text:
357/2015. (XII. 2.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2016. január havi emeléséről.
A Kormány
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az 5. és 6. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) 2016. január 1-jétől a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tny.)
62. § (1) bekezdése alapján 1,6 százalékkal kell emelni a 2016. január 1-jét megelőző időponttól megállapított vagy
folyósított
 1. öregségi nyugdíjat,
 2. özvegyi nyugdíjat,
 3. szülői nyugdíjat,
 4. árvaellátást,
 5. baleseti hozzátartozói nyugellátást,
 6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
 7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
 8. korhatár előtti ellátást,
 9. szolgálati járandóságot,
10. átmeneti bányászjáradékot,
11. balettművészeti életjáradékot,
12. rokkantsági ellátást,
13. rehabilitációs ellátást,
14. baleseti járadékot,
15. bányászok egészségkárosodási járadékát,
16. fogyatékossági támogatást,
17. vakok személyi járadékát,
18. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
19. polgármesterek közszolgálati járadékát,
20. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást, és
22. azokat az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emeléseket, amelyeknek a Tny. 62. §-ában foglaltak szerinti emelését kormányrendelet
elrendeli [az 1–22. pont szerinti ellátások a továbbiakban együtt: ellátás].
(2) Ha a saját jogú ellátást 2016. évi időponttól, az (1) bekezdés szerint emelésre jogosító ellátás helyett, újraszámítás
nélkül folyósítják tovább vagy az  (1)  bekezdés szerint emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól,
újraszámítás nélkül állapítják meg – ideértve a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár
előtti ellátásról és a  szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9.  § b)  pontja szerinti esetet is –,
az (1) bekezdés szerint megemelt összeget kell továbbfolyósítani, illetve megállapítani.
(3) Ha a  rokkantsági ellátást, a  rehabilitációs ellátást, a  baleseti járadékot vagy a  bányászok egészségkárosodási
járadékát 2016. évi időponttól, rokkantsági járadéknak, vagy az (1) bekezdés szerint emelésre jogosító
a) rokkantsági ellátásnak,
b) rehabilitációs ellátásnak,
c) baleseti járadéknak vagy
d) bányászok egészségkárosodási járadékának
a megszűnését követő naptól állapítják meg, a  megállapított ellátást az  (1)  bekezdés szerinti mértékkel meg kell
emelni.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti ellátások emelésére való jogosultság akkor is fennáll, ha az  ellátásokban több,
a (2), illetve (3) bekezdés szerinti változás következett be.
2. § (1) Az  e  rendelet alapján emelendő, 2016. januárra járó ellátásokat a  jogosultak számára már emelt összegben kell
folyósítani.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több, e  rendelet alapján emelendő ellátást folyósítanak, az  ellátásokat
külön-külön kell emelni.
(3) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a  változás időpontjától kezdődően a  saját jogú és
a  hozzátartozói nyugellátásokat emelt összegben kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez  az ellátás
a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(4) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a folyósított nyugdíjrészt kell emelni.
 (5) Szociális biztonsági tárgyú nemzetközi szerződés vagy szociálpolitikai egyezmény alapján megállapított, e rendelet
alapján emelendő ellátás esetén a magyar szerződő felet terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell emelni.
 (6) A  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság hatáskörébe tartozó emelést a  2016. január havi ellátásoknak az  egyes nyugdíjak
felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján
megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék, továbbá az  e  rendelet alapján nem emelendő egyéb nem
társadalombiztosítási ellátás nélküli összegére kell végrehajtani.
3. § A központi költségvetés megtéríti a Nyugdíjbiztosítási Alapnak az 1. § (1) bekezdés 6–11. pontja és 18–22. pontja
szerinti ellátások, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék és a rokkantsági járadék emelésének fedezetét
és a végrehajtás költségeit.
4. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
5. § A rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A rokkantsági járadék havi összege 2016. január 1-jétől 34 475 forint.”
6. § A nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 2. § (1) bekezdés d) pont da) és dc) alpontjában a „180 420 Ft-ot” szövegrész helyébe a „183 310 Ft-ot” szöveg,
b) 4. § (1) bekezdésében a „180 420 Ft-ot” szövegrész helyébe a „183 310 Ft-ot” szöveg, a „180 420 Ft” szövegrész
helyébe a „183 310 Ft” szöveg,
c) 4. § (2) bekezdésében a „90 210 Ft-ot” szövegrész helyébe a „91 655 Ft-ot” szöveg
lép.
7. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.)
Korm. rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2016. január 1-jétől havi 86 335 forint
összeghatárig folyósítható együtt.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
447/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Andreát
a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1870/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 23. Mártélyi óvoda felújítása
címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a mártélyi óvoda felújítása érdekében 70,9 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 23. Mártélyi óvoda felújítása cím
javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1.  pont szerinti támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása
nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa a  Mártély Község Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) részére, valamint a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási
szerződést kössön az Önkormányzattal.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1164/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány, valamint alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Büntető törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény 218. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Hajú-Bihar Megyei Bíróság
mint másodfokú bíróság 2.Bf.574/2007/5. számú ítélete
ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
1. Az indítvány előterjesztője a Büntető törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.)
218. §-ával összefüggésben nyújtott be két beadványt az
Alkotmánybírósághoz.
Első indítványában a Btk. 218. §-ában szabályozott embercsempészés büntetőjogi tényállás alkotmányellenességének megállapítását és visszamenőleges hatályú megsemmisítését kezdeményezte. Álláspontja szerint a tényállás alapesetének megfelelő cselekmény befejezetté válik
az államhatár más által történő átlépésével, ezért ahhoz
nem kapcsolódhat harmadik személy cselekvése, mert a
büntetőjogi jogrend nem ismeri az utólagos bűnsegélyt
(kivéve a sui generis tényállásokat). Az indítványozó szerint az „élő jogként” érvényesülő bírói gyakorlat kiterjesztően értelmezi a támadott rendelkezést, mert tettesi magatartásként értékeli a határt már átlépő személyek továbbszállítását. (BH 1996. 460.; BH2005. 311.; BH2002.). Álláspontja szerint ez a kiterjesztő értelmezés valójában bírói
jogalkotás, és ellentétes a jogállamiságból következő jogbiztonság követelményével [Alkotmány 2. § (1) bekezdés)], a jogalkotás rendjére vonatkozó alkotmányos előírással [7. § (2) bekezdés], valamint a nullum crimen és a
nulla poena sine lege elvével [57. § (4) bekezdés].
Az ügyvéd második beadványát egy büntetőeljárás során elítélt személy meghatalmazottjaként nyújtotta be alkotmányjogi panasz formájában. (Tehát ebben az ügyben
az indítványozó a büntetőeljárás alanya.) Az alkotmányjogi panasz a Btk. ugyanazon rendelkezésének (218. §) alkotmányossági vizsgálatát és visszamenőleges hatályú
megsemmisítését kezdeményezte az előző indítvánnyal
megegyező alkotmányossági hivatkozásokkal. Az indítványozó az alkotmányjogi panasz mellékleteként benyújtotta a Berettyóújfalui Városi Bíróság 2.B.51/2006/52. számú
ítéletét, amelyben a bíróság bűnösnek mondta ki az indítványozót társtettesként elkövetett embercsempészés bűntettében. Emellett az indítványozó csatolta a másodfokon
eljárt Hajú-Bihar Megyei Bíróság 2.Bf.574/2007/5. számú
ítéletét, amely az elsőfokú ítéletet – az indítványozóra vonatkozó részében – helybehagyta.
A Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az alkotmányjogi panaszt a törvényes határidőn belül
terjesztette elő az indítványozó.
2. Az Alkotmánybíróság a 273/D/2003. AB végzésben
már állást foglalt egy olyan alkotmányjogi panaszról,
amely a Btk. 218. §- ára a vonatkozó bírói gyakorlatot kifogásolta az Alkotmány 70/B. §-ára hivatkozva. Az Alkotmánybíróság megállapította: „Az indítványozó nem a Btk.
218. §-ának az ítéletben alkalmazott (…) törvényi tényállását támadta, hanem a jogértelmezési gyakorlatot, illetve
a bíróság állásfoglalását az indítványozó bűnössége tekintetében. (…) Az Alkotmánybíróság hatásköre az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. §-ának megfelelően a jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára terjed ki. Az
Abtv. 48. § (1) bekezdés szerint alkotmányjogi panasszal
az fordulhat az Alkotmánybírósághoz, akinek jogsérelme
az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be. Az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre a
jogalkalmazási gyakorlat alkotmányosságának a vizsgálatára, a bírói jogértelmezés önmagában nem lehet tárgya az
Alkotmánybíróság eljárásának. Ugyancsak nincs hatásköre egyedi bírósági döntések felülvizsgálatára sem.” Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi
panaszt visszautasította. (ABH 2004, 2097–2098.)
3. Jelen ügyben az absztrakt utólagos normakontrollra
irányuló indítvány és az azzal tartalmilag azonos alkotmányjogi panasz is a bírói jogértelmezési gyakorlatot kifogásolja, anélkül, hogy a Btk. 218. §-a és az Alkotmánynak
az indítványokban felsorolt rendelkezései közötti összefüggést kifejtené.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) (a továbbiakban: Ügyrend) 29. § b) pontja
alapján az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja,
ha az eljárásra nincs hatásköre.
Jelen ügyben az Alkotmánybíróság – a 273/D/2003. AB
végzéssel megegyezően – úgy foglalt állást, hogy az indítványok a bírói gyakorlatot sérelmezik, amelynek felülvizsgálatára az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre.
Ezért az Alkotmánybíróság az Ügyrend 29. § b) pontja
alapján az utólagos normakontrollra irányuló indítványt és
a Hajú-Bihar Megyei Bíróság mint másodfokú bíróság
2.Bf.574/2007/5. számú ítélete ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasította.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
78/2015. (III. 31.) Korm. rendelete a környezetvédelmi és természetvédelmi szakkérdés vizsgálatával kapcsolatos egyéb eljárási költségekről és szakértői díjakról.
A Kormány
a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 21a. pontjában,
a 4. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 36. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya az egyes hatósági eljárásokban a környezetvédelmi és természetvédelmi szakkérdés vizsgálatával
kapcsolatban felmerülő
a) egyéb eljárási költségekre, valamint
b) szakértői díjakra
terjed ki.
(2) A  rendelet hatálya nem terjed ki a  környezetvédelmi és természetvédelmi szakkérdés szakhatósági eljárásban
történő vizsgálatára.
2. § Egyes hatósági eljárásokban a  környezetvédelmi és természetvédelmi szakkérdés vizsgálatával kapcsolatban
felmerülő egyéb eljárási költséget az 1. melléklet határozza meg.
3. § (1) Az  egyéb eljárási költséget az  eljáró közigazgatási szervnek a  kincstárnál vezetett, 2.  mellékletben meghatározott
számlájára átutalási megbízással vagy készpénz-átutalási megbízással kell megfizetni.
(2) A befizetett egyéb eljárási költségről az eljáró közigazgatási szerv számlát állít ki, melyet a befizetést követő tizenöt
napon belül továbbít az ügyfélnek.
(3) A befolyt egyéb eljárási költség az eljáró közigazgatási szerv bevétele.
4. § Ha a környezetvédelmi vagy természetvédelmi szakkérdést a környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság, illetve
az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség más hatóság eljárásában – jogszabály alapján –
szakértőként vizsgálja, az 1. melléklet szerinti szakértői díjat állapítja meg.
5. § Az egyéb eljárási költségek nyilvántartására és elszámolására az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet
előírásait kell alkalmazni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
205/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kántor Aurélt 2019. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök