text:
393/2012. (XII. 20.) Korm. rendelete a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról.
A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § a) és d) pontjában, 21/A. § a) és b) pontjában,
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h)–m) és o)–s) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvényben (a továbbiakban: Kötv.)
meghatározott, a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos feladatok tekintetében hatáskörrel
rendelkező hatóságokra és feladatkörrel rendelkező egyéb szervekre, azok eljárásaira, a régészeti örökség és
a műemléki érték védelmével kapcsolatos követelményekre, valamint a régészeti feltárásra terjed ki.
2. Az örökségvédelmi hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelölése 2. § (1) A Kormány Kötv.-ben, valamint a jogszabályokban meghatározott, a régészeti örökség és a műemléki érték
védelmével (a továbbiakban: örökségvédelem) kapcsolatos hatósági feladatok ellátására – a (2) bekezdésben
foglaltak, valamint a Kötv.-ben meghatározott, örökségvédelemmel összefüggő nyilvántartásokkal kapcsolatos
feladatok kivételével –, a) első fokú örökségvédelmi hatóságként az 1. mellékletben felsorolt illetékes járási (fővárosi kerületi) hivatal
építésügyi és örökségvédelmi hivatalát (a továbbiakban: járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal)
az 1. mellékletben meghatározott illetékességi területtel, b) a műemléki érték védelmével kapcsolatos feladatok tekintetében másodfokú örökségvédelmi hatóságként
az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal építésügyi és örökségvédelmi hivatalának önálló feladat- és
hatáskörrel rendelkező szervezeti egységét, c) a régészeti örökség védelmével kapcsolatos feladatok tekintetében másodfokú örökségvédelmi hatóságként
országos illetékességgel Budapest Főváros Kormányhivatala Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatalának önálló
feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egységét (a továbbiakban együtt: örökségvédelmi hatóság) jelöli ki.
(2) A Kötv. 23/C. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott, kérelemre induló eljárás lefolytatása és a Kötv. 23/C. §
(3) bekezdésében meghatározott döntés meghozatala országos illetékességgel Budapest Főváros Kormányhivatala
Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatalának önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége hatáskörébe
tartozik. (3) Az örökségvédelmi hatóság illetékességét valamely ügyben az érintett telek fekvése határozza meg.
II. FEJEZET
ÖRÖKSÉGVÉDELMI ENGEDÉLYEZÉS 3. Örökségvédelmi engedélyhez kötött tevékenységek
3. § (1) Az örökségvédelmi hatóság engedélye (a továbbiakban: örökségvédelmi engedély) szükséges a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott tevékenységekhez, kivéve, ha azokhoz az építésügyi hatóság engedélye vagy más hatóság
– örökségvédelmi szakhatóság hozzájárulásával kiadott – engedélye szükséges.
(2) A védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen örökségvédelmi engedély szükséges
a) az 50 cm mélységet meghaladó gépi földmunkához, valamint
b) a régészeti emlékek megóvási, konzerválási munkálataihoz. (3) Műemléki jelentőségű területen örökségvédelmi engedély szükséges a telek közterületi határához legközelebbi
építmény közterület felé eső homlokzatának az építmény megjelenését érintő átalakításához, felújításához.
(4) A műemléket érintő alábbi tevékenységekhez örökségvédelmi engedély szükséges, ha az (5) bekezdés eltérően nem
rendelkezik: a) kémény, tetőszerelvény, tetőfelépítmény, díszítmény, tetőhéjazat felújítása, építése, bontása, átalakítása;
b) járda, térburkolat készítése, teljes cseréje, eltávolítása; c) külső és belső burkolat, díszítmény felújítása, átalakítása, elhelyezése, eltávolítása, cseréje, átszínezése;
d) épületgépészeti és elektromos rendszer elhelyezése, átalakítása, cseréje, eltávolítása;
e) beépített berendezés, bútor, liturgikus berendezési tárgy elhelyezése, felújítása, átalakítása, átszínezése;
f) lépcsők átalakítása, felújítása; g) védett kerítés felújítása, átalakítása, eltávolítása;
h) homlokzati vagy belső fal kívülről vagy belülről végzett utólagos hő-, vagy talajnedvesség elleni szigetelése;
i) válaszfal, térhatároló, korlát átalakítása, felújítása, építése, bontása;
j) külső, belső nyílászáró cseréje, felújítása; k) falfelület és födém színezése, felületképzésének megváltoztatása, felújítása, cseréje;
l) épület bármely külső felületén reklámtábla, reklám, felirat, dísz, szerelvény, gépészeti egység, napkollektor,
napelem elhelyezése, cseréje, átalakítása, bontása (eltávolítása), eltakarása; m) történeti kertben vagy műemlék telkén végzett építési vagy kertépítészeti munkák (építmény, kertépítészeti
alkotóelemek építése); n) történeti kertben vagy műemlék telkén lévő parkban fás szárú növényzet telepítése és eltávolítása;
o) a műemlék falfelületeinek vagy szerkezeteinek, továbbá alkotórészeinek és tartozékainak tudományos vagy
műszaki célú kutatására, feltárására irányuló alábbi tevékenységek: oa) műemléki védelem alatt álló építmények fizikai beavatkozással, mintavétellel, roncsolással járó vizsgálata,
ob) a műemlék alkotórészét, tartozékát képező képző- vagy iparművészeti alkotás roncsolásos vizsgálata;
p) a műemlék rendeltetésének megváltoztatása; q) a műemlékkel és annak képző- vagy iparművészeti alkotórészével, tartozékával, beépített berendezési tárgyával
kapcsolatos megóvási, konzerválási, restaurálási munkák; r) a műemlék jellegét és megjelenését befolyásoló megvilágítása, fényforrás elhelyezése, üzemeltetése;
s) műemléknek vagy egyes részeinek, szerkezeti elemeinek elmozdítása, szabadtéri múzeum keretében készülő
rekonstrukcióba történő beépítése. (5) A (4) bekezdésben meghatározott tevékenységek közül az alábbiak esetében az örökségvédelmi engedélyezésre
vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni, ha a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal előzetes
nyilatkozatában a tevékenység elvégzéséhez hozzájárult: a) kémény, tetőszerelvény felújítása, átalakítása;
b) járda, térburkolat részleges cseréje; c) külső és belső fal-, padló, födémburkolat, álmennyezet, díszítmény felújítása, átalakítása, átszínezése;
d) épületgépészeti és elektromos szerelvény cseréje, eltávolítása; e) beépített berendezés, bútor elhelyezése, felújítása, átalakítása, átszínezése;
f) lépcsők szerkezeti beavatkozással nem járó átalakítása, felújítása;
g) védett kerítés felújítása, átalakítása; h) válaszfal, térhatároló, korlát, rács átalakítása, felújítása;
i) falfelület és födém színezése; j) épület bármely külső felületén reklámtábla, reklám, felirat, szerelvény, gépészeti egység; napkollektor, napelem
cseréje, átalakítása, bontása (eltávolítása), eltakarása; k) műemlék telkén végzett kertépítészeti munkák;
l) műemlék telkén lévő parkban fás szárú növényzet telepítése és eltávolítása;
m) a műemlék rendeltetésének megváltoztatása. 4. A védett műemléki értékekre vonatkozó követelmények
4. § (1) A 3. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott tevékenységeket a (2)–(12) bekezdésben meghatározott
követelményeknek megfelelően kell végezni. (2) A műemléket fizikai valójában kell megőrizni. A műemléket érintő tevékenységeket jogszabályban vagy hatósági
határozatban meghatározott esetekben jellegüktől függő szakági kutatásoknak kell megalapozniuk. A műemlék
anyagát érintő tevékenységek során a műemlék történeti értékeit fel kell tárni, és dokumentálni kell.
(3) Műemlék átalakítását a műemléki értékek fenntartása, érvényre juttatása szempontjainak szem előtt tartásával lehet
végezni, olyan módon és mértékig, ami nem sérti az értékek összességének (tömegalakítás, térkapcsolatok,
arányviszonyok, szimbolikus tartalom, felületek kialakítása, díszítmények), valamint a történeti korok emlékeinek
megtartását. A történeti korok emlékeinek megtartása nem jelent kötelezettséget ezek bemutatására.
(4) Műemlékhez történő hozzáépítés, ráépítés, vagy műemlék telkén új építmény, építményrész építése a műemléki érték
fennmaradását, érvényesülését, hitelességét nem sértheti. (5) Műemlék alkotórészének, tartozékának javítása vagy korszerűsítése során az eredeti vagy meglévő alkotórész,
tartozék, megőrzésére, felújítására kell törekedni. Amennyiben ez a pusztulás mértéke vagy a használat
ellehetetlenülése miatt már nem lehetséges, úgy engedélyezhető a részleges csere, részleges vagy teljes pótlás
azonos vagy hasonló anyagból, valamint kivitellel, és csak kivételes esetben az eltérő anyagból való pótlás.
(6) Történeti kertben vagy műemlék telkén lévő parkban szakági kutatásokon kell alapulnia a kert, park helyreállítására,
felújítására irányuló munkáknak. Növények eltávolítása, áttelepítése, fás szárú növények kivágása, valamint
építmények építése és bontása, továbbá új növényzet telepítése, a történeti kert és más műemlék, műemléki együttes
érvényesülését, hitelességének, értékeinek helyreállítását nem sértheti. (7) A műemlék rendeltetése, használata nem járhat a műemléki értékek veszélyeztetésével.
(8) Műszaki, gazdasági és funkcionális szempontból egyenértékű beavatkozások közül előnyben kell részesíteni
a műemléki értékek fennmaradását, érvényre jutását jobban szolgáló és visszafordítható megoldásokat.
(9) Műemlék alkotórészét, tartozékát képező képző- vagy iparművészeti alkotás áthelyezése csak restaurátor szakember
közreműködésével végezhető. (10) A tulajdonosi érdekek figyelembe vétele mellett törekedni kell a műemlék nagyközönség számára történő
bemutatására. (11) Műemléki jelentőségű területen végzett tevékenységek során nem sérülhet a védett településrész történelmileg
kialakult szerkezete, beépítésének módja, összképe, a tájjal való kapcsolata, terei, utcaképei és az építmények
együttesének összefüggő rendszere. (12) Történeti táj esetén biztosítani kell a védetté nyilvánításról szóló miniszteri rendeletben védendő értékként
meghatározott jellemzők fennmaradását és érvényesülését. 5. Az örökségvédelmi engedélyezési eljárás közös szabályai
5. § (1) Az örökségvédelmi engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a (2)–(6) bekezdésben felsoroltakat.
(2) A 3. § (2) bekezdése szerinti esetben a kérelemhez mellékelni kell
a) a tervezett tevékenység végzésének pontos helyszínét, földrajzi kiterjedését is meghatározó leírást és
helyszínrajzot, b) a tervezett tevékenység megnevezését, leírását és az ehhez szükséges fotó- és tervdokumentációt.
(3) A 3. § (4) bekezdése szerinti esetekben a kérelemhez – amennyiben egyes eljárások esetén a 8–12. § eltérően nem
rendelkezik – mellékelni kell az alábbiakat, továbbá egyes eljárások esetén a 8–12. §-ban meghatározottakat:
a) az érintett műemlék azonosításra alkalmas megjelölését; b) a tervezett tevékenységet bemutató – részleges beavatkozás esetén az érintett épületrészre vonatkozó –
helyszínrajzot, alaprajzokat, metszeteket, nézetrajzokat, részletrajzokat, továbbá történeti kert vagy műemlék
telkén lévő park esetén helyszínrajzot, amelynek méretaránya 1000 m2-t meg nem haladó terület esetén 1:200,
továbbá a tervezett tevékenység jellegének megfelelő szakági tervet;
c) 1:50 méretarányú felmérési dokumentációt az építmény (az érintett építményrész vagy a műemlék képző- vagy
iparművészeti tartozékának) beavatkozás előtti állapotáról, d) fotódokumentációt az építményről és környezetéről, vagy a műemlék képző- vagy iparművészeti tartozékáról;
e) a szükség szerint elvégzett kutatások dokumentációját; f) faszerkezetek, tetőszerkezetek szerkezeti munkái esetén faanyagvédelmi szakvéleményt;
g) homlokzat-felújítás és utólagos falszigetelés esetén épületdiagnosztikai szakvéleményt a szomszédos épületeket
is ábrázoló látvány- és színezési tervet. (4) A 3. § (4) bekezdésében meghatározott tevékenységek közül az alábbiak örökségvédelmi engedély iránti kérelméhez
a 2. mellékletben meghatározott tartalmú építéstörténeti kutatási dokumentációt kell mellékelni:
a) tetőfelépítmény, díszítmény, tetőhéjazat építése, bontása, átalakítása; b) külső és belső burkolat, díszítmény felújítása, átalakítása, elhelyezése, eltávolítása, cseréje;
c) lépcsők átalakítása, felújítása; d) védett kerítés felújítása, átalakítása, eltávolítása;
e) válaszfal átalakítása, felújítása, bontása; f) külső, belső nyílászáró cseréje, felújítása;
g) falfelület és födém színezése, vakolatának javítása, cseréje;
h) történeti kertben vagy műemlék telkén végzett építési vagy kertépítészeti munkák;
i) történeti kertben vagy műemlék telkén lévő parkban fás szárú növényzet telepítése és eltávolítása;
j) a műemlék rendeltetésének megváltoztatása; k) liturgikus berendezési tárgyainak felújítása, átalakítása, eltávolítása.
(5) A 3. § (4) bekezdésében meghatározott tevékenységek közül az alábbiak örökségvédelmi engedélye iránti kérelemhez
mellékelni kell a településrendezési és az építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendeletben
meghatározott tervtanács véleményét: a) műemlék egész homlokzatának felújítása;
b) műemlék egészének vagy épületrészének teljes belső felújítása.
(6) Az alábbi tevékenységekre irányuló kérelemhez mellékelni kell a Budapest Főváros Kormányhivatala Építésügyi és
Örökségvédelmi Hivatalának önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége (a továbbiakban:
örökségvédelmi iroda) által a tervezett tevékenységre vonatkozóan készített szakvéleményt:
a) műemlék vagy annak képző- vagy iparművészeti alkotórésze, tartozéka roncsolásos vizsgálata;
b) a műemlékkel és annak képző- vagy iparművészeti alkotórészével, tartozékával, beépített berendezési tárgyával
kapcsolatos megóvási, konzerválási, restaurálási munkák engedélyezése; c) épületgépészeti és elektromos rendszer elhelyezése, átalakítása, cseréje, eltávolítása;
d) történeti kertben vagy műemlék telkén végzett építési vagy kertépítészeti munkák.
6. § (1) Az örökségvédelmi hatóság az örökségvédelmi engedélyezési eljárása során a 3. mellékletben meghatározott
szempontok alapján vizsgálja, hogy a tervezett tevékenység megfelel-e a Kötv.-ben és az e rendeletben
meghatározott követelményeknek. (2) Az örökségvédelmi engedélyezési eljárásban a tényállás tisztázása érdekében helyszíni szemlét kell tartani.
(3) Az örökségvédelmi hatóság a döntése meghozatalához szükséges tudományos adatokat az örökségvédelmi irodától
köteles beszerezni. (4) Az örökségvédelmi engedélyben a) kivitelezés közben végzendő kutatást kell előírni, ha az eljárást megelőzően végzett kutatás nem terjedhetett ki
minden kutatandó felületre; b) kiviteli tervek és részletrajzok készítését és bemutatását kell előírni, amennyiben a kérelem és mellékletei azok
léptéke miatt nem tartalmazhatják minden műszaki megoldás olyan mértékű meghatározását, amely alapján
a műemléki értékre gyakorolt hatás megállapítható; c) tervezői művezetést kell előírni, ha a kivitelezés során eldöntendő műszaki kérdések merülnek fel;
d) mintafelület, mintadarab készítését kell előírni, ha a tervezett tevékenység olyan vizuális változást eredményez,
amely a kérelem és mellékletei alapján nem állapítható meg.
(5) Az örökségvédelmi hatóság – életveszély elhárításának szakvéleménnyel alátámasztott esetét kivéve – a kérelmet
elutasítja, ha a tervezett tevékenység a) következtében az érintett műemlék jellegét, történelmi jelentőségét, hitelességét, eredeti eszmei jelentőségét
jelentősen sértő állapot jönne létre; b) az érintett műemlék értékei érvényre jutását gátolná;
c) az érintett műemléki érték pusztulását eredményezné; d) a benyújtott terv az érintett műemlékre vonatkozó építéstörténeti kutatási dokumentációval ellentétes.
(6) Az örökségvédelmi hatóság a kérelmet elutasíthatja, ha a tervezett tevékenység következtében az érintett régészeti
lelőhely megsemmisülne, vagy részleges állapotromlása következne be. Részleges állapotromlás különösen a rétegsor
átvágása, a történeti összefüggések megszüntetése, a régészeti leletek eredeti helyükről történő elmozdítása
régészeti feltárás nélkül. 7. § (1) Az örökségvédelmi engedély a határozat végrehajthatóvá válásától számított egy év után hatályát veszti, kivéve
a (2) bekezdés szerinti esetet, valamint ha az engedélyezett tevékenységet megkezdték, és két éven belül a munkák
befejezését bejelentették. (2) Az örökségvédelmi engedély hatálya megegyezik az építési engedély hatályával, amennyiben a hatóság
az engedélyeket egybefoglalta. (3) Az örökségvédelmi engedély alapján végzett munkák befejezését a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak
8 napon belül be kell jelenteni. A bejelentéshez fotódokumentációt, továbbá az elvégzett tevékenységek és a létrejött
állapot rögzítését tartalmazó megvalósulási dokumentációt kell mellékelni. 6. Egyes örökségvédelmi engedélyhez kötött tevékenységekkel kapcsolatos eltérő eljárási szabályok
8. § (1) A 3. § (4) bekezdés l) pontjában meghatározott tevékenység esetén a kérelemhez mellékelni kell
a) az 5. § (3) bekezdés a) és d) pontjában meghatározottakat;
b) a 3. § (4) bekezdés l) pontjában meghatározott tárgy szerkezetének, anyagának, a felirat betűtípusának
meghatározását, színezését, a megvilágítás módját, valamint a műemlék épülethez való csatlakoztatása műszaki
megoldásának részletterveit; valamint c) a beavatkozás mértékétől függően a tervezett elhelyezés melletti 2-2 tengelyt magába foglaló homlokzatszakaszt
ábrázoló 1:50 léptékű dokumentációt. (2) A 3. § (4) bekezdés l) pontjában meghatározott tevékenység akkor engedélyezhető, ha a 6. § (5) bekezdésében
meghatározott elutasítási okok nem állnak fenn, és a tevékenység eredménye a műemlék történeti, esztétikai
értékeihez igazodik. (3) A 3. § (4) bekezdés l) pontjában meghatározott tárgy elhelyezése – legfeljebb az engedély hatályával megegyező –
határozott időre is engedélyezhető. A határozott idő kérelemre – amennyiben annak feltételei változatlanul
fennállnak – meghosszabbítható. (4) A határozott időre szóló engedélyben meghatározott időtartam eltelte után az eredeti állapot helyreállításáért
az engedélyes, továbbá reklám esetén a reklám közzétevője és a reklámozó egyetemlegesen felelős.
9. § (1) Műemlék vagy műemlék alkotórészét, tartozékát képező képző- vagy iparművészeti alkotás roncsolásos vizsgálatára
(a továbbiakban: kutatás) irányuló kérelemhez mellékelni kell a) az 5. § (3) bekezdés a), c) és d) pontjában meghatározottakat;
b) a kutatással érintett épületrész vagy a műemlék alkotórészét, tartozékát képező képző- vagy iparművészeti
alkotás megjelölését; c) kutatási szakterületenként a kutatást végző felelős szakember nevét, címét;
d) kutatási szakterületenként kutatási tervet, amely magában foglalja a kutatás célját, módszereit, az alkalmazandó
eszközöket; e) a roncsolásos beavatkozással érintett felületek kiterjedésének és elhelyezkedésének leírását és ábrázolását;
f) építéstörténeti kutatási dokumentáció készítésének kötelezettségével járó tevékenység esetén a 2. melléklet
1–6. pontjaiban meghatározottakat. (2) Ha műemléken végzett kutatás közben az építménnyel összefüggésben olyan körülmény merül fel, amely a kutatási
terv módosítását vagy hatósági intézkedést tesz szükségessé, a kérelmező köteles azt haladéktalanul bejelenteni
a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak. (3) A kérelmező a kutatás befejezését követő 90 napon belül köteles a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak
kutatási, vagy restaurátori kutatási dokumentációt benyújtani, mely tartalmazza:
a) a kutatás tárgyát képező kulturális örökségi elem történeti leírását,
b) a kutatás folyamatának leírását, rajz- és fényképmellékleteket tartalmazó dokumentálását,
c) a kutatás eredményeinek összegzését, és ennek alapján a helyreállítás lehetséges irányaira vonatkozó javaslatot.
(4) A kivitelezés közben végzett kutatásra a (3) bekezdés rendelkezését megfelelően alkalmazni kell.
10. § (1) Műemlékkel és annak képző- vagy iparművészeti alkotórészével, tartozékával, beépített berendezési tárgyával
kapcsolatos megóvási, konzerválási, restaurálási munkák (a továbbiakban együtt: restaurálás) iránti kérelemhez
mellékelni kell a) az 5. § (3) bekezdés a) és c) pontjában meghatározottakat;
b) a restaurálással érintett építményrész vagy alkotórésze, tartozéka megjelölését és fotódokumentációját;
c) a restaurálást végző szakember(ek) nevét, elérhetőségét; d) a restaurátori kutatási dokumentációt;
e) restaurálási tervet két példányban. (2) A restaurálási terv kötelező tartalmi elemei:
a) a beavatkozás indokai; b) a beavatkozást követő összkép, várható látvány pontos leírása, figyelembe véve és elemezve a környezetet és
a tárgyegyüttes egészét; c) a restaurálás során használandó eszközök, anyagok, eljárások, módszerek leírása;
d) a károsodások fajtáinak, mértékének és kiterjedésének rajzi ábrázolása (kártérkép);
e) a restaurálás kiterjedését, módszereit szemléltető illusztrációk (áttekintő- és részletrajzok, fotók), a különböző
típusú beavatkozások megítéléséhez alkalmas módon; f) diagnosztikai vizsgálatok eredményei.
(3) Amennyiben a restaurálás során egyes résztevékenységek ellenőrzése csak meghatározott időpontban lehetséges,
az örökségvédelmi hatóság az engedélyben meghatározza a restaurálás azon résztevékenységeit, amelyek
ellenőrzését tervezi, és felhívja az engedélyest az érintett résztevékenységek időpontjának előzetes bejelentésére.
(4) A restaurálás befejezését követő 60 napon belül az engedélyes köteles a járási építésügyi és örökségvédelmi
hivatalnak két példányban restaurálási dokumentációt benyújtani. A dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) az elvégzett beavatkozások részletes leírását a tervhez viszonyítva;
b) az elvégzett technikai, technológiai, anyagi vizsgálatok leírását és kiértékelését;
c) a kezelések, kiegészítések leírását az alkalmazott anyagok és módszerek részletezésével;
d) a megerősítéshez, a felület vagy szerkezet védelméhez használt anyagok felsorolását, továbbá a feltárás
módszereit és anyagait; e) rajz- és fotódokumentációt kísérő szöveggel: a tárgy restaurálás előtti, kezelés közbeni és utáni, vagy helyreállítás
utáni állapotáról; f) a további kezelésre és tárolásra vonatkozó javaslatokat.
(5) A restaurálási dokumentáció egy példányát a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal a műemlékek tervtáraként
funkcionáló gyűjteményben helyezi el. 11. § Műemlék megvilágítása, fényforrás elhelyezése esetén a kérelemhez mellékelni kell
a) az 5. § (3) bekezdés a) és d) pontjában meghatározottakat,
b) a tervezett fényforrás pontos helyét és elhelyezésének módját tartalmazó tervet,
c) a fényforrás fényerejére, fényminőségére (fókuszáltság mértéke, színhőmérséklet stb.), hatótávolságára, valamint
az üzemeltetés időbeliségére (napszak, szezonalitás stb.) vonatkozó adatokat,
d) a fényforrás alkalmazásának célját és módját, ideértve a fénysugár rögzített vagy helyzetét változtató
alkalmazását, e) a fényforrásnak a műemlékre várhatóan érvényesülő hatását bemutató, látványterveket is tartalmazó
hatáselemzést. 12. § Műemléknek vagy egyes részeinek, szerkezeti elemeinek elmozdítása, szabadtéri múzeum keretében készülő
rekonstrukcióba történő beépítése esetén a kérelemhez mellékelni kell
a) az 5. § (3) bekezdés a)–f) pontjaiban meghatározottakat;
b) az áthelyezés megvalósításának részletes műszaki dokumentációját; c) a kérelmező nyilatkozatát a szállítás körülményeiről és biztonságáról;
d) a befogadó nyilatkozatát az új helyen történő elhelyezés és a folyamatos megóvás feltételeinek teljes körű
biztosításáról. III. FEJEZET
AZ ÖRÖKSÉGVÉDELMI HATÓSÁG SZAKHATÓSÁGI ELJÁRÁSÁNAK SZABÁLYAI
7. A szakhatósági eljárásra vonatkozó általános rendelkezések 13. § (1) A szakhatósági hatáskörében eljáró örökségvédelmi hatóság a régészeti lelőhelyet, régészeti védőövezetet,
műemléket, műemléki területet vagy világörökségi területet érintő ügyben a 3. mellékletben meghatározott
szempontok alapján vizsgálja, hogy a tervezett tevékenység megfelel-e a Kötv.-ben és az e rendeletben
meghatározott követelményeknek. (2) A szakhatósági hatáskörében eljáró járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal a régészeti lelőhelyet, régészeti
védőövezetet, műemléket, műemléki területet vagy világörökségi területet érintő ügyben az ügyfélnek az eljárás
megindítása előtt benyújtott kérelmére előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely a kibocsátásától számított hat
hónapig használható fel. (3) Világörökségi területet érintő szakhatósági eljárásában a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal – az ügyintézési
határidejére figyelemmel megállapított határidő tűzésével – kikéri a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és
Szolgáltatási Központ véleményét. 8. A telekalakítási eljárásban való szakhatósági közreműködésre vonatkozó rendelkezések
14. § (1) A műemlék ingatlant érintő telekalakítási ügyekben szakhatóságként közreműködő örökségvédelmi hatóság
a telekalakítás engedélyezéséhez történő hozzájárulást megtagadhatja, ha a) a tervezett telekfelosztás és telekhatár-rendezés nem veszi figyelembe a történeti településszerkezetet,
a történeti utcavonalat; b) a tervezett telekfelosztás következtében az egy telken fekvő régészeti emlék több telekre kerülne.
(2) A telekalakítási eljárás során törekedni kell a történeti településszerkezet sajátosságainak megőrzésére, a korábban
történetileg összetartozó vagy részben védett ingatlanrészek újraegyesítésére. (3) A telekalakítási eljárás a védettség hatályát nem érinti, a telekalakítással érintett telek régészeti és műemléki védelme
a telekalakítás folytán létrejött telkekre is vonatkozik. IV. FEJEZET
A RÉGÉSZETI LELŐHELY ÉS A MŰEMLÉKI ÉRTÉK VÉDETTÉ NYILVÁNÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS EGYES SZABÁLYOK
9. A régészeti lelőhely és a műemléki érték ideiglenes védelme meghosszabbításának feltételei
15. § (1) Régészeti lelőhely ideiglenes védettsége a mentő feltárás időtartamára akkor hosszabbítható meg, ha a védetté
nyilvánítás előkészítéséről a 16. § szerinti értesítés megtörtént, de a védetté nyilvánításról a régészeti örökség és
műemléki érték védelméért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) nem rendelkezett, és a védetté nyilvánítás
megtagadásáról sem hozott döntést. (2) Műemléki érték ideiglenes védelmének meghosszabbítása indokolt, ha a védetté nyilvánítás előkészítése
megkezdődött, de a védetté nyilvánításról a miniszter nem rendelkezett, és a védetté nyilvánítás megtagadásáról sem
hozott döntést. 10. A védetté nyilvánítás előkészítésével kapcsolatos egyes szabályok
16. § (1) A régészeti lelőhely és a műemléki érték védetté nyilvánításának előkészítését a régészeti lelőhely és a műemléki érték
védetté nyilvánításáról, nyilvántartásáról és a régészeti feltárás részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben
(a továbbiakban: Rendelet) meghatározottak szerint kell lefolytatni. (2) A régészeti lelőhely és a műemléki érték védetté nyilvánításának előkészítése során értesíteni kell
a) az érintett ingatlannal rendelkezni jogosultat; b) a védetté nyilvánítás kezdeményezőjét;
c) a (3) bekezdésben meghatározott módon a tervezett műemléki környezet és régészeti védőövezet területén
fekvő ingatlan tulajdonosát. (3) A védelem alá vonni tervezett műemléki jelentőségű területen és történeti táj területén álló ingatlanok tulajdonosait
a védetté nyilvánítás előkészítésének megindításáról az örökségvédelmi iroda megkeresésére az érintett ingatlan
fekvése szerinti települési önkormányzat a helyben szokásos módon (hirdetmény útján) értesíti.
(4) A (2) bekezdés szerinti értesítés közlése és a (3) bekezdés szerinti megkeresés iránt a védetté nyilvánítás
előkészítésének megindításától számított tizenöt napon belül kell intézkedni.
17. § (1) A műemléki érték védetté nyilvánításáról szóló miniszteri rendeletben az a telek jelölhető ki műemléki környezetnek
a) amely a műemléki érték telkével közvetlenül határos;
b) amelyen az esetleges építési vagy más tevékenységek a műemléki érték állagát közvetlenül befolyásolhatják;
vagy c) amelyen a műemléki érték megjelenését, értékeinek érvényesülését közvetlenül befolyásoló építmény áll.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kijelölés hiányában – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – műemléki környezet nem
jön létre. (3) A 2013. január 1. előtt védetté nyilvánított műemlékkel vagy műemléki jelentőségű területtel közvetlenül határos
telkek, a közterületrészek és a közterületrészekkel határos ingatlanok, valamint a védetté nyilvánításról szóló
miniszteri rendeletben ettől eltérően kijelölt ingatlanok műemléki környezetnek minősülnek.
11. A védetté nyilvánított régészeti lelőhelyek ellenőrzése 18. § (1) A védetté nyilvánított régészeti lelőhelyeken a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak évenként legalább egy
alkalommal helyszíni ellenőrzést kell lefolytatnia. (2) A helyszíni ellenőrzés során jegyzőkönyvben és fotódokumentációval rögzíteni kell a védetté nyilvánított régészeti
lelőhely állapotát. A jegyzőkönyvet és a fotódokumentációt meg kell küldeni az örökségvédelmi irodának.
V. FEJEZET
A RÉGÉSZETI FELTÁRÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 12. A régészeti feltárásra vonatkozó általános rendelkezések
19. § E fejezet alkalmazásában a) gépi földmunka: régészeti feltárás megvalósítása érdekében, gépi eszközzel végzett régészeti földmunka, amely
nem foglalja magában a beruházás megvalósítása érdekében végzett földmunkát, így különösen a termőréteg
letermelését (humuszolást); b) kézi földmunka: régészeti feltárás megvalósítása érdekében, gépi eszköz nélkül végzett régészeti földmunka,
amely nem minősül régészeti szaktevékenységnek; c) régészeti bontómunka: a régészeti örökség elemeinek feltárás keretében történő kibontására és történeti
összefüggéseinek értelmezésére irányuló régészeti szaktevékenység (felületre bontás, rétegbontás, régészeti
emlék bontása, nyesés, metszetek készítése), amely megelőző feltárás esetén régészeti szolgáltatásnak minősül;
d) tervásatás: a tudományos terv szerinti régészeti feltárás.
20. § (1) A Kötv.-ben meghatározott nagyberuházásokkal (a továbbiakban: nagyberuházás), valamint a kisajátításról szóló
törvény szerinti közérdekű cél megvalósításával (a továbbiakban: kisajátítás) kapcsolatos régészeti feltárásokra
e fejezet rendelkezéseit a VI. fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a Rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
13. A régészeti feltárás végzésére jogosult szervek 21. § (1) Megelőző feltárást és mentő feltárást – a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel – kizárólag a feltárás helye szerinti
megyében, vagy a fővárosban székhellyel rendelkező megyei hatókörű városi múzeum – Budapesten a Budapesti
Történeti Múzeum – (a továbbiakban együtt: illetékes megyei hatókörű városi múzeum) végezhet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően a) amennyiben az illetékes megyei hatókörű városi múzeum kapacitáshiány miatt nem tudja végrehajtani
a megelőző feltárást, a feltárásba a Magyar Nemzeti Múzeumot bevonja;
b) a több megyére kiterjedő megelőző feltárás elvégzésére a Magyar Nemzeti Múzeum jogosult azzal, hogy
a feltárás végrehajtásába az illetékes megyei hatókörű városi múzeumokat bevonja;
c) a Kötv. 22. § (5) bekezdése szerinti esetben a megelőző feltárás elvégzésére a Magyar Nemzeti Múzeumot kell
kijelölni; d) az előzetes régészeti dokumentációhoz szükséges próbafeltárás elvégzésére a Magyar Nemzeti Múzeum
jogosult. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megyei hatókörű városi múzeum bevonja a megyei jogú városban
székhellyel, továbbá régészeti gyűjtőkörrel rendelkező területi múzeumot az annak székhelye szerinti járást érintő
megelőző feltárásba. (4) Tervásatást a Magyar Nemzeti Múzeum, az illetékes megyei hatókörű városi múzeum, a régészeti gyűjtőkörrel
rendelkező területi múzeum, a régészeti tanszékkel rendelkező egyetem, valamint a Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont Régészeti Intézete végezhet. 14. Az engedély nélkül végezhető feltárási tevékenységek
22. § (1) Feltárási engedély nélkül végezhető – a fémkereső műszer használatának kivételével –
a) a lelőhely állapotában maradandó változással nem járó műszeres lelőhely-felderítés,
b) a régészeti megfigyelés, c) a terepbejárás, továbbá
d) a nagyberuházással vagy kisajátítással kapcsolatos próbafeltárás. (2) Az (1) bekezdés a)–c) pontjában megjelölt tevékenységet – annak megkezdése előtt legalább tizenöt nappal – be kell
jelenteni a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak a 4. mellékletben meghatározott tartalommal és
mellékletekkel ellátott formanyomtatvány alkalmazásával. (3) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott próbafeltárás bejelentésére a Kötv. rendelkezéseit és a VI. fejezet
szabályait kell alkalmazni. (4) A bejelentés alapján végzett régészeti feltárásra egyebekben megfelelően alkalmazni kell a Rendelet szabályait.
15. A megelőző feltárás és a tervásatás engedélyezésének közös szabályai
23. § (1) A régészeti feltárás engedélyezése iránti kérelmet az 5. mellékletben meghatározott adattartalommal és
mellékletekkel ellátott formanyomtatványon kell előterjeszteni. (2) A régészeti feltárás engedélyezése iránti kérelemben fel kell tüntetni, vagy ahhoz mellékelni kell
a) a feltárni tervezett régészeti lelőhely nyilvántartási számát, az érintett telkek azonosítására alkalmas és a terület
helyszínét, pontos kiterjedését, továbbá a feltárandó terület nagyságát egyértelműen, valamint értelmezhető
léptékben ábrázoló helyszínrajzot; b) tervásatás esetén részletes kutatási programot, amely kitér az ismert és várható, a helyszínen megőrzendő
régészeti emlék kezelésére; c) tervásatás esetén – amennyiben nem azonos a feltárást végző szervvel – a leletanyagot befogadó intézmény
nyilatkozatát a 6. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatvány alkalmazásával;
d) tervásatás esetén a feltárás által érintett ingatlannal rendelkezni jogosult – az ingatlan régészeti célú
igénybevételére vonatkozó – hozzájáruló nyilatkozatát; e) a különleges munkavégzési körülmények esetén követendő eljárásra vonatkozó leírást és indokolást;
f) amennyiben rendelkezésre áll, az Ásatási Bizottság véleményét;
g) a régészeti feltárás keretében tervezett tevékenységek tételes költségkalkulációját a 31. § (1) bekezdése szerinti
bontásban; h) a feltárás vezetőjeként megjelölt személy nyilatkozatát arról, hogy korábbi tevékenysége során a Rendeletben
meghatározott dokumentációs kötelezettségét teljesítette; i) megelőző feltárás esetén a feltárás elvégzésére jogosult szerv és a beruházó között létrejött, a megelőző feltárás
elvégzésére vonatkozó szerződést, valamint j) megelőző feltárás esetén az előzetes régészeti dokumentációt, amennyiben annak elkészítése az adott esetben
kötelező vagy amennyiben egyébként készült. (3) Amennyiben az Ásatási Bizottság véleményét a kérelmező nem nyújtotta be a kérelem mellékleteként, a járási
építésügyi és örökségvédelmi hivatal az eljárás során megkeresi az Ásatási Bizottságot a régészeti feltárás
véleményezése iránt. 24. § (1) A Kormány a termőföldön megvalósuló régészeti feltárás esetén az örökségvédelmi hatóságnak a régészeti feltárás
engedélyezésére irányuló eljárásában, amennyiben a szakhatóság az érintett tevékenységgel összefüggő más
eljárásban döntést nem hozott vagy állásfoglalást nem adott, – abban a kérdésben, hogy a kérelem szerinti
tevékenység a termőföld minőségi védelmére vonatkozó jogszabályi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az első fokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal
növény- és talajvédelmi igazgatóságát, a másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki. (2) A Kormány az örökségvédelmi hatóságnak a tervásatás engedélyezésére irányuló eljárásában, ha a tervásatást
országos jelentőségű védett természeti területnek vagy barlangnak nem minősülő
a) külterületen, b) természeti területen, c) egyedi tájértéket magába foglaló területen vagy
d) Natura 2000 területen végzik – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget, másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki. 25. § (1) A feltárási engedély tartalmazza
a) az engedély jogosultjának (a továbbiakban: feltárást végző szerv) nevét és székhelyét,
b) amennyiben más, feltárásra jogosult szerv bevonására kerül sor, annak nevét és székhelyét,
c) a feltárás vezetőjének nevét, d) a terület azonosításra alkalmas megjelölését, a feltárás pontos helyét, az érintett régészeti lelőhely nyilvántartási
számát, e) a feltárás módszereit és a feltárás várható időtartamát,
f) amennyiben nem azonos a feltárást végző szervvel, a leletanyagot befogadó intézmény nevét és székhelyét,
g) a feltárásra vonatkozó jogszabályi követelményekre való hivatkozást és szakmai feltételeket.
(2) Az engedély – a 39. § (2) bekezdése szerinti kivétellel – a határozat jogerőre emelkedésétől számított egyéves
időtartamban jogosít feltárás végzésére. (3) A járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal a jogerős engedélyt megküldi az örökségvédelmi irodának és az Ásatási
Bizottságnak. (4) Az (1) bekezdés c) és e) pontja alapján az engedélyben meghatározottaktól eltérni csak az örökségvédelmi hatóság
módosított engedélyével lehet. (5) A feltárást végző szerv a feltárás vezetője útján köteles a feltárás megkezdését a járási építésügyi és örökségvédelmi
hivatalnak a 7. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatvány alkalmazásával bejelenteni, és
tervásatás esetén a feltárás megkezdéséről – amennyiben a feltárást egyéb feltárási jogosultsággal rendelkező szerv
végzi – az illetékes megyei hatókörű városi múzeumot értesíteni.
26. § (1) A régészeti feltárás engedélyezése iránti kérelmet el kell utasítani, ha a tervezett régészeti feltárás jogszabályban
foglalt, illetve szakmai feltételei nem biztosítottak. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában szakmai feltételnek minősül a feltárás pénzügyi és személyi hátterének
feladatarányos biztosítása, valamint időbeli végrehajthatósága. (3) A régészeti feltárásra vonatkozó jogszabályi vagy a feltárási engedélyben foglalt előírások megszegése esetén
az örökségvédelmi hatóság a) a feltárást leállítja, vagy
b) a feltárási engedélyt visszavonja, és megvizsgálja, hogy fennállnak-e a Kötv.-ben meghatározott egyéb jogkövetkezmények alkalmazásának indokai.
16. A régészeti leletek és emlékek elhelyezése, megőrzése
27. § (1) A régészeti feltárás keretében előkerült régészeti leletek ideiglenes elhelyezéséről (őrzéséről, állagmegóvásáról)
– azok végleges elhelyezéséig – tervásatás esetén a feltárást végző szerv, megelőző feltárás esetén a beruházó
a feltárást végző szerv útján köteles gondoskodni. (2) A régészeti feltárás keretében előkerült régészeti leletet
a) megelőző feltárás esetén az illetékes megyei hatókörű városi múzeumban kell véglegesen elhelyezni azzal, hogy
a 21. § (3) bekezdése szerinti esetben a megyei hatókörű városi múzeum és a területi múzeum megállapodása
ettől eltérően rendelkezhet; b) tervásatás esetén régészeti gyűjtőkörrel rendelkező, gyűjtőterületében érintett múzeumban kell véglegesen
elhelyezni. (3) Amennyiben a feltárás során eredeti összefüggéseiben megmaradt régészeti emlék kerül elő, erről a feltárást végző
szerv nyolc napon belül írásban bejelentést tesz a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak, valamint megelőző
feltárás esetén értesíti a beruházót. (4) A (3) bekezdés szerint bejelentett régészeti emlék kezeléséről, helyszíni megtartásáról és a szükséges állagmegőrző
intézkedésekről a bejelentés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a járási építésügyi és örökségvédelmi
hivatal helyszíni szemle alapján dönt. (5) Ha a régészeti emlék megelőző feltárás során került elő, és az örökségvédelmi hatóság határozata alapján azt
a helyszínen kell megőrizni, a beruházás során a műszaki tervezésnek és a kivitelezésnek tekintettel kell lennie az emlék
megőrzésére. Ebben az esetben a feltárást végző szerv köteles a feltárás terepi munkáinak befejezését követő harminc
napon belül a régészeti emlékről adatot szolgáltatni a beruházónak. Az adatszolgáltatás részeként rajzi
dokumentáción egyértelműen fel kell tüntetni a bontható és a helyszínen – eredeti helyükön – megőrzendő régészeti
emlékeket. 17. A régészeti lelőhelyek elkerülésére vonatkozó szabályok
28. § (1) A földmunkával járó beruházásokkal – ha az örökségvédelmi hatóság ettől eltérően nem rendelkezik – el kell kerülni
a) a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet, b) a tájképi jelentőségű lelőhelyet (erőd, erődítés, földvár, halomsír, kunhalom, többszörös rétegzettségű település,
vár), c) az eredeti összefüggéseiben megmaradt, helyben és fizikai állapotromlás nélkül megőrzendő régészeti emléket.
(2) Amennyiben a beruházás előkészítése során előzetes régészeti dokumentáció készül, abban ki kell térni arra, hogy
a beruházással érintett területen található-e az (1) bekezdésben meghatározott régészeti lelőhely.
(3) Amennyiben a beruházás az (1) bekezdésben meghatározott régészeti lelőhelyet érint, a beruházás engedélyezésére
irányuló eljárásban szakhatóságként közreműködő járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal állásfoglalásában
köteles pontosan körülhatárolni azt a területet, amelyen az (1) bekezdésben meghatározott régészeti lelőhely vagy
lelőhelyrész található. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott régészeti lelőhelynek a (3) bekezdés alapján körülhatárolt területén a régészeti
lelőhely állapotromlásával járó tevékenység nem végezhető. 18. Az előzetes régészeti dokumentáció
29. § (1) Az előzetes régészeti dokumentációt a beruházóval kötött írásbeli szerződés alapján a Magyar Nemzeti Múzeum
készíti el oly módon, hogy az illetékes megyei hatókörű városi múzeumot a teljesítésbe bevonja.
(2) Az előzetes régészeti dokumentáció elkészítésének költségét a beruházó viseli, kivéve a Kötv. 20/A. § (3) bekezdése
szerinti esetet. (3) Az előzetes régészeti dokumentációt a földmunkával járó tevékenység engedélyezésére irányuló azon első hatósági
eljárás megindítására irányuló kérelemhez kell mellékelni, amelyben az örökségvédelmi hatóság eljár vagy
szakhatóságként részt vesz. 19. A megelőző feltárás módszereinek meghatározása
30. § (1) A régészeti lelőhelynek a beruházással kapcsolatos földmunkával érintett részén végzendő megelőző feltárás
esetében az örökségvédelmi hatóság a megelőző feltárás módszereinek meghatározása során
a) a régészeti lelőhely, lelőhelyrész ismert és várható horizontális és vertikális kiterjedése;
b) a régészeti lelőhely jellege, ezen belül ba) történeti jelentősége,
bb) védettségi fokozata, bc) állapota, bolygatottságának mértéke, bd) régészeti leletek és emlékek jellege, különösen az ismert vagy várható épített örökségi elemek előfordulása,
be) a régészeti lelőhelyen belül a régészeti leletek és emlékek elhelyezkedésének sűrűsége, fedettsége,
intenzitása, rétegzettsége, bf) kutatottsága, feltártsága; c) a tervezett tevékenység jellege és mértéke, a régészeti örökség elemeire gyakorolt hatása
alapján dönt. (2) Régészeti megfigyelést ír elő az örökségvédelmi hatóság, ha az (1) bekezdésben meghatározott szempontok alapján
a tervezett tevékenység nem, vagy csak csekély mértékben érinti a régészeti lelőhelyet és a régészeti örökségi
elemeket. Amennyiben az adott esetben előzetes régészeti dokumentáció nem készült, és a régészeti megfigyelés
során a lelőhely olyan új, (1) bekezdés szerinti tulajdonságai válnak ismertté, amelyek a régészeti feltárási módszerek
meghatározása szempontjából jelentősek és a (4) bekezdés alkalmazását indokolják, a hatóság teljes felületű feltárást
írhat elő. (3) Próbafeltárást lehet előírni, a) ha a régészeti lelőhely jellege, intenzitása, térbeli kiterjedése vagy rétegsora nem ismert,
b) tömbkiemeléssel nem járó alapozási technikával tervezett beruházás esetén, ha az (1) bekezdésben
meghatározott szempontok alapján a beruházással érintett lelőhely vagy lelőhelyrész nem minősül hazánk
múltjának nagy jelentőségű, egyedi vagy pótolhatatlan forrásának. (4) Teljes felületű feltárást lehet előírni
a) azon a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen, amelyet a beruházással nem kell elkerülni,
b) történeti városmag területén, c) azon a lelőhelyrészen, amelyen eredeti összefüggéseiben megmaradt, helyben és fizikai állapotromlás nélkül
megőrzendő régészeti emlék előkerülése várható, d) abban az esetben, ha a feltárás a tudományos ismereteket várhatóan érdemben vagy új információkkal
gyarapítja. (5) A próbafeltárást a régészeti rétegsor aljáig, a teljes felületű feltárást legalább az engedélyezési vagy kiviteli terv szerinti
földmunkával érintett mélységig kell elvégezni azzal, hogy a földmunkával érintett mélység szintjén lévő régészeti
leletek és emlékek egészét fel kell tárni. 20. A megelőző feltárás általános szabályai
31. § (1) Megelőző feltárás esetén régészeti szolgáltatási tevékenységnek minősülnek az alábbi régészeti szaktevékenységek:
a) feltárásvezetés, beleértve a feltárás vezetőjének a Rendeletben meghatározott feladatait,
b) régésztechnikusi feladatellátás, c) régészeti bontómunka, d) geodéziai és térinformatikai feladatok,
e) leletek elsődleges nyilvántartásba vétele, f) régészeti leletek múzeumba történő befogadása (elsődleges leletkonzerválás, elsődleges leletfeldolgozás és
ideiglenes leletelhelyezés). (2) A Rendeletben meghatározott régészeti utómunka nem minősül régészeti szolgáltatási tevékenységnek, azonban azt
a megelőző feltárás esetén is el kell végezni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységeket a Rendeletben meghatározott feltárási dokumentáció
benyújtásáig el kell végezni, kivéve a beruházó és a feltárást végző szerv ettől eltérő megállapodása esetén.
(4) A régészeti feltárás munkafeltételeinek biztosításáról, valamint a régészeti feltáráshoz kapcsolódó kézi és gépi
földmunka (a továbbiakban együtt: földmunka) megvalósításáról – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a beruházó köteles gondoskodni. A földmunkát régészeti megfigyelés mellett, a feltárás vezetőjének irányításával kell
végezni. (5) Az előzetes régészeti dokumentáció érdekében végzett próbafeltáráshoz kapcsolódó földmunka megvalósításáról
a Magyar Nemzeti Múzeum köteles gondoskodni. (6) A régészeti bontómunka részét képező tevékenységek nem minősülnek kézi földmunkának.
32. § (1) Megelőző feltárás esetén a régészeti szolgáltatás végzésére irányuló szerződéshez a feltárásra jogosult szerv által
készített ajánlattételnek tartalmaznia kell a 31. § (1) bekezdésében meghatározott valamennyi régészeti szolgáltatási
tevékenység költségtételeit. (2) Az (1) bekezdés szerinti ajánlattétel elkészítéséhez a beruházó köteles a feltárásra jogosult szerv rendelkezésére
bocsátani a) az érintett területek azonosításra és területszámításra alkalmas adatait,
b) a beruházás helyszínrajzát, a meglévő és tervezett közművek nyomvonalát,
c) a beruházás alapozási terveit, d) a földfelszín alatti munkák műszaki leírását,
e) a tereprendezésre vonatkozó adatokat, f) a kivitelezés megkezdésének tervezett időpontját,
g) nyilatkozatot arról, hogy a beruházás nagyberuházásnak vagy kisajátításnak minősül-e,
h) nagyberuházás vagy kisajátítás esetén nyilatkozatot a beruházás teljes bekerülési költségének összegéről,
i) a beruházás építési engedélyét, amennyiben rendelkezésre áll.
(3) Megelőző feltárás esetén a régészeti szolgáltatásra irányuló szerződésnek tartalmaznia kell
a) a feltárás pontos helyét az azonosításra alkalmas adataival és térképi megjelölésével, a régészeti lelőhely
nyilvántartási számát; b) a feltárás tárgyát és a hatóság által előírt módszereit,
c) a feltárás vezetőjének nevét, beosztását, munkahelyét, d) a régészeti szolgáltatás költségei folyósításának módját és ütemezését, a végleges elszámolás módját és
határidejét, e) a szolgáltatás időtartamát, befejezésének időpontját, f) a különleges munkavégzési körülmények esetére vonatkozó rendelkezéseket, valamint
g) a megelőző feltáráshoz kapcsolódó földmunkával kapcsolatos rendelkezéseket.
VI. FEJEZET
A NAGYBERUHÁZÁS ÉS A KISAJÁTÍTÁS ESETÉN FOLYTATOTT RÉGÉSZETI FELTÁRÁSRA VONATKOZÓ ELTÉRŐ
SZABÁLYOK
21. A nagyberuházással vagy kisajátítással kapcsolatos régészeti feltárás általános szabályai
33. § (1) A nagyberuházással vagy kisajátítással kapcsolatos régészeti feltárásra az V. fejezet szabályait az e fejezetben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló törvény hatálya alá
tartozó nagyberuházás vagy kisajátítás esetén létesített célkitermelőhely vonatkozásában a nagyberuházás vagy
kisajátítás esetén folytatott régészeti feltárásra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.
(3) A nagyberuházás vagy kisajátítás esetén folytatott régészeti feltárásokat és azok finanszírozását a Kötv.
23/C–23/E. §-aiban meghatározott idő- és költségkorlátra vonatkozó rendelkezések megtartásával kell megtervezni és
végrehajtani. (4) A nagyberuházás vagy kisajátítás esetén folytatott régészeti feltárással összefüggő rendelkezések alkalmazásában
a beruházás teljes bekerülési költsége a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 47–51. §-aiban meghatározott tételek
tervezett összege. 22. A nagyberuházás esetén végzett próbafeltárás
34. § (1) Nagyberuházás vagy kisajátítás esetén az előzetes régészeti dokumentációt próbafeltárás alkalmazásával kell
készíteni, kivéve, ha a) a próbafeltárás építmény, térburkolat, közművezeték, termelői vezeték, engedélyhez kötött magánvezeték, vízzel
fedettség vagy természetvédelmi oltalom miatt részben sem lehetséges, vagy
b) az érintett ingatlannal a beruházó nem jogosult rendelkezni, és az ingatlannal rendelkezni jogosult nem járul
hozzá a próbafeltárás elvégzéséhez. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a próbafeltárást az előzetes régészeti dokumentáció elkészítését,
valamint a próbafeltárást akadályozó körülmény megszűnését követően kell elvégezni.
35. § (1) Az előzetes régészeti dokumentáció készítése érdekében vagy a 34. § (2) bekezdése szerint végzett próbafeltárás
bejelentéshez mellékelni kell: a) a próbafeltárásra vonatkozó szerződést,
b) a beruházó arra vonatkozó nyilatkozatát és annak igazolását, hogy a beruházás nagyberuházásnak vagy
kisajátításnak minősül, c) a beruházás teljes bekerülési költségének összegéről szóló nyilatkozatot.
(2) A próbafeltárás a bejelentés megtételét követően kezdhető meg, ha jogszabály alapján egyéb engedélyre nincs
szükség. (3) Az örökségvédelmi hatóság a bejelentéssel összefüggésben a következő szempontokat vizsgálja:
a) a bejelentő jogosult-e előzetes régészeti dokumentációt készíteni;
b) biztosítottak-e a próbafeltárás Kötv.-ben és e rendeletben foglalt, illetve szakmai feltételei;
c) a beruházás a Kötv. szerinti nagyberuházásnak vagy kisajátításnak minősül-e.
(4) Ha az örökségvédelmi hatóság a (3) bekezdés szerinti vizsgálat alapján az előírt feltételek bármelyikének hiányát
állapítja meg, a próbafeltárás folytatását megtiltja, egyébként a bejelentést tudomásul veszi.
23. A feltárási projektterv 36. § (1) A Magyar Nemzeti Múzeum feltárási projekttervet készít, ha a beruházó az előzetes régészeti dokumentáció addig
elkészült tartalma alapján a beruházás tervezett megvalósítása mellett dönt. A feltárási projektterv az előzetes
régészeti dokumentáció záródokumentuma, és tartalmazza a Kötv.-ben meghatározott szakmai javaslatot. A feltárási
projekttervet a Magyar Nemzeti Múzeum a Kötv. 23/E. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott költségkorlátra,
valamint a régészeti megfigyelés eredményeként felmerülő megelőző feltárás eshetőségére is figyelemmel készíti el.
(2) A nagyberuházás vagy a kisajátítás egészére – lehetőség szerint – egyetlen feltárási projekttervet kell készíteni.
(3) A feltárási projektterv készítése során az elfedés alkalmazása tekintetében figyelembe venni, hogy amennyiben
a kivitelezés során eltávolítandó talajréteg alsó síkja és a régészeti emlékek jelentkezésének felső síkja között
a régészeti lelőhely, lelőhelyrész vagy régészeti emlék megóvását biztosító magasságú és konzisztenciájú intakt
földréteg a) marad, elfedést nem kell alkalmazni, b) nem marad, és a beruházó nyilatkozata alapján a megelőző feltárásra nem kerülő régészeti lelőhely, lelőhelyrész
vagy régészeti emlék megóvását biztosító intézkedések a beruházás műszaki tervének megvalósítását nem
akadályozzák, elfedést kell alkalmazni, c) nem marad, és a beruházó nyilatkozata alapján a megelőző feltárásra nem kerülő régészeti lelőhely, lelőhelyrész
vagy régészeti emlék megóvását biztosító intézkedések a beruházás műszaki tervének megvalósítását
akadályozzák, elfedés nem alkalmazható. Ebben az esetben a megelőző feltárásra vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni. (4) A feltárási projekttervet a Magyar Nemzeti Múzeum a beruházó részére megküldi. A beruházó a feltárási projekttervet
– a Kötv. 23/C. § (2) bekezdésére meghatározott határidő figyelembevételével – véleményezheti, módosítását,
kiegészítését javasolhatja. 24. A további régészeti feladatellátás meghatározása és engedélyezése
37. § (1) Amennyiben az előzetes régészeti dokumentáció alapján a feltárást végző szerv megállapítja a Kötv. 23/E. §
(2) bekezdésében meghatározott körülmények fennállását, a beruházóval – a megelőző feltárás iránti kérelem
tartalmára és mellékleteire vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával – benyújtja a Kötv. 23/C. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti kérelmet, továbbá a beruházás tanulmányterve, engedélyezési terve, ajánlati (tender) terve vagy
kiviteli terve alapján kezdeményezi a Kötv. 23/E. § (1) bekezdésében meghatározott összeg magasabb értékben
történő megállapítására irányuló előterjesztés benyújtását, kivéve, ha a beruházó önként vállalja a Kötv. 23/E. §
(1) bekezdésében meghatározottnál magasabb összeg megfizetését. (2) A Kötv. 23/C. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kérelemhez mellékelni kell a feltárási projekttervet tartalmazó előzetes
régészeti dokumentációt, valamint a 35. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározottakat.
(3) A Kötv. 23/C. § (3) bekezdése szerinti döntésében az örökségvédelmi hatóság – a feltárási projekttervvel egyezően
vagy attól eltérően, a Kötv. 23/E. § (1) bekezdésére figyelemmel – meghatározza az elvégzendő régészeti feladatokat,
így különösen a) a megelőző feltárás során feltárandó régészeti lelőhelyeket vagy lelőhelyrészeket, valamint az alkalmazandó
feltárási módszereket; b) azokat a régészeti lelőhelyeket, lelőhelyrészeket, amelyek elfedése indokolt;
c) azokat a régészeti lelőhelyeket, lelőhelyrészeket, ahol sem elfedést, sem feltárást nem kell alkalmazni.
(4) Amennyiben az örökségvédelmi hatóság a (3) bekezdés szerinti döntésében teljes felületű feltárás elvégzését írta elő,
azt a Kötv. 23/C. § (2) bekezdés b) pontja szerinti eljárása keretében – a megelőző feltárás engedélyezésére vonatkozó
rendelkezések megfelelő alkalmazásával – engedélyezi. (5) Amennyiben az érintett lelőhely hazánk múltjának kiemelkedő jelentőségű, egyedi vagy pótolhatatlan forrása, vagy
az elfedés a beruházás jellege miatt műszakilag lehetetlen, vagy az a lelőhely fizikai állapotromlását eredményezné,
az örökségvédelmi hatóság – az Ásatási Bizottság véleményét kikérve – a Kötv. 23/C. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
eljárását felfüggeszti, és javaslatot tesz a miniszter részére a Kormány döntésének kezdeményezésére.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott esetben a Kormány döntését követően a (3) és (4) bekezdés megfelelő
alkalmazásával kell eljárni. 25. A nagyberuházás vagy kisajátítás esetén folytatott megelőző feltárás és elfedés
38. § (1) A beruházó és a feltárást végző szerv a régészeti szolgáltatásra vonatkozó szerződést a feltárási projektterv adataira
figyelemmel köti meg. (2) Amennyiben a feltárási projektterv elfedést tartalmaz, a régészeti szolgáltatásra irányuló szerződésnek tartalmaznia
kell az elfedésre vonatkozó rendelkezéseket is. (3) A szerződésben a régészeti szolgáltatásra, illetve elfedésre, valamint a hatósági eljárás megindítására irányuló kérelem
benyújtására meghatározott határidők késedelmes teljesítése esetére a feltárást végző szervet terhelő kötbért kell
kikötni. A kötbér mértéke – ha a felek magasabb összegben nem állapodnak meg – a Kötv. 23/E. §-a szerint
megállapított költség után, ennek a késedelem időtartamára számított napi egy százaléka, legfeljebb azonban húsz
százalék. (4) A kivitelezés során a földmunkákkal érintett, és egyéb feltárási módszerekkel fel nem tárt területen régészeti
megfigyelést kell biztosítani. 39. § (1) Nagyberuházás vagy kisajátítás esetén a megelőző feltárás engedélyezésére irányuló eljárásban az ügyintézési
határidő 15 nap. (2) A feltárási engedély 25. § (2) bekezdésében meghatározott hatálya kérelemre egy évvel meghosszabbítható.
40. § (1) A régészeti feltárást a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal ellenőrzi. Ennek keretében a járási építésügyi és
örökségvédelmi hivatal ellenőrzi különösen a Rendelet szerinti feltárási naplóban rögzített régészeti feltárásra
alkalmas és arra alkalmatlan napokat, a feltárásra alkalmatlanság indokoltságát, és eldönti az ezzel kapcsolatos vitás
kérdéseket. (2) A régészeti feltárást követő területátadás során felvett állapotrögzítő jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a régészeti lelőhely feltárt részének méretét és elhelyezkedését,
b) a régészeti lelőhely ismert, de fel nem tárt, elfedett részének méretét és elhelyezkedését,
c) a feltárást végző szerv nyilatkozatát a régészeti lelőhely állapotáról és az alkalmazott elfedési technológiáról,
valamint d) az a) és b) pontban meghatározottak ábrázolását Egységes Országos Vetületi Rendszerben készült digitális
térképen. (3) Az állapotrögzítő jegyzőkönyv a Rendelet szerinti feltárási dokumentáció részét képezi.
41. § A miniszter a Magyar Nemzeti Múzeummal és az egyéb feltárási jogosultsággal rendelkező szervekkel egyeztetve
megállapítja, a honlapján nyilvánosságra hozza, és minden év március 15-ig aktualizálja a nagyberuházás vagy
kisajátítás esetén folytatott feltárás idő- és költségkorlátjára tekintettel a próbafeltárás és a megelőző feltárás tervezési
szempontjait, a régészeti feladatellátásra vonatkozó szakmai javaslat kidolgozásának szempontjait, továbbá az elfedés
szakmai feltételeit és szakmai szabályait, költségkalkulációjának szempontjait. VII. FEJEZET
AZ ÖRÖKSÉGVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS EGYES FELADATOK ELLÁTÁSA
26. Az örökségvédelmi iroda feladatainak ellátása 42. § (1) Az örökségvédelmi iroda országos illetékességgel ellátja
a) régészeti lelőhelyek, a műemlékek és a műemléki területek védetté nyilvánításának előkészítésével kapcsolatos,
a Kötv. 14. és 29. §-ában meghatározott feladatokat;
b) a Kötv. 71. § (1) bekezdésében meghatározott nyilvántartásokkal kapcsolatos feladatokat;
c) az építéstörténeti kutatási dokumentáció véleményezését; d) a Kötv.-ben meghatározott tudományos feladatokat, ennek keretében különösen:
da) végzi az ország műemléki értékeinek feltárását, dokumentálását és inventarizálását, a műemléki értékekre
vonatkozó dokumentumok gyűjtését, közreműködik a régészeti örökség felkutatásában és
inventarizálásában, db) gondoskodik a régészeti örökséggel és a műemléki értékekkel összefüggő tudományos adatbázis
létrehozásáról, fenntartásáról, a tudományos eredmények hozzáférhetővé tételéről, dc) végzi a műemlékállomány revízióját és tudományos kutatását, a kutatási eredmények feldolgozását és
publikálását, dd) kutatás-módszertani céllal kezdeményezi és irányítja a műemlékek kutatását,
de) a miniszter koordinációja mellett örökségvédelemmel kapcsolatos metodikai kutatásokat végez és
végeztet, szakmai metodikai irányelveket dolgoz ki és tesz közzé,
df) részt vesz a műemlékekhez kötődő szakrestaurálások előkészítésében és közreműködik a kivitelezés
folyamatában, dg) együttműködik az örökségvédelmi érdekű kutatási programokban.
e) jogszabályban meghatározott esetekben szakvélemények készítésével kapcsolatos feladatokat;
f) a miniszter által meghatározott egyéb feladatokat. (2) Az örökségvédelmi iroda az 5. § (6) bekezdésben meghatározott szakvéleményt, az építéstörténeti kutatási
dokumentáció véleményezését, valamint a 6. § (3) bekezdése szerinti tudományos adatszolgáltatást az arra irányuló
megkereséstől számított 15 napon belül készíti el. A szakvéleményért, a véleményezésért és a tudományos
adatszolgáltatásért díjat nem kell fizetni. (3) Az örökségvédelmi iroda és a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ egymás számára
hozzáférést biztosítanak az általuk kezelt, a régészeti örökség és a műemléki értékek védelmével kapcsolatos
feladataik ellátásához szükséges dokumentumokhoz és adatbázisokhoz. 27. Az örökségvédelemmel kapcsolatos egyes nem hatósági feladatok ellátása
43. § (1) Az örökségvédelmi hatóság nem hatósági örökségvédelmi feladatai különösen:
a) a régészeti lelőhelyek és műemlékek fenntartható, integrált szemléletű, a védelmet és fejlesztést összehangoló
használatának – hatósági szolgáltatás keretében történő – elősegítése,
b) az örökségvédelem érdekeit érintő helyi szintű szakmai és társadalmi együttműködés elősegítése.
(2) A miniszter – nem hatósági – örökségvédelmi feladatai különösen:
a) a régészeti örökség és a műemléki értékek védelmével összefüggő feladatok szakmai irányítása,
b) az (1) bekezdésben meghatározott feladatok szakmai irányítása, koordinációja,
c) a régészeti lelőhelyek és műemlékek fenntartását, fejlesztését segítő örökségvédelmi pályázati lehetőségek,
projektek kezdeményezése, szakmai támogatása, és az előkészítésükben, kidolgozásukban, értékelésükben és
végrehajtásukban való közreműködés, d) az örökségvédelem érdekeit érintő területi és országos szintű szakmai és társadalmi együttműködés elősegítése,
e) örökségvédelmi tárgyú képzések kezdeményezése, tematikájának meghatározása, közreműködés ezek
szervezésében. 28. Az előzetes nyilatkozat szabályai 44. § (1) Az előzetes nyilatkozat iránti kérelemhez csatolni kell
a) a tervezett tevékenység leírását, b) a tevékenységgel érintett régészeti lelőhely vagy műemlék azonosításra alkalmas megjelölését.
(2) Az előzetes nyilatkozatban kizárólag a kérelemben foglaltakról lehet nyilatkozni, a benyújtott adatok alapján.
(3) Az előzetes nyilatkozat nem minősül a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben meghatározott hatósági döntésnek. (4) Az előzetes nyilatkozat alapján hatósági engedélyhez kötött tevékenység – a 3. § (5) bekezdésében meghatározott
kivételekkel – nem folytatható. (5) Az örökségvédelmi hatóságot az előzetes nyilatkozata azokban a kérdésekben, amelyekről nyilatkozott, mindaddig
köti, amíg a vonatkozó jogszabályi rendelkezés vagy a nyilatkozat iránti kérelemben meghatározott tevékenység nem
változik meg. 29. Az Ásatási Bizottság feladatainak ellátása
45. § (1) A miniszter szakértő testületként működteti az Ásatási Bizottságot, amely a régészeti örökséggel kapcsolatos hatósági,
és egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a miniszter, valamint az örökségvédelmi hatóság munkáját.
(2) Az Ásatási Bizottság a régészeti feltárás engedélyezésére irányuló kérelmet és mellékleteit az eljárást megelőzően
a feltárásra jogosult szerv megkeresésére, ennek hiányában az eljárás során az örökségvédelmi hatóság
megkeresésére szakmai szempontból véleményezi. A véleményezésért díjat nem kell fizetni.
(3) A véleményezés határideje a régészeti feltárási engedély iránti kérelem és mellékletei hiánytalan rendelkezésre
bocsátásától számított tizenöt nap, nagyberuházás vagy kisajátítás esetén öt nap, amely a járási építésügyi és
örökségvédelmi hivatal ügyintézési határidejébe beszámít. (4) Az örökségvédelmi hatóság a (2) bekezdésben meghatározott eseteken kívül is jogosult az Ásatási Bizottság
véleményének kikérésére. (5) Az Ásatási Bizottság kilenc tagját a kimagasló szakmai tapasztalattal rendelkező régész szakemberek közül két évre
a miniszter kéri fel. Az Ásatási Bizottságnak kormánytisztviselő nem lehet tagja. Az Ásatási Bizottság munkájában való
részvétel tiszteletdíjjal jár. (6) Az Ásatási Bizottság működésére vonatkozó további szabályokat a miniszter utasításban állapítja meg.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 46. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az V. és VI. fejezet szabályait a rendelet hatálybalépését követően megkezdett próbafeltárásra vagy teljes felületű
feltárásra kell alkalmazni. (3) Amennyiben az e rendelet hatálybalépését megelőzően próbafeltárás nélkül készített előzetes régészeti
dokumentációt követően – e rendelet hatálybalépése előtt vagy a (2) bekezdés alapján – próbafeltárást végeztek,
a feltárási projekttervet a próbafeltárás eredményei alapján szükség szerint módosítani kell.
(4) Amennyiben a Kötv.-ben meghatározott régészeti földmunkára irányuló szerződés a közbeszerzésekről szóló törvény
hatálya alá tartozik, e rendelet régészeti földmunkákra vonatkozó rendelkezéseit a hatálybalépést követően
megkezdett beszerzésekre és közbeszerzési eljárások alapján megkötött szerződésekre kell alkalmazni.
(5) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 47. § Hatályát veszti
a) fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 14. pontja;
b) a nagyberuházásokkal összefüggő régészeti feltárások szabályairól szóló 257/2012. (IX. 14.) Korm. rendelet;
c) a kulturális örökségvédelmi hatóságok kijelöléséről és eljárásaikra vonatkozó általános szabályokról szóló
266/2012. (IX. 18. ) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1557/2016. (X. 13.) Korm. határozata Komádi Város infrastruktúra fejlesztése érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 19.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  22. Komádi Város
infrastruktúra fejlesztése cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 100,0 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben
a 22. Komádi Város infrastruktúra fejlesztése cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter
a) a 2. pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás
keretében, egy összegben nyújtson 100,0 millió forint támogatást Komádi Város Önkormányzata részére
a  tervezett büntetés-végrehajtási intézet megvalósítása érdekében szükséges közút kialakításához és
a szükséges közműkapacitások bővítése érdekében, valamint
b) a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön
a Komádi Város Önkormányzatával;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  3.  pont b)  alpont szerinti
támogatási szerződés megkötését követően folyósítsa Komádi Város Önkormányzata számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: szerződés megkötését követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1266/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata a 2015. Felnőtt Női Kosárlabda Európa-bajnokság rendezési jogának megszerzése esetén szükséges kormányzati intézkedésekről.
1. A Kormány támogatja a Magyar Kosárlabdázók Országos Szövetségének a 2015. évi Felnőtt Női Kosárlabda
Európa-bajnokság megrendezésére vonatkozó pályázatát, amelynek érdekében vállalja, hogy a rendezési jog
elnyerése esetén
a) a Magyar Kosárlabdázók Országos Szövetsége részére 2012-ben 250 ezer eurónak, 2014-ben 175 ezer eurónak és
2015-ben 175 ezer eurónak megfelelő forintösszegű állami támogatást biztosít a 2015. évi Felnőtt Női Kosárlabda
Európa-bajnokság rendezéséért a Nemzetközi Kosárlabda Szövetség részére fizetendő licencdíj megfizetéséhez;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2012., 2014. és 2015. évi állami költségvetés tervezése során
b) a Magyar Kosárlabdázók Országos Szövetsége részére – elszámolási, és a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettség mellett – 100 millió forint összegű állami támogatást biztosít, amely a 2015. évi Felnőtt
Női Kosárlabda Európa-bajnokság rendezési költségeire használható fel.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évi költségvetés tervezése során
2. A Kormány felkéri a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az 1. pont b) alpontja szerinti állami támogatás
jogszerű felhasználásának ellenőrzését a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal útján biztosítsa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1542/2016. (X. 13.) Korm. határozata a kormányhivatalok digitalizációs képességeinek biztosítása érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  kormányhivatalok digitalizációs képességeinek biztosítása érdekében megvalósítandó
feladatokhoz kapcsolódó beruházási kiadások finanszírozására egyszeri jelleggel 1500 millió forint összegben
kerüljön sor, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a forrás rendelkezésre állásáról Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával készítsen részletes
előterjesztést az  1.  pont szerinti fejlesztéshez kapcsolódó üzemeltetési tapasztalatokról és az  üzemeltetés
kiadásairól, valamint annak további finanszírozásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  általa kijelölt fővárosi és megyei kormányhivatalt vezető
kormánymegbízott útján, az  1.  pontban meghatározott keretösszeg erejéig intézkedjen a  kormányhivatalok
digitalizációs képességeinek biztosítása érdekében szükséges kötelezettségvállalás megtételéről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a kormányhivatalok digitalizációs képességeinek biztosítása érdekében szükséges beszerzések
lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2013. (VI. 12.) OGY határozata dr. Dorosz Dávid országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Dorosz Dávid országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 15. B. XX.1550/2012. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
14/2003. (III. 24.) HM rendelete az állami célú légiközlekedés szakterületéhez kapcsolódó szakértői működés engedélyezéséről.
A szakértői működéssel kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról szóló 24/1971. (VI. 8.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 2. §-ának (2)—(3) bekezdésében, valamint az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. §-ának (4) bekezdésében, továbbá az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a tervező- és
szakértőmérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény rendelkezéseire — az
állami célú légiközlekedés szakterületéhez kapcsolódó
szakértői működés engedélyezéséről — a sajátos építményfajták tekintetében a környezetvédelmi miniszterrel,
az eljárási díj tekintetében a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
légiközlekedési szakértői területen csak az a személy
(a továbbiakban: légiközlekedési szakértő) tevékenykedhet, aki a Magyar Mérnöki Kamara tagja és a lakóhelye
szerint illetékes területi mérnöki kamarától szakértői működésre jogosító engedélyt (a továbbiakban: légiközlekedési szakértői engedély) kapott, és akit a szakértői névjegyzékbe felvettek.
(2) E rendelet 2. számú mellékletében meghatározott
légiközlekedési szakértői területen szakértőként csak az a
személy tevékenykedhet, aki a honvédelmi miniszter megbízása alapján a katonai légügyi hatóságtól légiközlekedési
szakértői engedélyt kapott, és akit a szakértői névjegyzékbe felvették.
2. § (1) Légiközlekedési szakértői engedélyt az a kiemelkedő
szakismerettel rendelkező, büntetlen előéletű személy
kaphat, aki szakirányú egyetemi vagy főiskolai végzettséggel, valamint
a) egyetemi végzettség esetén legalább nyolc év,
b) főiskolai végzettség esetén legalább tíz év
folyamatos szakmai gyakorlattal rendelkezik. (2) E rendelet 1—2. számú mellékletében megjelölt
szakterületekre külön szakirányú képesítés is szükséges,
azon a területen szakértő csak az lehet, aki rendelkezik az
adott szakirányú szakképesítéssel.
(3) Szakmai gyakorlati időn — a szakképzettség megszerzése után — a kérelemben megjelölt szakterületen
eltöltött gyakorlati időt kell érteni.
(4) Légiközlekedési szakértői engedély több szakterületre is adható.
3. § (1) A légiközlekedési szakértői engedély iránti kérelmet
az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott szakterületen a lakóhely szerint illetékes területi mérnöki
kamarához, a 2. számú mellékletben meghatározott szakterületen a katonai légügyi hatósághoz a 3. számú melléklet
szerinti formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) az iskolai végzettséget és/vagy a szakirányú képesí
tést igazoló oklevél, bizonyítvány hiteles másolatát (honosított okirat esetében a magyar nyelvű fordítás hiteles másolatát;
b) a három hónapnál nem régebben kiállított erkölcsi
bizonyítványt (a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
hatálya alá tartozó személyek kivételével);
c) a nyilvánosságra hozott szakmai publikációk megjelenésének időpontját és helyét;
d) munkaviszonyban, köztisztviselői, közalkalmazotti
vagy szolgálati jogviszonyban álló kérelmező munkáltatójának a kérelemmel, valamint a kérelmező szakmai működésével kapcsolatos véleményét;
e) az eljárási díj befizetését igazoló bizonylatot;
f) két darab igazolványképet.
(3) Ha a kérelmező jelenlegi munkáltatója legalább 1 év
munkaviszonyt nem tud igazolni, úgy a (2) bekezdés
d) pontjában meghatározott nyilatkozatot kell beszerezni
az előző munkáltatótól.
4. § A szakértői névjegyzékbe történő bejegyzés iránti kérelmet az 1. számú mellékletben meghatározott szakterületen
a Magyar Mérnöki Kamara, a 2. számú mellékletben meghatározott szakterületen a katonai légügyi hatóság bírálja
el és adja ki a 4. számú melléklet szerinti légiközlekedési
szakértői engedélyt.
5. § (1) A légiközlekedési szakértői engedély a kiadásától
számított 5 évig érvényes, amelyet a lejárta előtt meg kell
újítani.
(2) A megújítás iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) három hónapnál nem régebbi erkölcsi bizonyítványt,
a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó személyek kivételével;
b) a szakmai működés területen bekövetkezett változásokat tartalmazó nyilatkozatot;
c) a megújítási díj befizetését igazoló bizonylatot. 6. §
(1) A légiközlekedési szakértői engedély megadása,
illetve meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező szakterületenként 6000 Ft eljárási
díjat köteles fizetni. A befizetés történhet postai vagy banki
átutalási megbízással. Az eljáró szervezetek számlaszámait
az e rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
(2) A díjak általános forgalmi adót nem tartalmaznak.
(3) A díj tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. §-ának
(2)—(3) bekezdéseiben foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint
31. §-ának (2) és (7) bekezdéseiben foglaltakat,
c) a díjvisszatérítésre az Itv. 32. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat,
d) a mulasztási bírságra az Itv. 34. §-ának (2)—(4) bekezdéseiben, valamint 82. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon
e jogszabály tekintetében díjat kell érteni.
(4) A befizetett díj attól függően, hogy az eljárást melyik
szerv folytatta le, a Magyar Mérnöki Kamara vagy a Honvédelmi Minisztérium központi költségvetésének központosított bevételét képezi.
(5) A díjak beszedésére, kezelésére, nyilvántartására és
elszámolására
a) a kamarák tekintetében a köztestületek beszámoló
készítési és könyvvezetési kötelezettségének különös szabályairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet rendelkezik,
b) a katonai légügyi hatóság tekintetében a központi
költségvetés Honvédelmi Minisztérium fejezetéhez tartozó költségvetési szervek bevételei teljesítésének, kezelésének és befizetésének rendjéről szóló 12/2000. (II. 8.)
Korm. rendelet és az intézményi bevételekkel kapcsolatos
feladatokról szóló belső rendelkezések előírásait kell
alkalmazni.
7. § (1) A kérelem elutasítása, a légiközlekedési szakértői
engedély felfüggesztése, visszavonása ellen a kérelmező,
illetve a szakértő fellebbezéssel élhet.
(2) A fellebbezést az 1. számú mellékletben felsorolt
szakterületek esetében a Magyar Mérnöki Kamarához, a
2. számú mellékletben felsorolt szakterületek esetében a
Honvédelmi Minisztériumnak címezve, az első fokú határozatot kibocsátó szervhez kell benyújtani.
(3) A fellebbezés díja 3000 Ft, amelyet a fellebbezés
benyújtásával egyidejűleg kell az 5. számú melléklet
2. pontja szerinti számlára befizetni.
(4) A fellebbezési eljárás díját a kérelmező részére
30 napon belül vissza kell téríteni, ha a fellebbezés eredményeként a kérelmező a szakértői engedélyt megkapta.
8. § (1) A légiközlekedési szakértőkről az engedély kiadására jogosult szervek szakterületenkénti bontásban névjegyzéket vezetnek.
(2) A névjegyzéknek tartalmaznia kell:
a) a szakértő nevét, lakcímét, elérhetőségi címét;
b) a szakértő szakterületének megnevezését;
c) a szakértő engedélyének számát,
d) a szakértői engedély érvényességének idejét;
e) a szakértői engedély felfüggesztésére vagy vissza
vonására való utalást (időpontját és tartamát). (3) A szakértők névjegyzékébe díjmentesen bárki betekinthet.
(4) A szakértők névjegyzékét szakterületenként évente
egyszer március 1-jéig — az újonnan kiadott, illetve megújított engedéllyel rendelkező szakértők jegyzékét negyedévenként — a Magyar Mérnöki Kamara és a katonai légügyi hatóság tájékoztatása alapján a Honvédelmi Minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
9. § (1) Az engedélyt vissza kell vonni és a szakértőt törölni
kell a névjegyzékből, ha
a) az engedély megadásának időpontjától számított
5 év eltelt és a szakértő az előírt szabályoknak megfelelően
a szakértői tevékenység engedélyezésének megújítását
nem kérte;
b) azt a szakértő kérte;
c) a szakértő halála;
d) a szakértő a tevékenységét szakszerűtlenül végzi vagy
a szakértő feladatának ellátására alkalmatlanná vált. (2) Abban az esetben, ha a szakértőt az (1) bekezdés
c) pontja alapján kell a névjegyzékből törölni, a kérelmező
munkáltatója haladéktalanul értesíti a névjegyzéket vezető
szervet a szakértő haláláról.
(3) A légiközlekedési szakértő alkalmatlanságáról,
továbbá a szakszerűtlen munkavégzés miatti névjegyzékből történő törlésről a szakértői engedélyt kiadó szerv
indokolt határozattal dönt.
(4) A névjegyzékből történő törlésről szóló határozat
ellen a 7. § (2)—(3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően jogorvoslatnak van helye.
(5) A szakértői engedélyt kiadó szerv a névjegyzékből
történő törlésről írásban köteles értesíteni a légiközlekedési szakértőt — az elhalálozás esetét kivéve —, aki az erről
szóló írásbeli értesítés kézhezvételétől számított 8 napon
belül köteles szakértői engedélyét a kiadó szervnek visszaszolgáltatni.
10. § A légiközlekedési szakértő köteles:
a) a megbízásait nyilvántartani;
b) az általa készített — aláírt — szakértői vélemény egy
másolati példányát 5 évig megőrizni;
c) az igazolványt megőrizni és a hivatalos eljárása során
magánál tartani;
d) az igazolvány elvesztését vagy a szakértő adataiban
bekövetkezett változást haladéktalanul jelenteni az engedély kiadására jogosult szerveknek.
11. § A légiközlekedési szakértői tevékenységért külön jogszabályban megállapított díjat kell fizetni.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján
lép hatályba.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter