text:
61/2011. (XI. 25.) NFM rendelete a kereskedelmi repülőtér légijármű által történő igénybevételéért fizetendő díj megállapításának elveiről és módszereiről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74. § (1) bekezdés z) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában foglalt feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 41. § (2) bekezdésében
meghatározott repülőtéren folytatott, az 1. mellékletben felsorolt szolgáltatásokból és szükséges infrastruktúra
rendelkezésre bocsátásából (a továbbiakban: szabályozott szolgáltatások) származó bevételekre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. repülőtér használó: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely utasokat, postai küldeményeket vagy árut szállít
légi úton az adott repülőtérre, vagy az adott repülőtérről;
2. repülőtéri díj: a repülőtér üzemben tartója javára beszedett és a repülőtér használói által a kizárólag a repülőtér
üzemben tartója által szolgáltatott, a légijármű leszállásához, felszállásához, világításához és parkolásához, valamint
az utasok és áru kezeléséhez kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások igénybevételéért fizetett díj.
3. A díjak megállapításának és nyilvántartásának alapelvei 3. § (1) A repülőtér üzemben tartójának a szabályozott szolgáltatásokból származó bevételeire felső határt (a továbbiakban:
árplafont) kell alkalmazni.
(2) Az árplafon azt határozza meg, hogy a repülőtér üzemben tartója egy adott évben a szabályozott szolgáltatásokon
összesen mekkora egy utasra vetített – általános forgalmi adó nélkül számított – árbevételt realizálhat.
(3) A légiközlekedési hatóság a repülőtér üzemben tartója által a szabályozott szolgáltatásokra alkalmazott díjtételek
mértékét és belső szerkezetét közvetlenül nem befolyásolhatja. A repülőtér üzemben tartója az egyes díjtételeket
szabadon állapíthatja meg, feltéve, hogy az egy utasra jutó szabályozott árbevétel a mindenkori árplafon alatt marad.
(4) A díjtételeket úgy kell megállapítani, hogy azok az általános közérdekű okokból alkalmazott eltérő díjú zajvédelmi díjat
kivéve egyenlően terhelik a repülőtér használókat. Az általános közérdekű okokból bevezetett eltérések
megállapításakor az eltérés okán alapuló, objektív és átlátható szempontokat kell alkalmazni.
(5) A repülőtér üzemben tartójának az általa érvényesített zajvédelmi díjakat és a zajhoz kapcsolódó kiadásait a
zajvédelmi díj megállapításának részletes szabályairól és a beszedett díj összegének felhasználási rendjéről szóló
rendeletnek megfelelően elkülönítve kell nyilvántartania.
4. A Díjszabályzat 4. § (1) Az Lt. 41. § (3) bekezdésében meghatározott díjszabályzatot (a továbbiakban: Díjszabályzat) a repülőtér üzemben
tartója ötéves időszakokra állapítja meg.
(2) A Díjszabályzatnak legalább a 2. mellékletben meghatározott elemeket kell tartalmaznia.
5. Konzultáció és megoldáskeresés 5. § (1) A Díjszabályzat és módosításainak előkészítése során a repülőtér üzembentartója konzultációt folytat a repülőtér
használóival, azok képviselőivel vagy azok társulásaival (a továbbiakban együtt: repülőtér használói) a repülőtéri
díjrendszer működéséről, a repülőtéri díjak szintjéről és a nyújtott szolgáltatás minőségéről.
(2) A konzultációt a repülőtér üzemben tartójának legalább négy hónappal a Díjszabályzat vagy annak módosításának
érvénybe lépése előtt, a repülőtér díjrendszerét vagy a repülőtéri díjak szintjét érintő módosításokra vonatkozó
javaslatnak a javasolt változások indoklásával együtt történő átadásával kell kezdeményeznie. Ennek keretében a
repülőtér üzemben tartója átadja a repülőtér használói számára a repülőtéren a repülőtér üzemben tartója által
felszámított összes díj rendszerének vagy szintjének meghatározásához alapul szolgáló elemekre vonatkozó
dokumentációt, amely legalább a következő információkat tartalmazza:
a) a felszámított repülőtéri díj ellenében nyújtott szolgáltatások és infrastruktúra jegyzéke,
b) a repülőtéri díj megállapítására használt módszerek,
c) az átfogó költségszerkezet azon létesítmények és szolgáltatások tekintetében, amelyekre a repülőtéri díjak
vonatkoznak,
d) a díjakból befolyt bevétel és az általuk fedezett szolgáltatások összköltsége,
e) azon létesítmények és szolgáltatások állami finanszírozása, amelyekre a repülőtéri díjak vonatkoznak,
f) a repülőtér helyzetével kapcsolatos előrejelzések a díjak, a forgalomnövekedés és a javasolt beruházások
tekintetében,
g) a repülőtér infrastruktúrájának és berendezésének használatára vonatkozó információk egy adott időszak során,
és
h) a repülőtér üzembentartója által javasolt, a díjtételekre vagy a szabályozott szolgáltatásokra hatással lévő
beruházások várható következménye a repülőtér-kapacitásra gyakorolt hatásuk tekintetében.
(3) A konzultációt megelőzően a repülőtér üzemben tartójának kérésére a repülőtér használói legalább a következő
információkat adják át a repülőtér üzemben tartója számára:
a) a forgalomra vonatkozó előrejelzések,
b) a légijármű flotta összetételére és tervezett használatára vonatkozó előrejelzések,
c) a repülőtéren tervezett fejlesztéseik bemutatása, és
d) a szabályozott szolgáltatásokkal kapcsolatos igényeik a repülőtéren.
(4) A repülőtér üzemben tartója a Díjszabályzat kiadását követően évente legalább egyszer konzultál a repülőtér
használóival, kivéve, ha az érintett felek a legutolsó konzultáció alkalmával ettől eltérően állapodtak meg.
A konzultációk gyakoriságát a Díjszabályzatban kell meghatározni.
(5) A légiközlekedési hatóság felszólítására a repülőtér üzemben tartója a (4) bekezdésben foglaltakon túl további
konzultációt folytat a repülőtér használóival.
(6) A repülőtér üzemben tartója a díjtételekre vagy a szabályozott szolgáltatásokra hatással lévő új infrastrukturális
beruházásaira vonatkozó terveinek véglegesítése előtt is konzultációt folytat a repülőtér használóival.
6. Az alapértelmezett árplafon meghatározása 6. § (1) Az alapértelmezett árplafon függ
a) a megelőző években a repülőtér üzemben tartója által a repülőtérrel kapcsolatosan megvalósított beruházások
összköltségétől,
b) a megelőző években tapasztalt forgalomnövekedés mértékétől és
c) az Eurostat által havonta közzétett európai fogyasztói árindex (European Index of Consumer Prices All Items Index
– a továbbiakban: EICP) aktuális értékétől.
(2) Az egyes évekre vonatkozó árplafon meghatározása során mindig a megelőző év augusztusi átlagos éves (annual
avarage rate of change) EICP értéket kell használni.
(3) A számítást teljes mértékben szubjektív értékítélettől mentes, objektív alapokon kell elvégezni.
7. § (1) Az új ötéves díjszámítási időszak első évében érvényes árplafon értéket a 3. melléklet 3.1. pontja szerinti képlettel kell
meghatározni.
(2) Az ötéves díjszámítási időszak minden évében ugyanazt az alapértelmezett árplafon-változást kell alkalmazni, amely
a HICP szerinti inflációs ráta azonos százaléka.
(3) Az ötéves díjszámítási időszak utolsó évének szeptember 1-jéig a légiközlekedési hatósághoz jóváhagyás céljából
benyújtandó díjszabályzatban be kell mutatni a következő ötéves időszakban alkalmazandó alapértelmezett
árplafonra vonatkozó becslést (a továbbiakban: becsült alapértelmezett árplafon).
(4) A becsült alapértelmezett árplafont az előző díjszámítási időszak ötödik évének második félévére vonatkozó
tényadatok megismerése előtt kell meghatározni. Az alapértelmezett árplafon értékét a repülőtér üzemben tartója
az előző díjszámítási időszak ötödik évének második félévének tényadatai alapján véglegesíti.
7. A Díjszabályzat és az árplafon jóváhagyása 8. § (1) A repülőtér üzemben tartója az 5. §-ban foglalt konzultációs eljárás lezárását követően, legalább 120 nappal
a tervezett hatályba lépés előtt olyan Díjszabályzatot terjeszt a légiközlekedési hatóság elé jóváhagyás céljából,
a) amelyet az előző 12 hónap utasforgalmát alapul véve az utasok létszámának több mint 70%-át szállító
légitársaságok támogatnak; vagy
b) amely – a légitársaságok (1) bekezdésben foglalt támogatása hiányában – a 6–7. §-ban és a 3. mellékletben
foglaltak szerint meghatározott alapértelmezett árplafon értékre került kidolgozásra.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett alapértelmezett árplafon bármikor helyettesíthető a légitársaságok által az
(1) bekezdés a) pontja szerint támogatott értékkel.
(3) A légiközlekedési hatóság a repülőtér üzemben tartója által a Díjszabályzattal egyidejűleg az alapértelmezett
árplafontól eltérő árplafont is jóváhagyhat. Ebben az esetben a Díjszabályzat elbírálása során a légiközlekedési
hatóság a csak a szabályozott szolgáltatások után szedett bevételekre vonatkozó, ún. „kétkasszás” módszer
alkalmazása mellett az alábbi tényezőket veszi figyelembe:
a) a szabályozott szolgáltatásokhoz felhasznált tőke és a működési költségek szabályozott és szabályozatlan
szolgáltatások közötti megoszlása,
b) várható forgalomnövekedés,
c) a piaci kockázat aktuális szintje a légiközlekedési szektorban,
d) a szabályozott szolgáltatások nyújtásához várhatóan szükséges beruházások mértéke,
e) a repülőtér üzemben tartójának a szabályozás alá eső szolgáltatásain elérhető, az adott piaci viszonyok között
elfogadható megtérülési ráta értéke,
f) a repülőtér üzemben tartójának a repülőtér üzemeltetésére irányuló jogviszonyában előírt kötelezettségek,
g) szolgáltatási színvonal és fogyasztói elégedettség,
h) várható hatékonyságjavulás,
i) a jövőbeni díjmódosítások iránt a légitársaságok részéről megnyilvánuló támogatás mértéke,
j) a belgrádi, a bécsi, a pozsonyi és a prágai nemzetközi repülőtereken megfigyelhető, egy gépmozgásra eső összes
költség, figyelembe véve a szolgáltatás színvonalát is.
(4) A Díjszabályzatnak az 5. § szerinti konzultáció keretében kialakult megállapodást kell tartalmaznia.
(5) Amennyiben a repülőtér üzemben tartója és a repülőtér használói között nem jön létre a (4) bekezdés szerinti
megállapodás, a repülőtér üzemben tartójának a repülőtér használóinak véleményére figyelemmel meg kell
indokolnia Díjszabályzatát. Az indoklás vizsgálata során a légiközlekedési hatóság konzultál az érintett felekkel,
amelyek a légiközlekedési hatóság kérésére megadnak a döntéshez szükséges valamennyi információt.
9. § (1) A Díjszabályzathoz mellékelni kell az 5. § (2) bekezdésében foglalt információkat és a repülőtéri díj megállapítását
bemutató dokumentumokat, valamint független pénzügyi-számviteli szakértőtől származó megfelelőségi jelentést.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a repülőtér üzemben tartója a légiközlekedési hatóság kérésére rendelkezésre
bocsátja a jóváhagyáshoz szükséges, a megadott információk igazolására szolgáló további dokumentumokat is.
10. § A repülőtér üzemben tartója az érvénybe lépés előtt két hónappal honlapján közzé teszi Díjszabályzatát.
8. A Díjszabályzat és az árplafon módosításának alapelvei
11. § (1) Az alapértelmezett árplafon módosítása a Díjszabályzat módosítására irányuló kérelem benyújtásával
kezdeményezhető.
(2) A repülőtér üzemben tartója kizárólag a Díjszabályzat módosításával rendelkezhet korábban díjmentes szolgáltatás
díjfizetési kötelezettséggel járó szolgáltatássá minősítéséről vagy egészítheti ki a Díjszabályzatot abban korábban
nem szereplő szolgáltatással.
(3) A Díjszabályzat módosítására a Díjszabályzat jóváhagyására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
12. § A légiközlekedési hatóságnak a Díjszabályzat módosításához adott hozzájárulása nem érinti a repülőtér üzemben
tartójának az ötéves időszak lejártát követő újabb Díjszabályzat jóváhagyásra történő benyújtására vonatkozó
kötelezettségének teljesítését.
13. § (1) A repülőtér üzemben tartója a körülmények olyan kivételes és jelentős megváltozása esetén is kérheti a Díjszabályzat
vagy az árplafon felülvizsgálatát, amelyek az üzemeltetési feltételeket jelentősen megváltoztatják és a repülőtér
üzemben tartójának fel nem róható okból következtek be, feltéve, ha a repülőtér üzemben tartója
a) minden elvárható lépést megtett a kedvezőtlen hatás mérséklésére,
b) a Díjszabályzat vagy az árplafon forgalomhoz kapcsolódó módosítását végrehajtotta, amennyiben a változás
a forgalomhoz kapcsolódik, és ennek hatásait figyelembe vette.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben – az eljárás rövidítéséről szóló indoklás megadásával – a repülőtér
üzemben tartója az árplafon vagy a Díjszabályzat módosításának érvénybe lépése előtt kevesebb, mint négy hónappal
is kezdeményezheti a konzultáció lefolytatását.
(3) A konzultációt ebben az esetben is a Díjszabályzat módosítása vagy az árplafon felülvizsgálata iránti kérelem
benyújtását megelőzően kell lefolytatni, és a repülőtér használók módosítással kapcsolatos álláspontját a kérelemhez
mellékelni kell. A légiközlekedési hatóság a repülőtér használók álláspontját figyelembe veheti, azonban azok
egyetértése a Díjszabályzat vagy az árplafon módosítására vonatkozó kérelem elfogadásának nem feltétele.
9. Az alapértelmezett árplafon módosításának esetei 14. § (1) Amennyiben valamely évben a tényleges bevételek elmaradnak az e rendelet szerint megengedett szinttől,
a repülőtér üzemben tartója a különbséget az adott ötéves díjszabási időszakon belül átviheti a következő évekre,
de nem viheti át a következő ötéves díjszabási időszakra. Az ilyen bevételkiesések az egyes évek közötti átvitel során
nominális értéken számítandók, így a repülőtér üzemben tartója kamatbevétel-kiesés beszámításával nem élhet.
(2) Amennyiben a tényleges bevételek – az esetleges bevételkiesések átvitelének elszámolása után – meghaladják az
e rendelet szerint megengedett értéket, a különbséget a következő évben egyösszegű kifizetésként vissza kell juttatni
a légitársaságoknak aszerint felosztva, hogy az adott légitársaság a szabályozott összbevétel mekkora százalékát
fizette ki a többletfizetés évében. Az ilyen többletbevételek után kamat nem számítható, és a repülőtér üzemben
tartója a következő évben nominális értéken köteles a légitársaságok számára a visszafizetést egy összegben
teljesíteni.
15. § (1) Az alapértelmezett árplafon vagy a Díjszabályzat módosítható annak érdekében, hogy a repülőtér üzemben tartója
az előírt újabb légiközlekedés biztonsági vagy védelmi szabályoknak megfelelő állapot megteremtésével felmerült
költségeit átháríthassa a légitársaságokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti indoklással benyújtott kérelmet a légiközlekedési hatóság az eset összes körülményeinek
mérlegelése alapján bírálja el, azonban a repülőtér üzemben tartójának minden esetben igazolnia kell, hogy
a) olyan új légiközlekedés biztonsági vagy védelmi előírásról van szó, amelynek kihirdetése vagy közlése nem a jelen
rendelet hatálybalépését megelőzően történt; és
b) az új előírás jelentősen megnöveli a repülőtér üzemben tartójának jövőbeli működési költségeit vagy jelentős
egyszeri beruházást tesz szükségessé. 16. § A repülőtér üzemben tartója abban az esetben is kérheti az alapértelmezett árplafon módosítását és a Díjszabályzat
más előírásainak módosítását a légiközlekedési hatóságnál, ha igazolja, hogy a kérelem alapjául szolgáló új
kereskedelmi szerződését a repülőteret használó, az előző 12 hónap utasforgalmát alapul véve az utasok létszámának
legalább 70%-át szállító légitársaságok támogatják. Ebben az esetben a kérelemhez mellékelni kell a kérelem alapjául
szolgáló új kereskedelmi szerződést is, amit a kérelem elbírálása során a légiközlekedési hatóság figyelembe vesz.
10. Szolgáltatások differenciálása 17. § (1) A repülőtér üzemben tartója az igény szerinti szolgáltatás nyújtása, valamint egyes terminálok vagy terminálrészek
különleges használatra való fenntartása érdekében meghatározhatja a repülőtéri szolgáltatásoknak, termináloknak
vagy azok részeinek a korábbiaktól eltérő minőségét és használati körét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a repülőtér üzemben tartója az eltérő szolgáltatási minősséggel,
felhasználással és költségekkel arányosan eltérő szintű díjat állapíthat meg.
(3) A repülőtér üzemben tartója az (1) bekezdés szerint módosított szolgáltatásokhoz, terminálokhoz vagy
terminálrészekhez bármely repülőtér használónak – az Lt. 41. § (4a) bekezdése szerinti szolgáltatói megállapodásban
rögzített módon – hozzáférést biztosít, amennyiben erre a repülőtér használója igényét fejezi ki.
(4) Ha az (1) bekezdés szerint módosított szolgáltatások, terminálok vagy azok részeinek igénybevétele iránt több
repülőtér használó fejezi ki szándékát, mint amennyit azok a kapacitás korlátaira figyelemmel képesek kiszolgálni,
a repülőtér üzemben tartója a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott objektív, átlátható és megkülönböztetéstől
mentes szempontok alapján határoz a hozzáférésről.
11. A szolgáltatásminőség ellenőrzésének és a pénzügyi ösztönző korrekciók rendszere
18. § (1) A repülőtér üzemben tartójának negyedévente fogyasztói elégedettségi felmérést kell végeznie az utasok,
a légitársaságok, és egyéb repülőtér-használók körében, és annak eredményeit közzé kell tennie honlapján.
A repülőtér üzemben tartója köteles a felmérés elvégzésével olyan piackutató céget megbízni, amely nem áll
a repülőtér üzemben tartójának – a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény
szerinti – közvetlen vagy közvetett irányítása alatt, vagy amely a repülőtér üzemben tartóját közvetlenül vagy
közvetetten nem irányítja.
(2) A repülőtér üzemben tartója a szolgáltatásminőség megállapítása érdekében köteles kidolgozni és Díjszabályzatában
bemutatni a repülőtéri infrastruktúra rendelkezésre állására vonatkozó objektív, valamint az utaselégedettségre
vonatkozó felmérések szubjektív értékelési rendszerét, amelynek irányadó szempontjait, valamint az ez alapján
alkalmazandó korrekciók mértékét a 4. melléklet tartalmazza.
(3) A repülőtér üzemben tartójának biztosítania kell, hogy az általa üzemeltetett összes létesítmény részt vesz a
negyedévente bonyolított IATA (International Air Transport Association) és az ACI (Airport Council International) által
szervezett fogyasztói elégedettségi felmérésben (a továbbiakban: Felmérés), vagy ennek megszűnése esetén ennek
megfelelő felmérésben.
(4) Amennyiben a repülőtér üzemben tartójánál az utaskiszolgálás, a repülési tevékenység vagy az infrastruktúra
biztosítása területén a repülőtér üzemben tartója által nyújtott szolgáltatások bármelyike „jóval átlag alattinak”
minősül, a repülőtér üzemben tartójának a Felmérés megjelenését követő három hónapon belül – tájékoztató
jelleggel – korrekciós intézkedési tervet kell benyújtania a légiközlekedési hatósághoz.
(5) A Díjszabályzat vagy a Díjszabályzat módosításának jóváhagyását a légiközlekedési hatóság megtagadja, ha a repülőtér
üzemben tartója az (1) bekezdésben a megbízott piackutató cég vonatkozásában előírt követelmények teljesülését a
légiközlekedési hatóság felhívására teljes bizonyító erejű magánokirattal vagy közokirattal nem bizonyítja.
19. § (1) Amennyiben az utaskiszolgálás, a repülési tevékenység vagy az infrastruktúra biztosítása területén a repülőtér
üzemben tartója által nyújtott szolgáltatások bármelyikének minősítése négy egymást követő negyedéves
jelentésben „jóval átlag alatti” marad, a repülőtér üzemben tartójának annyiszor 0,25%-kal csökkentenie kell az
árplafont, ahány kategóriában a fenti feltételek fennálltak. Egy kategória által kiváltott csökkentés mindaddig
hatályban marad, amíg a minősítés nem javul. A pénzügyi ösztönző korrekciók mértéke összesen legfeljebb 2,5%
lehet. A repülőtér üzemben tartója a tényleges szolgáltatásminőség elégtelen volta miatt köteles az egy utasra jutó
árplafont legfeljebb 5%-kal csökkenteni. Az 5 %-os csökkentésből legfeljebb 2,5%-os csökkentés történhet a repülőtéri
infrastruktúra rendelkezésre állására vonatkozó objektív, továbbá legfeljebb 2,5%-os csökkentés történhet a
fogyasztói elégedettségi felmérések szubjektív értékelése alapján.
(2) A szolgáltatásminőség elégtelensége miatti pénzügyi ösztönző korrekciók összegét a repülőtér üzemben tartója
köteles naptári negyedévenként meghatározni, és a negyedév végét követő 30 napon belül köteles a légiközlekedési
hatóság részére a szolgáltatás minőségéről szóló jelentését átadni. A légiközlekedési hatóság a Díjszabályzatban
foglaltak betartásának ellenőrzése keretében arra is kitérhet, hogy a tényleges szolgáltatásminőség megfelel-e
a repülőtér üzemben tartója által készített jelentésnek.
(3) A repülőtér üzemben tartója a naptári év végét követő 120 napon belül köteles légitársasági ügyfelei számára
a pénzügyi ösztönző korrekciók összegét az érintett évben tőlük a szabályozott szolgáltatásokon realizált árbevétellel
arányosan egy összegben visszatéríteni.
(4) Amennyiben az objektív értékelési szempontokhoz kapcsolódó pénzügyi ösztönző korrekció kizárólag a repülőtér
egyik termináljához tartozó létesítményekhez kapcsolódik, akkor azt kizárólag az adott terminált használó
légitársaságok között kell felosztani.
12. A légiközlekedési hatóság feladatai 20. § (1) A légiközlekedési hatóság e rendelet hatályba lépését követő egy hónapon belül honlapján közzé teszi az e rendelet
hatálya alá tartozó repülőterek Európai Bizottság (Eurostat) adatai alapján összeállított jegyzékét és azt évente frissíti.
(2) A légiközlekedési hatóság minden évben jelentést tesz közzé honlapján az e rendelet végrehajtásának biztosítása
érdekében végzett tevékenységeiről.
13. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a hatályba lépését követően indult eljárások során kell
alkalmazni, beleértve a díjszabályzat vagy az árplafon módosítására irányuló eljárásokat is.
(2) Díjszabályzat jóváhagyására irányuló eljárásban e rendeletet a 2017. január 1-jétől kezdődő ötéves periódusra
megállapítandó díjszabályzat esetén kell először alkalmazni.
(3) Hatályát veszíti a nemzetközi kereskedelmi repülőtér légijármű által történő igénybevételéért fizetendő díjak
megállapításának elveiről és módszereiről szóló 97/2005. (XI. 10.) GKM–PM együttes rendelet.
(4) A közlekedésért felelős miniszter e rendelet hatályba lépését követő egy hónapon belül a 2009/12/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikkének való megfelelés érdekében tájékoztatja az Európai Bizottságot a független
felügyeleti hatóság nevéről, címéről, a ráruházott feladat- és felelősségi köréről, valamint a független felügyeleti
hatóságnak valamennyi repülőtér üzemben tartótól és légifuvarozótól való függetlenségének biztosítása érdekében
tett intézkedésekről.
(5) A közlekedésért felelős miniszter szükség szerint együttműködik az Európai Bizottsággal a 2009/12/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása során, különösen az Európai Bizottság által az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak 2013. március 15-ig benyújtandó, a 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálatára
vonatkozó jelentéshez szükséges információgyűjtés tekintetében.
22. § Ez a rendelet a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
315/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Janzsó Krisztiánt kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2017. június 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1411/2012. (IX. 28.) Korm. határozata a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal peres ügye kapcsán felmerült fizetési kötelezettség teljesítése érdekében szükséges, a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal peres ügye kapcsán felmerült fizetési kötelezettség (a végrehajtó, illetve a bírósági végrehajtói
kamara részére a végrehajtás foganatosítása során behajtandó költségelemek) fedezetéhez 140,8 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 5. Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Hivatal
cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2017. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása a hazai és nemzetközi résztvevőkkel Magyarországon végrehajtott kiképzési rendezvények és gyakorlatok infrastrukturális biztosításának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
8. § (3) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezetei (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) által tervezett kiképzési
rendezvények és gyakorlatok (továbbiakban együtt: rendezvények) infrastrukturális biztosítására terjed ki.
2. A honvédelmi szervezetek részvételével végrehajtott
(a továbbiakban: hazai), valamint a Magyarországon nemzetközi résztvevőkkel végrehajtott (a továbbiakban: nemzetközi) rendezvények infrastrukturális biztosítása a miniszter és a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
HM EI Zrt.) között létrejött – 21520/01/44/10-01-03 nyilvántartási számú – szolgáltatási szerződés alapján, valamint a központi természetbeni ellátás körébe tartozó
eszközök és szolgáltatások igénybevételével történik.
2. A hazai rendezvények
infrastrukturális biztosításának elvei 3. A rendezvények
a) tervezése során törekedni kell arra, hogy azok lakta
nyában, illetve helyőrségi vagy helyőrség közeli HM vagyonkezelésű területen kerüljenek végrehajtásra,
b) infrastrukturális igényeinek összeállítása során figyelemmel kell lenni a hatályos közegészségügyi, munka-,
baleset-, tűz- és környezetvédelmi szabályokra, azokat
a végrehajtás során be kell tartatni, és
c) tábori bútorzattal történő ellátását a katonai szervezetek saját készletükből biztosítják.
4. Ha a rendezvények tábori bútorzattal történő ellátása
a katonai szervezetek saját készletének mennyiségi vagy
minőségi elégtelensége miatt nem biztosítható, a tábori bútorzatot az MH Logisztikai Központtól (a továbbiakban:
MH LK) kell igényelni.
3. A hazai rendezvények infrastrukturális biztosításával
kapcsolatos költségvetés tervezése és jóváhagyása
5. A tárgyévre tervezett, infrastrukturális biztosítási
igénnyel járó rendezvények jegyzékét a Honvéd Vezérkar
Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK KIKOCSF) a tárgyévet megelőző év október 31-ig
megküldi a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) részére.
6. A jegyzék rendezvényenként tartalmazza
a) a helyszínt,
b) a rendezvény kezdetének és befejezésének vagy
a rendezvényre történő kitelepülés és elvonulás tervezett
dátumát, ezek hiányában a tervezett időtartamát, és
c) a rendezvényt előkészítő, az azon résztvevő és a rendezvény bontását végző állomány tervezett létszámát, időbeni ütemezéssel.
7. A HM VGH a jegyzék szerinti rendezvények infrastrukturális költségvetési előirányzat-igényének megállapítása érdekében az 6. pont szerinti adatok alapján előzetes, nagybani árajánlatot kér a HM EI Zrt.-től.
8. A HM VGH a tárgyévet megelőző év december 15-ig
tájékoztatja a HVK KIKOCSF-ot
a) a rendezvények infrastrukturális biztosítására rendelkezésére álló tárgyévi költségvetési előirányzat – vagy
előirányzat-keret – összegéről, és
b) a 6. pontban foglaltak figyelembevételével a HM EI
Zrt. által rendezvényenként és összesen beárazva összeállított infrastrukturális költségvetési előirányzat-igényről.
9. Ha a rendezvények infrastrukturális biztosítására rendelkezésre álló költségvetési előirányzat vagy előirányzatkeret összegét a rendezvények infrastrukturális előirányzat-igényének összege meghaladja, a HVK KIKOCSF
a 8. pont szerinti információk alapján – a 12. pont b)–d) alpontja szerinti szolgálati elöljárókkal egyeztetve – a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) jóváhagyásával intézkedik
a) a rendezvények visszatervezésére vagy
b) a rendezvények infrastrukturális biztosításához szük
séges előirányzat-átcsoportosítás kezdeményezésére vagy
c) pótelőirányzat igénylésére. 10. A HVK KIKOCSF a pontosított vagy visszatervezett jegyzéket tárgyév március 1-ig megküldi a HM VGH
részére és a 9. pont b) és c) alpontja szerinti esetben tájékoztatja az intézkedéséről.
4. A hazai rendezvények infrastrukturális ellátása
igénylésének rendje
11. A rendezvények infrastrukturális igénylése
– a 6. pont szerinti kötelező tartalmi elemeken és a helyszíni teljesítésigazolással megbízott személy nevén, rendfokozatán és mobiltelefon számán kívül – a következő,
központi természetbeni ellátás körébe tartozó szolgáltatásokat tartalmazhatja:
a) az időszakosan használt épületek és helységek takarítását
aa) a közös használatú helységek, konténerek – így különösen folyosók, vizes blokkok –, a gyengélkedő és
a szolgálati helységek esetében naponta egyszer,
ab) az étkezdék vonatkozásában az étkezések számának
megfelelően,
ac) a tantermek és irodák esetében heti 3 alkalommal,
b) a hűtőgépjármű elektromos hálózatba kötését,
c) a konyhai gépek elektromos hálózatba kötését,
d) a használati meleg víz biztosítását,
e) fűtési időszakban a fűtés biztosítását,
f) fűtési időszakban az üzemeltetni tervezett sátorfűtő
olajkályhák és hőlégbefúvók mennyiségét,
g) a hulladéktárolók mennyiségének, és térfogatának
megjelölésével a települési szilárd hulladék elszállítását,
h) a szennyvízszippantást- és elszállítást,
i) a mobil WC-k tervezett helyét, mennyiségét és ürítési
gyakoriságát,
j) a kitelepítendő mosdó-, fürdő,- WC- és a használati
melegvíz-termelő konténerek mennyiségét és telepítési
helyét, k) a mozgókonyhák üzemeltetéséhez szükséges tűzifaigényt tonnában,
l) az ideiglenes jelleggel kiépítendő elektromos energia,
víz- és szennyvíz-vezetékek helyét, illetve a csatlakozási
pontok – így különösen a térvilágító reflektorok és az oszlopok helyének – megjelölését,
m) a szükséges sátortartozékok – sátorpadozat és világító készlet – mennyiségét,
n) a települési körlet területének kaszálási vagy hóeltakarítási és síkosságmentesítési igényét négyzetméterben,
o) a cserélendő PB-gázpalackok mennyiségét,
p) az MH Bakony Harckiképző Központ (a továbbiak
ban: MH BHK) Újdörögd Bázisán az étkezde épület időszakos jelleggel történő beüzemelését és üzemeltetését,
q) a kitelepülés területén rágcsálóirtás végrehajtását,
r) a táborüzemeltető ügyeleti szolgáltatás iránti igényt,
s) a HM EI Zrt. Újmajor Bázis igénybe vételét, az igény
bevételre tervezett helyiségek, épületek és az igénybevétel
idejének megjelölésével,
t) a takarító és tisztogató anyag biztosítását, és
u) az egyéb igényeket, így különösen a homok biztosítá
sát és az olajkályha bevizsgálását. 12. Az egyes rendezvények infrastrukturális ellátásához
szükséges szolgáltatások igénylését – a 11. pontban foglaltakra figyelemmel – a rendezvényt végrehajtó honvédelmi
szervezet vagy azokban a katonai objektumokban, amelyekben több honvédelmi szervezet települ, az elhelyezési
ellátást biztosító katonai szervezet
a ) a b)–d) alpontban foglaltak kivételével közvetlenül
a HVK KIKOCSF,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) szolgálati alárendeltjei vonatkozásában az
MH ÖHP,
c) az MH LK szolgálati alárendeltjei esetében az
MH LK, és
d) az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) szolgálati alárendeltje esetében az MH HFKP
részére, a kitelepülés megkezdése előtt legalább 45 nappal
megküldi.
13. A 12. pont b)-d) alpontja szerinti szolgálati elöljárók
a katonai szervezetek által megküldött infrastrukturális
igényeket összegyűjtik, szakmailag felülvizsgálják, az
ugyanazon gyakorlatra felterjesztett igényeket összesítik
és a felülvizsgált, összesített igényeket – az MH HFKP
útján – a HVK KIKOCSF részére, javaslatukkal ellátva
a kitelepülés megkezdése előtt legalább 35 nappal megküldik.
14. A HVK KIKOCSF a 12. pont a) alpontja, valamint
a 13. pont szerint megküldött és általa ellenőrzött igényléseket a kitelepülés megkezdése előtt legalább 30 nappal
a HM VGH részére megküldi.
15. A rendezvények végrehajtása során felmerülő
a) az élet- és munkakörülmények biztonságának veszé
lyeztetését előidéző szolgáltatáshiány pótlását haladéktalanul telefonon, majd azt követően írásban igényelni kell
a HM VGH-tól.
b) a rendezvény létszámának, helyének és idejének változásából vagy egyéb okokból felmerülő többlet igényeket
vagy lemondást szolgálati úton, a HVK KIKOCSF-on keresztül kell a HM VGH-nak bejelenteni, illetve az igénylést felterjeszteni.
16. Az 15. pont a) alpontja szerinti szolgáltatási pótigénylésről szóló jelentést a HVK KIKOCSF részére is
meg kell küldeni.
5. A nemzetközi rendezvények
infrastrukturális ellátása 17. A nemzetközi rendezvények infrastrukturális ellátása kérdéseiben a rendezvényre vonatkozó nemzetközi
megállapodás az irányadó, mely szerint
a) a magyar fél, mint befogadó nemzet
aa) a 18. pont szerinti alapvető vagy
ab) a 11. pontnak megfelelő, igény szerinti teljes körű
infrastrukturális ellátást biztosít vagy
b) a külföldi fél – az egyes közüzemi szolgáltatások ki
vételével – az infrastrukturális ellátását saját eszközeivel
biztosítja.
18. Az alapvető infrastrukturális ellátás magába foglalja
a) a személyi és technikai állomány elhelyezéséhez
szükséges HM vagyonkezelésű táborhelyet vagy épületet,
b) a közcélú hálózatról az elektromos energia-ellátást,
c) a közcélú hálózatról vagy HM vagyonkezelésű kútról
az ivóvíz-ellátást,
d) a szennyvízelvezetést vagy elszállítást,
e) a települési szilárd hulladék gyűjtését és elszállítását,
f) a létszámnak megfelelő számú WC-, zuhany- és mos
dóállás biztosítását,
g) a biztosított zuhanyokhoz és mosdókhoz a használati
meleg vízellátást, és
h) a biztosított vizesblokkokban a napi egyszeri takarí
tást és a higiéniai készletekkel történő feltöltést. 19. A nemzetközi rendezvény koordinálására vagy biztosítására kijelölt katonai szervezet az infrastrukturális ellátási forma valamelyikének kiválasztásához és a kiválasztott ellátási formán belül kínált szolgáltatások igényléséhez – a 17. pont a) és b) alpontja szerinti szolgáltatásokról
külön-külön – angol nyelvű igényjegyzéket küld a külföldi
fél részére, amelyhez kéri a kiválasztott szolgáltatások
mennyiségének és időtartamának megjelölését is.
20. Ha a magyar fél, mint befogadó nemzet vesz részt
a nemzetközi rendezvényen, a résztvevő külföldi felek
– a 11. pont figyelembevételével összeállított – infrastrukturális igényeit a rendezvény biztosítására kijelölt katonai
szervezet gyűjti össze, vizsgálja felül és terjeszti fel
a 12–14. pontban meghatározott eljárásrend szerint.
21. Ha a nemzetközi rendezvény a hazai gyakorló- és
lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló 83/2001. (V. 18.) Korm. rendelet szerint
kerül lebonyolításra, a gyakorlatot végrehajtó külföldi fél
HM-től igényelt, 11. pont szerinti infrastrukturális ellátási
szükségleteit hazai koordinációra az MH-ból kijelölt katonai szervezet gyűjti össze, vizsgálja felül és terjeszti fel
a 12–14. pontban meghatározott eljárásrend szerint.
22. A HM VGH a nemzetközi rendezvények során
a HM által biztosított és a résztvevő külföldi fél által térítés
ellenében igénybe vett infrastrukturális szolgáltatások
közül
a) a 18. pont szerinti,
b) a 17. pont b) alpontja szerinti közüzemi – közcélú há
lózatról elektromos energia ellátás, közcélú hálózatról
vagy HM vagyonkezelésű kútról ivóvíz ellátás és szennyvízelvezetést vagy elszállítás – szolgáltatási egységcsomag egységárát a nemzetközi rendezvény koordinálására
vagy biztosítására kijelölt katonai szervezet 19. pont szerinti igényjegyzékéhez biztosítja, és
c) a 11. pont szerinti szolgáltatások esetében a hazai
rendezvényekre alkalmazott egységárakat alkalmazza.
23. A nemzetközi rendezvények során a HM által biztosított és a résztvevő külföldi fél által térítés ellenében
igénybe vett infrastrukturális szolgáltatások költségeinek
térítési módját a 16. pont szerinti nemzetközi megállapodásban kell rögzíteni.
24. A 17. pont b) alpontja szerinti esetben a nemzetközi
megállapodásban rögzíteni kell, annak előkészítése során
pedig tájékoztatni kell a külföldi felet arról, hogy
a) az általa megbízott polgári szolgáltató kitelepülési területre történő beléptetéséhez az MH kijelölt katonai szervezetének engedélye szükséges, továbbá
b) a külföldi fél által megbízott polgári szolgáltató
a HM vagyonkezelésű területen meglévő közműhálózatokra kizárólag a HM EI Zrt. területileg illetékes alvállalkozója engedélyével és jelenlétében csatlakozhat.
25. A 24. pont szerinti engedélyek beszerzését – a külföldi féllel egyeztetve – a nemzetközi rendezvény koordinálására vagy biztosítására kijelölt katonai szervezet végzi.
6. A hazai és nemzetközi rendezvényekkel kapcsolatos
egyéb rendelkezések
26. A rendezvény tervezési fázisában a HM VGH állományából kijelölt ügyintéző
a) képviseli a HM VGH-t a rendezvényindító tervező
konferencián, a fő tervező konferencián és a végső koordinációs konferencián, illetve részt vesz a rendezvény központi tervező csoportjának munkájában,
b) felülvizsgálja a HM VGH részére megküldött igényeket, szükség esetén javaslatot tesz azok módosításra,
c) az elfogadott igényeket összesíti, majd a szolgáltatások HM EI Zrt.-től történő megrendelését aláírásra előkészíti,
d) a rendezvény befejezésével a felmérési naplóban és
a műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyvben igazolja a Szolgáltató által biztosított szolgáltatásokat,
e) a kalkulációs lapok alapján felülvizsgálja a HM EI
Zrt. által kiállított, rendezvényről szóló végelszámolást,
f) a rendezvény ideje alatt kapcsolatot tart a HM EI Zrt.
kijelölt képviselőjével, és
g) kapcsolatot tart a rendezvényt végrehajtó katonai
szervezet kijelölt helyszíni képviselőjével.
27. A rendezvényt végrehajtó honvédelmi szervezet vezetője által a teljesítés igazolására kijelölt személy feladata
a) a szennyvízszállítások, a települési szilárd hulladék
elszállításának, a tüzelőanyag- felhasználás, a mobil WC
biztosítás, a szerviznaplók és a takarítási feladatok igazolása, és
b) a rendezvény ideje alatt a HM EI Zrt. szolgáltatást
végző alvállalkozójának kijelölt képviselőjével és a HM
VGH kijelölt ügyintézőjével történő kapcsolattartás.
7. Záró rendelkezések 28. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
29. A HM fejezet egységes számviteli politikájáról és
számlarendjéről szóló 9/2017. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás (a továbbiakban: Szakutasítás) 7. függelék Pénzkezelési szabályzat (a továbbiakban: Pénzkezelési szabályzat) 53. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„53. A pénztár feltöltéséhez szükséges pénz felvételét
vagy a napi pénztárzárlat után a pénztárban és a pénz
kezelő helyen tartható készpénz engedélyezett felső határt
meghaladó pénzösszeg – a honvédelmi szervezet előirányzat-felhasználási keretszámlájára történő – befizetését
a pénztáros vagy a honvédelmi szervezet vezetőjének
intézkedése alapján a honvédelmi szervezet állományába
tartozó, arra kijelölt személy hajtja végre.”
30. A Pénzkezelési szabályzat 54. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„54. Az 53. pont szerinti kijelölt
a) pénzfelvevő a pénz hiánytalan felvételétől a pénztár
ban történő átadásáig és elhelyezéséig tartozik megőrzési
felelőséggel. A felvett készpénznek a pénztárba történő átadásánál a pénzügyi és számviteli szerv vezetőjének, vagy
az általa kijelölt személynek is jelen kell lennie. A készpénz pénztárosnak történő átadását és bevételezését
bevételi pénztárbizonylattal kell végrehajtani, és
b) pénzbefizető a készpénz pénztárostól történő átvételétől a befizetés végrehajtásáig tartozik megőrzési felelősséggel.”
31. A Pénzkezelési szabályzat 68. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„68. A pénztárhelyiség 25x15 cm-nél nagyobb nyílászáróit vasráccsal, vagy azonos minőségű védelmet biztosító eszközzel és az ajtókat zárral kell felszerelni, amelyeket a szolgálatteljesítési vagy munkaidő lejártakor a pénztáros pecsétnyomójával le kell pecsételni.”
32. A Pénzkezelési szabályzat 87. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„87. A parancsnoki pénztárellenőrzéssel kapcsolatos
feladatokat a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről szóló HM VGHÁT szakutasítás szabályozza.”
33. A Szakutasítás 4. függelék Bizonylati rend szabályzat 13. pontjában az „elektronikus aláírásról szóló törvény” szövegrész helyébe az „elektronikus ügyintézés és a
bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény” szöveg lép.
34. Hatályát veszti a hazai és nemzetközi kiképzési rendezvények, gyakorlatok infrastrukturális feltételeinek biztosítási rendjéről szóló 9/2011. (HK 14.) HM VGHÁT
szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős


text:
1602/2016. (XI. 8.) Korm. határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ, valamint a kormányzati adatközpont egységes elhelyezését biztosító ingatlan állami tulajdonba kerüléséhez szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány az  Alkotmányvédelmi Hivatal, a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ, valamint
a  kormányzati adatközpont egységes elhelyezéséhez szükséges költségvetési többletforrások biztosításáról szóló
1224/2016. (V. 2.) Korm. határozat 1. pontjában foglaltak végrehajtása érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon a  Budapest XI. kerület, Fehérvári út 70.
szám alatt található, a  Budapest XI. kerület 3893 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (a továbbiakban:
Ingatlan I.) legfeljebb a független ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott forgalmi értéken adásvételi
szerződéssel vegyes csereszerződés (a továbbiakban: Szerződés) megkötésével az  állam javára történő
megszerzése érdekében szükséges intézkedések megtételéről azzal, hogy
aa) a  Szerződés keretében a  Budapest V. kerület belterület 24970 helyrajzi számon nyilvántartott,
műemlék védettség alatt álló ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan II.) 5271/10000 tulajdoni hányada
legfeljebb a független ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott forgalmi értéken az MNV Zrt.
tulajdonába kerül, valamint
ab) az  Ingatlan I. és az  Ingatlan II. között fennálló értékkülönbözetet az MNV Zrt. az  állam javára
megfizeti,
ac) az  Ingatlan I. Alkotmányvédelmi Hivatal részére történő birtokbaadásának határideje a  VERITAS
Történetkutató Intézet (a továbbiakban: VERITAS) által elfoglalt területrészek kivételével azonnal,
a VERITAS által elfoglalt területrészek birtokbaadásának határideje a VERITAS kiköltözését követően
azonnal;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján gondoskodjon az a) alpont aa)  alpontja
szerinti Ingatlan II. tulajdonjogának átruházásához szükséges kulturális örökség védelméért felelős miniszteri
hozzájárulás beszerzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 kulturális örökség védelméért felelős miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter kezdeményezése alapján
gondoskodjon az Ingatlan I. megszerzése kapcsán elszámolandó költségvetési kiadás összegének megfelelő forrás
biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcím
csoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím előirányzata kihasználtságára
figyelemmel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 15.
d) felhívja a belügyminisztert, hogy az Alkotmányvédelmi Hivatal útján a honvédelmi miniszter együttműködésével
gondoskodjon az Ingatlan II. tekintetében szükséges ingatlan-nyilvántartási intézkedések megtételéről;
Felelős: belügyminiszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján gondoskodjon a  Szerződés megkötését
követően az  Alkotmányvédelmi Hivatal Ingatlan II.-ben történő átmeneti elhelyezése érdekében szükséges
intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpontban foglaltak végrehajtását követően azonnal
f ) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy amennyiben bármilyen felmerülő akadály következtében
az  a)  alpont aa)  alpontjának végrehajtása meghiúsul, abban az  esetben az  MNV Zrt. útján gondoskodjon
az  a)  alpont végrehajtása céljából az  Ingatlan I.-gyel értékarányos, megfelelő feltételekkel rendelkező
csereingatlan megjelölése érdekében szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülő akadály miatti meghiúsulást követően azonnal
2. A Kormány visszavonja az  Alkotmányvédelmi Hivatal, a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ,
valamint a  kormányzati adatközpont egységes elhelyezéséhez szükséges költségvetési többletforrások
biztosításáról szóló 1224/2016. (V. 2.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 2. pontját.
3. A Korm. határozat 3. pontjában a „Határidő: 2016. július 1.” szövegrész helyébe a „Határidő: azonnal” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1060/2017. (II. 7.) Korm. határozata az ATP World Tour 250-es tenisztorna megrendezéséhez szükséges forrásbiztosítás érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva 461,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli
kormányzati intézkedések alcím terhére, a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 23. Sporttevékenységek támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával
összefüggő feladatok támogatása jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1538/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú („Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem” című) nagyprojekt költségeinek csökkentéséről és átütemezéséről.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú „Budapesti villamos és
trolibusz járműfejlesztés I. ütem” című nagyprojekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának csökkentésével és
forrásszerkezetének módosításával,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének az 1. pont szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évi éves
fejlesztési keretének elfogadására irányuló javaslatában szerepeltesse a  projektet és annak 1.  melléklet szerinti
finanszírozási igényét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1265/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata a szociális konzultáció pénzügyi fedezetének biztosításával kapcsolatos kormányzati feladatokról.
1. A Kormány a szociális konzultáció pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 867,9 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását
rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet X. Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatal cím, valamint
a 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 24. Kormányzati igazgatással kapcsolatos feladatok
támogatása jogcím-csoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
232/2010. (IX. 17.) KE határozata a Köztársasági Elnöki Hivatal Külügyi Hivatala vezetőjének kinevezéséről.
A köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb Bíróság elnöke
tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 10. §-ának (3) bekezdése alapján Vajna Mártont a Köztársasági Elnöki
Hivatal Külügyi Hivatala vezetőjévé 2010. szeptember 16-ai hatállyal kinevezem.
Budapest, 2010. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
390/2012. (XII. 20.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 153. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, valamint
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összege
(minimálbér) a teljes munkaidő teljesítése esetén 2013. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 98 000 forint, hetibér
alkalmazása esetén 22 560 forint, napibér alkalmazása esetén 4510 forint, órabér alkalmazása esetén 564 forint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően a legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a teljes munkaidő
teljesítése esetén 2013. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 114 000 forint, hetibér alkalmazása esetén
26 250 forint, napibér alkalmazása esetén 5250 forint, órabér alkalmazása esetén 656 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes) a) (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2013. január 1-jétől 98 000 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2013. január 1-jétől 114 000 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi 8 óránál
a) hosszabb [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 92. § (2) bekezdés],
arányosan csökkentett mértékben, b) rövidebb [Mt. 92. § (4) bekezdés], arányosan növelt mértékben
kell figyelembe venni. (5) Részmunkaidő esetén a) az (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve, b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első ízben a 2013. január hónapra járó munkabérek
megállapításánál kell alkalmazni. (2) E rendelet alkalmazásában a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a közalkalmazotti, kormányzati szolgálati és közszolgálati jogviszonyban állót,
c) alapbéren a közalkalmazotti jogviszonyban állók esetében illetményt, kormányzati szolgálati és közszolgálati
jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegét
is érteni kell. (3) Hatályát veszti a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló
298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
85/2007. (HK 12.) HM határozata a Magyar Honvédség Szentendrei Kiképző Központ költségvetési szerv megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. §
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. § (3) bekezdésében és
90. § (1) bekezdés c) pontjában, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
11. §-ában, a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
R.) foglaltakra – a következő
megszüntető határozatot adom ki. 1. A Magyar Honvédség Szentendrei Kiképző Központ
költségvetési szervet – melynek rövidített megnevezése:
MH SZKK, székhelye: 2000 Szentendre, Dózsa György út
12–14., postacíme: 2001 Szentendre, Pf. 230., alapítója és
fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a
Honvédelmi Minisztérium – 2007. július 1-jei hatállyal
megszüntetem.
2. A megszüntetett költségvetési szerv jogutódja a
Magyar Honvédség Központi Kiképző Bázis, székhelye:
2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14., postacíme:
2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14., melyet az Áht.
90. § (3) bekezdése szerint megilletnek a vagyoni jogok érvényesítéséből és az alapítót terhelő kötelezettségek teljesítéséből adódó jogok és kötelezettségek.
3. A költségvetési szerv megszüntetésével kapcsolatos
részletes feladatokat az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm.
határozatban foglalt feladatok, a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek átalakításával kapcsolatos feladatok
végrehajtásáról szóló 129/2006. (HK 24.) HM utasítás, továbbá a szervezeti átalakítás 2007. évi II. szervezési időszaka feladatainak végrehajtásáról szóló, 185/2006. (HK
1/2007.) HM Honvéd Vezérkar főnöki paranccsal módosított, 134/2006. (HK 24.) HM Honvéd Vezérkar főnöki parancs határozza meg.
A szolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos döntések során a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló
10/2002. (III. 5.) HM rendelet rendelkezései az irányadóak.
4. A költségvetési szerv törzskönyvi nyilvántartásból
való törlését a R. 13. § (3) bekezdése alapján a pénzügyi és
számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt
honvédelmi szervezet végzi.
5. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A Magyar Honvédség Szentendrei Kiképző Központ költségvetési szerv alapításáról szóló 94/2005. (HK 12.) HM
határozat, valamint az azt módosító 164/2005. (HK 24.)
HM határozat 2007. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
431/2015. (X. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Mohácsy Zsuzsannát 2016. március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
210/2014. (V. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarországon teljesített szerzetesi szolgálatáért, ezáltal a lengyel–magyar kapcsolatok erősítéséért
Pawel Cebula, a Minorita Rend szent Maximilian Kolbéról nevezett Rendtartománya szerzetespapja részére,
a lengyel–magyar barátság melletti, szavakban és tettekben egyaránt megnyilvánuló töretlen elkötelezettsége
elismeréseként
Witold Czeslaw Spirydowicz, Lengyelország marokkói nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TIsZTIKEREsZTjE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 29.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1690/2015. (IX. 25.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) támogatási konstrukció keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának
növelését,
b) hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Programból (a továbbiakban: KEHOP) történő finanszírozásáról, és a  KEHOP
2016.  évre szóló éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  Környezet és Energia
Operatív Program finanszírozó alaponkénti forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
2. A  KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) támogatási
konstrukcióban benyújtott projektek megvalósításának jóváhagyásáról és egyes projektek támogatásának
visszavonásáról szóló 1501/2014. (IX. 5.) Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat
a) C:2 mezőjében a „842 489 460” szövegrész helyébe az „1 192 489 460” szöveg,
b) C:38 mezőjében a „177 800 000” szövegrész helyébe a „188 617 211” szöveg,
c) C:66 mezőjében a „368 000 000” szövegrész helyébe a „697 637 414” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2014. (III. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gröpler Anitát
2014. március 15. napjától 2017. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
237/2019. (X. 16.) Korm. rendelete a 2019. nyugdíjprémiumról és egyes más ellátások után járó egyszeri juttatásról.
A Kormány
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 3–5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 101.  § (5) és
(6) bekezdésében foglaltak alapján 2019. évben egyszeri alkalommal nyugdíjprémiumot kell fizetni.
(2) Ha a  jogosult több, nyugdíjprémiumra jogosító nyugellátásban vagy a  Tny. 6.  § (4)  bekezdése alapján azzal egy
tekintet alá eső ellátásban is részesül, a nyugdíjprémiumot ezen ellátások együttes összege után kell kiszámítani.
(3) Ha a  nyugdíjprémiumra jogosult személy 2019 novemberében meghal, a  nyugdíjprémium a  nyugellátásokra
vonatkozó szabályok szerint, kérelemre vehető fel.
2. § A Tny. 101. § (6) bekezdés a) pontja szerinti szorzószám 2019. évben 1,1.
3. § 2019 novemberében egyszeri juttatásra jogosult – Magyarország gazdaságának 2019. évi kiemelkedő
teljesítményére tekintettel – az a személy, aki 2019 novemberében
 1. nyugdíjprémiumra nem jogosító nyugellátásban vagy a Tny. 6. § (4) bekezdése alapján azzal egy tekintet alá
eső ellátásban,
 2. korhatár előtti ellátásban,
 3. szolgálati járandóságban,
 4. átmeneti bányászjáradékban,
 5. táncművészeti életjáradékban,
 6. rokkantsági ellátásban,
 7. rehabilitációs ellátásban,
 8. baleseti járadékban,
 9. bányászok egészségkárosodási járadékában,
10. fogyatékossági támogatásban,
11. vakok személyi járadékában,
12. rokkantsági járadékban,
13. Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátásban,
14. polgármesterek közszolgálati járadékában,
15. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatásában,
16. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatásban,
17. a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatásban,
18. a  hadigondozásról szóló törvény alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint megemelendő rendszeres
pénzbeli ellátásokban,
19. az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított
elítéléssel összefüggésben járó – kormányrendelet alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint
megemelendő – emelésben,
20. a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékban,
21. házastársi pótlékban vagy
22. házastárs után járó jövedelempótlékban
részesül.
4. § (1) Az  egyszeri juttatásra – a  3.  §-ban, valamint a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott eltérésekkel –
a nyugdíjprémiumra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az  egyszeri juttatás meghatározásakor valamennyi, a  jogosultnak járó, nyugdíjprémiumra vagy egyszeri
juttatásra jogosító ellátás összegét össze kell adni, ezen együttes összegre kell a  nyugdíjprémium kiszámítására
vonatkozó szabályok szerinti számítást elvégezni, majd ennek végeredményéből le kell vonni a  jogosultnak járó
nyugdíjprémium összegét, és a különbséget kell egyszeri juttatásként folyósítani.
(3) Fogyatékossági támogatás és vakok személyi járadéka esetén az egyszeri juttatást a 2019 novemberében folyósított
2019. október havi ellátás után kell kiszámítani.
5. § (1) A központi költségvetés megtéríti
a) a Magyar Államkincstárnak a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból nem finanszírozható, a  b)  pontban
nem említett,
b) a Hadigondozottak Közalapítványának a 3. § (1) bekezdés 18. pontja szerinti ellátások után járó
egyszeri juttatás fedezetét és azok végrehajtási költségeit.
(2) A  Hadigondozottak Közalapítványa megtéríti a  Magyar Államkincstárnak a  3.  § (1)  bekezdés 18.  pontja szerinti
ellátások után járó egyszeri juttatás fedezetét és a végrehajtás költségeit.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a  2018. évi nyugdíjprémiumról és egyes más ellátások után járó egyszeri juttatásról szóló
183/2018. (X. 8.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2010. (I. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 406/2009. (X. 8.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 406/2009. (X. 8.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2009. szeptember 10-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés alkosson
törvényt a személyi szabadságukban az állam által jogtalanul korlátozottak tisztességes kártérítéséről úgy, hogy
a jogtalan fogva tartásért az állam által fizetendő nem vagyoni kártérítés ne lehessen kevesebb 3 millió Ft alapdíjnál
plusz a fogva tartás minden napjára számított 160.000 forintnál.”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi követelménynek.
Az OVB álláspontja szerint nem egyértelmű sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára „az állam által jogtalanul
korlátozottak” köre, mert a kérdés ellentmondásos, a mondat két része nincs összhangban egymással. A „jogtalan
korlátozást” a második tagmondatban leszűkíti annak egyik lehetséges esetcsoportjára, a jogtalan fogvatartásra,
holott a személyes szabadság korlátozásának lényegesen több esetköre létezik. Az aláírásgyűjtő íven szereplő
kérdésből az sem állapítható meg pontosan, hogy a beadványozó mit ért a „tisztességes kártérítés” kifejezésen.
A kifogástevő álláspontja szerint a kezdeményezés megfelel a jogszabályoknak, az aláírásgyűjtő ív hitelesíthető, ezért
az OVBh. indoklása nem helytálló.
2. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve
– az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. [...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. [A népszavazási kérdéssel szemben támasztott
egyértelműség követelményének alkotmánybírósági értelmezése: 51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.; 112/2009.
(XI. 20.) AB határozat, MK 2009. 41934, 41936.] Ezért az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 406/2009. (X. 8.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Ugyanakkor az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a kijelentő módban megfogalmazott „kérdés” alaki szempontból
sem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében szereplő formai követelménynek, miszerint a „népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
3. Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva – jogorvoslati fórumként – az OVB
kifogással támadott határozatát vizsgálja felül. Következésképp a határozat tényleges tartalmát nem érintő
kifogásokkal érdemben nem foglalkozott.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. január 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
82/2010. (HK 18.) HM KÁT– HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a 2010/2011. influenzaszezonra történő
felkészülésről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
100. § (3) és (4) bekezdéseiben kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség feladatával kapcsolatos közegészségügyi-járványügyi követelményekről,
azok ellátásának, valamint az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálattal való együttműködésének rendjéről szóló 21/2003. (VI. 24.) HM–ESzCsM együttes rendelet 5. § (4) bekezdés c) pontjára – a 2010/2011. évi
influenzaszezonra történő felkészülésre a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet), valamint a MH teljes
személyi állományára, (továbbiakban: személyi állomány)
terjed ki.
2. Az influenzavírus okozta járványok 2009. áprilisig
Magyarországon szezonális jelleggel, jellemzően a téli
időszakban, november elejétől április végéig fordultak elő.
A 2009. június 11-én kihirdetett influenza-világjárvány
[influenza A(H1N1)] a WHO (Egészségügyi Világszervezet) igazgatójának bejelentése alapján 2010. augusztus
10-én véget ért, és a világjárványt követő időszakba léptünk. Ebben a pandémiát követő időszakban az influenzaaktivitás előre láthatóan visszatér a szezonális influenza
időszakában észlelt szintre. A 2010–11-es szezonra történő felkészülés során számítani kell arra, hogy a H1N1 vírus jelenléte meghatározó lesz.
Az influenzavírusra jellemző különösen magas kontagiozitás és rövid inkubációs idő miatt a fogékony közösségekben rövid idő alatt nagy számú megbetegedés jelentkezhet, mely a Magyar Honvédség állományát érintve akadályozhatja a rendeltetés szerinti feladatok végrehajtását.
3. Az influenzajárványok megelőzésében a téli időszak
higiénés rendszabályainak betartása mellett kulcsfontosságú szerepe van az állomány influenza elleni specifikus
immunprofilaxisának a WHO éves ajánlásán alapuló inf
luenza elleni védőoltás útján, valamint a járványügyi jelentő szolgálat működtetésének.
4. A Magyar Honvédségnél szezonális influenza elleni
védőoltásban részesíthető, azt fel kell ajánlani elsősorban:
a) a MH egészségügyi szolgálatának teljes szakállományának, b) a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ teljes egészségügyi szakállományának,
c) a MH közép- és felsőfokú oktatási intézményeinek
teljes hallgatói és oktatói állományának,
d) a külföldön szolgálatot teljesítő vagy 2011. március
31. előtt külföldi szolgálatát megkezdő teljes személyi állománynak
e) a járványügyi érdekből kijelölt állományt: a parancsnokok által meghatározott, a szolgálatellátás szempontjából kulcsfontosságúnak ítélt beosztásokban szolgáló személyek, valamint az egészségügyi szolgálatok által járványügyi okból kijelölt állomány.
5. Az idei influenza szezonban a háromkomponensű
szezonális influenza elleni védőoltás áll a MH oltási célcsoportjainak rendelkezésére, amely védelmet nyújt a pandémiás influenza A (H1N1) vírus, továbbá két másik szezonális influenza vírustörzs ellen.
6. Az oltóanyagot a felhasználásig hűtőszekrényben +2
– +8 Celsius-fok hőmérsékleten, fénytől védve kell tárolni.
Az oltóanyagot lefagyasztani nem szabad! A korábbi évben kiadott maradék oltóanyagot nem lehet felhasználni!
7. Az oltóanyag szétosztását a MH Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság,
Közegészségügyi Intézet, Járványügyi-mikrobiológiai
Osztálya (továbbiakban Járványügyi Osztály) szervezze
meg és bonyolítsa le! Az egészségügyi szolgálatok 2010.
november 25-ig küldjék meg oltóanyagigényüket a MH
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ részére.
Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatait
az oltóanyag átvételének lehetőségéről a MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság, Közegészségügyi Intézet 2010. december 1-jéig értesíti az alakulatokat.
8. A felhasználásra nem került oltóanyagokat 2011. január 7-ig, a tárolási és szállítási előírások betartásával a
MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata (a továbbiakban: MH KJSZ) Nemzetközi Oltóközpontja részére
vissza kell küldeni.
9. Azok az alakulatok és szervezetek, amelyek bármely
okból a kiutalás keretében nem kapták meg a teljes igényelt mennyiséget, illetve ahol új oltási igény merült fel,
2011. január 7-ig pótlólagos oltóanyag igényléssel élhet
nek, melynek fedezete az Oltóközpontba visszaszállított,
felhasználásra nem került oltóanyag.
10. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatai a mellékelt minta – Influenza elleni védőoltások
nyilvántartása a 2010/2011. évi szezonban – szerint kötelesek nyilvántartani az oltottakat. Az oltás végrehajtását az
egyéni egészségügyi dokumentációba is (nemzetközi oltási igazolvány, egészségügyi könyv, egészségügyi karton,
számítógépes adatbázis) be kell jegyezni.
11. A külföldi szolgálatra felkészülő állományok influenza elleni védőoltását a célterületre előírt alapimmunizációs oltásokkal együtt az MH KJSZ Nemzetközi Oltóközpontja végzi.
12. A védőoltások alakulásának nyomon követése érdekében az oltások végrehajtását az Influenza elleni védőoltások nyilvántartása a 2010/2011. évi szezonban táblázat
másolatának megküldésével négy alkalommal, 2010 december 10-ig, 2011. január 10-ig, 2011. február 10-ig és
2011. március 10-ig kell jelenteni a MH KJSZ honvéd-tisztifőorvos részére. A jelentés minden esetben az
adott időszakban beadásra került oltási adatokat tartalmazza! A MH KJSZ hajtson végre soron kívüli ellenőrzéseket
az alakulatoknál és intézményeknél!
13. A járványügyi helyzet alakulásának figyelemmel kísérése és aktuális értékelése érdekében a járványügyi jelentőszolgálat folytatólagos működtetését rendelem el
2010. év 40. héttől 2011. év 20. hetének végéig a következő szervezeteknél:
a) MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred,
b) MH 5. Bocskai István Lövészdandár,
c) MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred,
d) MH 25. Klapka György Lövészdandár,
e) MH 25/88 Könnyű Vegyes Zászlóalj,
f) MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti Zászlóalj,
g) MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred,
h) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred,
i) MH 54. Veszprém Légtérellenőrző Ezred,
j) MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
k) MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred,
l) MH 86. Szolnok Helikopter Bázis,
m) MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj,
n) MH Pápa Bázisrepülőtér,
o) MH Támogató Dandár,
p) MH Központi Kiképző Bázis,
q) Honvédkórház- Állami Egészségügyi Központ,
A fekvőbeteg-ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók
az influenza megbetegedésre vonatkozó adatszolgáltatási/jelentési kötelezettségeiket az országos tiszti főorvos által kiadott 6007-1/2010 számú körlevélben, illetve ennek
alapján az illetékes regionális tiszti főorvos azonos tárgyú
levelében foglaltak alapján kell teljesíteni 2010. év 40.
hete és 2011. év 20. hete közötti időszakban.
14. Az adatszolgáltatásra kötelezettek hetente, hétfőn
14.00 óráig regisztrálják és jelentsék a MH KJSZ [HM
tel./fax: 57-233/223-84, tel./fax: (06-1) 282-8216] számára a rendelésen megjelent összes influenzaszerű megbetegedést.
15. Az influenzaszerű megbetegedés gyanúja azon személyeknél merül fel, akiknél a tünetek hirtelen megjelenése és a következő négy általános tünet legalább egyike, illetve a következő három légzőszervi tünet legalább egyike
fennáll:
a) Általános tünetek:
1. hőemelkedés vagy láz,
2. rossz közérzet,
3. fejfájás,
4. izomfájdalom.
b) Légzőszervi tünetek:
1. köhögés,
2. torokfájás,
3. légszomj.
16. A jelentést a MH KJSZ felé a 2. számú melléklet
szerinti formában kell megküldeni.
17. Az alakulatok egészségügyi szolgálatai az influenzaszerű tünetekkel jelentkező betegektől a Járványügyi
Osztállyal vagy a MH KJSZ szakmai ügyeletesével telefonon történt egyeztetést követően vizsgálati anyagot küldhetnek [telefon munkaidőben: 57-233, munkaidőn túl: 06
(30) 815-0869].
18. A vizsgálati anyag vételéhez szükséges mintavételi
csomagot az egészségügyi szolgálatok a Járványügyi Osztálytól [1097 Budapest, Gyáli út 17–19., HM tel./fax:
57-233/223-84, tel./fax: 06 (1) 282-8216g vételezhetik fel.
19. A mintavételi csomagot hűtve kell szállítani és a felhasználás helyén tárolni, a levett mintát a szállításig, valamint a szállítás során +4 – +8 °C-on kell tárolni.
20. A levett mintákat az egészségügyi szolgálat 48 órán
belül szállítsa be a Járványügyi Osztályra.
21. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
2011. szeptember 30-án hatályát veszti. Az intézkedés hatályba lépésével egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium
kabinetfőnökének a 2009/2010. évi influenzaszezonra történő felkészülésről szóló 63/2009. (HK 16.), a pandémiás
influenza vakcina (Fluval P) alkalmazásáról szóló
64/2009. (HK 16.) és az új influenzavírus (A/H1N1) által
okozott betegségek megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 65/2009. (HK 16.) HM
KF intézkedése hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k., Dr. Benkő Tibor
altábornagy s. k.,


text:
207/2016. (VI. 22.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 52. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – hozzájárulok, hogy a Debreceni Egyetem
rektora Bellér Gábort „Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae” kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2016. (IV. 25.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. április 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig
terjedő időtartamra dr. Guller Zoltánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Nemzeti Táboroztatási Koncepció kialakítása, valamint az Erzsébet-program fejlesztési
irányainak meghatározása, melynek érdekében:
a) gondoskodik a Nemzeti Táboroztatási Koncepció bevezetéséhez szükséges hatástanulmányok elkészítéséről;
b) közreműködik a Nemzeti Táboroztatási Koncepció, valamint az Erzsébet-program jogszabályi hátterének
kidolgozásában és összehangolásában;
c) javaslatot tesz a Nemzeti Táboroztatási Koncepció és az Erzsébet-program keretein belül gazdaságosan
és hatékonyan működtethető ingatlanportfólió kialakítására, fejlesztésére;
d) részt vesz a Nemzeti Táboroztatási Koncepcióra és az Erzsébet-programra vonatkozó finanszírozási javaslatok
kidolgozásában, koordinálja az ezen feladatok teljesítéséhez szükséges egyeztetéseket;
e) európai uniós források bevonását kezdeményezi a Nemzeti Táboroztatási Koncepció és az Erzsébet-program
hatékony működésének fejlesztése érdekében;
f ) az Erzsébet-program nemzetközi megismertetése érdekében együttműködik a szociális, szociálturisztikai,
valamint a gyermek- és ifjúságvédelmi célú nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás (a továbbiakban: EMMI SzMSz) miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § Az emberi erőforrások minisztere a miniszteri biztos tevékenységét az EMMI SzMSz szerint a köznevelés tekintetében
szakmai, politikai irányítást gyakorló államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 50/2015. (X. 21.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
72/2004. (IV. 15.) Korm. rendelete az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak felosztási tervéről.
A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya:
a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továb
biakban: szolgáltatók), és
b) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
hatóság)
terjed ki. 2. § (1) Az elektronikus hírközlő hálózatokban használt,
valamint elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásához és igénybevételéhez szükséges — az Eht. szerint az
azonosítógazdálkodás körébe eső — azonosítókat e rende
let mellékleteinek megfelelően a hatóság köti le, illetőleg
jelöli ki külön jogszabályban meghatározott eljárás
szerint.
(2) A szolgáltatók az azonosítókat kijelölés nélkül, valamint a kijelölésben meghatározottaktól eltérő módon
nem alkalmazhatják.
(3) A helyhez kötött, illetve a mobil rádiótelefon hálózatok [a továbbiakban: telefonhálózat(ok)] számozási tervét e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(4) A mobil rádiótelefon-hálózatokban használt nemzetközi mobil előfizető azonosítók felosztási tervét e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(5) Az adattovábbításra használt, számozási terv alapján
irányított elektronikus hírközlő hálózatok (a továbbiakban: adathálózatok) számozási tervét e rendelet 3. számú
melléklete tartalmazza.
(6) Az elektronikus hírközlő hálózatokban alkalmazott
jelzéspont kódok felosztási tervét e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
3. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdés kivételével — a
kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg a
közcélú távközlő-hálózatok azonosítóinak felosztási tervéről szóló 10/2001. (III. 27.) MeHVM rendelet, valamint a
módosításáról szóló 26/2001. (XII. 22.) MeHVM rendelet,
a 4/2003. (II. 12.) IHM rendelet és a 22/2003. (XII. 27.)
IHM rendelet hatályát veszti.
(2) E rendelet 1. számú mellékletének 3.2.1. pontja helyébe 2004. május 1-jén a következő rendelkezés lép:
,,3.2.1. Mobil rádiótelefon-hálózaton belüli hívás esetén
A tárcsázási folyamat: BE-SHS-ES
A nemzetközi számmal — +36-SHS-ES vagy NE36
SHS-ES formában — való hívást a belföldi számos hívással
azonos módon kell kezelni.
Megengedett az előfizetői szám formátumú tárcsázás
a) Pannon hálózatból az SHS= 20 — ES számokra irá
nyuló hívás esetén;
b) Westel hálózatból az SHS= 30 — ES számokra irá
nyuló hívás esetén;
c) Vodafone hálózatból az SHS= 70 — ES számokra
irányuló hívás esetén.’’ A távközlési szám- és címgazdálkodásról, valamint annak eljárási
szabályairól szóló 75/2000. (V. 31.) Korm. rendelet.
(3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Parlament és Tanács 2002. március 7-i, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelvével (Engedélyezési irányelv), továbbá az Európai Parlament és Tanács
2002. március 7-i az egyetemes szolgáltatásról, valamint az
elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelvével (Egyetemes szolgáltatási
irányelv) összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1512/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás egyes programelemeinek megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és a források biztosításáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Ludovika Campusban történő egységes
elhelyezéshez – a  már átadott, valamint a  jelenleg kivitelezés, illetve építés közben lévő programelemeken
túlmenően – szükséges valamennyi létesítmény megvalósuljon, ennek keretében
a) az 1. ütemben 2015 és 2018 között
aa) az új oktatási épület,
ab) sport létesítmények, uszoda, lőtér, hallgatói központ,
ac) a Rendészettudományi Kar kollégiuma és speciális képzési épülete,
ad) az Orczy park felújítása, lovarda, istálló és egyéb lovas létesítmények rekonstrukciója, kialakítása,
a Népligethez való kapcsolódás lehetőségének megteremtésével,
ae) a Ludovika Szárnyépületben a Közigazgatás-tudományi Kar részére oktatási funkciók, illetve vezető
és továbbképzési szervezési és végrehajtási funkciók elhelyezése,
af ) a Ludovika Szárnyépülethez csatlakozó vívóterem, előadóterem épületében oktatási, kulturális,
sport és egyéb kiszolgáló funkciók;
b) a 2. ütemben 2017 és 2020 között
ba) a Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar speciális bentlakásos képzési központ a  honvédelmi
miniszter által meghatározott tartalommal,
bb) a katasztrófavédelmi speciális képzési központ szükséges létesítményei a  belügyminiszter által
meghatározott tartalommal.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy az  1.  pont a)  alpontja szerinti programelemeket magában foglaló, a  Nemzeti
Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban állami beruházás (a  továbbiakban: Beruházás)
1. ütemének megvalósítására 2015 és 2018 között összesen bruttó 30 127 millió forint keretösszegben, a központi
költségvetésben biztosított támogatással kerüljön sor.
3. A Kormány felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy
gondoskodjon a Beruházás 1. pontban foglaltak szerinti megvalósításához szükséges intézkedések előkészítéséről,
szervezéséről, illetve végrehajtásáról.
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: az 1. pontban meghatározott időszakban folyamatos
4. A Kormány
a) felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy
a  Beruházás 2.  ütemét képező, az  1.  pont b)  alpontjában foglalt programelemek tervezési programjáról,
költségbecsléséről, valamint megvalósításuk részletes ütemezéséről készítsen előterjesztést a  Kormány
számára;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. június 30.
b) egyetért azzal, hogy az  a)  alpontban foglaltak végrehajtása érdekében a  Beruházás 2. ütemét képező
programelemek előkészítésének céljára 254 millió forint kerüljön biztosításra Magyarország 2015.  évi
központi költségvetésében.
5. A Kormány az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon
a  Beruházás helyszínéül szolgáló valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában – az  1.  pont a)  alpont
ae) pontja tekintetében az ügyben hatáskörrel rendelkező miniszter intézkedéséhez igazodva – az egységes
tulajdoni és használói jogviszonyok, valamint a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes vagyonkezelői
jogállása biztosításához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
az 1. pont a) alpont ae) pontja szerinti ingatlan vonatkozásában az ügyben hatáskörrel
rendelkező miniszter
Határidő: az 1. pont a) alpont ae) pontja szerinti ingatlan vonatkozásában az ingatlanban működő
köznevelési intézmény új helyen történő megfelelő elhelyezését követően azonnal,
a további ingatlanok, ingatlanrészek vonatkozásában a Beruházás megvalósításának
ütemezéséhez igazodóan folyamatos
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával kezdje meg a  Nemzeti
Közszolgálati Egyetem Ludovika Campusban történő egységes elhelyezésével felszabaduló állami tulajdonú
ingatlanok állam számára legelőnyösebb feltételekkel történő hasznosításának, illetve értékesítésének
végrehajtását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
érintett miniszterek
Határidő: az ingatlanok felszabadulását követően folyamatos
6. A Kormány az 1. és 2. pontban foglaltak végrehajtása érdekében
a) tudomásul veszi, hogy a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
12 515 millió forint támogatást tartalmaz a Beruházás céljára a XI. Miniszterelnökség fejezetben;
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztos bevonásával – tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Beruházás
1. üteme megvalósításához, valamint a 2. ütem előkészítéséhez
ba) a 2017.  évben 12  612 millió forint rendelkezésre álljon a  2017.  évi központi költségvetésben
a Beruházás céljára felhasználható módon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése keretében
bb) a 2018.  évben 5000 millió forint rendelkezésre álljon a  2018.  évi központi költségvetésben
a Beruházás céljára felhasználható módon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése keretében
7. A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 111/E.  § (2) és (3)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi, hogy a  Beruházás 1.  pont a)  alpont aa) és ab)  pontja szerinti programelemeinek
megvalósításához kapcsolódóan lefolytatott közbeszerzési eljárások eredményeként a  nyertes ajánlattevőkkel
a  fővállalkozási szerződést a Nemzeti Közszolgálati Egyetem megkösse azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege
nem haladhatja meg a 17 716 millió forint összeget.
8. A Kormány felhívja az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy tegye meg
a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  6.  pontban foglalt források terhére a  Nemzeti Közszolgálati
Egyetem a  megkötött kivitelezési szerződésekben foglalt kötelezettségei teljesítését megkezdje, valamint
az 1. pont a) alpont ac) és ad) pontjában foglalt további programelemek megvalósításához szükséges közbeszerzési
eljárásokat lefolytassa.
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 10. Hatályát veszti a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás
egyes kérdéseiről szóló 1158/2012. (V. 18.) Korm. határozat 4–15. pontja.
 11. A Kormány visszavonja
a) az európai uniós fejlesztési források biztosításáról a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika
Campusban állami beruházás megvalósításához és egyéb kapcsolódó feladatokról szóló 1642/2012. (XII. 19.)
Korm. határozatot;
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem–Ludovika Campus elnevezésű állami beruházás megvalósításához
időarányosan szükséges beruházási források biztosításáról szóló 1186/2013. (IV. 9.) Korm. határozatot;
c) a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás
2014–2020 közötti forrásának indikatív tervezéséről szóló 1297/2013. (V. 30.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök