeltetőhöz küldött kérelmére az OBH Informatikai Főosztálya 30 nap alatt tájékoztatást
nyújt a szervezet folyamatban lévő ügyeinek számáról és a nyilvántartásban kezelt adatairól.
(3) A sorsolási műveletek naplózásának adatairól az üzemeltető akkor adhat tájékoztatást, ha a kérelmező jogi érdekét
igazolja.
(4) A  4.  § (2)  bekezdésben szabályozott éves ellenőrzés eredményéről készült írásbeli jelentést a  bíróságok központi
internetes oldalán minden év május 31. napjáig nyilvánosságra kell hozni.
(5) Az  OBH a  10.  § (1)  bekezdésében szabályozott hibajavításra vonatkozó adatlapokat a  hiba elhárításától számított
három évig megőrzi, és a hibabejelentések számáról és a gyakran előforduló hibákról minden év július 20. és január 20.
napjáig tájékoztatást tesz közzé a bíróságok központi intranetes és központi internetes oldalán.
IX. Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy a 11. § (5) bekezdésében írt tájékoztatót első
ízben 2015. július 20. napján kell közzétenni.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
1880/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem „MOME Laboratory” Kreatív Innovációs és Tudáspark egyetemi campus állami beruházás megvalósítása érdekében szükséges források rendelkezésre állásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem „MOME Laboratory” Kreatív Innovációs és Tudáspark egyetemi campus
állami beruházás (a továbbiakban: Beruházás) javasolt funkcióbővítésével, valamint a  Beruházás idejére
a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem (a továbbiakban: MOME) ideiglenes kiköltözésével,
b) a Beruházás a) alpont szerinti megvalósításához és a MOME költözésének lebonyolításához – a Moholy-Nagy
Művészeti Egyetem MOME Campus – Kreatív Innovációs és Tudáspark kialakítása állami beruházás egyes
kérdéseiről szóló 1438/2014. (VII. 31.) Korm. határozat 1.  pontjában meghatározottakon felül – szükséges
6800,0 millió forint többletforrás biztosításával;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az 1. pont b) alpontja szerinti többletforrás részeként – gondoskodjon
a MOME költözése lebonyolításához szükséges 89,8 millió forint biztosításáról a központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. a Beruházás 1.  pont szerinti megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi
erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
a) a 2017. évben – a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvényben
a  Beruházás megvalósítására biztosított előirányzaton felül – további 7084,2 millió forint biztosításáról
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi
támogatása, egyéb fejlesztési támogatások alcím, 15. MOME Campus- Kreatív Innovációs és Tudáspark
kialakítása jogcímcsoport javára,
b) a 2018. évben összesen 3724,6 millió forint rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) alpont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
4. a Beruházás vonatkozásában
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36. § (4a) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva előzetes jóváhagyását adja az emberi erőforrások minisztere számára az ötmilliárd forintot
meghaladó értékű, többéves fizetési kötelezettséggel járó szerződések megkötéséhez, összesen legfeljebb
11 500,0 millió forint összegben,
b) az Áht. 36. § (4b) bekezdés a) pontja alapján felhatalmazást ad éven túli kötelezettségvállalásra az a) alpont
szerinti szerződések esetében a 2017. és 2018. évi részösszeg tekintetében.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
302/2015. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
Albelné dr. Hoksári Évát 2015. július 12-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. június 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2010. (III. 19.) FVM rendelete a borászati üzemek működésének engedélyezéséről, valamint a tevékenységükre vonatkozó higiéniai szabályokról.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés k) pontjában, valamint
az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 28. pontjában kapott felhatalmazás
alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és
c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 2. §
15. pontjában foglalt borászati termékek előállítását, tárolását, kezelését, illetve kiszerelését árutermelési céllal végző
borászati üzemekre terjed ki. 2. § (1) A borászati üzem működési engedélyét (a továbbiakban: engedély) a borászati hatóságtól kell kérelmezni.
(2) A borászati üzem létesítése esetén az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a borászati üzem üzemeltetőjének nevét, címét, cég esetén a cégbíróságon a cégjegyzékbe bejegyzett nevet,
székhelyet; b) a borászati üzem címét és helyrajzi számát;
c) a borászati üzem helye szerint illetékes hegyközség nevét és címét;
d) a szakmai tevékenységért felelős személy nevét; e) a telephelyen végzett tevékenységi körök felsorolását.
(3) A kérelemhez csatolni kell: a) a borászati üzem feletti rendelkezés igazolását;
b) a helyszínrajzot; c) kanna- és palackmosás, valamint palackozás esetén, ha nem a helyi ivóvíz szolgáltató által szolgáltatott vizet
használ, annak igazolását, hogy a felhasznált víz minősége megfelel az ivóvíz minőségi követelményeiről és
az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendeletben előírtaknak.
(4) A 250 hl/év mennyiséget meghaladó borászati terméket előállító, illetve kiszerelési tevékenységet végző borászati
üzem esetében a kérelemhez csatolni kell a (3) bekezdésben foglaltakon kívül:
a) a technológiai folyamatábrát; b) a technológiai elrendezési rajzot;
c) az anyagmozgatási és személyforgalmi tervet; d) a műszaki-technológiai leírást;
e) a gyártástechnológia szerinti gépjegyzéket; f) a szennyvíz külön jogszabály szerinti elhelyezésének igazolását;
g) a tisztítási takarítási utasítást; h) a hulladék kezelési utasítást;
i) a személyi higiéniai utasítást; j) új üzem esetén használatbavételi engedélyt;
k) tevékenység bővítése esetén a korábbi engedélyt. (5) Engedély adható olyan üzem részére is, amely a palackozás végeztével új állomáshelyre költöztethető
(a továbbiakban: mozgó borpalackozó), amennyiben a) a mozgó borpalackozó rendelkezik olyan gépjárművel, amely alkalmas palackozó gépsor szállítására, és
b) a palackozó gépsor rendelkezik ba) palackmosóval, -öblítővel, -csepegtetővel,
bb) palacktöltővel és bc) dugaszolóval. (6) A mozgó borpalackozóra vonatkozó engedélyre vonatkozó kérelemhez a (3) bekezdés a), valamint a (4) bekezdés a)–i)
és k) pontjában meghatározottakat kell mellékelni. 3. § (1) Az engedélyt a borászati hatóság határozatlan időre adja ki. A borászati üzem működésének megszüntetését
legkésőbb a megszűnést követő 8 napon belül be kell jelenteni a borászati hatóság és a hegyközség részére.
(2) Az engedély módosítása iránti kérelmet kell benyújtani a 2. § (2) és (3) bekezdésében felsorolt adatok változása esetén.
(3) A borászati hatóság az engedély megadásáról szóló döntés meghozatalakor a kérelem mellékleteiben foglaltak
alapján vizsgálja, hogy a borászati üzem képes-e a higiéniai rendelkezések betartására.
4. § (1) Nem adható engedély olyan borászati üzemnek, ahol nem szőlőalapú alkoholos termékek előállítását, tárolását,
kezelését vagy kiszerelését végzik. (2) Az engedély az adott borászati üzemre szól. Egy borászati üzem csak egy engedéllyel rendelkezhet.
(3) Azon borászati üzem részére, melyet a borászati hatóság jogerősen ideiglenesen bezárt, illetve amelynek engedélyét
jogerősen felfüggesztette, nem adható engedély a bezárás, illetve a felfüggesztés időtartama alatt. A bezárással
kapcsolatos döntés jogerőre emelkedéséig a borászati üzemre vonatkozó új kérelemmel kapcsolatos eljárást fel kell
függeszteni. (4) Egy fizikai létesítmény borászati üzemként való működése csak azt követően engedélyezhető, illetve a működése csak
akkor folytatható, ha a korábban ott folytatott, a Btv. hatálya alá tartozó tevékenységgel összefüggésben
megállapított, a Btv. szerinti bírsággal kapcsolatos valamennyi kötelezettség megfizetésre került.
(5) A működési engedély iránti kérelmet el kell utasítani, ha az nem felel meg a jogszabályi előírásoknak.
5. § (1) A borászati üzemben a szőlőfeldolgozás és a borkészítés során a Btv. 52. §-ában foglaltaknak megfelelően a következő
pince- és borhigiéniai szabályokat kell betartani: a) a csatornahálózattal nem rendelkező pincékben a szennyvíz, talaj- és csapadékvízgyűjtő ciszternákat
rendszeresen ki kell üríteni és fertőtleníteni; b) a borospincékben kielégítő természetes vagy mesterséges szellőztetésről kell gondoskodni;
c) a bortömlőket és állandó csővezetékeket kívül-belül rendszeresen mosni és fertőtleníteni kell, valamint
a tárolásukra olyan tartószerkezetek szükségesek, hogy belőlük a mosóvíz maradéktalanul eltávozhasson, és
a tömlők ne szennyeződjenek; d) gondoskodni kell da) a borászati tevékenység végzéséhez szükséges világításról,
db) a dolgozói létszámhoz igazodó számú illemhely meglétéről,
dc) a borászati tevékenység során keletkező hulladékok kezelésről,
dd) a borászati tevékenységhez szükséges vízről, df) az előállítás során használt anyagok, valamint a késztermékek megfelelő tárolásáról.
(2) A kiszerelést végzőnek rendelkeznie kell: a) az edények, kannák, fertőtlenítéséhez és öblítéséhez, töltéséhez és hiteles lezárásához szükséges eszközökkel;
b) a töltési mennyiség ellenőrzéséhez szükséges, a mérésügyi hatóság által hitelesített, vagy a nemzeti etalonra
visszavezethető kalibrált eszközökkel. (3) A 250 hl/év mennyiséget meghaladó borászati terméket előállító borászati üzem és a mozgó borpalackozók
tevékenységére alkalmazni kell az élelmiszer-higiéniáról szóló 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet előírásait. (4) A borászati üzemnek az e rendeletben meghatározott feltételeknek való megfelelését a borászati hatóság
élelmiszermérnöki, élelmiszertechnológus mérnöki, kertészmérnöki, szőlész-borász mérnöki, szőlészeti és borászati
mérnöki, borász-italtechnológus szakmérnöki vagy tartósítóipari mérnöki felsőfokú képesítéssel rendelkező
felügyelői ellenőrzik. 6. § A termelői borkimérés a borászati üzem telephelyén vagy székhelyén végezhető.
7. § (1) E rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépését követően
indult eljárásokban kell alkalmazni. (2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a szőlészeti és borászati üzemek működésének engedélyezési rendjéről és
tevékenységének higiéniai szabályairól szóló 101/2004. (VI. 3.) FVM rendelet hatályát veszti azzal, hogy előírásait
a folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
151/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Áts Ágotát
a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1698/2017. (IX. 22.) Korm. határozata a KEHOP-5.2.2-16-2016-00042 azonosító számú („Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei oktatási intézmények épületenergetikai fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  KEHOP-5.2.2-16-2016-00042 azonosító számú, „Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei oktatási intézmények
épületenergetikai fejlesztése” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével az  1.  melléklet
szerint, és az  európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról
szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A. §-a alapján hozzájárul, hogy a projekt
keretemelése és annak végrehajtása során a Kormányrendelet 3–6. §-ában foglalt eljárási szabályok ne kerüljenek
alkalmazásra,
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2105/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, valamint az NFSI Nemzeti Fejlesztési és Stratégiai Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, továbbá a közreműködésükkel megvalósuló projektek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 2017. és a 2018. évben
a) az  NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: NFP
Nonprofit Kft.) részére a 2. és 4. pontban meghatározottak szerint,
b) az NFSI Nemzeti Fejlesztési és Stratégiai Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
NFSI Nonprofit Kft.) részére a 3. és 4. pontban meghatározottak szerint
tőkeemelés útján forrás biztosítása szükséges a  gazdasági társaságok tevékenysége és azok közreműködésével
megvalósuló projektek finanszírozása érdekében,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében gondoskodjon
az  NFP Nonprofit Kft. részére a  2017. évben 4 620 645 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi
kezelésű előirányzatok cím, 3. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 4. Tőkeemelések
jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt
vevő szervekről, valamint a Klebelsberg Központról szóló 134/2016. (VI. 10.) Korm. rendelet 3/A. § (1) bekezdésében
az  NFSI Nonprofit Kft. részére meghatározott feladatok ellátása érdekében 131 400 000 forint forrás biztosításáról
gondoskodjon a 2. pontban meghatározott előirányzat javára,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2018. évben a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi
kezelésű előirányzatok cím, 3. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím javára
az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében
a) az NFP Nonprofit Kft. részére 3 354 477 000 forint forrás biztosításáról olyan módon, hogy
aa) a működéssel összefüggő költségekre 107 722 000 forint,
ab) a  távhővel összefüggő, az  NFP Nonprofit Kft. közreműködésével megvalósított vagy megvalósuló
projektek az NFP Nonprofit Kft.-t terhelő önerőigényének teljesítésére 878 000 000 forint,
ac) az  NFP Nonprofit Kft. közreműködésével megvalósuló projektek finanszírozására 1 941 055 000
forint,
ad) az  NFP Nonprofit Kft. által megvalósított projektek fenntartásával összefüggő költségekre
427 700 000 forint
 fordítható,
b) az  NFSI Nonprofit Kft. részére 366 148 151 forint forrás biztosításáról e  gazdasági társaság működésével
összefüggő költségeire,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve gondoskodjon arról,
hogy a  Környezet és Energia Operatív Program (a  továbbiakban: KEOP) KEOP-7.1.0 felhívás alapján támogatást
elnyert projektek összesen 2 613 000 000 forint összegű költségeiből – a KEOP keretében az uniós forrásból történő
utólagos megtérítésére figyelemmel – a  hazai költségvetésből teljesített kifizetéseket ne számolják el a  KEOP
terhére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. február 28.
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket az  5.  pont szerinti projektek ott meghatározott költségeinek a  Környezeti és Energiahatékonysági
Operatív Program terhére történő elszámolása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
341/2014. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a francia és a magyar közjegyzőség közötti együttműködés elősegítése, valamint a francia és a magyar kapcsolatok
elmélyítése terén szerzett érdemei elismeréseként
dr. Prohászka Péter tiszteletbeli közjegyző (notaire honoraire) részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. június 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2010. (VII. 30.) NGM rendelete az egyszerűsített foglalkoztatásból származó jövedelem és közteher bejelentésére, befizetésére vonatkozó eljárási szabályokról.
Az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 15. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 3. §, valamint az 1. melléklet tekintetében a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (4) bekezdés d) pont
do) alpontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti erőforrás
miniszterrel egyetértésben –, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Ha a munkáltató bejelentési kötelezettségét elektronikus úton, központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül
teljesíti, ahhoz az állami adóhatóság által e célra rendszeresített elektronikus űrlapot köteles alkalmazni.
(2) A közterheket
a) a magánnyugdíjpénztári tag foglalkoztatottak után a 10032000-06057770 számú, az „APEH Egyszerűsített
foglalkoztatásból eredő magánnyugdíjpénztári tag munkavállalót érintő közteher befizetések beszedési számla”,
b) a nem magánnyugdíjpénztári tag foglalkoztatottak után a 10032000-06057763 számú, az „APEH Egyszerűsített
foglalkoztatásból eredő magánnyugdíjpénztári tagsággal nem rendelkező munkavállalót érintő közteher
befizetések beszedési számla”
javára kell teljesíteni. 2. § (1) Ez a rendelet 2010. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) A 3. § és az 1. melléklet 2010. augusztus 31-én hatályát veszti.
(3) A (2) bekezdés, valamint ez a bekezdés 2010. szeptember 1-jén hatályát veszti.
3. § (1) A munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998.
(VI. 24.) NM rendelet (a továbbiakban: NMr.) 16/A. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az egyszerűsített foglalkoztatás körébe tartozó idénymunka vagy alkalmi munka esetén a munkavállaló
foglalkoztathatósági vizsgálatára
a) a munkáltató vagy
b) az egyszerűsített foglalkoztatás körébe tartozó idénymunka vagy alkalmi munka keretében elhelyezkedni kívánó
természetes személy
kezdeményezésére kerül sor. A foglalkoztathatósági szakvélemény – a betöltendő munkakörre vonatkozó érvényes
elő zetes munkaköri alkalmassági véleménnyel egyébként nem rendelkező fiatalkorú és idősödő munkavállaló, illetve
terhes, nemrégen szült, anyatejet adó nők és szoptató anyák foglalkoztatása kivételével – nem kötelező feltétele
a foglalkoztatásnak. E szabályok nem érintik a járványügyi érdekből kiemelt munkakörben történő, a jogszabályban
meghatározott egészségkárosító kockázatok közötti foglalkoztatásra irányadó alkalmassági vizsgálat, valamint
az állat- és növényegészségügyre vonatkozó jogszabályban előírt vizsgálatok elvégzésének kötelezettségét.
(2) A foglalkoztathatósági vizsgálatról
a) a munkáltatóval foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatásra szerződött foglalkozás-egészségügyi szolgáltató,
b) a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást vagy foglalkozás-egészségügyi szakellátást nyújtó szolgáltató, vagy
c) az elhelyezkedni kívánó személy által választott – foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás nyújtására jogosító
működési engedéllyel rendelkező – háziorvos
foglalkoztathatósági szakvéleményt állít ki a 16/A. számú mellékletben meghatározott nyomtatványon.”
(2) Az NMr. 16/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A foglalkoztathatósági szakvélemény a kiállításától számított egy évig érvényes.”
(3) Az NMr. 16. számú mellékletében
a) az „A foglalkozás-egészségügyi szakellátó hely megnevezése” szövegrész helyébe az „A foglalkoztathatósági
szakvéleményt kiállító foglalkozás-egészségügyi szolgáltató/szakellátó hely neve, címe” szöveg,
b) a „Foglalkozás-egészségügyi szakvélemény a foglalkoztathatóságról” szövegrész helyébe a „Szakvélemény
a foglalkoztathatóságról” szöveg,
c) a „foglalkozás-egészségügyi szakellátó hely orvosa” szövegrész helyébe a „szakvéleményt kiállító orvos neve és
pecsétszáma” szöveg
lép. (4) Az NMr. 16/A. számú melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
315/2019. (VII. 31.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
229.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Rédey Krisztinát 2019. július 30-ai hatállyal
a Miniszterelnöki Kabinetiroda közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök