text:
6/2010. (I. 15.) HM utasítása a honvédelmi minisztériumi objektumok védelmével, működésével és az ezzel összefüggő irányítási tevékenységgel kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja alapján az alábbi utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium 1055 Budapest, Balaton utca 7–11. szám alatti objektuma
(a továbbiakban: HM I. objektum), illetve 1135 Budapest, Lehel utca 35–37. alatti objektuma (a továbbiakban: HM
II. objektum) területi határain belül elhelyezett honvédelmi tárcához tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség Támogató Dandárra (a továbbiakban: MH TD). 2. § (1) A HM I. és a HM II. objektum (a továbbiakban együtt: minisztériumi objektum) működésének és védelmének
irányítására objektumparancsnoki rendszert kell működtetni. (2) A minisztériumi objektum objektumparancsnokát (a továbbiakban: objektumparancsnok) a Honvéd Vezérkar főnöke
javaslatára a honvédelmi miniszter bízza meg. 3. § (1) Az objektumparancsnok felelős
a) a minisztériumi objektum működési rendjének kialakításáért, b) a minisztériumi objektum fizikai biztonságáért a reagáló erőkkel történő biztosításáért,
c) az őrzés és a védelem megszervezéséért, folyamatos biztosításáért,
d) az objektumkomendáns és a minisztériumi objektum szolgálati személyei tevékenységének irányításáért,
e) tűz-, a munka-, a természet- és a környezetvédelemi feladatok megszervezéséért, irányításáért és ellenőrzéséért.
(2) Objektumparancsnok a) belső rendelkezésben szabályozza a minisztériumi objektum működési rendjét,
b) az MH TD parancsnokával együttműködve tervezi-szervezi a minisztériumi objektum őrzés-védelmét,
c) meghatározza a minisztériumi objektumba történő személyi, gépjármű be- és kilépés szabályait, az anyagszállítás
rendjét, d) szabályozza a minisztériumi objektum közlekedési és parkolási rendjét,
e) elkészíti a minisztériumi objektum veszélyhelyzeti intézkedési tervét,
f) meghatározza az objektumkomendáns minisztériumi objektum működésével kapcsolatos feladatait.
(3) Az objektumparancsnok a (2) bekezdés szerinti feladatainak végrehajtása során együttműködik
a) a vezetése alá tartozó minisztériumi objektumban elhelyezett szervezetek vezetőivel,
b) az MH TD parancsnokával, c) a Magyar Honvédség Műveleti Központ parancsnokával,
d) a honvédelmi tárca protokollszervezeteinek vezetőivel, e) a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban: MK KFH) illetékes vezetőjével,
f) a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MK KBH) illetékes vezetőjével,
g) a területileg illetékes helyi önkormányzattal, rendőrkapitánysággal, tűzoltósággal, valamint
h) minden olyan egyéb szervezettel, amellyel az együttműködést szükségesnek ítéli meg.
4. § (1) Az objektumkomendáns – az objektumparancsnok közvetlen szakmai irányítása mellett – az MH TD parancsnokának
szolgálati alárendeltségébe tartozik. Szolgálati elöljárója a minisztériumi objektum őrzés-védelmére kirendelt és
rendészeti biztosítást végző erőknek. (2) Az objektumkomendáns a) az objektumparancsnok intézkedése szerint, végzi az objektum általános rendjével és működésével kapcsolatos
tervező-, szervező-, ellenőrző tevékenységet, b) részt vesz az objektumban megrendezésre kerülő rendezvények koordinálásában és biztosításában,
c) irányítja és ellenőrzi az objektum őrzés-védelmét ellátó, illetve a rendészeti biztosítást ellátó szolgálat
tevékenységét, d) részt vesz az objektum működésével kapcsolatos feladatok, illetve objektumparancsnoki intézkedések
végrehajtásának ellenőrzésében, e) kiadja és nyilvántartja a gépjármű-behajtási, -parkolási engedélyeket, ellenőrzi a parkolási rend betartását.
5. § (1) A minisztériumi objektumban elhelyezett szervezet vezetője a vezetése alá tartozó szervezet vonatkozásában felelős a
személyi, fizikai, dokumentum-, elektronikai információvédelem és az ezzel kapcsolatos eljárási biztonsági
követelmények betartásáért. (2) A minisztériumi objektumban elhelyezett szervezet vezetője – a nemzetközi szerződés alapján átvett, vagy
nemzetközi kötelezettségvállalás alapján készült minősített adat védelmének eljárási szabályairól szóló 179/2003.
(XI. 5.) Korm. rendelet 17. §-a és a Magyar Honvédség Titokvédelmi Szabályzatának rendelkezéseire figyelemmel –
szabályozza a felügyelete alá tartozó helyiségek kulcsainak és kódjainak kezelési rendjét.
(3) Az elektronikus kulcstárolók üzemeltetését a HM I. objektumban a vezető objektumkomendáns, a HM II. objektumban
a beléptetőrendszer felügyeleti központ kezelője végzi. 6. § (1) A minisztériumi objektumba történő be- és kilépés, illetve a gépjárművek be- és kihajtásának rendjét a Magyar
Honvédség Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 24/2005. (VI. 30.) HM rendelet, illetve a Magyar Honvédség
Titokvédelmi Szabályzata vonatkozó előírásai szerint, a helyi sajátosságok figyelembevételével az
objektumparancsnok szabályozza. (2) Munkaidőben és munkaidőn kívül személyazonosság igazolásával, átvizsgálás és regisztráció nélkül léphet a
minisztériumi objektumba a) a Magyar Köztársaság elnöke, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmány Bíróság elnöke, az
Országgyűlés Honvédelmi és Rendészeti Bizottságának elnöke, b) a honvédelmi miniszter, a Honvédelmi Minisztérium államtitkára, kabinetfőnöke, szakállamtitkárai, a Honvéd
Vezérkar főnöke és helyettese, az MK KBH főigazgatója, az MK KFH főigazgatója, valamint
c) a b) pontban felsorolt személyek kíséretében lévő személyek, ha ezt előzetesen bejelentik.
(3) A (2) bekezdés szerinti személyek vonatkozásában a regisztráció a kísérő feladata, az ellenőrzést végrehajtó szolgálat a
kísérő személyét és a belépők létszámát dokumentálja. (4) A minisztériumi objektumban mágneskártyával működő szelektív zónák kialakítását a Honvédelmi Minisztérium
kabinetfőnöke – a Honvéd Vezérkar főnöke alárendeltségébe tartozó szervezetek által használt zónák esetén – a
Honvéd Vezérkar főnöke engedélyezi. (5) A vendégkártyás beléptetés könnyítése érdekében a minisztériumi objektumban a Biztosító Rendész Szolgálattól
(a továbbiakban: BRSZ) független diszpécserszolgálatot kell működtetni. (6) A minisztériumi objektumban, illetve a minisztériumi objektum parkolójában behajtási engedéllyel rendelkező
gépjármű parkolhat. 7. § (1) Az objektumparancsnok a helyi sajátosságok alapul vételével belső rendelkezésben szabályozza a szolgálati, illetve
magángépjárművek parkolásának rendjét, kijelöli a parkolási helyeket. A parkolási helyeket jelzésekkel kell ellátni.
(2) A parkolási engedélyt a minisztériumi objektumba munkavégzés céljából érkezőknek, illetve az ott dolgozóknak
lehetőség szerint biztosítani kell. (3) A parkolóhelyen, munkaidőn túl csak az a magángépjármű tartózkodhat, amelynek tulajdonosa az adott időszakra a
túlmunkavégzést bejelentette, illetve szolgálati feladatot lát el. (4) A minisztériumi objektumon belül a parkolási helyeket – a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és
fokozásának rendjéről szóló 001/2009. (HK 10.) HM utasítás rendelkezéseivel összhangban – úgy kell kijelölni, hogy a
parkoló gépjárművek ne akadályozzák a magasabb készenlétbe helyezés rendszabályainak végrehajtását, illetve a
készenléti gépjárművek riasztás utáni besorolását. 8. § (1) A minisztériumi objektum védelmi tervét az MH TD parancsnoka készti el, és azt az objektumparancsnok hagyja jóvá.
(2) A minisztériumi objektum őrzés-védelmét az MH TD – erre a feladatra felkészített – állományából 24 órás váltással
vezényelt BRSZ látja el. (3) A BRSZ szolgálati intézkedését – az objektumparancsnok által meghatározott követelmények alapján – az MH TD
parancsnoka készíti el, és azt az objektumparancsnok hagyja jóvá.
(4) A HM II. objektum BRSZ-ének szolgálatparancsnoka a szolgálat átadás-átvételről a HM I. objektum BRSZ-ének jelent.
A HM I. objektum BRSZ-ének vezetője az összesített jelentését a Magyar Honvédség Központi Ügyelet
(a továbbiakban: MH KÜ) részére teszi meg. (5) A minisztériumi objektum őrzés-védelmének megerősítését az MH TD állományából létrehozott védelmi szakaszok
biztosítják. Kirendelésére a Honvéd Vezérkar főnökének parancsa alapján az MH KÜ jogosult.
(6) A technikai őrzés-védelmi eszközökkel kapcsolatos szakmai követelményeket az a Honvédelmi Minisztérium
Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, illetve a Honvédelmi Minisztérium Informatikai és Információvédelmi Főosztály
(a továbbiakban: HM IIF) vezetője határozza meg. A technikai őrzés-védelmi rendszerek üzemeltetését az MH TD
területileg illetékes ellátó szervezete végzi. (7) Minisztériumi objektumban az információvédelmi helyiség, különösen ügyviteli, nyilvántartó, minősített adatot
feldolgozó, rejtjelző, zárt és védett körlet, illetve a minősített adat feldolgozására szolgáló számítógépes hálózatot
kialakítását, megszüntetését, átalakítását, jellemzőinek megváltoztatását, vagy más célra történő felhasználását a HM
IIF vezetője engedélyezi. 9. § (1) A minisztériumi objektumban – munkavégzés céljából – munkanapokon 06,00-tól 18,00-ig, munkaszünetet megelőző
napon 17,00-ig lehet tartózkodni. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott időszaktól eltérő időszakban történő munkavégzéshez az illetékes szervezet
vezetőjének engedélye szükséges. (3) A szolgáltatást végző polgári személyek munkaidőn túl csak a munkahelyi vezető engedélyével a BRSZ felügyelete
mellett – kizárólag munkavégzés céljából – tartózkodhatnak a minisztériumi objektumban.
(4) Karbantartási, javítási munka – azonnali hibaelhárítás kivételével – munkaidőn túl csak kivételesen, az üzemeltetési,
illetve az érintett szervezetek állományából kijelölt személy felügyelete mellett végezhető. Az azonnali beavatkozást
igénylő események bekövetkezése esetén alkalmazandó eljárásrendet intézkedési tervben kell meghatározni.
(5) A minisztériumi objektumot a munkaidő befejezése után a BRSZ ellenőrzi és az emeleteket, épületeket lezárja, kivéve
azokat, amelyekben túlmunkát végző személy tartózkodik. 10. § A minisztériumi objektumot az MH TD üzemelteti. Az üzemeltetés során biztosítani kell a híradó és informatikai
szolgáltatásokat, az élelmezési, egészségügyi, karbantartási és az egyéb anyagi ellátást. A minisztériumi objektum
üzemeltetése és anyagellátása, valamint a közös használatú kiképzés, sport, művelődés, szociális és egyéb
létesítmények használata rendjének szabályozásért az MH TD a felelős.
11. § A minisztériumi objektum területén kép- és hangfelvétel készítését főosztályvezető, illetve a vele azonos vagy
magasabb besorolású vezetői, parancsnoki beosztást ellátó személy, valamint az objektumparancsnok saját szak-,
vagy illetékességi területén engedélyezi. 12. § Ez az utasítás 2010. február 15-én lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti
a) az egyes honvédelmi minisztériumi objektumok védelmével, működésével és az ezzel összefüggő irányítási
tevékenységgel kapcsolatos feladatokról szóló 51/2001. (HK 14.) HM utasítás,
b) az egyes honvédelmi minisztériumi objektumok védelmével, működésével és az ezzel összefüggő irányítási
tevékenységgel kapcsolatos feladatokról szóló 51/2001. (HK 14.) HM utasítás módosításáról szóló 81/2004.
(HK 24.) HM utasítás, c) az egyes HM utasítások módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló 45/2007. (HK 10.) HM utasítás
35. §-ának (1)–(6) bekezdése. Budapest, 2010. január 4.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2014. (IX. 5.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. szeptember 1. napjától 2015. február 28.
napjáig, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 122.  § (2)  bekezdés
f ) pontjában meghatározott közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására Kiss Antalt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében ellátja a  közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatokat,
különösen
a) biztosítja az ágazati és területi szereplők közötti koordinációt;
b) összehangolja a közvetlen közösségi források felhasználását;
c) biztosítja a közvetlen közösségi források felhasználásának az átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
d) tárgyalásokat folytat az  Európai Unió intézményeivel a  közvetlen közösségi források felhasználásával
kapcsolatos kérdésekben;
e) feladatkörében kapcsolatot tart a kormányzati, valamint civil szervezetekkel;
f ) jelentést készít a közvetlen közösségi források felhasználásáról a Kormány részére.
3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
481/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Varga Mónika Katalint 2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1176/2018. (III. 28.) Korm. határozata a nyugat-balkáni koncentrált kulturális megjelenés 2018–2019. megrendezéséről és finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2018. szeptember 1. és 2019. december 31. között koncentrált magyar kulturális megjelenésre
kerüljön sor az  Albán Köztársaságban, Bosznia-Hercegovinában, a  Koszovói Köztársaságban, a  Macedón
Köztársaságban, Montenegróban és Szerbia Köztársaságban, ezért felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy
gondoskodjon az eseménysorozathoz kapcsolódó rendezvények megszervezéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 153.  §-a alapján felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti cél
megvalósításához a  2018. évben szükséges 100 000 000 forint forrás biztosítása érdekében – a  Külgazdasági
és Külügyminisztérium által az  Ávr. 150.  § (4)  bekezdése alapján teljesített befizetést követően – készítsen
előterjesztést a Központi Maradványelszámolási Alap kiadási előirányzatának előirányzat-átcsoportosítással történő
felhasználásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a befizetést követően azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával gondoskodjon
a  2019.  évben az  1.  pontban meghatározott célra legfeljebb 700 000 000 forint rendelkezésre állásáról
a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott feladatok teljesítéséhez szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2014. (HK 9.) HM KÁT szakutasítása a Magyar Honvédség rendelkezési állománya részére történő helyi kifizetések pénzügyi rendezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a Magyar Honvédség rendelkezési állománya részére történő helyi kifizetések pénzügyi rendezésére a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatalokra és közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét,
hogy a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
3. A szakutasításban foglaltakat a honvédek jogállásáról
szóló 2012. évi CCV. törvény 46. § (1) bekezdés a)–c) és
e)–t) pontja szerinti rendelkezési állományba (a továbbiakban: rendelkezési állomány) tartozó és az 1. és 2. pont
szerinti szervezetekhez (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) feladatellátásra vezényelt állomány helyi kifizetéseinek visszapótlása vonatkozásában kell alkalmazni.
4. A szakutasítás alkalmazásában helyi kifizetésnek minősülnek a honvédelmi szervezet pénztárából történő, a
személyi kiadásokat érintő, forintban történő kifizetések,
ide értve a papír alapú étkezési és az elektronikus utalványokat is.
5. A szakutasítás hatálya alá tartozó rendelkezési állomány személyi juttatások, valamint a munkaadókat terhelő
járulékok és szociális hozzájárulási adó kiadásai a 2/1 Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei költségvetési alcímen,
a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) elemi költségvetésében kerülnek megtervezésre és jóváhagyásra.
6. A rendelkezési állomány részére történő helyi kifizetéseket a fogadó honvédelmi szervezet végzi.
7. A 6. pont szerinti kifizetések visszapótlása érdekében
a fogadó honvédelmi szervezet negyedévente kimutatást
készít a rendelkezési állomány részére végrehajtott helyi
kifizetésekről és azt
a) az I-III. negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 10-ig,
b) a IV. negyedévi kifizetésekről december 10-ig
elektronikus úton megküldi a HVK SZCSF részére.
8. A tárgyév december 10-ét követően végrehajtott helyi kifizetésekről összeállított kimutatást a tárgyévet követő év január 31-ig kell megküldeni.
9. A kimutatás – az 1. mellékletben foglalt minta szerint –
tartalmazza a fogadó honvédelmi szervezet megnevezését
és intézményi előirányzat-felhasználási keretszámla számát, a helyi kifizetésben részesült személy nevét, rendfokozatát, státuszát, személyügyi törzsszámát, a kifizetés
jogcímét és összegét havi bontásban. A kimutatást a honvédelmi szervezet vezetője írja alá.
10. A kimutatások ellenőrzését követően a HVK
SZCSF csoportfőnöke azok záradékolásával, utalványozásával intézkedik a helyi kifizetések összegének fogadó
honvédelmi szervezet részére, a 7. pont szerinti hónap
20-ig történő átutalására. A 8. pont szerinti helyi kifizetések visszapótlását az I. negyedévi átutalással együtt kell
rendezni.
11. A fogadó honvédelmi szervezetnél a rendelkezési
állomány részére végrehajtott helyi kifizetéseket és azok
visszapótlását
a) a december 10-ig történő helyi kifizetések vonatkozásában a honvédelmi szervezeteknek adott egyéb előlegek 365154,
b) a december 11–31. közötti helyi kifizetések esetében
a decemberben megelőlegezett következő évi illetmény elszámolása 3361
főkönyvi számlaszámon kell könyvelni.
12. A fogadó honvédelmi szervezet részére történő
visszapótlás forrása a HVK SZCSF
a) 11. pont a) alpontja vonatkozásában elemi költségvetése,
b) 11. pont b) alpontja esetében költségvetési maradványa.
13. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
14. A 2014. I–II. negyedévi helyi kifizetésekről szóló
kimutatásokat a fogadó honvédelmi szervezet a III. negyedévi kimutatással összevontan küldi meg a HVK
SZCSF részére.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
27/2016. (VII. 15.) BM rendelete a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (4)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 21.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A katonai nyomozó hatóságok 1. § (1) A  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ (a  továbbiakban: TIBEK) hivatásos állományának tagja
(a továbbiakban: hivatásos állomány tagja) ellen indított katonai büntetőeljárásban – ha a nyomozást nem a katonai
ügyész vagy a  legfőbb ügyész által a  katonai büntetőeljárásra kijelölt ügyész (a  továbbiakban együtt: katonai
ügyész) végzi – a  katonai nyomozó hatóságként eljáró illetékes parancsnok (a  továbbiakban: parancsnok) a TIBEK
főigazgatója.
(2) A parancsnok a nyomozóhatósági jogkörét személyesen vagy az e feladat ellátásával megbízott nyomozótiszt útján
gyakorolja.
(3) Kijelölt nyomozótiszt hiányában, illetve abban az  esetben, ha a  nyomozótiszt a  feladata ellátásában akadályozott
vagy az eljárásból kizárt, a nyomozást a parancsnok személyesen végzi.
2. A parancsnok hatásköre és illetékessége 2. § Nem tartozik a  parancsnok hatáskörébe, ezért a  nyomozás és az  eljárás során keletkezett iratokat a  katonai
ügyésznek kell megküldeni:
a) a főigazgató vagy helyettese által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás esetén, vagy
b) ha a parancsnok tekintetében kizáró ok áll fenn.
3. § Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy a terhelt bűncselekménye vagy több bűncselekmény esetén azok
valamelyike nem tartozik a  nyomozási hatáskörébe, a  feljelentést, továbbá az  eljárás során keletkezett iratokat
három napon belül megküldi a katonai ügyésznek.
4. § A nyomozást az  a  parancsnok folytatja le, akinek a  büntetőeljárás megindításakor a  terhelt a  szolgálati
alárendeltségébe tartozik.
3. A nyomozótiszt 5. § (1) Nyomozótisztként a parancsnok alárendeltjei közül a hivatásos állomány
a) jogi egyetemi, vagy a  Rendőrtiszti Főiskolán, Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán
szerzett felsőfokú végzettséggel rendelkező, és
b) legalább tiszti rendfokozatú
tagja jelölhető ki.
(2) A  parancsnok a  nyomozótisztet parancsban jelöli ki. A  kijelölésről a  parancsnok a  katonai ügyészt a  parancs egy
példányának megküldésével értesíti.
(3) A  nyomozótiszti kijelölés megszűnik, ha azt a  parancsnok határozattal visszavonta. A  parancsnok erről a  katonai
ügyészt nyolc napon belül értesíti.
6. § (1) A nyomozótiszt rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a parancsnok, valamint az ügyészség gondoskodik.
 (2) Az  (1) bekezdés szerinti képzéshez, továbbá a nyomozói feladat végzéséhez szükséges időbeli, személyi, valamint
dologi feltételeket a parancsnok biztosítja. 7. § Nyomozótisztként – a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 38. §-ában meghatározott
kizáró okokon túl – nem járhat el az, akinek a terhelt szolgálati elöljárója.
8. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnok utasítása szerint jár el, aki irányítja a nyomozást és maga is ellenőrzi
annak törvényességét. A  nyomozótiszt köteles a  parancsnokot a  nyomozás minden lényeges körülményéről
tájékoztatni.
9. § A nyomozótiszt a nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat a nyomozási cselekményeket, amelyek nem
a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe tartoznak. A 10. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok, valamint
előterjesztések tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
4. A parancsnoki nyomozás 10. § (1) A parancsnoki nyomozás során kizárólag a parancsnok döntési hatáskörébe tartozik:
 1. a nyomozótiszt kizárása,
 2. a nyomozás elrendelése,
 3. a feljelentés-kiegészítés elrendelése,
 4. a feljelentés áttétele,
 5. a feljelentés elutasítása,
 6. a nyomozás felfüggesztése,
 7. a nyomozás megszüntetése,
 8. a védő kirendelése, a védő kirendelésének visszavonása, a védő kirendelés alóli felmentése,
 9. a kirendelt védő díjának és költségtérítésének megállapítása,
10. a szakértő kirendelése, kizárása, felmentése,
11. a szakértő díjának megállapítása,
12. a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának elbírálása,
13. az igazolási kérelem elbírálása,
14. a terhelt őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése,
15. a házkutatás és a motozás elrendelése,
16. a lefoglalás elrendelése és megszüntetése,
17. a számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés elrendelése,
18. a biztosítási intézkedés alkalmazása és feloldása,
19. az elővezetés elrendelése,
20. a  nyomozás befejezése és az  iratok ismertetése után a  gyanúsított vagy a  védő indítványával kapcsolatos,
a Be. 193. § (3) bekezdése szerinti határozat meghozatala,
21. az  iratoknak a  katonai ügyészhez – vádemelési vagy parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási
javaslattal – való megküldése,
22. a panasz benyújtásától számított három napon belül a panasznak történő helyt adás vagy a panasz elbírálás
végett történő felterjesztése, valamint
23. a Be. 195. § (3) bekezdése alapján a határozat végrehajtásának felfüggesztése.
(2) A Be. 165. § (2) bekezdésében meghatározott, a bíróság vagy az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény
elvégzésének vagy határozat meghozatalának szükségessége esetén a  katonai ügyészt a  parancsnok tájékoztatja,
a döntés meghozatalára irányuló indokolt előterjesztéssel.
11. § A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész szakmai segítségét kérheti.
12. § Ha a  nyomozást a  megindulásától számított két hónapon belül nem fejezik be, a  parancsnok e  határidő lejárta
előtt legalább tíz nappal a  nyomozás határidejének meghosszabbítására a  katonai ügyészhez előterjesztést tesz.
Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
13. § (1) A nyomozótiszt a  jelentősebb tárgyi súlyú vagy bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást igénylő
ügyben a  nyomozás megindulását követően haladéktalanul nyomozási tervet készít és azt jóváhagyás végett
bemutatja a parancsnoknak.
(2) A  nyomozási terv tartalmazza a  nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat és azok tervezett
ütemezését. Az  eljárás során feltárt új adatok és szempontok figyelembevételével a  nyomozási tervet szükség
szerint módosítani kell.
14. § Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani a bűncselekmény
elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére. Az  ennek érdekében megtett
intézkedéséről vagy azzal kapcsolatos javaslatáról, továbbá a  Be. 63/A.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatási
kötelezettsége teljesítéséről a parancsnok a katonai ügyészt értesíti.
15. § Az eljárás során az  egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az  érdekelteknek a  Be.
szabályai szerint kézbesítendő határozatokat a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
16. § (1) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, a katonai ügyészt
erről haladéktalanul értesíti, egyben – az addig keletkezett iratokat mellékelve – arra írásban előterjesztést tesz.
(2) Ha az  őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy indokolt az  előzetes letartóztatás elrendelésének
kezdeményezése, az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy
órán belül meg kell küldeni a katonai ügyésznek.
(3) A  parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a  katonai ügyésznek, ha az  előzetes letartóztatás, az  ideiglenes
kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom megszüntetését látja szükségesnek.
(4) A  parancsnok az  előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát – a  nyomozási iratok egy
példányával együtt – a  letartóztatás határidejének lejárta előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a  katonai
ügyésznek. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még végrehajtásra váró nyomozási cselekmények tervét is.
(5) Ha a  hivatásos állomány tagjával szemben a  bíróság a  Be. 138/A.  §-a alapján távoltartást rendel el, a  parancsnok
megteszi a szükséges intézkedéseket a végrehajtás biztosítására.
17. § A hivatásos állomány tagjának a nyomozás során elrendelt őrizetét rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
18. § (1) Az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére a  parancsnok tesz előterjesztést
a katonai ügyészhez.
(2) Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele indítványozása iránti előterjesztésnek tartalmaznia kell:
a) az eljáró katonai nyomozó hatóság megnevezését, az ügyirat számát,
b) a bűncselekménynek a Büntető Törvénykönyvről szóló törvény szerinti megjelölését,
c) a bűncselekmény történeti tényállását,
d) a  bűncselekmény gyanúját, illetve az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele feltételeinek
fennállását alátámasztó bizonyítékokat,
e) javaslatot a  Be. 158/B.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti elektronikus adat ideiglenes eltávolításának
indítványozására,
f ) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló adatként:
fa) IP címet ipv4 vagy ipv6 szabvány szerint és alhálózati maszkot,
fb) domain nevet,
fc) URL címet,
fd) portszámot,
g) az elektronikus adatot tároló tárhelyszolgáltató nevének és címének, illetve elnevezésének és székhelyének,
telephelyének vagy fióktelepének, a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a képviseletre
jogosult nevének és címének a megjelölését.
(3) A  (2)  bekezdés g)  pontja esetében, ha a  tárhelyszolgáltató külföldi, a  székhely szerinti államban működő
nyilvántartás adatait szükséges beszerezni.
(4) Ha a  domain név alatt található elektronikus adatok teljes körére fennállnak a  hozzáférhetetlenné tétel
elrendelésének feltételei, az előterjesztés az erre való utalást is tartalmazza.
(5) Ha az  elektronikus hírközlő hálózat útján közzétett elektronikus adat forrásának azonosításra szolgáló adatok
megállapítása különleges szakismeretet igényel, szaktanácsadót kell alkalmazni.
(6) Ha az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének további fenntartása már nem indokolt, vagy
ha a nyomozást a parancsnok megszüntette – kivéve, ha a Be. 569. §-a szerinti eljárás lefolytatásának van helye –,
haladéktalanul előterjesztést kell tenni a katonai ügyészhez a kényszerintézkedés megszüntetése és az elektronikus
adat visszaállítása iránt. Az  előterjesztés megtételére a  parancsnok jogosult. Az  előterjesztés tartalmára
a (2) bekezdésben foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.
(7) E § alkalmazásában
1. domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
2. elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók, mint az  IP cím és URL cím, domain név és
portszám alapján beazonosítható,
3. IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
4. portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve az  SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám, valamint
5. URL cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren.
19. § (1) A  nyomozás során hozott határozat elleni panaszt, valamint a  katonai nyomozó hatóság intézkedése vagy
intézkedésének elmulasztása miatt bejelentett panaszt – ha annak három napon belül nem ad helyt – a parancsnok
a nyomozás során keletkezett iratokkal, valamint a panasszal kapcsolatos nyilatkozatával együtt küldi meg a katonai
ügyésznek.
(2) A terheltnek vagy más érdekeltnek a nyomozás során szóban tett panaszát írásba kell foglalni.
20. § (1) A  nyomozás befejezését követően a  parancsnok az  eljárás során keletkezett iratok két példányát a  nyomozás
határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a  nyomozás befejezését követő három napon belül megküldi a  katonai
ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattárazza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell
a) a bűnügyi nyilvántartás terheltre vonatkozó értesítését,
b) a terhelt minősítését, a dicséreteiről és fenyítéseiről szóló okmányok másolatát,
c) az illetmény-számfejtést végző szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását, továbbá
d) a bűnjeljegyzéket és a bűnügyi költségjegyzéket.
(3) A  bűnjelet a  nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Ha a  bűnjel csatolása – annak jellegénél fogva – nem
lehetséges vagy más fontos ok azt indokolja, a  bűnjelnek a  bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi tulajdonságait
rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz csatolni.
21. § Ha a  parancsnok az  általános megelőzés, a  katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak
tartja, hogy a  bíróság a  tárgyalást a  Be. 278.  § (2)  bekezdése alapján ne a  bíróság hivatalos helyiségében, hanem
a rendvédelmi szerv hivatalos helyiségében tartsa meg, ennek indítványozására a katonai ügyésznek javaslatot tesz.
22. § A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a parancsnok adhat tájékoztatást.
5. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi LXIX. törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
195/2003. (XI. 28.) Korm. rendelete a Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatalról.
1. § A Kormány — a területfejlesztési, a területrendezési, a
területpolitikai és a regionális fejlesztési állami feladatok
ellátása érdekében — létrehozza a Magyar Terület- és
Regionális Fejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal).
2. § A Hivatal az érdekelt kormányzati szervekkel együttműködve
a) gondoskodik a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvényben és a végrehajtására
kiadott jogszabályokban, kormányhatározatokban meghatározott területfejlesztési, területrendezési feladatok ellátásáról; a terület- és regionális fejlesztéssel, a területrendezéssel kapcsolatos tervkészítési, egyeztetési, adatszolgáltatási szabályok alkalmazásáról;
b) ellátja a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény és az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003.
évi XXVI. törvény végrehajtására szolgáló feladatokat;
c) közreműködik az ország területi beosztásának kialakításában; d) közreműködik a gazdasági, mezőgazdasági és vidékfejlesztési, foglalkoztatási, egészségügyi, oktatásügyi, környezetvédelmi, befektetési, infrastruktúra-fejlesztési, lakásügyi politika kidolgozásában;
e) közreműködik az átfogó fejlesztési terv kidolgozásában, gondoskodik a terv területi hatásainak összehangolásáról;
f) közreműködik a közigazgatás stratégiai és fejlesztési
koncepciójának kidolgozásában; a helyi önkormányzatok
működésével összefüggő fejlesztés, tervezés és gazdálkodás kormányzati feladatainak összehangolásában, ezzel
kapcsolatos javaslatok kidolgozásában, az ország területi
tagozódásával és a területszervezési hatáskörök gyakorlásával kapcsolatos döntések előkészítésében;
g) szakmai irányítást gyakorol a területi főépítészek
területrendezési ügyekben végzett tevékenysége tekintetében;
h) szakmailag irányítja a közigazgatási hivataloknak a
területfejlesztési tanácsok törvényességi felügyeletével
kapcsolatos tevékenységét;
i) irányítja a társadalmi és gazdasági kohéziót szolgáló
területfejlesztési PHARE, PHARE határokon átnyúló és
INTERREG programokat;
j) elkészíti a közösségi támogatási keret regionális fejlesztési operatív programját és biztosítja annak végrehajtását;
k) elkészíti az INTERREG közösségi kezdeményezés
azon programjait, amelyekben Magyarország irányító feladatokat lát el, és biztosítja azok végrehajtását; közreműködik egyéb, Magyarországot érintő INTERREG programok tervezésében és végrehajtásában;
l) képviseli a Kormányt — a 6. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskör tiszteletben tartásával — a terület- és
regionális fejlesztési politika területén az Európai Unió
illetékes intézményeiben;
m) ellátja az európai regionális politikával és az európai szintű területi tervezés alakításával összefüggő feladatokat;
n) a terület- és regionális fejlesztés területén figyelemmel kíséri a jogharmonizációs folyamatot, javaslatokat tesz
a szükséges intézkedésekre;
o) működteti a Magyarországi Régiók Brüsszeli Irodáját. 3. §
(1) A Hivatal önálló jogi személyiséggel rendelkező országos hatáskörű államigazgatási szerv, amely a költségvetésben a X. Miniszterelnökség fejezetben külön alcím alatt
szerepel és önállóan gazdálkodik.
(2) A Hivatal székhelye Budapest. (3) A Hivatalt a Kormány irányítja és az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter (a továbbiakban: tárca nélküli miniszter) felügyeli. A
tárca nélküli miniszter a 4. § (1)—(4) bekezdéseiben és a
6. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott hatáskörét
személyesen gyakorolja; minden egyéb kérdésben a felügyeletet az e feladatra kinevezett politikai államtitkár
útján látja el, de személyesen is intézkedhet. A tárca nélküli
miniszter évente beszámol a Kormánynak a Hivatal tevékenységéről.
4. § (1) A Hivatalt elnök vezeti, akit munkájában elnökhelyettesek segítenek. A Hivatal elnökét határozatlan időtartamra a tárca nélküli miniszter javaslatára a miniszterelnök nevezi ki és menti fel. Az elnököt államtitkári, a
helyetteseket helyettes államtitkári illetmény és teljes körű
juttatások illetik meg.
(2) A Hivatal elnökhelyetteseit határozatlan időtartamra, a Hivatal elnökének javaslatára, a tárca nélküli miniszter nevezi ki és menti fel.
(3) A munkáltatói jogokat — a kinevezés és felmentés
kivételével — a Hivatal elnöke felett a tárca nélküli miniszter, az elnökhelyettesek felett pedig a Hivatal elnöke gyakorolja.
(4) A Hivatal szervezeti és működési szabályzatát az
elnök állapítja meg, amelyet a tárca nélküli miniszter hagy
jóvá.
(5) A Hivatal dolgozói köztisztviselők, jogállásukra a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
rendelkezései az irányadók.
5. § (1) A Hivatal feladat- és hatáskörében
a) elkészíti az Országgyűlés, a Kormány, a kabinetek
döntését igénylő előterjesztéseket;
b) előkészíti az Országgyűlés munkájával kapcsolatos
bizottsági előterjesztéseket, interpellációkra és kérdésekre
vonatkozó választervezeteket; c) a tárca nélküli miniszternél jogszabály alkotását kezdeményezheti, előkészíti a miniszteri rendelet- és utasítástervezeteket és egyéb intézkedéseket;
d) véleményezi a Kormány ügyrendje szerint a kormány-előterjesztéseket és miniszteri rendeletek tervezetét;
e) a területfejlesztési célú támogatások felhasználása
érdekében pályázati eljárásokat folytat le;
f) a területfejlesztési célú források koordinációja érdekében gondoskodik normatív szabályozás kiadásáról, valamint a pályázati eljárások összehangolásáról;
g) előkészíti a Regionális Fejlesztési Holding Rt. és a
VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Közhasznú Társaság tekintetében fennálló tulajdonosi jogok
gyakorlásával kapcsolatos dokumentumokat;
h) kapcsolatot tart tudományos, kutató és képzést folytató intézetekkel, gondoskodik a tudományos munka és
képzés támogatásáról, fejlesztéséről;
i) részt vesz nemzetközi szervezetek munkájában, nemzetközi kapcsolatokat tart fenn és közös programokat szervez a hasonló feladatkört ellátó külföldi kormányzati szervekkel;
j) tájékoztatási és oktatási tevékenységet végez. (2) A Hivatal elősegíti a tárca nélküli miniszternek a
területpolitikai, területfejlesztési, területrendezési és
regionális fejlesztési, valamint az ezekkel összefüggő tulajdonosi jogok gyakorlásával kapcsolatos feladatainak ellátását.
6. § (1) A tárca nélküli miniszter felügyeleti jogkörében
a) kiadja a Hivatal alapító okiratát, és jóváhagyja a
Hivatal szervezeti és működési szabályzatát;
b) jóváhagyja a Hivatal éves munkatervét, éves beszá
molóját és költségvetésére vonatkozó javaslatát;
c) általános iránymutatást adhat a Hivatal és az elnök
számára;
d) ellenőrzi a Hivatal és az elnök tevékenységét;
e) intézkedést hoz, ha azt állapítja meg, hogy a Hivatal
vagy az elnök a jogszabályokkal ellentétes, vagy a Kormány,
illetőleg a tárca nélküli miniszter által megszabott iránymutatástól eltérő tevékenységet folytat.
(2) A tárca nélküli miniszter a Hivatal feladatkörébe
tartozó ügyekben lefolytatja az Európai Unió intézményeivel és más országok hatóságaival azokat a tárgyalásokat, amelyek a Kormány miniszteri szintű képviseletét
igénylik.
7. § (1) A Hivatal munkatársainak illetményszámfejtését a
Miniszterelnöki Hivatal, mint központosított illetményszámfejtőhely végzi, az informatikai hálózat üzemeltetésével kapcsolatos szolgáltatást pedig a Hivatal a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági Igazgatóságától megállapodás alapján veszi igénybe. E szolgáltatásokért külön
díjazás nem jár.
(2) A Hivatal az (1) bekezdésben foglalt szolgáltatásokon túlmenően a Miniszterelnöki Hivataltól vagy a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági Igazgatóságától
megállapodás alapján más szolgáltatást is igénybe vehet.
8. § (1) A Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatal
a Miniszterelnöki Hivatal keretében működő Nemzeti
Területfejlesztési Hivatal általános jogutóda.
(2) A Hivatal jogutóda a Miniszterelnöki Hivatal, illetve
a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági Igazgatósága által e rendelet hatálybalépése előtt kötött, a Hivatalnak az e rendelet szerinti feladatköre és működése körében
létrejött polgári jogi, támogatási, közbeszerzési és foglalkoztatási szerződéseknek.
9. § Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1153/2011. (V. 18.) Korm. határozata a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a sporttal összefüggő egyes törvények
módosításáról szóló 2010. évi LXXXIII. törvény 26. § (6) bekezdése alapján a következők szerint határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését, a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a
Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelöléséről;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját;
d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Magyar Olimpiai Bizottság
(a továbbiakban: MOB) lássa el, és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
3. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetésének bírósági
kezdeményezését megelőzően a Magyar Olimpiai Bizottság és Budapest XIV. Kerületi Önkormányzat bevonásával
gondoskodjon a megszüntetésre kerülő Közalapítvány által működtetett Csanádi Árpád Általános Iskola és
Gimnázium további működtetéséről, fenntartói jogainak a Közalapítvány megszüntetését követő rendezéséről, és
erről a Kormányt jelentésben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. július 30.
4. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező
őrzésére a Kormány a MOB-ot kéri fel. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a
vagyoni értékű jogokat – a Kormány a MOB támogatására fordítja, amely vagyont a MOB egyéb bevételként számolja
el, és köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
5. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről, valamint a 3. és 4. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1166/2009. (X. 2.) Korm. határozat,
és
b) a Wesselényi Miklós Sport Közalapítvány egyesítéssel történő létrehozataláról szóló 2204/1999. (VIII. 6.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1146/2011. (V. 18.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között a gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külgazdaságért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1621/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2013-0013 azonosító számú („Hódmezővásárhely szennyvíztisztítása és Kishomok városrészének szennyvízcsatornázása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.2.0/09-11-2013-0013 azonosító számú, „Hódmezővásárhely szennyvíztisztítása és Kishomok
városrészének szennyvízcsatornázása” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
217/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vass Gabriella Évát
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2015. (I. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Szalai Istvánt 2015. január 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1104/2010. (IV. 29.) Korm. határozata az állami nyilvántartásokban jogszabály alapján nyilvántartandó adatok körének átláthatóságát, az állami nyilvántartások hatékonyságát biztosító, és a változásbejelentés egyszerűsítését szolgáló kormányzati intézkedésekről.
1. Ki kell alakítani és naprakészen vezetni kell az állami szervek és a köztestületek által jogszabály alapján vezetett – nem
statisztikai vagy ügyviteli célú – nyilvántartásokat, valamint ezek jogszabályban meghatározott adattartalmát rögzítő,
a 2. melléklet szerinti adattartalmú – minősített adatot nem tartalmazó – metaadatbázist.
Felelős: közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter,
közigazgatási informatikáért felelős miniszter
Határidő: 2010. június 15. és folyamatos 2. Az 1. pont szerinti metaadatbázis 1. melléklet szerinti adattartalmát a Kormányzati Portálon mindenki számára
hozzáférhető módon közzé kell tenni.
Felelős: közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter,
közigazgatási informatikáért felelős miniszter,
infokommunikációért felelős kormánybiztos
Határidő: 2010. július 1. és folyamatos
3. A nyilvántartásra vonatkozó vagy ilyen szabályozást módosító szabályozási javaslatot tartalmazó munkaanyagokhoz
és elő ter jesz tésekhez elektronikus úton csatolni kell a 2. melléklet szerinti adattartalomnak megfelelő – módosítás
esetén a változásokat bemutató – táblázatot.
Felelős: a szabályozásért felelős miniszter
Határidő: az 1. pontban meghatározott határidőt köve tően folyamatosan
4. Ha a Kormány elé benyújtott elő ter jesz tés vagy a szakmapolitikai munkacsoport elé terjesztett miniszteri rendeletet
tartalmazó munkaanyag az azonosításra szolgáló adatokon kívül adatok párhuzamos nyilvántartását írja elő, annak
indokoltságát az elő ter jesz tésben, illetve a munkaanyagban be kell mutatni.
Felelős: a szabályozásért felelős miniszter,
közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter
Határidő: az 1. pontban meghatározott határidőt köve tően folyamatosan
5. A közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter az érintettekkel együttműködve készítsen elő ter jesz tést a különböző
célból, különböző állami szervek és a köztestületek által vezetett nyilvántartásokban található azonos adatokban
bekövetkezett változások bejelentésének egyablakossá tétele érdekében olyan eljárásrendek kidolgozására
vonatkozó feladatok meghatározására, amelyek alkalmazásával az adatalanyok a nyilvántartásokban szereplő adataik
változását egyszerre, a Központi Rendszeren keresztül, elektronikus úton jelenthetik be.
Felelős: közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter,
infokommunikációért felelős kormánybiztos,
közigazgatási informatikáért felelős miniszter,
a nyilvántartások szabályozásáért felelős további miniszterek
Határidő: 2011. január 1.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1160/2015. (III. 20.) Korm. határozata a Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználás-előrejelzéseinek frissítéséről.
A Kormány – figyelemmel a  Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. (X. 14.) OGY határozat 4.  pont w) és
z) alpontjaiban foglaltakra – megvizsgálta a Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználásra vonatkozó előrejelzéseit
és a Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználási előrejelzései című melléklete szerinti adatokat az 1. mellékletben
közzéteszi.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2010. (HK 12.) HM KÁT intézkedése a STANAG 4135 3. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (1) és (3) bekezdése,
valamint 110. §-ának (2) bekezdése alapján – figyelemmel
az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban
foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 166/2006.(HK 24.) HM VTI SZÁT közlemény, illetve a 2006. december 29-én kihirdetett NATO szabványosítási egyezmény hatályba léptetése alapján eredeti
nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG
4134 (3. kiadás) ELECTRICAL CHARACTERISTICS
OF ROTATING ALTERNATING CURRENT GENERATING SETS – „Váltakozó áramú forgógépes áramforrások villamos jellemzői” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése:
a váltakozó feszültségű áramot előállító forgógépes
áramforrások meghatározott jellemzőinek szabványosítása a NATO haderők számára az interoperabilitás biztosítása céljából.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4135 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár