text:
2014. LXXVI. törvény a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról.
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy megteremtse a  tudományos kutatás Alaptörvényben rögzített autonómiájának
részletes jogszabályi és finanszírozási feltételeit, a  magyar gazdaság és társadalom versenyképességét és jövedelemtermelő
képességét biztosító tudásalapú társadalmat, valamint a  fejlesztésre és az  innovációra épülő, fenntartható társadalmi és
gazdasági fejlődést és munkahelyteremtést szolgáló növekedést, továbbá abból a célból, hogy
létrehozza a  hazai kutatás-fejlesztés és innováció kormányzati koordinációjának és kiszámítható finanszírozásának stabil
intézményi rendszerét, amely végrehajtja a rendelkezésre álló források hatékony és átlátható felhasználását,
megteremtse az alap (felfedező) tudományos kutatások szakszerű támogatásának intézményes rendszerét,
az alapkutatások eredményeire épülő alkalmazott kutatások és kísérleti fejlesztések támogatásával megalapozza a  további
fejlesztési és innovációs folyamatokat,
a kutatás-fejlesztési és innovációs eredmények létrehozásának és hasznosításának támogatásával segítse a  magyar gazdaság
fenntartható fejlődését,
elősegítse a vállalkozások kutatáson, fejlesztésen és innováción alapuló versenyképességének növekedését,
ösztönözze a magas hozzáadott értéket előállító munkahelyek létrehozását,
előmozdítsa a  kutatás-fejlesztésben és az  innovációban foglalkoztatottak szakmai felkészültségének javulását és társadalmi
elismertségük növelését,
hozzájáruljon az ország védelmi és biztonsági képességeihez szükséges fejlett technológiák alkalmazásához és
hozzájáruljon a tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakításához és ezáltal az  intelligens növekedés beindításához majd
fenntartásához,
a következő törvényt alkotja:
A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 25-i ülésnapján fogadta el.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) E  törvény hatálya a  Magyarországon, közfinanszírozású támogatásból megvalósuló kutatás-fejlesztésre és
innovációra, valamint az ezekhez kapcsolódóan Magyarországon nyújtott szolgáltatásokra terjed ki.
(2) E törvény hatálya kiterjed továbbá
a) az  olyan, külföldön nyújtott szolgáltatások igénybevételére és külföldről történő eszközbeszerzésekre is,
amelyek közvetlenül Magyarországon megvalósuló kutatás-fejlesztéshez, innovációhoz és az  (1)  bekezdés
szerinti szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódnak, valamint
b) az Európai Unión belüli és más nemzetközi együttműködés keretében magyar részvétellel
ba) külföldön végzett, az  (1)  bekezdésben meghatározott tevékenységek Magyarország területén
történő elszámolására,
bb) külföldön nyújtott, az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltatások Magyarország területén történő
elszámolására. 2. Alapelvek 2. § E  törvény – az  EUROPA 2020 Stratégia „Innovatív Unió” dokumentumban lefektetett alapelvekkel összhangban  –
biztosítani kívánja az  állam és a  kutatás-fejlesztésben, valamint az  innovációban részt vevők, továbbá a  piaci
szereplők viszonyára vonatkozó következő elveket és szabályokat:
a) az állam támogatja azon tudományos kutatásokat, amelyektől új tudományos törvényszerűségek felismerése,
ismeretek, módszerek, eljárások kidolgozása várható, valamint az  elvégzésükhöz és az  eredmények
nyilvánosságra hozatalához szükséges feltételek – köztük a kutatási infrastruktúrák – kialakítását,
b) a  kutatás-fejlesztés és az  innováció céljaira rendelkezésre álló közfinanszírozású támogatások – ha törvény,
kormányrendelet vagy kormányhatározat másként nem rendelkezik – pályázati rendszerben kerülnek
elosztásra,
c) az  állam támogatja a  magyarországi költségvetési intézmények és nonprofit szervezetek kutatás-fejlesztési
és innovációs tevékenységét, – a piaci versenyt nem torzító módon – a Magyarországon működő vállalatok
és vállalkozások kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységét, valamint elősegíti az ezen szereplők közötti
együttműködéseket,
d) az  állam megvalósítja a  közfinanszírozású támogatások felhasználásának rendszeres ellenőrzését és
független értékelését, valamint biztosítja az ellenőrző és értékelő szervek működésének folytonosságát,
e) a  vállalkozásoknak nyújtott támogatások a  saját források kutatás-fejlesztési és innovációs célú
felhasználásának ösztönzésére és kiegészítésére szolgálnak,
f ) a  közfinanszírozású kutatás-fejlesztési és innovációs programokban a  mikro-, kis- és középvállalkozások
számára kedvezményes feltételek állapíthatók meg,
g) az  állam a  kutatás-fejlesztési és innovációs infrastruktúra, valamint intézményrendszer fejlesztésének
finanszírozásában együttműködik a vállalkozásokkal.
3. Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazásában
 1. alapkutatás: olyan felfedező jellegű kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban jelenségek,
tapasztalatok és megfigyelések megértéséhez szükséges új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak
anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok gyakorlati alkalmazását vagy felhasználását,
2. alkalmazott kutatás: tervezett kutatás vagy célzott vizsgálat, amelynek célja új ismeretek, tudás és
szakértelem megszerzése új termékek, eljárások, technológiák vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy
a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű továbbfejlesztésének elősegítéséhez,
3. fizetett kutatás-fejlesztés: az egyik fél által végzett és egy finanszírozó fél által finanszírozott kutatás-fejlesztés,
ahol a finanszírozó fél maga nem végez kutatás-fejlesztési tevékenységet,
4. hasznosító vállalkozás: költségvetési kutatóhelyen létrejött szellemi alkotás üzleti hasznosítása céljából
az  állam nevében és képviseletében alapított vagy annak részvételével, részesedésével működő gazdasági
társaság,
5. hazai közfinanszírozású támogatás: a  közfinanszírozású támogatások összessége az  európai uniós források
kivételével,
6. innováció: a gazdasági tevékenység hatékonyságának, jövedelmezőségének javítása, a kedvező társadalmi és
környezeti hatások elérése érdekében végzett tudományos, műszaki, szervezési, gazdálkodási, kereskedelmi
műveletek összessége, amelyek eredményeként új vagy lényegesen módosított termék, eljárás, szolgáltatás
jön létre, új vagy lényegesen módosított eljárás, technológia alkalmazására, piaci bevezetésére kerül
sor, ideértve azokat a  változásokat, amelyek csak adott ágazatban vagy adott szervezetnél minősülnek
újdonságnak,
7. kísérleti fejlesztés: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb vonatkozó ismeretek és szakértelem
megszerzése, összesítése, megosztása, alkalmazása és felhasználása új, módosított vagy javított termék,
eljárás vagy szolgáltatás terveinek létrehozása vagy megtervezése céljából. Kísérleti fejlesztésnek
minősülhetnek:
a) az  új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és
dokumentálását célzó tevékenységek;
b) olyan tevékenységek, amelyek magukban foglalják tervezetek, tervrajzok, tervek és egyéb
dokumentációk előállítását is, feltéve, hogy azokat nem kereskedelmi felhasználásra szánják;
c) а kereskedelmi felhasználásra nem kerülő prototípusok elkészítése;
d) а kereskedelmileg felhasználható prototípusok és kísérleti projektek kifejlesztése abban az esetben,
ha а prototípus szükségszerűen maga а kereskedelmi végtermék, és előállítása túlságosan költséges
ahhoz, hogy az kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen;
e) а termékek, eljárások és szolgáltatások kísérleti gyártása és tesztelése, feltéve hogy azokat nem
lehet felhasználni vаgy átalakítani úgy, hogy azok ipari alkalmazásokban vagy kereskedelmileg
hasznosíthatóak legyenek.
А kísérleti fejlesztésbe még akkor sem tartoznak bele azok a szokásos, időszakos vagy rutinszerű változások,
amelyeket termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, létező szolgáltatásokon és egyéb folyamatban
lévő műveleteken végeznek, ha е változtatások fejlesztésnek minősülnek, illetve ha е változtatások az adott
termék, eljárás, folyamat vagy szolgáltatás fejlődését is eredményezik,
8. konzorcium: a  részes felek polgári jogi szerződésben szabályozott munkamegosztásán alapuló
együttműködés kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenység közös folytatása vagy egy kutatás-fejlesztési és
innovációs projekt közös megvalósítása céljából,
9. költségvetési kutatóhely: alap-, illetve főtevékenységként vagy ahhoz kapcsolódóan kutatás-fejlesztési
tevékenységet folytató költségvetési szerv,
10. közfinanszírozású támogatás: az  államháztartásról szóló törvény szerinti költségvetési támogatás, ideértve
az európai uniós forrásokat is, továbbá az állami részvétellel létrejött nemzetközi szerződések alapján kapott
külföldi támogatás,
11. kutatás-fejlesztés: magában foglalja az alapkutatást, az alkalmazott kutatást és a kísérleti fejlesztést,
12. kutatás-fejlesztési és innovációs eredmények hasznosítása: vállalkozás keretében, üzleti céllal, gazdasági
eredmény reményében történő felhasználás, továbbá az  olyan közösségi célú felhasználás, amelynek
eredménye a  lakosság életminőségének és a  közszolgáltatások minőségének javítása, a  természeti és
épített környezet védelme, az  ország fenntartható fejlődése, valamint védelmi képességének és biztonsági
helyzetének javítása,
13. kutatás-fejlesztési és innovációs program: a  közfinanszírozású támogatási forrás kezelője által meghatározott
cél elérését szolgáló, vagy meghatározott témakörbe csoportosítható kutatás-fejlesztési vagy innovációs
projektek megvalósításának támogatására kiírt pályázat, illetve pályázatok időben megismételt sorozata,
14. kutatás-fejlesztési megállapodás: két vagy több vállalkozás, illetve vállalkozás és kutatóhely (e pontban
a továbbiakban: felek) között létrejött olyan megállapodás, amelynek tárgya
a) a  megállapodás szerinti termékre, eljárásra vagy szolgáltatásra vonatkozó közös kutatás-fejlesztés,
valamint az ilyen kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása,
b) ugyanazon részt vevő felek közötti korábbi megállapodás alapján végzett, a megállapodás szerinti
termékre, eljárásra vagy szolgáltatásra vonatkozó közös kutatásfejlesztés eredményeinek közös
hasznosítása,
c) a  megállapodás szerinti termékre, eljárásra vagy szolgáltatásra vonatkozó közös kutatás-fejlesztés,
az ebből származó eredmény közös hasznosítása nélkül,
d) a megállapodás szerinti termékre, eljárásra vagy szolgáltatásra vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés,
valamint az ilyen kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása,
e) ugyanazon részt vevő felek közötti korábbi megállapodás alapján végzett, a megállapodás szerinti
termékre, eljárásra vagy szolgáltatásra vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek közös
hasznosítása, vagy
f ) a megállapodás szerinti termékre, eljárásra vagy szolgáltatásra vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés,
az ebből származó eredmény közös hasznosítása nélkül,
15. kutató-fejlesztő: az  a  természetes személy, aki új ismeret, szellemi alkotás, termék, szolgáltatás, eljárás,
módszer, rendszer létrehozásával, fejlesztésével vagy ezt célzó projektek megvalósításának irányításával
foglalkozik,
16. kutatóhely: alap-, illetve főtevékenységként vagy ahhoz kapcsolódóan kutatás-fejlesztési tevékenységet
folytató intézmény, szervezeti egység vagy vállalkozás,
17. mikro-, kis- és középvállalkozás: a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény (a továbbiakban: Kkv. tv.) 3. §-a szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás,
18. nonprofit kutatóhely: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló törvény szerinti közhasznú szervezetté minősített kutatóhely,
19. projekt: meghatározott kutatás-fejlesztési feladat vagy innovációs folyamat végrehajtására irányuló
tevékenység az abban érdekeltek által meghatározott terv alapján,
20. szellemi tulajdon: a szellemi alkotások és egyes teljesítmények, az árujelzők (védjegyek és földrajzi árujelzők),
valamint a  nyilvánosságra még nem jutott ismeretek tekintetében a  vonatkozó törvények, az  Európai Unió
közvetlenül alkalmazandó jogi aktusai és nemzetközi egyezmények által biztosított jogi oltalom,
21. szellemi alkotás: az  az alkotás, műszaki megoldás, amely alkalmas arra, hogy iparjogvédelmi
oltalom (szabadalom, használati mintaoltalom, növényfajta-oltalom, formatervezési mintaoltalom,
topográfiaoltalom) tárgyát képezze, vagy amely jogszabály erejénél fogva szerzői jogi védelem alatt áll,
ideértve azt is, amikor a  hasznosítási célok, lehetőségek függvényében a  megfelelő oltalom megszerzése
helyett e megoldás titokban tartása célszerű,
22. vállalkozás: a Kkv. tv. 19. § 5. pontjában meghatározott vállalkozás.
II. FEJEZET
A KUTATÁS-FEJLESZTÉS ÉS AZ INNOVÁCIÓ KORMÁNYZATI FELADATAI
4. § (1) A Kormány
a) megalkotja a  középtávú tudományos kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiát (a továbbiakban:
KFI stratégia),
b) javaslatot tesz az Országgyűlésnek a KFI stratégia céljainak megvalósításához szükséges forrásokra,
c) a KFI stratégia megvalósítása érdekében a KFI stratégia irányvonalainak megfelelő kutatóhelyeket létesíthet,
és azokat a központi költségvetés keretében támogathatja,
d) elősegíti az  Európai Unió programjaiban és más nemzetközi kutatás-fejlesztési és innovációs
együttműködésekben történő magyar részvételt,
e) ösztönzi a  vállalkozásokat kutatás-fejlesztés és innováció eredményeinek létrehozására, a  hazai és külföldi
kutatás-fejlesztési és innovációs eredmények hasznosítására,
f ) tudomány- és gazdaságdiplomáciai eszközökkel elősegíti a Magyarországon létrehozott kutatás-fejlesztési és
innovációs eredmények – hazai érdekekkel összhangban álló – külföldi hasznosítását,
g) programokat, intézkedéseket kezdeményez a  kutatás-fejlesztés és innováció hazai infrastruktúrájának
kiépítésére, valamint a nemzetgazdasági jelentőségű kutatás-fejlesztési és innovációs feladatok megoldására,
h) gondoskodik a  programok és projektek közfinanszírozású támogatására fordított források összehangolását,
számbavételét, átláthatóságát teljeskörűen és egységes rendben biztosító, a  nyilvánosság tájékoztatásához
és az ország nemzetközi adatszolgáltatási kötelezettségei teljesítéséhez szükséges tervezési, felhasználási és
elszámolási szabályok kialakításáról és alkalmazásáról.
(2) A Kormány a kutatás-fejlesztés és innováció közfinanszírozású támogatásával kapcsolatos feladatokat elsődlegesen
a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) útján látja el, így biztosítva
a  kutatás-fejlesztés és innováció egységes joggyakorlaton alapuló felügyeletét és a  rendelkezésre álló források
kutatás-fejlesztésre és innovációra történő hatékony felhasználását.
(3) A  Kormány a  kutatás-fejlesztés és innováció közfinanszírozású támogatását elsődlegesen a  Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Alapból (a továbbiakban: NKFI Alap) biztosítja. A Kormány által az NKFI Alapból központilag
biztosított személyi jellegű kutatói pályázatok nem foglalják magukban a  felsőoktatási intézmények doktori
iskoláiban doktori képzésben részt vevők állami ösztöndíját.
5. § (1) Az NKFI Hivatal elnökének koordinálásával a miniszterek és a Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA)
elnöke feladatkörükben részt vesznek a  kormányzati KFI stratégia és eszközrendszere kidolgozásában, valamint
megvalósításában.
(2) A miniszterek, az NKFI Hivatal elnöke és az MTA elnöke feladatkörükben együttműködve
a) irányítják, felügyelik az általuk irányított fejezetbe sorolt költségvetési kutatóhelyeket,
b) gondoskodnak az  általuk irányított fejezetbe sorolt előirányzatok terhére támogatott kutatás-fejlesztési és
innovációs programok értékeléséről,
c) ellátják a nemzetközi szerződésekből rájuk háruló kutatás-fejlesztési és innovációs feladatokat,
d) elősegítik a  kutatás-fejlesztési és innovációs eredmények hasznosítását, kutatás-fejlesztési célú szakmai
együttműködések és innovációs hálózatok kialakítását, működését,
e) a szakterületükre irányuló támogatott kutatás-fejlesztési és innovációs programok tekintetében részt vesznek
a tartalmi követelmények, a támogatási feltételek és az értékelési mutatók meghatározásában.
 (3) A miniszterek és az MTA elnöke feladatkörükben együttműködve az NKFI Hivatal elnöke véleményének kikérésével
gondoskodnak a  felelősségi körükbe tartozó kutatás-fejlesztési és innovációs feladatok ellátásához szükséges
források tervezéséről, rendelkezésre bocsátásáról, kezeléséről és felhasználásáról, valamint annak ellenőrzéséről.
(4) А KFI stratégia kidolgozása során az NKFI Hivatal – az érintett miniszterek egyetértésével – az adott szakterületen
kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységet végző egyetemek rektorainak véleményét is kikérheti.
III. FEJEZET
A NEMZETI KUTATÁSI, FEJLESZTÉSI ÉS INNOVÁCIÓS HIVATAL
4. Az NKFI Hivatal jogállása 6. § Az NKFI Hivatal kormányhivatalként működő központi költségvetési szerv.
7. § (1) Az NKFI Hivatal költségvetése a központi költségvetésről szóló törvényben önálló költségvetési fejezetet képez.
 (2) Az NKFI Hivatal költségvetését az NKFI Alap költségvetésétől elkülönítetten kell megállapítani és kezelni.
5. Az NKFI Hivatal szervezete és működése 8. § (1) Az NKFI Hivatalt elnök vezeti, aki a kutatás-fejlesztési és innovációs ügyekben képviseli az NKFI Hivatalt a Kormány
és az  Országgyűlés előtt, valamint ellátja a  kutatás-fejlesztési és innovációs ügyek nemzetközi szervezetek előtti
kormányzati képviseletét. Az elnök tevékenységét elnökhelyettesek segítik.
(2) Az NKFI Hivatal elnökét a miniszterelnök, elnökhelyetteseit az NKFI Hivatal elnökének javaslatára a miniszterelnök
nevezi ki és menti fel, a kinevezés időtartama 5 év. Ugyanaz a személy az NKFI Hivatal elnökévé, elnökhelyettesévé
legfeljebb két alkalommal nevezhető ki.
(3) Az NKFI Hivatal elnökévé olyan személy nevezhető ki, aki
a) felsőfokú végzettséggel,
b) tudományos fokozattal,
c) kutatóhelyen eltöltött legalább 5 év szakmai gyakorlattal és
d) kutatóhely vezetőjeként vagy helyettes vezetőjeként szerzett legalább 3 év szakmai tapasztalattal
rendelkezik.
(4) Az  NKFI Hivatal a  kutatás-fejlesztési programok és pályázatok koncepciójának kialakításához, a  programok és
pályázatok valamint a  beszámolók értékeléséhez az  e  törvény szerinti szakterületi kollégiumokat, Innovációs
Testületet és szakértői csoportokat hoz létre.
9. § (1) Az  NKFI Hivatal számára feladatot csak törvény vagy kormányrendelet, továbbá törvény felhatalmazása alapján
megalkotott jogszabály írhat elő.
(2) A NKFI Hivatal elnöke az NKFI Hivatal tevékenységéről és az NKFI Alap előirányzatának felhasználásáról a tárgyévet
követő év június 15. napjáig számol be az Országgyűlésnek, illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyűlés
feladatkörrel rendelkező bizottságának.
6. Az NKFI Hivatal feladatai 10. § (1) Az NKFI Hivatal
a) előkészíti a Kormány KFI stratégiára vonatkozó döntését és közreműködik annak megvalósításában,
b) felelős az NKFI Alapért,
c) az NKFI Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési és innovációs pályázatokat kezelő szervi feladatai
keretében
ca) pályázati kiírást tesz közzé, ellátja a  pályázati kiírás szerinti értékelés és döntéshozatal
megszervezését és lebonyolítását, dönt a támogatásról,
cb) támogatói okiratot ad ki, támogatási szerződést köt,
cc) nyomon követi és ellenőrzi a nyertes pályázatokat,
d) dönt az  NKFI Alap terhére hazai közfinanszírozású támogatás odaítéléséről törvény, kormányrendelet,
kormányhatározat, nemzetközi szerződés és egyedi támogatási kérelem alapján,
e) részt vesz a  2007–2013 közötti programozási időszak uniós társfinanszírozásban megvalósuló
Gazdaságfejlesztési Operatív Program (a továbbiakban: GOP) monitoring bizottságában, különös tekintettel
a GOP 4. prioritásának kutatás-fejlesztésre és innovációra fordítható forrásai tekintetében,
f ) a feladatkörében érintett irányító hatósággal megkötött megállapodásban meghatározottak
szerint közreműködik a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Programnak és a  Versenyképes
Közép-Magyarország Operatív Programnak a  Partnerségi Megállapodás 1. számú célkitűzését szolgáló
költségvetési támogatásával kapcsolatos egyes feladatok ellátásában, így különösen
fa) a pályázati kiírások előkészítésében, meghirdetésében, módosításában és felfüggesztésében,
fb) a támogatási igények formai és tartalmi értékelésében,
fc) a támogatási döntés előkészítésében,
fd) a  támogatói okirat kibocsátásában, visszavonásában, a  támogatási szerződés megkötésében,
megszüntetésében és a szerződés megszűnésével összefüggő feladatokban, a  támogatói okirat és
a támogatási szerződés módosításában,
fe) a támogatási cél megvalósulását követő feladatok körében az értékelésben és monitoringban,
ff) a beszámolók, részbeszámolók alapján történő kifizetések megalapozottságának megítélésében,
fg) az ellenőrzéssel összefüggő feladatok végrehajtásában,
fh) a szabálytalanságok kivizsgálásában,
fi) a követelések nyilvántartásában és kezelésében,
g) ellátja a kutatás-fejlesztés és innováció területén folyó nemzetközi, illetve európai integrációs együttműködés
szakmai feladatait,
h) részt vesz a  Magyarországnak nyújtott külföldi támogatások kutatás-fejlesztési és innovációs célú
felhasználásában és koordinálásában, együttműködik az  e  célra létrehozott központi hivatallal a  kutatásfejlesztés területén megvalósuló magyarországi befektetések elősegítésében,
i) közreműködik az EUROPA 2020 Stratégia „Innovatív Unió” programjának végrehajtásában,
j) jogszabály vagy nemzetközi megállapodás alapján ellátja a  nemzetközi tudományos és technológiai
együttműködésből adódó feladatokat,
k) versenyképességük növelése érdekében elősegíti a  mikro-, kis- és középvállalkozások innovációs
tevékenységét,
l) országos kutatás-fejlesztési és innovációs támogatási programok – ideértve az  NKFI Alapot is –
programstratégiájának és tervezésének megalapozását szolgáló elemzéseket, értékeléseket, koncepciókat
készít, nyomon követi és értékeli a támogatási programokat,
m) támogatja a  kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységgel közvetlenül összefüggő konferenciák,
szakkiállítások, kiadványok megjelentetését, elektronikus információs adatbázisok és könyvtárak fejlesztését
és kutatás-fejlesztési és innovációs célú díjak adományozását.
(2) Az NKFI Hivatal a hazai közfinanszírozású támogatások tekintetében
a) a pályaművek befogadásával,
b) a pályaművek értékeléséhez kapcsolódó adatszolgáltatással,
c) a  támogatói okiratok és támogatási szerződések minta alapján történő előkészítésének és megkötésének
lebonyolításával,
d) a projektek megvalósításának nyomon követésével,
e) a beszámolók fogadásával és formai ellenőrzésével,
f ) a  pályázati adatok rögzítésével és a  kapcsolódó adatbázis naprakészségének és megbízhatóságának
biztosításával
összefüggő feladatokra jogszabályban meghatározott szervvel vagy közbeszerzési eljárásban kiválasztott más
szervvel szerződést köthet.
(3) Az  NKFI Hivatal a  kutatás-fejlesztési és innovációs szakpolitika érvényesülését elősegítő kormányzati információs
tevékenysége keretében
a) módszertani segítséget nyújt a  kutatás-fejlesztési és innovációs statisztikai adatok gyűjtéséhez, értékelési
mutatók kidolgozásához, részt vesz ezek feldolgozásában, elemzésében, hasznosításában, a  hazai és
nemzetközi intézmények számára nyújtott információszolgáltatásban,
b) gondoskodik a feladatkörébe tartozó kutatás-fejlesztési és innovációs programok és pályázatok értékeléséből
származó eredmények, valamint e  programok és pályázatok nyerteseire vonatkozó, az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvény szerint közérdekű adatnak minősülő
adatok nyilvánosságáról,
c) működteti a tevékenységéhez kapcsolódó adatbázist és nyilvántartási rendszert.
 (4) Az  NKFI Hivatal a  kutatás-fejlesztési és innovációs politika területén folyó nemzetközi, illetve európai integrációs
együttműködés kialakítása és erősítése keretében a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
a) szakmailag segíti a Kormány nemzetközi tudomány- és technológiapolitikai tevékenységét,
b) kezdeményezi az  érintett szervekkel együttműködve kormányközi tudományos és technológiai
egyezmények megkötését, részt vesz ezek előkészítésében és koordinálja végrehajtásukat,
c) közreműködik a tudományos és technológiai diplomáciai tevékenységek szakmai irányításában,
d) közreműködik az Európai Kutatási Térség fejlesztésében végzett magyar kormányzati tevékenységben,
e) az európai uniós tagságból eredő jogok és kötelezettségek keretében szakterületi felelősséggel rendelkezik
a kutatás-fejlesztést és innovációt érintő kormányzati feladatok körében,
f ) képviseletet lát el a nemzetközi tudományos és technológiai szervezetekben, kezdeményezésekben,
g) feladatkörében együttműködik Magyarország külképviseleteivel, kapcsolatot tart a Magyarországon működő
külképviseletekkel, valamint a  Magyarországon, illetve külföldön működő partnerintézményekkel, különös
tekintettel az Európai Unió hivatalos intézményeire.
(5) Az  NKFI Hivatal elnöke a  (4)  bekezdésben meghatározott feladatok végrehajtásának részletes szabályairól
a külpolitikáért felelős miniszterrel kötött megállapodásban rendelkezhet.
(6) Feladatai ellátása során az  NKFI Hivatal együttműködik az  ágazati kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységet
illetően a feladatkörében eljáró érintett miniszterrel, államigazgatási szervvel, az MTA-val és más kutatás-fejlesztéssel
és innovációval foglalkozó szervezetekkel.
(7) Az  NKFI Hivatal elnöke az  NKFI Hivatal feladatkörét érintően jogszabály megalkotását és módosítását
kezdeményezheti.
IV. FEJEZET
A NEMZETI KUTATÁSI, FEJLESZTÉSI ÉS INNOVÁCIÓS ALAP
7. Az NKFI Alap rendeltetése és kezelése 11. § (1) Az  NKFI Alap a  kutatás-fejlesztés és az  innováció állami támogatását biztosító és kizárólag ezt a  célt szolgáló,
az államháztartásról szóló törvény szerinti elkülönített állami pénzalap.
(2) Az NKFI Alap rendeltetése kiszámítható és biztos forrást biztosítani a kutatás-fejlesztés és a gazdaságban hasznosuló
innováció ösztönzésére és támogatására, lehetővé tenni a  gazdaságban és a  társadalmi élet egyéb területein
hasznosuló kutatás és fejlesztés erősítését, a  hazai és külföldi kutatási eredmények hasznosítását, fejleszteni
a kutatás-fejlesztési és innovációs infrastruktúrát és annak körébe tartozó szolgáltató tevékenységeket.
(3) Az NKFI Alapért az NKFI Hivatal felelős.
8. Az NKFI Alap bevételi forrásai és kiadásai
12. § (1) Az NKFI Alap bevételi forrásai:
a) a gazdasági társaságok által befizetett innovációs járulék,
b) a központi költségvetésből biztosított központi támogatás,
c) az NKFI Alap – tárgyévet megelőző – költségvetési maradványa,
d) belföldi vagy külföldi természetes személyek és jogi személyek által teljesített befizetések, önkéntes
befizetések, adományok, segélyek,
e) nemzetközi szervezetektől, intézményektől származó támogatások,
f ) egyéb bevételek.
(2) Az NKFI Alap hosszútávú és éves részletes programstratégiáját az NKFI Hivatal elnökének előterjesztésére a Kormány
nyilvános határozatban hagyja jóvá, illetve módosíthatja. Az NKFI Hivatal elnöke ennek megfelelően készíti el, illetve
módosítja az NKFI Hivatal előirányzat-felhasználási tervét.
13. § (1) Az  NKFI Alap terhére közfinanszírozású támogatás – törvényben, kormányrendeletben, kormányhatározatban és
nemzetközi szerződésben meghatározott kivétellel – a 12. § (2) bekezdése szerint jóváhagyott programstratégiában
foglaltak szerint, pályázat alapján nyújtható. A  pályázatokat az  e  törvényben meghatározottak szerint értékelni
kell. A  pályázat támogatására az  NKFI Hivatal elnöke által összehívott, e  törvény szerinti testület tesz javaslatot.
A támogatási döntést az NKFI Hivatal elnöke hozza meg.
(2) Az  NKFI Alap terhére közfinanszírozású támogatás nyújtásáról kérelem alapján – a  jogszabályból és nemzetközi
szerződésből fakadó kötelezettségeken, támogatásokon, fejlesztési célú beruházásokon, továbbá a Kormány egyedi
döntésével támogatott kiemelt kutatás-fejlesztési és innovációs programokon kívül – az  NKFI Hivatal elnöke saját
hatáskörben dönthet az NKFI Alap tárgyévi kiadási előirányzatának 3%-át meg nem haladó mértékben. E mértéken
felül az NKFI Alap terhére biztosítható továbbá a Kormány által jóváhagyott programstratégiában foglaltak szerint
a) a Kormány kutatás-fejlesztéssel és innovációval foglalkozó intézkedéseinek – ideértve nagy kutatás-fejlesztési
és innovációs infrastruktúrák fejlesztését célzó beruházásokat – finanszírozása,
b) unikális hazai – a  Kormány által jóváhagyott – kutatás-fejlesztési és innovációs infrastrukturális fejlesztések
támogatása,
c) európai uniós együttműködés keretében megvalósuló – a Kormány által jóváhagyott – kutatás-fejlesztési és
innovációs infrastrukturális beruházások támogatása,
d) a Kormány által jóváhagyott, az NKFI Alap forrásai terhére megvalósítandóként nevesített, nemzetgazdasági
növekedést és a kutatás-fejlesztési és innovációs kapacitásnövekedést elősegítő projektek támogatása,
e) az  Európai Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételhez kapcsolódó befizetési
kötelezettség,
f ) a tudomány-, a kutatás-fejlesztési és az innovációpolitika megalapozását szolgáló elemzések és adatbázisok
létrehozása és kezelése,
g) az  országos kutatás-fejlesztési és innovációs támogatási programok tervezésének megalapozását szolgáló
elemzések, tanulmányok, módszertanok, értékelések, koncepciók és stratégiák elkészítése, valamint
a támogatási programok monitorozása és értékelése,
h) az  Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program keretében beszerzett tudományos tartalmak,
folyóiratok, leíró és egyéb adatbázisok előfizetési díja, valamint az  Elektronikus Információszolgáltatás
Nemzeti Program működési költsége.
(3) A (2) bekezdés szerinti – a (2) bekezdés b) és c) pontja esetén visszafizetési kötelezettséggel vagy arra tekintet nélkül
nyújtandó – közfinanszírozású támogatás, valamint a nemzetközi kutatás-fejlesztési és innovációs konzorciumokban
való magyar részvétel egyszeri vagy éves tagdíjának az NKFI Alap terhére történő biztosítására az NKFI Hivatal éves
programstratégiája és előirányzat-felhasználási terve a 12. § (2) bekezdésében foglaltak szerint módosítható.
14. § Az NKFI Alap kezelése során felmerülő – így különösen elemzések, koncepciók, támogatási stratégiák, programok,
projektek készítésével, pályázatok megismertetésével és elbírálásával, szerződések előkészítésével, megkötésével
és lebonyolításával, nyilvántartásuk egyes tárgyi és személyi feltételeivel, valamint az  ellenőrzéssel és értékeléssel
kapcsolatos – költségeket az  NKFI Hivatal az  NKFI Alapból finanszírozza. Az  NKFI Alap kezelésével kapcsolatos
költségek nem haladhatják meg az NKFI Alap tárgyévi eredeti kiadási előirányzatának 4,5%-át, amelynek kezelése
az előirányzaton belül elkülönítetten történik.
9. Az innovációs járulék 15. § (1) Belföldi székhelyű, a  számvitelről szóló törvény hatálya alá tartozó gazdasági társaság innovációs járulékot (ezen
alcím alkalmazásában a továbbiakban: járulék) köteles fizetni.
(2) Mentes a járulék fizetésének kötelezettsége alól:
a) a Kkv. tv. 3. § (2) és (3) bekezdése szerint mikro- vagy kisvállalkozásnak minősülő gazdasági társaság,
b) a Magyar Nemzeti Bank,
c) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.,
d) a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter felügyelete alá tartozó, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására
létrehozott gazdasági társaság,
e) a cégbejegyzés évében a jogelőd nélkül alapított gazdasági társaság és annak előtársasága,
f ) a közhasznú nonprofit gazdasági társaság,
g) a járulékfizetésre kötelezett, de felszámolási vagy kényszertörlési eljárás alatt álló gazdasági társaság.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásánál az üzleti év első napján fennálló állapot az irányadó.
16. § (1) A  járulék alapja a  helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 39.  § (1)  bekezdése alapján
meghatározott adóalap, csökkentve a  Htv. szerint kimutatott, külföldön létesített telephelyre jutó iparűzési
adóalaprész összegével.
(2) A járulék mértéke az (1) bekezdés szerinti járulékalap 0,3%-a.
 (3) A  járulékfizetésre kötelezett gazdasági társaság a  járulék éves összegét maga állapítja meg és vallja be az  állami
adóhatósághoz az adóévet követő adóév ötödik hónapjának utolsó napjáig.
 (4) Az  adóévben járulékfizetésre kötelezettnek háromhavonként (a továbbiakban: előlegfizetési időszak) előleget kell
fizetnie az előlegfizetési időszakot követő hónap 20. napjáig. Az adóév utolsó előlegfizetési időszakára vonatkozó
járulékelőleget a  járulékfizetésre kötelezett a  (10)  bekezdés szerinti előlegkiegészítéssel egyidejűleg köteles
teljesíteni. Az  előlegfizetési időszakra fizetendő járulékelőleg mértéke a  (6)  bekezdés alapján meghatározott
járulékelőleg egynegyede.
(5) A  járulékfizetésre kötelezettnek – a  (8)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  járulékbevallással egyidejűleg
a  járulékbevallás esedékességét követő második naptári hónap első napjával kezdődő 12 hónapos időszakra
járulékelőleget kell bevallania az előlegfizetési időszakokra eső egyenlő részletek feltüntetésével.
(6) A járulékelőleg
a) az  adóévet megelőző adóév fizetendő járulékának összege, ha az  adóévet megelőző adóév időtartama
12 hónap volt,
b) az  a)  ponttól eltérő esetben az  adóévet megelőző adóév fizetendő járulékának a  működés naptári napjai
alapján 12 hónapra számított összege.
 (7) Az átalakulás napjától számított 30 napon belül a jogutód köteles a jogelőd által bevallott járulékelőlegből számított
(az átalakulás formájától függően azzal egyező, összesített, megosztott) járulékelőleget bevallani, és ennek alapján
köteles a bevallás esedékességének napjától az adóévet követő hatodik hónap utolsó napjáig járulékelőleget fizetni.
Kiválás esetén a fennmaradó gazdasági társaság e rendelkezés alkalmazásában jogutódnak is minősül.
(8) Nem kell járulékelőleget bevallania a  járulékfizetésre kötelezettnek megszűnésekor, továbbá, ha járulékbevallást
a cégbejegyzési eljárás befejezése miatt ad be.
(9) A járulékfizetésre kötelezettnek a járulékfizetési kötelezettség keletkezésének évében a (3)–(6) bekezdés megfelelő
alkalmazásával az  adóévet megelőző adóév adatai alapján kell járulékelőlegét megállapítania és arról az  adóév
ötödik hónapjának utolsó napjáig járulékelőleg-bevallást benyújtania. A  járulékfizetési kötelezettség keletkezése
évének első két előlegfizetési időszakára vonatkozóan az  adózó az  előlegfizetéssel egyidejűleg bevallást tesz.
Az  előleg mértéke a  járulék várható éves összegének időarányos része. Nem lehet járulékelőleget bevallani arra
a negyedévre és a negyedév azon naptári hónapjára, amelyre az adózó már vallott be járulékelőleget.
(10) A  járulékfizetésre kötelezettnek a  járulékelőleget az  adóévben az  adóévi várható fizetendő járulék összegére ki
kell egészítenie (a továbbiakban: előlegkiegészítés). Az  előlegkiegészítésre kötelezett a  várható fizetendő járulék
és az adóévre már bevallott előlegek különbözetéről az adóév utolsó hónapjának 20. napjáig bevallást nyújt be és
ezzel egyidejűleg eleget tesz fizetési kötelezettségének.
(11) A befizetett előleg, előlegkiegészítés és a járulék éves összege közötti különbözetet az adóévet követő adóév ötödik
hónapja utolsó napjáig kell befizetni, illetőleg a többletbefizetést ettől az időponttól lehet visszaigényelni.
(12) A járulékfizetésre kötelezett bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettségének e törvény által nem szabályozott
kérdéseiben, valamint a  kötelezettség teljesítésének ellenőrzése tekintetében az  adózás rendjéről szóló törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(13) A járulékfizetésre kötelezett gazdasági társaság a járulékot az üzleti évre állapítja meg. A naptári évtől eltérő üzleti
évet választó járulékfizetésre kötelezett az üzleti év első napján hatályos jogszabályok szerint állapítja meg, vallja be,
teljesíti járulékfizetési kötelezettségét és fizet előleget.
17. § A járulékot az állami adóhatósághoz kell befizetni, amely a befizetett járulékot jogszabályban szabályozott módon
utalja át az NKFI Alapnak a kincstárnál vezetett számlájára.
V. FEJEZET
A KUTATÁS-FEJLESZTÉS ÉS AZ INNOVÁCIÓ HAZAI KÖZFINANSZÍROZÁSÚ TÁMOGATÁSA
10. Közös szabályok 18. § Az  NKFI Alap terhére nyújtott támogatások során a  hazai közfinanszírozású támogatások hatékony hasznosulása
érdekében előnyben kell részesíteni azokat a kutatás-fejlesztési és innovációs projekteket, amelyek
a) alapvető tudományos és technológiai áttörést hozó eredményeket ígérnek,
b) megvalósításából származó eredmények a  közvetlen gazdálkodói érdekeltség körén túl, nemzetgazdasági
vagy társadalmi szinten is jelentkeznek,
c) közvetlenül hozzájárulnak a magyar gazdaság versenyképességéhez,
d) költségvetési kutatóhely és vállalkozás, valamint felsőoktatási intézmény és vállalkozás együttműködését
igénylik,
e) regionális, illetve határon átnyúló kutatás-fejlesztési és innovációs együttműködést valósítanak meg,
f ) a kutatás-fejlesztés és innováció területén, ideértve a kapcsolódó köz- és felsőfokú oktatást, valamint a szak
és felnőttképzést is, humánerőforrás-bővítést jelentenek,
g) a  kutatás-fejlesztésben és innovációban foglalkoztatottak szakmai, illetve vállalkozási felkészültségének
javítását szolgálják,
h) a kutatás-fejlesztés és az innováció infrastruktúráját regionális, illetve nemzetgazdasági szinten fejlesztik,
i) résztvevői korábban eredményes kutatás-fejlesztési, illetve innovációs tevékenységet végeztek, így
különösen:
ia) jelentős nemzetközi visszhangot kiváltott kutatás-fejlesztési eredményeket értek el,
ib) kutatás-fejlesztési eredményeik alkalmazásával a  nemzetközi versenyképességet számottevően
javító innovációt valósítottak meg,
ic) kutatás-fejlesztési eredményeikre iparjogvédelmi oltalmat szereztek, és azt fenntartották,
hasznosították,
j) hatékonyan és közvetlenül hozzájárulnak a  társadalmi, környezeti, gazdasági problémák megoldásához,
az  Európai Unió által EUROPA 2020 Stratégia „Innovatív Unió” programja keretében azonosított „társadalmi
kihívások” és az abba tartozó hat tématerület kezeléséhez.
19. § A  közfinanszírozású támogatások elnyerésére irányuló pályázati eljárások során a  következő követelményeket kell
érvényesíteni:
a) a  támogatásban részesíthetők körét, a  pályázat értékelésének szempontjait a  pályázati kiírásban meg kell
határozni,
b) a pályázathoz és a szerződéskötéshez, valamint a hazai közfinanszírozású támogatással megvalósuló kutatás
fejlesztési és innovációs projektek nyilvántartása céljából működtetett nyilvántartási rendszerhez nyújtott
adatszolgáltatás tartalmi és formai követelményeit – az  azonos tartalmú, többszörös adatszolgáltatás
elkerülése érdekében – össze kell hangolni,
c) a mikro-, kis- és középvállalkozások számára az általánostól eltérő pályázati feltételeket lehet meghatározni
az Európai Unió vonatkozó előírásaival összhangban,
d) a  támogatási döntést – a  minősített adatok kivételével – nyilvánosságra kell hozni, nem hozható
nyilvánosságra azon pályázati kérelem, abban szereplő vagy ahhoz kapcsolódó személyes adat, a  pályázó
azonosítására alkalmas egyéb adat, támogatási döntés és támogatói okirat, amely
da) nyilvánosságra kerülése honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdeket sért,
db) nem nyilvános kezelése bűncselekmények megelőzése érdekében szükséges,
dc) adat védelme a  külügyi kapcsolatokra és nemzetközi szervezetekkel fennálló kapcsolatokra,
továbbá a  szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra tekintettel szükséges, és ennek elérése másként
nem lehetséges, valamint
e) a 33. § (1) bekezdésében meghatározott kutatóhely esetében a pályamű és a támogatási szerződés kötelező
eleme a nyilatkozat arról, hogy a kutatóhely rendelkezik-e szellemitulajdon-kezelési szabályzattal.
20. § (1) Költségvetési kutatóhely nemzetközi szerződés alapján, valamint európai uniós forrásból kapott támogatás esetén
az előleggel nem finanszírozott költségek fedezésére támogatásban részesülhet.
(2) Ha mikro-, kis- és középvállalkozás vagy nonprofit kutatóhely kutatás-fejlesztési és innovációs projektjéhez
nemzetközi szerződés alapján vagy európai uniós forrásból támogatást kap, és ezen projekt végrehajtása érdekében
felmerült költségeinek fedezésére kölcsönt vesz fel, akkor – az  állami támogatásokra vonatkozó szabályok
betartásával – pályázati úton kamattámogatásban részesülhet.
21. § (1) A kutatás-fejlesztési és innovációs támogatási programokban kitűzött célok megvalósítását rendszeresen értékelni
kell. Az  értékelést a  támogató és a  jogszabályban, támogatási szerződésben, támogatói okiratban meghatározott
személy végzi.
(2) A programértékelés költségeit az adott program forrásából kell elkülöníteni.
 (3) A programértékelés eredményét nyilvánosságra kell hozni.
22. § (1) A  közfinanszírozású kutatás-fejlesztési és innovációs projektek eredményességét, valamint a  projekt céljának és
jellegének megfelelő gazdasági és társadalmi hasznosulását az államháztartásról szóló törvény szerinti beszámoló
alapján a projekt lezárása után értékelni kell, az értékelésről a pályázat kiírója gondoskodik.
(2) A projektértékelés költségeit az adott program forrásából kell elkülöníteni.
 (3) A  projektértékelés eredményét – nem veszélyeztetve az  iparjogvédelmi oltalom megszerzését és a  pályázó üzleti
érdekeit – nyilvánosságra kell hozni. 23. § (1) Az NKFI Hivatal az általa kezelt hazai közfinanszírozású támogatással megvalósuló kutatás-fejlesztési és innovációs
projektek nyilvántartása céljából informatikai nyilvántartási rendszert működtet, ennek hiányában köteles
csatlakozni olyan informatikai rendszerhez, amely az 1. mellékletben meghatározott adatok fogadására, tárolására
és kezelésére alkalmas.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartási rendszer részére az  NKFI Alap terhére közfinanszírozású támogatásban
részesített projekt megvalósítója, és egyedi kutatás-fejlesztési támogatásban vagy ilyen megrendelésben részesülő,
az ilyen forrásból támogatott kutatásokról a támogató szervezet az 1. mellékletben meghatározott adatokat köteles
szolgáltatni. Az adatszolgáltató az 1. melléklet 1−10. pontjában meghatározott adatokat a projekt megkezdésekor,
ha azokban változás következett be, a  változástól számított 30 napon belül szolgáltatja. Az  1.  melléklet
11−15. pontjában meghatározott adatokat kizárólag a projekt befejezésekor kell szolgáltatni.
(3) A nyilvántartási rendszer adatbázisában szereplő adatok – ha az adat nyilvánosságát jogszabály vagy jogszabályban
meghatározottak szerint az  arra jogosult szerv vagy személy nem korlátozza – nyilvánosak. A  nyilvánosan kezelt
adatokat a projekt lezárását követő tíz évig kell megőrizni.
11. Kutatás-fejlesztési támogatások 24. § (1) Az NKFI Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési pályázatokhoz a következő célokra nyújtható támogatás:
a) tudományos kutatási témákkal kapcsolatos folyó ráfordításokra,
b) nemzetközi tudományos kutatásban való részvételre, nemzetközi tudományos együttműködés
támogatására, ideértve a  nemzetközi pályázatoknál érvényesülő utófinanszírozással összefüggő likviditási
problémák áthidalásának támogatását is,
c) több régiót érintő, stratégiailag fontos országos kutatás-fejlesztési programokra,
d) ösztöndíjra, különös tekintettel fiatal kutatók tudományos tevékenységének elősegítésére,
e) publikálási támogatásra,
f ) a  kutatás-fejlesztés infrastrukturális feltételeinek biztosítására és a  meglévő infrastruktúra fejlesztésére,
a  tudományos kutatáshoz – témapályázat, infrastrukturális fejlesztés keretében – szükséges műszerek,
berendezések és más eszközök beszerzésére, bérlésére, hozzáférési díj biztosítására, személyi kiadások és
járulékaik, valamint dologi és felhalmozási kiadások finanszírozására,
g) a kutatáshoz szükséges szellemi termékekre, adatbázisokra, tartalmak beszerzésére, licencdíjra, felhasználási
vagy hozzáférési költségre,
h) a  kutatás-fejlesztéshez szükséges emberi erőforrás biztosítására, a  meglévő profilok fejlesztésére,
kutató-fejlesztői utánpótlás és képzés, tehetséggondozás, a  kutató-fejlesztői, oktatói továbbképzés
támogatására, a  kutatók hazai és nemzetközi mobilitásának, tapasztalatcseréjének, valamint az  elismert
hazatérő kutatók magyarországi szakmai beilleszkedésének támogatására,
i) a kutatás-fejlesztés területén nemzetközileg is elismert szervezetek, vállalkozások Magyarországra vonzására,
j) a tudományos közleményekhez való szabad hozzáférés,
k) a szellemi tulajdon védelmére és hasznosítására.
(2) Kutatás-fejlesztési támogatások ingatlanberuházásra akkor fordíthatók, ha a beruházás a kutatás-fejlesztéshez mint
támogatott alaptevékenységhez szorosan kapcsolódik vagy a  beruházás nélkül a  kutatás-fejlesztési tevékenység
nem valósítható meg. A  kutatásfejlesztési támogatás ingatlanberuházásra való fordításának lehetőségéről és
feltételeiről, vagy annak kizárásáról a pályázati kiírásban rendelkezni kell.
(3) A pályázati támogatás nyereségre fedezetet nem tartalmazhat.
 (4) Egy kutatás-fejlesztési pályázatra a  támogató döntésnek megfelelően közfinanszírozású támogatás legfeljebb
öt évre vehető igénybe. 25. § (1) Az  NKFI Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési pályázati kiírásáról az  NKFI Hivatal elnöke a  Kormány által
jóváhagyott programstratégia alapján dönt. A  pályázati kiírást az  NKFI Hivatal teszi közzé, a  pályázatokat az  NKFI
Hivatalhoz kell benyújtani.
(2) A  pályázatokat formailag az  NKFI Hivatal, tartalmilag az  NKFI Hivatal által felkért szakterületi kollégiumok
(a továbbiakban: Kollégiumok) ellenőrzik. A Kollégiumok javaslata alapján az NKFI Hivatal által megbízott szakértői
csoportok a pályázatokat a vonatkozó pályázati kiírás kiválasztási kritériumainak való megfelelőség szempontjából
egyenként értékelik és rangsorolják. A szakértői csoportok munkájuk során – a pályázati kiírásban meghatározottak
szerint – kikérhetik további anonim szakértők véleményét. A Kollégiumok a szakértői csoportok pályázati értékelési
eredményei és rangsorolása alapján tesznek javaslatot az NKFI Hivatal elnökének az egyes pályázatok támogatására.
(3) A  Kollégiumok elnökét és tagjait az  NKFI Hivatal elnöke határozott idejű megbízással kéri fel az  adott szakterület
kutatóhelyei javaslatainak figyelembevételével azzal, hogy alapkutatásokra vonatkozó pályázatok esetén csak
tudományos fokozattal rendelkező személy kérhető fel a Kollégium tagjának. A szakértői csoportok tagjait az NKFI
Hivatal az érintett Kollégiumok javaslatainak figyelembevételével határozott idejű megbízással kéri fel.
(4) A Kollégiumok számát és tagjainak létszámát az NKFI Hivatal elnöke normatív utasításban állapítja meg. A szakértői
csoportok számát és összetételét úgy kell meghatározni, hogy a  benyújtott pályázatok elfogulatlan, szakszerű és
a pályázati kiírásban megadott határidőn belüli értékelése elvégezhető legyen.
(5) A  Kollégiumok elnökei és tagjai, a  szakértői csoportok tagjai és az  anonim szakértők munkájukért díjazásban
részesülhetnek. A díjazás feltételeit és összegét az NKFI Hivatal normatív utasításban állapítja meg.
(6) A  támogatási döntést az  NKFI Hivatal elnöke hozza meg. A  nyertes pályázóval az  NKFI Hivatal köt támogatási
szerződést vagy ad ki támogatói okiratot.
(7) A kutatás-fejlesztési pályázatra vonatkozó beszámolót a (2) bekezdés szerint kell ellenőrizni.
26. § (1) Ha a  kutatás feltételeit valamely szervezet biztosítja, az  NKFI Hivatal által nyújtott közfinanszírozású támogatás
összegét a  közszolgáltatások díjai, az  üzemeltetési költségek és a  szervezetnél az  elnyert pályázat intézményi
kezelésével összefüggő költség kivételével, a  Kormány rendeletében meghatározottak szerint a  pályázó
rendelkezési jogának biztosításával köteles a szervezet kezelni.
(2) Az  NKFI Alapból nyújtott támogatásra kiírt pályázat nyertese által a  közfinanszírozású támogatásból beszerzett
tárgyi eszközöket, készleteket a  támogatási szerződés hatálya alatt a  kutatás feltételeit biztosító szervezet
eszköznyilvántartásába kell venni és tartani, a  támogatási szerződés megszűnését követően az  eszközök
nyilvántartására az államháztartásról szóló törvény szabályai irányadók.
(3) Az  NKFI Hivatal által kötött támogatási szerződés, kiadott támogatói okirat időtartamán belül az  eredetileg
jóváhagyott támogatás maradványa a következő évre átvihető.
27. § (1) Az  NKFI Alapból pályázat útján elnyert közfinanszírozási támogatás felhasználásáról és a  kutatómunka
előrehaladásáról (ide nem értve az  infrastruktúra-fejlesztésekre elnyert támogatásokat) a pályázónak a támogatási
szerződésben előírt ütem szerint, de legalább évente be kell számolnia az  NKFI Hivatalnak, amely – szakértői
vélemény alapján – dönt a beszámoló elfogadásáról és ennek megfelelően a közfinanszírozási támogatás további
folyósításáról, szükség esetén a  támogatási szerződés módosításáról vagy megszüntetéséről. Az  értékelés az  első
teljes kutatási év munkájának minősítésével kezdődik.
(2) A  kutatás támogatási szerződés szerinti befejezésekor – a  kedvezményezett által készített beszámoló alapján –
a tevékenység eredményességét és a közfinanszírozású támogatás felhasználását szakértők értékelik.
(3) Az NKFI Hivatal a beszámolók rendszeres értékelése során kiemelt szempontként értékeli az  innovációra alkalmas
pályázati eredményeket.
(4) Az  infrastruktúra fejlesztésére benyújtott pályázatokra odaítélt közfinanszírozású támogatások felhasználását
az NKFI Hivatal – a támogatási szerződésben rögzített időszakonként – értékeli.
(5) A (2) bekezdés szerinti értékelés összegzését az NKFI Hivatal honlapján nyilvánosságra kell hozni.
12. Innovációs támogatások 28. § Az NKFI Alap terhére a következő célokra nyújtható innovációs támogatás:
a) országos, innovációhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztési és országos innovációs programokra,
b) innováció, innovációhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztés, továbbá ezek eredményeinek hasznosításával
kapcsolatos költségek fedezetének biztosítására,
c) innovációs kutatás-fejlesztés eredményeként született új tudományos és technológiai eredmények
alkalmazásának elterjesztésére,
d) az  innováció és az  innovációhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztés infrastrukturális feltételeinek biztosítására és
fejlesztésére, ideértve a  nemzetközi kutatás-fejlesztési hálózatokhoz, infrastruktúrához való kapcsolódás
megteremtésében és működtetésében történő részvételt,
e) az  innovációhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztést és az  innovációt erősítő szolgáltatások, innovációs hídképző
és hálózatépítő tevékenységek, innovációs inkubátorházak létrehozásának támogatására,
f ) az innovációhoz kapcsolódó és a kapcsolatok kialakulásának elősegítését célzó, az eredmények ismertetésére
szolgáló konferenciák tartásának, szakkiállítások rendezésének, kiadványok készítésének költségeire,
g) az innováció ösztönzésére a régiókban és a megyékben,
h) a  nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés támogatására, ideértve a  nemzetközi
pályázatoknál érvényesülő utófinanszírozással összefüggő likviditási problémák áthidalásának támogatását,
i) innovációhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztési munkahelyek létrehozására, a  kutatás-fejlesztés és
az  innováció emberi erőforrásainak biztosítására és fejlesztésére, a  kutató-fejlesztői utánpótlás és képzés,
tehetséggondozás, a  kutató-fejlesztői, oktatói továbbképzés támogatására, a  kutató-fejlesztők hazai és
nemzetközi mobilitásának, tapasztalatcseréjének, valamint az  elismert hazatérő kutatók magyarországi
innovációs területen történő szakmai beilleszkedésének támogatására,
j) a hazai és külföldi tudományos és technológiai ismeretek megszerzésére, azok gyakorlati alkalmazására,
k) a szellemi tulajdon védelmére és hasznosítására,
l) külföldi kutatási infrastruktúra szolgáltatásainak igénybevételére pályázati úton,
m) külföldi kutatási infrastruktúra működtetésére, fejlesztésére, ha szerződés garantálja, hogy annak
szolgáltatásait magyarországi kutatóhelyek és vállalkozások is igénybe vehetik,
n) a  Kormány döntése alapján nemzetközi együttműködés keretében Magyarországon létrehozott kutatási
infrastruktúra létesítésére, működtetésére, fejlesztésére. 29. § Az NKFI Alap terhére finanszírozott innovációs pályázatok kiírására, elbírálására, a támogatási döntés meghozatalára,
a  támogatási szerződés megkötésére a  25.  §-t kell alkalmazni azzal, hogy Kollégiumokon az  Innovációs Testületet
kell érteni.
13. A szellemi alkotásokhoz fűződő jogok védelme, a szellemi alkotások hasznosításának támogatása
30. § A  központi költségvetési szervnek minősülő kutatóhelynél keletkező, továbbá az  általa ellenérték fejében vagy
ingyenesen megszerzett szellemi alkotásokhoz fűződő jogok az  államot illetik meg azzal, hogy az  állam nevében
és képviseletében a  tulajdonosi jogokat a  központi költségvetési szervnek minősülő költségvetési kutatóhely
gyakorolja, amely hasznosító vállalkozás alapítására, továbbá hasznosító vállalkozásban történő részesedésszerzésre
a 34. §-ban foglaltak szerint jogosult.
31. § (1) A  közfinanszírozású kutatás-fejlesztési támogatással megvalósított projekt kedvezményezettje gondoskodik
arról, hogy a  projekt keretében létrejött szellemi alkotással kapcsolatos, a  jogszabály adta keretek közötti lehető
legteljesebb jogosultságok a  kedvezményezettre szálljanak át oly módon, hogy ez  lehetővé tegye a  projekt
eredményének a  (2)  bekezdéssel összhangban történő átengedését is. Ha a  projekt megvalósításában többen
működnek közre, úgy köztük az  ilyen módon átszállt szellemi alkotással kapcsolatos jogokban való részesedés
arányát polgári jogi szerződésben kell rögzíteni.
(2) Ha a  támogató megköveteli a  közfinanszírozású kutatás-fejlesztési támogatással megvalósított projekt
eredményeként létrejött szellemi alkotás közcélú felhasználásra ellenérték nélkül történő átengedését, azt
a pályázati kiírásnak és a támogatási szerződésnek is tartalmaznia kell.
32. § (1) Ha azt a  projekt célja, eredményének jellege lehetővé teszi, közfinanszírozású támogatás esetében a  pályázati
kiírásban előírható, hogy a pályázó az elvárható gondossággal eljárva törekedjen
a) a  projekt keretében létrehozott eredmény magyarországi, illetve Magyarországra kiterjedő iparjogvédelmi
oltalmának megszerzésére, fenntartására, megújítására,
b) a támogatott projekt keretében létrejövő eredmények magyarországi hasznosítására.
(2) Több személy vagy szervezet együttes pályázása esetén a  pályázat kiírója megkövetelheti az  együttműködésben
részes feleknek a  projekt eredményeként létrejött szellemi alkotásokkal kapcsolatos jogokra vonatkozó előzetes
– a hasznosítást is elősegítő – megállapodását.
(3) A  támogatási szerződésben meg kell határozni a  pályázó (1)  bekezdésben foglaltak szerint előírt kötelezettsége
felróható elmulasztásának jogkövetkezményeit.
33. § (1) A  költségvetési kutatóhelynek és közalapítványnak, valamint az  állami és önkormányzati tulajdonban álló,
kutatóhelynek minősülő közhasznú jogállású nonprofit gazdasági társaságnak szellemitulajdon-kezelési
szabályzattal kell rendelkeznie.
(2) A szellemitulajdon-kezelési szabályzatnak ki kell terjednie különösen
a) a  kutatóhelyen létrejött és az  ellenszolgáltatás fejében szerzett szellemi alkotások értékelésének és
nyilvántartásának elveire, ideértve a szellemi alkotások létrehozásához felhasznált ráfordítások kimutatását,
b) a  szellemi alkotásnak nem pénzbeli hozzájárulásként gazdasági társaság tulajdonába adásának
(a  továbbiakban: apportálás) vagy egyéb módon történő hasznosításának feltételeire, valamint a  szellemi
alkotás apportálásával szerzett részesedés megszüntetésének vagy mértéke csökkentésének feltételeire,
továbbá a  kezelésére vonatkozó elvekre és feladatokra, figyelemmel a  szellemi alkotás a)  pont szerint
meghatározott értékére is,
c) a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos elvekre és követelményekre,
d) ha a vonatkozó jogszabályok a felek eltérő rendelkezését lehetővé teszik, a kutatóhellyel kormánytisztviselői,
köztisztviselői, közalkalmazotti, munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban,
valamint polgári jogi jogviszonyban álló, a szellemi alkotás létrehozásában közreműködő kutatók jogaira és
kötelezettségeire a hasznosítás folyamatában,
e) a  kutatóhely jogosultságába tartozó szellemi alkotásokkal összefüggő értékelési, nyilvántartási és
hasznosítási eljárások elveire,
f ) az a)–e) ponttal kapcsolatos felelősség és hatáskör telepítésére.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezet, ha több, a  kutatás-fejlesztési alap-, illetve főtevékenységét megvalósító vagy
ahhoz kapcsolódóan kutatás-fejlesztési tevékenységet is végző szervezeti egységet foglal magában, egyetlen
szabályzatot készít, amelynek lehetnek az egyes szervezeti egységek sajátos feltételeinek megfelelő kiegészítései.
(4) A  szellemitulajdon-kezelési szabályzatot a  költségvetési kutatóhely vezetője, közalapítvány esetében az  irányító
szerv, közhasznú társaság esetében a  legfőbb szerv hagyja jóvá. A  jóváhagyásra jogosult ezt a  hatáskörét nem
ruházhatja át.
(5) A  hasznosító vállalkozásban történő részesedésszerzést, a  részesedés megszüntetését vagy mértéke csökkentését
– az (1) bekezdés szerinti szabályzattal összhangban – a költségvetési kutatóhely vezetője, közalapítvány esetében
a kezelő szerv, közhasznú társaság esetében a legfőbb szerv hagyja jóvá. A jóváhagyásra jogosult ezt a hatáskörét
nem ruházhatja át.
34. § (1) A  költségvetési kutatóhely – ha rendelkezik szellemitulajdon-kezelési szabályzattal – a  szellemi alkotást nem
pénzbeli hozzájárulásként hasznosító vállalkozás tulajdonába adhatja. A  hasznosító vállalkozás alapítása, illetve
a  hasznosító vállalkozásban történő részesedésszerzés során az  államot a  költségvetési kutatóhely képviseli
és a  hasznosító vállalkozásnak az  állam tulajdonában álló társasági részesedései felett a  tulajdonosi jogokat és
kötelezettségeket a költségvetési kutatóhely gyakorolja.
(2) Hasznosító vállalkozás – ha határozott időre alapítják – három évnél rövidebb időre nem hozható létre. Nem
létesíthető tagsági jogviszony, illetve nem szerezhető részesedés olyan határozott időre létrejött vállalkozásban,
amelynek a  létesítő okiratában meghatározott megszűnési időpontig a  tervezett belépéstől, illetve
részesedésszerzéstől számított három évnél kevesebb van hátra.
(3) Az  állam felelőssége nem haladhatja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét, az  osztalékból való részesedése
pedig nem lehet annál kisebb arányú. A  hasznosító vállalkozás létesítő okirata nem írhat elő pótbefizetési
kötelezettséget az állam terhére.
(4) Hasznosító vállalkozásba pénzbeli hozzájárulás akkor teljesíthető, ha az  egy naptári évben összesen teljesített
pénzbeli hozzájárulások összege nem haladja meg a  költségvetési kutatóhely előző évi költségvetési
beszámolójában kimutatott vállalkozási tevékenység eredményének ötven százalékát. Ez  a  korlátozás nem
vonatkozik a 35. § szerinti támogatásra.
(5) A  hasznosító vállalkozásban fennálló tagsági viszony, illetve részesedés csak az  azt megtestesítő vagyoni jogok
értékének könyvvizsgáló általi megállapítását követően, és legalább a  megállapított értéken történő visszterhes
átruházással szüntethető meg vagy csökkenthető.
(6) A költségvetési kutatóhely évente jelentést készít az  irányítószerve részére arról, hogy a hasznosító vállalkozásban
hogyan valósultak meg a hasznosítási célok.
(7) A  (3) és (4)  bekezdést alkalmazni kell a  hasznosító vállalkozás általi további, a  polgári perrendtartásról szóló
törvény szerinti gazdálkodó szervezet alapítása, illetve gazdálkodó szervezetben történő részesedésszerzés esetén
is, továbbá mindazon esetekben, amikor a  hasznosító vállalkozás közvetett részesedésével működő gazdálkodó
szervezet alapít gazdálkodó szervezetet vagy szerez gazdálkodó szervezetben részesedést.
(8) Hasznosító vállalkozás az (1) bekezdés szerinti szellemi alkotást más vállalkozásba nem apportálhatja.
35. § (1) Költségvetési kutatóhely és nonprofit kutatóhely részére szellemi alkotás hasznosító vállalkozásban való
hasznosítása céljából tagsági jogviszony létesítéséhez vagy részesedés szerzéséhez pályázati úton hazai
közfinanszírozású támogatás nyújtható.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti közfinanszírozású támogatásra pályázhat az  a  kutató, illetve egyetemi, főiskolai
oktatói munkakörben foglalkoztatott személy is, aki a  költségvetési kutatóhelyen létrejött szellemi alkotásnak
a  költségvetési kutatóhellyel együttesen jogosultja, és szellemi alkotás hasznosítása céljából az  együttesen
jogosultak önállóan vagy bármely kívülálló harmadik személlyel gazdasági társaságot alapítanak, illetve gazdasági
társaságban – a  34.  §-ban foglaltak figyelembevételével – tagsági jogviszonyt létesítenek vagy részesedést
szereznek. A  támogatásra irányuló pályázat befogadásának feltétele a  költségvetési kutatóhely és a  kutató, illetve
egyetemi, főiskolai oktatói munkakörben foglalkoztatott személy között a  szellemi alkotáshoz fűződő jogokra és
a hasznosításból származó jövedelmek megosztására vonatkozó érvényes szerződés megléte.
VI. FEJEZET
A KUTATÁS-FEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉG MINŐSÍTÉSE 36. § (1) A  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: SZTNH) kérelemre minősíti a  kérelemben megjelölt
projektet abból a  szempontból, hogy az  annak tartalmát képező tevékenységek a  3.  § szerinti kutatás-fejlesztési
tevékenységnek tekinthetők-e.
(2) A minősítési eljárás keretében hozott határozat
a) a kutatás-fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó adó- és járulékkedvezmények érvényesítéséhez, valamint
b) a  kutatás-fejlesztési támogatási rendszerben a  támogatás iránti kérelemben megjelölt kutatás-fejlesztési
projekt kutatás-fejlesztési tartalmának igazolására
használható fel. 37. § (1) A minősítési eljárás tárgyát időtartamában pontosan meghatározott és a kérelem benyújtását követően megkezdett
projekt vagy projektrész képezheti.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  minősítés akkor kérelmezhető egy adott projekt egyes részeire, ha azok
egyértelműen elválaszthatóak egymástól.
38. § (1) Ha a projekt kutatás-fejlesztésnek minősül, a minősítés – kérelemre – kiterjed arra is, hogy
a) meghatározza a projekt alapkutatási, alkalmazott kutatási vagy kísérleti fejlesztési tevékenységeinek arányát,
b) az  adott tevékenységet a  kérelmező a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körében végzi-e.
 (2) Az  SZTNH által jogerős határozatban kutatás-fejlesztési tevékenységnek minősített projektet más hatóságnak is
ilyennek kell tekintenie.
 (3) A  minősítési eljárás keretében hozott határozat a  hatóságra csak a  projektnek a  kérelemben foglaltakhoz képest
változatlan megvalósítása mellett kötelező. Ha a projekt a kérelemben foglaltakhoz képest másképp valósul meg,
a  tevékenység a  36.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti kedvezmények érvényesítése szempontjából új projektnek
minősül, amelyre a minősítés hatálya nem terjed ki.
39. § (1) Az SZTNH e fejezetben szabályozott eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) nem alkalmazhatók a  Ket. azon rendelkezései, amelyek az  eljárás megindításával kapcsolatos értesítésre
vonatkoznak,
b) a  kérelmet csak írásban, az  e  célra rendszeresített formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon,
az SZTNH-nál lehet előterjeszteni,
c) az SZTNH a tényeket az ügyfél nyilatkozatai és állításai alapján vizsgálja,
d) nem alkalmazhatók a  Ket.-nek a  közvetítő igénybevételére, a  határozat közzétételére, az  ügygondnokra,
a költségmentességre és a végrehajtásra vonatkozó rendelkezései,
e) nincs helye tárgyalás tartásának és közmeghallgatásnak,
f ) az eljárásban rövid szöveges üzenet útján nincs helye kapcsolattartásnak,
g) elektronikus úton írásban csak a  41.  §-ban meghatározott esetben, a  b)  pont szerinti elektronikus űrlap
benyújtásakor van helye kapcsolattartásnak,
h) a minősítési eljárás ügyintézési határideje harminc nap.
(2) Az SZTNH döntéseivel szemben nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és felügyeleti eljárásnak, valamint ügyészi
felhívásnak, az SZTNH-nak a 36. § (1) bekezdésében és a 38. § (1) bekezdésében meghatározott kérdésekben hozott
határozatait a Fővárosi Törvényszék – a 40. §-ban foglaltak szerint – nemperes eljárásban vizsgálja felül.
(3) Az  SZTNH a  36.  § (1)  bekezdésében és a  38.  § (1)  bekezdésében meghatározott kérdésekben hozott döntését
a Ket. 114. §-ában foglaltak szerint módosíthatja vagy visszavonhatja.
(4) A  36.  § (1)  bekezdése és a  38.  § (1)  bekezdése szerinti kérelem benyújtása esetén jogszabályban meghatározott
igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(5) A  kutatás-fejlesztési minősítési eljárások tekintetében a  Ket. nyelvhasználatra vonatkozó szabályait azzal
az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  eljárás magyar nyelven és – a  Ket. 9.  § (3)  bekezdése szerinti esetben –
nemzetiségi nyelven folyik, a kérelmet magyar nyelven és – a Ket. 9. § (3) bekezdése szerinti esetben – nemzetiségi
nyelven kell benyújtani. A  kérelem mellékleteként idegen nyelvű beadványokat is be lehet nyújtani, az  SZTNH
azonban – határidő tűzésével – magyar nyelvű fordítás benyújtását írhatja elő. Hitelesített fordítás benyújtása csak
akkor írható elő, ha alappal vonható kétségbe a fordítás pontossága vagy a külföldi okiratban foglaltak valódisága.
(6) Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően, ha a minősítési eljárás megindítására irányuló kérelmet benyújtó ügyfél kéri,
a  kérelem beérkezését követő naptól számított nyolc napon belül az  SZTNH a  Ket.-ben meghatározott szabályok
szerint értesíti
a) az ügy iktatási számáról, az ügyintéző nevéről és hivatali elérhetőségéről,
b) az  eljárás megindításának napjáról, az  ügyintézési határidőről, az  ügyintézési határidőbe nem számító
időtartamokról, az SZTNH eljárási kötelezettségének elmulasztása esetén követendő eljárásról,
c) az iratokba való betekintés és nyilatkozattétel lehetőségéről, és
d) arról, hogy kérelme a szükséges adatainak kezeléséhez és belföldi jogsegély céljából történő továbbításához
való hozzájárulásnak minősül. 40. § (1) A bíróság kérelemre megváltoztathatja az SZTNH
a) 36. § (1) bekezdése szerinti kérelemben megjelölt projekt kutatás-fejlesztési tevékenységnek való minősítése
tárgyában hozott határozatát,
b) 38. § (1) bekezdése szerinti döntését,
c) eljárást felfüggesztő végzését,
d) kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító és az eljárást megszüntető végzését,
e) iratbetekintést kizáró vagy azt korlátozó azon végzését, amellyel szemben a  közigazgatási hatósági eljárás
általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint önálló jogorvoslatnak van helye,
f ) iratbetekintési jog korlátozására irányuló kérelem tárgyában hozott végzését.
(2) Az  SZTNH-nak az  (1)  bekezdésben nem említett végzése csak az  (1)  bekezdésben felsorolt döntésekkel szemben
előterjesztett keresettel támadható meg. A bíróság az SZTNH döntését megváltoztathatja.
(3) A  39.  § (2)  bekezdése szerinti nemperes eljárás megindítására irányuló kérelmet a  döntés közlésétől számított
harminc napon belül az SZTNH-nál kell benyújtani vagy részére a feladás utólagos igazolását lehetővé tevő postai
szolgáltatás igénybevételével megküldeni. Az  SZTNH a  kérelmet az  ügy irataival együtt tizenöt napon belül
továbbítja a bírósághoz.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti kérelmet elkésetten nyújtották be, az igazolási kérelem tárgyában a bíróság határoz.
 (5) A  39.  § (2)  bekezdése szerinti nemperes eljárásra a  polgári perrendtartásról szóló törvény általános szabályait
a nemperes eljárásokra irányadó jogszabályokban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
41. § (1) A  minősítési eljárásban az  ügyfél és az  SZTNH között elektronikus kapcsolattartásra a  (2)–(6)  bekezdésben
meghatározott esetekben van lehetőség.
(2) A  36.  § (1)  bekezdése, valamint a  38.  § (1)  bekezdése szerinti kérelmet – az  SZTNH által erre rendszeresített
elektronikus űrlap használatával – elektronikus úton is be lehet nyújtani.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott, elektronikus úton benyújtott kérelem megérkezéséről az SZTNH – jogszabályban
meghatározott módon – elektronikus érkeztető számot tartalmazó automatikus értesítést küld a kérelmezőnek.
(4) Az  SZTNH az  elektronikus úton benyújtott kérelem megérkezését követően haladéktalanul megvizsgálja, hogy
az megfelel-e az elektronikus úton történő kapcsolattartásra vonatkozó jogszabályi követelményeknek.
(5) Elektronikus benyújtás esetén az  elektronikus úton benyújtott kérelem az  elektronikus érkeztetésről szóló
automatikus visszaigazolásnak a  kérelmező részére történő elküldésével tekintendő benyújtottnak, kivéve, ha
az SZTNH a benyújtott dokumentum értelmezhetetlenségét állapítja meg, és erről az ügyfelet elektronikus levélben
értesíti.
(6) Az ügyfél köteles az SZTNH részére visszaigazolni, hogy az (5) bekezdés szerinti, az értelmezhetetlen dokumentumra
vonatkozó értesítést megkapta. Ha az ügyfél az értesítés átvételét tizenöt napon belül nem igazolja vissza, az SZTNH
postai úton továbbítja számára az értesítést.
42. § (1) Az  adóhatóság az  ellenőrzése során – az  adózás rendjéről szóló törvény rendelkezései alapján – szakértőként
megkeresheti az SZTNH-t. Ebben az esetben az SZTNH szakértői eljárásának időtartama 45 nap, amely határidő nem
hosszabbítható meg.
(2) Más hatóság vagy bíróság általi megkeresés alapján az SZTNH szakértői véleményt ad a megkeresésben megjelölt
tevékenységek kutatás-fejlesztési szempontú minősítése, valamint a  megkeresésben megjelölt költségeknek
a kutatás-fejlesztési tevékenységhez való hozzárendelhetősége kérdésében.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti eljárásban az  SZTNH a  feltett kérdések és benyújtott iratok alapján alakítja ki
a szakértői véleményt, a tények megállapítására nem végez külön bizonyítást és nem tart helyszíni szemlét. Szükség
esetén azonban az SZTNH további adatok szolgáltatását kérheti a megkereső bíróságtól vagy hatóságtól.
(4) Ha az  (1) és a  (2) bekezdés szerinti eljárásban a szakértői vélemény kialakításához olyan különleges szakismeretre
is szükség van, amellyel az  SZTNH nem rendelkezik, az  SZTNH megfelelő szakértelemmel bíró harmadik személy
közreműködését is igénybe veheti.
(5) A  (2)  bekezdés szerinti eljárásban az  SZTNH díjazására az  igazságügyi szakértői tevékenységet végzők díjazására
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. Felhatalmazó rendelkezések 43. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) az NKFI Alap működtetésére és felhasználására vonatkozó szabályokat,
b) a programok és projektek értékelésének részletes szabályait, tartalmi követelményeit és rendszerét,
c) a  hazai közfinanszírozású támogatással megvalósuló kutatás-fejlesztési és innovációs projektek
nyilvántartásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket,
d) a  harmadik országbeli kutatókat fogadó kutatószervezetek akkreditációját, valamint a  kutatási
megállapodásra vonatkozó követelményeket,
e) az egyes tevékenységek kutatás-fejlesztési szempontú minősítése iránti eljárás részletes szabályait.
 (2) Felhatalmazást kap az SZTNH felügyeletét ellátó miniszter, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel és az NKFI
Hivatal elnökével egyetértésben, az  SZTNH elnöke véleményének kikérésével – rendeletben állapítsa meg
a  kutatás-fejlesztési tevékenység minősítése iránti eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékét,
valamint az  igazgatási szolgáltatási díjak kezelésére, felhasználására, nyilvántartására, visszafizetésére, továbbá
a megfizetésük módjára vonatkozó részletes szabályokat.
15. Hatályba léptető rendelkezések 44. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–43. §, a 47–51. § és az 1. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
16. Átmeneti rendelkezések 45. § (1) Az  NKFI Hivatal 2015. január 1-jei hatállyal, az  Országos Tudományos Alapprogramok Iroda (a továbbiakban:
OTKA  Iroda) és a  Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NIH) összeolvadásával jön létre. Az  összeolvadást
követően az  NKFI Hivatal mint az  OTKA Iroda és a  NIH általános és egyetemes jogutódja látja el az  összeolvadó
költségvetési szervek közfeladatait.
(2) Az  OTKA Iroda, a  NIH és a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kiadási előirányzatai terhére
2014.  december  15-ét követően új kötelezettség nem vállalható, kivéve a  jogszabály által előírt, valamint a  napi
üzemi működést érintő kötelezettségeket, amelyek esetében e határnap 2014. december 31.
(3) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap 2014. december 31-én megszűnik. A 2015. január 1-jén folyamatban lévő,
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény, illetve az Országos Tudományos Kutatási
Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény alapján nyújtott költségvetési támogatásokhoz kapcsolódó
kezelő szervi feladatokat 2015. január 1-jétől az NKFI Hivatal végzi, az NKFI Alap terhére.
(4) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap működtetésének adminisztratív feladatai ellátása tekintetében az NKFI
Hivatal a Miniszterelnökség jogutódja.
46. § (1) Az  OTKA Iroda 2014. december 31-én foglalkoztatási jogviszonyban álló alkalmazottja közalkalmazotti
jogviszonyának kormányzati szolgálati jogviszonnyá való átalakulására a  közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény 25/A–25/C. §-át kell alkalmazni.
(2) A  2014. december 31-én a  NIH alkalmazásában álló valamennyi személy, továbbá a  Miniszterelnökség
alkalmazásában álló, a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap működtetésének adminisztratív feladatait ellátó
személyek tekintetében a  kinevezés módosítására a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
58. §-át kell alkalmazni.
47. § (1) A  23.  § szerinti informatikai nyilvántartási rendszer létrehozásának vagy ilyen rendszerhez történő csatlakozásnak
határideje 2015. december 31.
(2) A  költségvetési kutatóhely által alapított vagy részesedésével működő hasznosító vállalkozásra vonatkozó,
a 30. §-ban és a 33–35. §-ban foglalt feltételeket a törvény hatálybalépésének időpontjában bejegyzett gazdasági
társaságok esetén 2015. december 31-ig kell teljesíteni.
17. Módosító rendelkezések 48. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 58/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„58/A.  § (1) A  közalkalmazottnak – kérelmére – a  külszolgálat időtartamára fizetés nélküli szabadságot kell
engedélyezni, ha a közalkalmazott házastársa külszolgálatot teljesít.
(2) A munkáltató – ha a kutatónak a kutatás-fejlesztési munka eredménye hasznosításában érdekelt vállalkozásnál
történő munkavégzéséhez e  törvény szerint előzetesen hozzájárult – a  kutatóval kötött megállapodás alapján
a kutató számára a megállapodásban meghatározott időtartamra fizetés nélküli szabadságot engedélyez.”
49. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 1. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Kormányhivatal
a) a Központi Statisztikai Hivatal,
b) az Országos Atomenergia Hivatal,
c) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala,
d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
e) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal.”
50. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap terhére kutatási, fejlesztési célra nyújtott költségvetési
támogatásra a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap költségvetési évben jóváhagyott eredeti kiadási
előirányzatának
a) a tárgyévet követő első évben 90%-áig,
b) a tárgyévet követő második évben 70%-áig,
c) a tárgyévet követő harmadik évben 40%-áig,
d) a tárgyévet követő negyedik évtől 20%-áig
vállalható kötelezettség azzal, hogy az előző években vállalt kötelezettségek összegét egybe kell számítani.”
18. Hatályon kívül helyező rendelkezések 51. § (1) Hatályát veszti
a) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény,
b) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény,
c) a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény,
d) a Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 20. § (3) és (4) bekezdése.
(2) Hatályát veszti
a) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól szóló
146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet.
b) a kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs projektek közfinanszírozású támogatásáról szóló
146/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet,
c) a Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke