text:
2009. XCI. törvény az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályainak kihirdetéséről.
(Az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályai 2007. június 15-én léptek
nemzetközi jogi értelemben hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályait (a továb biak ban: NER)
e törvénnyel kihirdeti.
2. § A NER hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2009. szeptember 14-i ülésnapján fogadta el.
M
 A G
 Y A R  K Ö
 Z L Ö
NEMZETKÖZI EGÉSZSÉGÜGYI RENDSZABÁLYOK (2005) I. RÉSZ – MEGHATÁROZÁSOK, CÉL ÉS ALKALMAZÁSI KÖR, ALAPELVEK ÉS ILLETÉKES HATÓSÁGOK
1. cikk – Meghatározások 1. A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (a továb biak ban: NER vagy Rendszabályok) alkalmazásában:
érintett: az a személy, poggyász, rakomány, konténer, szállítóeszköz, áru, postacsomag vagy emberi maradványok,
akik/amelyek fertőzöttek vagy szennyezettek, vagy akik/amelyek fertőzés vagy szennyezés forrását hordozzák, és
ezáltal közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelentenek;
érintett terület: az a földrajzi hely, amelynek vonatkozásában az EVSZ kifejezetten ajánlja egészségügyi intézkedések
megtételét e Rendszabályok értelmében;
légi jármű: nemzetközi utazást végrehajtó légi jármű;
légi kikötő: azok a repülőterek, ahova nemzetközi járatok érkeznek, illetve ahonnan indulnak;
érkezés a közlekedési eszköz tekintetében:
a) tengerjáró hajók esetében behajózás a kikötő egy meghatározott részébe vagy lehorgonyzás a kikötő egy
meghatározott részében;
b) légi jármű esetében megérkezés a légi kikötőbe;
c) nemzetközi utazást végrehajtó belvízi vízi jármű esetében megérkezés egy belépési helyhez;
d) vonat vagy közúti jármű esetében megérkezés egy belépési helyhez;
poggyász: az utas személyes holmija;
rakomány: szállítóeszközön vagy szállítótartályban szállított áruk;
hatáskörrel rendelkező hatóság: a Rendszabály elő írásai szerinti egészségügyi intézkedések megtételére és
alkalmazására ille té kes hatóság;
szállítótartály (konténer): az a szállító berendezés, amely
a) állandó jellegű és ebből eredően kellő szilárdságú ahhoz, hogy ismételten felhasználható legyen;
b) kifejezetten abból a célból készült, hogy az áruknak egy vagy több szállítási mód igénybevételével történő,
átrakás okozta megszakítástól mentes fuvarozását megkönnyítse;
c) úgy készült, hogy könnyen kezelhető legyen, különösen egyik szállítási módról a másikra való átrakása során; és
d) úgy készült, hogy könnyen megrakható és üríthető legyen;
szállítótartály-rakodási terület: a nemzetközi forgalomban részt vevő szállítótartályok be- és kirakodására fenntartott
hely vagy létesítmény;
szennyezés: fertőző vagy toxikus ágens vagy anyag jelenléte az ember vagy az állat testfelületén, fogyasztás céljára
készített termékben vagy terméken, vagy bármely más élettelen tárgyon, ideértve a szállítóeszközöket is, amely
közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelenthet;
szállítóeszköz: nemzetközi utazást végrehajtó légi szállítóeszköz, vízi jármű, vonat, közúti jármű vagy egyéb
közlekedési eszköz;
szállítóeszköz üzemben tartója: a szállítóeszközért felelős természetes vagy jogi személy, vagy annak megbízottja;
személyzet: a szállítóeszköz fedélzetén tartózkodó azon személyek, akik nem tartoznak az utasok közé;
dekontaminálás: az az eljárás, amelynek során egészségügyi intézkedéseket hajtanak végre annak érdekében, hogy
eltávolítsanak az ember vagy az állat testfelületén, fogyasztás céljára készített termékben vagy terméken, vagy
bármely más élettelen tárgyon, ideértve a szállítóeszközöket is, található fertőző vagy toxikus ágenst vagy anyagot,
amely közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelenthet;
indulás: a személyek, poggyász, rakomány, szállítóeszközök vagy áruk tekintetében egy terület elhagyása;
rágcsálómentesítés: az az eljárás, amelynek során egészségügyi intézkedéseket hajtanak végre a belépési helyen
a poggyászban, rakományban, szállítótartályokban, szállítóeszközökben, létesítményekben, árukban és
postacsomagokban található, emberi betegséget terjesztő rágcsálók/patkányok számának veszélyt nem okozó
szinten tartására vagy kiirtására;
főigazgató: az Egészségügyi Világszervezet főigazgatója;
betegség: megbetegedés vagy kóros állapot, függetlenül annak eredetétől vagy forrásától, amely jelentős ártalmat
okoz vagy okozhat az emberek számára;
fertőtlenítés: az az eljárás, amelynek során egészségügyi intézkedéseket hajtanak végre annak érdekében, hogy az
emberi vagy állati testfelületen, vagy a poggyász, rakomány, szállítótartály, szállítóeszköz, áru, illetve postai csomag
belsejében vagy annak felületén található kórokozókat elpusztítsák vagy fertőzőképességüket megszüntessék vegyi
vagy fizikai behatás révén;
rovarmentesítés: az az eljárás, amelynek során egészségügyi intézkedéseket hajtanak végre a beléptetési helyen
a poggyászban, rakományban, szállítótartályokban, szállítóeszközökben, létesítményekben, árukban és
postacsomagokban található, emberi betegséget terjesztő rovarok számának veszélyt nem okozó szinten tartására
vagy kiirtására;
esemény: betegség kialakulása vagy olyan történés, amely a betegség kialakulásának lehetőségét teremti meg;
szabad közlekedési engedély: hajónak adott engedély arra, hogy befusson a kikötőbe, behajózzon vagy kihajózzon,
rakományt vagy készleteket rakodjon ki vagy be; a légi járműnek adott engedély arra, hogy leszállás után beszállítást
és kiszállítást végezzen, rakományt vagy készleteket rakodjon ki vagy be; és a szárazföldi szállító járműnek adott
engedély arra, hogy érkezéskor beszállítást vagy kiszállítást végezzen, rakományt vagy készleteket rakodjon ki vagy
be;
áruk: materiális termékek, ideértve az állatokat és növényeket is, amelyeket nemzetközi utazás során szállítanak,
ideértve a szállítóeszköz fedélzetén történő fogyasztásra szánt árukat is;
szárazföldi átkelőhely: szárazföldi belépési hely a Részes Államba, ideértve a közúti járművek és vonatok által használt
átkelőhelyeket is;
földi szállító jármű: szárazföldi szállításra szolgáló, nemzetközi utazást végrehajtó gépi meghajtású szállítóeszköz,
ideértve a vonatot, buszt, teherautót és személygépkocsit;
egészségügyi intézkedés: azok az eljárások, amelyeket betegség vagy szennyezés terjedésének megelőzése céljából
alkalmaznak; az egészségügyi intézkedésbe nem tartoznak bele az igazgatásrendészeti vagy biztonsági intézkedések;
beteg személy: az az egyén, aki olyan testi bajban szenved vagy olyan testi baj hatásait viseli magán, amely
közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelenthet;
fertőzés: kórokozó behatolása és fejlődése vagy szaporodása az ember és az állat szervezetében, amely
közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelenthet;
ellenőrzés: a területek, poggyász, szállítótartályok, szállítóeszközök, létesítmények, áruk vagy postacsomagok, ideértve
a vonatkozó adatokat és dokumentációt is, hatáskörrel rendelkező hatóság általi vagy annak felügyelete mellett
történő átvizsgálása annak a megállapítása céljából, hogy fennáll-e közegészségügyi-járványügyi kockázat;
nemzetközi forgalom: személyek, poggyász, rakomány, szállítótartályok, szállítóeszközök, áruk vagy postacsomagok
nemzetközi határt átlépő mozgása, ideértve a nemzetközi kereskedelmet is;
nemzetközi utazás:
a) szállítóeszköz tekintetében egynél több állam felségterületére való belépési helyek közötti utazás, vagy
ugyanazon állam felségterületére vagy területeire való belépési helyek közötti utazás, ha a szállítóeszköz az
utazása során kapcsolatba kerül valamely más állam felségterületével, de kizárólag e kapcsolatok
vonatkozásában;
b) utasok tekintetében az az utazás, amelybe beletartozik az attól az államtól eltérő állam felségterületére történő
belépés, amely államban az utas megkezdte az utazást;
tolakodó: közvetlen vagy bizalmas érintkezés vagy kikérdezés révén kényelmetlenséget előidéző;
invazív: a bőrön áthatoló szúrás vagy vágás, vagy egy műszer vagy idegen anyag bevezetése a testbe, vagy egy
testüreg vizsgálata. A Rendszabályok alkalmazásában a fül, orr és a száj orvosi vizsgálata, hőmérsékletmérés fülben,
szájban vagy hónaljban, vagy termikus képalkotással; orvosi vizsgálat; auszkultáció (hallgatózás); külsőleges palpáció
(tapintásos vizsgálat); retinoszkópia (szemtükrözés); vizelet-, széklet- vagy nyálminta testen kívüli vétele, külsőleges
vérnyomásmérés és elektrokardiográfia nem-invazív eljárásoknak tekintendők;
elkülönítés: a beteg vagy szennyezett személyek, vagy érintett poggyász, szállítótartályok, szállítóeszközök, áruk vagy
postacsomagok elválasztása a többitől a fertőzés vagy szennyezés terjedésének megakadályozására alkalmas módon;
orvosi vizsgálat: elő ze tes státuszfelmérés, amelyet engedéllyel rendelkező egészségügyi dolgozó vagy a hatáskörrel
rendelkező hatóság közvetlen felügyelete alatt álló személy végez el az egyén egészségi állapotának meghatározása
és az esetleg másokra jelentett közegészségügyi-járványügyi veszély megállapítása céljából. Ez magában foglalhatja
az egészségügyi dokumentumok átvizsgálását és a fizikális vizsgálatot is, amennyiben az adott eset körülményei azt
indokolják;
nemzeti NER tájékoztatási központ: a Részes Államok által kijelölt nemzeti központ, amely folyamatosan hozzáférhető
a Rendszabályok elő írásai szerinti EVSZ NER kapcsolattartó központokkal való kommunikáció céljából;
Szervezet vagy EVSZ: az Egészségügyi Világszervezet;
állandó lakóhely: az érintett Részes Állam belső jogszabályaiban meghatározott jelentéssel bír;
személyes adatok: azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó összes információ;
belépési hely: utasok, poggyász, rakomány, szállítótartályok, szállítóeszközök, áruk és postacsomagok nemzetközi
belépésére vagy kilépésére szolgáló átjáró, továbbá az ezek számára belépéskor vagy kilépéskor szolgáltatásokat
biztosító szervek és területek;
kikötő: tengeri kikötő vagy belvízi víztesten elhelyezkedő kikötő, ahova, illetve ahonnan nemzetközi utazást
végrehajtó hajók érkeznek, illetve indulnak;
postacsomag: címzéssel ellátott küldemény vagy csomag, amelyet nemzetközi viszonylatban postai vagy
futárszolgálat szállít;
nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet: az a rendkívüli esemény, amelyet a Rendszabályok
elő írásaival összhangban akként minősítenek, hogy az
(i) közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelent más államokra nézve a betegség nemzetközi terjedése
révén, és
(ii) esetlegesen összehangolt nemzetközi reagálást tesz szükségessé;
közegészségügyi-járványügyi megfigyelés: az utas egészségi állapotának figyelemmel kísérése hosszabb távon
a betegség átadása kockázatának meghatározása céljából;
közegészségügyi-járványügyi kockázat: az emberi populációk egészségére károsan ható esemény valószínűsége,
különös hangsúllyal azon az eseményen, amely nemzetközileg terjedhet, vagy amely súlyos és közvetlen veszélyt
okozhat;
járványügyi zárlat (karantén): gyanús, de nem beteg személyek tevékenységeinek korlátozása és/vagy e személyek,
vagy gyanús poggyász, szállítótartályok, szállítóeszközök vagy áruk elkülönítése másoktól a fertőzés vagy szennyezés
lehetséges terjedésének megakadályozása céljából;
ajánlás és ajánlott: a Rendszabályok értelmében kiadott ideiglenes vagy állandó hatályú ajánlások;
kórokozó-hordozó (rezervoár): az az állat, növény vagy anyag, amelyben egy adott fertőző kórokozó általában él, és
amelynek jelenléte közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelent;
közúti jármű: földi szállító jármű a vonat kivételével;
tudományos bizonyíték: a tudomány megalapozott és elfogadott módszereire alapuló bizonyítási szintet képviselő
információ;
tudományos elvek: a természetnek a tudományos módszerek révén ismertté vált, elfogadott alaptörvényei és alapvető
tényei;
hajó: nemzetközi utazást végrehajtó, tengeren vagy belvízen közlekedő vízi jármű;
állandó hatályú ajánlás: egy meghatározott, folyamatosan fennálló közegészségügyi-járványügyi kockázat
tekintetében az EVSZ által a Rendszabályok 16. cikke értelmében kiadott, nem kötelező erejű javaslat olyan
rutinszerűen vagy időszakosan alkalmazandó célirányos egészségügyi intézkedésekre vonatkozóan, amelyek
a betegség nemzetközi terjedésének a megelőzése vagy csökkentése, valamint a nemzetközi forgalom zavarásának
minimálisra csökkentése érdekében szükségesek;
felügyelet (surveillance): adatok közegészségügyi-járványügyi célból történő rendszeres, folyamatos gyűjtése,
összehasonlítása és elemzése, valamint a közegészségügyi-járványügyi információk kellő időben történő terjesztése
értékelés és szükség szerinti közegészségügyi-járványügyi reagálás céljából;
gyanús: az a személy, poggyász, rakomány, szállítótartály/konténer, szállítóeszköz, áruk vagy postacsomag, aki/amely
a Részes Állam megítélése szerint közegészségügyi-járványügyi kockázatnak volt vagy lehetett kitéve, és aki/amely
a betegség terjedésének lehetséges forrása lehet;
ideiglenes hatályú ajánlás: nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetre való reagálásként az
EVSZ által a Rendszabályok 15. cikke alapján kiadott, nem kötelező erejű javaslat korlátozott idejű és
kockázat-specifikus alkalmazásra, a betegség nemzetközi terjedésének a megelőzése vagy csökkentése, valamint
a nemzetközi forgalom zavarásának minimálisra csökkentése érdekében;
ideiglenes lakóhely: az érintett Részes Állam belső jogszabályaiban meghatározott jelentéssel bír;
utas: nemzetközi utazást végrehajtó természetes személy;
kórokozó-terjesztő (vektor): az a rovar vagy más állat, amely közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelentő fertőző
kórokozót hordoz;
megerősítés: a Részes Állam által az EVSZ számára nyújtott tájékoztatás, amely megerősíti a szóban forgó Részes Állam
felségterületén vagy területein kialakult esemény státusát;
EVSZ NER kapcsolattartó központ: az EVSZ-nek az a szervezeti egysége, amely folyamatosan hozzáférhető a nemzeti
NER tájékoztatási központokkal való kommunikáció céljából.
2. Eltérő rendelkezés vagy a szövegösszefüggés ellenkező meghatározása hiányában a Rendszabályokra történő
hivatkozás magába foglalja a mellékleteket is.
2. cikk – Cél és alkalmazási kör A Rendszabályok célja és alkalmazási köre kiterjed a betegségek nemzetközi terjedésének megakadályozására, az
ellene való védekezésre, a terjedés leküzdésére és a közegészségügyi-járványügyi reagálásra
a közegészségügyi-járványügyi kockázatokkal arányos és azokra korlátozódó, a nemzetközi forgalmat és
kereskedelmet szükségtelenül nem zavaró módon.
3. cikk – Alapelvek 1. A Rendszabályok végrehajtása során teljes tiszteletben kell tartani a méltóságot, az emberi jogokat és a személyek
alapvető szabadságjogait.
2. A Rendszabályok végrehajtását az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és az Egészségügyi Világszervezet Alkotmánya
vezérli.
3. A Rendszabályok végrehajtását a világ összes népének a betegségek nemzetközi terjedésével szembeni védelme
érdekében történő egyetemes alkalmazásuk célja vezérli.
4. Az államoknak – az Egyesült Nemzetek Alapokmányával és a nemzetközi jog alapelveivel összhangban – szuverén
joguk a jogalkotás és a jogalkalmazás egészségpolitikájuk meg valósításával összefüggésben. Ennek során
védelmezniük kell a Rendszabályok célját.
4. cikk – Illetékes hatóságok 1. A Részes Államok kijelölik vagy létrehozzák a nemzeti NER tájékoztatási központot és azokat a hatóságokat, amelyek
a központ joghatóságán belül ille té kesek a Rendszabályok szerinti egészségügyi intézkedések végrehajtására.
2. A nemzeti NER tájékoztatási központok folyamatosan hozzáférhetők az e cikk 3. bekezdése szerinti EVSZ NER
kapcsolattartó központokkal folyó kommunikáció céljából. A nemzeti NER tájékoztatási központok feladatai közé
tartoznak az alábbiak:
a) a Rendszabályok, különösen annak 6–12. cikkei, elő írásainak végrehajtására vonatkozó sürgős közlemények
eljuttatása az EVSZ NER kapcsolattartó központok részére a szóban forgó Részes Állam nevében; és
b) információk eljuttatása a szóban forgó Részes Állam államigazgatásának vonatkozó ágazatai számára, valamint
azok hozzájárulásának összegyűjtése, ideértve a felügyeletért és beszámolásért, a belépési helyekért,
a közegészségügyi-járványügyi szolgálatért, rendelőkért és kórházakért, valamint egyéb kormányzati
egységekért felelős szektorokat.
3. Az EVSZ kijelöl EVSZ NER kapcsolattartó központokat, amelyek folyamatosan hozzáférhetők a nemzeti NER
tájékoztatási központokkal folyó kommunikáció céljából. Az EVSZ NER kapcsolattartó központok a Rendszabályok,
különösen annak 6–12. cikkei, elő írásainak végrehajtására vonatkozó sürgős közleményeket juttatnak el a szóban
forgó Részes Államok nemzeti NER tájékoztatási központjának. A Szervezet EVSZ NER kapcsolattartó központokat
a Szervezet központjában vagy regionális szintjein is kijelölhet.
4. A Részes Államok közlik az EVSZ-szel nemzeti NER tájékoztatási központjuk elérhetőségeit, és az EVSZ közli a Részes
Államokkal az EVSZ NER kapcsolattartó központok elérhetőségeit. Ezeket az elérhetőségeket folyamatosan frissíteni
kell és évente meg kell erősíteni. Az EVSZ az összes Részes Állam számára hozzáférhetővé teszi azoknak a nemzeti NER
tájékoztatási központoknak az elérhetőségét, amelyekről e cikk elő írásai szerint értesítést kap.
II. RÉSZ – TÁJÉKOZTATÁS ÉS KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI REAGÁLÁS 5. cikk – Felügyelet
1. A Részes Állam haladéktalanul, de legkésőbb a Rendszabályoknak a szóban forgó Részes Államra vonatkozó
hatálybalépésétől számított öt éven belül, kialakítja, megerősíti és fenntartja képességét az események felderítésére,
a helyzetértékelésre, bejelentésre és a beszámolásra, a Rendszabályokkal összhangban, az 1. mellékletben
megállapított eljárásnak meg fele lően.
2. Az 1. melléklet A. rész 2. bekezdésében említett helyzetértékelést köve tően a Részes Állam beszámolhat az EVSZ-nek
indokolt szükséglet és végrehajtási terv alapján, és ezzel kétéves határidő-hosszabbítást kaphat, amely alatt teljesítheti
az ennek a cikknek az 1. bekezdésében előírt kötelezettségét. A Részes Állam kivételes körülmények esetén, és egy új
végrehajtási tervvel alátámasztva, kérheti a határidő további, két évet nem meghaladó meghosszabbítását
a főigazgatótól, aki az erre vonatkozó döntést az 50. cikk szerint létrehozott bizottság (a továb biak ban: felülvizsgálati
bizottság) szakvéleményének figye lembe véte lével hozza meg. A cikk 1. bekezdésében említett időtartam lejártával
a hosszabbítást kapott Részes Állam évente beszámol az EVSZ-nek a teljes körű végrehajtás felé megtett
előrehaladásról.
3. Az EVSZ – kérésükre – segítséget nyújt a Részes Feleknek az ennek a cikknek az 1. bekezdésében említett képességeik
kialakításához, megerősítéséhez és fenntartásához.
4. Az EVSZ felügyeleti tevékenységei segítségével az eseményekre vonatkozóan információkat gyűjt, és kiértékeli, hogy
azok mekkora valószínűséggel okozzák betegség nemzetközi terjedését és zavarják meg a nemzetközi forgalmat. Az
EVSZ által az e bekezdés értelmében kapott információkat értelemszerűen a 11. és a 45. cikk elő írásai szerint kell
kezelni.
6. cikk – Bejelentés 1. A Részes Államok kiértékelik a felségterületükön előforduló eseményeket a 2. mellékletben található döntési eszköz
alkalmazásával. A Részes Államok a rendelkezésre álló leghatékonyabb tájékoztatási eszköz segítségével, a nemzeti
NER tájékoztatási központon keresztül, a közegészségügyi-járványügyi információk kiértékelését követő 24 órán belül,
bejelentenek az EVSZ-nek minden olyan eseményt, amely a felségterületükön nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet jelenthet, a döntési eszköznek meg fele lően, továbbá az eseményekre
reagálásként meg valósított egészségügyi intézkedéseket. Amennyiben az EVSZ által kapott bejelentés a Nemzetközi
Atomenergia Ügynökség (IAEA) hatáskörét érinti, az EVSZ haladéktalanul tájékoztatja az IAEA-t.
2. A bejelentést köve tően a Részes Állam folyamatosan közli az EVSZ-szel a bejelentett eseményre vonatkozóan
rendelkezésére álló aktuális, pontos és kellően részletes közegészségügyi-járványügyi adatokat, amelyek lehetőség
szerint magukba foglalják az esetdefiníciókat, a laboratóriumi eredményeket, a kockázat forrását és típusát, az esetek
és a halálozások számát, a betegség terjedésére ható körülményeket és az alkalmazott egészségügyi intézkedéseket;
szükség esetén a Részes Állam beszámol az esetleges nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzetre való reagálás során felmerült nehézségekről és a szükséges támogatásról.
7. cikk – Az információk megosztása váratlan vagy szokatlan közegészségügyi-járványügyi események
alkalmával
Amennyiben egy Részes Állam bizonyítékkal rendelkezik olyan váratlan vagy szokatlan közegészségügyi-járványügyi
esemény előfordulásáról a felségterületén, függetlenül annak eredetétől vagy forrásától, amely nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet jelenthet, az EVSZ rendelkezésére bocsátja az összes vonatkozó
közegészségügyi-járványügyi információt. Ebben az esetben a 6. cikk elő írásait teljeskörűen alkalmazni kell.
8. cikk – Konzultáció Ha a Részes Állam felségterületén előforduló esemény nem teszi szükségessé a 6. cikk szerinti értesítést, különösen
azoknak az eseményeknek az esetében, amelyekre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kielégítő információ a döntési
eszköz kitöltéséhez, a Részes Állam ennek ellenére tájékoztathatja az EVSZ-t erről az eseményről a nemzeti NER
tájékoztatási központon keresztül és konzultálhat az EVSZ-szel a megfelelő egészségügyi intézkedésekről. Az ilyen
értesítésekre a 11. cikk 2–4. bekezdései alkamazandók. Az a Részes Állam, amelynek felségterületén bekövetkezett az
esemény, kérheti az EVSZ segítségét az általa nyert járványügyi bizonyítékok kiértékeléséhez.
9. cikk – Egyéb beszámolók 1. Az EVSZ figye lembe vehet a bejelentésektől vagy konzultációktól eltérő egyéb beszámolókat is, és ezeket
a beszámolókat az elfogadott járványügyi alapelveknek meg fele lően kiértékeli, majd közli az eseményre vonatkozó
információkat azzal a Részes Állammal, amelynek felségterületén állítólag zajlik az esemény. Az EVSZ, mielőtt
intézkedne az ilyen beszámolók alapján, konzultál azzal a Részes Állammal, amelynek a felségterületén állítólag zajlik
az esemény, és megpróbál tőle megerősítést kapni, a 10. cikkben előírt eljárásnak meg fele lően. Ebből a célból az EVSZ
az általa kapott információkat hozzáférhetővé teszi a Részes Államok számára, és az EVSZ a forrást csak a kellően
indokolt esetben kezelheti bizalmasan. Ezeket az információkat a 11. cikkben előírt eljárással összhangban kell
felhasználni.
2. A Részes Államok, a gyakorlatilag kivihető mértékben, a vonatkozó bizonyíték kézhezvételétől számított 24 órán belül,
tájékoztatják az EVSZ-t a felségterületükön kívül azonosított olyan közegészségügyi-járványügyi kockázatról, amely
a betegség nemzetközi terjedését okozhatja, és amely exportált vagy importált
a) humán esetek,
b) kórokozó-terjesztők (vektorok), amelyek fertőzést vagy szennyeződést hordoznak, vagy
c) szennyezett áruk
formájában nyilvánul meg.
10. cikk – Megerősítés 1. Az EVSZ – a 9. cikk értelmében – kéri a Részes Államtól az olyan eseményekre vonatkozó bejelentéseken vagy
konzultációkon kívüli egyéb forrásokból származó információk megerősítését, amelyek nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet okozhatnak, és amelyek állítólag a szóban forgó állam felségterületén
zajlanak. Az ilyen esetekben az EVSZ tájékoztatja a szóban forgó Részes Államot azokról a beszámolókról, amelyeknek
a megerősítését kéri.
2. Az előző bekezdés és a 9. cikk értelmében a Részes Állam, az EVSZ megkeresésére, elvégzi a megerősítést és:
a) 24 órán belül, megadja az EVSZ megkeresésére adott első válaszát vagy a megkeresés visszaigazolását;
b) 24 órán belül, rendelkezésre bocsátja az EVSZ megkeresésében említett események helyzetére vonatkozó,
rendelkezésre álló közegészségügyi-járványügyi információkat;
c) információkat közöl az EVSZ-szel a 6. cikk szerinti helyzetértékelés összefüggésében, ideértve a vonatkozó
információkat is, a 6. cikkben előírtak szerint.
3. Ha az EVSZ nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet okozására képes eseményről kap
tájékoztatást, felajánlja együttműködését a szóban forgó Részes Államnak a betegség nemzetközi terjedése
lehetőségének, a nemzetközi forgalom esetleges megzavarásának és a leküzdésre tett erőfeszítések
megfelelőségének a kiértékelése terén. Ezek a tevékenységek felölelhetik az együttműködést egyéb szabványosítási
szervekkel és nemzetközi segítségnyújtás mozgósításának felajánlását abból a célból, hogy a nemzeti hatóságokat
támogassák a helyszíni kiértékelések elvégzésében és összehangolásában. A Részes Állam kérésére az EVSZ
információkat bocsát rendelkezésre a felajánlás alátámasztására.
4. Ha a Részes Állam nem fogadja el az együttműködésre tett ajánlatot, az EVSZ-nek jogában áll, amennyiben azt
a közegészségügyi-járványügyi kockázat nagyságrendje indokolja, a számára rendelkezésre álló információkat
megosztani más Részes Államokkal, miközben a Részes Államot az EVSZ együttműködési ajánlatának elfogadására
ösztönzi, figye lembe véve a szóban forgó Részes Állam álláspontját.
11. cikk – Információk közlése az EVSZ részéről
1. E cikk 2. bekezdésének sérelme nélkül az EVSZ valamennyi Részes Államnak, és – értelemszerűen – az érdekelt
kormányközi szervezeteknek haladéktalanul és a rendelkezésre álló leghatékonyabb módszerek igénybevételével,
bizalmasan eljuttatja azokat a közegészségügyi-járványügyi információkat, amelyeket az 5–10. cikkek értelmében
kapott, és amelyek szükségesek ahhoz, hogy a Részes Felek képesek legyenek reagálni egy
közegészségügyi-járványügyi kockázatra. Az EVSZ-nek közölnie kell azokat az információkat is a többi Részes
Állammal, amelyek segíthetnek nekik megakadályozni a hasonló események előfordulását.
2. Az EVSZ a 6. és 8. cikkek, továbbá a 9. cikk 2. bekezdése értelmében kapott információkat a Rendszabályok szerinti
megerősítés, helyzetértékelés és segítségnyújtás céljára használja fel, és az ezekben a rendelkezésekben említett
Részes Államokkal történt egyéb megállapodás hiányában ezeket az információkat nem teszi általánosságban
hozzáférhetővé más Részes Államok számára mindaddig, amíg:
a) az eseményt úgy nem ítélik meg, hogy az nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet
jelent a 12. cikk értelmében; vagy
b) a fertőzés vagy szennyezés nemzetközi terjedéséről tanúskodó információkat meg nem erősítette az EVSZ az
elfogadott járványügyi alapelvekkel összhangban; vagy
c) nincs bizonyíték arra, hogy:
(i) a nemzetközi terjedés leküzdését célzó intézkedések valószínűleg sikertelenek lesznek a szennyezés,
a betegség kórokozója, a kórokozó-terjesztője (vektora) vagy a kórokozó-hordozó (rezervoár) jellege
 miatt/természetéből adódóan; vagy
(ii) a Részes Állam nem rendelkezik kielégítő operatív képességgel a betegség további terjedése
megakadályozásához szükséges intézkedések megtételéhez;
d) a fertőzés vagy szennyezés által esetleg érintett utasok, poggyász, rakomány, szállítótartályok, szállítójárművek,
áruk vagy postacsomagok nemzetközi mozgásának jellege és kiterjedése meg nem követeli nemzetközi
ellenintézkedések megtételét.
3. Az EVSZ azzal a Részes Állammal, amelynek a felségterületén az esemény bekövetkezett, konzultál azzal a szándékával
kapcsolatban, hogy az információkat e cikk értelmében rendelkezésre bocsátja.
4. Ha az EVSZ az e cikk 2. bekezdése értelmében kapott információkat a Részes Államok rendelkezésére bocsátja
a Rendszabályokkal összhangban, akkor ezeket a lakosság számára is hozzáférhetővé teheti, amennyiben ugyanarról
az eseményről egyéb információk már nyilvánosan hozzáférhetők és felmerül az igény hitelt érdemlő és független
információk terjesztésére.
12. cikk – Nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet fennállásának eldöntése
1. A főigazgató dönti el a kapott – elsősorban attól a Részes Államtól, amelynek felségterületén az esemény
bekövetkezett – információk alapján, hogy egy esemény nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzetet jelent-e a Rendszabályokban megállapított követelmények és eljárás szerint.
2. A főigazgató, amennyiben a Rendszabályok szerinti helyzetértékelés alapján úgy ítéli meg, hogy nemzetközi
horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet áll fenn, konzultál az elő ze tes megállapításról azzal a Részes
Állammal, amelynek a felségterületén az esemény bekövetkezett. Ha a főigazgató és a Részes Állam e megállapítás
tekintetében egyetért, a főigazgató – a 49. cikkben megállapított eljárással összhangban – kikéri a 48. cikk értelmében
létrehozott bizottság (a továb biak ban: szükséghelyzeti bizottság) véleményét a megfelelő ideiglenes hatályú
ajánlások vonatkozásában.
3. Ha a 2. bekezdés szerinti konzultációt köve tően a főigazgató és az a Részes Állam, amelynek felségterületén az
esemény bekövetkezett, 48 órán belül nem jut egyetértésre abban a tekintetben, hogy az esemény nemzetközi
horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet jelent-e, a döntést a 49. cikkben előírt eljárással
összhangban kell meghozni.
4. Annak eldöntéséhez, hogy egy esemény nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet
jelent-e, a főigazgató figye lembe veszi:
a) a Részes Állam által közölt információkat;
b) a 2. mellékletben található döntési eszközt;
c) a szükséghelyzeti bizottság szakvéleményét;
d) tudományos elveket, továbbá a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokat és egyéb vonatkozó
információkat; valamint
e) az emberi egészségre jelentett kockázat, a betegség nemzetközi terjedésének kockázata és a nemzetközi
forgalom megzavarásának kockázata kiértékelését.
5. Ha a főigazgató az azzal a Részes Állammal folytatott konzultációt köve tően, amelynek a felségterületén a nemzetközi
horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet bekövetkezett, úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megszűnt, döntést hoz erről a 49. cikkben előírt eljárással összhangban.
13. cikk – Közegészségügyi-járványügyi reagálás 1. A Részes Állam haladéktalanul, de legkésőbb a Rendszabályoknak a szóban forgó Részes Államra vonatkozó
hatálybalépésétől számított öt éven belül, kialakítja, megerősíti és fenntartja képességét
a közegészségügyi-járványügyi kockázatokra és nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzetekre történő azonnali és hatékony reagálásra, az 1. melléklet szerint. Az EVSZ a Tagállamokkal
konzultálva irányelveket tesz közzé a Részes Államok támogatására közegészségügyi-járványügyi reagálási
képességük kialakításában.
2. Az 1. melléklet A. rész 2. bekezdésében említett helyzetértékelést köve tően a Részes Állam beszámolhat az EVSZ-nek
indokolt szükséglet és végrehajtási terv alapján, és ezzel kétéves határidő-hosszabbítást kaphat, amely alatt teljesítheti
az ennek a cikknek az 1. bekezdésében előírt kötelezettségét. A Részes Állam kivételes körülmények esetén, és egy új
végrehajtási tervvel alátámasztva, kérheti a határidő további, két évet nem meghaladó meghosszabbítását
a főigazgatótól, aki az erre vonatkozó döntést a felülvizsgálati bizottság szakvéleményének figye lembe véte lével hozza
meg. Az e cikk 1. bekezdésében említett időtartam lejártával a hosszabbítást kapott Részes Állam évente beszámol az
EVSZ-nek a teljes körű végrehajtás felé megtett előrehaladásról.
3. A Részes Állam kérésére az EVSZ együttműködik a közegészségügyi-járványügyi kockázatokra és egyéb eseményekre
adott reagálásban szakmai útmutatás és segítségnyújtás, továbbá a meglévő ellenintézkedések hatásosságának
a kiértékelése útján, ideértve, szükség esetén, nemzetközi szakértői csapatok mozgósítását a helyszíni
segítségnyújtáshoz.
4. Ha az EVSZ, a szóban forgó Részes Államokkal a 12. cikk elő írásai szerint konzultálva, megállapítja, hogy nemzetközi
horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet áll fenn, az e cikk 3. bekezdésében említett támogatáson túl
további segítséget is felajánlhat a Részes Államnak, ideértve a nemzetközi kockázat súlyosságának és az
ellenintézkedések megfelelőségének a kiértékelését. Ez az együttműködés magában foglalhatja az arra irányuló
nemzetközi segítség mozgósítására tett ajánlatot, hogy támogassák a nemzeti hatóságokat a helyszíni
helyzetértékelés lefolytatásában és összehangolásában. A Részes Állam kérésére az EVSZ információkat bocsát
rendelkezésre az ajánlat alátámasztására.
5. Az EVSZ kérésére a Részes Államoknak a lehetséges mértékben támogatniuk kell az EVSZ által összehangolt reagálási
tevékenységeket.
6. Kérésre az EVSZ megfelelő útmutatást és segítséget nyújt a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzet által érintett vagy fenyegetett más Részes Államoknak is.
14. cikk – Az EVSZ együttműködése kormányközi szervezetekkel és nemzetközi szervekkel
1. Az EVSZ értelemszerűen együttműködik, és összehangolja tevékenységeit hatáskörrel rendelkező más kormányközi
szervezetekkel és nemzetközi szervekkel a Rendszabályok meg valósítása során, ideértve megállapodások megkötését
és egyéb hasonló konstrukciókat.
2. Amennyiben egy esemény bejelentése, megerősítése vagy az arra való reagálás elsősorban más kormányközi
szervezetek vagy nemzetközi szervek hatáskörébe tartozik, az EVSZ összehangolja tevékenységeit ezekkel
a szervezetekkel vagy szervekkel a népegészség védelmét szolgáló megfelelő intézkedések megtételének
a biztosítása céljából.
3. A fentiek sérelme nélkül, a Rendszabályok egyetlen elő írása sem zárja ki vagy nem korlátozza azt, hogy az EVSZ
tanácsot, támogatást, illetve szakmai vagy egyéb segítséget nyújtson közegészségügyi-járványügyi célból.
III. RÉSZ – AJÁNLÁSOK 15. cikk – Ideiglenes hatályú ajánlások
1. Amennyiben a 12. cikk elő írásai szerint megállapították, hogy nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzet áll fenn, a főigazgató ideiglenes hatályú ajánlásokat ad ki a 49. cikk szerinti eljárással összhangban. Az
ideiglenes hatályú ajánlások módosíthatók vagy kiterjeszthetők, értelemszerűen, nevezetesen akkor, miután
megállapították, hogy a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet elmúlt, más ideiglenes
hatályú ajánlások adhatók ki, szükség szerint, a rendkívüli helyzet újbóli előfordulásának megelőzése vagy
haladéktalan felismerése céljából.
2. Az ideiglenes hatályú ajánlások magukban foglalhatnak olyan egészségügyi intézkedéseket, amelyeket a nemzetközi
horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet által érintett Részes Államnak vagy más Részes Államoknak
kell megtenniük a személyek, poggyász, rakomány, szállítótartályok, áruk, szállítóeszközök és/vagy postacsomagok
vonatkozásában a betegség nemzetközi terjedésének a megakadályozása vagy enyhítése és a nemzetközi forgalom
zavarásának minimálissá tétele érdekében.
3. Az ideiglenes hatályú ajánlásokat bármikor meg lehet szüntetni a 49. cikkben előírt eljárással összhangban, és
kiadásukat követő három hónap elteltével automatikusan hatályukat vesztik. Az ideiglenes hatályú ajánlások
módosíthatók vagy további, három hónapot nem meghaladó időtartamra meghosszabbíthatók. Az ideiglenes hatályú
ajánlások nem maradhatnak hatályban az azt követő második EVSZ Közgyűlés után, amikor azt a nemzetközi
horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet megállapították, amelyre vonatkoznak.
16. cikk – Állandó hatályú ajánlások Az EVSZ a megfelelő egészségügyi intézkedésekre vonatkozó állandó hatályú ajánlásokat fogalmazhat meg az
53. cikkel összhangban, rutinszerű vagy időszakos alkalmazásra. Ezeket az intézkedéseket a Részes Államok
alkalmazhatják a személyek, poggyász, rakomány, szállítótartályok, áruk, szállítóeszközök és/vagy postacsomagok
vonatkozásában meghatározott, folyamatos közegészségügyi-járványügyi kockázatok tekintetében annak
érdekében, hogy megakadályozzák, vagy enyhítsék a betegség nemzetközi terjedését és elkerüljék a nemzetközi
forgalom zavarását. Az EVSZ – az 53. cikkel összhangban – értelemszerűen módosíthatja, vagy visszavonhatja ezeket
az ajánlásokat.
17. cikk – Az ajánlásokra vonatkozó feltételek A főigazgató ideiglenes vagy állandó hatályú ajánlások kiadása, módosítása vagy visszavonása során figye lembe veszi
az alábbiakat:
a) a közvetlenül érintett Részes Államok álláspontja;
b) a szükséghelyzeti bizottság, ille tő leg a felülvizsgálati bizottságnak a szaktanácsa;
c) tudományos alapelvek, valamint rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok és információk;
d) olyan egészségügyi intézkedések, amelyek a körülményeknek megfelelő kockázatbecslés alapján nem
korlátozzák jobban a nemzetközi forgalmat, és nem zaklatják jobban a személyeket, mint az ésszerűen
rendelkezésre álló, az egészség védelmének megfelelő szintjét biztosítani képes alternatívák;
e) vonatkozó nemzetközi szabványok és okmányok;
f) egyéb fontos kormányközi szervezetek és nemzetközi szervek által folytatott tevékenységek; továbbá
g) az esemény szempontjából fontos más megfelelő és konkrét információk.
Az ideiglenes hatályú ajánlások tekintetében, a körülmények sürgető volta korlátozhatja a főigazgatót az e cikk e)
és f) pontjában említettek figye lembevételében.
18. cikk – Személyekre, poggyászra, rakományra, szállítótartályokra, szállítóeszközökre, árukra
és postacsomagokra vonatkozó ajánlások
1. Az EVSZ által a Részes Államok számára kiadott ajánlások személyek vonatkozásában az alábbi javaslatokat
foglalhatják magukban:
– nincs szükség konkrét egészségügyi intézkedések megtételére;
– meg kell vizsgálni az utazásokra vonatkozó előzményeket az érintett területeken;
– meg kell vizsgálni az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy orvosi vizsgálatok és laboratóriumi elemzések
megtörténtek;
– elő kell írni orvosi vizsgálatokat;
– meg kell vizsgálni a védőoltások és egyéb profilaktikus intézkedések megtörténtének igazolását;
– elő kell írni védőoltások vagy egyéb profilaktikus intézkedések megtételét;
– a gyanús személyeket közegészségügyi-járványügyi megfigyelés alá kell helyezni;
– a gyanús személyek vonatkozásában karantént vagy egyéb egészségügyi intézkedéseket kell foganatosítani;
– az érintett személyek vonatkozásában szükség szerint elkülönítést és kezelést kell alkalmazni;
– a gyanús vagy érintett személyek kapcsolatait fel kell deríteni;
– a gyanús vagy érintett személyek belépését meg kell tagadni;
– a nem érintett személyek belépését az érintett területekre meg kell tagadni; és
– meg kell valósítani az érintett területekről kilépő személyek szűrővizsgálatát és/vagy a kilépésük korlátozását.
2. Az EVSZ által a Részes Államok számára kiadott ajánlások poggyász, rakomány, szállítótartályok, szállítóeszközök, áruk
és postacsomagok vonatkozásában az alábbi javaslatokat foglalhatják magukban:
– nincs szükség konkrét egészségügyi intézkedések megtételére;
– meg kell vizsgálni az árujegyzéket és a tervezett útvonalat;
– ellenőrzéseket kell végrehajtani;
– meg kell vizsgálni az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy induláskor vagy az átszállítás során intézkedéseket
tettek a fertőzés vagy szennyezés felszámolására;
– végre kell hajtani a poggyász, rakomány, szállítótartályok, szállítóeszközök, áruk, postacsomagok és emberi
maradványok kezelését a fertőzés vagy szennyezés eltávolítására, ideértve a kórokozó-terjesztőket (vektorokat)
és kórokozó-hordozókat (rezervoár) is;
– konkrét egészségügyi intézkedéseket kell alkalmazni az emberi maradványok biztonságos kezelésének és
szállításának szavatolására;
– elkülönítést vagy karantént kell bevezetni;
– a fertőzött, szennyezett vagy gyanús poggyászt, rakományt, szállítótartályokat, szállítóeszközöket, árukat és
postacsomagokat le kell foglalni és ellenőrzött körülmények között meg kell semmisíteni, amennyiben nem
állnak rendelkezésre eredményes kezelések vagy eljárások;
– meg kell tagadni az indulást vagy belépést.
IV. RÉSZ – BELÉPÉSI HELYEK 19. cikk – Általános kötelezettségek
A Részes Államok a Rendszabályokban meghatározott egyéb kötelezettségeiken túl
a) gondoskodnak arról, hogy kialakítsák az 1. mellékletben említett képességeket a kijelölt belépési pontok
vonatkozásában az 5. cikk 1. bekezdésében és a 13. cikk 1. bekezdésében előírt határidőn belül;
b) meghatározzák a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a felségterületükön kijelölt belépési helyek mindegyikének
a vonatkozásában;
c) az EVSZ rendelkezésére bocsátanak, a lehetséges mértékben, amennyiben erre a Szervezet erre felkéri őket
konkrét lehetséges közegészségügyi-járványügyi kockázatra való reagálás érdekében, a belépési helyeken
a fertőzés vagy szennyezés forrásaira vonatkozó fontos adatokat, ideértve a kórokozó-terjesztőket (vektorokat) és
kórokozó-hordozókat (rezervoárokat) is, amelyek a betegség nemzetközi terjedését eredményezhetik.
20. cikk – Légi kikötők és kikötők 1. A Részes Államok kijelölik azokat a légi kikötőket és kikötőket, amelyek kialakítják az 1. mellékletben meghatározott
képességeket.
2. A Részes Államok gondoskodnak arról, hogy az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzés alóli
felmentéséről” és az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről” a 39. cikk szerinti
követelményekkel és a 3. mellékletben előírt modellel összhangban kerüljön kiadásra.
3. A Részes Államok eljuttatják az EVSZ-hez azoknak a kikötőknek a listáját, amelyek jogosultak felajánlani
a következőket:
a) az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről” kiállítása, továbbá az 1. és
3. mellékletekben említett szolgáltatások nyújtása; vagy
b) csak az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzés alóli felmentéséről” kiállítása; továbbá
c) az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzés alóli felmentéséről” egy hónapos időtartammal
történő meghosszabbítása, amíg a hajó meg nem érkezik abba a kikötőbe, ahol az igazolást át lehet venni.
A Részes Államok tájékoztatják az EVSZ-t minden olyan változásról, amely a listán szereplő kikötők helyzetében
bekövetkezik. Az EVSZ az e bekezdéssel összhangban kapott tájékoztatást közzéteszi.
4. Az EVSZ az adott Részes Állam kérésére gondoskodhat annak tanúsításáról, megfelelő vizsgálatot köve tően, hogy
a felségterületén található valamely légi kikötő vagy kikötő megfelel az e cikk 1. és 3. bekezdésében említett
követelményeknek. Ezeket a tanúsításokat az EVSZ időszakonként felülvizsgálhatja, az adott Részes Állammal
konzultálva.
5. Az EVSZ az ille té kes kormányközi szervezetekkel és nemzetközi szervekkel együttműködve kidolgozza és közzéteszi
a légi kikötők és kikötők e cikk szerinti tanúsításának feltételeit. Az EVSZ ugyancsak közzéteszi a tanúsított légi kikötők
és kikötők listáját.
21. cikk – Szárazföldi határátkelők 1. Amennyiben közegészségügyi-járványügyi indokok azt alátámasztják, a Részes Állam kijelölhet szárazföldi
határátkelőket, amelyek kialakítják az 1. mellékletben előírt képességeket, figye lembe véve a következőket:
a) a különféle típusú nemzetközi forgalom nagysága és gyakorisága a Részes Állam kijelölni szándékozott szárazföldi
határátkelőjén, egyéb belépési helyekkel összehasonlítva;
b) az azokon a területeken fennálló közegészségügyi-járványügyi kockázatok, ahonnan a nemzetközi forgalom
érkezik, vagy amelyen keresztül áthalad egy adott szárazföldi határátkelőhöz történő érkezését megelőzően.
2. A közös országhatárokkal rendelkező Részes Államok vegyék fontolóra a következőket:
a) a betegség nemzetközi terjedésének a szárazföldi határátkelőkön történő megelőzésére vagy
megakadályozására vonatkozó kétoldalú vagy többoldalú megállapodások vagy megegyezések megkötése,
az 57. cikkel összhangban; továbbá
b) szomszédos szárazföldi átkelők közös kijelölése az 1. mellékletben említett képességek vonatkozásában, az e cikk
1. bekezdésében előírtaknak meg fele lően.
22. cikk – A hatáskörrel rendelkező hatóságok szerepe
1. A hatáskörrel rendelkező hatóságok feladata, hogy
a) figyelemmel kísérjék, hogy az érintett területekről induló és oda érkező poggyász, rakomány, szállítótartályok,
áruk, szállítóeszközök, postacsomagok és emberi maradványok olyan körülmények között legyenek, amelyek
biztosítják azt, hogy mentesek legyenek a fertőzés vagy szennyeződés forrásaitól, ideértve
a kórokozó-terjesztőket (vektorokat) és a kórokozó-hordozókat (rezervoárokat) is;
b) biztosítsák, a lehetőség határain belül, hogy a belépési helyeken az utasok által használt létesítmények higiénés
állapota folyamatosan megfelelő legyen, és a létesítmények mentesek legyenek a fertőzés vagy szennyezés
forrásaitól, ideértve a kórokozó-terjesztőket (vektorokat) és a kórokozó-hordozókat (rezervoárokat) is;
c) ellenőrizzék a poggyász, rakomány, szállítótartályok, áruk, szállítóeszközök, postacsomagok és emberi
maradványok esetében a rágcsálómentesítést, fertőtlenítést, rovarirtást vagy dekontaminálást, vagy a személyek
esetében az egészségügyi intézkedéseket, a Rendszabályokkal összhangban;
d) értesítsék a szállítóeszközök üzemben tartóit – a lehetőség szerint minél előbb – arról, hogy szándékukban áll
ellenőrző intézkedéseket alkalmazni egy szállítóeszköz vonatkozásában, valamint írásos tájékoztatást nyújtsanak
– adott esetben – az alkalmazni szándékozott módszerekről;
e) ellenőrizzék a szennyezett víz vagy élelmiszer, emberi vagy állati ürülék, szennyvíz és minden egyéb szennyezett
anyagnak a szállítóeszközről történő eltávolítását és biztonságos megsemmisítését;
f) tegyenek meg a Rendszabályokkal összeegyeztethető minden gyakorlati intézkedést annak figyelemmel
kísérésére és ellenőrzésére, hogy hajók ne ürítsenek ki szennyvizet, hulladékot, ballasztvizet és betegségek
előidézésre képes egyéb olyan anyagokat, amelyek szennyezhetik egy kikötő, folyó, csatorna, tengerszoros, tó
vagy egyéb nemzetközi vízi út vizét;
g) felügyeljék azokat a szolgáltatókat, akik/amelyek szolgáltatásokat nyújtanak az utasok, poggyász, rakomány,
szállítótartályok, áruk, szállítóeszközök, postacsomagok és emberi maradványok vonatkozásában a belépési
helyeken, ideértve ellenőrzések és orvosi vizsgálatok szükség szerinti elvégzését is;
h) rendelkezzenek hatásos vészforgatókönyvvel a népegészséget érintő váratlan esemény kezelésére; valamint
i) tájékoztassák a nemzeti NER tájékoztatási központot a Rendszabályok alkalmazásával összhangban megtett,
vonatkozó közegészségügyi-járványügyi intézkedésekről.
2. Az EVSZ-nek az érintett területről érkező utasok, poggyász, rakomány, szállítótartályok, áruk, szállítóeszközök,
postacsomagok és emberi maradványok tekintetében ajánlott intézkedéseit ismételten alkalmazni lehet érkezéskor,
amennyiben ellenőrizhető jelzések és/vagy bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az érintett
területről történő induláskor alkalmazott intézkedések eredménytelenek voltak.
3. A rovarirtást, rágcsálómentesítést, fertőtlenítést, dekontaminálást vagy egyéb egészségügyi eljárásokat úgy kell
végrehajtani, hogy az ne okozzon a személyeknek sérülést és lehetőség szerint kényelmetlenséget, ne okozzon olyan
természetkárosítást, amelynek közegészségügyi-járványügyi kihatása lehet, továbbá ne rongálja a poggyászt,
rakományt, szállítótartályokat, árukat, szállítóeszközöket és/vagy postacsomagokat.
V. RÉSZ – KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI INTÉZKEDÉSEK I. fejezet – Általános rendelkezések
23. cikk – Egészségügyi intézkedések érkezéskor és induláskor
1. Az alkalmazandó nemzetközi egyezményekben és a Rendszabályok vonatkozó cikkeiben megállapított
rendelkezésekre is figyelemmel, a Részes Állam közegészségügyi-járványügyi érdekből, érkezéskor vagy induláskor,
megkövetelheti:
a) az utasok tekintetében:
(i) az utas célállomására vonatkozó tájékoztatást, hogy az utassal kapcsolatba lehessen lépni;
(ii) az utas útvonalára vonatkozó tájékoztatást annak megállapítására, hogy tartózkodott-e érintett területen
vagy annak közelében, vagy esetlegesen kapcsolatba került-e a fertőzéssel vagy szennyezéssel az érkezést
megelőzően, továbbá az utas egészségügyi dokumentumainak ellenőrzését, ha azok a Rendszabályok
alapján szükségesek; és/vagy
(iii) olyan nem-invazív orvosi vizsgálat elvégzését, amely a legkevésbé tolakodó módon biztosítja
a közegészségügyi-járványügyi cél elérését;
b) poggyász, rakomány, szállítótartályok, áruk, szállítóeszközök, postacsomagok és emberi maradványok
átvizsgálását.
2. Amennyiben az e cikk 1. bekezdésében előírt intézkedések vagy más eszközök alkalmazásával
közegészségügyi-járványügyi kockázatra utaló bizonyítékok merülnek fel, a Részes Állam kiegészítő egészségügyi
intézkedéseket alkalmazhat, a Rendszabályokkal összhangban, különösen a gyanús vagy érintett utas
vonatkozásában eseti alapon elvégezheti azt a legkevésbé tolakodó és invazív orvosi vizsgálatot, amellyel elérhető
a betegség nemzetközi terjedésének a megakadályozása, mint közegészségügyi-járványügyi cél.
3. A Rendszabályok szerinti orvosi vizsgálat, védőoltás, gyógyszeres megelőző kezelés (kemoprofilaxis) vagy
egészségügyi intézkedés utason nem végezhető el az utas, az utas szülője vagy gyámja elő ze tesen adott, kifejezett,
tájékozott beleegyezése nélkül, a 31. cikk 2. bekezdésében előírt rendelkezés kivételével és a Részes Állam
jogszabályaival és nemzetközi kötelezettségeivel összhangban.
4. Azt az utast, vagy annak az utasnak a szüleit vagy gyámját, akit be kell oltani, vagy akinek gyógyszeres megelőző
kezelést (kemoprofilaxist) kell felajánlani a Rendszabályok értelmében, tájékoztatni kell a védőoltással, a védőoltás
elmulasztásával, a profilaxis alkalmazásával vagy annak elmulasztásával kapcsolatos minden kockázatról,
összhangban a Részes Állam jogszabályaival és nemzetközi kötelezettségeivel. A Részes Államok tájékoztatják
orvosaikat ezekről az elő írásokról az adott Részes Állam jogszabályaival összhangban.
5. Olyan orvosi vizsgálatot, orvosi beavatkozást, védőoltást vagy egyéb profilaktikus intézkedést, amely a betegség
átvitelének kockázatával jár, csak az elfogadott nemzeti vagy nemzetközi biztonsági iránymutatásokkal és kötelező
elő írásokkal összhangban szabad utason elvégezni vagy alkalmazni, a kockázat minimálisra csökkentését biztosító
módon.
II. fejezet – Szállítóeszközökre és szállítóeszközök üzemben tartóira vonatkozó különös
rendelkezések
24. cikk – Szállítóeszközök üzemben tartói 1. A Részes Államok megtesznek minden elfogadható, a Rendszabályokkal összeegyeztethető intézkedést annak
biztosítására, hogy a szállítóeszközök üzemben tartói:
a) megfeleljenek az EVSZ által ajánlott és a Részes Állam által elfogadott egészségügyi intézkedéseknek;
b) tájékoztassák az utasokat azokról az egészségügyi intézkedésekről, amelyeket az EVSZ ajánlott és a Részes Állam
elfogadott a szállítóeszköz fedélzetén történő alkalmazásra; és
c) állandóan olyan állapotban tartsák a rájuk bízott szállítóeszközöket, hogy azok mentesek legyenek a fertőzés vagy
szennyezés forrásaitól, ideértve a kórokozó-terjesztőket (vektorokat) és a kórokozó-hordozókat (rezervoárokat).
Amennyiben ezek jelenlétére utaló bizonyítékot találnak, előírható a fertőzés vagy szennyezés forrásainak
elhárítását célzó intézkedések megtétele.
2. Az e cikk értelmében a szállítóeszközökre és szállítóeszközök üzemben tartóira alkalmazandó különleges
rendelkezéseket a 4. melléklet tartalmazza. A szállítóeszközökre és a szállítóeszközök üzemben tartóira
a kórokozó-terjesztő által közvetített betegségek tekintetében alkalmazandó rendelkezéseket az 5. melléklet
tartalmazza.
25. cikk – Hajók és légi járművek tranzitforgalomban
A 27. és 43. cikkekre is figyelemmel, vagy ha alkalmazandó nemzetközi egyezmények erre felhatalmazást nem adnak,
a Részes Államnak nem lehet egészségügyi intézkedést alkalmaznia az alábbiakra:
a) a nem érintett területről érkező hajó, amely tengeri csatornán vagy vízi úton halad át az adott Részes Állam
felségterületén egy másik Állam felségterületén található kikötő felé tartva. Az ilyen hajónak engedélyezni
kell, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelete alatt üzemanyagot, vizet, élelmiszert és utánpótlást
vegyen fel;
b) olyan hajó, amely a joghatósága alá tartozó vizeken halad át anélkül, hogy kikötőben vagy a partjainál kikötne; és
c) légi jármű tranzitforgalomban a joghatósága alá tartozó légi kikötőben, azzal a kivétellel, hogy a légi jármű
tartózkodását a légi kikötő meghatározott területére lehet korlátozni, a be- és kiszállás, vagy a be- és kirakodás
megtiltásával. A légi jármű számára azonban engedélyezni kell, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság
felügyelete alatt üzemanyagot, vizet, élelmiszert és utánpótlást vegyen fel.
26. cikk – Civil teherautók, vonatok és autóbuszok tranzitforgalomban
A 27. és 43. cikkekre is figyelemmel, vagy ha alkalmazandó nemzetközi egyezmények erre felhatalmazást nem adnak,
nem lehet egészségügyi intézkedéseket alkalmazni a nem érintett területről érkező civil teherautó, vonat vagy
autóbusz tekintetében, amely egy felségterületen fel- vagy leszállás, be- vagy kirakodás nélkül halad át.
27. cikk – Érintett szállítóeszközök 1. Amennyiben egy szállítóeszköz fedélzetén klinikai tüneteket és panaszokat, valamint közegészségügyi-járványügyi
kockázat jelenlétére utaló tényeken vagy bizonyítékokon alapuló információkat – ideértve fertőzés vagy szennyezés
forrását is – észlelnek, a hatáskörrel rendelkező hatóság a szállítóeszközt érintettként kezeli, továbbá:
a) elvégezheti, vagy ellenőrzése mellett elvégeztetheti, a szállítóeszköz fertőtlenítését, dekontaminálását,
rovarmentesítését vagy rágcsálómentesítését, értelemszerűen; és
b) minden egyes esetben eldöntheti, hogy milyen technikát kell alkalmazni a Rendszabályokkal összhangban
a közegészségügyi-járványügyi kockázat megfelelő szintű visszaszorításának az elérése érdekében. Azokban az
esetekben, amikor léteznek az EVSZ által ajánlott módszerek vagy anyagok ezekhez az eljárásokhoz, akkor azokat
kell alkalmazni, kivéve azt az esetet, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság úgy dönt, hogy más módszerek
egyformán biztonságosak és megbízhatók.
A hatáskörrel rendelkező hatóság kiegészítő egészségügyi intézkedéseket is tehet, ideértve szükség szerint
a szállítóeszközök elkülönítését, a betegség terjedésének a megakadályozása érdekében. A kiegészítő intézkedéseket
be kell jelenteni a nemzeti NER tájékoztatási központnak.
2. Ha a belépési hely szerinti hatáskörrel rendelkező hatóság nem tudja elvégezni az e cikkben előírt mentesítési
intézkedéseket, ennek ellenére az érintett szállítóeszköz számára engedélyezhető az indulás, figyelemmel az
alábbiakra:
a) a hatáskörrel rendelkező hatóság az induláskor tájékoztatja a következő ismert belépési hely szerinti hatáskörrel
rendelkező egészségügyi hatóságot a b) pontban említett információk típusáról; és
b) hajó esetében a feltárt bizonyítékokat és az előírt mentesítési intézkedéseket be kell jegyezni a Hajók
közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről szóló igazolásba.
Minden ilyen szállítóeszköz számára engedélyezni kell, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság ellenőrzése mellett
üzemanyagot, vizet, élelmiszert és utánpótlást vegyen fel.
3. Azt a szállítóeszközt, amelyet korábban érintettnek tekintettek, attól kezdve nem kell továbbra is érintettnek tekinteni,
amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság megbizonyosodik az alábbiakról:
a) az e cikk 1. bekezdésében előírt intézkedéseket eredményesen elvégezték; és
b) a fedélzeten nincsenek olyan körülmények, amelyek közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelenthetnének.
28. cikk – Hajók és légi járművek a belépési helyeken
1. A 43. cikkre vagy az alkalmazandó nemzetközi egyezmények elő írásaira is figyelemmel, hajótól vagy légi járműtől
közegészségügyi-járványügyi indokkal nem lehet megtagadni valamely belépési helyre történő behajózást, illetve
leszállást. Amennyiben a belépési hely nem rendelkezik a Rendszabályok szerinti intézkedések alkalmazásához
szükséges feltételekkel, a hajót vagy légi járművet utasítani lehet arra, hogy saját kockázatára haladjon tovább
a számára megfelelő legközelebbi belépési helyhez, feltéve, hogy a hajón vagy légi járművön nincsen olyan működési
probléma, amely miatt ez a kitérés nem lenne biztonságos.
2. A 43. cikkre vagy az alkalmazandó nemzetközi egyezmények elő írásaira is figyelemmel, a Részes Államok
közegészségügyi-járványügyi indokkal nem tagadhatják meg a szabad közlekedési engedélyt („free pratique”) hajótól
vagy légi járműtől; különösen nem tiltható meg számukra a be- vagy kiszállás, rakomány vagy fedélzeti ellátmány kivagy berakodása, vagy üzemanyag, víz, élelmiszer és utánpótlás felvétele. A Részes Államok a szabad közlekedési
engedély megadását függővé tehetik ellenőrző szemle elvégzésétől, és amennyiben fertőzési vagy szennyezési forrást
találnak a fedélzeten, a szükséges fertőtlenítési, dekontaminálási, rovarirtási vagy rágcsálómentesítési, vagy a fertőzés
vagy szennyezés terjedésének megakadályozásához szükséges egyéb intézkedések végrehajtásától.
3. Amennyiben kivitelezhető és az előző bekezdés rendelkezéseinek figye lembe véte lével, a Részes Állam engedélyezi
a szabad közlekedési engedély megadását a hajó vagy légi jármű számára rádió vagy más hírközlési eszköz útján,
amennyiben a hajótól vagy légi járműtől annak érkezése előtt kapott tájékoztatás alapján a Részes Állam úgy ítéli meg,
hogy a hajó vagy légi jármű érkezése nem eredményezi betegség behurcolását vagy terjedését.
4. A hajó kapitánya vagy a légi jármű parancsnoka, vagy megbízottjaik, a rendeltetési kikötőbe vagy rendeltetési légi
kikötőbe történő érkezést megelőző lehető legkorábban tájékoztatja a kikötő vagy légi kikötő irányítóit a fedélzeten
előfordult olyan megbetegedésről, amely fertőző jellegű betegség jele lehet, vagy közegészségügyi-járványügyi
kockázatra utaló tényről, mihelyt a kapitány vagy parancsnok tudomást szerez ilyen megbetegedésről vagy
közegészségügyi-járványügyi kockázatról. Ezt a tájékoztatást haladéktalanul továbbítani kell a kikötő, illetve a légi
kikötő hatáskörrel rendelkező hatósága részére. Sürgős helyzetben a kapitány vagy a parancsnok ezt az információt
közvetlenül a megfelelő kikötői vagy légi kikötői hatósággal közli.
5. Abban az esetben, ha egy gyanús vagy érintett légi jármű a légi jármű parancsnokán vagy a hajó kapitányán kívül álló
okok miatt más légi kikötőben száll le, mint ahol eredetileg le kellett volna szállnia, vagy más kikötőben köt ki, mint
ahol eredetileg ki kellett volna kötnie, az alábbi intézkedéseket kell alkalmazni:
a) a légi jármű parancsnoka vagy a hajó kapitánya, vagy más felelős személy minden lehetséges eszközzel arra
törekszik, hogy késedelem nélkül kapcsolatba lépjen a legközelebbi hatáskörrel rendelkező hatósággal;
b) mihelyt a hatáskörrel rendelkező hatóság tudomást szerez a leszállásról vagy partot érésről, alkalmazhatja az EVSZ
által ajánlott intézkedéseket vagy a Rendszabályokban előírt egyéb intézkedéseket;
c) hacsak szükséghelyzet miatt vagy kommunikáció céljából nem feltétlenül szükséges, a légi jármű vagy a hajó
fedélzetén tartózkodó utasok nem hagyhatják el annak közvetlen környékét és rakomány nem vihető el onnan,
kivéve, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt engedélyezi; továbbá
d) amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság által előírt összes egészségügyi intézkedés megtörtént, a légi
jármű vagy hajó – ezeknek az egészségügyi intézkedéseknek a tekintetében – folytathatja útját vagy abba a légi
kikötőbe vagy kikötőbe, ahol eredetileg le kellett volna szállnia vagy ki kellett volna kötnie, vagy ha műszaki
okokból ez nem lehetséges, egy számára megfelelő helyen található légi kikötőbe vagy kikötőbe.
6. Az e cikkben meghatározott rendelkezésektől eltérve, a hajó kapitánya vagy a légi jármű parancsnoka minden olyan
szükséghelyzeti intézkedést megtehet, amelyre a fedélzeten tartózkodó utasok egészsége és biztonsága
szempontjából szükség van. A kapitány, illetve a parancsnok késedelem nélkül tájékoztatja a hatáskörrel rendelkező
hatóságot az e bekezdés szerint tett intézkedésekről.
29. cikk – Civil teherautók, vonatok és autóbuszok belépési helyeken
Az EVSZ a Részes Államokkal konzultálva irányadó elveket dolgoz ki az egészségügyi intézkedéseknek a belépési
helyeken jelentkező és szárazföldi határátkelőkön áthaladó civil teherautókra, vonatokra és autóbuszokra történő
alkalmazására.
III. fejezet – Utasokra vonatkozó különös rendelkezések 30. cikk – Közegészségügyi-járványügyi megfigyelés alatt álló utasok
A 43. cikkre vagy az alkalmazandó nemzetközi egyezmények elő írásaira is figyelemmel, az érkezésekor
közegészségügyi-járványügyi megfigyelés alá helyezett gyanús utas számára engedélyezhető a nemzetközi utazás
folytatása, amennyiben az utas nem jelent elkerülhetetlen közegészségügyi-járványügyi kockázatot, és a Részes Állam
értesíti a célállomás belépési helyén hatáskörrel rendelkező hatóságot az utas várható érkezéséről. Érkezéskor az
utazónak jelentkeznie kell ennél a hatóságnál.
31. cikk – Az utas belépésével kapcsolatos egészségügyi intézkedések
1. Az utas belépésének a Részes Állam felségterületére nem lehet feltétele invazív orvosi vizsgálat, védőoltás vagy egyéb
profilaktikus intézkedés elvégzése, azzal a kivétellel, hogy a Rendszabályok – a 32., 42., és 45. cikkekre is figyelemmel –
nem tiltják a Részes Államoknak azt, hogy orvosi vizsgálatot, védőoltást vagy egyéb profilaktikus intézkedést, oltási
bizonyítványt vagy egyéb profilaktikus intézkedésekre vonatkozó igazolást írjanak elő az alábbi esetekben:
a) meg kell állapítani, hogy fennáll-e közegészségügyi-járványügyi kockázat;
b) az ideiglenes vagy állandó tartózkodási engedélyért folyamodó utasok belépésének feltételeként;
c) az utasok belépésének feltételeként a 43. cikk elő írásaival, vagy a 6. és 7. mellékletekkel összhangban; vagy
d) amelyek a 23. cikk rendelkezései értelmében elvégezhetők.
2. Amennyiben az az utas, akire vonatkozóan a Részes Állam orvosi vizsgálatot, védőoltást vagy egyéb profilaktikus
intézkedést ír elő e cikk 1. bekezdése szerint, nem egyezik bele ebbe az intézkedésbe, vagy megtagadja a 23. cikk
1. bekezdés a) pontjában említett információk vagy dokumentumok rendelkezésre bocsátását, a szóban forgó Részes
Állam, a 32., 42., és 45. cikkekre is figyelemmel, megtagadhatja a belépést az utastól. Ha elkerülhetetlen
közegészségügyi-járványügyi kockázatra utaló adatok merülnek fel, a Részes Állam – nemzeti jogszabályaival
összhangban és a kockázat leküzdéséhez szükséges mértékben – kötelezheti az utast, vagy a 23. cikk 3. bekezdése
szerint javasolhatja az utasnak, hogy vesse alá magát:
a) a legkevésbé invazív és tolakodó orvosi vizsgálatnak, amely eléri a közegészségügyi-járványügyi célt;
b) védőoltásnak vagy egyéb profilaktikus intézkedéseknek; vagy
c) olyan egyéb elfogadott egészségügyi intézkedéseknek, amelyek megakadályozzák, vagy visszaszorítják
a betegség terjedését, ideértve az elkülönítést, járványügyi zárlatot (karantént) vagy az utas közegészségügyijárványügyi megfigyelés alá helyezését.
32. cikk – Bánásmód az utasokkal szemben A Rendszabályok szerinti egészségügyi intézkedések meg valósítása során a Részes Államok az utasokkal méltóságuk,
emberi jogaik és alapvető szabadságjogaik tiszteletben tartásával bánnak, és a lehető legkisebb mértékűre csökkentik
az intézkedésekkel kapcsolatos kényelmetlenséget vagy kellemetlenséget többek között oly módon, hogy:
a) az utassal udvariasan és tiszteletteljesen bánnak;
b) figye lembe veszik az utas nemét, szociokulturális és etnikai hovatartozását vagy vallási meggyőződését; és
c) biztosítják, vagy intézkednek annak biztosítására, hogy a karanténba helyezett, elkülönített, vagy orvosi
vizsgálatoknak vagy egyéb közegészségügyi-járványügyi célú eljárásoknak alávetett utasok kapjanak kielégítő
mennyiségű ételt és vizet, megfelelő elszállásolást és ruházatot, őrizzék poggyászukat és egyéb személyes
ingóságaikat, részesüljenek megfelelő orvosi kezelésben, rendelkezésükre bocsássák a szükséges kommunikációs
eszközöket, lehetőség szerint olyan nyelven, amelyet értenek, és megkapják az egyéb megfelelő segítséget.
IV. fejezet – Árukra, szállítótartályokra és szállítótartály-rakodási területekre vonatkozó különös
rendelkezések
33. cikk – Tranzitáruk A 43. cikkre vagy az alkalmazandó nemzetközi egyezmények elő írásaira is figyelemmel, az átrakodás nélküli
tranzitárut, az élőállat kivételével, nem kell alávetni a Rendszabályok szerinti intézkedéseknek, illetve nem szabad
visszatartani közegészségügyi-járványügyi indokok alapján.
34. cikk – Szállítótartályok és szállítótartály-rakodási területek 1. A Részes Államok biztosítják, a lehetőség határain belül, hogy a szállítótartályok feladói gondoskodjanak – különösen
a berakodás folyamán – a nemzetközi forgalomban használt szállítótartályok folyamatos fertőzésmentes vagy
szennyezésmentes állapotban tartásáról, ideértve a kórokozó-terjesztőktől (vektoroktól) és a kórokozó-hordozóktól
(rezervoároktól) való mentességet is.
2. A Részes Államok biztosítják, a lehetőség határain belül, hogy a szállítótartály-rakodási területek folyamatosan
fertőzésmentes vagy szennyezésmentes állapotban legyenek, ideértve a kórokozó-terjesztőktől (vektoroktól) és
a kórokozó-hordozóktól (rezervoároktól) való mentességet is.
3. Amennyiben a Részes Állam álláspontja szerint a nemzetközi szállítótartály-forgalom meg fele lően nagy mértékű,
a hatáskörrel rendelkező hatóságok megteszik a Rendszabályokkal összhangban álló valamennyi gyakorlati
intézkedést, ideértve a megszemlélés végrehajtását is, a szállítótartály-rakodási területek és szállítótartályok higiénés
állapotának felmérésére annak a biztosítása céljából, hogy teljesítsék a Rendszabályokban előírt kötelezettségeiket.
4. A szállítótartály-rakodási területeken gondoskodni kell, a lehetőség határain belül, a szállítótartályok megszemlélésére
és elkülönítésére szolgáló létesítményekről.
5. A szállítótartályok címzettjei és feladói mindent megtesznek a keresztszennyezés elkerülésére a többször használható
szállítótartályok megrakásakor.
VI. RÉSZ – EGÉSZSÉGÜGYI DOKUMENTUMOK 35. cikk – Általános szabály
Nemzetközi forgalomban csak az e Rendszabályokban meghatározott vagy az EVSZ ajánlásai szerinti egészségügyi
dokumentumokat szabad előírni, azzal, hogy ez a cikk nem alkalmazható az ideiglenes vagy állandó tartózkodási
engedélyt kérelmező személyekre, továbbá nem alkalmazható a nemzetközi kereskedelmi forgalomba kerülő áruk
vagy rakományok közegészségügyi-járványügyi állapotára vonatkozó, az alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel
összhangban előírt dokumentumokra. A hatáskörrel rendelkező hatóság jogosult az utast arra kérni, hogy töltsön ki
a kapcsolatairól tájékoztató formanyomtatványokat és az egészségi állapotára vonatkozó kérdőíveket, amennyiben
ezek megfelelnek a 23. cikkben előírt követelményeknek.
36. cikk – Oltási bizonyítványok vagy igazolások egyéb profilaktikus intézkedésről
1. Az e Rendszabályokkal összhangban az utasok tekintetében alkalmazott védőoltásoknak és profilaktikus
intézkedéseknek, valamint az azokra vonatkozó bizonyítványoknak és igazolásoknak meg kell felelniük a 6. melléklet
elő írásainak, és értelemszerűen, egyes betegségek tekintetében a 7. melléklet elő írásainak.
2. Attól az utastól, aki rendelkezik a 6. melléklet, vagy értelemszerűen, a 7. melléklet elő írásaival összhangban kiállított
oltási bizonyítvánnyal vagy igazolással egyéb profilaktikus intézkedésről, nem tagadható meg a belépés annak
a betegségnek az alapján, amelyre a bizonyítvány vagy igazolás vonatkozik, még akkor sem, ha érintett területről
érkezik, kivéve azt az esetet, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóságnak ellenőrizhető jelzések és/vagy adatok állnak
a rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy a védőoltás vagy egyéb profilaktikus intézkedés nem volt hatásos.
37. cikk – Tengerészeti egészségügyi nyilatkozat 1. Mielőtt a hajó egy Részes Állam felségterületén elsőnek érintett kikötőbe érkezik, a hajó kapitánya tájékozódik
a fedélzeten tartózkodók egészségi állapotáról, és – kivéve azt az esetet, amikor a Részes Állam ezt nem írja elő –
érkezéskor, vagy ha a hajó felszereltsége olyan és a Részes Állam előírja az elő ze tes továbbítást, a kikötőbe érkezést
megelőzően, kitölti és átadja a kikötő szerinti hatáskörrel rendelkező hatóságnak a Tengerészeti egészségügyi
nyilatkozatot, amelyet a hajóorvos, ha van ilyen, ellenjegyez.
2. A hajó kapitánya, vagy a hajóorvos, ha van ilyen, rendelkezésre bocsát minden olyan információt, amelyet
a hatáskörrel rendelkező hatóság a nemzetközi utazás tartama alatt a fedélzeten tapasztalt egészségügyi
körülményekkel kapcsolatban előír.
3. A Tengerészeti egészségügyi nyilatkozatot a 8. mellékletben található mintának meg fele lően kell elkészíteni.
4. A Részes Állam dönthet úgy, hogy
a) eltekint a Tengerészeti egészségügyi nyilatkozat benyújtásától valamennyi beérkező hajó tekintetében; vagy
b) előírja a Tengerészeti egészségügyi nyilatkozat benyújtását a fertőzött területekről érkező hajókra vonatkozó
ajánlás értelmében, vagy előírja azoknak a hajóknak a tekintetében, amelyek egyéb módon fertőzést vagy
szennyezést hordozhatnak.
A Részes Állam tájékoztatja a hajók üzemben tartóit vagy megbízottaikat ezekről az elő írásokról.
38. cikk – Az Általános repülési nyilatkozat egészségügyi része
1. Repülés közben vagy egy Részes Állam felségterületén az első légi kikötőben történő leszálláskor a légi jármű
parancsnoka vagy megbízottja a legjobb tudása szerint kitölti és átadja a légi kikötő szerinti hatáskörrel rendelkező
hatóságnak – kivéve azt az esetet, amikor a Részes Állam ezt nem írja elő – az Általános repülési nyilatkozat
egészségügyi részét, amelynek meg kell felelnie a 9. mellékletben említett mintának.
2. A légi jármű kapitánya vagy megbízottja rendelkezésre bocsát minden olyan információt, amelyet a Részes Állam
a nemzetközi utazás tartama alatt a fedélzeten tapasztalt egészségügyi körülményekkel és az ott esetlegesen
alkalmazott egészségügyi intézkedésekkel kapcsolatban előír.
3. A Részes Állam dönthet úgy, hogy
a) eltekint az Általános repülési nyilatkozat egészségügyi részének benyújtásától valamennyi beérkező légi jármű
tekintetében; vagy
b) előírja az Általános repülési nyilatkozat egészségügyi részének benyújtását a fertőzött területekről érkező légi
járművekre vonatkozó ajánlás értelmében, vagy előírja azoknak a légi járműveknek a tekintetében, amelyek
egyéb módon fertőzést vagy szennyezést hordozhatnak.
A Részes Állam tájékoztatja a légi járművek üzemben tartóit vagy megbízottaikat ezekről az elő írásokról.
39. cikk – Hajók közegészségügyi-járványügyi igazolásai 1. Az Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzés alóli felmentéséről és az Igazolás hajók
közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről legfeljebb hat hónapig érvényes. Az igazolások
érvényességi időtartama egy hónappal meghosszabbítható, amennyiben az előírt átvizsgálás vagy az
ellenintézkedések nem hajthatók végre a kikötőben.
2. Amennyiben nem mutatják be az érvényes Igazolást hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedés alóli
felmentéséről vagy az Igazolást hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről, vagy a hajó
fedélzetén közegészségügyi-járványügyi kockázatra utaló bizonyítékot találnak, a Részes Állam a Rendszabályok
27. cikkének 1. bekezdésében foglaltak szerint járhat el.
3. Az e cikk szerinti igazolásnak meg kell felelnie a 3. mellékletben található mintának.
4. Amennyiben lehetséges, az ellenintézkedéseket akkor kell végrehajtani, amikor a hajó és rakterei üresek. Rakomány
nélküli hajó esetében az intézkedéseket a berakodás előtt kell végrehajtani.
5. Amennyiben ellenintézkedések szükségesek, és azokat meg fele lően végrehajtották, a hatáskörrel rendelkező hatóság
kiadja az Igazolást hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedéseinek elvégzéséről, arra bejegyezve a feltárt
bizonyítékokat és az elvégzett ellenintézkedéseket.
6. A hatáskörrel rendelkező hatóság a Rendszabályok 20. cikke szerinti bármely kikötőben kiadhatja az Igazolást hajók
közegészségügyi-járványügyi intézkedés alóli felmentéséről, amennyiben meggyőződik arról, hogy a hajó mentes
a fertőzéstől és a szennyezéstől, ideértve a kórokozó-terjesztőket (vektorokat) és kórokozó-hordozókat
(rezervoárokat) is. Az igazolást általában csak akkor adja ki, ha a hajó átvizsgálása üres raktereknél, vagy akkor történt
meg, amikor a rakterek csak ballasztot vagy egyéb anyagokat tartalmaztak, amelyek jellege vagy elhelyezése olyan,
hogy lehetővé teszi a rakterek teljes átvizsgálását.
7. Amennyiben az ellenintézkedések végrehajtásának körülményeit annak a kikötőnek a hatáskörrel rendelkező
hatósága, ahol az átvizsgálás zajlott, úgy ítéli meg, hogy azok nem teszik lehetővé a kielégítő eredmény elérését,
a hatáskörrel rendelkező hatóság ilyen értelmű bejegyzést tesz a Hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének
elvégzéséről szóló igazolásba.
VII. RÉSZ – DÍJAK 40. cikk – Az utasokra vonatkozó egészségügyi intézkedések díjai
1. Az ideiglenes vagy állandó tartózkodási engedélyért folyamodó utasok kivételével, továbbá e cikk 2. bekezdésére is
figyelemmel, a Részes Állam nem számíthat fel díjat a Rendszabályok értelmében a közegészség védelmét célzó alábbi
intézkedésekért:
a) a Rendszabályok szerinti orvosi vizsgálat, vagy egyéb, kiegészítő vizsgálat, amelyet a Részes Állam előírhat
a vizsgált utas egészségi állapotának a megállapításához;
b) védőoltás vagy más profilaktikus intézkedés, amelyet az utas számára az érkezésekor biztosítanak, és amely nem
közzétett elő írás, vagy amely olyan elő írás, amelyet a védőoltás vagy egyéb profilaktikus intézkedés megtételét
megelőző 10 napon belül tettek közzé;
c) elkülönítésre vagy járványügyi zárlatra vonatkozó, az utassal szemben alkalmazott megfelelő intézkedések;
d) az utas számára kiállított igazolás, amely tartalmazza az alkalmazott intézkedéseket és azok alkalmazásának
dátumát; vagy
e) az utassal együtt utazó poggyásszal kapcsolatban elvégzett egészségügyi intézkedések.
2. A Részes Államok az e cikk 1. bekezdésében említetteken kívül minden más egészségügyi intézkedésért díjat
kérhetnek, ideértve azokat, amelyeket elsősorban az utas érdekében alkalmaznak.
3. Abban az esetben, ha díjat számítanak fel a Rendszabályok szerinti egészségügyi intézkedések utasokra történő
alkalmazásáért, minden Részes Államban csak egy díjszabás lehet ezekre a díjakra vonatkozóan, és
a) a díjaknak ennek a díjszabásnak kell megfelelniük;
b) a díjak nem haladhatják meg a nyújtott szolgáltatás tényleges költségét; és
c) a díjakat a szóban forgó utas nemzetiségére, állandó lakóhelyére vagy ideiglenes lakóhelyére való tekintet nélkül
ki kell szabni.
4. A díjszabást és annak minden módosítását legalább 10 nappal a díjszabás alkalmazását megelőzően közzé kell tenni.
5. A Rendszabályokban előírt rendelkezések nem zárják ki, hogy a Részes Államok az e cikk 1. bekezdése szerinti
egészségügyi intézkedésekkel kapcsolatban felmerült költségeik megtérítését kérjék:
a) a szállítóeszközök üzemben tartóitól vagy tulajdonosaitól az alkalmazottaik tekintetében; vagy
b) az érdekelt biztosítóktól.
6. Nem tagadható meg az utastól vagy a szállítóeszköz üzemben tartójától a Részes Állam felségterületének elhagyása
attól függően, hogy az e cikk 1. vagy 2. bekezdésében említett díjakat ténylegesen megfizette-e.
41. cikk – Poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek, szállítóeszközök, áruk vagy postacsomagok
utáni díjak
1. Abban az esetben, ha díjat számítanak fel a Rendszabályok szerinti egészségügyi intézkedések poggyászra,
rakományra, szállítótartályokra/konténerekre, szállítóeszközökre, árukra vagy postacsomagokra történő
alkalmazásáért, minden Részes Államban csak egy díjszabás lehet ezekre a díjakra vonatkozóan, és
a) a díjaknak ennek a díjszabásnak kell megfelelniük;
b) a díjak nem haladhatják meg a nyújtott szolgáltatás tényleges költségét; és
c) a díjakat a szóban forgó poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek, szállítóeszközök, áruk vagy
postacsomagok nemzetiségére, zászlajára, lajstromozására vagy tulajdonosára való tekintet nélkül ki kell szabni.
Különösen, nem tehető különbség a belföldi és a külföldi poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek,
szállítóeszközök, áruk vagy postacsomagok között.
2. A díjszabást és annak minden módosítását legalább 10 nappal a díjszabás alkalmazását megelőzően közzé kell tenni.
VIII. RÉSZ – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 42. cikk – Egészségügyi intézkedések alkalmazása
A Rendszabályok értelmében tett egészségügyi intézkedéseket késlekedés nélkül meg kell valósítani és végre kell
hajtani, továbbá átlátható és diszkrimináció-mentes módon kell alkalmazni.
43. cikk – Kiegészítő egészségügyi intézkedések 1. A Rendszabályok elő írásai nem zárják ki, hogy a Részes Államok fontos belső jogszabályaikkal és a nemzetközi jog
alapján fennálló kötelezettségeikkel összhangban, konkrét közegészségügyi-járványügyi kockázatokra vagy
nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetre válaszképpen, olyan egészségügyi
intézkedéseket valósítsanak meg, amelyek:
a) az egészség védelmének ugyanolyan vagy magasabb szintjét eredményezik, mint az EVSZ ajánlásai; vagy
b) a 25. cikk, a 26. cikk, a 28. cikk 1. és 2. bekezdése, a 30. cikk, a 31. cikk 1. bekezdés c) albekezdése és a 33. cikk
elő írásai szerint tilosak,
feltéve, hogy ezek az intézkedések egyébként összeegyeztethetők a Rendszabályokkal.
Ezek az intézkedések nem korlátozhatják nagyobb mértékben a nemzetközi forgalmat, és nem lehetnek nagyobb
mértékben invazívak vagy betolakodók a személyek tekintetében, mint azok az ésszerűen hozzáférhető alternatívák,
amelyek az egészség védelmének megfelelő szintjét eredményezik.
2. A Részes Államok arra vonatkozó döntésüket, hogy az e cikk 1. bekezdésében említett egészségügyi intézkedéseket
vagy a 23. cikk 2. bekezdésében, a 27. cikk 1. bekezdésében, a 28. cikk 2. bekezdésében és a 31. cikk 2. bekezdés
c) albekezdésében előírt kiegészítő intézkedéseket alkalmazzák-e, az alábbiak megfontolására alapozzák:
a) tudományos alapelvek;
b) a rendelkezésre álló tudományos tényadatok, amelyek az emberi egészséget fenyegető kockázatot bizonyítják,
vagy ha ezek nem kielégítőek, a rendelkezésre álló információk, ideértve az EVSZ-től és egyéb vonatkozó
kormányközi szervezettől és nemzetközi szervtől származó információkat is; és
c) az EVSZ által kiadott, hozzáférhető konkrét útmutatás vagy javaslat.
3. Az e cikk 1. bekezdésében említett olyan kiegészítő egészségügyi intézkedést alkalmazó Részes Állam, amely
jelentősen zavarja a nemzetközi forgalmat, tájékoztatja az EVSZ-t ennek közegészségügyi-járványügyi indokairól és az
azokat megalapozó tudományos adatokról. Az EVSZ ezeket az információkat és a meg valósított egészségügyi
intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást megosztja a többi Részes Állammal. E cikk alkalmazásában, a jelentős zavarás
általánosságban a nemzetközi utasok, poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek, szállítóeszközök, áruk stb.
belépésének vagy indulásának megtagadását, vagy 24 órát meghaladó késleltetését jelenti.
4. Az e cikk 3. és 5. bekezdése értelmében nyújtott tájékoztatás és egyéb vonatkozó információk mérlegelését köve tően
az EVSZ felkérheti a szóban forgó Részes Államot arra, hogy vizsgálja felül az intézkedések alkalmazását.
5. Az e cikk 1. és 2. bekezdésében említett olyan kiegészítő egészségügyi intézkedést alkalmazó Részes Állam, amely
jelentősen zavarja a nemzetközi forgalmat, a meg valósítást követő 48 órán belül tájékoztatja az EVSZ-t ezekről az
intézkedésekről és ezek egészségügyi indokairól, kivéve, ha azokra ideiglenes hatályú vagy állandó hatályú ajánlás
vonatkozik.
6. Az e cikk 1. vagy 2. bekezdése alapján egészségügyi intézkedést alkalmazó Részes Állam három hónapon belül
felülvizsgálja ezt az intézkedést, figye lembe véve az EVSZ javaslatát és az e cikk 2. bekezdésében említett feltételeket.
7. Az e cikk 1. vagy 2. bekezdése értelmében alkalmazott intézkedés által érintett bármely Részes Állam – az 56. cikk
szerinti jogainak sérelme nélkül – kérheti a szóban forgó intézkedést alkalmazó Részes Államtól, hogy konzultáljon
vele. A konzultációk célja az intézkedést megalapozó tudományos adatok és közegészségügyi-járványügyi indokok
tisztázása, továbbá közösen elfogadható megoldás kimunkálása.
8. E cikk elő írásai alkalmazhatók a tömeges rendezvényeken részt vevő nemzetközi utasokra vonatkozó intézkedések
meg valósítására is.
44. cikk – Együttműködés és segítségnyújtás 1. A Részes Államok vállalják, hogy a lehetséges mértékben együttműködnek egymással az alábbiak terén:
a) események felderítése és felmérése, és az azokra való reagálás a Rendszabályok értelmében;
b) szakmai együttműködés és logisztikai támogatás nyújtása vagy elősegítése, különösen a Rendszabályokban előírt
közegészségügyi-járványügyi képességek kialakítása, megerősítése és fenntartása vonatkozásában;
c) pénzügyi erőforrások mozgósítása a Rendszabályok szerinti kötelezettségeik teljesítésének megkönnyítése
érdekében; és
d) törvénytervezetek, valamint egyéb rendeletek és közigazgatási rendelkezések kidolgozása a Rendszabályok
alkalmazása céljából.
2. Az EVSZ együttműködik a Részes Államokkal, kérésükre, a lehetséges mértékben, az alábbiak terén:
a) közegészségügyi-járványügyi képességeik értékelése és felmérése a Rendszabályok eredményes alkalmazásának
az elősegítése érdekében;
b) szakmai együttműködés és logisztikai támogatás nyújtása vagy elősegítése a Részes Államok számára; és
c) pénzügyi források mozgósítása a fejlődő országoknak az 1. mellékletben említett képességek kiépítésében,
megerősítésében és fenntartásában történő támogatására.
3. Az együttműködés e cikk értelmében több csatornán valósítható meg, ideértve a kétoldalú együttműködést,
a regionális hálózatokat és az EVSZ regionális irodáit, valamint kormányközi szervezetek és nemzetközi szervek révén.
45. cikk – Személyes adatok kezelése 1. A Részes Állam által a Rendszabályok alkalmazásával összefüggésben gyűjtött más Részes Államtól vagy az EVSZ-től
kapott egészségügyi adatokat, amelyek azonosított vagy azonosítható személyre vonatkoznak, bizalmasan kell
kezelni, és név nélkül kell feldolgozni, a nemzeti jogszabályok elő írásainak meg fele lően.
2. Az 1. bekezdéstől eltérve, a Részes Államok nyilvánosságra hozhatnak és feldolgozhatnak személyes adatokat, ha az
a közegészségügyi-járványügyi kockázat felmérése és kezelése céljából lényeges fontosságú, de a Részes Államoknak
nemzeti jogszabályaikkal összhangban, továbbá az EVSZ-nek biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatok:
a) feldolgozása korrekt és jogszerű legyen, és ne használják fel azokat a továb biak ban a céllal össze nem
egyeztethető módon;
b) megfelelőek, tárgyhoz tartozóak legyenek és a célhoz viszonyítva ne legyenek túlzottak;
c) pontosak, és ha szükséges, naprakészek legyenek; minden ésszerű lépést meg kell tenni annak a biztosítására,
hogy a pontatlan vagy nem teljes adatokat töröljék, vagy kijavítsák; és
d) megőrzése a szükségesnél tovább ne tartson.
3. Az EVSZ az érintett személy kérésére – a lehetőség határain belül – rendelkezésére bocsátja az e cikkben említett
személyes adatait érthető formában, indokolatlan késedelem vagy költség nélkül, és ha szükséges, lehetővé teszik
azok javítását.
46. cikk – Biológiai anyagok, reagensek és diagnosztikai anyagok szállítása és kezelése
A Részes Államok – a nemzeti jogszabályokra is figyelemmel és a vonatkozó nemzetközi útmutatásokat figye lembe
véve – elősegítik a Rendszabályok szerinti közegészségügyi-járványügyi válaszintézkedések igazolásának és
meg valósításának céljára szolgáló biológiai anyagok és diagnosztikai minták, reagensek és egyéb diagnosztikai
anyagok szállítását, belépését, kilépését, feldolgozását és megsemmisítését.
IX. RÉSZ – A NER SZAKÉRTŐI NÉVJEGYZÉK,
A SZÜKSÉGHELYZETI BIZOTTSÁG ÉS A FELÜLVIZSGÁLATI BIZOTTSÁG
I. fejezet – A NER szakértői névjegyzék 47. cikk – Összetétel
A főigazgató létrehoz egy az összes vonatkozó szakterület szakértőit tartalmazó névjegyzéket (a továb biak ban: NER
szakértői névjegyzék). A NER szakértői névjegyzék tagjait a főigazgató nevezi ki az EVSZ szakértői testületekre és
bizottságokra vonatkozó szabályzatával összhangban (a továb biak ban: EVSZ tanácsadó testületi szabályzat), ha
a Rendszabályok másképpen nem rendelkeznek. A főigazgató kinevez továbbá minden Részes Állam kérésére egy
tagot, és adott esetben, szakértőket a vonatkozó kormányközi és regionális gazdasági integrációs szervezetek
javaslata alapján. Az érdekelt Részes Államok tájékoztatják a főigazgatót az általuk tagként javasolt szakértők
szakképesítéséről és szakterületéről. A főigazgató rendszeresen tájékoztatja a Részes Államokat és a vonatkozó
kormányközi és regionális gazdasági integrációs szervezeteket a NER szakértői névjegyzék összetételéről.
II. fejezet – A szükséghelyzeti bizottság 48. cikk – Feladatmeghatározás és összetétel
1. A főigazgató létrehoz egy szükséghelyzeti bizottságot, amely a főigazgató kérésére véleményt nyilvánít arról, hogy:
a) egy esemény nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet jelent-e;
b) egy nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet elmúlt-e;
c) javasolt-e átmeneti hatályú ajánlások kiadása, módosítása, meghosszabbítása vagy felfüggesztése.
2. A szükséghelyzeti bizottságot szakértők alkotják, akiket a főigazgató választ ki a NER szakértői névjegyzékéből, és ha
szükséges, a Szervezet más szakértői tanácsadó testületeiből. A főigazgató határozza meg a tagsági megbízatás
időtartamát, figye lembe véve a folyamatosság biztosítását egy konkrét esemény és annak következményei vizsgálata
során. A főigazgató a szükséghelyzeti bizottság tagjait egy adott ülésszakhoz szükséges szakértelem és tapasztalat
alapján, továbbá a kiegyensúlyozott földrajzi képviselet kellő tekintetbevételével választja ki. A szükséghelyzeti
bizottságnak legalább egy tagja olyan szakértő, akit az a Részes Állam jelöl, amelynek felségterületén az esemény
bekövetkezett.
3. A főigazgató saját kezdeményezése alapján vagy a szükséghelyzeti bizottság kérésére kinevezhet egy vagy több
technikai szakértőt a bizottság mellé szaktanácsadóként.
49. cikk – Eljárás 1. A főigazgató a szükséghelyzeti bizottság üléseinek összehívásához kiválaszt több szakértőt a 48. cikk 2. bekezdésében
említett szakértők közül, a folyamatban lévő konkrét esemény szempontjából legjobban megfelelő szakterületek és
tapasztalat alapján. E cikk alkalmazásában a szükséghelyzeti bizottság „ülései” magukba foglalhatják
a telekonferenciákat, videokonferenciákat vagy az elektronikus kommunikációt is.
2. A főigazgató közli a szükséghelyzeti bizottsággal a napirendet és az eseményre vonatkozó minden fontos információt,
ideértve a Részes Államok által nyújtott tájékoztatást, továbbá azokat az ideiglenes hatályú ajánlásokat, amelyeket
a főigazgató kiadni javasol.
3. A szükséghelyzeti bizottság megválasztja elnökét és minden ülése után tömör összefoglaló jelentést készít eljárásáról
és tanácskozásáról, feltüntetve benne ajánlásokra vonatkozó javaslatait is.
4. A főigazgató felkéri azt a Részes Államot, amelynek a felségterületén az esemény bekövetkezett, hogy mutassa be
álláspontját a szükséghelyzeti bizottságnak. E célból a főigazgató szükség szerinti idővel korábban küldött értesítéssel
tájékoztatja a Részes Államot a szükséghelyzeti bizottság ülésének időpontjairól és napirendjéről. A szóban forgó
Részes Állam azonban nem kérheti a szükséghelyzeti bizottság ülésének elhalasztását azért, hogy véleményét
a bizottság elé tárhassa.
5. A szükséghelyzeti bizottság álláspontját eljuttatja a főigazgatónak megfontolásra. A kérdésekben a főigazgató hozza
meg a végső döntést.
6. A főigazgató tájékoztatja a Részes Államokat a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet
megállapításáról és annak befejeződéséről, a szóban forgó Részes Állam által megtett egészségügyi intézkedésekről,
az ideiglenes hatályú ajánlásokról, ezen ajánlások módosításáról, meghosszabbításáról és megszüntetéséről, továbbá
a szükséghelyzeti bizottság álláspontjáról. A főigazgató tájékoztatja a szállítóeszközök üzemben tartóit a Részes
Államok és vonatkozó nemzetközi szervek révén ezekről az átmeneti hatályú ajánlásokról, ideértve azok módosítását,
meghosszabbítását vagy megszüntetését. Ezt köve tően a főigazgató ezeket az információkat és ajánlásokat a lakosság
számára is hozzáférhetővé teszi.
7. Azok a Részes Államok, amelyeknek a felségterületén az esemény bekövetkezett, javasolhatják a főigazgatónak
a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet és/vagy az átmeneti hatályú ajánlások
megszüntetését, és ilyen értelmű előadást tarthatnak a szükséghelyzeti bizottság előtt.
III. fejezet – A felülvizsgálati bizottság 50. cikk – Feladatmeghatározás és összetétel
1. A főigazgató létrehoz egy felülvizsgálati bizottságot, amely az alábbi feladatokat látja el:
a) szakmai ajánlásokat fogalmaz meg a főigazgató számára e Rendszabályok módosításai tekintetében;
b) szakmai tanácsokat ad a főigazgatónak az állandó hatályú ajánlások, illetve azok módosításai vagy megszüntetése
vonatkozásában;
c) szakmai tanácsokat ad a főigazgatónak azokban a kérdésekben, amelyeket a főigazgató e Rendszabályok
működésével kapcsolatban a bizottság elé utal.
2. A felülvizsgálati bizottság szakértői bizottságnak minősül és az EVSZ tanácsadó testületi szabályzatának hatálya alá
tartozik, e cikk eltérő rendelkezései hiányában.
3. A felülvizsgálati bizottság tagjait a főigazgató választja és nevezi ki a NER szakértői névjegyzékében, és adott esetben,
a Szervezet egyéb szakértői tanácsadó testületeiben szereplő személyek közül.
4. A főigazgató határozza meg a felülvizsgálati bizottság üléseire meghívandó tagok számát, meghatározza az ülések
időpontját és tartamát, és összehívja a bizottságot.
5. A főigazgató a felülvizsgálati bizottság tagjait csak egy-egy ülésszak munkájának tartamára nevezi ki.
6. A főigazgató a felülvizsgálati bizottság tagjait a kiegyensúlyozott földrajzi képviselet, a nemek közötti egyensúly,
a fejlett és fejlődő országokból származó szakértők közti egyensúly, a világ egyes régióiban képviselt tudományos
álláspontok, megközelítések és gyakorlati tapasztalatok sokféleségének a megjelenítése, és a tudományágak közötti
megfelelő egyensúly elveinek alapján nevezi ki.
51. cikk – Munkamódszer 1. A felülvizsgálati bizottság döntéseit a jelen lévő és szavazati joggal rendelkező tagok többségével hozza.
2. A főigazgató felkéri a tagállamokat, az Egyesült Nemzeteket és annak szakosított szerveit, valamint az EVSZ-szel
hivatalos kapcsolatban álló egyéb fontos kormányközi szervezeteket vagy nem-kormányzati szervezeteket, hogy
jelöljenek képviselőket a bizottsági üléseken való részvételre. Ezek a képviselők feljegyzéseket nyújthatnak be, és az
elnök egyetértésével, nyilatkozatokat tehetnek a megbeszélés tárgyát képező témákkal kapcsolatban. Szavazati
joggal e képviselők nem rendelkeznek.
52. cikk – Jelentések 1. A felülvizsgálati bizottság minden ülésszakra jelentést készít, amelyben kifejti a bizottság véleményét és javaslatát. A
jelentést a felülvizsgálati bizottság az ülésszak lezárása előtt elfogadja. A bizottság véleménye és javaslatai nem
kötelező erejűek a Szervezetre nézve, és a főigazgatónak szóló tanácsként fogalmazódnak meg. A jelentés szövegét
a bizottság beleegyezése nélkül nem lehet módosítani.
2. Ha a felülvizsgálati bizottság következtetései nem egyhangúak, bármelyik tagnak joga van saját szakmai
különvéleményét kifejezni egyéni vagy csoportos jelentésben, amely tartalmazza a különvélemény kialakításának az
indokait, és a bizottság jelentésének részét képezi.
3. A felülvizsgálati bizottság jelentését a főigazgatónak nyújtja be, aki az abban foglalt véleményt és tanácsot adott
esetben az Egészségügyi Világszervezet Közgyűlése vagy a Végrehajtó Bizottság elé terjeszti megfontolásra és
intézkedésre.
53. cikk – Állandó hatályú ajánlásokra vonatkozó eljárás
Amennyiben a főigazgató megítélése szerint állandó hatályú ajánlás szükséges és megfelelő egy konkrét
közegészségügyi-járványügyi kockázat vonatkozásában, kikéri a felülvizsgálati bizottság véleményét. Az 50–52. cikkek
vonatkozó bekezdései mellett az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) állandó hatályú ajánlásokra, azok módosítására vagy megszüntetésére vonatkozó javaslatot a főigazgató, vagy
a főigazgatón keresztül a Részes Államok nyújthatnak be a felülvizsgálati bizottságnak;
b) bármely Részes Állam beterjeszthet releváns adatokat a felülvizsgálati bizottság elé megfontolásra;
c) a főigazgató felkérhet bármely Részes Államot, az EVSZ-szel hivatalos kapcsolatban álló kormányközi szervezetet
vagy nem-kormányzati szervezetet arra, hogy bocsássa a felülvizsgálati bizottság rendelkezésére a birtokában
lévő, a javasolt állandó hatályú ajánlás témájára vonatkozó összes információt, a felülvizsgálati bizottság által
meghatározottak szerint;
d) a főigazgató a felülvizsgálati bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére kinevezhet egy vagy több technikai
szakértőt a felülvizsgálati bizottság szakértői segítésére. Ezek a szakértők szavazati joggal nem rendelkeznek;
e) a felülvizsgálati bizottságnak az állandó hatályú ajánlásokra vonatkozó véleményét és álláspontját tartalmazó
jelentést el kell juttatni a főigazgatónak megfontolásra és döntésre. A főigazgató a felülvizsgálati bizottság
véleményéről és álláspontjáról tájékoztatja az Egészségügyi Világszervezet Közgyűlését;
f) a főigazgató tájékoztatja a Részes Államokat az állandó hatályú ajánlásokról, továbbá azok módosításairól vagy
megszüntetéséről, a felülvizsgálati bizottság álláspontjával együtt;
g) az állandó hatályú ajánlásokat a főigazgató megfontolásra beterjeszti az Egészségügyi Világszervezet soron
következő Közgyűlése elé.
X. RÉSZ – ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 54. cikk – Beszámolás és felülvizsgálat
1. A Részes Államok és a főigazgató beszámol az Egészségügyi Világszervezet Közgyűlésének a Rendszabályok
alkalmazásáról az EVSZ Közgyűlésének döntésével összhangban.
2. Az EVSZ Közgyűlése rendszeresen felülvizsgálja a Rendszabályok működését. Ebből a célból szaktanácsot kérhet
a felülvizsgálati bizottságtól a főigazgató közvetítésével. Az első ilyen felülvizsgálatnak legkésőbb öt évvel
a Rendszabályok hatálybalépését köve tően kell megtörténnie.
3. Az EVSZ rendszeresen tanulmányokat készít a 2. melléklet felülvizsgálata és működésének értékelése céljából. Az első
ilyen felülvizsgálatnak legkésőbb egy évvel a Rendszabályok hatálybalépését köve tően kell megkezdődnie. A
felülvizsgálatok eredményeit, ha az helyén való, az EVSZ Közgyűlése elé kell terjeszteni megvitatás céljából.
55. cikk – Módosítások 1. A Rendszabályok módosítására bármely Részes Állam vagy a főigazgató tehet javaslatot. A módosításokra vonatkozó
indítványokat az Egészségügyi Világszervezet Közgyűlése elé kell terjeszteni megvitatás céljából.
2. Az indítványozott módosítások szövegét a főigazgató közli a Részes Államokkal legkésőbb négy hónappal az
EVSZ-nek azt a Közgyűlését megelőzően, amelyen az indítványt vitára beterjesztik.
3. A Rendszabályoknak az EVSZ Közgyűlése által e cikk értelmében elfogadott módosításai valamennyi Részes Állam
számára az EVSZ Alapokmányának 22. cikkében, továbbá a Rendszabályok 59–64. cikkeiben meghatározott
feltételekkel, valamint jogokra és kötelezettségekre figyelemmel lépnek hatályba.
56. cikk – Vitás kérdések rendezése 1. Két vagy több Részes Állam között a Rendszabályok értelmezése vagy alkalmazása tekintetében felmerülő jogvita
esetén a szóban forgó Részes Államok először a vitás kérdés egyezségi tárgyalásos úton, vagy választásuk szerinti
egyéb békés úton történő rendezésére törekszenek, ideértve a jó szolgálatot, közvetítést vagy megegyezést. A
megállapodás sikertelensége nem mentesíti a vitás kérdésben érintett feleket a vitás kérdés megoldására való további
törekvés felelősségétől.
2. Abban az esetben, ha a vitás kérdést nem rendezték az e cikk 1. bekezdésében említett módon, a szóban forgó Részes
Államok megállapodhatnak abban, hogy a vitás kérdést a főigazgató elé utalják, aki mindent megtesz annak
rendezésére.
3. A Részes Állam bármikor írásban közölheti a főigazgatóval, hogy kötelező érvényűnek fogadja el
a választottbíráskodást a Rendszabályok értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó valamennyi vitás kérdésben,
amelyben részes fél, vagy egy konkrét vitás kérdésben bármely más Részes Állam vonatkozásában, amely elfogadja
ugyanezen kötelezettségeket. A választottbíráskodást az Állandó Választottbíróságnak az államok közötti vitás
kérdések választottbíráskodására vonatkozó, a választottbíráskodás iránti kérelem időpontjában alkalmazandó
fakultatív szabályaival összhangban kell lefolytatni. A választottbíráskodást kötelező érvényűnek elfogadó Részes
Államok a választottbírósági ítéletet kötelező erejűnek és jogerősnek ismerik el. A főigazgató erről tájékoztatja az EVSZ
Közgyűlését, ha helyén való.
4. A Rendszabályok elő írásai nem korlátozzák a Részes Állam nemzetközi egyezmények – amelyekben részes fél – szerinti
jogát arra, hogy a vitás kérdések rendezésének más kormányközi szervezetek által vagy bármely nemzetközi
egyezmény alapján alkalmazott mechanizmusait vegye igénybe.
5. Az EVSZ és egy vagy több Részes Állam között a Rendszabályok értelmezése vagy alkalmazása vonatkozásában
felmerült vita esetében az ügyet az EVSZ Közgyűlése elé kell terjeszteni.
57. cikk – Kapcsolat más nemzetközi egyezményekkel 1. A Részes Államok elfogadják, hogy a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat és más vonatkozó nemzetközi
egyezményeket úgy kell értelmezni, hogy azok összeegyeztethetők legyenek. A NER elő írásai nem érintik a Részes
Államoknak más nemzetközi egyezményekből eredő jogait és kötelezettségeit.
2. E cikk 1. bekezdésére is figyelemmel, a Rendszabályok elő írásai nem tiltják, hogy azok a Részes Államok, amelyek
egészségügyi, földrajzi, társadalmi vagy gazdasági körülményeik folytán bizonyos közös érdekekkel rendelkeznek,
külön szerződéseket vagy megállapodásokat kössenek azzal a céllal, hogy elősegítsék a Rendszabályok alkalmazását,
különösen az alábbiak vonatkozásában:
a) a közegészségügyi-járványügyi információk közvetlen és gyors cseréje különböző államok egymással
szomszédos területei között;
b) a nemzetközi part menti közlekedésre és a joghatóságuk alá tartozó vizeken történő nemzetközi közlekedésre
alkalmazandó egészségügyi intézkedések;
c) különböző államok egymással szomszédos területein, a közös határaikon alkalmazandó egészségügyi
intézkedések;
d) az érintett személyek vagy érintett emberi maradványok szállításának megszervezése a célnak meg fele lően
különlegesen átalakított közlekedési eszközzel; és
e) patkánymentesítés, rovarmentesítés, fertőtlenítés, dekontamináció vagy egyéb kezelés, amelynek célja az áruk
mentessé tétele betegség kórokozójától.
3. A Rendszabályok szerinti kötelezettségeik sérelme nélkül, azok a Részes Államok, amelyek egy regionális gazdasági
integrációs szervezet tagjai, kölcsönös kapcsolataikban az adott regionális gazdasági integrációs szervezet hatályos
közös szabályait alkalmazzák.
58. cikk – Nemzetközi egészségügyi egyezmények és rendszabályok
1. A Rendszabályok, a 62. cikk rendelkezéseire és az alábbiakban felsorolt kivételekre is figyelemmel, azon államok között,
amelyeket kötnek ezek a Rendszabályok, valamint ezen államok és az EVSZ vonatkozásában, az alábbi nemzetközi
egészségügyi egyezmények és rendszabályok rendelkezéseinek helyébe lépnek:
a) a Párizsban 1926. június 21-én aláírt Nemzetközi Közegészségügyi Egyezmény;
b) a Hágában 1933. április 12-én aláírt Nemzetközi Egyezmény a Közegészségügyről a Légi Közlekedésben;
c) a Párizsban 1934. december 22-én aláírt Nemzetközi Megállapodás az Egészségügyi Igazolások Eltörléséről;
d) a Párizsban 1934. december 22-én aláírt Nemzetközi Megállapodás az Egészségügyi Igazolások Konzuli
Felülhitelesítésének Eltörléséről;
e) a Párizsban 1938. október 31-én aláírt, az 1926. június 21-i Nemzetközi Közegészségügyi Egyezményt módosító
Egyezmény;
f) a Washingtonban 1944. december 15-én aláírásra megnyitott, az 1926. június 21-i Nemzetközi Közegészségügyi
Egyezményt módosító 1944. évi Nemzetközi Közegészségügyi Egyezmény;
g) a Washingtonban 1944. december 15-én aláírásra megnyitott, az 1933. április 12-i Nemzetközi Közegészségügyi
Egyezményt módosító 1944. évi Nemzetközi Egyezmény a Közegészségügyről a Légi Közlekedésben;
h) a Washingtonban aláírt, az 1944. évi Nemzetközi Közegészségügyi Egyezmény meghosszabbítására vonatkozó,
1946. április 23-i Jegyzőkönyv;
i) a Washingtonban aláírt, az 1944. évi Nemzetközi Egyezmény a Közegészségügyről a Légi Közlekedésben
meghosszabbítására vonatkozó, 1946. április 23-i Jegyzőkönyv;
j) az 1951. évi Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok, és az 1955., 1956., 1960., 1963. és 1965. évi Kiegészítő
Rendszabályok; valamint
k) az 1969. évi Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok, továbbá az 1973. és 1981. évi módosításai.
2. A Havannában, 1924. november 14-én aláírt Pán-Amerikai Egészségügyi Kódex hatályban marad, kivéve a 2., 9., 10.,
11. cikkeket, a 16. cikktől az 53. cikkel bezárólag, valamint a 61. és 62. cikkeket, amelyekre e cikk 1. bekezdésének
megfelelő részét kell alkalmazni.
59. cikk – Hatálybalépés; elutasítás vagy fenntartások megfogalmazásának határideje
1. Az EVSZ Alkotmánya 22. cikkében előírt határidő e Rendszabályok, vagy azok módosításának elutasítására, vagy
fenntartások megfogalmazására, a főigazgatónak arra vonatkozó értesítésétől számított 18 hónap, hogy az EVSZ
Közgyűlése elfogadta a Rendszabályokat vagy azok módosításait. A főigazgatóhoz az említett határidő után
beérkezett elutasítás vagy fenntartás nem érvényes.
2. A Rendszabályok az e cikk 1. bekezdésében említett értesítés keltétől számított 24 hónap elteltével lépnek hatályba,
kivéve
a) annak az államnak a tekintetében, amely a 61. cikkel összhangban elutasította a Rendszabályokat vagy annak
módosítását;
b) annak a fenntartást tevő államnak a tekintetében, amelyre vonatkozóan a Rendszabályok a 62. cikk elő írásaival
összhangban lépnek hatályba;
c) annak az államnak a tekintetében, amely a főigazgatónak az e cikk 1. bekezdésében említett értesítése időpontját
köve tően lesz az EVSZ tagállama, és amely a Rendszabályoknak még nem részes fele, és amelynek tekintetében
a Rendszabályok a 60. cikk elő írásaival összhangban lépnek hatályba; és
d) annak az államnak a tekintetében, amely nem tagállama az EVSZ-nek, de elfogadja ezeket a Rendszabályokat, és
amely állam tekintetében a Rendszabályok a 64. cikk 1. bekezdésével összhangban lépnek hatályba.
3. Ha valamely állam nem tudja belső jogszabályait és igazgatási rendelkezéseit az e cikk 2. bekezdésében előírt
határidőn belül teljeskörűen összhangba hozni ezekkel a Rendszabályokkal, akkor ez az állam az e cikk
1. bekezdésében előírt határidőn belül a még elvégzendő hozzáigazításokra vonatkozó nyilatkozatot juttat el
a főigazgatóhoz, amelyeket legkésőbb 12 hónappal a Rendszabályok rá vonatkozó hatálybalépését köve tően elvégez.
60. cikk – Az EVSZ új tagállamai Az az állam, amely a főigazgatónak az 59. cikk 1. bekezdése szerinti értesítését köve tően lesz az EVSZ tagállama, és
amely még nem részese ezeknek a Rendszabályoknak, közölheti visszautasítását, vagy bármely fenntartását ezeknek
a Rendszabályoknak a tekintetében attól az időponttól számított tizenkét hónapon belül, amikor az EVSZ tagjává
válását köve tően a főigazgató értesíti. Elutasítás hiányában a Rendszabályok ezen állam tekintetében, a 62. és
63. cikkek elő írásaira is figyelemmel, az említett időtartam lejártával lépnek hatályba. A Rendszabályok ezen állam
tekintetében legkorábban az 59. cikk 1. bekezdése szerinti értesítés időpontját követő 24 hónap elteltével léphetnek
hatályba.
61. cikk – Elutasítás Amennyiben egy állam az 59. cikk 1. bekezdésében előírt határidőn belül értesíti a főigazgatót a Rendszabályok vagy
annak módosítása elutasításáról, a Rendszabályok vagy annak szóban forgó módosítása ennek az államnak
a tekintetében nem lép hatályba. Az 58. cikkben felsorolt nemzetközi egészségügyi egyezmények vagy rendszabályok,
amelyeknek a szóban forgó állam már részese, továbbra is hatályban maradnak ennek az államnak a tekintetében.
62. cikk – Fenntartások 1. Az államok e cikkel összhangban fenntartásokkal élhetnek a Rendszabályokkal szemben. A fenntartások nem lehetnek
összeegyeztethetetlenek a Rendszabályok céljával és szándékával.
2. A Rendszabályokkal szembeni fenntartásokról értesíteni kell a főigazgatót az 59. cikk 1. bekezdése és a 60. cikk,
a 63. cikk 1. bekezdése vagy a 64. cikk 1. bekezdése elő írásaival összhangban, az esettől függően. Az az állam, amely
nem tagállama az EVSZ-nek, a Rendszabályok elfogadásáról szóló értesítéssel együtt tájékoztatja a főigazgatót
fenntartásairól. A fenntartásokkal élő államoknak közölniük kell a főigazgatóval fenntartásaik indokait.
3. A Rendszabályok részleges elutasítását fenntartásnak kell tekinteni.
4. A főigazgató a 65. cikk 2. bekezdésével összhangban értesítést tesz közzé az e cikk 2. bekezdése értelmében kapott
minden fenntartásról. A főigazgató az alábbi módokon jár el:
a) amennyiben a fenntartással a Rendszabályok hatálybalépését megelőzően éltek, felkéri azokat a tagállamokat,
amelyek nem utasították el a Rendszabályokat, hogy hat hónapon belül tájékoztassák a fenntartásokkal szembeni
kifogásukról; vagy
b) amennyiben a fenntartással a Rendszabályok hatálybalépését köve tően éltek, felkéri a Részes Államokat, hogy hat
hónapon belül tájékoztassák a fenntartásokkal szembeni kifogásukról.
A fenntartással szemben kifogással élő államoknak közölniük kell a főigazgatóval kifogásuk indokait.
5. A határidő letelte után a főigazgató értesíti a Részes Államokat a fenntartások tekintetében hozzá érkezett
kifogásokról. Amennyiben az e cikk 4. bekezdésében említett értesítés keltétől számított hat hónap végéig az e cikk
4. bekezdésében említett államok egyharmada nem élt kifogással egy fenntartással szemben, akkor azt elfogadottnak
kell tekinteni, és a Rendszabályok hatályba lépnek a fenntartással élő állam tekintetében, a fenntartás tárgyát képező
elő írások kivételével.
6. Amennyiben az e cikk 4. bekezdésében említett államok legalább egyharmada kifogással él a fenntartással szemben az
e cikk 4. bekezdésében említett értesítés keltétől számított hat hónap végéig, a főigazgató tájékoztatja erről
a fenntartással élő államot azért, hogy az fontolja meg fenntartása visszavonását a főigazgató értesítésének keltétől
számított három hónapon belül.
7. A fenntartással élő állam továbbra is teljesíti a fenntartás tárgyára vonatkozó valamennyi kötelezettségét, amelyeket
a szóban forgó állam az 58. cikkben felsorolt nemzetközi egészségügyi egyezmények vagy rendszabályok alapján
elfogadott.
8. Amennyiben a fenntartással élő állam nem vonja vissza fenntartását a főigazgatónak az e cikk 6. bekezdésében
említett értesítése keltétől számított három hónapon belül, a főigazgató kikéri a felülvizsgálati bizottság
szakvéleményét, ha a fenntartással élő állam ezt kéri. A felülvizsgálati bizottság késedelem nélkül és az 50. cikk
elő írásainak meg fele lően tájékoztatja a főigazgatót a fenntartásnak a Rendszabályok működésére kifejtett hatásáról.
9. A főigazgató a fenntartást és – adott esetben – a felülvizsgálati bizottság szakvéleményét az EVSZ Közgyűlése elé
terjeszti megvitatásra. Ha az EVSZ Közgyűlése többségi szavazattal kifogással él a fenntartással szemben azzal az
indokkal, hogy az összeegyeztethetetlen a Rendszabályok céljával és szándékával, a fenntartást nem fogadják el és
a Rendszabályok a fenntartással élő állam vonatkozásában csak azt köve tően lépnek hatályba, hogy az állam
fenntartását a 63. cikk értelmében visszavonja. Amennyiben az EVSZ Közgyűlése elfogadja a fenntartást,
a Rendszabályok a fenntartással élő állam tekintetében e fenntartásra is tekintettel lépnek hatályba.
63. cikk – Elutasítás vagy fenntartás visszavonása 1. A 61. cikk értelmében tett elutasítást az állam bármikor visszavonhatja a főigazgatónak küldött értesítéssel. Ebben az
esetben a Rendszabályok a szóban forgó állam tekintetében akkor lépnek hatályba, amikor a főigazgató az értesítést
kézhez vette, kivéve, amikor az állam az elutasítása visszavonásakor él fenntartással, amely esetben a Rendszabályok
a 62. cikk elő írásai szerint lépnek hatályba. A Rendszabályok a szóban forgó állam tekintetében legkorábban az 59. cikk
1. bekezdésében említett értesítés keltétől számított 24 hónap elteltével léphetnek hatályba.
2. A Részes Állam bármikor visszavonhatja az elutasítást, vagy a fenntartás egészét vagy egy részét, a főigazgatónak
küldött értesítéssel. Ebben az esetben a visszavonás attól az időponttól hatályos, amikor az arról szóló értesítést
a főigazgató kézhez vette.
64. cikk – Államok, amelyek nem tagállamai az EVSZ-nek
1. Az az állam, amely nem tagállama az EVSZ-nek, de részese az 58. cikkben felsorolt nemzetközi egészségügyi
egyezményeknek vagy rendszabályoknak, vagy amely államot a főigazgató értesített arról, hogy az Egészségügyi
Világszervezet Közgyűlése elfogadta ezeket a Rendszabályokat, részese lehet a Rendszabályoknak az azok
elfogadásáról a főigazgatónak küldött értesítéssel, és az elfogadás – a 62. cikk rendelkezéseire is figyelemmel –
a Rendszabályok hatálybalépésének napjától lép hatályba, vagy amennyiben az elfogadásról szóló értesítés e dátum
után történik, három hónappal az után az időpont után, amikor az elfogadásról szóló értesítést a főigazgató kézhez
vette.
2. Az az állam, amely nem tagállama az EVSZ-nek, és amely a Rendszabályok részese lett, bármikor visszaléphet
a Rendszabályokban való részvételétől a főigazgatónak címzett értesítéssel, amely hat hónappal az után az időpont
után válik hatályossá, amikor a főigazgató azt kézhez vette. A visszalépő állam ettől az időponttól kezdve visszatér az
58. cikkben felsorolt azon nemzetközi egészségügyi egyezmények vagy rendszabályok rendelkezéseinek az
alkalmazásához, amelyeknek korábban részese volt.
65. cikk – A főigazgató értesítései 1. A főigazgató értesíti az EVSZ valamennyi tagállamát és társult tagját, valamint az 58. cikkben felsorolt nemzetközi
egészségügyi egyezmények vagy rendszabályok egyéb részes feleit arról, hogy az Egészségügyi Világszervezet
Közgyűlése elfogadta a Rendszabályokat.
2. A főigazgató értesíti továbbá ezeket az államokat, valamint minden további államot, amely a Rendszabályok vagy azok
bármely módosítása részes felévé vált, minden olyan értesítésről, amelyet az EVSZ a 60., illetve a 64. cikk értelmében
kapott, továbbá az Egészségügyi Világszervezet Közgyűlésének a 62. cikk értelmében hozott döntéséről.
66. cikk – Hiteles szövegek 1. A Rendszabályok arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű szövegei egyformán hitelesek. A Rendszabályok
eredetei szövegeit az EVSZ-nél kell elhelyezni.
2. A főigazgató az 59. cikk 1. bekezdésében előírt értesítéssel együtt eljuttatja a Rendszabályok hitelesített példányait az
összes tagállamnak és társult tagnak, valamint az 58. cikkben felsorolt nemzetközi egészségügyi egyezmények vagy
rendszabályok egyéb részes feleinek.
3. A Rendszabályok hatálybalépésekor a főigazgató eljuttatja a Rendszabályok hitelesített példányait az Egyesült
Nemzetek főtitkárához az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikke szerinti nyilvántartásba vétel céljából.
1. melléklet
A. A felügyelet és a reagálás alapvető fontosságú képességeire vonatkozó követelmények
1. A Részes Felek felhasználják a meglévő nemzeti struktúrákat és erőforrásokat annak érdekében, hogy rendelkezzenek
a Rendszabályokban előírt alapvető fontosságú képességekkel, különös tekintettel az alábbiakra:
a) felügyeleti, beszámolási, értesítési, reagálási, megerősítési és együttműködési tevékenységek; és
b) a kijelölt légi kikötőkre, kikötőkre és szárazföldi határátkelőkre vonatkozó tevékenységek.
2. A Részes Állam a Rendszabályoknak a rá vonatkozó hatálybalépését követő két éven belül felméri a meglévő nemzeti
struktúrák és erőforrások képességét az e mellékletben előírt minimális követelmények teljesítésére. A felmérés
eredményeképpen a Részes Állam intézkedési tervet dolgoz ki és hajt végre az alapvető fontosságú képességek
meglétének és működésének biztosítására felségterülete egészén, az 5. cikk 1. bekezdése és a 13. cikk 1. bekezdése
elő írásainak meg fele lően.
3. A Részes Államok és az EVSZ támogatják az e melléklet szerinti felmérési, tervezési és meg valósítási folyamatokat.
4. A helyi közösségek szintjén és/vagy az elsőfokú közegészségügyi-járványügyi reagálási szinten
A képességek:
a) az adott időben és helyen várható szintet meghaladó számú megbetegedéssel vagy halálesettel járó
eseményeknek a Részes Állam felségterületén belül minden körzetben való felderítésére vonatkozó képesség; és
b) minden hozzáférhető lényeges információnak az egészségügyi reagálás megfelelő szintjére történő haladéktalan
jelentésére vonatkozó képesség. Közösségi szinten a jelentést a helyi közösségi egészségügyi ellátó intézmény
vagy a megfelelő egészségügyi személyzet számára kell megtenni. Az elsőfokú közegészségügyi-járványügyi
hatósági reagálási szintnek a jelentést továbbítania kell a közbenső vagy országos reagálási szint felé a szervezeti
struktúrák függvényében. E melléklet alkalmazásában a lényeges információk az alábbiakat foglalják magukban:
klinikai esetleírások, laboratóriumi leletek, kockázati források és típusok, humán megbetegedések és halálesetek
száma, a betegség terjedését befolyásoló körülmények és alkalmazott egészségügyi intézkedések; továbbá
c) elő ze tes ellenintézkedések haladéktalan meg valósítására vonatkozó képesség.
5. A közbenső közegészségügyi-járványügyi reagálási szinteken
A képességek:
a) a bejelentett események állapotának megerősítésére és a további ellenőrző/felügyeleti intézkedések
támogatására vagy meg valósítására vonatkozó képesség; és
b) a bejelentett események haladéktalan értékelésére, és amennyiben azok sürgősnek minősülnek, az összes
lényeges információnak az országos szintre történő jelentésére vonatkozó képesség. E melléklet alkalmazásában
a sürgős események feltételei: súlyos közegészségügyi-járványügyi hatás és/vagy szokatlan vagy váratlan jellegű
markáns terjedési képességgel.
6. Országos szinten
Helyzetértékelés és értesítés. A képességek:
a) a sürgős eseményekre vonatkozó jelentések 48 órán belüli értékelésére vonatkozó képesség; és
b) képesség az EVSZ haladéktalan értesítésére a nemzeti NER tájékoztatási központon keresztül abban az esetben,
ha a helyzetértékelés arra utal, hogy az esemény a 6. cikk 1. bekezdése és a 2. melléklet rendelkezései szerint
bejelentendő, továbbá képesség az EVSZ tájékoztatására a 7. cikk és a 9. cikk 2. bekezdés alapján.
Közegészségügyi-járványügyi reagálás. A képességek:
a) a hazai és nemzetközi terjedés megelőzéséhez szükséges ellenintézkedések gyors meghatározására vonatkozó
képesség;
b) szakszemélyzet biztosítása, minták laboratóriumi vizsgálata (országon belül vagy az együttműködő központok
bevonásával) és logisztikai támogatás (pl. berendezések, utánpótlás és szállítás) révén történő segítségnyújtásra
vonatkozó képesség;
c) képesség a helyi vizsgálatokat kiegészítő, igény szerinti helyszíni segítségnyújtásra;
d) képesség közvetlen operatív kapcsolat biztosítására a vezető egészségügyi és más tisztségviselőkkel
a visszaszorítási és ellenintézkedések gyors jóváhagyása és meg valósítása végett;
e) képesség közvetlen kapcsolattartásra más kulcsfontosságú minisztériumokkal;
f) képesség összeköttetés biztosítására, a rendelkezésre álló leghatékonyabb kommunikációs eszközök
segítségével, kórházakkal, rendelőkkel, légi kikötőkkel, kikötőkkel, szárazföldi határátkelőhelyekkel,
laboratóriumokkal és egyéb sarkalatos fontosságú műveleti területekkel az EVSZ-től beérkező, mind a Részes
Állam saját felségterületén, mind más Részes Államok felségterületén zajló eseményekre vonatkozó információk
és ajánlások terjesztése érdekében;
g) képesség egy országos közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzeti reagálási terv kidolgozására, alkalmazására
és fenntartására, ideértve multidiszciplináris/multiszektoriális csapatok felállítását olyan események elhárítása
céljából, amelyek nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet képezhetnek; és
h) képesség a fentiek megszakítás nélküli biztosítására. B. A kijelölt légi kikötők, kikötők és szárazföldi határátkelők alapvető fontosságú képességeire vonatkozó
követelmények
1. Mindenkor
A képességek:
a) képesség (i) megfelelő egészségügyi szolgálathoz való hozzáférés biztosítására, ideértve a diagnosztikai lehetőségeket
is, amelyeknek az elhelyezkedése lehetővé teszi a megbetegedett utasok azonnali kivizsgálását és ellátását;
és
(ii) megfelelő személyzethez, felszereléshez és helyiségekhez való hozzáférés biztosítására;
b) képesség a megbetegedett utasoknak a megfelelő egészségügyi létesítménybe történő szállításához szükséges
berendezés és személyzet elérhetőségének biztosítására;
c) képesség kiképzett személyzet biztosítására a szállítóeszközök átvizsgálásához;
d) képesség biztonságos környezet biztosítására a beléptetési hely létesítményeit igénybe vevő utasok számára,
ideértve az ivóvízellátást, étkezési lehetőségeket, a fedélzeti utasellátó létesítményeket, nyilvános illemhelyeket,
megfelelő létesítményeket a szilárd és folyékony hulladékok ártalmatlanítására, és egyéb potenciális kockázati
zónák higiénéjének biztosítását, szükség szerint ellenőrzési programok lefolytatásával; és
e) képesség – a lehetőségek határain belül – program és szakképzett személyzet biztosítására a kórokozó-terjesztők
(vektorok) és kórokozó-hordozók (rezervoárok) visszaszorítására a beléptetési helyeken és azok környezetében.
2. A nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetet okozni képes eseményre történő
reagáláshoz
A képességek:
a) képesség a közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetre történő megfelelő reagálás biztosítására egy
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzeti felkészülési terv kidolgozásával és működtetésével, ideértve egy
koordinátor és kapcsolattartó pontok kinevezését a fontos beléptetési helyek, közegészségügyi-járványügyi és
egyéb szervek és szolgálatok számára;
b) képesség az érintett utasok vagy állatok vizsgálatáról és ellátásáról történő gondoskodásra az elkülönítésüket,
kezelésüket és egyéb szükségessé váló támogató szolgáltatásokat meghatározó, a helyi egészségügyi és
állat-egészségügyi létesítményekkel kötött megállapodások révén történő biztosításával;
c) képesség megfelelő helyiség biztosítására a gyanús vagy érintett személyek kikérdezéséhez;
d) képesség a gyanús utasok vizsgálatáról, szükség esetén, elkülönítéséről való gondoskodásra, lehetőség szerint
a beléptetési helytől távolabbi létesítményekben;
e) képesség poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek, szállítóeszközök, áruk vagy postacsomagok
rovarmentesítésére, rágcsálómentesítésére, fertőtlenítésére, dekontaminálására vagy más módon történő
kezelésére ajánlott intézkedések alkalmazására, ideértve – szükség szerint – ezeknek az adott célra külön kijelölt
és felszerelt helyiségekben történő elvégzésére való képességet is;
f) képesség belépési vagy kilépési ellenőrzések alkalmazására az érkező és induló utasok vonatkozásában; és
g) képesség speciálisan kialakított berendezések és megfelelő személyi védelemmel ellátott, kiképzett személyzet
elérhetőségének biztosítására az esetlegesen fertőzést vagy szennyeződést hordozó utasok elszállításához.
2. melléklet Döntési eszköz nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet okozására képes
események értékelésére és bejelentésére Igen VA IgenIgen IgenIgen
Igen VAG Súlyos-e a közegészségügyi esemény Nem Szokatlan vagy váratlan-e az esemény? Szokatlan vagy váratlan-e az esemény?
Nem Nem Jelent s-e a nemzetközi terjedés
kockázata?
Jelent s-e a nemzetközi terjedés
kockázata? Nem
Nem
Jelent s-e a nemzetközi utas- vagy áruforgalom
megszorításának kockázata?
Nem AZ ESEMÉNYT BE KELL JELENTENI AZ EVSZ-NEK A NEMZETKÖZI EGÉSZSÉGÜGYI
RENDSZABÁLYOK ÉRTELMÉBEN.
E fázisban nem
jelentend . Több
információ birtokában
újra kell értékelni.
A nemzeti felügyeleti rendszer által felfedezett események (ld. 1. sz. mellékletet)
Az alábbi betegségek
el fordulása
szokatlan vagy
váratlan és súlyos
közegészségügyi
hatással járhat, ezért
be kell jelentenia,b:
- himl
- vad vírus okozta
poliomyelitis
- új altípus okozta humán influenza
- súlyos akut
respiratórikus
szindróma (SARS) Az alábbi betegségek el fordulásával járó
esemény bekövetkeztekor minden esetben
használni kell az algoritmust, mert ezek a
betegségek kimutatottan képesek súlyos
közegészségügyi helyzet el idézésére és gyors
nemzetközi terjedésreb:
- kolera
- tüd pestis
- sárgaláz
- vírusos haemorrhagiás lázak (Ebola, Lassa,
Marburg)
- nyugat-nílusi láz
- egyéb betegségek, amelyek különleges
nemzeti vagy regionális jelent séggel bírnak,
pl. dengue-láz, Rift völgyi-láz és a
meningococcus okozta betegség.
A potenciálisan
nemzetközi horderej
közegészségügyi
események, ideértve az
ismeretlen okból vagy
forrásból bekövetkezett
eseményeket, valamint a
bal oldali és a jobb
oldali szövegdobozban
felsoroltaktól eltér
eseményeket vagy
betegségeket is,
bekövetkezésekor
használni kell az
algoritmust.
VAGY VAGY a)  az EVSZ esetdefiníciója szerint
b) ezt a betegségi listát kizárólag a Rendszabályok céljára lehet alkalmazni
Példák a döntési eszköz alkalmazására nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzet okozására képes események felmérésére és bejelentésére
A mellékletben szereplő példák nem kötelező erejűek és javasolt iránymutatásként a döntési eszköz
feltételeinek az értelmezését segítik
AZ ESEMÉNY AZ ALÁBBI FELTÉTELEK KÖZÜL LEGALÁBB KETTŐNEK MEGFELEL-E?
?asátah iygüynávráj-iygügészségezök yné
mese za e-soylúS I. Súlyos-e az esemény közegészségügyi-járványügyi hatása?
1. Az esetek és/vagy halálesetek száma az ilyen típusú eseményekhez képest az adott helyre és időre
 vonatkoztatva magas-e?
2. Valószínűsíthető-e, hogy az esemény jelentős közegészségügyi-járványügyi hatással bír majd?
 NÉHÁNY PÉLDA OLYAN KÖRÜLMÉNYEKRE, AMELYEK HOZZÁJÁRULHATNAK A JELENTŐS
 KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI HATÁSHOZ:
– Az eseményt olyan kórokozó okozza, amelynek nagy a járványokozó képessége (a kórokozó
 fertőzőképessége nagy, magas a halálos kimenetelű esetek aránya, többféle módon terjed, képes
 tünetmentes hordozó állapot kialakítására).
– A kezelés eredménytelenségére utaló jel (új vagy kialakuló antibiotikum-rezisztencia, védőoltás
 eredménytelensége, antidotummal szembeni rezisztencia vagy az antidotum eredménytelensége).
– Az esemény jelentős közegészségügyi-járványügyi kockázatot jelent még akkor is, ha egy humán
 esetet sem, vagy csak kevés humán esetet azonosítottak.
– Egészségügyi dolgozóknál is beszámoltak esetek előfordulásáról.
– A veszélyeztetett lakosság különösképpen sebezhető (menekültek, alacsony arányban oltottak,
 gyermekek, időskorúak, alacsony immunitásúak, alultápláltak stb.).
– Párhuzamosan előforduló tényezők, amelyek gátolhatják vagy késleltethetik a
 közegészségügyi-járványügyi intézkedések megtételét (természeti katasztrófák, fegyveres
 konfliktusok, kedvezőtlen időjárási viszonyok, több góc a Részes Államban).
– Az esemény sűrűn lakott területen fordul elő.
– Természetes vagy egyéb eredetű toxikus, fertőző vagy másféle veszélyes anyagok terjedése, amely a
 lakosságot és/vagy nagy földrajzi területet szennyezett be vagy képes azok beszennyezésére.
3. Szükség van-e külső segítségre az aktuális esemény felismeréséhez, kivizsgálásához, az arra való
 reagáláshoz és visszaszorításához, vagy új esetek megelőzéséhez?
 NÉHÁNY PÉLDA ARRA, AMIKOR SEGÍTSÉGRE LEHET SZÜKSÉG:
 Nem kielégítő emberi, pénzügyi, anyagi vagy műszaki erőforrások – különösképpen:
 = elégtelen laboratóriumi vagy járványügyi vizsgálati képesség az esemény felderítéséhez
 (berendezések, személyzet, pénzügyi források)
 = elégtelen antidotumok, gyógyszerek és/vagy vakcinák és/vagy védőfelszerelés, dekontaminációs
 felszerelés, vagy támogató felszerelések, berendezések a becsült szükségletek kielégítéséhez
 = A meglévő felügyeleti (surveillance) rendszer elégtelen az új esetek kellő időben történő
 felderítéséhez.
SÚLYOS-E AZ ESEMÉNY KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI HATÁSA?
Válaszoljon „igennel”, amennyiben a fenti 1., 2. vagy 3. kérdésre „igen” választ adott.
?yné
mese za e-naltaráv ygav naltakozS II. Szokatlan vagy váratlan-e az esemény?
4. Szokatlan-e az esemény?
 NÉHÁNY PÉLDA A SZOKATLAN ESEMÉNYEKRE:
– Az eseményt ismeretlen kórokozó okozza, vagy a forrás, a terjesztő közeg, a terjedés útja szokatlan
 vagy ismeretlen.
– A megbetegedések a vártnál súlyosabb lefolyásúak (ideértve a morbiditást és a halálos kimenetelű
 esetek arányát) vagy szokatlan tünetekkel járnak.
– Az esemény előfordulása az adott területen, az adott évszakban vagy népességben már önmagában
 is szokatlan.
5. Közegészségügyi-járványügyi nézőpontból váratlan-e az esemény?
 NÉHÁNY PÉLDA A VÁRATLAN ESEMÉNYEKRE:
– Az eseményt olyan betegség/kórokozó okozza, amelyet már felszámoltak vagy kiirtottak a Részes
 Államban vagy ott korábban még nem jelentették.
SZOKATLAN VAGY VÁRATLAN-E AZ ESEMÉNY?
Válaszoljon „igennel”, amennyiben a fenti 4. vagy 5. kérdésre „igen” választ adott.
?atazákcok sőtnelej sédejet izöktez
men a e-llánneF III. Jelentős-e a nemzetközi terjedés kockázata?
6. Van-e bizonyíték más országokban előforduló hasonló eseményekkel való járványügyi kapcsolatra?
7. Van-e olyan tényező, amely felhívhatja a figyelmet a kórokozó, a terjesztő közeg vagy a gazda
 határokat átszelő mozgásának a lehetőségére?
 NÉHÁNY PÉLDA A NEMZETKÖZI TERJEDÉSRE UTALÓ KÖRÜLMÉNYEKRE:
– Ahol a helyi terjedésre utaló jel van, egy olyan index-eset (vagy ahhoz kapcsolódó esetek)
 azonosítása, amelynek járványügyi kórelőzményében a megelőző hónap során előfordult:
 = nemzetközi utazás (vagy ismert kórokozó esetében a kórokozó inkubációs idejének megfelelő
 időszakban) vagy
 = részvétel nemzetközi összejövetelen (zarándoklat, sportesemény, konferencia stb.) vagy
 = szoros kapcsolat nemzetközi utassal vagy fokozottan mobilis lakosságcsoporttal.
– Az eseményt olyan környezetszennyezés okozta, amelynél fennáll a nemzetközi határokon át történő
 terjedés lehetősége.
– Az esemény olyan területen következett be, ahol erős a nemzetközi forgalom és korlátozottak a
 képességek közegészségügyi-járványügyi ellenintézkedések vagy a környezeti detektálás vagy
 dekontamináció megtételére.
JELENTŐS-E A NEMZETKÖZI TERJEDÉS KOCKÁZATA?
Válaszoljon „igennel”, ha a fenti 6. vagy 7. kérdésre „igen” választ adott.
kosátírozsge
m itöktez men e-llánneF
?atazákcok IV. Jelentős-e a nemzetközi forgalom vagy kereskedelem megszorításának kockázata?
8. Hasonló események a múltban eredményeztek-e nemzetközi megszorításokat a kereskedelemben
 és/vagy az utazásban?
9. A terjesztő közeg tudottan vagy gyanítottan élelmiszertermék, víz vagy egyéb más, esetleg
 szennyezett áru, amelyet más országokból importáltak vagy oda exportáltak?
10. Az esemény nemzetközi tömegrendezvénnyel kapcsolatban vagy intenzív nemzetközi
  turistaforgalmú területen következett-e be?
11. Az esemény okozott-e fokozottabb információkérést külföldi tisztségviselők vagy a nemzetközi
  médiumok részéről?
JELENTŐS-E A NEMZETKÖZI FORGALOM VAGY KERESKEDELEM MEGSZORÍTÁSÁNAK KOCKÁZATA?
Válaszoljon „igennel”, amennyiben a fenti 8., 9., 10. vagy 11. kérdésre „igen” választ adott.
Azoknak a Részes Államoknak, amelyek „igen” választ adtak arra a kérdésre, hogy az esemény a fenti négy (I–IV.) feltétel
közül kettőt teljesít-e, értesíteniük kell az EVSZ-t a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok 6. cikke értelmében.
3. melléklet
Az „igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedés alóli felmentéséről”/ „igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedéseinek
elvégzéséről” elnevezésű formanyomtatványok mintái
Kikötő: .......................................... Dátum: ...................................
Ez az Igazolás az átvizsgálás elvégzése, valamint 1) az ellenintézkedések megtétele alóli felmentés és 2) az alkalmazott ellenintézkedések nyilvántartására szolgál.
A hajó vagy belvízi vízi jármű neve: ................................................ Nemzetisége: ..................................... Lajstrom/IMO-szám: .................................
Az átvizsgáláskor a raktér ki volt rakodva/meg volt rakva ...................................... tonna rakománnyal.
Az átvizsgálást végző tisztviselő neve és címe: ..............................................................................................................................................................................................................................................................
Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedés alóli felmentéséről     Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedéseinek elvégzéséről
Megvizsgált területek Talált jelek1 Minták eredményei2 Vizsgált dokumentumok Alkalmazott intézkedések
Ismételt átvizsgálás
dátuma
Megjegyzések az észlelt körülményekről Hajókonyha Orvosi napló
Éléskamra Hajónapló Készletraktárak Egyéb Raktér(terek)/rakomány Szálláshelyek: – legénységi
– tiszti – utasok – fedélzet Ivóvíz Szennyvíz
Ballaszt-tartályok Szilárd és egészségügyi
hulladék Állóvíz Gépterem Egészségügyi
létesítmények
37306
M A
 G Y A
 R  K Ö
Z L Ö
 N Megvizsgált területek Talált jelek1 Minták eredményei2 Vizsgált dokumentumok Alkalmazott intézkedések
Ismételt átvizsgálás
dátuma
Megjegyzések az észlelt körülményekről Egyéb meghatározott
területek – lásd
mellékletet
A nem kitölthető
területeknél tüntesse fel az
NA – nem alkalmazható –
betűket.
Nem találtam jeleket. A hajó/jármű felmentve a közegészségügyi-járványügyi intézkedések alól.  A feltüntetett intézkedéseket az alábbi időpontban elvégezték
Kiállító tisztviselő neve és megjelölése: .......................................................... Aláírás és pecsét ............................................. Dátum .........................
1 (a) Fertőzésre vagy szennyeződésre utaló bizonyítékok, ideértve: kórokozó-terjesztők (vektorok) a fejlődés bármely szakaszában, kórokozó-terjesztők (vektorok), kórokozó-terjesztők (vektorok) állati kórokozó-hordozói
(rezervoár); rágcsálók és egyéb, emberi betegségek hordozására képes fajok; az emberi egészséget veszélyeztető mikrobiológiai, vegyi és egyéb kockázatok, nem kielégítő közegészségügyi intézkedések jelei. (b) Humán
esetekre vonatkozó tájékoztatás (a Tengerészeti egészségügyi nyilatkozatban kell feltüntetni).
2 A fedélzeten nyert minták eredményei. Az elemzést a leggyorsabb módszerrel kell a hajó kapitányának eljuttatni, és ha ismételt átvizsgálás szükséges, akkor annak a következő érintett kikötőnek, amely az újbóli
átvizsgálásnak az igazolásban megjelölt időpontját figyelembe véve a legalkalmasabb.
Az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedés alóli felmentéséről” és az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedéseinek elvégzéséről” legfeljebb hat hónapig érvényes, de az érvényességi időtartam
egy hónappal meghosszabbítható, ha az átvizsgálást a kikötőben nem lehet elvégezni és nincsen fertőzésre vagy szennyeződésre utaló jel.
M
 A G
 Y A R  K Ö
 Z L Ö
37307 Melléklet az „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedés alóli felmentéséről”/ „Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi intézkedéseinek
elvégzéséről” elnevezésű formanyomtatványok mintáihoz
Átvizsgált
területek/létesítmények/ rendszerek
Talált jelek Minták vizsgálati eredményei Megvizsgált dokumentumok
Alkalmazott
ellenintézkedések Újbóli átvizsgálás dátuma
A talált körülményekre
vonatkozó megjegyzések Élelmiszer
 Forrás
 Tárolás
 Előkészítés
 Felszolgálás
Víz
 Forrás
 Tárolás
 Elosztás
Hulladék
 Tárolás
 Kezelés
 Megsemmisítés
Úszómedencék/fürdők
 Berendezés
 Működés
Egészségügyi
létesítmények
 Felszerelés és orvosi
berendezések
 Működés
 Gyógyszerek
Egyéb átvizsgált
területek
Az átvizsgált területekre nem vonatkoztatható szempontokat jelölje NA – nem alkalmazható – betűkkel.
Z L Ö
 N 4. melléklet
Szállítóeszközökre és szállítóeszközök üzemben tartóira vonatkozó technikai követelmények
A. rész  Szállítóeszközök üzemben tartói
1. A szállítóeszközök üzemben tartói elősegítik:
a) a rakomány, a szállítótartályok/konténerek és a szállítóeszköz átvizsgálását;
b) a fedélzeten tartózkodó személyek orvosi vizsgálatát;
c) a Rendszabályok szerinti egyéb egészségügyi intézkedések alkalmazását; és
d) a Részes Állam által kért vonatkozó közegészségügyi-járványügyi információk nyújtását.
2. A szállítóeszközök üzemben tartói, a Rendszabályok elő írásainak meg fele lően, a hatáskörrel rendelkező hatóság
rendelkezésére bocsátják a következő érvényes igazolások egyikét: Igazolás a hajók közegészségügyi-járványügyi
ellenőrzés alóli felmentéséről, vagy Igazolás a hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről, vagy
Tengerészeti egészségügyi nyilatkozat, vagy Általános repülési nyilatkozat egészségügyi része.
B. rész Szállítóeszközök
1. A poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek, szállítóeszközök és áruk tekintetében a Rendszabályok
értelmében alkalmazott ellenintézkedéseket úgy kell végrehajtani, hogy lehetőleg kerüljék a személyeknek okozott
sérülést vagy kényelmetlenséget, vagy a poggyász, rakomány, szállítótartályok/konténerek és áruk rongálását. Ha
lehetséges és megfelelő, az ellenintézkedéseket akkor kell végrehajtani, amikor a szállítóeszköz és a rakterek üresek.
2. A Részes Államok írásban jelzik a rakomány, szállítótartályok/konténerek vagy szállítóeszközök tekintetében
alkalmazott intézkedéseket, a kezelt részeket, az igénybe vett módszereket és ezek alkalmazásának indokait. Ezeket az
információkat írásban kell közölni a légi jármű parancsnokával, hajók esetében pedig rá kell vezetni a hajók
közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről szóló igazolásra. Egyéb rakományok,
szállítótartályok/konténerek vagy szállítóeszközök tekintetében a Részes Államok ezeket az információkat írásban
közlik a feladókkal, címzettekkel, fuvarozókkal, a szállítóeszközért felelős személlyel vagy ügynökeikkel.
5. melléklet
A vektorok útján terjedő betegségekre vonatkozó különleges intézkedések
1. Az EVSZ rendszeresen közzéteszi azoknak a területeknek a listáját, ahol rovarmentesítési vagy a kórokozó-terjesztők
(vektorok) felszámolását célzó egyéb intézkedések megtétele ajánlott az ezekről a területekről érkező szállítóeszközök
esetében. E területek meghatározása értelemszerűen az átmeneti hatályú vagy állandó hatályú ajánlásokra vonatkozó
eljárásokkal összhangban történik.
2. Az olyan területen lévő belépési helyet elhagyó minden szállítóeszközt, ahol a kórokozó-terjesztők (vektorok)
felszámolását célzó intézkedések megtétele ajánlott, rovarmentesíteni kell, és gondoskodni kell azoknak
kórokozó-terjesztőktől (vektoroktól) való mentességéről. Ha vannak az eljárásokhoz az EVSZ által javasolt módszerek
és anyagok, akkor azokat kell alkalmazni. Kórokozó-terjesztők (vektorok) jelenlétét a szállítóeszközök fedélzetén és
a kiirtásukra alkalmazott intézkedéseket be kell vezetni:
a) a légi járművek esetében, az Általános repülési nyilatkozat egészségügyi részébe, kivéve, ha a Nyilatkozatnak ettől
a részétől az érkezési légi kikötő hatáskörrel rendelkező hatósága eltekint;
b) hajók esetében, az Igazolás hajók közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről elnevezésű
nyomtatványba; és
c) egyéb szállítóeszközök esetében, a feladónak, címzettnek, fuvarozónak, a szállítóeszközért felelős személynek
vagy ügynökeiknek kiállított írásos igazolásba.
3. A Részes Államoknak el kell fogadniuk a más államok által elvégzett rovarirtási, rágcsálómentesítési és egyéb
ellenintézkedéseket a szállítóeszközök tekintetében, ha az EVSZ által javasolt módszerek és anyagok kerültek
alkalmazásra.
4. A Részes Államok programokat hoznak létre a közegészségügyi-járványügyi kockázat okozására képes
kórokozó-terjesztőknek (vektoroknak) a belépési hely létesítményein található azon területektől számított
minimálisan 400 méteres körzetben történő felszámolására, ahol utasokkal, szállítóeszközökkel,
szállítótartályokkal/konténerekkel, rakománnyal és postai küldeményekkel kapcsolatos műveleteket végeznek, és ezt
a minimális távolságot megnövelik abban az esetben, ha a kórokozó-terjesztők (vektorok) hatósugara ennél nagyobb.
5. Amennyiben ismételt átvizsgálás szükséges a kórokozó-terjesztőktől (vektoroktól) való mentesítés céljából
alkalmazott intézkedés sikerességének a megállapításához, az ismételt intézkedést javasoló hatáskörrel rendelkező
hatóság erről a követelményről elő ze tesen értesíti a következő ismert kikötő vagy légi kikötő hatáskörrel rendelkező
hatóságát, amely rendelkezik az átvizsgáláshoz szükséges képességgel. Hajók esetében ezt rá kell vezetni a hajók
közegészségügyi-járványügyi ellenőrzésének elvégzéséről szóló igazolásra.
6. A szállítóeszközt gyanúsnak kell tekinteni, és át kell kutatni kórokozó-terjesztők (vektorok) és kórokozó-hordozók
(rezervoárok) jelenlétének kimutatására, amennyiben:
a) fedélzetén feltehetőleg kórokozó-terjesztők (vektorok) útján terjesztett megbetegedés van;
b) nemzetközi utazás alatt a fedélzetén feltehetőleg kórokozó-terjesztők (vektorok) útján terjesztett megbetegedés
fordult elő; vagy
c) egy érintett területet hagyott el annyi idővel megelőzően, amely alatt a fedélzeten lévő kórokozó-terjesztők
(vektorok) még képesek lehettek a betegség terjesztésére.
7. A Részes Állam nem tilthatja meg egy légi jármű leszállását vagy egy hajó kikötését a felségterületén, amennyiben
e melléklet 3. bekezdésében említett vagy az EVSZ által egyébként ajánlott ellenintézkedések alkalmazásra kerülnek.
Az érintett területről érkező légi jármű vagy hajó számára azonban elő lehet írni, hogy a Részes Állam által ebből
a célból meghatározott légi kikötőben szálljon le, vagy más kikötőbe hajózzon.
8. A Részes Állam a kórokozó-terjesztők útján terjedő betegséggel érintett területről érkező szállítóeszköz tekintetében
alkalmazhat intézkedéseket a kórokozó-terjesztőktől (vektoroktól) való mentesítés céljából, amennyiben a szóban
forgó betegség kórokozó-terjesztője (vektora) felségterületén megtalálható.
6. melléklet
Védőoltások, profilaktikus intézkedések és a kapcsolódó igazolások
1. A 7. mellékletben említett vagy a Rendszabályok értelmében ajánlott védőoltásoknak vagy a profilaktikus célra
használt készítményeknek megfelelő minőségűeknek kell lenniük; az EVSZ által előírt oltóanyagokat és a profilaktikus
célra használt készítményeket az EVSZ-nek jóvá kell hagynia. A Részes Állam, kérésre, megfelelő bizonyítékot mutat be
az EVSZ-nek a felségterületén a Rendszabályok értelmében alkalmazott oltóanyagok és a profilaxishoz használt
készítmények megfelelőségéről.
2. A Rendszabályok alapján védőoltásnak vagy egyéb profilaktikus intézkedésnek alávetett személyeket el kell látni
nemzetközi oltási bizonyítvánnyal vagy a megfelelő profilaktikus intézkedés alkalmazását tanúsító igazolással
(a továb biak ban: „igazolás”), az e melléklet szerinti formában. A mellékletben meghatározott igazolásmintától nem
lehet eltérni.
3. A melléklet szerinti igazolások csak abban az esetben érvényesek, ha az alkalmazott oltóanyagokat vagy a profilaktikus
készítményeket az EVSZ jóváhagyta.
4. Az igazolásokat saját kezűleg kell aláírnia az oltóanyag beadását vagy az egyéb profilaktikus intézkedések
alkalmazását felügyelő klinikai szakembernek, akinek orvosdoktornak vagy más jogosult egészségügyi dolgozónak
kell lennie. Az igazolást el kell látni a védőoltást vagy profilaktikus készítményt alkalmazó intézmény hivatalos
pecsétjével, ez azonban nem fogadható el az aláírás helyettesítéseként.
5. Az igazolásokat angol vagy francia nyelven, hiánytalanul kell kitölteni. Az igazolások az angol vagy a francia nyelveken
felül más nyelven is kitölthetők.
6. Az igazoláson végzett bármilyen javítás vagy törlés, vagy valamely rész kitöltésének elmulasztása az igazolást
érvénytelenné teheti.
7. Az igazolások személyre szólnak és semmilyen körülmények között sem használhatók kollektíven. A gyermekek
részére külön igazolást kell kiállítani.
8. Ha a gyermek nem tud írni, akkor a szülő vagy gondviselő írja alá az igazolást. Írástudatlan személy aláírását a szokásos
módon a személy kézjegye helyettesíti, amelyet egy másik személynek hitelesítenie kell.
9. Amennyiben a felügyelő klinikus szakember véleménye szerint a védőoltás vagy profilaktikus intézkedés alkalmazása
orvosilag ellenjavallt, a felügyelő klinikus a szóban forgó személy számára írásban, angol vagy francia nyelven, vagy
adott esetben az angol és francia nyelveken felül más nyelven, megindokolja szakvéleményét, amelyet a hatáskörrel
rendelkező hatóságoknak az érkezéskor figye lembe kell venniük. A felügyelő klinikus és a hatáskörrel rendelkező
hatóságok a szóban forgó személyt tájékoztatják a védőoltás és a profilaktikus intézkedések alkalmazása
elmulasztásának kockázatairól, a 23. cikk 4. bekezdésének elő írásaival összhangban.
10. A fegyveres erők által a fegyveres erők aktív tagjai számára kiállított, ezzel egyenértékű dokumentumot el kell fogadni
az e melléklet szerinti mintának megfelelő nemzetközi igazolvány helyett, amennyiben:
a) az említett formanyomtatvány által előírtakkal lényegében azonos egészségügyi információkat tartalmaz; és
b) angol vagy francia, vagy adott esetben az angol vagy a francia mellett más nyelven, feltünteti a védőoltás vagy
megelőző intézkedés jellegét és dátumát, és e bekezdés rendelkezéseinek meg fele lően került kiállításra.
FORMANYOMTATVÁNY-MINTA NEMZETKÖZI OLTÁSI BIZONYÍTVÁNYHOZ VAGY IGAZOLÁSHOZ
PROFILAKTIKUS INTÉZKEDÉS ELVÉGZÉSÉRŐL
Tanúsítjuk, hogy [név] ....................................................................................................................................................................., születési
ideje ......................................, neme ................. állampolgársága ..................................................., nemzeti személyazonossági
dokumentum, adott esetben ........................................................................................................................................... akinek aláírása
a következő ...................................................................................................................... a jelzett időpontban védőoltásban vagy
profilaktikus kezelésben részesült az alábbiak ellen:
(betegség vagy állapot neve) ..............................................................................................................................................................................
a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokkal összhangban.
Oltóanyag vagy
profilaktikus
készítmény Dátum
Felügyelő klinikus aláírása és beosztása
Az oltóanyag vagy
profilaktikus készítmény gyártója
és tételszáma
Az igazolás
érvényes: ........-tól ......-ig A beadást végző
oltóközpont hivatalos
pecsétje 1.
2. Ez az igazolás csak abban az esetben érvényes, ha az alkalmazott oltóanyagot vagy profilaktikus készítményt az
Egészségügyi Világszervezet jóváhagyta.
Az igazolásokat saját kezűleg kell aláírnia az oltóanyag beadását vagy az egyéb profilaktikus intézkedések
alkalmazását felügyelő klinikai szakembernek, akinek orvosdoktornak vagy más jogosult egészségügyi dolgozónak
kell lennie. Az igazolást el kell látni a védőoltást vagy profilaktikus készítményt alkalmazó központ hivatalos
pecsétjével, ez azonban nem fogadható el az aláírás helyettesítéseként.
Az igazoláson végzett bármilyen javítás vagy törlés, vagy valamely rész kitöltésének elmulasztása az igazolást
érvénytelenné teheti.
Az igazolás az adott oltásnál vagy profilaktikus készítménynél feltüntetett időpontig érvényes. Az igazolást angol vagy
francia nyelven, hiánytalanul kell kitölteni. Az igazolás az angol vagy francia nyelveken felül más nyelven is
tartalmazhat bejegyzéseket.
7. melléklet
Egyes betegségek elleni védőoltásra vagy profilaktikus kezelésre vonatkozó előírások
1. A védőoltásra vagy profilaktikus kezelésre vonatkozó ajánlásokon túlmenően, az utasnak egy Részes Államba való
belépése feltételeként a védőoltás vagy profilaktikus kezelések megtörténtének igazolása a Rendszabályok szerint
kifejezetten kijelölt alábbi betegségek esetében írható elő:
Sárgaláz elleni védőoltás.
2. A sárgaláz elleni védőoltásra vonatkozó ajánlások és elő írások:
a) E melléklet alkalmazásában:
(i) a sárgaláz lappangási ideje hat nap;
(ii) az EVSZ által jóváhagyott, sárgaláz elleni védőoltások a beadást követő 10 nap elteltével biztosítanak
védelmet a fertőzés ellen;
(iii) a védelem 10 évig fennáll; és
(iv) a sárgaláz elleni védőoltást tanúsító oltási bizonyítvány érvényessége 10 éves időtartamra szól, amelyet
a védőoltás beadásának időpontját követő tizedik naptól, vagy a tízéves időtartam alatt történt újraoltás
esetén, az újraoltás időpontjától kell számítani.
b) A sárgaláz elleni védőoltás megkövetelhető azoktól az utasoktól, akik olyan területről érkeznek, ahol a Szervezet
megállapítása szerint fennáll a sárgaláz terjedésének kockázata.
c) Ha az utas olyan sárgaláz elleni oltási igazolvány birtokában van, amely még nem érvényes, ennek az utasnak
a számára engedélyezhető az elutazás, de érkezéskor e melléklet 2. bekezdése h) pontjának rendelkezéseit lehet
vele szemben alkalmazni.
d) A sárgaláz elleni érvényes oltási bizonyítvánnyal rendelkező utas nem kezelhető gyanúsként még akkor sem, ha
olyan területről érkezik, ahol a Szervezet megállapítása szerint fennáll a sárgaláz terjedésének a kockázata.
e) A 6. melléklet 1. bekezdésével összhangban, a sárgaláz ellen alkalmazott oltóanyagot a Szervezetnek
engedélyeznie kell.
f) A Részes Államok felségterületükön kijelölnek speciális sárgaláz elleni oltóközpontokat az alkalmazott eljárások és
oltóanyagok minőségének és biztonságának a biztosítása érdekében.
g) Az olyan területen található belépési helyen alkalmazott személyeknek, ahol a Szervezet megállapítása szerint
fennáll a sárgaláz terjedésének a lehetősége, továbbá az ilyen belépési helyeket igénybe vevő szállítóeszközök
személyzete minden tagjának rendelkeznie kell érvényes sárgaláz elleni oltási bizonyítvánnyal.
h) Az a Részes Állam, amelynek felségterületén megtalálható a sárgaláz kórokozó-terjesztője (vektora), előírhatja
a Szervezet megállapítása szerint a sárgaláz terjedésének kockázatával érintett területről érkező, sárgaláz elleni
érvényes oltási bizonyítványt felmutatni nem tudó utas számára, hogy helyezzék járványügyi zárlat (karantén) alá
a bizonyítvány érvényességének kezdetéig, vagy a lehetséges expozíció utolsó időpontjától számított hat napot
meg nem haladó ideig, függően attól, hogy melyik időpont következik be hamarabb.
i) Azoknak az utasoknak, akik jogosult orvos vagy jogosult egészségügyi dolgozó által aláírt felmentéssel
rendelkeznek a sárgaláz elleni védőoltás alól, meg kell engedni a belépést az e melléklet előző pontjában foglalt
rendelkezésekre és arra is figyelemmel, hogy tájékoztatást kapnak a sárgaláz kórokozó-terjesztője (vektora) elleni
védekezésre vonatkozóan. A járványügyi zárlat (karantén) alá nem helyezett utasoknak előírható, hogy minden
lázas vagy egyéb tünetet jelentsenek a hatáskörrel rendelkező hatóságnak, és ezek az utasok felügyelet alá
helyezhetők.
8. melléklet
Formanyomtatvány-minta tengerészeti egészségügyi nyilatkozathoz Ezt a nyilatkozatot a külföldi kikötőkből érkező hajó kapitányának kell kitöltenie és átadnia a hatáskörrel rendelkező
hatóságnak.
Benyújtva ................................................................................... kikötőben. Kelt: ..........................................................................................
Hajó vagy belvízi vízi jármű neve: .............................................. Lajstrom/IMO-szám: .....................................................................
indulási kikötő: ................................... érkezési kikötő: ........................................
A hajó nemzetisége (felségjele): ..................................................................... Kapitány neve: ...............................................................
Bruttó űrtartalom (hajó) .....................................................
Nettó űrtartalom (belvízi vízi jármű): ...................................
Van-e a hajón érvényes Igazolás közegészségügyi-járványügyi intézkedések alóli felmentésről/intézkedések
elvégzéséről?
igen ....... nem ...... Kiállítás helye ............................................... dátuma .............................................
Ismételt átvizsgálás szükséges? igen ........... nem ..........
Járt-e a hajó/vízi jármű az Egészségügyi Világszervezet meghatározása szerint érintett területen? igen ...... nem ......
Kikötő neve és tartózkodás dátuma: ..............................................................................................................................................................
Sorolja fel az érintett kikötőket a távozási dátumok feltüntetésével, az utazás kezdetétől fogva vagy a megelőző 30 nap
során, ha az utazás 30 napnál tovább tartott: ............................................................................................................................................
Az érkezési kikötő hatáskörrel rendelkező hatóságának kérésére sorolja fel a legénység tagjait, utasokat vagy más
személyeket, akik felszálltak a hajóra/vízi járműre a nemzetközi utazás kezdetétől számítva, vagy a megelőző 30 nap
során, ha az utazás 30 napnál tovább tartott, beleértve az ezen időszak alatt meglátogatott összes kikötőt/országot (az
alábbi felsorolást kiegészítheti további nevekkel):
(1) Név ........................................ Hol szállt fel: (1) ........................................(2) ........................................(3) ........................................
(2) Név ........................................ Hol szállt fel: (1) ........................................(2) ........................................(3) ........................................
(3) Név ........................................ Hol szállt fel: (1) ........................................(2) ........................................(3) ........................................
Legénységi létszám a fedélzeten: ..............................................
Utaslétszám a fedélzeten: .............................................................
Egészséggel kapcsolatos kérdések
(1) Meghalt-e el valaki a fedélzeten az utazás során balesettől eltérő okból? igen ...... nem .......
Ha igen, a részleteket közölje a mellékelt táblázatban. Összes haláleset száma: .............
(2) Van-e vagy volt-e a fedélzeten a nemzetközi utazás során olyan betegség, amely az Ön gyanúja szerint fertőző jellegű?
igen ...... nem ..... Ha igen, a részleteket közölje a mellékelt táblázatban.
(3) Az utazás során meghaladta-e a beteg utasok száma a szokásos/várható mértéket? igen ...... nem .......
Hány beteg volt? ...................
(4) Van-e jelenleg beteg személy a fedélzeten? igen. ...... nem ...... Ha igen, a részleteket közölje a mellékelt táblázatban.
(5) Orvos tanácsát kérték-e? igen ......... nem ......... Ha igen, a kezelésre vagy az orvosi véleményre vonatkozó
információkat közölje a mellékelt táblázatban.
(6) Van-e tudomása bármilyen körülményről a fedélzeten, amely fertőzéshez vagy betegség terjedéséhez vezethet?
igen ....... nem ....
Ha igen, a részleteket közölje a mellékelt táblázatban.
(7) Alkalmaztak-e a fedélzeten közegészségügyi-járványügyi intézkedéseket (pl. karantén, elkülönítés, fertőtlenítés vagy
dekontaminálás)? igen ....... nem .....
Ha igen, pontosan jelölje meg az intézkedés típusát, helyét és dátumát: ..............................................................................
(8) Találtak-e potyautast a fedélzeten? igen ...... nem ....... Ha igen, hol szálltak fel a hajóra (ha
ismert)? ........................................
(9) Van-e beteg állat vagy kedvtelésből tartott állat a fedélzeten? igen ...... nem ......
Megjegyzés: Ha nincsen hajóorvos, a kapitány az alábbi tünetek jelentkezésekor gyanakodjék fertőző betegségre:
(a) több napja fennálló lázas állapot, amelyhez (i) általános gyengeség; (ii) zavart tudatállapot;
(iii) nyirokcsomó-duzzanat; (iv) sárgaság; (v) köhögés vagy légszomj; (vi) szokatlan vérzés; vagy
(vii) bénulás/paralízis társul;
(b) lázzal vagy anélkül: (i) bármilyen heveny bőrkiütés; (ii) erős hányás (a tengeribetegség kivételével); (iii) súlyos
hasmenés; vagy (iv) ismétlődő görcsös állapot.
Alulírott kijelentem, hogy a jelen Egészségügyi nyilatkozatban (a mellékelt táblázatot is beleértve) közölt adatok és
válaszok legjobb tudásom szerint a valóságnak megfelelnek és pontosak.
Aláírás: .................................................
kapitány Ellenjegyezte: .........................................
hajóorvos (ha van a fedélzeten)
Kelt: ................................................................. Melléklet tengerészeti egészségügyi nyilatkozat formanyomtatvány-mintához Név
Osztály vagy
beosztás
Életkor Nem Állam-polgárság Hajóra felszállt:
kikötő és dátum
Betegség jellege
Tünetek jelentkezésének
kezdete Jelentették-e
kikötői tisztiorvosnak?
Mi történt az
esettel? A betegnek
adott gyógyszerek
vagy egyéb
kezelés Megjegyzések Közölje, hogy (1) az érintett személy felépült, még mindig beteg vagy meghalt; és (2) a személy még mindig a fedélzeten tartózkodik-e, kiszállították (adja meg a kikötő vagy légi kikötő nevét), vagy eltemették a tengeren.
Z L Ö
 N 9. melléklet
Ez a dokumentum részét képezi az általános repülési nyilatkozatnak,
amelyet a nemzetközi polgári repülési szervezet1 vezetett be
ÁLTALÁNOS REPÜLÉSI NYILATKOZAT
EGÉSZSÉGÜGYI RÉSZE Egészségügyi nyilatkozat
A fedélzeten megállapított esetek vagy az utazás során kiszállított beteg személyek, a légibetegségtől vagy
balesetektől eltekintve (ideértve a betegségi tüneteket vagy jeleket – pl. kiütés, láz, hidegrázás, hasmenés – mutató
személyeket is):
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
Bármilyen más körülmény a fedélzeten, amely betegség terjedéséhez vezethet:
.........................................................................................................................................................................................................................................
A repülés során elvégzett rovarmentesítési vagy egyéb közegészségügyi-járványügyi eljárás részletes leírása (hely,
dátum, időpont, módszer). Ha a repülés alatt nem történt rovarmentesítés, adjon részletes tájékoztatást a legutóbbi
rovarmentesítésről.
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
Aláírás, ha szükséges: ...........................................................
     A személyzet érintett tagja
1 A kormányközi munkacsoport ülése alatt egy nem hivatalos munkacsoport ülésezett és ajánlásokat tett e dokumentum módosításaira, amelyeket az
EVSZ eljuttat a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek megfelelő intézkedés céljából.”
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) kijelölje a NER végrehajtásában közreműködő szervet vagy szerveket,
b) meghatározza a NER végrehajtásában közreműködő szervek együttműködésére, valamint tájékoztatási és
jelentési kötelezettségeire vonatkozó részletes szabályokat,
c) kijelölje azokat a határátkelőhelyeket, amelyeken a NER értelmében biztosítani kell a nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet felderítésére és az arra történő reagálásra alkalmas alapvető
fontosságú képességeket.
(3) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továb biak ban: Eütv.) 247. §-a (1) bekezdésének k) pontja hatályát
veszti.
(4) A (3) bekezdés és a 4–6. § e törvény hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés e törvény
hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
4. § Az Eütv. 56. §-a a következő új (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A 44–52. § és 56–74. § alkalmazásában a (4) bekezdésben említett miniszteri rendeletben meghatározott fertőző
betegséggel azonos tekintet alá esik az Egészségügyi Világszervezet 2009. évi ... törvénnyel kihirdetett Nemzetközi
Egészségügyi Rendszabályai (a továb biak ban: NER) rendelkezéseire tekintettel nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet előidézésére képes, korábban ismeretlen vagy szokatlanul súlyos
formában, illetve a megszokottnál lényegesen nagyobb gyakorisággal, járványosan előforduló betegség vagy állapot is.
(6) A NER végrehajtása érdekében az egészségügyi államigazgatási szerv ellátja a nemzeti NER tájékoztatási központ
feladatait.”
5. § (1) Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
(a továb biak ban: Eüak.) 5. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közegészségügyi-járványügyi veszélynek kitett személy, az ilyen személlyel kapcsolatban álló vagy kapcsolatba
került és ezért közegészségügyi-járványügyi szempontból veszélyeztetett személy, valamint az ilyen személyekkel
kapcsolatos egészségügyi és személyazonosító adatot kezelő az egészségügyi és személyazonosító adatot, illetve
telefonos vagy más elektronikus elérhetőséget
a) az érintett kezelését végző orvos,
b) az egészségügyi államigazgatási szerv keretében dolgozó tisztiorvos,
c) a közegészségügyi-járványügyi felügyelő,
d) a közegészségügyi-járványügyi célból adatkezelésre jogosult más személy vagy szerv, valamint
e) az Egészségügyi Világszervezet 2009. évi XCI. törvénnyel kihirdetett Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályai
(a továb biak ban: NER) végrehajtása körében a NER végrehajtásában közreműködő szerv feladatkörrel rendelkező
alkalmazottja részére – kérésükre – a közegészségügyi-járványügyi cél által indokolt körben köteles haladéktalanul és
ingyenesen átadni.”
(2) Az Eüak. 5. §-a a következő új (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A (3) bekezdés alapján megszerzett és kezelt adatokat kizárólag nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megelőzése és kezelése érdekében, a nemzeti NER tájékoztatási
központ részére lehet továbbítani.”
(3) Az Eüak. a következő új 23/A. §-sal egészül ki:
„23/A. § (1) A NER alapján, az Egészségügyi Világszervezet NER kapcsolattartó központja megkeresésére a nemzeti NER
tájékoztatási központ az általa közegészségügyi vagy járványügyi közérdekből kezelt egészségügyi és
személyazonosító adatokat, valamint a telefonos elérhetőséget a megkereső szerv részére – a nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megelőzése vagy kezelése érdekében a feltétlenül szükséges
mértékig – átadja, ha a megkeresés kifejezetten ezen adatokra irányul.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megkeresés hiányában, vagy ha a megkeresés egészségügyi és személyazonosító adatok és
telefonos elérhetőség kiadására kifejezetten nem irányul, a nemzeti NER tájékoztatási központ a NER 6., 7. és
9. cikkének végrehajtása keretében a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet
megelőzése vagy kezelése érdekében a feltétlenül szükséges mértékig szolgáltat egészségügyi és személyazonosító
adatot és telefonos elérhetőséget az Egészségügyi Világszervezet NER kapcsolattartó központja részére.
(3) A nemzeti NER tájékoztatási központ az Egészségügyi Világszervezet NER kapcsolattartó központja által átadott,
vagy a NER jelentési rendszer követelményeinek megfelelő, más adatkezelő által átadott egészségügyi és
személyazonosító adatokról, illetve telefonos elérhetőségről tájékoztatja a NER végrehajtásában közreműködő
szervet, amennyiben arra közegészségügyi-járványügyi hatósági intézkedések foganatosítása érdekében szükség
van.”
6. § Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 12. §-a (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
[Ha a részleges határzár elrendelésére]
„b) járványveszély megelőzése érdekében vagy az Egészségügyi Világszervezet 2009. évi XCI. törvénnyel kihirdetett
Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályainak végrehajtása érdekében nemzetközi horderejű közegészségügyijárványügyi szükséghelyzet, ille tő leg a közegészségügyi-járványügyi kockázat kezelése, elhárítása érdekében kerül
sor, a rendeletet – ezek jellegétől függően – az egészségügyért felelős miniszterrel vagy az élelmiszerláncfelügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben”
[az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell kiadni.]
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke