text:
2/2010. (V. 4.) KüM rendelete a Külügyminisztérium fejezetnél az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. §-ának (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Ámr.) 2. §-a 6. pontjának j) alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban:
költségvetési törvény) XVIII. Külügyminisztérium (a továb biak ban: minisztérium) fejezeti kezelésű előirányzatai
(a továb biak ban: előirányzat) közül az alábbiakra terjed ki:
a) Alapítványok támogatása (5. cím, 12. alcím),
b) Civil szervezetek támogatása (5. cím, 14. alcím),
c) Külügyi Kommunikáció (5. cím, 15. alcím),
d) Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés (a továb biak ban: NEFE)és humanitárius segélyezés (5. cím, 22. alcím),
e) Lakossági EU tájékoztatási feladatok (5. cím, 36. alcím),
f) Külföldi magyar emlékek megőrzése (5. cím, 43. alcím).
2. § (1) Az előirányzatból a minisztérium pályázat vagy támogatási kérelem alapján nyújthat támogatást. Támogatási kérelem
alapján támogatás abban az esetben nyújtható, ha azt e rendelet külön lehetővé teszi.
(2) Az egyes előirányzatokból fedezhetők – amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, alcímenként az alcímhez
rendelt előirányzat éves összegének legfeljebb 9%-áig – az előirányzat működtetésével, kezelésével, felhasználásával,
szerződések előkészítésével, nyilvántartásának tárgyi feltételeivel és ellenőrzésével kapcsolatos költségek is.
Az előirányzat működtetésével kapcsolatos költségként az előirányzat terhére elszámolható a Magyar Államkincstár
egyes szolgáltatásaiért a minisztérium által fizetendő kezelési költség, valamint a külképviseleteken keresztül
meg valósított projektek esetén az elszámolásból adódó árfolyam-különbözet.
3. § Amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, támogatás kizárólag saját forrás biztosítása mellett nyújtható.
A saját forrás legkisebb mértéke – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – a támogatott tevékenység
összköltségvetésének 10%-a, amely pénzben biztosítandó. Civil szervezetnek és nonprofit gazdasági társaságnak
500 000 Ft-ot meg nem haladó összegű, valamint határon túli magyar szervezet, intézmény részére, támogatás saját
forrás biztosítása nélkül is nyújtható. Az előzőekben meghatározottakon túl saját forrás biztosítása nélkül támogatás
a miniszter egyedi döntése alapján – e rendelet 10. § (4) bekezdésének a)–f) pontjában felsorolt szempontok
figye lembe véte lével – is nyújtható.
4. § Támogatás a támogatási igény benyújtásakor már meg valósult tevékenységre, projektre vagy programra nem
adható.
1. Értelmező rendelkezések 5. § Jelen rendelet alkalmazásában:
a) civil szervezet: az a társadalmi szervezet (kivéve a pártokat, a munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti
szerveket, a biztosító egyesületeket, valamint az egyházakat), alapítvány, közalapítvány, valamint mindezek jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti egysége, amelyet a bíróság – jelen rendelet eltérő rendelkezése
hiányában – a pályázat kiírása előtt vagy a támogatási igény benyújtását megelőzően legalább két évvel
nyilvántartásba vett, és az alapszabályának, alapító okiratának megfelelő tevékenységet ténylegesen folytatja;
b) támogatási igény: pályázat vagy támogatási kérelem;
c) igénylő: a pályázó vagy a támogatási kérelem benyújtója;
d) külföldi igénylő: nem magyarországi székhellyel rendelkező igénylő.
2. A pályázati felhívás 6. § (1) Pályázati eljárás lefolytatása esetén a minisztérium pályázati felhívást tesz közzé a Magyar Közlöny mellékletét képező
Hivatalos Értesítőben, valamint a minisztérium internetes honlapján (www.kulugyminiszterium.hu), továbbá
a pályázati felhívásról olyan közleményt tesz közzé legalább egy országos napilapban, amely tartalmazza, hogy
a pályázati felhívás teljes szövege a Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben és a minisztérium
internetes honlapján megtekinthető.
(2) Pályázati felhívás közzététele esetén a pályázatokat a pályázati felhívásban meghatározott időn belül kell benyújtani,
amely – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a minisztérium internetes honlapján történő közzétételtől számított
30 napnál rövidebb nem lehet.
(3) Pályázati felhívás közzététele ajánlattételi felhívásnak minősül. 3. A támogatási igény tartalmi elemei
7. § A támogatási igénynek [5. § b) pont] az Ámr. 133. § (1) bekezdés a)–i) pontjában meghatározottakon kívül tartalmaznia
kell:
a) az igénylő telefon- és telefaxszámát, valamint elektronikus elérhetőségét,
b) több elérhetőség esetén annak megjelölését, hogy az értesítéséket melyik elérhetőségre kéri,
c) részletezett költségvetési tervet, abban külön szerepeltetve a saját forrás felhasználási módját,
d) a pályázati felhívásban vagy az egyéb jogszabályokban meghatározott további adatokat.
8. § A támogatási igényhez csatolni kell:
a) hiteles másolatban a pályázó harminc napnál nem régebbi cégkivonatát vagy igazolást a bírósági, vagy egyéni
vállalkozóként történő nyilvántartásba vételről,
b) az igénylő képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett
aláírásmintáját; ötszázezer forintot meg nem haladó támogatás esetén a költségvetési szerv, intézmény igénylő
képviselőjének pénzintézetnél szereplő eredeti vagy a pénzintézet által hitelesített aláírás-bejelentő kartonját,
c) eredetiben az igénylő valamennyi bankszámláját vezető hitelintézet harminc napnál nem régebbi igazolását
– a pontos számlaszám megjelölésével – a pályázó bankszámlájának vezetéséről, fizetőképességéről,
d) az igénylő létesítő okiratáról készített egyszerű másolatot,
e) igénylői nyilatkozatot a saját forrás meglétéről; a pénzbeli saját forrást bankszámlakivonattal, szerződéssel vagy
hitelígérvénnyel, helyi önkormányzat pályázónál a testületi határozattal is igazolni kell,
f) az igénylő képviselője által cégszerűen aláírt nyilatkozatot arról, hogy:
fa) az igénylőnek az Európai Unió tradicionális saját forrásai címen tartozása nincs, vagy arra az ille té kes
adóhatóság fizetési könnyítést (részletfizetés, fizetési halasztás) engedélyezett,
fb) az igénylő felhatalmazza a minisztériumot a 12. § (4) bekezdésében foglalt adatok nyilvántartására,
fc) az igénylő nem áll a támogatási rendszerből való kizárás hatálya alatt.
g) az igénylő nyilatkozik arról, hogy a pályázó a 13. § (5) bekezdésében foglaltak szerinti tartalommal felhatalmazza
a minisztériumot beszedési megbízás benyújtására,
h) a pályázati felhívásban vagy az egyéb jogszabályokban meghatározott dokumentumokat.
4. A támogatási igények elbírálása 9. § (1) A minisztérium munkabizottsága (a továb biak ban: munkabizottság) – a támogatási igény alapján – javaslatot tesz
támogatás odaítélésére, valamint egyéb kifizetések teljesítésére. Támogatási kérelem esetében a munkabizottság
csak különösen indokolt esetben tehet javaslatot támogatás nyújtására.
(2) A pályázat elfogadásáról a kötelezettségvállalásra jogosult dönt. A támogatási kérelem elfogadása a miniszter
hatáskörébe tartozik, ha az igényelt összeg eléri vagy meghaladja az ötvenmillió forintot, ha a támogatási kérelem
alapján nyújtott támogatás nem éri el az ötvenmillió forintot, a támogatás nyújtásáról az államtitkár dönt.
(3) A munkabizottság javaslatot tesz az államháztartási körbe tartozó igénylők támogatási kérelmének elbírálására is.
(4) A munkabizottság szükség szerint, de havonta legalább egy alkalommal ülésezik. A munkabizottság a támogatási
igény benyújtásától számított harminc, vagy a hiánypótlás határidejének lejártától számított tizenöt munkanapon
belül teszi meg az (1) bekezdés szerinti javaslatát.
10. § (1) A munkabizottság határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagoknak több mint ötven százaléka az ülésen jelen van,
vagy elő ze tesen írásban leadta a szavazatát.
(2) A munkabizottság tagjait egyenlő szavazati jog illeti meg. A döntésekre vonatkozó javaslatokat a munkabizottság nyílt
szavazással és a távollévők írásbeli szavazatai alapján, egyszerű szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén
a soros elnök szavazata dönt. A döntés-előkészítő javaslatnak tartalmaznia kell a támogatási igények értékelését,
a véleményezésre jogosultak javaslatait, észrevételeit.
(3) A munkabizottság üléseiről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvben röviden rögzíteni kell a támogatási igény
elbírálásában részt vevő személyek főbb hozzászólásait, a támogatási igény támogathatóságára vonatkozó javaslatait.
Támogatási kérelem esetében azoknak a körülményeknek a részletezését, amelyek a pályázat kiírásának mellőzését
indokolják, továbbá azoknak a körülményeknek a részletezését, amelyek megalapozzák az adott egyéni kérelmem
alapján nyújtható támogatás különös indokoltságát.
(4) A támogatási igény elbírálása során a munkabizottság bírálati szempontként együttesen figye lembe veszi, hogy
tervezett tevékenység milyen mértékben
a) illeszkedik a külkapcsolati stratégiához,
b) alkalmas az előirányzat céljának meg valósítására,
c) felel meg a pályázati felhívásban megfogalmazott konkrét követelményeknek (pályázat felhívás közzététele
esetén),
d) erősíti a külpolitikai kormányzat és a hazai, valamint a nemzetközi civil szféra közötti kapcsolatot,
e) alkalmas Magyarország külföldi megítélésének, a hiteles Magyarország-kép kialakításának elősegítésére,
f) költséghatékony,
g) biztosít saját forrást. (5) A támogatási igény hiányos benyújtása esetén – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a minisztérium egy
alkalommal az igénylőt hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlás határideje – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában –
a hiánypótlásra történő felhívás kézhezvételétől számított nyolcadik nap. A hiánypótlásra biztosított határidő
elmulasztása az igénylőnek a támogatási igény elbírálásából való kizárását eredményezi, erről az igénylőt
a hiánypótlásra történő felhívásban tájékoztatni kell. A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló
2007. évi CLXXXI. törvény 14. §-ában meghatározott nyilatkozat csatolásának elmulasztása esetén hiánypótlásnak
nincsen helye.
11. § (1) A pályázati feltételek teljesítése nem jelent jogosultságot a pályázatban megjelölt összegű költségvetési támogatás
igénybevételére. A pályázatot szerződéskötési ajánlatnak kell tekinteni.
(2) Támogatás az igénylő által igényelt összegnél kisebb összegben is nyújtható.
(3) A minisztérium a támogatási igény nyertesének megnevezését, az elnyert támogatás összegét, a támogatás tárgyát
a minisztérium internetes honlapján teszi közzé.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott, a minisztérium internetes honlapján történő közzététel nem érinti a közzétételre
vonatkozó egyéb jogszabályi kötelezettségek teljesítését.
(5) Nem ítélhető meg támogatás olyan igénylő részére, továbbá nem köthető támogatási szerződés azzal:
a) aki saját forrással nem rendelkezik, kivéve, ha az igényelt támogatás összege az ötszázezer forintot nem haladja
meg, vagy ha e rendelet eltérően rendelkezik, vagy
b) akit a miniszter írásbeli döntésével – az Ámr. 120. §-a (2) bekezdésében foglaltak alapján – kizárt az előirányzat
támogatási rendszeréből, a kizárás hatálya alatt, vagy
c) aki jelen rendelet hatálybalépését megelőzően kötött támogatási szerződésében foglaltakat megszegte és e miatt
a minisztérium elállt a támogatási szerződéstől, vagy pénzügyi elszámolását, tartalmi jelentését a minisztérium
nem fogadta el, az elállástól, az elszámolás, tartalmi jelentés elbírálásától számított 5 évig, vagy
d) akivel szemben a támogatás nyújtásának egyéb jogszabályban meghatározott, vagy jelen rendelet hatálybalépését megelőzően kötött szerződésből eredő akadálya van.
5. A támogatási szerződés 12. § (1) A minisztérium a támogatásban részesülő igénylővel (a továb biak ban: kedvezményezett) a támogatás feltételeiről
támogatási szerződésben (a továb biak ban: szerződés) állapodik meg.
(2) Külföldi kedvezményezettel kötött szerződés esetén – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – a jogviták
elbírálására a magyar jog az irányadó és a szerződésben a magyar bíróság joghatóságát kell kikötni. Amennyiben
a szerződés magyar nyelven kívül más nyelven (nyelveken) is megkötésre kerül, a szerződés értelmezése során
– eltérés esetén – a magyar nyelvű szöveg az irányadó.
(3) A támogatással érintett tevékenység teljesítésének határideje kizárólag annak lejártát legkésőbb harminc – különösen
méltányolható esetben három – nappal megelőzően beérkezett, indokolással ellátott kérelem, vagy a minisztérium
kezdeményezése alapján módosítható.
(4) A minisztérium nyilvántartja a kedvezményezettel kötött szerződés lényeges tartalmi elemeit, valamint a szerződés
teljesítésével és a támogatás felhasználásával kapcsolatos adatokat.
(5) A külföldön meg valósított tevékenységek esetén, az ennek jellegéből adódóan esetlegesen beálló árfolyamveszteség
a kedvezményezettet terheli.
6. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítése 13. § (1) A támogatás visszafizetésére vonatkozó értesítésben a kedvezményezettet tájékoztatni kell arról, ha a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás nem vagy csak részben kerül visszafizetésre, vagy ha az értesítés kézbesítését követő harminc
napon belül a visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, az (5) bekezdésben meghatározott beszedési
megbízás alkalmazásának van helye, ennek hiánya, eredménytelensége esetén, vagy egyéb esetekben a minisztérium
követelését fizetési meghagyásos, valamint polgári peres eljárásban érvényesíti.
(2) Az értesítésben meg kell határozni azt a számlaszámot, amelyre a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett
támogatást visszafizetni köteles.
(3) A miniszter a visszafizetésre kötelezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott részletes indokolást
tartalmazó kérelmére – méltányosságból – részletfizetési kedvezményt vagy halasztást engedélyezhet. A részletekben
történő visszafizetés vagy a halasztás időtartama a tizenkét hónapot nem haladhatja meg. A visszafizetéstől
eltekinteni nem lehet.
(4) Visszafizetési kötelezettség, elállás, felmondás esetén a már kifizetett támogatási összeg, továbbá a kamat és
a késedelmi kamat megfizetésére irányuló követelés érvényesítése – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában –
beszedési megbízás alkalmazásával történik. A beszedési megbízás alkalmazásától eltekinteni előleg nélküli,
egyösszegű utófinanszírozással biztosított támogatás nyújtása esetén lehet.
(5) A kedvezményezett legkésőbb a szerződés aláírásakor átadja a kedvezményezett valamennyi – jogszabály alapján
beszedési megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozó, a minisztérium javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó levelet és a pénzforgalmi szolgáltató visszaigazolásával arról, hogy
a kedvezményezettől befogadták a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendeletben
foglaltaknak megfelelő – a minisztériumot a kedvezményezett bankszámlái ellen beszedési megbízás benyújtására
felhatalmazottként megjelölő és csak a minisztérium hozzájárulásával visszavonható – felhatalmazó levelet.
A felhatalmazó levélnek tartalmaznia kell a pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési megbízás esetére
a követelés legalább harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezést is. A minisztérium az elszámolás
elfogadásának tényéről értesítést küld a kedvezményezettnek, egyúttal megadja a hozzájárulást a felhatalmazó levél
visszavonásához.
7. A támogatás folyósítása 14. § (1) A támogatási összeg vagy annak részletei folyósítására érvényes és hatályos szerződés alapján, – ha e rendelet eltérően
nem rendelkezik – a támogatott tevékenység teljes vagy részleges meg valósulását köve tően (utófinanszírozás) kerül
sor, a tartalmi jelentés és a pénzügyi dokumentáció elfogadása után, írásbeli lehívás alapján.
(2) Nem profitorientált szervezet esetében – ötszázezer forintot meg nem haladó összegű támogatás – előfinanszírozással egy összegben is folyósítható.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottakon túl, a kedvezményezett kérelmére, indokolt esetben a támogatás a kedvezményezett utólagos elszámolásával előfinanszírozás formájában is folyósítható, legfeljebb a támogatás 25%-át meg
nem haladó részletekben. Ez esetben az egyes részletek csak akkor folyósíthatók, ha a kedvezményezett a pénzben
biztosított saját forrás ütemezése szerinti összegét számlával igazoltan felhasználta és elszámolt a már folyósított
összeggel, továbbá elszámolását a minisztérium elfogadta.
(4) A támogatás részletekben történő kifizetése esetén az egyes részletek átutalására a finanszírozási időszakot lezáró
részbeszámoló elfogadását köve tően kerülhet sor.
8. A támogatás felhasználása és a felhasználás ellenőrzése
15. § (1) A kedvezményezett köteles pénzügyi elszámolást készíteni a támogatás összegének felhasználásáról, amelynek
– a szerződésben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) összesítő kimutatást a szerződés mellékletét képező költségvetésben szereplő költségekre vetítve, amelyet
elektronikus úton is be kell nyújtani és amelyben az üzleti titkot olvashatatlanná kell tenni,
b) költségtételek szerinti bontásban a számla kibocsátójának nevét, a számla sorszámát, a számla tartalmát (kifizetés
jogcímét), a számla keltét és a teljesítés időpontját, az áfaalapot, az áfatartalmat és a bruttó összeget, valamint
átutalás esetében átutalással teljesített számlamásolat mellett a bankszámla terheléséről szóló banki igazolást
vagy kivonatot (megjelölve a vonatkozó tételt), készpénzes kifizetés esetében a készpénzfelvétel tényét
tartalmazó külön kimutatást,
c) a támogatás és a saját forrás felhasználását igazoló számla másolatát (az áfatartalmú számlák esetében fel kell
tüntetni a számla nettó értékét),
d) a saját forrás és társfinanszírozás dokumentumainak másolatát (megállapodás, határozat),
e) a saját forrás és társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást,
f) személyi juttatást érintő kifizetések esetében a számfejtési, valamint az adó- és járulékbefizetési bizonylatokat.
(2) Az elszámolás során kizárólag a támogatási szerződés megkötését köve tően kiállított számviteli bizonylat
fogadható el.
(3) A kedvezményezett köteles részletes tartalmi jelentést készíteni a szerződésben megjelölt tevékenységek, feladatok
teljesítéséről, eredményéről. A tartalmi jelentést elektronikus úton is be kell nyújtani, amelyben az üzleti titkot
olvashatatlanná kell tenni.
16. § A kedvezményezett a támogatás összegét köztartozás törlesztésére nem használhatja fel.
17. § A szerződésszerű teljesítés mellett fel nem használt támogatás maradványát a kedvezményezett a támogatott
tevékenység meg valósítására előírt határidőt követő 15 napon belül köteles visszautalni.
18. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok terhére teljesített kifizetések felhasználását, annak indokoltságát, valamint a jelen
rendeletben, és az egyéb jogszabályokban foglaltak betartását a minisztérium ellenőrzi. Az ellenőrzésre dokumentum
alapú és helyszíni ellenőrzés formájában is sor kerülhet.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre
feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, az ellenőrzésben
közreműködni.
(3) A helyszíni ellenőrzésről jegyzőkönyv készül. 9. A kifogás
19. § (1) Az Ámr. 131. § (1) bekezdésében meghatározott kifogást a támogatás igénylője, a támogatás kedvezményezettje
(a továb biak ban: kifogást tevő) írásban nyújthatja be a miniszternek.
(2) A kifogásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a kifogást tevő adatait (név, székhely vagy lakcím, képviselő);
b) a kifogással érintett pályázati eljárás, támogatási igény, támogatás azonosítását (így különösen pályázat címe,
támogatás célja, támogatási szerződés száma);
c) a kifogásolt intézkedés vagy mulasztás meghatározását;
d) a kifogás alapjául szolgáló tényeket, a jogszabálysértés megjelölését;
e) a kifogás célját;
f) a kifogást tevő, vagy a nem természetes személy kifogást tevő képviselőjének saját kezű aláírását.
(3) A kifogást a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül,
de legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtétől vagy a mulasztástól számított 30 munkanapon belül lehet
benyújtani.
20. § (1) Az elkésett, a nem a jogosult által, vagy a korábbival azonos tartalommal ismételten benyújtott kifogást a miniszter
annak kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve
az elutasítás indokát.
(2) Amennyiben a kifogás hiányos, nem tartalmazza a 19. § (2) bekezdésben meghatározottakat, a miniszter a kifogás
kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül 8 munkanapos határidő tűzésével írásban felhívja a kifogást tevőt
a hiány pótlására. Amennyiben a kifogást tevő a hiányt határidőben nem vagy nem meg fele lően pótolja, a miniszter
a kifogást elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(3) A miniszter a kifogást annak kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül érdemben elbírálja. E határidőbe nem
számít be a (2) bekezdésben meghatározott hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő.
A miniszter az e bekezdésben meghatározott határidőt indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb 15 munkanappal
meghosszabbíthatja, és erről a kifogást tevőt a kifogás kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül írásban
értesíti.
(4) Amennyiben a kifogás nem alapos, a miniszter azt elutasítja, és erről a kifogást tevőt a kifogás elbírálásától számított
15 munkanapon belül írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(5) Amennyiben a kifogás alapos, a miniszter a (3) bekezdésben meghatározott határidőben elrendeli a kifogásban
sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedést, és erről a kifogást tevőt a (4) bekezdésben
megjelölt határidőn belül írásban értesíti. Amennyiben a kifogást tevő a kifogásolt jogszabálysértés folytán nem nyert
támogatást, a támogató köteles a kifogást tevő támogatási igényét ismételten elbírálni, feltéve, ha az előirányzaton
támogatásra fordítható összeg rendelkezésre áll.
(6) A kifogás kivizsgálásában nem vehet részt, aki a kifogással érintett eljárásban részt vett.
II. FEJEZET
EGYES ELŐIRÁNYZATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 10. Alapítványok támogatása
21. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás nyújtása a Demokrácia Központ Közalapítvány működési
költségeihez az alapító okiratban meghatározott feladatok meg valósítása érdekében.
(2) A támogatás folyósítása – támogatási kérelemre – a szerződésben meghatározottak szerint, időarányosan, utólagos
elszámolási kötelezettséggel, saját forrás biztosítása nélkül történik.
22. § A Demokrácia Központ Közalapítvány az éves tevékenységéről készült számlákkal igazolt tételes beszámolót
legkésőbb a tárgyévet követő év június 30-ig köteles a minisztériumnak megküldeni.
11. Civil szervezetek támogatása 23. § Az előirányzatból az alábbi civil szervezetek működési költségeihez nyújtható vissza nem térítendő támogatás:
a) az atlanti gondolat megismertetését és elterjesztését célul tűző, vagy
b) a nemzetközi szervezeteket kutató és népszerűsítő, vagy
c) az európai eszmét kutató és népszerűsítő
civil szervezetek.
24. § (1) A támogatás legfeljebb 50%-a a pályázó kérelmére előlegként folyósítható azzal, hogy a további részletek kifizetésére
csak az előleggel, számlák alapján történő elszámolást köve tően kerülhet sor.
(2) A kedvezményezett éves működési költségének teljes összegére támogatás nem nyújtható, az éves működési költség
pályázati felhívásban meghatározott hányadát saját forrásból kell biztosítani.
(3) A kedvezményezettek az éves tevékenységükről készült beszámolót legkésőbb a tárgyévet követő év június 30.
napjáig kötelesek a minisztériumnak megküldeni.
12. Külügyi Kommunikáció 25. § (1) Az előirányzat célja
a) Magyarország külföldi megítélésének javítása, különös tekintettel a magyar kultúra, tudomány és történelem
értékeinek, jeles személyiségeinek és eseményeinek bemutatására, valamint Magyarország külpolitikai tevékenységének, szerepvállalásának megismertetése;
b) a társadalom külpolitika és diplomácia iránti érdeklődésének erősítése, az azzal kapcsolatos ismereteinek
bővítése, a civil szervezetek külpolitikai érdekeink érvényesítésébe történő aktívabb bevonását célzó tevékenységek elősegítése, valamint a kormányzati civil stratégia meg valósulásának elősegítése a külkapcsolatok terén;
c) a kormányzati civil stratégia meg valósításának elősegítése a külkapcsolatok terén, a külpolitikai kormányzat és
a hazai, valamint a határon túli civil szféra közötti kapcsolatok erősítését és bővítését célzó tevékenységek,
továbbá ennek keretében tudományos kutatások, konferenciák támogatása;
d) a NATO-nak az európai és a globális biztonságpolitika alakításában játszott szerepével kapcsolatos ismeretek
széles körű terjesztése, Magyarország NATO-tagsága társadalmi támogatottságának növelése;
e) ifjúsági csereprogramok lebonyolításának és kommunikációjának támogatása.
(2) Az előirányzatból céljainak meg fele lően, az alábbi jogcímeken folyósítható támogatás, vagy valósítható meg
beszerzés:
a) külföldi tájékoztatást szolgáló idegen és magyar nyelvű lapok, könyvek, albumok, folyóiratok, reklám-, PR és
ismeretterjesztő kiadványok megjelentetése, beszerzése, tematikus kiállítások szervezése,
b) a NATO tevékenységéről szóló rendezvények szervezése, kiadványok, cikkek megjelentetése,
c) a nemzetközi biztonságpolitikai helyzet alakulásának a NATO tevékenységére és hazánk kül- és biztonság
politikájára gyakorolt hatását elemző rendezvények szervezése, kiadványok megjelentetése a pályázati
felhívásban meghatározott témák alapján,
d) fotók, filmek és videoanyagok, elektronikus információhordozók (szoftver, CD, DVD, CD-ROM) készítése,
e) képzés, tanulmányi verseny szervezése, lebonyolítása,
f) egyéb rendezvény-, konferencia-, kiállítás-, eseményszervezés,
g) szakfordítások, idegen nyelvű lektorálás, szakértői díjak, egyéb szakszolgáltatások nyújtása,
h) nyomdai előkészítés, nyomtatás,
i) a hazai és a határon túli civil társadalom külpolitika iránti érdeklődésének fokozását elősegítő anyagok,
programok készítése, készíttetése, valamint előállításának és terjesztésének támogatása,
j) egyéb, a lakosság vagy a külföldi partnerek tájékoztatását célzó kommunikációs tevékenységek meg valósítása,
k) elektronikus kommunikációs tevékenység és fejlesztés,
l) nemzetközi jogi perbeszédverseny, továbbá egyéb hasonló rendezvények szervezése, lebonyolítása,
m) ifjúsági csereprogramok lebonyolítása.
26. § Az előirányzatból – a 25. § (1) bekezdés c) és e) pontjában meghatározott célra támogatási kérelem alapján is nyújtható
támogatás.
13. Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés és humanitárius segélyezés 27. § (1) Az előirányzat célja különösen a szegénység mérsékelése és felszámolása, a béke és biztonság megteremtéséhez való
hozzájárulás, valamint a partnerországok fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődésének elősegítése, összhangban az Egyesült Nemzetek által megfogalmazott Millenniumi Fejlesztési Célokkal; továbbá humanitárius segítség
nyújtása.
(2) A tárgyévi előirányzat terhére a kötelezettség legkésőbb a tárgyévet követő év december 31-éig történő pénzügyi
teljesítéssel vállalható.
28. § (1) A nemzetközi fejlesztési együttműködés jogcímcsoporton nyújtott támogatás, egyéb kifizetés és beszerzés az alábbi
jogcímeken történik:
a) technikai együttműködés (különösen oktatás, képzés, tapasztalat- és ismeretátadás),
b) projekt és program típusú együttműködés,
c) a NEFE társadalmi támogatottságát elősegítő tájékoztatási tevékenység,
d) egyéb támogatási jellegű tevékenység,
e) külképviseleti mikroprojekt,
f) valamely nemzetközi szervezet vagy az Európai Unió által, vagy rajtuk keresztül meg valósuló nemzetközi
fejlesztési tevékenységhez történő hozzájárulás.
(2) Az afganisztáni PRT támogatása a NEFE keretében jogcímcsoporton nyújtott támogatás, egyéb kifizetés és beszerzés
az alábbi jogcímeken történik:
a) technikai együttműködés (különösen oktatás, képzés, tapasztalat- és ismeretátadás),
b) projekt és program típusú együttműködés,
c) a NEFE társadalmi támogatottságát elősegítő tájékoztatási tevékenység,
d) egyéb támogatási jellegű tevékenység,
e) valamely nemzetközi szervezet vagy az Európai Unió által, vagy rajtuk keresztül meg valósuló nemzetközi
fejlesztési tevékenységhez történő hozzájárulás,
f) humanitárius segélyezés. (3) A humanitárius segélyezés jogcímcsoporton támogatás, egyéb kifizetés és beszerzés az alábbi jogcímeken történik:
a) közvetlenül a minisztérium által,
b) civil szervezeten vagy gazdasági társaságon keresztül,
c) a Magyar Vöröskereszt vagy valamely nemzetközi szervezet vagy az Európai Unió által, vagy rajtuk keresztül
meg valósuló humanitárius segítségnyújtáshoz történő hozzájárulás által,
d) a segítségre szoruló ország legitim kormánya által humanitárius céllal létrehozott vagy nyilvántartásba vett
szervezet közvetlen támogatása által, amennyiben a humanitárius segítségnyújtás más módon nem teljesíthető.
29. § (1) Támogatás oly módon is nyújtható, hogy a minisztérium a beszerzést közvetlenül a kedvezményezett javára valósítja
meg.
(2) A benyújtott pályázatok elbírálása során a munkabizottság bírálati szempontként figye lembe veszi a 10. §
(4) bekezdésében meghatározott szempontok mellett azt is, hogy a tervezett tevékenység milyen mértékben illeszkedik
a kedvezményezett (partnerország) nemzeti fejlesztési programjához és fordít figyelmet ennek érvényesítésére.
(3) Az előirányzatból támogatás nyújtása támogatási kérelem alapján is történhet a nemzetközi fejlesztési együttműködés jogcímcsoporton belül a külképviseleti mikroprojekt jogcím [28. § (1) bekezdés e) pont] és a humanitárius
segélyezés jogcímcsoport esetében.
(4) Az előirányzat céljával összhangban álló egyéb kifizetések teljesíthetők
a) a nemzetközi fejlesztési együttműködés jogcímcsoporton belül: az egyéb támogatási jellegű tevékenység,
valamint valamely nemzetközi szervezet vagy az Európai Unió által, vagy rajtuk keresztül meg valósuló
nemzetközi fejlesztési tevékenységhez való hozzájárulás jogcímek [28. § (1) bekezdés d) és f) pont], és
b) az afganisztáni PRT támogatása a NEFE keretében jogcímcsoporton belül: az egyéb támogatási jellegű
tevékenység, valamint a valamely nemzetközi szervezet vagy az Európai Unió által, vagy rajtuk keresztül
meg valósuló nemzetközi fejlesztési tevékenységhez történő hozzájárulás jogcímek [28. § (2) bekezdés d) és
e) pont], továbbá
c) a humanitárius segélyezés jogcímcsoporton belül: a közvetlenül a minisztérium, a Magyar Vöröskereszt vagy
valamely nemzetközi szervezet vagy az Európai Unió, vagy rajtuk keresztül meg valósuló humanitárius
segítségnyújtáshoz történő hozzájárulás, vagy a segítségre szoruló ország legitim kormánya által humanitárius
céllal létrehozott vagy nyilvántartásba vett szervezet közvetlen támogatása jogcímek [28. § (3) bekezdés a), c) és
d) pont]
esetében.
(5) Az egyéb támogatási jellegű tevékenység jogcímből [28. § (1) és (2) bekezdésé d) pont] kifizetés csak akkor teljesíthető,
ha a támogatás más jogcímen nem valósítható meg. Egyéb támogatási jellegű tevékenység jogcímén történő kifizetés
a kedvezményezett indokolással ellátott kérelmére – a munkabizottság javaslata alapján – abban az esetben is
teljesíthető, ha a kedvezményezett saját forrás biztosítására nem képes.
(6) Amennyiben a külföldi igénylő kormányzati szerv, a támogatási igénynek nem kell tartalmaznia a 7. § c) pontja szerinti
adatot, valamint a támogatási igényhez nem kell csatolni a 8. §-ban írt dokumentumokat, kivéve a saját forrás
meglétéről szóló nyilatkozatot [8. § e) pont].
30. § (1) A nemzetközi fejlesztési együttműködés jogcímcsoporton támogatandó partnerországok körét és a szektorális
(ágazati) prioritásokat a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködési Kormánybizottság (a továb biak ban: NEFE KB)
határozza meg. A minisztérium a tárgyévet követő év március 31-éig jelentést készít a NEFE KB részére az előirányzat
felhasználásáról, a projektek, a támogatás, egyéb kifizetés és beszerzés meg valósulásáról.
(2) Amennyiben a projekt meg valósításához fogadónyilatkozat szükséges, annak beszerzéséről az igénylőnek kell
gondoskodnia.
(3) A minisztérium szükség esetén nemzetközi vagy miniszteri szintű általános keretmegállapodás megkötését kezdeményezheti bármely ország vagy szervezet erre kijelölt szerveinél.
31. § (1) E rendelet alkalmazásában külképviseleti mikroprojekt a Magyar Köztársaság valamely külképviselete közreműködésével, az előirányzat céljával összhangban, a fogadó állam területén működő és általa nyilvántartásba vett szervezet,
intézmény részére vissza nem térítendő pénzbeli támogatás nyújtása az e szervezet, intézmény által meg valósítandó,
a fogadó állam fejlesztési programjához illeszkedő projekt végrehajtására.
(2) A külképviseleti mikroprojektre az e §-ban foglalt eltérésekkel nyújtható támogatás.
(3) Mikroprojektek támogatása céljára a nemzetközi fejlesztési együttműködés jogcímcsoporton rendelkezésre álló
összeg 25%-a kerülhet elkülönítésre azzal, hogy mikroprojektenként legfeljebb 20 000 EUR használható fel.
(4) A külképviseleti mikroprojektek támogatására a külképviselet vezetője tesz javaslatot, aki a támogatási szerződést
a minisztérium képviseletében aláírja és annak előkészítéséért, megkötéséért, a teljesítés folyamatos ellenőrzéséért,
a projekt meg valósításának dokumentálásáért – ideértve a pénzügyi elszámolást is – teljes körű felelősséggel tartozik.
(5) Mikroprojektek esetén indokolt esetben – a külképviselet vezetőjének a fogadó állam viszonyait figye lembe vevő
javaslata alapján, a munkabizottság jóváhagyásával – az elnyert támogatás legfeljebb 75%-áig folyósítható előleg.
32. § (1) Az afganisztáni PRT támogatása a NEFE keretében jogcímcsoport elkülönített részéből azonnali, helyszínen nyújtandó
humanitárius vagy fejlesztési célra az e §-ban foglalt eltérésekkel nyújtható támogatás, teljesíthető egyéb kifizetés,
vagy valósítható meg beszerzés.
(2) A saját forrás legkisebb mértéke 5%. Nem szükséges saját forrás, amennyiben a kedvezményezett afganisztáni
honosságú és Afganisztánban nyilvántartásba vett, a PRT területén tevékenységet folytató szervezet.
(3) A jogcímcsoport keretében nyújtott támogatás, kifizetés és beszerzés tekintetében a 2. § (2) bekezdésében
meghatározott költségek a jogcímcsoport éves összegének 14%-áig fedezhetők.
33. § (1) A humanitárius segélyezés jogcímcsoportból a jelen §-ban foglalt eltérésekkel nyújtható támogatás.
(2) A humanitárius segélyezés jogcímcsoporton, civil szervezeten, vagy gazdasági társaságon keresztül nyújtott
támogatás jogcím [28. § (3) bekezdés b) pont] esetében a támogatást a minisztérium meghívásos pályáztatás
keretében is nyújthatja. A meghívásos pályáztatás keretében a 28. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott
szervezetekkel keretszerződés is köthető.
(3) A támogatási igényre e rendelet 10. § (5) bekezdése nem alkalmazandó, a mellékletek benyújtásának végső határideje
– a pályázati felhívásban foglaltak szerint – legfeljebb a szerződés megkötésének időpontjáig terjedhet.
(4) A kedvezményezett számára az elnyert támogatást a minisztérium a teljesítést megelőzően, utólagos elszámolási
kötelezettséggel a velük kötött támogatási szerződés mindkét fél által történt aláírását követő tizenöt napon belül
átutalja. A támogatott tevékenység meg valósulását követő harminc napon belül a pályázó köteles benyújtani
a pénzügyi és tartalmi beszámolót. A saját forrás legkisebb mértéke 5%.
(5) A jogcímcsoportból lehet finanszírozni a segélyekkel közvetlenül összefüggő költségeket, különösen beszerzés,
csomagolás, szállítás, szakértői költségek (a továb biak ban együtt: járulékos költségek).
(6) A járulékos költségek mértékének meghatározása a támogatási összeghez mérten minden esetben a katasztrófa
színhelyének ismeretében kerül meghatározásra a szerződésben, amely nem haladhatja meg az elnyert támogatás
14%-át. A segélyszállítmányok összeállítása során a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos jogszabályi rendelkezések
figye lembe véte lével kell eljárni.
34. § (1) A minisztérium az európai uniós pályázatokon való eredményes részvétel elősegítése érdekében a pályázót vissza
nem térítendő támogatásban részesítheti, ha a pályázó olyan témában nyújt be európai uniós pályázatot, mely
a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés és humanitárius segélyezés előirányzat céljaival összhangban van, és
a pályázó nem rendelkezik az európai uniós pályázat elnyeréséhez szükséges saját forrással.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, saját forrás kiegészítésére, vagy biztosítására irányuló támogatás nyújtása támogatási kérelem
alapján történik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás abban az esetben folyósítható, ha a pályázó az európai uniós támogatást elnyerte.
(4) A kedvezményezett a támogatott tevékenység befejezését követő hatvan napon belül igazolni köteles, hogy
a minisztérium által nyújtott támogatást az európai uniós pályázaton a saját forrás biztosítására, kiegészítésére
használta fel és az Európai Unió ille té kes szervének döntésétől számított hatvan napon belül igazolni köteles, hogy
az Európai Unió ille té kes szerve a kedvezményezettnek a támogatás felhasználására vonatkozó elszámolását
elfogadta.
(5) Amennyiben a kedvezményezett a (4) bekezdésben foglalt kötelezettségének nem vagy csak részben tesz eleget,
az a minisztérium által nyújtott támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül és a kedvezményezett a folyósított
támogatást köteles a minisztérium részére visszafizetni.
14. Lakossági EU tájékoztatási feladatok 35. § (1) Az előirányzat célja, hogy hozzájáruljon a magyar állampolgárok uniós ismereteinek bővítéséhez, az érzelmi kötődés
kialakításához, a társadalmi párbeszéd elősegítéséhez, a helyi közösségek európai uniós tapasztalatainak,
véleményének megismeréséhez.
(2) Az előirányzatból – az előirányzat céljával összhangban – az alábbi jogcímeken vissza nem térítendő támogatás
nyújtható, valósítható meg beszerzés, teljesíthető egyéb kifizetés:
a) EU projektek, programok és közvélemény-kutatások meg valósítása,
b) európai uniós kiadványok és az Európai Tükör megjelentetése,
c) az Igazgatási Partnerségi Megállapodás meg valósításához kapcsolódó költségek fedezése,
d) EU-kommunikációs projektek, konferenciák, tanulmányi, művészeti versenyek és kiállítások szervezése,
e) a hazai és nemzetközi EU-kommunikációs hálózatok képzése,
f) a hazai EU-kommunikációs hálózatokkal történő együttműködés,
g) az iskolai európai uniós oktatás fejlesztése projektek, képzések útján,
h) a Szegénység és a Társadalmi Kirekesztés Elleni Küzdelem európai évének alkalmából és ahhoz kapcsolódóan
szervezett eseményekben történő együttműködés, i) általános, középfokú és felsőfokú tanintézmények bevonása az uniós projektekbe,
j) kiemelt évfordulók, uniós események EU-kommunikációs vonatkozásai terén való együttműködés.
36. § (1) A támogatás nyújtása támogatási kérelem alapján is történhet a 35. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott
esetekben.
(2) Saját forrás nélkül nyújtható támogatás a 35. § (2) bekezdés b), g), i), és j) pontjában meghatározott esetekben.
15. Külföldi magyar emlékek megőrzése 37. § (1) Az előirányzat célja a határainkon túl található magyar emlékhelyek létesítésével, helyreállításával, megóvásával
kapcsolatos tevékenységek támogatása, költségek fedezése, továbbá a határainkon túl található magyar vonatkozású
emlékhelyek létesítését, kialakítását és ápolását elősegítő, a magyarságtudat erősítését szolgáló emlékhelyek
megőrzésével kapcsolatos programok támogatása.
(2) Az előirányzatból támogatás nyújtása támogatási kérelem alapján is történhet.
38. § Az előirányzat céljával összhangban álló kifizetések a külképviseletek közreműködésével is teljesíthetők.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 39. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Külügyminisztérium fejezetnél az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának szabályairól szóló 4/2009. (IV. 10.) KüM rendelet hatályát veszti.
40. § A Külügyminisztérium fejezetnél az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának és ellenőrzésének
szabályairól szóló 4/2009. (IV. 10.) KüM rendeletet továbbra is alkalmazni kell az e rendelet hatálybalépését megelőzően, a Külügyminisztérium fejezetnél az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának és ellenőrzésének
szabályairól szóló 4/2009. (IV. 10.) KüM rendelet hatálya alatt megítélt támogatásokra, beszerzésekre, kifizetésekre,
hozzájárulásokra, valamint a 2009. évi előirányzat kötelezettségvállalással terhelt maradványainak felhasználására.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
402/2015. (IX. 28.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Ulrike Jessner-Schmidet
2015. október 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2012. (I. 23.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Dux Lászlónak, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a kormánytisztviselők
jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására tekintettel
– 2012. január 28-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1201/2014. (IV. 1.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2014. kompenzációjához szükséges előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 5.  §
(1) bekezdése szerinti céltartaléknak a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2014. évi kompenzációja
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 26 628 749 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el az  1.  mellékletben meghatározott mértékben az  1.  mellékletben meghatározott előirányzatok javára
a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím, 2. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1035/2004. (IV. 19.) Korm. határozata a Hajléktalanokért Alapítvány Hajléktalanokért Közalapítvánnyá történő átalakításáról, valamint alapítványok jogutód nélküli megszüntetéséről.
A Kormány 1. a Polgári Törvénykönyv 74/G. §-ának (3) bekezdése
alapján elfogadja az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium jogelődje — a Népjóléti Minisztérium —
által 1991. december 16. napjával alapított és a Fővárosi
Bíróság által a 3104. sorszám alatt nyilvántartásba vett
kiemelkedően közhasznú szervezetként működő Hajléktalanokért Alapítvány — Alapítójának hozzájárulásával
megtett — vagyonfelajánlását és a jogutód Hajléktalanokért Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) Alapító Okiratát, létrehozva ezzel a Hajléktalanokért Közalapítványt;
2. felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi
minisztert, hogy az 1. pontban nevesített Közalapítvány
bírósági nyilvántartásba vétele ügyében az Alapítók nevében eljárjon;
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert,
hogy az 1. pontban foglalt Közalapítvány Alapító Okiratát
a nyilvántartásba vételről szóló bírósági határozat jogerőre
emelkedését követően a Magyar Közlönyben tegye közzé;
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
Határidő: a bírósági nyilvántartásba vételt követően
 azonnal 4. a Kormány által alapított közalapítványok és alapítványok kormányzati felelőseiről és egyes feladatokról
szóló 1034/2003. (IV. 24.) Korm. határozat 1. pontját az
alábbiak szerint módosítja:
(1. A Kormány a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel az általa létrehozott közalapítványok és
alapítványok tekintetében az alapítót megillető jogkör gyakorlójának személyét az alábbiak szerint állapítja meg, illetve
jelöli ki:)
az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
a Magyar Koraszülött Mentő Közalapítvány, a Fogyaté
kosok Esélye Közalapítvány, a Nemzetközi Pikler Emmi
Közalapítvány, a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi
Közalapítvány, az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért
és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány, a Hajléktalanokért Közalapítvány;
(tekintetében.)
5. egyetért azzal, hogy az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter kezdeményezze az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium jogelődje által 1994. január
1-je előtt alapított — az alábbiakban felsorolt — alapítványok jogutód nélküli megszüntetését:
— Mocsáry Lajos Alapítvány,
— Gyorssegély Alapítvány,
— Jóléti Szolgálat Alapítvány,
— Human Agape Alapítvány.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
Határidő: 2004. május 31.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
166/2010. (IX. 15.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 334/2010. (IV. 23.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 334/2010. (IV. 23.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2010. március 30-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Alkotmánybíróságnak a hozzá érkező
beadványokról 30 napon belül, soron kívüli eljárásban 15 napon belül kötelező legyen határozatot hozni?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
a kezdeményezés az Alkotmánybíróság Alkotmányban meghatározott alapvető feladatát, rendeltetését kívánja
megváltoztatni. Ezért a kérdésben tartott eredményes népszavazás a jogalkotóra olyan törvényalkotási
kötelezettséget róna, melynek keretében az Alkotmány módosítása válna szükségessé. Továbbá az OVBh. indokolása
szerint kezdeményezés – az abban foglalt határidők miatt – lehetetlenre irányul.
A hitelesítési eljárás kezdeményezője – törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be az OVBh. ellen, amelyben nem
indokolta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét
jogsértést sem.
A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint az OVB határozata ellen előterjesztett kifogásnak tartalmaznia kell
a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008.
(VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABH 2009, 1307–1308.] Mivel a kifogás nem
tartalmaz indokolást és a jogszabálysértés megjelölését, ezért az nem bírálható el érdemben.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő kifogást az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve. 116. §-ában és 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi
vizsgálat nélkül visszautasította. A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh.
változatlanul hatályban marad.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
140/2013. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. augusztus 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az  Országos Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-7950304). A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 31-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy dohányterméket forgalmazó üzlet ne
működhessen egészségügyi intézmény bejárati ajtójától légvonalban számított 650 méteres körzetén belül?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) B)  cikk (1)  bekezdése szerint Magyarország független,
demokratikus jogállam. A  demokratikus jogállam egyik fő jellemzője a  jogbiztonság, és annak érvényesülése.
Az  Alaptörvény M)  cikkének (1)  bekezdése szerint „Magyarország gazdasága az  értékteremtő munkán és
a  vállalkozás szabadságán alapszik”. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megtartásra
kerülő érvényes és eredményes népszavazás a jogbiztonságot és a vállalkozás szabadságát, mint alkotmányos jogok
sérelmét eredményezné. A  kezdeményezés szerint ugyanis a  jelenleg az  egészségügyi intézményektől számított
650 méteres körzeten belül lévő dohányboltokban az  a  dohánytermék-kiskereskedő, aki a  fiatalkorúak
dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény
rendelkezéseinek megfelelően megkötött koncessziós szerződés alapján, az  adott üzletben a  jogszabályi
rendelkezéseknek megfelelően végezte a  dohánytermékek kiskereskedelmét, a  népszavazás eredményeként
megalkotásra kerülő jogszabály alapján abban az  üzlethelyiségben már nem gyakorolhatná jogosultságát.
Ezen indokok alapján a  jogbiztonság és a  vállalkozás szabadságának sérelme a  dohánytermék-kiskereskedők
szempontjából egy új egészségügyi intézmény létesítése esetén is fennállna. A  Bizottság álláspontja szerint egy
ilyen tartalmú szabályozás a jogbiztonságot és a vállalkozás szabadságát sérti, mely azonban Alaptörvénybe ütközik.
Az Alaptörvény XIII.  cikke alapján a  tulajdonhoz való jog alkotmányos védelmet élvez, korlátozására csak
közérdekből, olyan módon kerülhet sor, hogy a korlátozás mértéke arányban álljon a jogalkotási cél fontosságával.
A  Bizottság álláspontja szerint a  kezdeményezésben szereplő, az  üzlet tulajdonosát terhelő kötelezettség
– azaz az  üzlet megszűntetése vagy áthelyezése –, mely a  kezdeményezésben szereplő érvényes és eredményes
népszavazás alapján megalkotandó jogszabály alapján keletkezne, csak távoli kapcsolatban áll a közérdekű célokkal
és így e kötelezettség aránytalan.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő érvényes és eredményes
országos népszavazásból eredő jogalkotási kötelezettségének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha
az Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogokat – így a demokratikus jogállam részét képező jogbiztonság
elvét, a  vállalkozás szabadságának elvét valamint a  tulajdonjoghoz való jogot – korlátozná, amely az  Alaptörvény
módosítását tenné szükségessé. Az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdése taxatíve felsorolja azokat a  tárgyköröket,
melyekben nem lehet országos népszavazást tartani. A  hivatkozott jogszabályhely a)  pontja akként rendelkezik,
hogy nem lehet országos népszavazást tartani az  Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről. A  leírtak alapján
a kezdeményezésben szereplő kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is.
A választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető,
a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói egyértelműség arra vonatkozik, hogy
a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és
amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés sem
a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
A népszavazási kezdeményezés szövegében szereplő, az  „egészségügyi intézmény bejárati ajtójától” kifejezés
többféle értelmezési lehetőséget is felvet. Nem egyértelmű, hogy azon intézmények esetében, amelyek például
kerítéssel vannak körülvéve, ott az  egészségügyi intézmény bejárati ajtaján a  kerítés kapuját vagy az  intézmény
épületébe való bejutást szolgáló ajtót kell érteni. Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy amennyiben az épületbe
való bejutást több ajtó is szolgálja, úgy melyiktől kell a  kezdeményezésben szereplő, légvonalban számított
650 méteres körzetet kijelölni.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésén, az M) cikk (1) bekezdésén, a XIII.  cikkén, a 8. cikk (3) bekezdés
a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, 10.  § b) és c)  pontjain és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
209/2008. (X. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján az önkormányzati miniszter előterjesztésére
Magyarovits Zoltánnak, a Kovács Ágnes Úszóiskola
úszóedzőjének, oktatónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést; Juhász Veronika vívónak,
Papp Gábor cselgáncsozónak, Pass Ferencnek, a Bajai Úszó Egyesület úszóedzőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. október 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
91/2012. (IV. 26.) Korm. rendelete a 2012. évben nemzetközi szolidaritási program keretében elismerhető menekültek keretszámáról.
A Kormány a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93. § (2a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a 2012. évben a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 7. § (5) bekezdése alapján menekültként
elismerhető külföldiek számát legfeljebb 10 főben határozza meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2013. január 1. napján hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2010. (IX. 2.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belga Királyság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belga Királyság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és
az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) módosításával, illetve új Egyezmény létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1822/2015. (XI. 13.) Korm. határozata a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ, a szakképzési centrumok és a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal működéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ, a  szakképzési centrumok és a  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési
Hivatal működéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében 33 586 478 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, emberi erőforrások minisztere a fejezetüket érintő
átcsoportosítások tekintetében
Határidő: 2016. június 30. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
476/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gál Zsófia Líviát
2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2013. (X. 7.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlés – a korábbi (2011-es) végtörlesztéshez hasonló – törvényt alkosson arról,
hogy a fogyasztóval kötött deviza alapú kölcsönszerződés alapján teljesített törlesztés esetén a pénzügyi intézmény
a törlesztés forint összegének meghatározásakor, svájci frank esetén 180 huF/ChF, euró esetén 250 huF/eur, japán jen
esetén 200 huF/100 jpy árfolyamot alkalmazzon abban az esetben, ha ezekkel az árfolyamokkal a hitelezett kedvezőbb
feltételekhez jut?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. szeptember 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a választópolgári és a jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem
egyértelmű. A népszavazási kezdeményezés szövegében szereplő, „korábbi (2011-es) végtörlesztéshez hasonló”
fordulat megtévesztő lehet a választópolgár számára, mivel nem egyértelmű, hogy az új törvénynek milyen tartalmi
elemekkel kellene rendelkeznie. A fent hivatkozott fordulat nem teszi egyértelművé az Országgyűlés számára sem,
hogy milyen jogalkotásra lenne köteles egy érvényes és eredményes népszavazás esetén.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés többszörösen összetett és bonyolult, amely
kizárja, hogy a választópolgárok számára egyértelműen értelmezhető és eldönthető legyen.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés „svájci frank
esetén 180 huF/ChF, euró esetén 250 huF/eur, japán jen esetén 200 huF/100 jpy árfolyamot alkalmazzon” szövegrésze
valójában három kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs
lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani azokról.
Fentiek alapján a Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és a (2) bekezdésén,
az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, valamint a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. szeptember 30. dr. patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
14/2014. (X. 22.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának szervezeti és működési szabályzatáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 36. § (1) bekezdés c) pontja alapján,
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az alábbiak
szerint rendelkezem:
1. § A Versenytanács szervezeti és működési szabályzatát – a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 36. § (1) bekezdés c) pontja alapján, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  jelen utasítás 1.  melléklete szerint
jóváhagyom.
2. § Ez az utasítás 2014. november 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Versenytanács Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/Eln./2010. számú belső utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
14/2016. (VII. 5.) KKM utasítása a diplomáciai és konzuli futárszolgálati feladatok ellátásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. Az  utasítás személyi hatálya a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) állományába
tartozó állami vezetőkre, miniszteri biztosokra, a  Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre és a  munkaviszonyban foglalkoztatottakra (a továbbiakban:
munkatárs) terjed ki, akik a Minisztérium diplomáciai és konzuli futárszolgálati feladatait a jelen utasítás rendelkezései
szerint hivatali érdekből látják el.
2. Az  utasítás szabályozza a  Minisztérium diplomáciai és konzuli futárszolgálata (a továbbiakban: futárszolgálat)
működésének rendjét, ideértve a futárszolgálati feladatokra történő jelölés feltételeit, a futárszolgálat útján ellátandó
feladatokat, valamint a futárszolgálattal továbbítható küldemények körét.
3. A  futárszolgálat ellátására az  utasításban meghatározott rend szerint a  Minisztérium működési sajátosságaira
tekintettel, a  külgazdasági és külpolitikai feladatok hatékony ellátása, a  külképviseletek zavartalan működési
rendjének biztosítása, továbbá a külképviseletekkel történő szorosabb kapcsolattartás érdekében futárút, rendkívüli
futárút és eseti futárút igénybevételével kerül sor.
4. A futárszolgálat a diplomáciai kapcsolatokról Bécsben, 1961. április 18-án aláírt nemzetközi szerződés kihirdetéséről
szóló 1965. évi 22. törvényerejű rendeletben, valamint a konzuli kapcsolatokról Bécsben, 1963. április 24-én elfogadott
egyezmény kihirdetéséről szóló 1987. évi 13. törvényerejű rendeletben foglaltak szerint működik, figyelembe véve
a minősített adat védelmét szabályozó magyar jogi szabályozást és a nemzetközi szokásjog irányadó gyakorlatait.
2. Értelmező rendelkezések 5. Az utasítás alkalmazásában:
a) futárszolgálat: az utasításban meghatározott feladatokat végrehajtó szervezeti egységek és személyek;
b) futárrészleg-vezető: a futárszolgálat közvetlen irányítását végző személy;
c) futár: a diplomáciai küldemény szállításával, védelmével, átvételével és átadásával megbízott, futárigazolvánnyal
ellátott személy;
d) futárgépjármű-vezető: a  futárok és a  diplomáciai küldemény biztonságos szállítására alkalmas gépjárművet
vezető, futárigazolvánnyal ellátott személy;
e) futárút: a diplomáciai küldemény célba juttatására éves terv alapján szervezett hivatalos út, amely lehet repülős
futárút, kisbuszos futárút, ide nem értve az Üzemeltetési Főosztály által szervezett szállítási feladatokat;
f ) rendkívüli vagy eseti futárút: az e) pontban meghatározott éves terven felül indított hivatalos út;
g) futárigazolvány: a  Minisztérium által kibocsátott, sorszámmal, névvel, hivatalos pecséttel, a  kibocsátás
időpontjával, aláírással, útlevélszámmal és érvényességi idővel ellátott, névre szóló igazolvány, mely a hatályos
magyar szabályozás szerint kiállított diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező személy részére adható ki;
h) diplomáciai küldemény: diplomáciai és konzuli iratokat, hivatalos használatra szolgáló dolgokat – ideértve
a  külképviseletek felszereléséhez és működéséhez szükséges értékeket, eszközöket, tárgyakat –, egyéb
hivatalos anyagokat tartalmazó diplomáciai pecséttel lezárt küldemény;
i) minősített küldemény: a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.) 5. §
(4)  bekezdésében meghatározott „Szigorúan Titkos!”, „Titkos”, „Bizalmas”, „Korlátozott terjesztésű” minősítési
szintű minősített adatot, továbbá az  ennek megfelelő külföldi minősítésű adatot tartalmazó diplomáciai
küldemény;
j) adminisztratív küldemény: a  Mavtv. 5.  § (4)  bekezdésében meghatározott minősítés nélküli diplomáciai
küldemény;
k) magánküldemény: a külszolgálatra kihelyezettek és hozzátartozóik magánlevelei, olyan személyes használatára
szolgáló tárgyak – különösen gyógyszerek, tankönyvek, egyéb úton be nem szerezhető nélkülözhetetlen
dolgok –, amelyek továbbítására belföldön a Minisztérium biztonsági vezetője, távollétében a gazdálkodási
ügyekért felelős helyettes államtitkár, külképviseleten a külképviselet-vezető, távollétében a helyettese adhat
engedélyt;
l) konszignáció: a küldő, a címzett és a diplomáciai küldemény tartalmának azonosítására a futárcsomagon belül
elhelyezett, a küldemény tételes átadására, átvételére készített lista;
m) diplomáciai küldeményt kísérő okmány/szállítólevél (a továbbiakban: „bordereau”): a  futár által szállított
diplomáciai küldemény nemzetközi előírások szerinti kísérő okmánya, mely alkalmas a diplomáciai küldemény
lezárt csomagjainak szállítás közbeni azonosítására, illetve szükség szerinti többszörös átadásának, átvételének
ellenőrizhető igazolására;
n) futárjegyzék: a címzett titokbirtokosnak szóló, a minősített adat továbbítására, a küldemény tételes átadására
szolgáló átadóokmány, amelyet a  minősített adattal együtt kell ugyanabban a  borítékban megküldeni
a címzett titokbirtokosnak;
o) pecsétőr: a  Minisztérium képviseletében eljáró, a  szállítmányozóhoz szükség szerint kirendelt személy, aki
a vonatkozó előírások és utasítások, valamint a Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztály (a továbbiakban:
BITÁF) vezetőjének írásos engedélye alapján a  küldemények diplomáciai pecséttel vagy jelöléssel történő
ellátását végzi.
3. A futárszolgálat feladata 6. A futárszolgálat feladata:
a) a diplomáciai küldemények biztonságos továbbítása és célba juttatása a Minisztérium és más állami szervek,
Magyarország diplomáciai, konzuli képviseletei, valamint a nemzetközi szervezetek mellett működő állandó
képviseletei között;
b) a diplomáciai küldemények zárása, nyitása, a futárok indítása-fogadása.
4. A futárszolgálat ellátásának rendje 7. A futárszolgálat működését a BITÁF vezetője irányítja és ellenőrzi.
8. A futárszolgálat szervezetéhez tartozik:
a) a futárfeladatok koordinálásáért és ellátásáért felelős szervezeti egység;
b) a futárrészleg-vezető;
c) a futárgépjármű-vezetők;
d) a futárok;
e) a  Minisztériumban és a  külképviseleteken a  diplomáciai küldemények csomagolására, zárására, őrzésére,
szállítására a munkaköri leírásukban kijelölt munkatársak. 9. A külképviseleteken a futárszolgálati feladatok ellátására a külképviselet vezetőjének irányítása és ellenőrzése mellett
kerül sor.
10. A futárszolgálat működését a Minisztérium közigazgatási államtitkára felügyeli.
5. A futárfeladatok ellátásáért felelős szervezeti egység 11. A futárfeladatok ellátásáért felelős szervezeti egység feladatai körében:
a) gondoskodik a diplomáciai küldemények indításáról, fogadásáról, átveszi és zárja a kimenő, illetve bontja és
szétosztja a bejövő diplomáciai és futárküldeményeket. A magánküldeményeket felbontás nélkül továbbítja;
b) tervezi és jóváhagyásra előkészíti a futárutakat, szervezi, irányítja a futárszolgálatban részt vevők futárszolgálat
ellátásával kapcsolatos feladatait; c) lebonyolítja és végrehajtja az utasítás 1. melléklete szerinti kisbuszos futárutakat azzal, hogy július és augusztus
hónapokban a nyári szabadságolások és a költséghatékonysági szempontok figyelembevételével a kisbuszos
futárutak szünetelnek;
d) biztonsági szempontból véleményezi a futárnak jelölt személyeket;
e) javaslatot tesz a Minisztériumba érkező, a futárszolgálat igénybevételére, beleértve a diplomáciai küldemények
teheráruként – diplomáciai pecsét alatt szállítmányozó cég által – történő szállítására vonatkozó kérelmek
futárszolgálat útján történő szállításának engedélyezése vagy elutasítása vonatkozásában;
f ) véleményezi a rendkívüli és eseti futárutak indítását, rendszeresen ellenőrzi, hogy a diplomáciai küldemények
tartalma az utasításban meghatározott szabályoknak megfelelően került-e összeállításra;
g) gondoskodik a  futárok részére a  szükséges vízumok, menetjegyek, túlsúlyjegyek, helyfoglalások, egyéb
szükséges úti, illetve a szállításhoz szükséges okmányok beszerzéséről a Pénzügyi és Számviteli Főosztály és
a Konzuli és Állampolgársági Főosztály együttműködésével;
h) kiállítja és nyilvántartja a  futárigazolványokat, felhasználás után gondoskodik bevonásukról, jegyzőkönyv
felvétele melletti megsemmisítésükről. A  futárigazolványok kiadását és visszavételét a  futárigazolványok
nyilvántartásában rögzíteni kell. A lejárt futárigazolványokat helyben, selejtezési jegyzőkönyv felvétele mellett
meg kell semmisíteni és a jegyzőkönyvet a BITÁF Biztonsági és Futár Osztályának felterjeszteni;
i) írásban (táviratban) értesíti a  futárúttal érintett külképviseleteket a  futárok indításáról, a várható útvonalról,
a diplomáciai küldemény küldésének módjáról és időpontjáról;
j) koordinálja az előre tervezett futárutak, illetve a Minisztériumból induló rendkívüli és eseti futárutakra utazó
futárok indítását és fogadását az utasítás 1. mellékletében meghatározottak szerint.
6. A futárszolgálat igénybevételéhez és ellátásának rendjéhez kapcsolódó feladatok
12. A  diplomáciai érdekérvényesítés erősítése, valamint a  külképviseletek költséghatékony és kiegyensúlyozott
működtetése érdekében, a  futárúton a  külképviseletek diplomáciai tevékenységével összefüggő, az  aktuális
működési, gazdálkodási, biztonsági és személyügyi helyzetet felmérő tevékenységek ellátására is sor kerül, különös
tekintettel az alábbi feladatokra:
12.1. A  külképviselet diplomáciai tevékenységével összefüggésben a  Minisztérium által meghatározott feladatok
ellátása.
12.2. A  külképviselet személyügyi helyzetének áttekintése, különös tekintettel a  külképviseleten foglalkoztatott
helyi alkalmazottak létszámhelyzetére, valamint a  szabadságolások és helyettesítések idején biztosítandó
kiegyensúlyozott munkavégzésre.
12.3. A külképviseleti ingó és ingatlan állomány – különösen a külképviselet által használt ingatlanok, gépjárművek,
tárgyi, informatikai és telekommunikációs eszközök – állagának és állapotának ellenőrzése.
12.4. A  külképviselet működési rendjének vizsgálata, különösen a  működés rendjét szabályozó helyi utasítások,
szabályzatok, nyilvántartások ellenőrzése.
13. A futár, illetve futárok a külképviselet működéséről a futárutat követő 5 munkanapon belül az érintett szakterületek,
valamint a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár és a  közigazgatási államtitkár részére úti jelentést
készítenek.
14. A futárutakat a 12. pontban foglalt feladatok elvégzéséhez szükséges időtartam figyelembevételével kell megtervezni.
Rendkívüli vagy eseti futárút ettől eltérően is indítható.
15. Az  utasítás 2.  melléklete szerinti repülős futárútra kiutazó munkatársak kijelöléséről a  12.  pontban foglaltakra
figyelemmel a  közigazgatási államtitkár dönt, a  külképviselet irányítását gyakorló helyettes államtitkár javaslata
alapján. A közigazgatási államtitkár távollétében vagy akadályoztatása esetén a kijelölést a gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkár végzi, a külképviselet irányítását gyakorló helyettes államtitkár javaslata alapján.
15.1. A futárokat a 12. pontban részletezett feladatok ellátására a külképviselet irányítását ellátó területi, szakmai és
funkcionális főosztályok készítik fel a Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatról
szóló KKM utasításban foglalt hatásköri megosztás szerint. A biztonsági kockázatokról a BITÁF ad tájékoztatást,
a  futárszolgálat útján ellátandó feladatokra történő további felkészítés rendjét és szakterületeit (különösen
a gazdálkodási, költségvetési, üzemeltetési feladatkörbe tartozóan) a gazdasági ügyekért felelős államtitkár
határozza meg.
16. Futárnak az a munkatárs jelölhető, aki diplomata vagy külügyi szolgálati útlevéllel rendelkezik.
17. A jelölésnél előnyben részesülnek az adott területtel foglalkozó vezetők, illetve az ország vagy régió referensei annak
érdekében, hogy szakmai konzultációt folytassanak az  általuk felügyelt vagy referált térséggel, illetve elvégezzék
a 12. pontban meghatározott feladatokat.
18. Rendkívüli esetben jelölhető repülős futárútra az  a  Minisztériummal kormány-tisztviselői, kormányzati ügykezelői
vagy munkaviszonyban álló munkatárs aki,
a) egy éven belül került berendelésre tartós külszolgálatról;
b) egy éven belül futárúton volt;
c) a futárút esedékességének évében külszolgálatra pályázatot nyert;
d) egy hónapnál hosszabb ideig helyettesítési feladatot látott el külföldön;
e) egy hónapnál hosszabb időre ösztöndíjasként külföldre utazik.
19. A rendkívüli és eseti futár személyére a BITÁF tesz javaslatot. A jelölést a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
20. A költséghatékonysági és gazdaságossági szempontok és a hivatali érdekek érvényesítése okán valamennyi szervezeti
egység és külképviselet köteles a hazatérő vagy állomáshelyre visszautazó munkatársak hivatalos vagy szabadság
céljából történő útjáról, az  érkezés és indulás dátumáról, az  útvonalról a  BITÁF-ot előzetesen tájékoztatni annak
érdekében, hogy a BITÁF diplomáciai küldemény továbbításával megbízhassa.
21. Rendkívüli és indokolt esetekben a küldemény tartalmának megjelölésével a Minisztérium, a külképviseletek, illetve
más állami szervek vezetői írásban kezdeményezhetik a diplomáciai küldemény soron kívüli továbbítását. A soron
kívüli diplomáciai küldemények továbbításával kapcsolatos költségekről és szakmai kérdésekről a  BITÁF dönt,
a  meghozott döntésekről a  BITÁF haladéktalanul tájékoztatja az  illetékes állami vezetőt és a  gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkárt.
22. Amennyiben alaposan feltételezhető, hogy akár a küldésre átadott, akár az érkező küldemény tartalma nem felel meg
a vonatkozó magyar jogszabályoknak, illetve a magyar, a fogadó állambeli vagy a nemzetközi szervezetek vonatkozó
előírásainak, a  BITÁF vezetője a  küldő vagy a  címzett magyar szerv illetékes képviselője jelenlétében felnyithatja
a küldeményt, és ellenőrizheti annak tartalmát.
23. A  22.  pontban meghatározott jogosultság a  külképviselet vezetőjét is megilleti. Ha a  külképviseleten jelen van
a  küldő/címzett hazai szerv képviselője, akkor a  küldemény bontását az  ő jelenlétében kell elvégezni. Helyszíni
egyetértés hiányában, vagy ha a külképviseleten a küldő/címzett hazai szerv képviselője nincs jelen, a BITÁF vezetője
és az  érintett szerv illetékes vezetője együttesen dönt a  küldemény felbontásáról. A  küldemény felbontásáról
jegyzőkönyvet kell felvenni.
24. Diplomáciai küldeményként történő továbbításra a  Minisztérium szervezeti egységei és a  külképviseletek a  hazai,
a helyi és harmadik országbeli szervek, hatóságok, továbbá nemzetközi szervezetek iratait, anyagait fogadhatják el,
melyek címzettje a külképviselet, állami szerv, illetve hatóság lehet.
25. Diplomáciai küldemény futár vagy rendkívüli futár indításával, gyorspostai szolgáltatóval vagy teheráruként kerül
továbbításra.
7. A küldemények minősítése és csomagolása 26. A  futárszolgálat útján továbbított diplomáciai küldemények csomagolása, illetve szállítása az  alábbi minősítések
szerint történik:
a) MINŐSITETT I. jelzésű futárposta: a „Szigorúan titkos!”, „Titkos!” és „Bizalmas!” nemzeti és az azonos minősítésű
külföldi információhordozó, továbbá a szigorú elszámolású okmány, pénz, anyagi értéket képviselő küldemény.
5 viaszpecséttel lezárva, diplomata útlevéllel és futárigazolvánnyal rendelkező két személy által szállított
csomag;
b) MINŐSÍTETT II. jelzésű futárposta: a „Korlátozott terjesztésű!” irat, nem minősített (nyílt, „Nem nyilvános”) irat,
szükség szerint magánlevél. 1 viaszpecséttel lezárva, egy fő szolgálati útlevéllel és futárigazolvánnyal
rendelkező személy által szállított csomag;
c) ADMINISZTRATÍV jelzésű futárposta, nem irat jellegű küldemény, ún. „zsákos futár”: nem minősített konzuli iratok
és eszközök, a  kiadványok, sajtótermékek és egyéb, nem irat jellegű küldemények. Diplomáciai jelöléssel
ellátva, megfelelően lezárva, teheráruként kell szállítani a  Minisztériummal szerződésben álló gyorspostai
szolgáltató igénybevételével.
27. Minden diplomáciai küldeményt pontos címzéssel, a 26. pontban foglaltaknak megfelelő minősítéssel és a Központ
által biztosított futárcímkével kell ellátni.
28. A  „MINŐSÍTETT I.” minősítésű diplomáciai küldemények csomagolása, zárása és bontása a  BITÁF által kijelölt
csomagolóhelyiségben történik. A  külképviseleten a  feladatot a  titkos ügykezelő, külföldi minősítésű küldemény
esetében kizárólag betekintési jogosultággal és személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező személy, a minősített
küldemények kezelésére és tárolására kijelölt helyiségben végzi.
29. A „MINŐSÍTETT I.” és „MINŐSÍTETT II.” minősítésű diplomáciai küldemény biztonságos továbbítása érdekében szigorúan
be kell tartani a légi- és vasúti társaságoknak a küldemény terjedelmére és súlyára vonatkozó hazai és nemzetközi
előírásait.
30. A 26. pont c) alpontban meghatározott, teheráruként és gyorspostai szolgáltató igénybevételével továbbításra kerülő
diplomáciai küldemények zárása a  BITÁF által kijelölt futárcsomagoló helyiségben történik. Esetenként
a küldeményeket a Minisztériummal szerződéses jogviszonyban álló szállítmányozó csomagolja. Ezen küldemények
diplomáciai pecséttel történő zárását a futárrészleg-vezető írásos engedélye alapján a pecsétőr végzi.
31. A  futárszolgálattal kizárólag lezárt küldemények továbbíthatók. A  küldemény lezárása akkor megfelelő, ha
a csomagolás nyilvánvaló megsértése nélkül tartalmához nem lehet hozzáférni, illetve azt megismerni.
8. A bizonylati rend 32. A  papíralapú minősített adat továbbítása futárjegyzékkel történik. A  futárjegyzék nyilvántartószámot tartalmazó
(kimenő futárjegyzék nyilvántartó könyve) kísérő jegyzék. Az  összes, egy szervezeti egységnek küldött minősített
adatot egy futárjegyzékre kell felvenni. A  futárjegyzék rovatai: a  készítő szervezeti egység/külképviselet neve
(feladó  szerv/szervezeti egység neve), futárjegyzék sorszáma, a  minősített adat iktatószáma, minősítési szintje,
példánysorszáma, kezelési bejegyzés, átadó-átvevő neve és saját kezű, dátummal ellátott aláírása, az átvevő hivatalos
bélyegzőjének lenyomata. A  futárjegyzék 3 példányban készül, amelynek eredeti és egy másolati példányát
a  minősített adattal együtt borítékban kell elhelyezni és a  címzettnek továbbítani. Az  eredeti példányt a  címzett
szervezeti egység az  átvételt aláírásával igazolva visszaküldi a  feladónak. A  2. példányt a  bejövő futárjegyzék
nyilvántartó könyvében nyilvántartásba vétel után lefűzi, ezzel egyidejűleg a 3. példányt megsemmisíti.
33. A küldeményekhez mellékelt konszignáció tartalmazza:
a) a sorszámot;
b) a küldő szervezeti egység/külképviselet megnevezését;
c) a küldemény címzettjét;
d) a minősített küldemények nyilvántartási számát, darabszámát, minősítési jelölését;
e) a nem minősített küldemények nyilvántartási számát, darabszámát;
f ) a szám nélküli küldemények esetében azok darabszámát;
g) az átadó és átvevő aláírását;
h) a futárok nevét.
34. A küldeményekhez mellékelt, a minősítésnek megfelelő konszignáció tartalmazza
a) a futárjegyzék sorszámát;
b) a küldő szerv/szervezeti egység/külképviselet megnevezését;
c) a küldemény címzettjét;
d) a minősített küldemények nyilvántartási számát;
e) minősítési jelölését;
f ) címzettjét;
g) darabszámát;
h) a nem minősített küldemények nyilvántartási számát;
i) darabszámát, szám nélküli küldemények esetében azok darabszámát;
j) az átadó és átvevő aláírását.
35. A konszignáció két példányát el kell helyezni a diplomáciai küldeményben. Az eredeti 1. számú példányt a küldemény
tartalmának tételes ellenőrzése után a futárt fogadó a futárcsomag átvételét igazoló aláírással és az átvétel dátumának
feltüntetésével a küldőnek visszajuttatja, a 2. számú példányt megőrzi.
36. Amennyiben a  BITÁF vagy a  külképviselet a  diplomáciai küldemény nyitásakor az  átvevő a  konszignáción/
futárjegyzéken feltüntetett adatokhoz képest eltérést észlel, az  eltérés okát a  küldővel haladéktalanul tisztázza,
amennyiben szükséges, jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyv tartalmazza a küldemény nyitásakor jelen levők nevét,
a  hiányzó tartalom, irat stb. futárjegyzéken szereplő azonosítási adatait és a  hiány okának megállapítására
foganatosított intézkedéseket.
37. Amennyiben a Minisztérium vagy a külképviselet a kapott írásbeli értesítéshez képest kevesebb vagy több diplomáciai
küldeményt kap, az  eltérés okát a  küldővel haladéktalanul tisztázza. Minősített küldemények esetében a  hiányzó,
illetve többletküldeményről jegyzőkönyvet kell felvenni, és haladéktalanul jelentést kell küldeni a BITÁF-nak. Hiányzó
küldemény esetében minden szükséges intézkedést meg kell tenni a  küldemény felkutatására, megsemmisült
küldemény esetén a megsemmisülés körülményeinek kivizsgálására.
38. A szállításra kész diplomáciai küldeményről a BITÁF, külképviseleten a futárindító „bordereau”-t állít ki. A küldeményhez
annyi „bordereau”-másolatot kell biztosítani, amennyi a többszörös átadás-átvétel megbízható és utólag ellenőrizhető
igazolásához, valamint – szükség szerint – külföldi hatóság eljárásához elegendő.
9. Futárszolgálat útján nem továbbítható küldemények 39. Nem továbbítható futárszolgálattal az  életet, testi épséget, az  egészséget, a  többi küldeményt, illetve a  szállítás
biztonságát, jogszabályszerűségét veszélyeztető küldemény.
40. Minősített küldemény nem továbbítható, ha a címzésben meghatározott helyen átvételre és betekintésre jogosult
személy nincs, valamint a külképviselet adatkezelési rendszerengedéllyel nem rendelkezik.
10. A szállítmányozó és a gyorspostai szolgáltató feladatai
41. A szállítmányozó és a gyorspostai szolgáltató a futárszolgálat keretében végzett feladatait a Minisztériummal kötött
szerződésben foglaltak alapján látja el.
42. A  diplomáciai küldeményt diplomáciai jelöléssel a  szállítmányozó helyiségében a  pecsétőr látja el, ellenőrizve
a küldemény megfelelő zárását.
43. A  pecsétőr a  diplomáciai jelölés használata előtt köteles meggyőződni a  küldemény valós, a  vonatkozó magyar
és nemzetközi előírások szerinti tartalmáról.
44. A  diplomáciai jelölés használatára vonatkozó rendkívüli igényről a  pecsétőr haladéktalanul értesíti a  Minisztérium
futárrészleg vezetőjét, aki a szükséges intézkedéseket megteszi.
45. Gyorspostai szolgáltató igénybevétele estén az  iratkezelési szabályoknak megfelelően kell eljárni. Gyorspostai
szolgáltató igénybevétele estén diplomáciai zárással és konszignációval kell megküldeni a  Minisztérium részére
a  küldeményeket. A  diplomáciai küldemény címzettje kizárólag a  Minisztérium lehet. Gyorspostai szolgáltató
igénybevételénél kizárólag adminisztratív, illetve minősítési jelzéssel el nem látott irat továbbítható.
11. Szállítási díjak 46. Az állami szervektől a futárszolgálattal történő továbbításra átvett, illetve az ezek címére érkezett, fél kilogrammnál
kisebb súlyú küldemények szállítása díjmentes. A  fél kilogrammnál nehezebb küldemények szállítási díját abban
az esetben kell téríteni, ha ez a költség a Minisztérium terhére elszámolásra került. Az elszámolást a BITÁF a Költségvetési
Főosztálynak küldi meg, amely az érintett szerv felé a szolgáltatás költségét továbbszámlázza.
47. A díjat a szállítást végző cég által számított aktuális díjszabás alapján kell megállapítani.
48. A külképviseletek a Minisztérium terhére más állami szerv, hatóság vagy intézmény szállítási költségeit csak a BITÁF
előzetes záradékolt engedélyével, illetve a  gazdálkodási ügyekért felelős helyettes államtitkár engedélyezését és
jóváhagyását követően vállalhatják el.
12. Futár indítása és fogadása 49. A  Minisztériumból indított futárt a  BITÁF kijelölt munkatársa, külképviseleten a  képviselet vezetője, illetve általa
kijelölt munkatársa tájékoztatja a  feladatról, az  útvonalról, a  biztonsági körülményekről, az  esetleges
veszélyhelyzetekről, továbbá azok elkerülésének javasolt módjáról.
50. A  futár az  indulás előtt ellenőrzi az  utazáshoz és a  diplomáciai küldemény szállításához szükséges úti okmányok,
küldeményt kísérő okmányok (futárigazolvány, kiküldetési rendelvény, menetjegy, vízumok, oltási bizonyítványok,
túlsúlyjegy, „bordereau” stb.) meglétét, érvényességét.
51. A  futár a  lezárt diplomáciai küldeményt a „bordereau” alapján átveszi, az átvételt a „bordereau-könyvben” maradó
másodpéldányon aláírásával igazolja.
52. A  futár a  Minisztériumba történő megérkezésekor a  diplomáciai küldeményt munkaidőben haladéktalanul
a  BITÁF-nak, munkaidőn kívül a  Központi Ügyeletnek adja át. A  futár a  célállomásra érkezésekor a  diplomáciai
küldeményt haladéktalanul a munkaköri leírása alapján a diplomáciai küldemény átvételére jogosult külképviseleti
munkatársnak adja át, aki az átvételt a „bordereau”-n aláírásával igazolja, az aláírt „bordereau”-t a futár visszaszállítja
a kiállító részére.
53. Utazás közben a  futár köteles a „MINŐSÍTETT I.” és „MINŐSÍTETT II.” diplomáciai küldeményt személyes őrzésében
tartani.
54. A futár a külképviseleten a más külképviseletnek szóló, továbbítandó diplomáciai küldeményt őrzés és tárolás céljából
átadja a külképviselet átvételre jogosult megbízottjának.
55. A  külképviselet köteles a  diplomáciai küldeményt a  minősítésének megfelelően tárolni és őrzéséről gondoskodni.
A  diplomáciai küldemény minősítési szintjének megfelelő tárolási feltételek hiánya esetén a  külképviseleteken
az átmenő diplomáciai küldemény személyes őrzését biztosítani kell, szükség esetén a futár részvételével.
56. A diplomáciai küldemény sérthetetlenségének megőrzése érdekében a futár a vonatkozó nemzetközi egyezmények
előírásai szerint jár el. Helyi hatóságok felé a futár futárigazolványával és útlevelével, szükség esetén a „bordereau”
felmutatásával igazolja magát. A futár nem járulhat hozzá ahhoz, hogy betekintésre jogosulatlan személy a diplomáciai
küldeményt felbontsa, azt személyes őrzése alól kivonja, vagy bármilyen módon visszatartsa. Ilyen kísérlet esetén
a futár az illetékes külföldi hatóságoknál köteles tiltakozni, a tiltakozás eredménytelensége esetén köteles követelni
a térségre akkreditált magyar külképviselet vezetőjének vagy megbízottjának azonnali értesítését és szükség esetén
helyszínre rendelését.
57. A futár fogadásánál és indulásánál a külképviseletnek gondoskodnia kell a futárnak és a diplomáciai küldeménynek
az  érkezés/indulás helyére történő biztonságos oda-visszaszállításáról. Az  ezzel járó költségek fedezetének
a külképviselet költségvetésében rendelkezésre kell állnia.
58. A külképviseletnek a futár és a diplomáciai küldemény fogadó országban történő kísérésénél legalább egy diplomáciai
rangú munkatárs jelenlétét biztosítani kell, aki minden esetben jogosult eljárni a fogadó állam hatóságai előtt.
59. A futár indulásakor az őt kísérő külképviseleti munkatárs köteles megvárni a repülőgép indulását és meggyőződni
arról, hogy a futár elindult. Az elutazás időpontjában történt változás esetén köteles a futár elhelyezéséről gondoskodni,
illetve a diplomáciai küldemény biztonságos őrzése érdekében minden tőle elvárható intézkedést megtenni.
60. A futár megérkezéséről és elindulásáról a külképviselet haladéktalanul köteles a BITÁF-ot távirati úton értesíteni.
61. A  futár haladéktalanul, de legkésőbb az  első megfelelő alkalommal köteles jelentést küldeni a  BITÁF vezetőjének,
amennyiben a külképviselet a futárszolgálat ellátásában rá háruló feladatokat és kötelezettségeket nem előírásszerűen
teljesíti.
62. Amennyiben a  futárút során a  repülőgép már a  felszállás után, útközben felmerült forgalmi okokból (repülőgép
meghibásodása stb.) vagy időjárási körülmények (köd, vihar stb.) miatt nem tud az  előre jelzett időben
a célállomáshelyre megérkezni, és olyan országban vagy városban száll le, ahol nincs magyar külképviselet, a futár
köteles e tényről haladéktalanul tájékoztatni a BITÁF-ot, a térségre akkreditált magyar külképviseletet, illetve a futárt
indító és fogadó külképviseletet.
63. Amennyiben más állami szerv külföldről, munkatársa bevonásával rendkívüli futárindítást kezdeményez,
a külképviselet csak a BITÁF előzetes engedélyével adhat ki futárigazolványt, zárhat és láthat el diplomáciai küldeményt
a szállításhoz szükséges okmányokkal (konszignáció, „bordereau”). Ezen küldemények felbontása a kísérő okmányok
ellenőrzése mellett, kizárólag a  Minisztériumban, az  erre kijelölt helyiségben történhet. Ilyen küldeményeknek
a  Minisztériumból történő indítása esetén a  küldemények felbontása a  címzett külképviseleten a  külképviselet
vezetőjének vagy az általa kijelölt munkatársának a jelenlétében történik.
13. Eljárás a diplomáciai küldemény eltűnése, megsemmisülése, sérülése esetén
64. Küldemény eltűnése, megsemmisülése vagy sérülése esetén a BITÁF, illetve a külképviselet vezetője haladéktalanul
megteszi a szükséges intézkedéseket a küldemény felkutatására vagy a megsemmisülés vagy sérülés körülményeinek
kivizsgálására. A külképviselet az esetről haladéktalanul tájékoztatja a BITÁF-ot.
65. Amennyiben a továbbítás során a diplomáciai küldemény megsérült, és tartalma megismerhetővé vált, vagy a futár
a minősített küldeményen olyan sérülést észlel, amely arra utal, hogy felbontották, vagy megkísérelték felbontani,
a futár a küldeményt átcsomagolja, és aláírásával hitelesítve lezárja. Az átcsomagolás a sérült csomagolás érintetlenül
hagyásával és a küldemény tartalmába való betekintés nélkül történik. Amennyiben lehetőség van rá, az átcsomagolást
és a diplomáciai küldemény ismételt lezárását a legközelebbi magyar külképviseletnek kell végeznie. A küldemény
további sorsáról a BITÁF vezetője dönt.
66. Személyi poggyászként feladott diplomáciai küldemény megsérülése vagy eltűnése esetén a  szállító vállalat
képviseleténél jegyzőkönyvet kell felvetetni, és értesíteni kell a BITÁF-ot.
67. Rendkívüli esetben, amikor a futár megkísérelni sem tudja Magyarország vagy az Európai Unió (a továbbiakban: EU),
illetve az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) tagállamának külképviseletével a kapcsolat felvételét, valamint
erőszakos cselekmény áldozatává válik, minden tőle elvárható intézkedést meg kell tennie a diplomáciai küldemény
sértetlenségének biztosítása és illetéktelen kezekbe történő kerülésének megakadályozása érdekében, azonban
életét, egészségét vagy testi épségét nem köteles veszélyeztetni.
68. A  szomszédos országokban működő külképviseleteknek címzett, továbbá az  általuk a  Minisztériumnak címzett
diplomáciai küldemények továbbítását az utasítás 3. mellékletében foglaltak szerint az Állami Futárszolgálat végzi.
Az Állami Futárszolgálat tevékenységét a belügyminiszter rendeletben szabályozza.
69. Az Állami Futárszolgálat által továbbított diplomáciai küldemény átadása és átvétele az e célra kijelölt átadóhelyen,
illetve helyi rendőrkapitányságon történik. A küldeményt a külképviselet megbízott munkatársa veszi, illetve adja át.
70. A diplomáciai futárküldemény felbontás nélkül átvilágítható a repülőtereken. A futár kérheti az illetékes hatóságtól
a  küldemény röntgenvizsgálata során annak nyomon követését a  képernyőn. Esetleges probléma esetén a  futár
köteles kérni a  repülőtéri biztonsági szolgálat vezetőjének segítségét, és köteles értesíteni a  térségre akkreditált
legközelebbi külképviseletet és a BITÁF vezetőjét.
71. Az Állami Futárszolgálat útján továbbított diplomáciai küldeményt a külképviselet munkatársa átvétel után köteles
személyes őrizetében tartani és késedelem nélkül a  legrövidebb úton a  külképviseletre szállítani, illetve az  Állami
Futárszolgálat illetékes tagjának átadni.
72. Vámárukat tartalmazó diplomáciai küldemények esetében – ide értve a személyi ingóságok szállítását is – a mindenkor
hatályos magyar és nemzetközi vámelőírásokat be kell tartani. Amennyiben a  diplomáciai küldemény tartalma
a hatályos jogszabályoknak nem felel meg, és annak továbbítása nem diplomáciai úton történik, erről az érintett felek
és a költségvállalók tájékoztatást kapnak. A diplomáciai küldemények tartalmának vámügyintézését a Minisztérium
illetékes szervezeti egysége koordinálja.
73. Az  EU tagállamaiban működő magyar külképviseletek részére, illetve általuk a  Minisztériumnak címzett és árukat
tartalmazó diplomáciai küldemények esetében csatolni kell az EU előírások szerinti okmányokat.
14. Záró rendelkezések 74. Az utasításban foglalt kötelezettségek vétkes megszegése – különösen a diplomáciai küldemény biztonságának és
sértetlenségének veszélyeztetése – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény és a  munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény rendelkezései szerinti fegyelmi felelősséggel jár, amely nem érinti a hazai
minősített és a  külföldi minősítésű információhordozókat tartalmazó küldemények tekintetében megállapítható
büntetőjogi felelősséget.
75. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
76. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkezdett futárutakra kell alkalmazni.
77. Hatályát veszti a Külügyminisztérium diplomáciai és konzuli futárszolgálatáról szóló 11/2006. KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1280/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata Életmentő Emlékérem adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés közben
tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a belügyminiszter javaslatára –
Svajer Attila örkényi és Szakács Attila Imre szatymazi
lakosnak ÉLETMENTŐ EMLÉKÉRMET adományoz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök