text:
11/2011. (III. 28.) KIM rendelete a közigazgatási és igazságügyi miniszter Nemzetiségi Tanulmányi Ösztöndíjáról.
A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Nek. tv.) 60/P. §-ában foglaltak
végrehajtására, a 64. § (6) bekezdésben foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. §-ának i) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A közigazgatási és igazságügyi miniszter Nemzetiségi Tanulmányi Ösztöndíjának (a továbbiakban: ösztöndíj) célja,
hogy – a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel kapcsolatos állami feladatok ellátása keretében – felsőfokú
oktatási intézményben történő továbbtanulásuk elősegítése érdekében támogatásban részesítse az anyanyelvű és
kétnyelvű kisebbségi program szerint működő középfokú iskolák ajánlása alapján a Nek. tv. által felsorolt valamely
nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó, kiemelkedő képességű tanulókat.
(2) A közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) által nyújtott ösztöndíj forrása a Magyar
Köztársaság éves költségvetéséről szóló törvény Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetében
meghatározott kisebbségi célú előirányzat.
(3) Az ösztöndíj mértéke tanulónként, havonta hatvanezer forint, mely összeg a megállapítását követő szeptember
1. napját követő két tanítási évben kerül folyósításra.
2. § (1) Az ösztöndíjra vonatkozó pályázati felhívást a miniszter – minden év április 15. napjáig – közzéteszi a Kormány
honlapján.
(2) A felhívás tartalmazza a pályázaton részvételre jogosult nemzetiségi kétnyelvű középfokú oktatási intézmények
felsorolását, az ösztöndíj megállapításának és folyósításának jelen rendeletben meghatározott feltételeit, a pályázat
kötelező tartalmát, a benyújtás, továbbá a szerződéskötés határidejét. A pályázat benyújtásának határideje május
15. napja.
(3) A pályázaton kizárólag a felhívásban felsorolt nemzetiségi kétnyelvű középfokú oktatási intézmények
(a továbbiakban: középiskola) vehetnek részt, a középiskola által kiválasztott (ajánlott) legalább két, az utolsó két
évfolyamot megelőző évfolyamot végző tanulóval együttesen előterjesztett pályázattal.
(4) A pályázaton az a magyar állampolgár tanuló vehet részt, aki
a) nyilatkozata szerint valamely nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozik,
b) tanulmányi eredménye a pályázat benyújtását megelőző tanév végén az e rendelet Melléklete szerint számított
4.00 átlageredményt eléri,
c) más forrásból azonos időszakra nézve tanulmányi ösztöndíjban nem részesül, továbbá
d) aki törvényes képviselőjével egyetemben a pályázat benyújtásával egyidejűleg írásban hozzájárul személyes
adatainak e rendelet szerinti kezeléséhez.
(5) A benyújtott pályázati anyag a határidőt követő nyolc napos hiánypótlási határidőn belül kiegészíthető, módosítható.
A hiánypótlásra nyitva álló határidő jogvesztő.
(6) Az ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül csatolta és
b) az e rendeletben és a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelel.
(7) Az ösztöndíj odaítélésekor előnyben részesül az a tanuló, akinek a taníttatása – a középiskola e rendelet Melléklete
szerinti nyilatkozata alapján – az eltartójára a többi pályázóhoz viszonyítva nagyobb terhet ró.
(8) Az ösztöndíj időtartama a tanulói jogviszony alatt tett rendes érettségi vizsgát megelőző két tanév, a 2011/12-es
tanévtől kezdődően.
(9) Ösztöndíjban középiskolánként, ezen belül évfolyamonként 1 tanuló részesülhet.
3. § (1) A benyújtott pályázatok alapján a miniszter dönt az ösztöndíj odaítéléséről, a pályázatot elnyert ösztöndíjasok
névsorát a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: KIM) honlapján közzéteszi.
(2) A pályázatokat a KIM-hez kell benyújtani az e rendelet Melléklete szerinti, egy példányban kitöltött papíralapú
formanyomtatványon, a következő mellékletekkel:
a) a tanuló önéletrajza, melynek része a tanuló részletes (maximum 3 gépelt oldal) továbbtanulási terve;
b) a középiskolával fennálló tanulói jogviszonyról szóló igazolás;
c) a középiskola szándéknyilatkozata arról, hogy szerződésben vállalja az ösztöndíj folyósításában történő
együttműködést;
d) a középiskolának a 2. § (4) bekezdés c) pontja szerinti ajánlása és
e) a 2. § (4) bekezdés d) pontja szerinti nemleges nyilatkozat.
(3) Korlátozottan cselekvőképes tanuló esetében a pályázat érvényességének feltétele a tanuló törvényes képviselőjének
(képviselőinek) írásbeli hozzájárulása a tanulónak az ösztöndíjban való részvételéhez, továbbá a 2. § (4) bekezdés
d) pontja szerinti nemleges tartalmú nyilatkozattétel.
4. § (1) Az ösztöndíj folyósításának feltétele, hogy a pályázatot elnyert tanuló, a középiskola és a KIM között az ösztöndíj
folyósításának e rendelet szerinti feltételeit rögzítő szerződés létrejöjjön.
(2) Az ösztöndíjast a jogosulatlanul felvett összeget illetően az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok
szerint visszafizetési kötelezettség terheli.
(3) Az ösztöndíjas és a középiskola az ösztöndíj megállapítását követő első tanév végén, valamint az ösztöndíj
támogatással érintett második tanév befejezésével egyidejűleg részletes – minden, az ösztöndíjas jogviszonnyal
összefüggő eseményről, körülményről – közös (időarányos) beszámolót készít és nyújt be a miniszternek a 3. §
(2) bekezdés a) pontja szerinti részletes továbbtanulási tervben foglaltak teljesítéséről. A beszámoló része a teljesítés
dokumentálása (igazolása).
(4) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik, amennyiben az ösztöndíjas
a) a pályázat benyújtásakor szükséges és fennálló feltételeknek már nem felel meg, illetve ezek a feltételek már nem
állnak fenn, b) nem teljesíti a szerződésben vállalt bármely kötelezettségét, vagy
c) az ösztöndíjról lemond.
(5) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik abban az esetben is, ha az ösztöndíjas tanulmányi átlaga a tanulói jogviszony
alatt tett rendes érettségi vizsgát közvetlenül megelőző 2 évfolyam bármelyikének végén a 4.00 átlagot nem éri el,
illetőleg az ösztöndíjjal érintett időszak féléves átlageredménye a 3,5 átlag alá csökken, vagy olyan magatartást
tanúsított, amely az ösztöndíjas jogviszonyhoz méltatlan.
(6) A megüresedett ösztöndíjas helyre pályázat nem írható ki.
5. § (1) Az e rendelet szerint pályázó tanulóról nyilvántartott adatok tekintetében a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény 2. számú mellékletének „A közoktatási intézményekben nyilvántartott és kezelt személyes és
különleges adatok” cím, „A gyermek tanuló adatai” alcím 1–3. pontjában foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az e rendelet szerinti személyes adatokat a KIM az ösztöndíj támogatás megállapítása, a támogatási szerződés
megkötése, a felhasználás ellenőrzése során, az ezzel összefüggő elszámolás elfogadásától, vagy a szerződéses
jogviszony egyéb módon történő megszűnésétől számított 3 évig kezeli.
(3) Az e rendelet szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók, és statisztikai felhasználás céljára személyazonosításra
alkalmatlan módon átadhatók.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Miniszterelnökség fejezetnél a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarok
támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 13/2007. (IV. 24.)
MeHVM rendelet 6. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(4) Támogatási szerződés akkor köthető, ha a következő dokumentumok rendelkezésre állnak:]
„a) magyarországi kedvezményezett nyilatkozata, vagy az adóhatóság (Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
önkormányzati adóhatóság) igazolása arról, hogy a kedvezményezettnek nincs esedékessé vált és meg nem
fizetett köztartozása;”
b) a Miniszterelnökség fejezetnél a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarok
támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 1/2008. (V. 8.)
MeHVM rendelet 6. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(4) Támogatási szerződés akkor köthető, ha a következő dokumentumok rendelkezésre állnak:]
„a) magyarországi kedvezményezett nyilatkozata, vagy az adóhatóság (Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
önkormányzati adóhatóság) igazolása arról, hogy a kedvezményezettnek nincs esedékessé vált és meg nem
fizetett köztartozása;”
c) a Miniszterelnökség fejezetnél a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarok
támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 2/2009. (II. 14.)
MeHVM rendelet 6. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(4) Támogatási szerződés akkor köthető, ha a következő dokumentumok rendelkezésre állnak:]
„a) magyarországi kedvezményezett nyilatkozata, vagy az adóhatóság (Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
önkormányzati adóhatóság) igazolása arról, hogy a kedvezményezettnek nincs esedékessé vált és meg nem
fizetett köztartozása;”
d) a Miniszterelnökség fejezetnél a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarok
támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 2/2010. (II. 16.)
MeHVM rendelet 23. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(4) Támogatási szerződés akkor köthető, ha a következő dokumentumok rendelkezésre állnak:]
„a) magyarországi kedvezményezett nyilatkozata, vagy az adóhatóság (Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
önkormányzati adóhatóság) igazolása arról, hogy a kedvezményezettnek nincs esedékessé vált és meg nem
fizetett köztartozása;”
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1572/2018. (XI. 13.) Korm. határozata Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának kezességvállalásához való előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. § (9)–(10) bekezdései alapján a következő
határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul ahhoz, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata kezességet vállaljon egy
kezességi szerződésben a  100%-os tulajdonában álló Debreceni Ingatlanfejlesztő Korlátolt Felelősségű Társaság
(a  továbbiakban: Debrecen Ingatlanfejlesztő Kft.) mint eladó által a  BMW Manufacturing Hungary Korlátolt
Felelősségű Társasággal mint vevővel 2018. október 12-én kötött adásvételi előszerződésen és az  annak alapján
megkötésre kerülő végleges adásvételi szerződésen alapuló alábbi fizetési kötelezettségekre, tekintettel arra, hogy
e kötelezettségek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházás megvalósításához kapcsolódnak:
a) a földmunkákkal, a telekalakítással, a közművesítéssel kapcsolatban esetlegesen felmerülő késedelmi kötbér
megfizetésére,
b) a vételárelőleg elállás esetén történő visszafizetésére és
c) az esetlegesen felmerülő, szerződésszegésből eredő kártérítési igények megtérítésére, továbbá
d) valamennyi, a  Debrecen Ingatlanfejlesztő Kft.-t mint eladót az  előszerződés, illetve a  végleges adásvételi
szerződés alapján terhelő fizetési kötelezettségekre,
ahol a  kezesi felelősség maximális mértéke legfeljebb 120 000 000 euró, időtartama pedig a  kezesi szerződés
aláírásának napján kezdődik, és a végleges adásvételi szerződés tárgyát képező ingatlan tulajdonjoga vevő részére
történő átruházása napjának 5. évfordulójáig tart.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1032/2016. (II. 9.) Korm. határozata a zalaegerszegi Mindszenty József Múzeum és Zarándokközpont, valamint a kapcsolódó komplex kulturális és vallási turisztikai fejlesztések megvalósításához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Zalaegerszegen – Mindszenty József emlékére és tiszteletére – a  2016. és 2017. év folyamán
Múzeum és Zarándokközpont jöjjön létre, valamint ehhez kapcsolódóan komplex kulturális és vallási turisztikai
fejlesztés valósuljon meg;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával –
a) készítsen előterjesztést az  1.  pont szerinti feladatok megvalósításához a  2016. évben szükséges 685 millió
forint biztosításáról, valamint b) gondoskodjon az  1.  pont szerinti feladatok megvalósításához a  2017. évben legfeljebb 4825 millió forint
biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2016. március 31.
 a b) alpont tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezésekor, figyelemmel a 3. pont
a) alpontjában foglaltakra
 3. az 1. pont szerinti fejlesztéssel összefüggésben
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával
dolgozza ki az  1.  pontban megjelölt intézmény jogállásának, működtetésének, megvalósításának és
fenntarthatóságának további részleteit, különös tekintettel a  2014–2020-as programozási időszak során
rendelkezésre álló lehetséges európai uniós források bevonásának vizsgálatára;
b) felkéri Zalaegerszeg Megyei Jogú Város polgármesterét az a) alpont végrehajtásában való közreműködésre.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. február 29.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1077/2010. (III. 31.) Korm. határozata a Komplex telep-program 2010–2014 című pályázatról.
A Kormány a Roma Integráció Évtizede Program Stratégiai Tervről (a továb biak ban: Stratégiai Terv) szóló 68/2007. (VI. 28.) OGY
határozat IV/2. pontjában foglalt célkitűzések meg valósítása érdekében a következő határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy jelen Korm. határozat függelékében felsorolt települések részére
évente pályázati felhívást tegyenek közzé egy lakhatási, foglalkoztatási, oktatási és egészségügyi beavatkozásokból
álló, a romák lakhatási és társadalmi integrációját elősegítő, a szegregált lakókörnyezet felszámolását célzó komplex
telep-program meg valósítására. A komplex telep-program meg valósításának költségeit a hazai és az aktuális
TÁMOP-akciótervekben lehatárolt európai uniós forrásokból kell biztosítani.
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
oktatási és kulturális miniszter
egészségügyi miniszter
Határidő: az első pályázat kiírására 2010. április 1.
a további pályázatok esetében minden év április 1.
2. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy
a Társadalmi Megújulás Operatív Program (a továb biak ban TÁMOP) 5. prioritása keretében 2,88 milliárd Ft-os
keretösszeggel önálló konstrukcióként kerüljön nevesítésére a romák lakhatási és társadalmi integrációját elősegítő
„Komplex telep-program 2010–2014”. Ennek érdekében intézkedjenek a TÁMOP vonatkozó akciótervének
módosításáról, továbbá kezdeményezzék a TÁMOP 5. prioritása forráskeretének megemelését 3,36 milliárd forinttal
a TÁMOP-on belüli átcsoportosítással.
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: az operatív program következő módosításával egyidejűleg, de legkésőbb 2010. december 31-ig
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
237/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lénárd-Komjáthy
Kitti Katalint a 2017. július 1. napjától 2020. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1427/2015. (VI. 25.) Korm. határozata a Miniszterelnökség budavári elhelyezéséhez szükséges felújítási és építési feladatokhoz kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggésben a XI. Miniszterelnökség és a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Miniszterelnökség budavári elhelyezéséhez szükséges felújítási és építési feladatokhoz kapcsolódó beruházások
megvalósításával összefüggésben 300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2015. évi
központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 1. Miniszterelnökség cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
1.  Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlan-vásárlásai
jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2015. CXXI. törvény az Európai Közjogi Szervezet létrehozásáról és alapokmányáról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  Európai Közjogi Szervezet létrehozásáról és alapokmányáról
szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. július 6-i ülésnapján fogadta el.
EGYEZMÉNY AZ EURÓPAI KÖZJOGI SZERVEZET LÉTREHOZÁSÁRÓL ÉS ALAPOKMÁNYÁRÓL
A jelen Egyezményben részes felek,
felismerve a  tágan értelmezett közjog fontosságát és annak szükségét, hogy a  jogászok és a  demokratikus
intézmények felkészültebb generációjának megteremtése céljából világszerte előmozdítsák a közjog tudományos,
kutatási, oktatási, képzési, intézmény-építő és egyéb aspektusait, továbbá általa terjesszék az európai értékeket,
abbéli meggyőződésükben, hogy jelenleg kívánatos egy megfelelő irányítással, valamint teljes körű nemzetközi jogi
személyiséggel és jogállással rendelkező Európai Közjogi Szervezet (EPLO) megalakítása,
tekintettel az aláíró felek azon kívánságára, hogy politikai megfontolásoktól mentesen mozdítsák elő és támogassák
az Európai Közjogi Szervezet tevékenységét,
tekintettel arra, hogy a Görög Köztársaság hajlandó elfogadni, hogy az Európai Közjogi Szervezet Görögországban
létesítse székhelyét azt követően, hogy az Európai Közjogi Szervezet megszerezte nemzetközi jogállását,
megállapodtak az alábbiakban:
I. RÉSZ A SZERVEZET MEGALAKULÁSA ÉS JOGÁLLÁSA I. cikk A Szervezet
1. Ezúton nemzetközi szervezetként létrejön az  Európai Közjogi Szervezet (a továbbiakban „Szervezet” vagy
„EPLO”).
2. Az EPLO teljes körű nemzetközi jogi személyiséggel, valamint a  feladatainak gyakorlásához és céljai
teljesítéséhez szükséges jogképességgel rendelkezik.
3. A Szervezet tevékenységét, irányítását és személyi állományát politikai megfontolástól mentesen alakítja ki.
4. A Szervezet a jelen Egyezményben foglaltaknak megfelelően működik.
II. cikk Célok és tevékenységek
1. A Szervezet célja ismeretek létrehozása és terjesztése a tágan értelmezett közjog területén – ideértve többek
között a  nemzeti, az  összehasonlító és az  európai jogot, az  emberi jogokat, a  környezetvédelmi jogot stb.
is –, valamint az  európai értékek közjogon keresztül történő előmozdítása világszerte. Ennek érdekében
a  Szervezet tudományos, kutatási, oktatási, képzési, nevelési, intézmény-építő és egyéb tevékenységeket
szervez és támogat, továbbá segítséget nyújt az  Európában és világszerte működő demokratikus
intézményeknek.
2. Céljai elérése érdekében a  Szervezet jogosult mindennemű tevékenységben részt venni a  Szabályzatában
foglaltaknak megfelelően, és szervei további fejlődésével párhuzamosan előmozdítja az  együttműködést
más intézményekkel, szervezetekkel, testületekkel, különösen az  Egyesült Nemzetek rendszerén belül
működő szervezetekkel.
III. cikk A Szervezet székhelye
1. A Szervezet székhelye Görögországban, Athénban van.
2. A Szervezet a programjaihoz és tevékenységeihez szükséges támogatás érdekében jogosult más helyszínen
vagy országokban képviseleteket és irodákat létesíteni. IV. cikk Jogkörök
Céljainak teljesítéséhez és tevékenységeinek végzéséhez a  Szervezet rendelkezik minden olyan teljes körű
jogosítvánnyal, amely bármely nemzetközi jogi személyiséggel bíró szervezetet megillet, így többek között az alábbi
jogkörökkel:
1. ingatlan és ingó vagyon szerzése és azzal való rendelkezés,
2. szerződések és egyéb megállapodások kötése,
3. személyek foglalkoztatása,
4. jogi eljárásokban felperesként és alperesként való részvétel,
5. a Szervezet pénzeszközeinek és vagyonának befektetése,
6. megállapodások kötése a részes Államokkal és más nemzetközi szervezetekkel, és
7. szükség szerint egyéb törvényes intézkedések meghozása a  Szervezet céljainak érdekében a  jelen
Egyezményben foglaltaknak és a Szabályzatban részletezett rendelkezéseknek megfelelően.
V. cikk Jogok, kiváltságok és mentességek
1. A Tagállamok területén az EPLO, annak Tisztségviselői és munkatársai az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által
1946. február 13-án elfogadott „Az Egyesült Nemzetek kiváltságairól és mentességeiről szóló egyezményben”
biztosított kiváltságokat és mentességeket élvezik, mivel ezek szükségesek ahhoz, hogy feladataikat a  jelen
Egyezményben foglalt elvekkel és célkitűzésekkel összhangban önállóan gyakorolhassák.
2. Az  EPLO az  egyes Tagállamok területén hivatalos kommunikációja során ugyanolyan elbánásban részesül,
mint amelyben az  adott Tagállam bármely más állam diplomáciai testületeit részesíti. Az  EPLO hivatalos
levelezésével és egyéb hivatalos közleményeivel szemben semmilyen cenzúra nem alkalmazható. Az  EPLO
publikációival, álló és mozgó képanyagaival, hang- és filmfelvételeivel szemben semmilyen cenzúra nem
alkalmazható.
3. Ezen túlmenően, a  Szervezet, annak Tisztségviselői és munkatársai a  székhely szerinti országban élvezik
a  feladataik betöltéséhez szükséges valamennyi jogot, kiváltságot és mentességet. Ezeket a  kiváltságokat
és mentességeket bele kell foglalni a  Görög Köztársaság Kormányával megkötendő, a  székhelyről szóló
megállapodásba. Más országok a Szervezet tevékenységének támogatása céljából ezen országokban hasonló
jogokat, kiváltságokat és mentességeket biztosíthatnak.
VI. cikk Együttműködési kapcsolatok
1. A Szervezet együttműködési kapcsolatokat létesíthet más intézményekkel és programokkal (ideértve
az egyetemeket, kutató központokat, minisztériumokat, önkormányzatokat, parlamenteket, törvényszékeket
stb.), és előmozdítja az  intézményközi együttműködést. Az  együttműködésre vonatkozó részletes
rendelkezéseket a Szabályzat tartalmazza.
2. A Szervezet az  Egyezményben részes felektől vagy más országokból kölcsönzött és kiküldött munkaerőt
foglalkoztathat.
II. RÉSZ A SZERVEZET VII. cikk Vezető Szervek
Az EPLO szervezete az Általános Közgyűlésből (a továbbiakban „Közgyűlés”), az Igazgatótanácsból (a továbbiakban
„Igazgatótanács”), a  Végrehajtó Bizottságból, az  Európai Tudományos Tanácsból, az  Igazgatóból és
a munkatársakból áll.
VIII. cikk A Közgyűlés
1. A jelen Egyezményben részes minden fél egy-egy képviselőt jelöl ki, aki a  Közgyűlés tagjaként jár el.
A Közgyűlésben a részes felek mindegyike, a XXI. cikk 2. bekezdésében foglalt kivétellel, egy teljes körű jogot
biztosító szavazattal rendelkezik.
2. A Közgyűlés kétévente tartja rendes üléseit, ahol áttekinti a  Szervezet tevékenységeit, valamint
az  Igazgatótanács és a Végrehajtó Bizottság összetételét. Rendes ülései alkalmával a  Közgyűlés jóváhagyja
a  Szervezet általános politikáját és költségvetését, és tudomásul veszi az  Igazgatótanács által benyújtott
auditált pénzügyi kimutatásokat.
3. Az Igazgatótanács vagy a Közgyűlés teljes körű jogot biztosító szavazattal rendelkező tagjai egyharmadának
kezdeményezésére rendkívüli ülések hívhatóak össze.
4. A Közgyűlés bármely intézkedése, amely a  Közgyűlés tagjainak személyes szavazását követelné meg,
egyaránt érvényes, ha azt az ülés megtartása helyett az ilyen tagok írásbeli egyetértésével hozzák meg.
5. A jelen Egyezmény vagy a  Szabályzat eltérő rendelkezése hiányában, a  Közgyűlés határozatképes, ha
a  teljes körű jogot biztosító szavazattal rendelkező tagok többsége jelen van; a  Közgyűlés a  határozatait
a tanácskozáson teljes körű jogot biztosító szavazattal részt vevő felek többségi szavazatával hozza meg.
IX. cikk Az Igazgatótanács
1. Az Igazgatótanács az  Elnökként eljáró Igazgatóból, a  Végrehajtó Bizottság tagjaiból, valamint a  részt vevő
országok, nemzetközi szervezetek és egyéb, az  EPLO-val együttműködési kapcsolatot létesítő intézmények
vagy programok képviselőiből áll. Az  EPLO ezen kívül meghívja az  Igazgatótanácsba az  Európai Bizottság
valamely Tisztségviselőjét/munkatársát is.
Az EPLO-val együttműködési kapcsolatot létesített intézmények vagy programok képviselői, valamint
a  jelen Egyezménynek azon részes tagjai, akik a  Közgyűlésben nem teljes körű jogot biztosító szavazattal
rendelkeznek, tanácskozási jogkört biztosító szavazattal foglalnak helyet az Igazgatótanácsban, kivéve olyan
tevékenységek esetén, amelyekben aktívan részt vesznek. Ettől a  szabálytól a  Szervezet Szabályzatában
foglaltak szerint el lehet térni.
Az Igazgatótanács részletes összetételéről, az  egyes tagok szavazati jogairól, valamint a  követendő
eljárásrendről a Szabályzat rendelkezik részletesen.
2. Az Igazgatótanács tagjait a  jelen Egyezmény hatálybalépését követően, majd azután szükség szerint
az  Igazgató nevezi ki az  egyes képviselt felekkel, intézményekkel stb. történt konzultációt követően.
A  kinevezést követően az  Igazgatótanács tagjai személyes minőségükben járnak el, és kormányzataik vagy
szervezeteik utasításai által nem kötelezhetők.
3. Az Igazgatótanács legalább évente ülésezik funkciói ellátásához, amelyek magukban foglalják
az  EPLO általános politikájának és költségvetésének jóváhagyását és az  auditált pénzügyi kimutatások
tudomásulvételét.
4. A jelen Egyezmény vagy a Szabályzat eltérő rendelkezése hiányában, az  Igazgatótanács határozatképes, ha
a teljes körű jogot biztosító szavazattal rendelkező tagok többsége jelen van; az Igazgatótanács a határozatait
a tanácskozáson teljes körű jogot biztosító szavazattal részt vevő tagok többségi szavazatával hozza meg.
5. Az Igazgatótanács a  Szervezet célkitűzéseit és irányítását részletesen lefektető Szabályzatot a  jelen
Egyezménynek megfelelően és azt kiegészítően bocsátja ki.
X. cikk A Végrehajtó Bizottság
1. A Végrehajtó Bizottság a Szervezet tudományos munkájában elért szakmai eredmények alapján kiválasztott
és a  székhely szerinti országban letelepedett négy személyből, ezen felül az  elnöki tisztséget is betöltő
Igazgatóból áll.
2. A Végrehajtó Bizottság tagjait a  jelen Egyezmény hatálybalépését követően, majd azután szükség szerint
az Igazgató nevezi ki, elsődlegesen az Európai Tudományos Tanács tagjai közül.
3. A Végrehajtó Bizottság megvitatja és jóváhagyja a  Szervezet napi irányításával összefüggő azon
intézkedéseket, amelyeket a Szabályzat nem sorol az Igazgató kizárólagos hatáskörébe.
4. A jelen Egyezmény vagy a Szabályzat eltérő rendelkezése hiányában, a Végrehajtó Bizottság határozatképes,
ha a  tagjainak többsége jelen van; a Végrehajtó Bizottság a  határozatait a  tanácskozáson jelen levő tagok
többségi szavazatával hozza meg.
XI. cikk Az Európai Tudományos Tanács
1. Az Európai Tudományos Tanács (ESC) az Igazgatótanács tanácsadó testülete.
2. Az ESC az ülésen jelen lévő tagok számától függetlenül határozatképes.
3. Az ESC a tagjai közül hároméves időszakra elnököt választ, amely tisztség megújítható.
XII. cikk Az Igazgató
1. A Szervezet Igazgató irányítása alatt működik, akit az  ESC javaslata alapján az  Igazgatótanács bíz meg
a  Szabályzatban foglalt külön eljárásrend szerint. Az  Igazgatót a  Szervezet tudományos területein elért
szakmai eredményei és vezetői képességei alapján választják ki. A Szervezet székhelye szerinti országban le
kell telepednie.
2. Az Igazgató feladata, hogy a Szervezetet a jelen Egyezményben, a Szabályzatban és az illetékes szervek által
elfogadott egyéb politikákban foglaltaknak megfelelően működtesse és irányítsa.
XIII. cikk A Szervezet munkatársai
1. A Szervezet céljainak teljesítése érdekében az  Igazgató szükség szerint kijelöli a  Szakmai és az  Általános
Szolgálatok munkatársait.
2. Az EPLO munkatársai feladataikat nemzetközi köztisztviselőkként látják el, szem előtt tartva a Szervezet elveit
és céljait. Magatartásuknak minden esetben meg kell felelniük a  munkájuk által megkövetelt integritás és
pártatlanság elvének.
3. Kötelezettségeik teljesítése során a  munkatársak nem kérhetnek és kaphatnak utasításokat semmilyen
kormányzattól vagy EPLO-n kívüli hatóságtól. Tartózkodniuk kell minden cselekedettől, amely kedvezőtlen
fényt vethet nemzetközi köztisztviselői beosztásukra, és kizárólag a Szervezet felé tartoznak felelősséggel.
4. Az Igazgatótanács jóváhagyja az EPLO munkatársainak javadalmazási és juttatási tervét. Ezen kívül integrált
munkavállalói sérelem-kezelési rendszert is jóváhagy.
III. RÉSZ PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK XIV. cikk Finanszírozás
1. A Szervezet pénzforrásait minden jogszerű módon megszerezheti, így többek között hozzájárulásokból,
önkéntes hozzájárulásokból és adományokból, tanfolyamok, szemináriumok részvételi díjaiból, projektek
végrehajtásából, képzési műhelyek és szakmai segítségnyújtás díjaiból, publikációkból, minden szolgáltatási
bevételből, bizalmi és alapítványi vagyonkezelésből és bankszámlákon keletkező kamatokból stb.
2. A jelen Egyezményben részes felek nem viselnek sem egyéni, sem kollektív felelősséget a  Szervezet
semmilyen adósságáért, tartozásáért és kötelezettségéért.
XV. cikk Külső könyvvizsgáló
A Szervezet műveletei teljes körű pénzügyi könyvvizsgálat tárgyát képezik, amelyet független könyvvizsgálók
évente végeznek el. A könyvvizsgálat eredményeit az Igazgatótanács és a Közgyűlés rendelkezésére kell bocsátani.
IV. RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XVI. cikk Aláírás, ratifikálás, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás
1. A jelen Egyezmény aláírásra nyitva áll, azt bármely állam és nemzetközi szervezet aláírhatja.
2. Az Egyezményt meg kell erősíteni, el kell fogadni vagy jóvá kell hagyni.
3. A jelen Egyezménnyel szemben fenntartás nem tehető.
4. Bármely olyan állam vagy nemzetközi szervezet, amely nem írta alá a jelen Egyezményt, utólag csatlakozhat
ahhoz.
5. A Görög Köztársaság Kormánya a jelen Egyezmény Letéteményeseként jár el.
XVII. cikk Hatálybalépés
A jelen Egyezmény azt követően lép hatályba, hogy a  Letéteményes kézhez vette három, a  jelen Egyezményben
részes fél értesítését arról, hogy a jelen Egyezmény vonatkozásában az adott részes fél nemzeti törvényei által előírt
formai követelmények teljesültek.
XVIII. cikk Az Egyezmény módosítása
1. A jelen Egyezményt a  Közgyűlés jogosult módosítani a  teljes körű jogot biztosító szavazattal rendelkező
összes tagjának négyötödös többségi szavazása útján, feltéve hogy a  módosításról szóló értesítést annak
teljes szövegével együtt legkésőbb a  módosítási javaslatról szóló szavazásra kitűzött időpont előtt négy
héttel a Közgyűlés valamennyi tagjának megküldték.
2. Bármely módosítás a róla hozott határozatot követően azonnal hatályba lép.
XIX. cikk A Szervezet megszűnése
1. A Szervezet megszűnhet, ha a Közgyűlés teljes körű jogot biztosító szavazattal rendelkező valamennyi tagja
egyhangúlag úgy határoz, hogy a Szervezetre többé már nincs szükség vagy az már nem képes hatékonyan
ellátni a funkcióit.
2. Megszűnés esetén a  Szervezet bármely vagyona, amely jogszerű pénzügyi kötelezettségeinek teljesítését
követően fennmarad, a  Közgyűlésnek az  Igazgatótanáccsal egyeztetett határozata szerint kiosztásra kerül
a Szervezetéhez hasonló célokkal rendelkező intézmények részére.
XX. cikk Az Egyezmény felmondása
Az Egyezményhez csatlakozott bármely fél a  Letéteményes hivatalos értesítése útján jogosult visszavonni
az  Egyezményhez való csatlakozását és elállni közgyűlési tagságától. Az  Egyezmény felmondása az  értesítésben
megjelölt időpontban lép hatályba. Az  Egyezményt felmondó fél különböző kötelezettségeinek vonatkozásában
az Egyezmény felmondása azon pénzügyi év végén lép hatályba, amelyben az erről szóló értesítést benyújtották.
XXI. cikk Átmeneti és egyéb rendelkezések
 1. A jelen Egyezmény hatálybalépését követően a  Szervezet automatikusan magába olvasztja a  Görög
Köztársaság joga szerint 1995-ben megalakult Európai Közjogi Központot (EPLC) mint nemzetközi jellegű
görög intézményt, és automatikusan átveszi annak jogait, kötelezettségeit, kedvezményeit, vagyonát,
érdekeltségeit stb.
2. A jelen Egyezményben részes felek kötelesek elfogadni a  kötelezettséget, miszerint részvételi
megállapodásuknak megfelelően támogatják a  Szervezetet. Azok a  részes felek, amelyek a  részvételi
megállapodásban nem vállalják a  Szervezet támogatására vonatkozó kötelezettséget, úgy lehetnek
részesei a  jelen Egyezménynek, hogy eltérő döntésükig kizárólag tanácskozási jogkört biztosító szavazattal
rendelkeznek a Közgyűlésben.
3. Egyéb rendelkezés hiányában, az  államok vagy nemzetközi szervezetek által a  jogelőd EPLC-vel már
megkötött részvételi megállapodások a  jelen Egyezmény értelmében tovább élnek. Ezek az  államok és
nemzetközi szervezetek továbbra is képviseltetik magukat az új intézmény Igazgatótanácsában azon ésszerű
időszakon keresztül, amely ahhoz szükséges, hogy a jelen Egyezmény rendelkezései szerint az EPLO tagjaivá
váljanak.
4. Egyéb rendelkezés hiányában, a  jelen Egyezmény hatálybalépésekor az  EPLC Igazgatótanácsában képviselt
államoktól vagy nemzetközi szervezetektől eltérő felekkel fennálló bármilyen jellegű intézményi kapcsolat
a jelen okirat szerinti együttműködési kapcsolattá alakul át.
5. A jogelőd EPLC emblémája és zászlója az  EPLO emblémája és zászlója marad. Az  Igazgatótanács
határozatával ezek módosíthatók.
6. A jogelőd EPLC Végrehajtó Bizottsága és Igazgatótanácsa által végzett tevékenységekre a  jelen Egyezmény
vonatkozik az új Végrehajtó Bizottság és Igazgatótanács megalakulásáig.
7. A jelen Egyezmény keretein belül a  jogelőd EPLC Igazgatója a  fennálló azonos munkavégzési feltételek
mellett továbbra is ellátja funkcióját mint az  EPLO Igazgatója. A  jelen Egyezmény keretén belül az  Európai
Tudományos Tanács (ESC), az ESC Elnöke, valamint a jogelőd EPLC munkatársai továbbra is mint ESC, az ESC
Elnöke, és mint munkatársak végzik feladatukat.
8. Ha valamely Képviselő kijelölését az  EPLO különböző szervei előírják, a  kijelölő fél dönthet úgy, hogy
Helyettest is jelöl.
9. Mivel az  Európai Tudományos Tanácsban megtestesülő Európai Közjogi Csoport fontos és döntő szerepet
játszik az  EPLC fejlődésében, mint azt a  létesítéséről szóló parlamenti törvény lefekteti, az  EPLO különböző
szervei elsődlegesen továbbra is az Európai Tudományos Tanács tagjai közül kerülnek kiválasztásra.
10. A Görög Köztársaság elismeri, hogy a Szervezet jogosult a görög állami szervezetek, non-profit szervezetek,
civil szervezetek vagy egyéb közhasznú szervezetek részére rendelkezésre álló bármilyen programban,
projektben, munkafeladatban stb. való részvételre.”
4. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
60/2016. (VI. 7.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a magyar–szerb államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról és kitermeléséről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya, valamint a  Szerb Köztársaság Kormánya között a  magyar–szerb államhatár
mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról és kitermeléséről szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2014. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodási feladatai végrehajtásának szabályairól
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján
az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya
a) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosz
tályra (a továbbiakban: HM HVF),
b) a HM Jogi Főosztályra (a továbbiakban: HM JF),
c) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti
Főosztályra (a továbbiakban: HM TKHKF) és d) a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökségre
(a továbbiakban: HVK SZCSF) [az a)–d) pontban meghatározott HM szervek a továbbiakban együtt: gazdálkodó
szervezetek],
e) a HM Belső Ellenőrzési Főosztályra (a továbbiakban:
HM BEF) és
f) a HM Védelemgazdasági Hivatalra (a továbbiakban:
HM VGH)
terjed ki.
2. Az intézkedésben nem szabályozott kérdésekben a
fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás
szabályairól szóló 54/2012. (VII. 27.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásait kell alkalmazni.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos érvényesítési feladatokat a HM VGH fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodási feladatai végrehajtásáról szóló HM VGH főigazgatói intézkedésben foglaltak szerint a HM VGH látja el.
4. A kötelezettségvállalásokról a gazdálkodó szerveknek analitikus nyilvántartást kell vezetni, amely tartalmazza:
a) legalább az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 14. mellékletében, valamint
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 54/A. §-ában meghatározott
adatokat.
5. A költségvetési támogatásokkal összefüggésben a
gazdálkodó szervezeteknek biztosítaniuk kell az Áht.
54/A. §-ában, valamint az államháztartási törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
86. §-ában foglaltak végrehajtását.
6. A fejezeti kezelésű előirányzatok tervezése a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás (a továbbiakban: gazdálkodási utasítás) 16. § (1) bekezdése szerinti eljárásrend alapján történik, a költségvetési beszámoláshoz kapcsolódó adatszolgáltatásokat pedig
a gazdálkodási utasítás 26. § (1) szerinti HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkári szakutasítás alapján
kell elkészíteni.
7. A Honvédelem érdekében tevékenykedő civil szervezetek támogatása (8/2/3) jogcímcsoport 6. Honvédelem érdekében tevékenykedő civil szervezetek pályázati támogatása valamint 19. Honvédelem érdekében tevékenykedő
civil szervezetek támogatása jogcíme vonatkozásában
a) a teljesítést a HM TKHKF Társadalmi Kapcsolatok
Osztály osztályvezetője igazolja,
b) utalványozásra a HM TKHKF főosztályvezetője,
akadályoztatása esetén az általa írásban kijelölt személy
jogosult.
8. A Nonprofit korlátolt felelősségű társaságok támogatása (8/2/5) jogcímcsoport vonatkozásában
a) a teljesítést a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó nonprofit korlátolt felelősségű társaságok szakmai felügyeletének koordinációját
végző, a HM HVF állományába tartozó főtiszt igazolja,
b) utalványozásra a HM HVF főosztályvezetője, akadályoztatása esetén az általa írásban kijelölt személy jogosult.
9. Az Alapítványok, közalapítványok támogatása
(8/2/39) jogcímcsoport 1. Magyar Futball Akadémia Alapítvány támogatása jogcíme vonatkozásában
a) a teljesítést a HM TKHKF Társadalmi Kapcsolatok
Osztály osztályvezetője igazolja,
b) utalványozásra a HM TKHKF főosztályvezetője,
akadályoztatása esetén az általa írásban kijelölt személy
jogosult.
10. Az Alapítványok, közalapítványok támogatása
(8/2/39) jogcímcsoport 2. MH Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott feladatok támogatása jogcíme vonatkozásában
a) a teljesítést a HVK SZCSF csoportfőnöke igazolja,
b) utalványozásra a HVK SZCSF csoportfőnöke, aka
dályoztatása esetén a HVK SZCSF csoportfőnök-helyettese jogosult. 11. A forgóalapot képező Nemzetközi kártérítés
(8/2/15) jogcímcsoport tekintetében
a) a teljesítést a HM JF Nemzetközi Jogi Osztály állományából munkaköri leírásban kijelölt személy igazolja,
b) utalványozásra a HM JF főosztályvezetője, akadályoztatása esetén az általa írásban kijelölt személy jogosult.
12. Az Utasítás 13. §-ában foglaltak alapján a fejezeti
kezelésű előirányzatok terhére kötelezettséget
a) az 7. pontban meghatározott jogcímek vonatkozásában 60 millió forintig a HM parlamenti államtitkára;
b) a 10. pontban meghatározott jogcím vonatkozásában
60 millió forintig a HM KÁT,
c) minden egyéb esetben a honvédelmi miniszter
vállalhat.
13. Az Utasítás előírásai alapján a 7–12. pontban meghatározott jogosultságokkal rendelkező személyek aláírás-mintájának eredeti példányait a HM VGH tartja nyilván. A jogosultsággal rendelkező személyében bekövetkező változás esetén a gazdálkodó szervezetek haladéktalanul értesítik a HM VGH-t és megküldik részére az új aláírás-mintákat.
14. A fejezeti kezelésű előirányzatok felett a belső ellenőrzési tevékenységet a HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének szabályairól, a HM fejezet egységes http://www.idokep.hu/államháztartási belső ellenőr
zési kézikönyvének kiadásáról szóló HM utasítás alapján a
HM BEF végzi.
15. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos
gazdálkodási folyamatoknak a gazdálkodó szervezetek
operatív belső kontrollrendszerének elemeibe való beépítéséért a gazdálkodó szervezetek vezetői felelősek.
16. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
17. A gazdálkodó szervezetek az intézkedés hatályba lépését követő 5. napig megküldik az 1. melléklet szerinti
aláírás-mintákat a HM VGH részére.
18. Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium, mint
intézmény fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos
gazdálkodási feladatai végrehajtásának szabályairól szóló
27/2011. (HK 6.) HM KÁT intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
327/2011. (XII. 29.) Korm. rendelete a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárási szabályokról.
A Kormány a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 28. §
(1) bekezdés a)–c) pontjában és 28. § (2) bekezdésében,
az 1. § (2) bekezdése tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § (1) bekezdés a) pontjában, a 30. § a) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a 24. §, a 26–29. §, valamint a 30. § b) pontja tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti
jogalkotói hatáskörében eljárva a következőket rendeli el: 1. Kijelölés
1. § (1) A Kormány a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival összefüggő közigazgatási hatósági eljárásban
a rehabilitációs hatóságnak a megállapítással, megszüntetéssel, visszafizetéssel, megtérítéssel kapcsolatos
– a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.)10. § (2), (3) és (5) bekezdése, 13. § (2), (3) és (5) bekezdése, 14. §-a, 17. § (1) és
(2) bekezdése, 20. §-a, 21. § (1) bekezdése, 30. §-a, 32. § (2) bekezdése, 33. § (4) és (7) bekezdése szerinti – feladatai
ellátására a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet jelöli ki. (2) A Kormány a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival összefüggő közigazgatási hatósági eljárásban
a rehabilitációs hatóságnak a komplex minősítéssel kapcsolatos – az Mmtv. 2. § (1) bekezdése, 3. §-a, 10. §
(4) bekezdése, 13. § (4) bekezdése, 15. §-a, 16. §-a, 19. §-a, 21. § (1) bekezdése, 26. §-a, 33. § (6) bekezdése és 38. §
(2) bekezdése szerinti – feladatai ellátására szakhatóságként a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt
(a továbbiakban: Hivatal) jelöli ki. (3) A Kormány a rehabilitációs hatóságnak a rehabilitációs szolgáltatásokkal kapcsolatos – az Mmtv. 6. § (2) és
(3) bekezdése, 8. §-a, 17. § (3) bekezdése, 21. § (1) bekezdése és 34. § (2) bekezdése szerinti – feladatai ellátására
a munkaügyi központot jelöli ki. (4) A Kormány a rehabilitációs hatóságnak a megváltozott munkaképességű személyek pénzbeli ellátásának
folyósításával, szüneteltetésével és meghosszabbításával kapcsolatos – az Mmtv. 7. § (4) és (5) bekezdése, 18. §
(1) bekezdése, 21. § (1) bekezdése, 31. §-a, 32. § (1) és (4) bekezdése, 33. § (1) és (2) bekezdése, valamint 34. § (1) és
(3) bekezdése szerinti – feladatai ellátására a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot jelöli ki. Az állami adóhatóság az Mmvt.
21. § (2) bekezdése szerinti adattovábbítási kötelezettségét a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság felé teljesíti.
(5) A Kormány a rehabilitációs hatóságnak a Rehabilitációs kártyára való jogosultság megállapításával, a Rehabilitációs
kártya igénylésére és visszavonására irányuló eljárás megindításával kapcsolatos – a pályakezdő fiatalok, az ötven év
feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők
foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény
16/A–16/B. §-ában meghatározott – feladatai ellátására a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet jelöli ki.
2. Hatásköri, illetékességi szabályok 2. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátása megállapításával, megszüntetésével, visszafizetésével,
megtérítésével kapcsolatos hatósági ügyekben – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – a kérelmező lakó- vagy
tartózkodási helye szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóság jár el első fokon.
(2) A megváltozott munkaképességű személyek ellátása megállapításával kapcsolatos hatósági ügyekben a Központi
Nyugdíjnyilvántartó és Informatikai Igazgatóság jár el első fokon
a) ha a kérelmező utolsó biztosítással járó jogviszonya hivatásos szolgálati viszony volt,
b) ha a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló európai uniós rendeletek vagy
a szociális biztonsági (szociálpolitikai) egyezmények figyelembevételével kell eljárni vagy
c) a külföldön élő, tartózkodó kérelmező esetén. 3. § A komplex minősítéssel kapcsolatos feladatokat első fokon a Hivatal regionális igazgatóságainak kirendeltségei,
másodfokon a Hivatal regionális igazgatóságai szakhatóságként látják el.
4. § A rehabilitációs ellátásra jogosult személy számára a rehabilitációs szolgáltatásokat a munkaügyi központnak
a jogosult lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes kirendeltsége (a továbbiakban: kirendeltség) biztosítja.
3. Az eljáró szervek együttműködése 5. § (1) Az Mmtv.-ben és e rendeletben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a Hivatal, a Nemzeti Munkaügyi
Hivatal és az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a továbbiakban: ONYF) az együttműködés, valamint az
adatok kölcsönös átadásának a rendjét megállapodásban határozza meg.
(2) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásai megállapításához és a folyósítás tartama alatt a jogosultsági
feltételek vizsgálatához szükséges adatok átadásának módját az ONYF, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár megállapodásban határozza meg. 4. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megállapítása
6. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megállapítása – az Mmtv. 32. (1) bekezdésében és 33. §
(1) bekezdésében foglalt kivétellel – kérelemre történik. (2) Az ONYF által rendszeresített, a kérelem benyújtására szolgáló adatlapot és elektronikus űrlapot az ONYF, valamint
a fővárosi és megyei kormányhivatalok honlapján közzé kell tenni.
(3) Az adatlap és az elektronikus űrlap tartalmazza a kérelmező
a) természetes személyazonosító adatait, b) társadalombiztosítási azonosító jelét és
c) adóazonosító jelét, amennyiben a kérelmező Rehabilitációs kártyát igényel.
(4) A kérelemhez csatolni kell a) a keresőtevékenység megszűnése esetén a megszűnés időpontját igazoló okiratot vagy annak másolatát,
b) a társadalombiztosítási nyilvántartásban nem szereplő jogviszonyok bizonyításához felhasználni kívánt iratot,
c) a kérelmező jövedeleméről szóló igazolást, d) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy az Mmtv. szerinti rendszeres pénzellátásban (a továbbiakban: rendszeres
pénzellátás) nem részesül, e) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a jogosultsági feltételek fennállása esetén a Rehabilitációs kártya kiállítását
igényli-e és f) a kérelmező egészségi állapotával kapcsolatos, a 11. § (2) bekezdése szerinti dokumentumokat.
7. § Ha kétség merül fel a 6. § (4) bekezdés d) pontja szerinti nyilatkozat valóságtartalmát illetően, a 2. § szerinti
nyugdíjmegállapító szerv (a továbbiakban: nyugdíjmegállapító szerv) megkeresi a rendszeres pénzellátás
folyósítására jogosult szervet, hogy megállapítsa, a kérelmező részesül-e rendszeres pénzellátásban.
8. § A kérelem elbírálásához a nyugdíjmegállapító szerv megkeresi a Hivatalt, amely szakértői bizottsága komplex
minősítést végez, és szakhatósági állásfoglalást ad az Mmtv. 15. §-ában foglaltakról.
9. § A jogosultsági feltételek fennállása esetén, ha a megváltozott munkaképességű személyek ellátásának összege
a szükséges adatok hiánya miatt a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül nem határozható meg,
a nyugdíjmegállapító szerv végzésében a megváltozott munkaképességű személyek ellátása Mmtv.-ben
meghatározott legkisebb összegének megfelelő előleget állapít meg. A megváltozott munkaképességű személyek
ellátása megállapítását követően a folyósított előleg összegét a visszamenőlegesen járó ellátás összegébe be kell
számítani. 10. § (1) A nyugdíjmegállapító szerv a megváltozott munkaképességű személyek ellátása megállapítása esetén a döntésében
felhívja a) az ellátásban részesülő személyt az értesítési kötelezettség teljesítésére, egyben tájékoztatja az értesítési
kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezményeiről és b) a rehabilitációs ellátásban részesülő személyt az együttműködési kötelezettség – ennek keretében a 16. §
(1) bekezdése szerinti kötelezettség – teljesítésére, egyben tájékoztatja az együttműködési kötelezettség
megszegésének jogkövetkezményeiről. (2) A rokkantsági ellátásban részesülő személy az Mmtv. 17. § (1) és (2) bekezdésében foglalt értesítési és igazolási
kötelezettségét a nyugdíjmegállapító szerv felé teljesíti. (3) A nyugdíjmegállapító szerv a rehabilitációs ellátás megállapítása esetén a döntését egyidejűleg közli a kirendeltséggel
is. A nyugdíjmegállapító szerv haladéktalanul értesíti a kirendeltséget a döntésnek a rehabilitációs ellátásban
részesülő személlyel történő közlésének időpontjáról, valamint annak jogerőre emelkedéséről.
5. A komplex minősítéssel kapcsolatos eljárási szabályok 11. § (1) A Hivatal komplex minősítéssel kapcsolatos eljárása során a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint
eljárásának részletes szabályairól szóló 331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet rendelkezéseit az e rendeletben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Komplex minősítés elvégzésére irányuló szakhatósági eljárás esetén a megkereső hatóság a Hivatal rendelkezésére
bocsátja a komplex minősítés elvégzéséhez szükséges iratokat, így különösen
a) a kérelmező egészségi állapotára, gyógykezelésére, rehabilitációjára vonatkozó összefoglaló adatokat tartalmazó
háziorvosi, kezelőorvosi véleményt, b) az a) pont szerinti véleményben feltüntetett körülményekkel összefüggő egészségügyi dokumentációt,
c) ha a kérelmező foglalkoztatott és a megalapozott szakhatósági állásfoglalás kiadásához szükséges,
a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás orvosának tájékoztatóját a kérelmező munkaköri feladatairól,
a munkavégzés körülményeiről, kockázati viszonyairól, valamint arról, hogy a kérelmező egészségi állapota
alapján jelenlegi munkakörében továbbfoglalkoztatható-e, d) a jogszabály vagy az eljáró hatóság által rendszeresített formanyomtatványt vagy nyilatkozatot.
(3) Komplex minősítés esetén a Hivatal eljárására irányadó ügyintézési határidő 60 nap.
12. § (1) A Hivatal szakértői bizottsága a komplex minősítés során legalább négy tagból áll.
(2) A komplex minősítés során a szakértői bizottság
a) legalább két tagja orvosszakértő, b) legalább egy tagja foglalkozási rehabilitációs szakértő,
c) legalább egy tagja szociális szakértő. (3) A Hivatal megkeresésére a szakértői bizottság székhelye szerinti munkaügyi központ vezetője kijelöli
a szakértelemmel rendelkező foglalkozási rehabilitációs szakértőt. (4) A (3) bekezdés szerinti szakértő hiányában a Hivatal foglalkozási rehabilitációs szakértőként a Foglalkozási
Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértőt vehet igénybe. (5) A Hivatal a szakértői bizottság elnöke kivételével nem kormánytisztviselői jogállású szakértőt is igénybe vehet. Ebben
az esetben a Hivatal szociális szakértőként az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértőt
vehet igénybe. 13. § A komplex minősítés során a Hivatal – belföldi jogsegély keretében – a települési önkormányzat jegyzőjétől
tájékoztatást kérhet a kérelmező szociális helyzetére, szociális ellátásra való jogosultságára vonatkozó adatokról,
körülményekről. 6. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak folyósítása, szüneteltetése
és meghosszabbítása 14. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátását a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az azonosítás célját szolgáló
folyósítási törzsszám alatt havonta folyósítja a döntés vele való közlését követő tíz munkanapon belül. A megváltozott
munkaképességű személyek ellátásainak folyósítására az öregségi nyugdíj folyósítására vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. (2) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról
szóló 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet 75/B. §-a szerinti tájékoztatással egyidejűleg értesítést küld a megváltozott
munkaképességű személyek ellátásában részesülő személynek az ellátás tárgyév január hónapban járó összegéről és
az előző évben kiutalt ellátás összegéről. 15. § (1) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy keresőtevékenységéről, továbbá az Mmtv. 7. § (3) bekezdése szerinti
keresőképtelenség, a táppénzben, baleseti táppénzben való részesülése időtartamáról a kirendeltség haladéktalanul
értesíti a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot. (2) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az (1) bekezdésben meghatározott esetben a rehabilitációs pénzbeli ellátás
folyósítását szünetelteti. A szüneteltetésről rendelkező határozatban a keresőtevékenység vagy a keresőképtelenség
tartamára kiutalt rehabilitációs pénzbeli ellátás visszafizetését is előírja, – amennyiben ennek a feltételei fennállnak –
intézkedik a tartozásnak a folyósításra kerülő rehabilitációs pénzbeli ellátásba történő beszámításáról.
(3) A rehabilitációs ellátásra jogosult személy keresőképtelenségének időtartamát a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
nyilvántartja, és az ellátás időtartamának leteltét megelőzően a meghosszabbításról határozatban intézkedik.
A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a meghosszabbításról szóló döntését közli a kirendeltséggel is.
(4) A rehabilitációs pénzbeli ellátás folyósításának szüneteltetéséről és újbóli folyósításáról a Nyugdíjfolyósító
Igazgatóság határozattal dönt. (5) A rehabilitációs pénzbeli ellátás folyósításának szüneteltetését követő újbóli folyósítás esetén az ellátást az időközi
emelésekkel növelt összegben kell folyósítani. 7. A rehabilitációs ellátásban részesülő személy együttműködési kötelezettsége
16. § (1) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy a határozat közlésétől számított 5 munkanapon belül felkeresi a
kirendeltséget az együttműködési kötelezettség teljesítése és a rehabilitációs terv elkészítése érdekében. A határidő
elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjeszthető. (2) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy az Mmtv. 17. § (3) bekezdése szerinti értesítési kötelezettségét
a kirendeltség felé teljesíti. A keresőtevékenységről szóló értesítéssel egyidejűleg a rehabilitációs ellátásban részesülő
személy közli a munkaadó, foglalkoztató megnevezését, székhelyét, telephelyét.
(3) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy 3 munkanapon belül értesíti a kirendeltséget az Mmtv. 7. § (3) bekezdése
szerinti keresőképtelenségéről, vagy ha rendszeres pénzellátásban részesül. (4) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy 30 napi egybefüggő keresőképtelensége esetén a kirendeltség
kezdeményezi a jogosult felülvizsgálatát a nyugdíjmegállapító szervnél. 8. A rehabilitációs terv
17. § (1) A kirendeltség legkésőbb a rehabilitációs ellátást megállapító határozat jogerőre emelkedéséről szóló értesítést
követő 30 napon belül elkészíti és a rehabilitációs ellátásban részesülő személlyel ismerteti a rehabilitációs tervre tett
javaslatát. (2) A kirendeltség a rehabilitációs tervet a komplex minősítés során kiadott szakhatósági állásfoglalás részét képező
rehabilitációs javaslatnak megfelelően, a (3) bekezdés szerinti konzultációt és az adott térség munkaerő-piaci
feltételeit is figyelembe véve készíti el. (3) A rehabilitációs terv elkészítése során a kirendeltség a rehabilitációs ellátásban részesülő személlyel együttműködik,
ennek keretében személyes konzultációt folytat a rehabilitációt érintő lényeges kérdésekről. A konzultáció során a
kirendeltség a rehabilitációs ellátásban részesülő személyt tájékoztatja az irányadó jogszabályi rendelkezésekről, az őt
megillető jogokról és az őt terhelő kötelezettségekről, továbbá a kötelezettségek elmulasztásának
jogkövetkezményeiről. (4) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy a rehabilitációs terv elkészítése során együttműködik a kirendeltséggel,
és részt vesz a szükséges foglalkozás-egészségügyi vizsgálatokon. (5) A kirendeltség szükség esetén a rehabilitációs terv kidolgozásába a rehabilitációs ellátásban részesülő személy
kérésére – annak beleegyezése esetén – hozzátartozóját is bevonhatja.
(6) Amennyiben a rehabilitációs szolgáltatások nyújtásában akkreditált munkáltató is közreműködik, a rehabilitációs terv
kidolgozásába az akkreditált munkáltató képviselőjét is be kell vonni.
(7) A kirendeltség szükség esetén a rehabilitációs terv kidolgozásába más szervet, szakértőt (képző intézmény, akkreditált
munkáltató, műszaki tanácsadó, rehabilitációs tanácsadó, foglalkozás-egészségügyi orvos, pszichológiai, szociális
szakértő) is bevonhat. (8) A rehabilitációs szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók a kirendeltség megkeresésére a rehabilitációs terv elkészítésében
szükség szerint közreműködnek. 18. § (1) A rehabilitációs terv tartalmazza
a) a rehabilitáció – foglalkozást, munkakört (munkaköröket) megjelölő – irányát,
b) a rehabilitációs szükségleteket, c) a rehabilitációs ellátásban részesülő személynek nyújtandó rehabilitációs szolgáltatásokat, ezek időtartamát,
időbeli sorrendjét, d) a rehabilitációval összefüggésben a foglalkoztatáshoz nyújtott támogatást, ennek mértékét és időtartamát,
e) a kirendeltség foglalkozási rehabilitációs szolgáltatások biztosításával összefüggő kötelezettségeit, ezek
teljesítésének határidejét, f) az orvosi és a szociális rehabilitációs szolgáltatások igénybevételéhez való segítségnyújtásnak és azok
figyelemmel kísérésének a formáit, g) a sikeres rehabilitáció érdekében szükséges további intézkedéseket,
h) a rehabilitációs ellátásban részesülő személynek a rehabilitációs szolgáltatások igénybevételével összefüggő
kötelezettségeit, ezek teljesítésének módját, határidejét és i) a rehabilitációs ellátásban részesülő személynek a kirendeltségnél történő jelentkezései gyakoriságát,
a kapcsolattartás módját. (2) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy a rehabilitációs tervet aláírja, egyben nyilatkozik arról, hogy
a rehabilitációs tervben foglaltakat megismerte és vállalja az együttműködési kötelezettség teljesítését.
(3) A kirendeltség a rehabilitációs tervben azokat a foglalkozási rehabilitációs szolgáltatásokat tünteti fel, amelyek
a rehabilitáció irányaként megjelölt foglalkozás, munkakör betöltéséhez szükségesek. A kirendeltség a rehabilitációs
tervben az orvosi és a szociális rehabilitációs szolgáltatásokat a rehabilitációs javaslat szerinti rehabilitációs
szükségletek alapul vételével tünteti fel. (4) A rehabilitációs tervben foglaltak megvalósulásáról a kirendeltség és a rehabilitációs ellátásban részesülő személy
a rehabilitációs tervben megjelölt időközönként értékelő megbeszélést folytat, szükség esetén a megbeszélés alapján
előkészíti a rehabilitációs terv módosítását. 9. A rehabilitációs szolgáltatások
19. § (1) A rehabilitációs szolgáltatások az e rendeletben, illetve jogszabályban meghatározott, rehabilitációs célú foglalkozási,
orvosi és szociális szolgáltatások. (2) A foglalkozási és szociális rehabilitációs szükségleteket és a hozzájuk kapcsolódó rehabilitációs szolgáltatásokat az
1. melléklet tartalmazza. Az orvosi rehabilitációs szolgáltatások az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 100. §
(4) és (5) bekezdésében foglalt szolgáltatások, figyelembe véve a kötelező egészségbiztosítás ellátásait meghatározó
törvény által előírt, az orvosi rehabilitáció keretében nyújtható szolgáltatásokat.
(3) A kirendeltség a rehabilitációs tervben foglaltak végrehajtása érdekében a rehabilitációs ellátásban részesülő
személynek rehabilitációs mentort (a továbbiakban: mentor) jelölhet ki.
(4) Kötelező a mentor kijelölése abban az esetben, ha
a) a rehabilitációs ellátásban részesülő személy azt kéri és a rehabilitációs terv orvosi, illetve szociális rehabilitációs
szolgáltatások szükségességét is megjelöli, vagy b) a rehabilitációs terv előkészítése keretében történő konzultáció során ennek szükségessége megállapításra
került. (5) A mentori szolgáltatás keretében biztosítani kell
a) a rehabilitációs ellátásban részesülő személynek a rehabilitációs szolgáltatások igénybevétele során történő
információnyújtást, az önálló munkába álláshoz szükséges személyes tanácsadást, a beilleszkedéshez történő
segítségnyújtást, személyes közreműködést és szükség esetén együttműködést a rehabilitációs szolgáltatást
nyújtó szolgáltatókkal, szervezetekkel és személyekkel, b) a rehabilitációs tervben foglaltak szerint rendszeres kapcsolattartást a rehabilitációs ellátásban részesülő
személlyel, amely során figyelemmel kell kísérni a mentális, fizikai és egészségi állapotát, a rehabilitációs tervben
foglaltak megvalósulását és közre kell működni az akadályok elhárításában,
c) tájékoztatási kötelezettség teljesítését a kirendeltség felé, ha a rehabilitációs tervben foglaltak megvalósulását
ellehetetlenítő körülmény merült fel, vagy a rehabilitációs terv módosítása vált szükségessé,
d) közreműködést a rehabilitációs terv módosításában. (6) A mentori szolgáltatást nyújtó a rehabilitációs tervben foglaltak megvalósulásáról és az (5) bekezdésben foglalt
intézkedésekről rehabilitációs naplót vezet, és tevékenységéről havonta beszámol a kirendeltségnek.
10. A felülvizsgálat 20. § (1) Az Mmtv. 19. §-ában meghatározott esetben a nyugdíjmegállapító szerv a felülvizsgálat lefolytatásához megkeresi
a Hivatalt a komplex minősítés elvégzése céljából. (2) A kirendeltség a felülvizsgálat elvégzése céljából haladéktalanul értesíti a nyugdíjmegállapító szervet az Mmtv. 10. §
(2) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott körülmények fennállásáról.
11. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megszüntetése 21. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátása megszüntetéséről a nyugdíjmegállapító szerv határozattal
intézkedik. (2) A kirendeltség a rehabilitációs ellátás megszüntetése céljából haladéktalanul értesíti a nyugdíjmegállapító szervet az
Mmtv. 10. § (2) bekezdés c) és f) pontjában meghatározottak fennállásáról, vagy ha egyéb megszüntetési ok jut a
tudomására. (3) A nyugdíjmegállapító szerv a rehabilitációs ellátásnak az ellátás időtartama leteltét megelőző megszüntetéséről szóló
döntéséről a határozat jogerőre emelkedését követően értesíti a kirendeltséget.
22. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesülő személy halálának hónapját követően belföldi
pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára átutalt jogalap nélküli ellátásnak a fizetési számla terhére
történő visszafizetésére a pénzforgalmi szolgáltatót a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság kötelezi, feltéve, hogy a fizetési
számla feletti rendelkezésre más személy nem jogosult, és a visszautalás a fizetési számla terhére megtörténhet.
Amennyiben a fizetési számla felett rendelkezésre jogosult személy ismert, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
a követelését – fizetésre kötelező határozat kibocsátásával – akkor is e személlyel szemben érvényesíti, ha a jogalap
nélkül kiutalt ellátást az elhunyt személy fizetési számlájáról még nem vették fel.
12. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
24. § Azon személy esetében, akinek rendszeres szociális járadékra való jogosultságát a 2008. január 1-jét megelőzően
hatályos rendelkezések szerint állapították meg, vagy aki a rendszeres szociális járadék iránti igényét 2007. december
31-éig benyújtotta, a hozzátartozója után folyósított növelést a 2007. december 31-én hatályos rendelkezések szerint
kell felülvizsgálni és folyósítani. 13. A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól szóló
331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet módosítása 25. § (1) A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól szóló 331/2010. (XII. 27.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Nr.) 3. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A főigazgató) „c) gondoskodik az egységes szakértői, szakhatósági tevékenység kialakításáról, irányítja és ellenőrzi a Hivatal szakmai
tevékenységét, olyan tényről vagy körülményről történő tudomásszerzés esetén, amely valószínűsíti, hogy a korábbi
komplex minősítés során megállapított körülmény a megállapítás időpontjában nem állt fenn, felülvizsgálatot
kezdeményez,” (2) Az Nr. 4. § c) pontja a következő ce) alponttal egészül ki:
(A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti
szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként) „ce) a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékkel”
(összefüggő feladatok ellátása során a Hivatalt jelöli ki.)
(3) Az Nr. 7. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Hivatal a jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban szakhatóságként vesz részt,
e feladatkörében szakhatósági állásfoglalást ad) „a) a megváltozott munkaképességű személyek ellátása,”
(megállapításához.) (4) Az Nr. 7. § (1) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Hivatal a jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban szakhatóságként vesz részt,
e feladatkörében szakhatósági állásfoglalást ad) „j) a bányászok egészségkárosodási járadéka,”
(megállapításához.) (5) Az Nr. 8. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Hivatal a foglalkozási rehabilitációval összefüggő oktatási, innovációs, tárolási, logisztikai, nyilvántartási és
informatikai feladatokat lát el.” (6) Az Nr. 13. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A felsőoktatásban részt vevő hallgatók diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia fogyatékosságának megállapítására
irányuló eljárásban a Fővárosi Kirendeltség jár el.” (7) Az Nr. 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szakértői bizottság – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – legalább két tagból áll. A szakértői bizottság
elnöke és előadó szakértője a kormánytisztviselőkre vonatkozó szabályok szerint kétévente vagyonnyilatkozatot tesz.”
(8) Az Nr. 16. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A Hivatal – jogszabályban meghatározott esetekben – komplex minősítést végez, amely során szakhatósági
állásfoglalást ad a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXCI. törvény 15. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakról.
(3) A Hivatal – jogszabályban meghatározott esetekben – az érintett személy kérelmére komplex minősítést végez, és
hatósági bizonyítványt állít ki a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 15. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakról.”
(9) Az Nr. 19. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„19. § A szakértői bizottság az egészségi állapotot, az egészségkárosodás mértékét, a fogyatékosságot, valamint
a rehabilitálhatóságot a jogszabályokban foglaltaknak és a szakmai szabályoknak megfelelően véleményezi.”
(10) Az Nr. a) 4. § c) pont cc) alpontjában az „és” szövegrész helyébe a „ , ” szöveg,
b) 4. § c) pont cd) alpontjában a „Névjegyzékével” szövegrész helyébe a „Névjegyzékével és” szöveg,
c) 7. § (2) bekezdés h) pontjában az „egészségkárosodás” szövegrész helyébe az „egészségkárosodás, egészségi
állapot” szöveg, d) 12. § záró szövegrészében a „főigazgatósága” szövegrész helyébe a „főigazgatója” szöveg
lép. (11) Hatályát veszti az Nr. a) 7. § (1) bekezdés d) és f) pontja,
b) 15. § (6) bekezdése és c) 17. § (1) és (2) bekezdése.
14. Az egyes bányászati dolgozók társadalombiztosítási kedvezményeiről szóló
23/1991. (II. 9.) Korm. rendelet módosítása 26. § Az egyes bányászati dolgozók társadalombiztosítási kedvezményeiről szóló 23/1991. (II. 9.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Br.) a „Vegyes rendelkezések” alcímét megelőzően a következő alcímmel, valamint 5/F–5/N. §-sal
egészül ki: „Bányászok egészségkárosodási járadéka 5/F. § A bányászok egészségkárosodási járadékára (a továbbiakban: járadék) az a személy jogosult, akinek
egészségkárosodása legalább 29%-os mértékű, a) saját jogú nyugellátásra nem jogosult,
b) nem részesül rendszeres pénzellátásban, keresetkiegészítésben, átmeneti keresetkiegészítésben,
jövedelemkiegészítésben, átmeneti jövedelemkiegészítésben, c) a járadék megállapításakor keresőtevékenységet nem folytat, és
d) a keresőtevékenység megszűnését megelőzően megváltozott munkaképességére, illetve egészségkárosodására
tekintettel a bányászokat megillető keresetkiegészítésben vagy átmeneti keresetkiegészítésben részesült.
5/G. § (1) A járadék havi összege a megállapításkor megegyezik az 5/F. § d) pontja szerinti ellátásnak a járadék
megállapítását megelőzően folyósított összegével, de nem lehet magasabb, mint az öregségi nyugdíj mindenkori
legkisebb összegének háromszorosa. (2) Akinek a járadékra és özvegyi nyugdíjra – ide nem értve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat – való jogosultságát
egyaránt megállapították, azt a járadék 50%-kal csökkentett összegben illeti meg.
(3) Ha az özvegyi nyugdíj – ide nem értve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat – és a járadék 50%-kal csökkentett összege
együttesen nem éri el a járadék teljes összegét, a jogosultat a járadék olyan összegben illeti meg, hogy az az özvegyi
nyugdíj – ide nem értve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat – összegével együtt elérje a járadék őt megillető teljes
összegét. (4) A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásakor a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló közösségi rendeletek
és a szociális biztonsági tárgyú nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó államból származó özvegyi nyugdíjnak
megfelelő ellátást is figyelembe kell venni. 5/H. § (1) A járadék iránti igény érvényesítésére, a jogorvoslatra, az ellátás megtérítésére, a jogalap nélkül felvett ellátás
visszafizetésére, megtérítésére, a járadékból történő levonásra, a járadék folyósítására, a járadékkal kapcsolatos eljárás
költség- és illetékmentességére – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a társadalombiztosítási nyugellátásra
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. (2) A járadék iránti kérelmet a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló
168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet 1. §-a szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatósághoz (a továbbiakban:
nyugdíjbiztosítási igazgatóság) az erre rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani
annak a keresőtevékenységnek a megszűnésétől számított 24 hónapon belül, amelynek időtartama alatt
a keresetkiegészítést, átmeneti keresetkiegészítést számára folyósították. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) A (2) bekezdés szerinti határidőbe nem számít bele
a) a keresőtevékenység megszűnését követően járó táppénz, baleseti táppénz folyósításának időtartama, valamint
b) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény szerinti pénzbeli ellátás
folyósításának időtartama. (4) A járadékot a nyugdíjfolyósító szerv folyósítja az Egészségbiztosítási Alap rokkantsági, rehabilitációs ellátások
előirányzatának terhére. 5/I. § A járadék a jogosultsági feltételek bekövetkeztének napjától, de legkorábban a kérelem benyújtásának napjától
esedékes. 5/J. § A járadék iránti kérelem elbírálásakor, ha a kérelmező a részére korábban folyósított keresetkiegészítés, átmeneti
keresetkiegészítés megállapítása során felhasznált, szakértői bizottság által kiadott szakvéleménnyel, szakhatósági
állásfoglalással rendelkezik, a szakvélemény hatálya alatt az egészségkárosodást nem kell vizsgálni.
5/K. § (1) A járadékra jogosult tizenöt napon belül köteles értesíteni a nyugdíjbiztosítási igazgatóságot a jogosultsági
feltételekben bekövetkezett változásról, valamint arról, ha keresőtevékenységet folytat.
(2) A bányászok egészségkárosodási járadékának a kereső tevékenységgel összefüggő szüneteltetésére
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 83/B. § (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit
megfelelően alkalmazni kell. 5/L. § (1) A járadékra való jogosultság feltételeként meghatározott mértékű egészségkárosodás fennállását
a határozatban meghatározott időpontban kell felülvizsgálni (rendszeres felülvizsgálat), kivéve, ha a határozat alapján
a járadékra jogosult állapota véglegesnek tekinthető. (2) A nyugdíjbiztosítási igazgatóság a rendszeres felülvizsgálaton kívül a járadékra jogosultat
– a jogkövetkezményekről való tájékoztatás mellett – felülvizsgálat céljából történő személyes megjelenésre
kötelezheti akkor, ha olyan tény vagy körülmény jut a tudomására, amely valószínűsíti, hogy a korábban
megállapított egészségkárosodás a megállapítás időpontjában nem állt fenn vagy az a megállapítottnál kisebb
mértékű volt, vagy az egészségkárosodás mértéke a járadék folyósítása alatt kisebb mértékűvé vált (rendkívüli
felülvizsgálat). 5/M. § (1) A járadékra való jogosultság megszűnik, illetve azt meg kell szüntetni, ha a járadékra jogosult
a) meghalt, b) a járadék folyósításának megszüntetését kéri,
c) három naptári hónapot meghaladóan, egybefüggően külföldön tartózkodik,
d) egészségkárosodásának mértéke nem éri el az e rendeletben meghatározott mértéket,
e) saját jogú nyugellátásra való jogosultságát megállapították és a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról
szóló közösségi rendeletek és a szociális biztonsági tárgyú nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó más államból
származó saját jogú nyugellátás esetén annak összege eléri vagy meghaladja a járadék összegét,
f) részére rendszeres pénzellátást állapítanak meg, g) foglalkoztatására a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat hiányában került sor
vagy h) neki felróható okból nem működik együtt a rendszeres és rendkívüli felülvizsgálatban.
(2) A járadékot az (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti esetben a nyugellátás, illetve a rendszeres pénzellátás
megállapításának napját megelőző naptól kell megszüntetni. (3) A járadékot az (1) bekezdés b)–d), valamint g) és h) pontja szerinti esetben a megszüntetési ok megállapítását
követő hónap első napjától kell megszüntetni. 5/N. § (1) A járadékra való jogosultság az 5/M. § (1) bekezdés b)–h) pontja szerinti megszüntetés után
– a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – újból megállapítható, ha az 5/F. §-ban meghatározott
jogosultsági feltételek ismételten fennállnak. (2) Ha a járadékra való jogosultság megszüntetésére az 5/M. § (1) bekezdés g) és h) pontja alapján került sor,
a járadékra való jogosultság legkorábban a megszüntetést követő 13. hónap első napjától állapítható meg újból.
(3) A jogosultat a járadék újbóli megállapítása esetén az időközbeni emelések, kiegészítések is megilletik.
(4) A járadékra való jogosultság újbóli megállapítása esetén a járadék megállapítására vonatkozó eljárási szabályok
irányadók azzal, hogy az 5/H. § (2) bekezdésében foglalt időkorlátra vonatkozó rendelkezést nem kell alkalmazni.
(5) Ha a járadékra való jogosultság megszüntetésére az 5/M. § (1) bekezdés g) pontja alapján került sor, az 5/M. §
(3) bekezdése szerinti időponttól visszaszámított 12 hónapra – az ennél rövidebb időtartamban fennálló jogosultság
esetén a jogosultság valamennyi hónapjára – tekintettel folyósított járadék jogalap nélkül felvett ellátásnak minősül.”
27. § (1) A Br. 7. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:) „d) egészségkárosodás alatt az egyén fizikai, mentális, szociális jóllétének betegség, illetve sérülés után kialakult vagy
veleszületett rendellenesség következtében fennálló tartós vagy végleges kedvezőtlen változásait,”
(kell érteni.) (2) A Br. 7. §-a a következő f)–g) ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:) „f) rendszeres pénzellátás alatt a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 1. § (2) bekezdésében meghatározott rendszeres pénzellátást, valamint
a rokkantsági ellátást és a rehabilitációs ellátást, g) saját jogú nyugellátás alatt a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 6. § (1) és
(4) bekezdésében meghatározott ellátásokat, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló közösségi
rendeletek és a szociális biztonsági tárgyú nemzetközi egyezmények alapján más államokban megállapított saját jogú
nyugellátásokat” (kell érteni.) 28. § A Br. a következő 8/A–8/B. §-sal egészül ki:
„8/A. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való részleges megfelelést szolgálja:
a) a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló
2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv, 11. cikk (1) bekezdés d) pontja és 21. cikk (1) bekezdése,
b) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való
jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK,
a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, 24. cikk.
8/B. § A 2011. december 31-én folyamatban lévő, a bányász dolgozók egészségkárosodási járadékával kapcsolatos
ügyekben, valamint a 2011. december 31-ig megállapított bányász dolgozók egészségkárosodási járadékával
kapcsolatos ügyekben e rendelet alapján kell eljárni.” 29. § A Br.
a) 5/B. § (4) bekezdésében az „az orvosszakértői szerv” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)” szöveg, b) 5/B. § (5) bekezdésében az „az orvosszakértői szervet” szövegrész helyébe az „a Hivatalt” szöveg,
c) 5/C. § (1) bekezdésében az „az orvosszakértői szerv” szövegrész helyébe az „a Hivatal, illetve jogelődje” szöveg,
d) 5/C. § (3) bekezdésében az „az orvosszakértői szervet” szövegrész helyébe az „a Hivatalt” szöveg,
e) 5/E. § (2) bekezdés e) pontjában és (4) bekezdésében a „bányász dolgozók” szövegrész helyébe a „bányászok”
szöveg lép. 15. Hatályát vesztő rendelkezések 30. § Hatályát veszti
a) a komplex rehabilitációról szóló 321/2007. (XII. 5.) Korm. rendelet és
b) az egészségkárosodott személyek szociális járadékairól szóló 387/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 309/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
399/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a H-Dent-Build Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a H-Dent-Build Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-860586,
székhely: 1118 Budapest, Maléter Pál utca 2. C. ép. 1. lház. fszt. 3.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2014. (XI. 6.) IM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán a megismételt szavazás, a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek időközi választása, a nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán a megismételt szavazás és a nemzetiségi önkormányzati képviselők időközi választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346.  § a), e) és f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Nemzeti Választási Iroda (a  továbbiakban: NVI) a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán
a  megismételt szavazás, a  helyi önkormányzati képviselők és a  polgármesterek időközi választása, a  nemzetiségi
önkormányzati képviselők választásán a megismételt szavazás és a nemzetiségi önkormányzati képviselők időközi
választása (a  továbbiakban együtt: választás) lebonyolítása fedezetének biztosításához a  költségvetés tervezése
keretében éves szintű pénzügyi feladat- és költségtervet készít.
(2) A  helyi választási iroda (a  továbbiakban: HVI) vezetője, a  területi választási iroda (a  továbbiakban: TVI) vezetője,
továbbá a  választás lebonyolításában részt vevő egyéb szerv (a  továbbiakban: egyéb szerv) vezetője választási
feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint – szervezeti
és működési szabályzatának megfelelően – felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására és
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközök elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A választási feladatok előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az 1–5. mellékletben meghatározott
tételek és normatívák, a nem normatív kiadások tekintetében az NVI elnökének az egyéb szerv vezetőjével kötött
megállapodása alapján megállapított költségvetési fedezet szolgál.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál a választópolgárok számára vonatkozó adatokat
a) a  helyi önkormányzati képviselők és a  polgármesterek időközi választása esetén a  központi névjegyzék
szavazás napját megelőző kilencedik napi,
b) a  nemzetiségi önkormányzati képviselők időközi választása esetén a  központi névjegyzék szavazás napját
megelőző kilencedik napi,
c) a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, illetve a  nemzetiségi önkormányzati
képviselők választásán a  megismételt szavazás esetén a  megismételtetett szavazáshoz összeállított
szavazóköri névjegyzék
állapota szerint kell figyelembe venni.
 (3) Az  1–5.  mellékletben meghatározott tételeket, normatívákat a  választásban érintett megye, település,
választókerület, nemzetiség adatai alapján kell figyelembe venni. 3. § Az  NVI elnöke a  választás lebonyolítására rendelkezésre álló összegből megállapodás alapján biztosítja az  egyéb
szerv részére a feladatai végrehajtásának pénzügyi fedezetét.
4. § (1) Az  NVI a  választás pénzügyi fedezetének a  TVI-t megillető részét az  illetékes fővárosi, megyei önkormányzat
hivatalának fizetési számlájára folyósítja.
(2) Az NVI a választás pénzügyi fedezetének a HVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala
(közös önkormányzati hivatal esetén a közös önkormányzati hivatal) fizetési számlájára folyósítja, ettől eltérő fizetési
számlára történő utalásra az NVI elnöke írásbeli engedélyével van lehetőség.
(3) A  választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, normatívák szerinti összeget az  NVI a  6.  § (3)  bekezdése
szerinti, elfogadott feladattípusú pénzügyi elszámolások alapján, utólag folyósítja.
(4) A  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ve.) 303.  §-a és 310.  §-a alapján képviselőtestület, közgyűlés feloszlásának kimondása vagy feloszlatása miatt tartott időközi választás esetén az  érintett
önkormányzatnak saját forrásból kell a  3–5.  melléklet szerinti normatívát – beleértve a  felettes választási szerv
számára meghatározott normatívát – és egyéb költségeket biztosítani. A  jogszabályban meghatározott központi
biztosítású nyomtatványok és választástechnikai eszközök, valamint azok kézbesítésének, szállításának 5. melléklet
szerinti költségét az NVI részére, számla alapján, előzetesen kell megtéríteni.
(5) A választási irodák vezetői és tagjai személyi juttatásainak kifizetéséről az NVI elnöke az elszámolások elfogadásakor
dönt, és intézkedik a díjak fedezetéről, kifizethetőségéről.
5. § (1) A feladat végrehajtásához biztosított normatív pénzeszközöket (személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok
és szociális hozzájárulási adó, dologi kiadások) az államháztartásról szóló törvényben és az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban
személyi kiadásra az e rendelet szerinti normatívákat – a feladatellátással arányos mértékben – biztosítani kell.
(2) Többlettámogatást különösen
a) a szavazatszámláló bizottságba (a továbbiakban: SZSZB) bevont póttagok,
b) nem állami, vagy nem önkormányzati tulajdonú szavazóhelyiségek bérlete,
c) a Ve. 15. §-a szerinti kiadások,
d) az  NVI elnöke által elrendelt, valamint a  választási iroda által a  Ve. 66.  § (4a)  bekezdése alapján ellátott
többletfeladatok,
e) a választási szervek részére az NVI elnöke által normatívaként megállapított rendkívüli költségek
miatt lehet igényelni.
(3) Feladatelmaradás esetén, vagy ha a feladatot a Ve. 66. § (4a) bekezdése alapján másik választási iroda látja el, az erre
a feladatra biztosított, a normatívák szerint számolt összeggel, illetve – ha a feladatelmaradás ismertté válása előtt
indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt – annak maradványával a választási szervnek el kell számolni.
(4) Többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a  téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket.
(5) A  HVI és a  TVI többletkiadásainak, valamint a  (3)  bekezdés szerinti indokolt kifizetéseinek, illetve
kötelezettségvállalásainak az  elszámolásban való érvényesítését a  választási iroda vezetője kezdeményezi
az  NVI elnökénél. A  kérelem elfogadásáról az  NVI elnöke a  kezdeményezés átvételétől számított öt munkanapon
belül dönt. Ha a  kérelem elbírálására a  feladat határidején belül nem kerül sor, a  határidő leteltét követő napon
az egyetértést megadottnak kell tekinteni.
6. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket választásonként elkülönítetten kell kezelni.
 (2) A  költségvetési szerv a  pénzeszközök felhasználásáról kiadásnemenként – ezen belül a  többletköltségekről és
a  feladatelmaradásról bruttó módon feladatonként (jogcímenként) – számol el, és a  tényleges pénzforgalomról
(bevétel, kiadás) a hatályos jogszabályok szerint a választási feladatokkal kapcsolatos részletező nyilvántartást vezet.
A  részletező nyilvántartásban meg kell jeleníteni mind a  kapott támogatást, mind a  saját forrás terhére teljesített
kiadásokat.
(3) A  választási iroda a  támogatásokról a  részletező nyilvántartással összhangban az  NVI elnöke részére elszámol
(feladattípusú elszámolás), melynek alapja a tényleges kifizetések összege. Az elszámolás időpontjáig nem teljesült
kiadásokról a  kötelezettségvállalások alapján, szükség esetén időarányos költségmegosztással, költségbecsléssel
kell elszámolni.
(4) A  feladattípusú elszámolás elkészítéséhez az  elszámolást segítő informatikai alkalmazást az  NVI elnöke utasítása
szerint kell igénybe venni.
(5) Az  egyéb szerv a  nem normatív támogatásokról tételes elszámolást készít. Az  elszámolást az  alapbizonylatok
másolatával kell alátámasztani.
7. § (1) A HVI vezetője a szavazás napját követő tizenöt napon belül feladattípusú elszámolást készít a TVI vezetője részére.
 (2) A TVI vezetője az NVI elnöke részére a szavazás napját követő harminc napon belül
a) elszámolást készít a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít a HVI vezetők és a saját elszámolása alapján.
(3) Az egyéb szerv vezetője elszámolást készít az NVI elnöke részére a szavazás napját követő harminc napon belül.
 (4) Az  NVI az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt elszámolások alapján, éves költségvetési beszámolója részeként, összesítő
elszámolást készít. 8. § (1) A HVI vezetője és a TVI vezetője a választási iroda részére megállapított támogatás felhasználásának ellenőrzésére
a választási iroda tagjainak ad megbízást.
(2) A  HVI tekintetében az  elszámolások megalapozottságát a TVI ellenőrzi a  szavazás napját követő huszonöt napon
belül.
(3) A TVI és az egyéb szerv tekintetében az elszámolások megalapozottságát az NVI ellenőrzi.
 (4) A többletköltség igények indokoltságát tételesen meg kell vizsgálni.
 (5) A  támogatás felhasználásának és az  elszámolások megalapozottságának ellenőrzése során a  költségvetési
támogatás ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 9. § (1) A HVI elszámolásának elfogadására a TVI vezetője tesz javaslatot az NVI elnökének.
 (2) Az elszámolások elfogadásáról az NVI elnöke dönt.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
2057/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az egyes csepeli és soroksári fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a csepeli Jedlik Ányos Gimnázium teljes körű felújításával,
b) a Soroksári Rendőrkapitányság épületének kialakításával, valamint
c) a Soroksár-Újtelepi Fatimai Szűzanya tiszteletére épült Szent István Király Plébániatemplom plébániája és
zarándokháza befejező munkálatainak megvalósításával;
 2. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere − Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzatának
(a  továbbiakban: Önkormányzat) mint a  felújítás megvalósítójának támogatási kérelme alapján − a  Jedlik
Ányos Gimnázium teljes körű felújításához 5 000 000 000 forint összegű költségvetési támogatás biztosítására,
a  költségvetési támogatás felhasználására és elszámolásának részletes feltételei meghatározására
az Önkormányzattal támogatási szerződést kössön, vagy részére támogatói okiratot adjon ki;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. február 28.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy − az  emberi erőforrások minisztere bevonásával − gondoskodjon
a 2. pontban meghatározott költségvetési támogatás biztosításához szükséges költségvetési kiadási előirányzatnak
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Soroksári Rendőrkapitányság épületének kialakításához
szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. december 31. 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a  Soroksári
Rendőrkapitányság épületének kialakításához szükséges, 1 000 000 000 forint összegű költségvetési kiadási
előirányzatnak a központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezetében történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 6. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere − az  Esztergom-Budapesti Főegyházmegye mint a  SoroksárÚjtelepi Fatimai Szűzanya tiszteletére épült Szent István Király Plébániatemplom plébánia és zarándokház befejező
munkálatai megvalósítójának támogatási kérelme alapján − a  Soroksár-Újtelepi Fatimai Szűzanya tiszteletére épült
Szent István Király Plébániatemplom plébániája és zarándokháza befejező munkálatainak költségeire 394 405 104 forint
összegű költségvetési támogatás biztosítására, a  költségvetési támogatás felhasználására és elszámolásának részletes
feltételei meghatározására az  Esztergom-Budapesti Főegyházmegyével támogatási szerződést kössön, vagy részére
támogatói okiratot adjon ki;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. január 31.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy − az  emberi erőforrások minisztere bevonásával − gondoskodjon
a 6. pontban meghatározott költségvetési támogatás biztosításához szükséges költségvetési kiadási előirányzatnak
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2003. (VII. 22.) ME határozata a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaság Felügyelő Bizottsága elnökének felmentéséről.
A Magyar Export-import Bank Részvénytársaságról és
a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 17. § (1) bekezdése alapján
Beszteri Sárát, a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaság Felügyelő Bizottsága elnökét e tisztségéből
— saját kérésére — 2003. június 20-i hatállyal
felmentem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök